Viborger Samler, 1777-11-03
De Latinske Skolers Indretning kan det ei nytte at melde noget om paa dette Sted. - Man udbeder sig aleene Frihed at melde nogle Omstændigheder, som med dem staae i nøye Forbindelse. Jylland, i sær visse Stifter i den, findes et stort Tab ved de mange, forhen havte, mindre Latinske Skolers Nedleggelse. Mange Steder haves fra 10 til 20 Mille, og derover til slig en Skole. Hvor skal Middelstanden henmed sine Børn, Dersom Forældre kunde have dem i Nærheden, kunde de lettere understytte dem med mange Fornødenheder, og have Tilsyn med dem i mange Henseender, naar de skal saa langt bort, er det en Umuelighed for de fleeste, og i sær efter vore Tiders Levemaade, en øiensynlig Farlighed tilligemed. - Middelstanden vil nok i Danmark blive den, der skal forsyne Landet med de fleeste Betientere. Af alle Arter i den største Deel af Embeder og Forretuinger. Desuden bliver det et stort Spørsmaal, om der bliver Landet nyttigt, at Folk af høiere Stænder faaer lavere Betieninger, Det bliver vel en afgjort Sag, at naar de bare Jndkomster søges, og Betieningen ikke agtes med tilbørlig Kierlighed og Agtsomhed, forfalder det Almindelige. Men dette her tilsidesat, saa bliver Middelstanden Plante=Stedet for Betieninger i Landet, J den er den største Deel Uformuende eller af maadelige Vilkor, hvorover det for mangsoldig bli bliver ugiørligt at faae deres Børn vel underviiste. Præster kunde jo selv undervise deres Børn, Meget sielden. Dersom de have de fornødne Egenskaber, (men hvormange have dem, Antallet er mindre, end man troer) dersom de have fra deres Embede, og uomgængelige Huusholdnings Beskæftigelses Tiid nok tilovers, (thi den Unge vil slittig og idelig passes) og dersom de have den Lyst og Munterhed, som et kæd somt Arbeide udfordrer, da kan det maaske gaae an i nogle Aar. Noden kan tvinge mange dertil, men ofte bliver det og derefter. Hver Post kunde vidtløftig vises, men man holder det tilbage, naar dette er tillagt, at Fædre ere just ikke alle Tiider de beqvemmeste til at lære deres egne Børn. De kunde jo da holde Studentere? Men tillade først at erindre, om det ikke bliver jo længere, jo rarere at faae en duelig og i andre Poster passende, Underviser, Hvad mon Grunden være dertil Den er værd at eftersøge. Men desuden, da de fleeste Huuse have ondt ved at bestride de aarlige Udgifter, som aldeles ikke kan undgaaes, da alting efterhaanden bliver dyrere, og Paalæg stedse formeeres, bliver det for mange, om de ei ville sætte sig i en Gield, som de endog selv forud kan skiønne, ei at kunde blive betalt, plat umueligt deri at indlade sig. At tage en slæt Person, er være end ingen at have. - J det Fald, at en Skole i et andet Stift laae Forældre nærmere, kunde de vel, naar de vare i Stand. dertil, betiene sig af den Leilighed, og ere ofte tvungne ne til at betiene sig af den; men med mindre der er besynderlige Omstændigheder derved, er det altid mindre beqvemt, end i sit eget Stift, og det af mange Aarsager, for de indbyrdes Forbindelser, Leiligheder og Anledninger, der ere i det eget Stift, med meere, som Skionsomme lettelig selv kan betænke. Overalt er der nogle Poster, der have Sammenhæng med Skolevæsenet, der er heele Landets Opmærksomhed værdige. - Det synes, som Opdragelsen er nu alt for fri, ligesom den tilforn var alt for tvungen. Man tilstaaer de allerfleeste Steder Børn nu en Raadighed og Fortrin, som aldeles ikke passer med deres Alder og Jndsigt, og som har en fordærveliJndflydelse paa deres heele Dannelse og gandske levnet ja er en stor Hinder i Underviisningen. Dernæst er den alt for stadselige Opførsel, som Børn de fleste Steder tilvænnes, en Fordærvelse for dem Selv, og en Ødeleggelse for Forældrene. Hvilket Uvæsen, Mange Forældre maa lide Nød, paa det deres Børn kunde prunke. Mange bedrage, for at have en daarlig Øyenlyst paa dem. Børn vide er andet, end at det er lutter Fornødenhed, og meene, at det er uundværligt for dem, holde sig berettiget til alle forlystelser og Narrerier. Junker, meener de, at de alle maa være. En uovervindelig Skræk for retskafne Forældre, og en uudstaaelig Byrde for dem, Her tales ikke imod Reenlighed, Næthed og tilladelig Fris. Frihed: det er langt fra, men imod det umaadelige og aabenbare Ødeleggende, helst det saa indflætter sig i Gemytterne, at det bliver de fleeste umueligt at indsee Uordenen, og end meer at ændre den. Nyeheder.