JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1685-04-01
Polen. Varskov 2. xdagen gaar nu fort; men hart er høe at drage; and vil ey gierne til mod Tyrken sverd at tage. Mand meen der gjordis nok, der Wien blef undsat, Saa mand til fremmet hielp ei meer vil yde skat. Dog, hvor det spender aff vil nogle dage lære Mand tør vel føye sig, naar mand faar nogen ærer Hvad Tekkeli Gesant der ellers slaar oppaa Vi og om nogen tid i vente haffve maa Engeland. Conden 1. Lting sig skikker vel til Kongens kronnings ære Fordi hans Majestet er dydig til at være Et rigis kronet mand der sletter alting vel Og veed hvor vidt en hver tilkommer Ret og skel. talien.
Danske Mercurius, 1685-04-01
Venedig 19. Mart. J har en flode hid fra Spanien i vente, Vel og en magt til Lands, som med os ville hente Fra Tyrken bytte, om det ellers lykkis vil, Udi Dalmatien vil provis første spil. Rom dito. N Bager udaff harm har feldt en Svend til døde Dor hand har meere lært, end bage brød til føde J Mester-Indens trug hand denned børne-dej, Som hævedis ret vel, det volte denne rej. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-04-02
Aprilis Mercurius. ANNO MERCURIUS SECUNUS. Danmark. Den drabelige vaar ved soelskin, vind og væde Befaler sundhed, ly og grøde hid at træde. Tak alle tiders GUD fornaadens straale skin Og godheds Fedme-dryp i hver dit fode-trin Paa Vaarens tørve benk og grønsvær grønne sæde Haar, vel tosser til har GUD ey ladet klæde. Saa deyligt et tapet med allehaande grønt Som aff naturen der bardyret findis kiønt Er sædet da saa skiønt, hvad vil da bordet blive Ald rundheds milde GUD vil rigeligen give Alt livis tragtament, som Høsten bære skal Paa Disken for enhver i hundred-foldig tal.
Danske Mercurius, 1685-04-02
Kiøbenhavn 19. April. Mager lave land det stolter til at knejse i For mand paa Hoffvedet begynder smukt at reise Paa Christiani havn, hvor volden vidis ud Og hævis, som et field af grundens grove grud. Aprilis Mercurius. Her byggis skiønne huus i staden allevegne Saa byen meer, end før til mægtighed lar tegne. Handverker, Stat og alt de siunis udi flor, 27. Giør GUD som gamle Rom, vor Stad i vælde stor Or høye Majestet i dag vil sindet more Med Fridriksborge-færd, som jævnlig er hans fore At see, hvor grøden spraar, som Kylling paa sit Eg Og hvor hver spæde Knop er vaarens kæle-feg. I. Maj. Dag kom hand igien, held hannem ævig hænde hvor hand stunder paa og hvor hand sig vil vender Vor Dronning ogsaa lit at lyste ude var; GUd glæde med alt got det Majestete-Par Leipzig 23. Apr.
Danske Mercurius, 1685-04-02
Tydsland. Vor snart en liden gnist kand største brynde giøre, Viis den Augsborger-Post, som tuder os i Ører Hvor en tro-fældig Knegt, en lidelig Soldat lap sin tro og tog Romannisk fat. Med Konen, sin skerm i Beier-Fyrstens lande; Og der paa tog stande. Men staden holt hans barn, hvorfor hand vred lod Til Fyrsten, feslet, og har bringet det saa vit, At staden sperret blev og landets næring qvit. Jnd Aprilis Mercurius. indtil den Barnet gaf og maatte dette sone Hos Fyrsten med supplic og affbeds klynke-tone Saa er krigs-lue snart aff ringe tynder tent Og stæder, land og folk har snarlig inde-spent.
Danske Mercurius, 1685-04-02
Hamborg. Ra fremmed orter er her lidet nyt at skrive Og vil vor eget dontsig selv i godhed give; Ti lyneborg er from og god at giøre med Naar mand kun demper det, som fører ont af stæd Wien 8. Olk samlis flittig til og op ad landet stunde Aff riget runden om, der ved vil mange blunde: Med Tyrkengaaes om kap, hvo pladsen først kand naa Og snarist frisk og kiek i marken sterkest staa. Men naar det bryder løs, da vil mand faa at høre Hvor sterk mand harnisk, sverd og brynte vil føre Og vil det koste blod ja mangen vakker Helt, Før Tyrken, som er slem, i marken bliver fælt. For Fruer og for Møer Chur Beyeren vil bryde Paa Sper igien i Aar, dog lader snakken lyde, At hand i Brude-seng først rose bryde vil Med Kejser Frøkenen, som eskis udi spil.
Danske Mercurius, 1685-04-02
Polen. Warskav. Jxdagen staar i hveg, i hvor den sig vil vende, Den er, som vinden blæs, dog haabis den at ende Sin. Aprilis Mercurius. fred og vende Rigets magt Sinskridighed i som paa Cosaccen have agt. Mod Tartarne,
Danske Mercurius, 1685-04-02
Paris 18. Frankerig. TGenueser Dog saa hastig kunde sige Og sig saa hemmelig her ind i Staden snige, Forundris meget, ti hvert øye vogted paa At see hans indtræd og paa hannem siun at faa; Hand kommer dog for dag, naar hand far op til hove Og sigis, at hans færd vil prunke ret paa love Og, at hand teer sig glad, Gud kiender hiertet best. Det aldrig var hans agt, at blevet saa vor gæst. Det er ham ære dog en Konge smukt at ære, Helst saadan en Monark, som aldrig vil begære At giøre Træle; men at lydis udaff Fri Det er al knuden, som den handel knyttis i Venedig. 10.
Danske Mercurius, 1685-04-02
Jtalien. Udnu gaar trommen vel, vi tet paa Tyrken banke, Udi Dalmatien og vakker bytte sanke Smaa fæstninger end og maa for os holde fod, Cettina fant det sidst og badde udi blod. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slotsplagen.
Danske Mercurius, 1685-05-01
MAI. MERCURIUS. ANNO 1685. URIII. PRIUS. Danmark. Kiøbenhavn 1. Maj.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Off-Marskal Raben har til hove ladet vide, At hand sig fryder og mod søde sommer tide; Ti hand den første Maj red sommer udi by 11. Med sin Maj-inde Brud, nu Frue splinder ny.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Den prægtige Princes af Meklenborger stamme, Al skønheds Venus, ja en himmel-dydig Damme, Som (salig minde) var vor Konge-Moder fød, Mens hun i hendis hoff all dydis ære nød. Hun siger nu far vel, og lyster hiem at lide, Fra dette Konge-Hoff, som lader rygtet vide, At hindis dyd var kiet og ikke gierne mist; 21. Men tiden hinde her at bie gaf ej frist. Velkommen Baron Juul fra Hollandsk ambassade, Hvor spente reisen aff, vil tiden føje lade Jo, reisen den var god, det andet tiden gir Og kroner al vor dont med ære, held og zir. At MAII MERcurius.
Danske Mercurius, 1685-05-01
At rigets Majestet er færdig til at reise Er vist. Men i hvad kant hand agter kaas at keise, Vil pennen ikke spaa; Men vel, at naade gaar Med ham, om kaasen end til fielde spidse naar. Sværrig.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Stokholm 23. Apr. J Om alle ymper sig mod vaaren ei vil fryde; Men visner for de kand til voxe-knopper bryde, Saa gik og her hos os en Prinse-ympe ud Men blomstrer dog igien i ævighed for Gud.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Riga den 24. dito. J otte mile nær ved Narva-Vasca kræve f Muscou Grænse-maal, om vi saa vit maa skræve, Og er i sinde da at legge os et nest Paa Grensen, som fuldvel kand tage mod en gæst.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Engeland. Vestmynster dito.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Ed kongelige pragt er kronningen til ende, Og rigets septer alt Kong Jacob udi hænde: Gud styrke Kongen og det kongelige huus Og hver en avindskiold som aske sønderknuus Gesanter ere her fra Holland alt til stæde, Og udi prunk og stads til hove prægtig træde Som MAII MERCURIUS. Som mand hos Printz Georg dem ogsaa nylig saa Hvor Bantans sag den staar nu snart vil kiendis paa Skotland. Edenborg den 3 Maji.
Danske Mercurius, 1685-05-01
En dag vor Konge tog i Engeland sin krone Og sætte sig med pragt paa sin regerings throne Har vi og huldet her en kronnings cermoni. Saa lydighed og lyst til Kongen ganger frj. Tydsland. Cleve 22. Apr. Udem Stad er ei en stikke eller eller stage i ilden der saa sterk er kommen til at brage, At huse, fæ og gods er alt til aske vent Og mange mennisker tillige inde brent. Lintz 2. Maji. Ra sidst er intet nyt, men dog er nok i vente, Som vil i postens sek til mangen styver rente, Saa snart, som Mars hand vil sit harnisk tage Og kick og modig brav igien i leding gaa. (paa Frankrig. En Genueser dog lar lyde sit at være; En myndig titel, mens hand tvungen her maa være At MAII MERCURIUS. Saa vit regeringen og staden gielder paa Og som en slet ikkun vil her til fode gaa Mens hvad er det for snake vi lade os ej gekke Hans myndighed maa her til ydmygt rigtig recke En Hertug kand saa vel som andre bøje kræ Hvi vil hand staa saa stind i fremmed ly og læ Graf af St. Povel, som for hen de Danske tiente, Har Generalis Plats til Genua i vente Ja, muligt, i sin Hand, saa hand i denne stand Har myndighed at staa for tyve tusind mand.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Constantinopel gir os tidender at høre At vor Gesant er der af Døden lagt paa børe Hvorfor en anden snart her fra maa skikkis did Saa kand der ogsaa gaa paa store Herrerslid.
Danske Mercurius, 1685-05-01
Jtalien. Venedig den 19 Apr. Aa gaar det til i krig nu vinde nu at tabe Vort folk ved Staden Szin fik nys en veldig Udi Dalmatien Gud styrke deris mod, (skrabe At de vil sigte vel for ære, liv og blod. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-05-02
MAII MERCURIUS. ANNO 1685. ERCURIUSECUNDUS. Danmark. Kiøbenhavn 15. Maji
Danske Mercurius, 1685-05-02
En Fransk Ambassadeurde Villas siger vale g reise vil sin vej ti er det udi tale At mand en anden har i vente udigien Fordi Monarken er hans Kongis gode ven.
Danske Mercurius, 1685-05-02
Vor rare Dorothe, vor Nordens Adel-Rune Som giør os øjen om de skegged vise blune Har toet Jesu fod i sin Poete-graad Hvis samling i en Bog til bod giør mangen vaad. De offer ud af fang og bodis salte taare Som hun har skenket Gud ud af sin rime-aare, Har hun og baaret frem for voris Kronet par, Som meer end naadigst dem af hinde oppebar. Ja ja at naaderne er meer end meget store Bevisis sær i dag paa Fr. Eleonore Som moxen siddet har i to og tyve aar Hun nu ved forbøn strax sin Friheds frelse faar. Ja MAII MERCURIUS. Ja mænd mand over alt maa sige udaf Naade: Hver Aggermand med Tak for Kongen bor at trade Nu hand gaar over land for lindringen paa skat Som aavis nu i dag, hand sagde gode nat Og gik til Norge op. Ja tak paa rigets vegne Oskønne Majestet, Gud alle naader tegne Paa dig for naader som du skenkre alle mand 15. De falt som mimmerdug udi dit hele land. Tak ogsaa himmel-Gud, som lader naade regne, Med denne milde regn paa Jorden alle vegne, Saa brødet regner ned for mangen hungrig stæ 27. Der vogter paa din haand, som giver malt og mæl Gros Canceller hans Søn, den vakker unge Greve Vil trine højt i dyd, om hand skal noget leve: Hand er alt Søe-Captein i de Veneders krig, Tid hand paa dyder, aar og lykke bliver rig. Hand for to dage kom at skue staten hiemme Kon paa en ugis tid og tage faders stemme Til hvad hand slaar oppaa saa far hand af igien, Gud være, hvor hand far, hans styremand og ven Engeland. Edinborg i Skottland 17. il landet kommen er den Greve af Argyle, vis urde mangen siæl vil komme til at hyle Hand MAII MERCURIUS. Hand mange tusind mand har reist paa vester kant, Som stande hannem bi: tal Posten ellers sant. Oet ulykkis verk, Ovee indvortis feide, vee, at Sathan skal i lejren have lejde, Ja være med i strid og føre fane slig, hvor undersatter ædt og venner føre krig. Det lykkis aldrig dog. Hvi vil mand sine pile Udslukke udi blod, mand maatte heller Til poenitensis flod og slukke dennem der Saa blev der naade af for alle, hver i sær. Men blandis blodet først med bitter bedske galde, Da vil det vanskeligt og heel usikkert falde At tappe galden ud, saa blodet gaar ej med, Og sættis midlertid om enden store væd.
Danske Mercurius, 1685-05-02
Frankrig.
Danske Mercurius, 1685-05-02
Paris 5. en Dog af Genua har bøjet knæ til hove Med Statens fire Raad, og prægtig veed at love Vor Kongis store dyd og vælde, som er værd At æris udaf ham og lige Herre-færd At fredens stillestand maa staa i alle maade, Gaar nogle skibe ud, som uraad skulle raade, For noget fattis, som de Spanske rester med, Og skeppen maalis bor til fulde stryge bred. TydsMAII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-05-02
Tydsland. Heidelberg 16. Or post kand moxen bort paa græde-floder fare, Saa strømmer taare ud, for Herren e lod spare Vor Første længer liv. Gud give Hoffet raad, Saa og det heele land, som svemmer udi graad. Lintz 17. Fed haabet leve vi, naar vi om krigen tale, Ti Mars snart hidindtil har været udi dvale, Dog reiser hand nu paa, og hvæder paa sit spyd Hvor med hand flanke vil og slaa til dunne-lyd.
Danske Mercurius, 1685-05-02
Jtalien. Venedig den 1. Orlakkerne for nys har fanget pust ved øre Saa nogle hundrede er lagt paa lige børe: Fra voris egne folk er ellers lidet hørt, For de kon lidet end har om i marken kiørt. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-06-01
7UNII MERCURIUS. ANNO 1685. UNII. ERCURIUPRIMUS.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Danmark.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Kiøbenh. 11. Junii. de Nordens Danske Sol, hvor straalefuld i naade Den vandrer nordenleds og sees paa fielde traade: Den sterke Fredrikshald saa først den store Helt Der hand kom vandrendis fra Cimbers stolte belt. Larvigen, Fridrikstad og Kongsberg fik og sigte Paa Landets store Sol, der den lod vejen svigte Om Christiania. Den gamle Opslo fjor To gange ogsaa saa hvor Solen gik i nor Ku lader den alt fort til Tronde-lavet stande, Og siden skinne vil udi de salte vande Langs ned ad Bergenhuus, om jeg maa sande spaa 10. Ach Gud lad Solen glad i sine huse gaa geg seer et vakkert skib paa Reden artig flage: Det fra Vest-Jndien kom hiem i disse Dage Med sukker got og nok af landets barke-uld Og mere af værdt med Ophirs røde guld. Den JuNI MERCURIUS. Den riget velbekant af trohed for sin Herre, Vor Kongis Procureur, for ham tør døden snerre, Det er en dristig død, hand skaver, hvor hand vil Skal og Scavenius her sette livet til Naturens konstig verk og dydens mesterstykke Stift Ambtmand Krabbis lid, og hovers krone-smykke Ja hierte-kylling Fr. von Hane pipped smukt; Saa mand var sikker vis paa delig livis frugt; Men blomsteret det falt og frugten den blev øde, Ostrenge, strenge Død! den skønne Frue døde; Ahl den bedrøvet stæl og hierte-klemte Mand, Hvor maa hand vade dybt i forrigs græde-vand. Den dødis klokke-sang alt klinger for mit øre; i de nu hendis lig i Herrefærd udføre til hendis faders grav, hvor hun skal sove udTil hun staar op til doms og vorder Jesu Brud. hværrig.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Stokholm 3 Maii. Tvor er det Første-ho som findis jo at drage Helds sorte liberi i disse svage dage, Ja dobbelt liberi hand her til hove gir Men det betalis dyrt med rigets haab og zir. Printz Gustav maatte først med livet borgen sette; Men dødens gerighed hand dog ej kunde mætte Printz UNIIMERCURIUS. Printz Uldrik jo gik med O delig blomster fald: Græd Sværrig, saa det ger i de klipper skrald.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Engeland. Londen 24 Et er dog ilde slet, hvor ilde den Argile, Paa Jle-land tar til paa mytteri at stille. Gud dempe denne Guist, den ikke giør et baal Som slukkis vil med blod og forrigs grædeskaal. Det kongelige huus begynder til at tage Ved store Printz Georg, som udi disse Dage Til fadder bede skal og plukke paa sin har Fordi saa hans Gemal en daatter fik i nat.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Polen. Varscau 24. Et sildig aften-red lang salen pleyer give, Men hvad vor sene færd til krigen den vil blive Jeg ei sandsige tør, om Tarter slaar i fleng Da frygtis mange gaar i mørke udi seng.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Omkring ved Caminie er Tarter meget sterke Og tør sig overlydt og modig lade merke, At de det hele land vil gæste til udød Og indtil Lemberg port os bringe udi nød. De var her nylig og trælbar da mange stæle, Saa miskundhed og Fred hos dem har ingen hæle Vi har dog liden ly af vor armade flok, Som med fornødenhed er ei forynet nok. Frank JUNII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Paris 6. En Genueser Dog i staden her til hove Har været saare vel og maa vel Lykken love, At hand herfra igien kand regaleret gaa; Dog er ham hiemme best, did hand og lader staa. Tydsland.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Vien 5. Kults fik ei Ungvar; Men kon dem til side giente, som hinde hielpen bar dog, at hand kunde spente Paa Folket gik hand bort, og vilde ej fornær Ved neglen bidde sig; men heller smøre tæer. Neuheusel har vel og for Christne ingen fare, Ti Tyrken kommer med en stor bemandet skare, Og staar om Offen sterk, saa og i SibenborgGud bryde dog sit riis og linde voris sorg: Jtalien.
Danske Mercurius, 1685-06-01
Venedig den 28. Maj. Nd lave vi os til, og end kand vi ej sige Af noget tog i aar; dog haste vi og sige Morlakkerne til hielp, saa og Albanien, Som nylig Tyrken slog, og er vor sikker ven. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-06-02
UNII MERCURIUS. ANNO 1685. UNII. URIII. SEGUNDUS.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Danmark. Næs i Norge Junii De Christiania, som en lysøjet pige, Hvor kaager den til prunk for heele Norgis rige, Nu Nordens milde Solopsminker hendis field, Hunud tilgaden er, saa det har goden held: Der reisis æresport, der studser Stadens Hælte, Med hierte udi bryst, og værie ved belte, Den Purpur drue-saft og Sølverklare vin Girspring fra hindis field, som hun laa mit i Rhin Al Staden hilser dybt og lader stykker høre, Saa snart Monarkens fod vil hindis gader røre: Hver vindue er fult af øsen, hvor hand gaar, At see hvor mildelig hand naadestraaler saar Ud af sin milde syn, og hvor hand monne høje Sin ærefulde dyd mod alle, smaa og høje Spørg hver som hand ej faar et æris naade nik. Jo alle Leg og Lærd de alle naade fik. Saa. JNI MERCURIUS. Saa hvilis nogen stund, saa skuis alle vegne, Hvordan det stander til omkring i stadens egne Hvor Martis Sønner staa i etlig tusin tal Og bær af Kongen ros til naadens ære val. Saa holdis Pintzefæst, Rosingius lar høre, At hand en Biskop er og kand sin tunge røre, Saa hand fortiener ros; dog Gud hør rosen tilHans ligger rare er jeg sandhed sige vil. Kongsberg den 13. Vad firmamentets Sol udi min bierge-stue Har virket ud af Sølv og luttret i min grue Anskuer Rigets Sol og seer Guds rige laan Som rekkis hannem her udaf hans milde haand Paa bierge arbeyd seis Monarken selv at ove, Og bryde Sølvet ud, som staar sin fulde prøve, Det giver lykke og i voris arbeid held, At Kongens salved haand vil røre voris field, Dom Saxen og hvorhen Monarken lader sende Udaf mit klare Sølv, om mand ej bør at kiende Min dyd og rigdom for den allerbeste skat, Er det ej beste Sølv, som Norden haver fat Kiøbenhavn den 25 Or Dronning Majestet var ude at lustere Paa Giorsløv paa sin Gaard to Dage eller mere, Hans UNII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Hans Konge-Høihed med Printz Christian var og lystig selskab paa det lille landsbytog. Nu længis landet for Monarken er saa vide Af riget nordenfields ved Trondelavets side: Dog ventis længsels brud, fordi hans ansigt-Sol Sig atter vender hid fra Nordens kolde pol Guds ordis største Tolk i Dannemarkis rige, Vor Doctor Bagger, har blant Raadene at sige, Som Consistori-Raad, saa hænder det den Mand, Som Hæder ære vil, saa settis hand i stand.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Den fromme Doctor Leth har lettet Kongens hierte, Saa mangengang med trøst og lindet forrigs smerte, Og ledt ham ved Guds raad, hvorfor hand og er Raad.
Danske Mercurius, 1685-06-02
J Consistorio. Gud raade Raad og daad, Engeland. Lunden 17. And lader mange pund paa Monmouts hovet byde. For den, som mægtig er hans verk i tu at bryde Hand skriver Manifest, hans anhang voxer til Jeg frygter mangen faar i beet at sette til Det verk det synis som en mørk og giftig taage, Som landet fylder op i alle sine kroge, Dog UNII MERCURIUS. Dog svinder af sig selv, saa snart det vinder lit Om Solen sindig selv der til vil giøre sit.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Paris 22 Verslig handel har jeg himmelhøjt at skrive Om Kongens viisdo; Men min pen kand ikke give Sin dom om det hand staar saa hart paa Pavens Saa Reformerede maa qvitte gods og grund. (fund Den dom er mig for høj, om jeg skal sagen regne tilfrihed Gud og guld; Men men man burde tegne De Præster ret til meen som for en liden nød Ved troens skifte gir forargelse og stød.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Hamborg 29. Tydsland. Vad længe driftet er har vi endnu at selde Dei Fyrsten udaf Zell med største magt og velde Giør trusel og er stræng, saa det vil blive seent, For det fra skælde-tøi vil blive klart og reent.
Danske Mercurius, 1685-06-02
Berlin 20. N Polniske Gesant til hove er at finde, Som os tilderis hoff ved venskab vilde binde, Dog vi er venner før, Menknuden der i staar, At gierning vise skal hvad kierlighed formaar. Ti de er i betryk, for tornen som de droge, stor fra Kejseren og selv i øjet toge, Den gavner udi aar, for Tartar trykke til Saa det for mangens Syn stor fare blive vil. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slots platzen.
Danske Mercurius, 1685-07-01
IIIII MERCURIUS. ANNO 1685. ULII. IXIUS. PRIUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1685-07-01
Norgis Rige den 15. Junii. Uds Engel ansigt syn kand aldrig mere fryde ver Rigets undersat, end det at de maa nyde At skue Kongens Dyd i hver hans øjnekrogOg minde tegne den i deres hiertebog. De Himmeldyden see i Majestet og ære De og genedighed for Kongen vilde bære; Men klager Norden, at den ejsaa høvisk er, Som underdanigst pligt det fordrer af en hver. Undskylding-strødde stads lykynske-vers og tale Med ære porte, hvor de Kongens dyder male, Behagis dog saa vel at Naaden den er Tolk Og taler Naadens ord, her findis smukke folk. Tak Vange Provst og Præst forlære-port, du Førte Fuld femten allen høyt Tak hver en Præst, som rørte Sin. IIII MERCURIUS. 18. Sin pen og tunge til Monarkens store lov Som skingred skialdre lyd i siel og tykkest skov. Tak ogsaa vaage-Præst: Er dine konster vaage Nej, ner jeg skuer ind at din løvsale loge Hvor din Apelle-haand har tegnet Kongen af Og din Poete-flod der flyder artig braf. End gamle Lesse Præst med andre brødre flere Ved Dofrefieldis fod veed ogsaa smuk at mere Paa underdanigst pligt og tale fieldets ord For det og alle field, som stikker op i nord. See gamle Dofre, hvor det koger til at kneise Langt meere nu end før, for Kongen tager reise Langs over hendis top, see den Pyrame-steen Som trinder spitsig frem af hendis Jsse been,
Danske Mercurius, 1685-07-01
Den General Major Her Vibe lader bygge Til ævig minde, som ej Tider kunde rygge, At Rigernes Monarkej agted for en døjt At fare over her saa mange klafter høit.
Danske Mercurius, 1685-07-01
Trondhiem 21 Junii. Terstaar det vel saa til for Kongen lader finde Sig her i voris stad og seeis for mand og qvinde Til aaben Taffel gaa Sex ære-porte staa Opreiste her og der, hvor Kongen monne gaa, Her munstris vore folk, her skuis vore Volde: Her er til syne, at som fieldene er kolde, Saa kand og hierterne som flint sin prøvestaa Og taal det kolde jern om trangen trænger paa. ULIIMERCURIUS. Bergen 2. Juli. Or naadigste Monark behager at besøge, End ogsaa voris stad og naaderne forøge Ved mildist øjesyn, men bliver her kun kortOg naadigst gæster ind hos Camer-Rad Hans Hiort.
Danske Mercurius, 1685-07-01
Kiøbenhavn den 13. Juli. en Rigets Majestet besøger Norges rige, Da er det lidet nyt fra denne ort at sige. en Fransk Ambassadeur, Chiverni kommen er Men ingen veed endnu hvad ærinde hand bær.
Danske Mercurius, 1685-07-01
Engeland. Vital 1 Juli J tegned Monmont sist, som en forgiftig tage, Der fylte Landet op i alle sine kraage; Men var dog som en dunst der gaar, som dug for Og magtere, at naa til Rigets ærestol. Holl. Det samme øjeblik Poeten dette tænkte til Monmont smagen paa, hvad Lykken hanem skenkte Den skenkte blod og død for mangen stridbar heelt Som i et mægtigt slag blev udi marken felt. Hand gik som dug for Sol hans Folk de bleve tynde: Den seer Kongen vant for Gud har ingen unde Til uret krune-grib, men hvorvil det nu gaa Ja ned for Mester Fix sig mangen kræle maa IIII MERCURIUS. olon, som vel forskylt; Hvor gaar det med Argile Og fleer af det parti, de skal vel ikke smile Ved deris bitter død, som staar i morgen for, dynk, at dyd gik vild og fant saa onde kor Gid det dog her med blev, saa giften ej skal give Formange levinnger, saa Rettens sverd maa rive Formange lig i tu, dog undis Retten ret: Ukrud maa ryddis ud for den vil blive mæt.
Danske Mercurius, 1685-07-01
Tydsland.