JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Udenlandske Efterretninger. En fra Oindien over Land ankommen Post bekræfter aldeles den forhen meddeelte men af engelske Blade modsagte Efterretning, at der er givet bestemt Ordre til, at de engelske Tropper skulle trække sig tilbage fra Afganistan, og at General Polloblot skulde stræbe at bevæge Albar Chan til at løsgive Fangerne. En Følge af denne befaling var den fuldkomneste Uvirksomhed i Leiren ved Schellalabad, hvor den engelske Armee desuden leed meget af en trykkende Hede og af Mangel paa Proviant og Befordringsmidler. Af samme Grunde vare Tropperne i Kandahar og Kelat-i-Giltschibleven nødte til at opsætte deres Marsch til Ka bul; begge disse Fæstninger vare blevne angrebne af talrige Skarer Afganer under Anførsel af Sefter Dscheng, en Søn af den afdøde Schah Schudscha, men alle Angreb vare hidtil slaaede tilbage med stort Tab for Afganerne. Oberst Wymer er draget ud for at undsætte Kelat-i-Giltschi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Fra selve Ostindien lyde Efterretningerne sørgeligt: Medens Sommeren i hele Europa har været usædvanlig tør, have frygtelige vedholdende Regnskyl, ledsagede af voldsomme Storme, i Ordets egentlige Forstand oversvømmet Bengalen, og den hele Jndigohøst er saa godt som tilintetgjort. Districtet Bundelkund er udbrudt et Oprør, som har antaget en truende Skikkelse; de engelske Tropper bleve den 10de Juni angrebne af 3,000 Oprørere, som dog bleve slagne tilbage med Tab; en anden Sværm paa 2,000 Mand har angrebet og opbrændt en Landsby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
J China var intet Mærkeligt passeret siden det sidst Meddeelte. Chineserne havde gjort flere Forsøg paa at opbrænde de engelske Skibe ved Brandere, hvilket vel var mislykket, men dog havde foraarsaget nogen Skade. Man antog, at Englænderne med det Første vilde rømme Ringpo, for at marschere lige imod den store og stærkt befæstede Stad Nankin. Efter at have tilendebragt den eneste Forretning, hvorfor de vare sammenkaldte: Regentskabslovens Antagelse, ere de franske Kamre igjen opløste og deres Forhandlinger udsatte til den 9de Januar 1843. Siden Hertugen af Orleans's Død har den russiske Regjering viist et saa venskabeligt Sindelag imod den Franske, som ikke har været Tilfældet i de sidste 12 Aar, for at benytte og vedligeholde denne Stemning ønsker det franske Ministerium at sende den berømte Mole som Gesandt til Petersborg; men han skal ikke have Lyst til at paatage sig denne Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
AVERTISSEMENTS. Undertegnene har nedsat sig som practiserende Læge her i Byen og boer for Tiden i Hr. Doctor Feilbergs Gaard. Nykjøbing den 10de September 1812. J. Voltelen, Cand. med. & chir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Bal i Saxkjøbing. Undertegnede tager sig den Frihed at indbyde til et Bal, som agtes afholdt paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag Søndagen den 18de dennes om Aftenen Kl. 7 1/2 Entreen betales med 1 Rbd. Parret. B. Fick. Bliver det gunstigt Veir imorgen Aften, bliver der oplyst og Musik i min Hauge. Nykjøbing den 10de Septbr. 1842. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
For en Dreng, der har Lyst til at lære Handelen og regner og skriver godt, er en Plads ledig hos Undertegnede til 1ste November dette Aar. Mariboe den 4de September 1842. H. C. Kroyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
I Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag den 18de September d. A. bliver afholdt Soupee paa min Bopæl heri Byen. Efter Soupeen vil der blive arrangeret Dands. Stubbekjöbing den 1ste Septbr. 1842. Jacob Jacobsen, Restaurateur. Paa Bogtrykkeriet i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
kan en confirmeret Dreng af god Opdragelse og i Besiddelse af de fornødne Kundskaber blive antage som Lærling, naar han desangaaende strax henvender sig til Adressecontoiret. Det bemærkes, at saafremt de attraaede Egenskaber hos Lærlingen findes, vil han i Læretiden blive forsynet med de nødvendige Klædningsstykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Mandagen den 12te denne Maaned om Middagen Klokken 12, bliver paa Nykjøbings Raadstue holdet Raadstuesamling for at modtage Borgernes Erklæring, om hvorvidt de samtykke i, at der til den af Skolecommissionen og Borgerrepræsentanterne foreslaaede Forbedring af Kjøbstadens og Districtets Skolevæsen, af Communen gjøres er Laan af indtil 2,500 Rbd., og at Skolevæsenets Udgivter aarligen forøges med indtil 400 Rbd., til hvilken Samling samtlige Borgere ere indkaldede at møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Da denne Sag ogsaa interesserer Skoledistrictets øvrige Beboere, som ikke ere Borgere, indbydes disse til at overvære Samlingen, og, om de ønske det, at yttre deres Meninger angaaende Forslaget. Nykjøbing den 5te September 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Auctioner. Fredagen den 16de dennes, Formiddag Kl. 9, agter Undertegnede, ved offentlig Auction at bortsælge en betydelig Deel Boutikvare, bestaaende af Sirtser, Bomuldstøier, Hvergarn, Lærreder, Dynevaarstøi, Silke-, Bomulds- og uldne Tørklæder og Shawler, Merinos og Tibets, Tartans, Muslins de Lains og andre Damekjoletøier, diverse Sorter hvide Vare, saavel glatte som facconeerte og brodeerte, Klæde, Calmuk, Dyffel, Siberienne, Cachemir, Bookskins og Dooskins og andre Beenklædetøier, forskjellige Sorter Vestetøier, Hestedækkener og Hestedækkentøier, en Deel Tapet Papirer, Galanterie-, Bijouterie- og andre korte Vare med meget meere. Ligeledes agtes bortsolgt forskjellige gode Jagt gevæhrer, hvoriblandt en Doublet med en ny opfunden Percussions-Jndretning; en udmærket god Stangriffel og et Par fine franske Pistoler. Auctionen afholdes paa Sahlen i min iboende Gaard, og vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Januar 1843. Marieboe 6te Septbr. 1842. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Første Fredag den 16de September, Formiddag Kl. 11, bliver bortsolgt i Hjelm By, Over- og Undertømmeret af 4 Gaarde og nogle Huse til Nedbrydelse. Mødestedet er ved Smeden. Efter Aftale med Auctionsdirecteuren. Ourebygaard den 8de September 1842. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Torsdagen den 15de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, afholdt Auction hos Kjøbmand C. Kron mann her i Byen over en Deel godt Ind- og Udboe af alle Slags samt over nogle Manufactur- og Jsenvarer, Fajance m. v., hvortil Liebhavere indbydes. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 8de September 1842. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og Underretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Muurmester Wilhelm Ferdinand Mertins og forhen afdøde Hustrue, Maren Kirstine, født Sølling indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 8de September Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Huusmand Jørgen Jørgensen Bødkers Fallitboe i Vesterborg indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe den 2den Septbr. 1842. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter Skolelærer Bredahls Enke, Ane Dorthea Wandel i Øverup indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de September 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter forhenværende Degn Jens Andersen i Tingsted indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de September 1842. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg Lolland. Falsters Bonennareredende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Stiftstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Et Følgeblad til Løverdagen den 10. September. No 2–3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Uddrag af Forhandlingerne i Amtsraadet for Maribo Amt. Andet Møde. den 2den August 1842. Af Medlemmerne vare ikke tilstede Kammerherre Baron Rosenørn Lehn og Kammerraad Wilhelm der vare fraværende i Stænderforsamlingen. J den Sidstes Sted var Suppleanten Proprietair Jørgensen til Søllestedgaard indkaldt og nærværende i Forsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Stiftamtmanden gjorde Amtsraadet bekjendt med at han, ifølge den ved sidste Møde fattede Beslutning har anskaffet tvende Portefeuiller til Raadets Brug for en Bekostning af 24 Rbd. 91 s., som ere betalte af Amtsrepartitionsfonden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Da der baade til at ordne og forberede Sagerne til Amtsraadets Behandling og til efter Møderne af expedere dem samt iøvrigt forrette det med Udførelsen af Raadets Beslutninger forbundne Skriveri udfordres et betydeligt Arbeide, som hidtil har været bestridt af Formanden, men som denne ikke kan overkomme uden Medhjælp, besluttedes det at antage en Secretair til at udføre de nysnævnte Forretninger under Formandens Veiledning og at tillægge denne en aarlig Løn af 100 Rbd., paa hvis Udredelse af Amtsrepartitionsfonden, overeensstemmende med Anordningen af 13de August 1841 § 34 det blev vedtaget at anholde om det Kongelige Rentekammers Approbation. – Som Secretair blev foreløbig paa et Aar, antaget Cand. jur. Pontoppidan. Stiftamtmanden forelagde Amtsraadet følgende Sager, som i Tidsløbet mellem Møderne ere afgjorte af ham, paa Raadets Vegne, overeensstemmende med Anordningen af 13de August 1841 § 33.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Besværing fra en Deel Beboere af Birket Sogn over den af Sogneforstanderskabet fattede Beslutning angaaende Udførelsen af Arbeidet paa Sognets Biveie. I Anledning heraf havde Stiftamtet lade Vedkommende tilkjendegive, at deres Besværing, som hidrørte fra en Misforstaaelse, maatte ansees for ugrundet og at det maatte forblive ved den angaaende Veiarbeidet tagne Bestemmelse, som var tiltraadt af Politimesteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Regulativ for Biveiene i Øster Ulslev og Godsted, Sogne, approberet for 3 Aar. Arninge Sogneforstanderskab havde paa Grund af Uovereensstemmelse med Politimesteren indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, om der kan tildeles Sognets Huusmænd bestemt Sløifningsarbeide paa Biveiene i Forhold til deres Hartkorn og saaledes at den i Forordningen 29de September 1841 § 11 bestemte Maalestok følges. Herpaa var svaret, at da Hartkornsbrugere, som have mindre end 1 Td. Hartkorn, ifølge den i Forordningen af 29de September 1841 § 11 d. udtalte Grundsætning, alene ere pligtige at forrette Gangdagsarbeide efter den der bestemte Maalestok, kan bestemt Veiarbeide ikke tildeles saadanne, forsaavidt dertil udfordres anden eller mere Arbeidskraft end de saaledes ere pligtige at præstere. Besværing fra en Deel Beboere af Klodskov over den af Sogneforstanderskabet for Ønslev og Eskildstrup Sogne fattede Beslutning med Hensyn til Udførelsen af Arbeidet paa en Bivei, hvorpaa var resolveret, at det maatte have sit Forblivende ved den lagte Arbeidsplan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Besværing fra Gaardmændene i Munkeby og Gammelby over at det af Sogneforstanderskabet for Dannemarre og Tilitse Sogne var bleven dem paalagt at deeltage med Sognets øvrige Beboere i Arbeidet paa en Bivei, uagtet de alene havde istandsat en anden Bivei. Herpaa var resolveret, at det maatte forblive ved den af Sogneforstanderskabet i Forening med Politimesteren tagne Bestemmelse angaaende Veiarbeidet; dog med Tilføiende, at det forventedes, at der ved den fremtidige Fordeling af Arbeider toges tilbørligt Hensyn til, hvad nogle af Sognets Beboere forlods havde udført fremfor de øvrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Forespørgsel fra Sogneforstanderskabet for Kippinge og Brarup Sogne, om Veie til udflyttede Steder og Strandveie skulle grundforbedres ligesom Biveiene under offentligt Tilsyn og ligeledes renses for Snee og Vinteren. Herpaa var svaret, at Spørgsmaalet og Veienes Jstandsættelse maatte afgjøres efter Regelen i Forordningen af 13de December 1793 § 25, jevnført med Reskriptet af 30te November 1785, og at Sneekastningen kun forsaavidt Veiene ere offentlige bliver at forrette efter Reglementet af 20de December 1799.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Besværing fra tvende Gaardmænd i Munkeby angaaende Mangelen af en Skole- og Kirkesti, hvorpaa var svaret, at da det var oplyst, at der var truffen Foranstaltning til den omklagede Sties Anlæg, kunde der ikke agtes paa deres Besværing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Regulativ for Biveiene i Vaabensted og Engestofte Sogne, approberet for 3 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Andragende fra Sogneforstanderskabet for Branderslev Sogn om, at det maatte blive paalagt de tilgrændsende Sogne at deeltage i Jstandsættelsen af en af Sognets Biveie, som af dem benyttes. Dette var afslaaet, da det ikke skjønnedes, at Arbeidet paa den omhandlede Vei oversteg Sognets egne Kræfter, Besværing fra en Deel af Radsted Sogns veiarbeidspligtige Beboere over at det var bleven dem paalagt, at grundforbedre Biveiene igjennem Radsted og Krungerup Byer. Herpaa var resolveret, at det maatte have sit Forblivende ved den af Sogneforstanderskabet i Forening med Politimesteren fattede Beslutning angaaende det omhandlede Veiarbeide. 1. Eieren af Nakskov Ladegaard og Søgaard havde besværet sig over, at det af Sogneforstanderskabet for Branderslev Sogn var besluttet ved Naturalarbeide af Sognets Beboere successive at grundforbedre Veien, fra Landeveien imellem Nakskov og Taars gjennem Branderslev By til Kirken, og gjort Jndsigelse imod, at det paalagdes ham for bemeldte Gaardes Hartkorn at tage Deel i dette Veiarbeide, og samtidig hermed havde Sogneforstanderskabet, paa Grund af de Jndsigelser, der vare fremkomne mod den omhandlede Veis Grundforbedring, indstillet Sagen til Amtsraadets Resolution. J Anledning heraf var resolveret, at da den af Sogneforstanderskabets Majoritet fattede Beslutning med Hensyn til det omhandlede Veiarbeide, hvilken var tiltraadt af Politimesteren, maatte ansees hjemlet i Lovgivningen, og det Sognets Beboere paalagte Arbeide ei fandtes at overstige, hvad der med billighed kunde fordres af dem, maatte det have sit Forblivende ved den saaledes tagne Beslutning, og at Eieren af Ladegaard, efter de oplyske Omstændigheder, maatte være pligtig at deeltage i Arbeidet; dog under Forbehold af hans Ret til at søge Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene og deraf følgende mulige Regres til Communen. m. Andragende fra to af Sogneforstanderne for Herredskirke og Lille Løitofte Sogne, hvorved de have modsat sig en Beslutning angaaende Arbeidet paa en Sognevei. Herpaa var resolveret, at det maatte forblive ved den paaankede Beslutning, som var fattet af Sogneforstanderskabets Majoritet i Forening med Politimesteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Besværing fra nogle Beboere af Dannemarre Sogn, over Ligningen af Bidrag til Fattigvæsenet efter Formuen. Herpaa var resolveret, at det maatte forblive ved Ligningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Et Sogneforstanderskab havde indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, om et Beløb, som var anvendt til en Tjenestepiges Helbredelse for en Beskadigelse maatte udredes af Sognets Fattigkasse, uagtet det, efter Forordn. 25de Marts 1791 § 19, paaligger hendes Huusbond at bestride denne Udgift, samt om det kan bestemmes som en almindelig Regel for Fremtiden at slige Udgifter afholdes af Sognet. Herpaa var svaret, at Amtsraadet ikke er bemyndiget til at sanctionere nogen anden Anvendelse af Fattigvæsenets Jndtægter end de, der ere bestemte i Lovgivningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
Amtsraadet bifaldt de af Stiftamtmanden paa dets Vegne i disse Sager afgivne Resolutioner. Følgende Sager bleve dernæst foretagne: 1. Amtsraadet gjordes bekjendt med tvende Resolutioner fra det Kongelige Danske Cancelli, hvorved den i forrige Møde foretagne Ansøgning om Horslunde og Nordlunde Sognes Adskillelse i Henseende til Communalvæsenet er afslaaet og Halvdelen af de ved et sinds svagt Fruentimmers Cuur i Bidstrupgaards Hospital, foraarsagede Omkostninger ere paalagte Amtsfattigkassen, samt en Resolution fra det Kongelige Rentekammer, ifølge hvilken de af Hillested, Rebbelunde, Østofte, Stokkemarke, Huuseby og Aastrup Sogne, ved Andragender, som ere forelagte i sidste Møde, til Optagelse blandt de mindre Landeveie foreslaaede Veie, ikke kunne blive at betragte som saadanne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
2. Sagen angaaende den af Kjøbmand og Borgerrepræsentant Sidenius i Nykjøbing foreslaaede Oprettelse af en Tvangsarbeidsanstalt blev foreløbig udsat til næste Møde, som berammedes til at holdes den 2den November og Formiddagen Kl. 10.3. For de 300 Rbd. af Vester Ulslev Sogns Fattigvæsens Midler, hvilke ifølge den ved sidste Møde fattede Beslutning ere indbetalte i Amtsfattigkassen, udfærdigedes en Obligation med Forpligtelse til at svare 4 pCt. Rente. 4. Sogneforstanderskabet for Vindeby Sogn havde andraget paa, at en Bro over Marrebæksrenden der i Sognet maatte istandsættes for Amtets Regning. Paa Grund af denne Broes Vigtighed for det Almindelige besluttede Amtsraadet at indstille til Rentekammeret, at de halve Omkostninger ved Jstandsættelsen maatte udredes af Amtsrepartitionsfonden, dog at der først erhverves et Overslag over Reparationsarbeidet. 5. Efter Andragende fra Amtsveipiqueur Jessen bevilgede Amtsraadet ham et Forskud paa 100 Rbd. af Amtsrepartitionsfonden til Bestridelse af Omkostningerne ved Befordrings Anskaffelse. 6. Forslag fra en Politiøvrighed paa Landet til at overdrage Sogneforstanderskaberne den Politimesteren ifølge Cancelli-Skrivelse af 24de December 1819 nu paahvilende Forretning, at foranstalte Jordemødrene leveret de dem tilkommende Emolumenter og Bekostningerne herved lignede paa Jordemoderdistricterne. Amtsraadet besluttede at tilkjendegive Proponenten, at skjøndt det erkjendtes, at Forslaget, fra flere Sider betragtet, kunde medføre Gavn, maatte det dog ansees for rigtigst at det forblev ved de nu gjældende Bestemmelser, men at man iøvrigt var villig til, dersom det ønskedes, at forelægge Cancelliet Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
1. med Hensyn til Daareanstalten for Stiftets incurable Afsindige, at Amtsraadet skulde træde i Correspondance med Bestyrelsen for Anstalten i Stege og eventualiter for den i Præstø for at søge at bevirke, at der indrømmes Lollands Falsters Stift rettig Adgang til stedse at faae dets incurable Afsindige indlagte i en af bemeldte Anstalter, mod en billig daglig Betaling for hvert Jndivid og, om skulde forlanges, en vis Sum udbetalt til en mulig fornøden Udvidelse af Localet; men, i Tilfælde at saadant Arrangement ikke kan træffes, at der da for Stiftets egne Midler oprettes en Anstalt med 8 Celler i Forbindelse med Sygehuset i Nakskov efter et af en bygningskyndig Mand forfattet Overslag og Tegning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
J Henseende til fremtidige Forsørgelsespørgsmaal kunde man ikke tiltræde Sogneforstanderskabets Forslag, at Forsørgelsespligten skulde paahvile det Sogn, hvori den Paagjældende havde opholdt sig længst; thi, foruden at der endda blev det Tilfælde tilbage, at et Jndivid, om hvis Forsørgelse der opstaaer Spørgsmaal, har opholdt sig lige længe i hvert Sogn, maatte det befrygtes, at en saadan Bestemmelse, naar nogen Tid var gaaet, vilde blive aldeles uvirksom. Man maatte derfor ansee det for rigtigst strax at følge det Princip, som dog i Tiden vilde blive gjældende, nemlig at betragte Sognene som hinanden aldeles vedkommende og med Adskillelsen hæve den tidligere Forbindelses Virkning i Henseende til alle Forsørgelsespørgsmaal, saaledes at Jngen bliver at ansee for forsørgelsesberettiget i noget af dem, uden at han har opholdt sig der i lige saa lang Tid, som der udfordres til at vinde Forsørgelsesret i nogen anden Commune. Ved at følge denne Grundsætning vilde alle Forviklinger kunne undgaaes, og andre Comuner, som derved mulig vilde komme til at forsørge Jndivider, der, hvis Communalforbindelsen imellem Dannemarre og Tillitse Sogne var vedbleven, havde været forsørgelsesberettigede der i Districtet, kunde ikke siges at lide noget Skaar i deres Ret, da Forbindelsen imellem disse Sogne dog i Forhold til dem var noget Tilfældigt, hvorpaa de ikke kunde være berettigede til at bygge nogen Fordeel. Hvad endelig Følgerne af Afsondringen for hvert af Sognene angik, da vidstes derikke at ville opstaae andre end de, der altid ere forbundne ved slige Udstykninger af Communerne, nemlig at de communale Kræfter svækkes, og at de smaae Comuner, som opstaae, let kunne blive saa bebyrdede, at de ville savne den gjensidige Støtte, som de, da de vare forenede, kunde være for hinanden, hvilke Momenter Amtsraadet imidlertid havde troet at burde underordne det eenstemmig yttrede Ønske om Delingen. 25. Paa Grund af et Andragende fra Steenhugger Peder Steffensen, der under Arbeide for Amtet har paadraget sig en ulægelig Brokskade, besluttede Amtsraadet at indstille ham til at erholde en Gratification paa 10 Rbd. af Amtsrepartitionsfonden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-12
Lollands Falsters ald Stift Tiende. de Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 2 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-12
Mandagen den 1 No 113.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-12
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-12
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Vi meddeelte i vor forrige Beretning det Væsentligste af Comiteebetænkningen i Sagen om Forbedring i Huusmandsclassens Kaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-12
(Corresp.) Kjøbenhavn den 10de September. Jnat have vi da endelig faaet den længselsfuld forventede Regn. Vel have vi havt lidt Regn i de sidste 8 Dage, men det har været saa ubetydeligt, at det ikke kan ansees for andet end Stænk. Jnat derimod og op af Morgenen er falden en stærk og vedholdende Regn, og i Eftermiddag har det igjen begyndt, ligesom og Horizonten er saa overtrukken, at vi nok tør love os en Deel. Men vi trængte ogsaa haardt dertil; Markerne ere afsvedne som efter en Brand, og selv Søerne, eller de store Vandbeholdninger og Kjøbenhavn, der dog saa omhyggeligt blive holdt vedlige og have saa stærkt Tilløb, er Vandet sunket mærkeligt, og de længere bortliggende Søer, f. Ex. Damhuussøen, ere blevne til rene Vandpytter. Allerværst seer dog Kjøbenhavns Vold ud; men dens forfaldne Tilstand kan ikke alene tilskrives Tørken, men i det mindste ligesaa meget Byens hæderlige Gadeungdom. Da nemlig Skildvagterne nu ere inddragne, paa nogle faa Stykker nær, have hine haabefulde Glutter deres frie Spil, og da de ikke kunne beqvemme sig til at gaae op ad de almindelige Voldbakker, men kravle op ad Siderne, see disse paa flere Steder ud, som om de vare ødelagte af Muldvarpe eller andet Utøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-12
Politibetjent Knudsen, der, saaledes som allerede er meddeelt i andre Blade, er bleven stærkt saaret ved at paagribe den undvegne Forbryder Schmidt, og om hvis Liv man i Førstningen tvivlede, skal nu være i nogen Bedring. Efter hvad der er os meddeelt fra en Kilde, som vi tør ansee for en Autoritet, skal han have faaet syv Stik.