Berlingske Tidende, 1789-07-10
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belonninger, som det Kongel Landhuusholdings Selskab den 26de Martii sidstleden uddeelte. (See No. 55.) 395. Hr. Peter Kuld, Kiøbmand paa Flatte i Island har med Nidkierhed søgt at opmuntre dette Steds Jndbyghere til at lægge Vind paa den sammesteds i mange Aar forsømte Havkalvesangst. J Aaret 1785 forskrev han til den ende en af de dueligste Havkalvefangere fra Fastelandet, over led ham fri Jord hos sig af 5 Hundred Værdie, og fik ham i Foraaret 1786, tilligemed 6 andre til at søge Havkalven ligesom han og accorderede enhver af dem 2 Mk. om Dagen, naar Fangsteen maatte mislinge. Disse Havkalvefangere have og været saa lykkelige at finde en nye Grund, hvor Hav kalven staaer i større Mængde, end hidtil har været bekiendt Dette har opmuntret endeel af Jndbyggerne til paa nye at søge Havkalvefangsten, hvortil Kiøbmand Kuld har forsynet dem med de nødvendige Redskaber af Jernankere, Trosser og Krøge. Følgen heraf har været, at der i Aarene 1786, 8 log 88 er bleven fanget 235 Havkalve, som har givet omtrent 130 Tønder Tran. Da denne Fangst, naar den fremdeles lykkes, er meget vigtig for Jndbyggerne og Handelen, og Kiøbmand Kuld desuden paa flere Maader har søgt at fremme Fiskerierne der paa Stedet, saa tilkiendes ham for hans derudi viste Opmærksomhed er Agtelsestegn af Selskabets landen Sølvmedaille. 396. Sysselmand Hr. Blarne Einer sen i Bardestrands Syssel i Island, har søgt at overtale og ved egne Exempler at opmuntre Jndbyggerne i Siglunæs af tilvirke deres Fisk paa Terreneufs Maade, til større Fordeel saavel for dem selv som for Handelen. Disse hans Overtaselser og Opmuntringer have og havt den Følge, at der fra Sialæs Veidested i Aarene 1785 - 88 er bleven leveret. til Flatøe Handel 92 Skpd. 1 Lpd. 10 Pd. Klipsisk, virket paa Terreneufs Maade. Denne Forandring i Fiskevirkningen er Jndbyggerne og Handelen saa meget vigtigere, som Siglunæs ligger 6 Mile fra Handelstedet blatøe, hvor Fisken skal afleveres, men hvorhen ingen fersk Fisk uden Skade og Sinkelse i Fiskeriet kan føres, og altsaa først maae virkes paa ten forrige ufordeelagtige Maade. For denne af Hr. Sysselm. mersen viiste Opmerksomhed tilkiender Selskabet ham sin an sin Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 397. Bønden Johannes Olsen Løwigen af Skonnevigs Skibsrede i Bergens Stift, har i mange Aar, uden egentligen at have lært Skib, byggeriet, bygget endeel Jagter og aabne Fartøier, og derved forskaffet mange fattige Folk Arbeide og Næring. J for tige Aar har han bygget et saa kaldet Skib eller Deksfartøi paa 45 Læster, som er bleven solgt i Bergen. Til Knæer i Skibet har han forbrugt Rødder, som ere blevne opgravede i Skovene, hvor de ellers havde forraadnet, og ikke kommet til Nytte. For denne Vindskibelighed tillægges ham en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 398. Anders Høeg fra Porsgrund i Norge har til Selskabet indsendt et af ham optaget plat Kort over den sydlige Deel af Nordsøen, igiennem Hofden indtil Canalen, hvilket Selskabet, ved at sammenligne adskillige Steders Bred, saaledes som de findes paa Kortet, med de Bredder, hvilke ved tilforladelige astronomiske Observationer ere bestemte, har befundet meget nøiagtigere og bedre end de hollandske Korter, hvilke vore Søemænd hidtil sædvanligen have brugt. Og da dette Hr. Høegs Kort er et væsentligt Hielpemiddel til Handelens og Søefartens Fremme, og andre af ham forhen udgivne Korter desuden og berømmes af kyndige Søefarende, saa tilkiender Selskabet ham en Belønning af den anden Sølvmedaille og 20 Rd. i Penge, saa meget meere, som de danske Søemænd herefter ikke behøve at kiøbe disse Kort fra Fremmede. 6. For Huusflid ihenseende til Spinden, Farven, Væven m.v. a. J Danmark: 399. Mølleren Poul Johannes Zoegas, Hustrue Anna Margrethe Zoega til Lindskov Mølle i Møgeltønder Sogn, under Haderslebhuus Amt, har fra 1780 til 1787 forfærdiget 3104 Alen af adskillige Slags uldne og linnede Tøjer, hvoraf de indsendte Prøver ere af en fortrinlig Godhed og Skiønhed. Garnet dertil er, paa noget af det i de fineste uldne Tøier og det groveste Lærred nær, spunden i hendes eget Huus, og for det meste af hende selv og hendes Døttre. For denne meget merkelige Flid tilkiendes hende Selskabets 3die Guldmedaille som et velfortient Agtelsestegn.