JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Hvor en Stue med fælleds Kjøkken og Adgang til Gaarden er at faae til Leie til Michaeli Fløttetid, helst for 2 enlige Folk, anviser Bogtrykker Wandall. Skulde endnu flere end de som allerede har meldt sig) maatte ønske, at holde fra Juli Qvartals Begyndelse, denne af mig udgivne Aalborgske Stifts- og Avertissementstidende, da kunde endnu complette Exemplarer fra denne Maaneds Begyndelse erholdes, naar Man snarest mueligt melder sig hos Undertegnede. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 13de Juli 1820. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Søndagen den 16de Juli d. A., bliver Færger ved nordre Aggerssund sat paa Land for at digtet og tjæres, og næste Søndag den 23de Juli bliver den udsat igien; i den Tid Færgen er paa Land, overføres Reisende og Gods paa Baaden, som herved til Reisendes Efterretning bekjendtgjøres. Aggersborggaard, den 10de Juli 1820. Kierulf.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Hvor endeel gode nye Gaasefyld kan faaes til Kjøbs, anvises af Bogtrykker Wandall. Byghalm er til Kjøbs hos Søren Mørch ved gammel Mølle.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Den Beboelse i min iboende Gaard for en givt Familie, som har været beboet af Hr. Dr. Westergaard, og nu beboes af Hr. Regimentschirurg Hansen, ere samlede, eller for en Deel, at saae til Leie fra næste Fløttedag af. Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Jeg Undertegnede agter at bortsælge mit iboende Sted underhaanden, som er beliggende i Kattevad, og er 7 Fag Huus til Gaden, med Jndkjørsel i Gaarden, og et Baghuus 7 Fag; hvorom med mig kan akkorderes. Aalborg, den 29de Juni 1820. Michel Hougaard.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Skulde Nogen have en Secretaire eller et Chatol at leie ud Maanedsviis, da anvises en Liebhaber dertil af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Proclama. Arvingerne efter afdøde Huusmand Laurs Jensen i Hostrup, under Wangs Gods, der tildeels er ubekjendt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede constituerede Skifteforvalter at legitimere deres Arveret. Det bemærkes: at Boet er saa fattigt, at de prioriterede Fordringer ei kan blive betalte. Wang, den 28de Juni 1820. M. L. Lund.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Credi= og Debitorerne efter afgangne Huusmand Hans Laursen og Hustrue Dorthe Jensdatter i Uttrup, under Rødsleths Gods, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel; de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Skyld til Boet. Wang, den 4de Juli 1820. M. L. Lund.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Auctioner. Efter passeret Forliig, bliver den 27de Juli næstkommende, om Formiddagen Kl. 19, foretaget offentlig Auction paa Gaarden Bygstade i Gjerum Sogn, over Gaarden, med tilliggende Hartkorn, 13 Skp. 3 Fdk., samt de paa denne Eiendom værende Avl. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og vil i Henseende til Pengebetalingen blive fordeelagtige for Kjøberen. Lysthaverne indbydes. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 13de Juli 1820. Westenholz.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Tirsdagen næstkommende 1ste August, Formiddag Kl. 10, bliver i Kjøbmand P. L. Holms Fallitboes Gaard her i Byen, ved offentlig Auction opraabt de Fallitboet tilhørende Fiskestader i Liimfjorden, til Bortleielse i tilstundende Høstfiskerie. Samme Dags Formiddag Kl. 11, bliver sammesteds afholdt offentlig Auction over 12 Stkr. Silde bundgarn, 14 Stkr. Rader, 16 a 18 Tylter Steeg, samt 1 Fiskerkaag med Seil, bemeldte Fallitboe til hørende, til Salg. Nibe, den 13de Juli 1820. Bassesen. Afgangne Madame Andrea Christian. Klitgaards Dødsboes Huus, med iværende Kakkelovn og tilliggende Frugthauge, beliggende udefor denne Byes Østerport, bliver ved offentlig Auction, der holdes i Stedet selv, den 20, 24 og 2 Juli, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, til Bortsælgelse opraabt og Høistbydende tilslaget, paa de ved Auctionsstedet fremlæggende Conditioner. Saa snart Stedet ved 3die Auction er solgt, fortsætte Auctionen over Jndboet, bestaaende af: lidet Sølv tøi, Borde, Stole, Speile, Skatoller, Dragt ster, Linnet, Sengeklæder og Fruentimmer=Gang klæder, Tin, Kobber, Messing m.m. Endvidere bliver ved samme Auction, bortsolgt Stolemager dreng Jens P. Holm, og Betient Jørgen. sens Efterladenskaber, som bestaaer af: Kister og Klæder m.v. Aalborg, den 12te Juli 1820. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1820-07-15
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Vaabenlære til Veiledning for Rekrutten i Jnfanteriet. 2) Afregningsbøger. 3) Permissionspasser.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Udenlandsk. England. Da i det enge sk. Underhuus Skatskammerkantsleren androg paa, at Huset maatte bevilge 105,000 Pd. St. til Kronningsomkostningerne, dadlede Hr. Lushington Ministrene, fordi de ikke havde raadet Kongen til at udsætte Kronningshøitideligerden. Vel kan Summen synes ringen kammenligning med de nuværende Ministres Ødsel enheder, men i Betragtning af den almindelige Elendighed i hele Landet, er den meget stor. Naar al 2det Gimmer og Stads som Garderne og den øvtrrige Soldateske ere belangte med i Kroningstiden, er beskreven i de offentlige Blade, og de afbundsultne Jndvaanere i Manchester, Leeds, Glas, egow og Birmingham læse, at 105000 Pd. St. of offentlige Penge ere bortøslede paa en Tid, da Famiillier i hundretal staae op om Morgenen, og vide ikke g hvor de skulle tage Brødet fra for den Dag; maa det ikke opvække den største Harme hos Folket, Frygt reiser sig hos Ministrene ved alt hvad de tage dem affore. Efter deres Mening hersker der en vis Utroskab mod Forfatningen. Allevegne bygges der Soldaterkaserner op. Hvortil disse Anstalter, Svar: for at undertrykke Folkets Elendighed ved militair Despotisme osv.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Morgenkrøniken siger: "Det er forunderligt, at Ministrene under de nuværende Omstændigheder tænke paa Kroningen. Fra den ene Ende af Lanadet til den anden hersker kun een Stemme iblant Høie og Lave, Rige og Fattige, den nemlig at Dronningen er skeet Uret. Ministrene maae kjende lidet til Folkets Caracteer, om de troe, at Frugterne af deres grønne Punge, deres Anklagebiller a. skulde sværke Folkets Tro om Dronningen Uskyldighed og dets Harme mod hendes Undertrykkere. Man indseer ikke det har nogen Hast med Kronningen, Kunde denne ikke opsættes indtil Dronningens Sag, var afgjort, Men det er besluttet, at trodse Folkets Følelser osv.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
J Glasgow var nylig en alvorlig Skermydsel, mellem Soldaterne paa den ene, og Politet og Borgerne paa den anden Side. Anledningen var, at nogle Drenge havde modtaget Soldaterne med Skjeldsord. Forbittrede derover, gik disse løs paa Drengene med fældte Gevær. Politiet kom til, for at bringe Soldaterne til Raison; men ogsaa dette blev overvældet og maatte tage Flugten. Men det vidste at drage Forstærkning til sig, og understøttet af endeel Borgere, faldt det omsider de rasende Soldater til at søge deres Redning ved Flugten. Me eget Blod blev udgydet paa begge Sider, 19 af Soldaterne toges tilfange, næsten alle saarede; og af Borgerne havde nogle faaet dybe Bajonet stik og 10 vare skamferte i Hovedet.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Adskilligt. J London udkomme de skimmeligste Carricaturer. Paa eet af samme er Alderman Wood klad ud som en gammel Kjælling. Han leer selv at det. I Havannah har man allerede ganske afskaffet adskillige Toldafgivter.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
I det Svar, som Hoffet i Spanien har givet det russiske Hof, er, efter Forlydende, den Grundsætning antaget, at al Jndblandelse af Magterne i et andet Lands indre Anliggender, forsaavidt Legitimeteten ikke er i Fare, bør undgaaes.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
De spanske Soldater kunne nu ogsaa komme ind med i Skuespilhusene. Dette var hidtil forbudet.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
General Donnadien, i Paris, en erklæret Fiende af Hertug Decates, er bragt til Militairfængslet, fordi han i en Samtale med Hertugen af Richellien, tillod sig meget usømmelige Talemaaden mod høie Personer.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
De hessendarmstad sk. Deputerte, der, som bekjendt, reiste hjem, fordi Ministrene vilde selv raade for, hvordant Landets Constitution skulde indrettes, ere, meldes der, truede med Tabet a deres statsborgerlige Rettigheder.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Den 9de Maj var Newfoundland end nu omgivet af Jismasser, som gjorde Fiskeriet vanskeligt. Sandsynligt er det at disse svømmende Jismasser fra Nordpolen, have, ved at smelte, førkøle Luft temperaturen over det atantiske Ocran og over de Lande i Europa, som ligge under samme Bredegrader.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Jesuiternes Antal i Rusland beløb sig dog ikke høiere end 800. Nogle af dem have vendt sig ad China til.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Efter de mange Krige, Østerrig har ført, tælles nu i dette Land 61,000 Qvæstede.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
J München er lagt Beslag paa et udkomme Skrivt om de tydske Studenters Landsmandskaber og Burschenskaber.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Man melder, fra Berlin, at der hidtil er opbrændt over 121 Millioner preussiske Statspapirer.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Indenlandske. Viborg. Onsdagen den 5te Juli bleve følgende Candidater af Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskoppen, Dr. Broch, Commandeur af Dannebrog, i Domkirken ordinerede: 1) Hr. Peder Jversen Holm, kaldet til Sognepræst for Grinderslef og Grønning Menigheder i Viborg Stift. a) Hr. Jacob Albert Sadolin Danæus, kaldet til residerende Capellan for Byrum, Hals og Vesterøe Menigheder paa Læsøe. Hr. Pastor Friis intimmerede, og skildrede, i Anledning af 1 Timer, 15, "den christelige Religion, som Himmelens ypperste Gave. Hr. Biskoppen talede over Aab. 2, 2 og forestillede: "det christelige Lære-Embede under Billedet af en Strid, Hr. Holm prædikede over Matth. 28, 19. 20 og viste: "Troen paa Christus, som Grundvold for vor Religiøsitet."
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Strax efter Gudstjenestens Slutning holdtes de aarlige Landemode for Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
(Jndsendt.)¬ J i et indenlandsk Tidsskrift, Hesperus, la ses, i Anledning af et i samme indført Forslag angaaende Majoriteter, forfattet af den fransk Hertug Levis, følgende tilføiet Note om Udparcelleringer eller smaae Jordlodder i Chur fyrstendommet Cöln, som Modsætning: Et Lands Velhavenhed beroer paa Jndbyggernes Virksomhed, men især derpaa, at Grundeien, dom er i Hænderne paa den Classe Statsborgere, for hvem den bærer meest. Og den bærer mee for dem, der kunne betale høieste Grundskat deraf, og det er just de smaae Jordbrugere, der have kun faa Tønder Land beliggende tæt omkring de res Gaard eller Huus. Man seer dette bedst paa Fæstere (ogsaa paa Selveiere i Danmark.) Disse Jordbrugere fæste tidt slette Jorder til Priser, som den lærdeste Agronom ikke vilde faae ud af langt bedre. Men Ordsproget siger: - Bonden beregner sit Skind og sit Slid lavt, og den bedste Gjødning er dens Sveed, der bruger Spader, (til sin Jord) - Er et Sogn først kommen saa vidt med smaae Jordlodder, at der ingen Plov er meer, at finde (som f. Ex. i Sognet Königswinter, da har Jorden naaet den høieste Grad af Cultur, og en Morgen Land giver da indtil 24 Dlr. Fæste (Afgivt.) Denne Priis kan ingen Agronon give, og kan kun finde Sted, hvor Jorden er deelt saa smaat, at den er bleven Skillemynt, hvor den da altid gaaer hurtigt i Hænderne paa dem, som den bærer meest for. J Kønigswinter er der kun eet Stykke, der er større end en Morgen Land, og det er Domine; men saasnart Agerjorden, paa denne Maade, er i saadanne Forhold, at den bærer saa høi Fæsteafgivt, bærer den ogsaa meget høie Skatter (endskjøndt en Stats indretnings Godhed vel ikke kan bedømmes efter Høiden af de Skatter, som derved lade sig udbringe.). -
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Anmærkning af Jndsenderen. Det er, uden tvivl, en Erfarings-Sandhed ogsaa hertillands at jo mindre Jordlodderne ere, desbedre, almindeligviis, dyrkes de, helst om de her, ligesom det Chinsk., kunde spades, istedet for at pløies og at større Lodder dyrkes slettere, alt som der er længere Vei til Udkanterne deraf. Jsær maa dette være Tilfældet, naar ugunstige Tider føre endog den stræbsomste Beboer paa Veie til at komme paa Knæerne, og han altsaa kommer til at mangle paa Evne til at overvinde alt det Arbeid og den Bekostning en veldyrket og velbehandlet Jord i sit hele Omfang udkræver. Denne Beboers Jordlod er ham altsaa i større eller mindre Grad for stor Det vil stedse gaae tilbage med ham. Men han har endnu et saare vigtigt Redningsmiddel tilovers, og dette er - at udparcellere. Han begynder at udstykke af sin, slettest drevne, Udmarksjord, i større eller mindre Portioner, ligesom han kan speculere paa Kjøbere, og ligesom deres Beliggenhed eller Form udkræver det. Hans mere formuende Naboe, eller en ung, arbeidsom Familiefader, som behøver en stor eller liden Plet Jord at sætte sig ned paa, betaler slige Parceller ofte langt høiere end de ellers sædvanlige Eiendomspriser. Saaledes er allevegne Tilfældet; og jo mere Tingen raader sig selv, jo bedre, sandelig, gaaer det. Den ene Trang afhielper da ideligen den anden - ligesom i enhver anden friHandel og Vandel. Det Enkelte vinder og Staten vinder uberegneligt, i det dens gamle Jorder, ved denne frie Concurrence, hindres fra at ligge løde, eller blive slet dyrkede, og i det stedse nye, til Dyrkning optagne Strækninger forøge Agerlandets Masse og derved tillige en nyttig ikke ørkesløs Folkemængde. Den ubundne Vindsk belighed søger altid at komme fremad, saa længe den kan, men finder den altfor mange Hindringer i Veien for sig, hvad Under, om den vender tilbage, tabende sig i Modløshed, Armod osv. Det hertugelige Forslag selv løber heelt igiennem ud paa at anprise og ophøie de store Grundeindomme, for desmere at laste og fornedre de Smaae. Det opholder sig saa tæt ved Majoriteterne, at det synes at tabe Minoriteternes Gavnlighed ganske af Sigte, uagtet det (Forslager nemlig) har indledet sig ved den Betragtning: at i Tydskland have netop Udstykningerne i de nyere Tider lagt Grunden til den Nationalvelstand, som Jkke=Udstykning, formedelst Vedtægter og Fordomme og Love, saalænge havde forhindret. Man vil ellers letteligen see, hvor det hele franske Forslag udentvivl egentligen sigter hen, naar det blant andet siger: at de mange smaae Jorddyrkere opæde eller fortære hele Productionen, saa der aldeles intet bliver tilovers at føre til Byen eller udaf Landet; ligesom Udgiveren af det omtalte Tidsskrift ogsaa herved giør denne comiske bemærkning: "Skulde ikke denne Philosophie have lidt Lighed med det System at slagte Bier for det at Humlerne ikke skulde fattes Honning, eller er virkelig Byebefolknings Tilvext at begunstige paa Landbefolkningens Bekostning? Landmand.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Fra den 9de til den 15de Juli, ere ved Aalborg, Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Den 10de Juli, J. C. Thorndahl fra Kjøbenhavn med Stykgods. J. Larsen fra Østerrisørmed Trælast. J. H. Bøhmer fra Helsingør med Baglast. Den 11te, Chr. Dahm fra Østerrisørmed Trælast og Jern. Den 12te, Chr. C. Knudsen fra Christiansand med Dito. H. Bjørnsen fra Østerrisør med Dito. J. Anonsen fra Kjøbenhavn med Baglast. Den 13de, L. Laussen fra Apenrade med Brændeviin. C. Sørensen fra Mariager med Brænde. J. Carlsen fra Kjøbenhavn med Baglast. J. Johansen fra Christiansand med Trælast. C. Schmidt fra Dito med Dito. N. Asbjørnsen fra Dito med Dito og Lax. C. Johansen fra Arendahl med Dito. J. Olsen fra Øster riser med Dito. Frid. Andresen fra Veile med Brænde. C. Jensen fra Frederikshavn med Tør, fisk. L. N. Aakerman fra Helsingør med Fløtte gods. C. F. Christiansen fra Lübeck med Stykgods. Den 14de, P. Haaberg fra Landscrone, med Møllestene. Den 15de, C. Thomsen fra Frederikshavn med Tørfisk.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Udgaaede. Den 9de Juli ingen. Den 10de, Anders Kolding til Mariager med Baglast. Elling Beruldsen til Østerrisør med Kornvare. Jørgen Møller til Drammen med Byg. Lars P. Nisted til Altona med Havre. Den 11te, Oluf Larsen til Kongelse med saltet Sild. Niels Anthonisen til Wismar med Dito. Den 12te, Søren N. Svarer til Drammen med Byg. Niels C. Koefod til Kjøbenhavn med Uld, røget og saltet Aal. Jens P. Terchelsen til Amsterdam med Uld, Huder og Srind. Chr. K. Krogh til Kjøbenhavn med saltet Sild. Jens Larsen til Østerrisør med Kornvare. Hans May til Kjøbenhavn med Sild, Smør, Uld m.m. Den 13de, Jens Lærche til Mariager med Baglast. Thor Thorsen til Skagen med Dito Den 14de, Knud C. Knudsen til Christiansand med Kornvare. James Schøtte til Gothenborg med Baglast. Den 15de Børne Elstrømtil Dito med Kride. Christian Smith til Christiansand med Kornvare. Peder J. Møller til Christiania med Dito. Elling Johnsen til Norge med Dito. Gudemund Friberg til Gothenborg med Skind.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Bekjendtgjørelser. Hvor en skikkelig Karl med gode Vidnesbyrd, og om muelig ikke ganske ubekjendt med Hauge= og Landarbeide, kan erholde en Condition til førstkommende November; derom giver Gartner Søren Mørch i Aalborg Underretning.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
De Beboelser med øvrige Leiligheder uden for Byens Vesterport, som for hen har tilhørte afgangne Angermann, er underhaanden at faae tilkjøbs, hvorom kan accorderes med Undertegnede; i Mangel af Salg underhaanden, bliver samme stillet til offentlig Auction, som nærmere skal vorde bekjendtgjort. Aalborg, den 17de Juli 1820. Rasmus N. Friis.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Fortegnelse. over de uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i Juni Maaned 1820. Rbs. No. Wigelsen & Sønner i Aalborg fra Hamborg 38. 2 N. Borup i dito fra dito 3 P. Borreschmidt i dito fra dito 4 Jens & Niels Kjellerup i dito fra dito 5 L. C. Nørgaard i dito fra dito 6 D. Christensen & Sønner i dito fra dito 38 7 Mattias Hoffmann i dito fra dito 8 Wigelsen & Sønner i dito fra dito 9 Niels Borup i dito fra dito to Peder Andersen Westberg, Adresse Kjøbmand. Clausen ved Vesteraae fra Kjøbenhavn 28 1 Cancellieraad og Raadmand Gleerup i dito fra dito 12 Adjunct Colding ved den latinske Skole, Adresse Kjøbmand Preetzmann i dito fra dito 28 13 Jacob Hoppe i dito fra Hamborg, 14 Rector Tauber i dito fra Kjøbenhavn 28 1 Mette Marie Andersen, conditionerende paa Wang i Vensyssel, Adresse Niels Gjedum i Nørresundbye pr. dito fra Aarhuus 16 L. Chr. Nørgaard i Aalborg fra Hamborg 38 17 Jacob Kjellerup i dito fra dito 38 og Dito i dito fra dito france, 19 Jesvad de Lemos i dito fra Helsingøer, Nathan Salmon, Adresse L. T. Weel i Aal franco borg fra Kjøbenhavn, P. L. Kjeldberg i dito fra Flensborg, 22 Gaardmand Ole Christensen i Hjallerup Bye, Dronninglund Sogn pr. Aalborg fra Odense ar 23 Laurs Christensen Kjørup, Addresse Anders Møller paa Algaden No. 417 i Aalborg fra Horsens Jens Christensen i Aalborg fra Hamborg 3 Wigelsen & Sønner i dito fra dito Tobaksfabrikør H. Burberg i dito fra Kjøbenhavn. Stifts-Reviser og Raadmand Lassen i dito fra dito 28 Premierlieutenant G. Gisen ved 3die jydske Regiment i dito fra dito Gaardmand Ole Christensen i Hjallerup Bye, i Nørrejylland pr. Aalborg fra Odense france 30 Joh. Deichmann i Aalborg fra Hamborg 3 31 Jos. Nielsen i dito fra dito 32 Hølger Fangel i dito fra dito 33 Dito i dito fra dito 34 M. Galthen i dito fra Sønderborg, 35 Jens & Niels Kjellerup i dito fra Hamborg 3. Aalborg Postcontoir, den 11te Juli 1820. R. Jørgensen.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Hollandsk Tøndebaand og bedste norsk Kron= og Fensterglas faaes hos L. C. Nørgaard i Aalborg
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Proclama. Arvingerne efter afdøde Huusmand Laurs Jensen i Hostrup, under Wangs Gods, der tildeel er ubekjendt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede constituerede Skifteforvalter at legitimere deres Arveret. Det bemærkes: at Boet er saa fattigt, at de prioriterede Fordringer ei kan blive betalte. Wang, den 28de Juni 1820. M. L. Lund.
Jyske Efterretninger, 1820-07-17
Credi= og Debitorerne efter afgangne Huusmand Hans Laursen og Hustrue Dorthe Jensdatter i Uttrup, under Rødsleths Gods, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel; de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Skyld til Boet. Vang, den 4de Juli 1820. M. L. Lund.
Jyske Efterretninger, 1820-07-19
over Trykkes og
Jyske Efterretninger, 1820-07-19
Udenlandsk. Sydamerica. J Carraccas, Hovedstaden i Venezuela, og hvor den spansk General Morillo har sit Hovedqvarteer, er den nye Constitution proclameret og af Jndvaanerne modtagen med stor Glæde. Med Jnsurgenternes Sager staaer det ret godt; allevegne have de Tilhængere. Men i Valencia have Royalisterne paa deres Side været saa heldige at opsnuse endeel Jnsurgenter og at faae de Værste af dem straffede med Døden. Man troer ellers ikke, at Jnsurgent-Anførerne ville underkaste sig den spanske constitutionelle Regjering.
Jyske Efterretninger, 1820-07-19
Hayti. Hr. Grunthal, forhen Lieutenant i den westpha ske Armee, og Søn af en fattig Jøde i Witzenhausen, havde været med i det store Feldttog mod Rusland, og da ved hans Hjemkomst ingen brød sig noget om ham mere, reiste han over til Hayti, hvor han blev Jnspector over de kongel. Huustropper, og samlede sig saa megen Formue, at ham synes bedst at tage hjem igjen til det Hessiske, for at komme sin gamle Fader til Hjelp. Paa hans Ansøgning derom, lod Kong Henrik, ved Sin Minister=Statssecretair, Limonade, ham svare: "at ihvorvel Hs. Majestet maatte billige Supplicantens roesværdige sønlige Omsorg for sin Fader, anmodede Hs. M. ham dog om, at forblive i Hans Tjeneste tre Aar endnu, som da udgjorde som Aar; men for at Supplicantens Fader imidlertid ikke skulde lide Nød, skjænkede Hs. K. H. Kronprindsen ham 3000 Pund Caffe, som han, toldfrit, kunde oversende hans Fader, boorhos han kunde lade ham vide, at Hans sorte Majestet var ret vel tilfreds med hans Søn." - Kaffeen er virkelig over Bremen ankommen til sin Bestemmelse, til største Forplumring for den Gamle, som derefter ei betænkte sig længe paa, at give sin Søn Lov til at forblive paa Hayti endnu i 3 Aar, efter Kong Henriks Ønske. Sønnen er siden, til Belønning for hans Tjeneste, bleven ophøiet i Grevestanden. Kong Henrik har ellers flere Hesser i sin Tjeneste. Saaledes er en Oberstlieutenant Trost Director for det Haytiske Artillerie, en Sadelmagers Søn fra Cassel er Jnspecteur over Kongens Stald i Cap Henry, og nok en Hesser er Bygningsmester ved de offentlige Bygninger og Opsynsmand ved Sans-Souci, den sorte Konges Lystslot.