JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Fredagen den 19 Marts d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver der paa Herredscontoiret afholdt en Skiftesamling i forhenværende Sognepræst Dahlstrøms Fallitboe i Egense hvorved der bliver fremlagt Repartition i Boet, som derefter forventes optaget til Slutning. Boets Creditorer indbydes til at give Møde. Sunds Gudme Herredscontoir den 27 Febr. 1811. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Skifte-Jndkaldelse. Da Møllebygger Mads Jørgensen af Huset Gretesvillie kaldet, ved Langensøe, ved Døden er henkaldet og hans Boe taget under Behandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel de, som formene sig berettiget til noget Krav paa den Afdøde, til dermed at fremkomme og samme paa befalet Maade at beviisliggjøre. Og da den Afdøde, for at udove Professionen, har havt Ophold og Natteleie paa flere Steder, saa anmodes ogsaa de, som maatte have Mellemregning eller noget af hans Efterladenskab i Besiddelse eller Varetægt, til, under Ansvar, naar nogen Mislighed i Tiden opdages, herom at gjøre behørig Anmeldelse og Aflevering til nedennævnte Skifteret. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Contoir den 23 Febr. 17. Kunzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil vorde læst i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognepræst til Eilbye og Meelby Menigheder Tidemann Christian Lend og ligeledes afdøde Enke Dorthea Benedicte Lend født Suchhan, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2 Juni 1819, til, inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteret i Fælleds boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue, den 23 Februar 1811. Borgermester og Raad. Friderik Ernst Wilhelm Knudsen, Hans Kongel. Majestæts virkelige Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Odense Herred, Ridder af Dannebrogen, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Prokurator Demant, som beskikket Sagfører for Boelsmand Niels Hansen, af Bellinge Bye og Sogn, under Odense Herred og Amt, indstævnes herved, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12. Januar dette Aar, med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte have ihænde een af fornævnte Niels Hansen til Gaardmand Rasmus Jensen af Snave i Dreslette Sogn under 10 Juni 1839 udstædt og den 13de i samme Maaned ting Bo læst Obligation, stor 600 Rbd. Sølv, hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i det Niels Hansen tilhørende Boelsted i bemeldte Bellinge, med underliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 3/4 Alb., næst efter den paa samme hvilende Aftægt og Undertag, hvilken skal være ham bortkommen ved den hans Sted i forrige Aar overgaaede Jldebrand, at møde inden Odense Herredstingsret, som holdes her i Odense, den første Torsdag i Juni Maaned 1812, om Formiddagen Kl. 10 slet, med fornævnte Obligation at fremkomme og deres Adkomst dertil at beviisliggjøre, da, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, vil der paa Samme forventes Mortifications Dom erhvervet. Videre Varsel gives ikke, da Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordningen af 3 Juni 1796.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Denne Stevning, som efter meddeelt Beneficium paupertatis udstædes paa ustemplet Papir, bekræftes under min Haand og Segl. Odense Herredscontoir den 13 Febr. 1811. F. Knudsen. (LS.) Grimur Johnsson, Hans Kongelige Majestæts Etatsraad, Byefoged og Skriver i Middelfart, samt Herredsfoged og Skriver i Wends Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Prokurator Møller, her i Byen, som beskikket for Huusmand Lars Andersen af Lottenborghuset i Harndrup Bye og Sogn, efter dertil forundt beneficium paupertatis og erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 13 dennes, indstævnes herved den eller de, som maatte være i Besiddelse af en bortkommen, men indfriet Obligation, udstædt af hans Formand Anders Larsen til Gaardfæster Rasmus Nielsen af Brenderup under 11 December 1808 og tinglæst 26 Juli 1813, lydende oprindelig paa 200 Rd. D. C., som efter Forordn. af 5 Januar 1813 er omskreven til 110 Rbd. Sølv, med 1ste Prioritet udi Lottenborghuset med Have, til at møde for Wends Herreds Ting, som holdes paa Raadhuset, her i Byen, den sidste Mandag i Juni Maaned 1812, om Formiddagen Kl. 10, for med bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst til den at beviisliggjøre, da den ellers efter nærmere fremsættende Paastande ved Dom vil blive mortificeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Forelæggelse eller Laugdag kan, som afskaffet ved Forordn. af 3 Juni 1796, ikke ventes. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Wends Herredscontoir i Middelfart den 25 Febr. 1811. Johnsson. (L. S.) Grimur Johnsson, Hans Kongelige Majestæts Etatsraad, Byefoged og Skriver i Middelfart, samt Herredsfoged og Skriver i Wends Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Prokurator Møller, her i Byen, som beskikket for Fjeldsted Sogns Fattigvæsens Commission, efter forundt beneficium paupertatis og i Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 13 dennes, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte være i Besiddelse af een, af nu afdøde Almisselem Lorenz Diderik Adzer eller Lorenz Adzer, under 15 Decbr. 1809 udstædt og den 29 April 1811 tinglæst, forlængst indfriet, men nu bortkommen Obligation for 50 Rd. til Madame Steenberg fød Frydendahl paa Ormehøi, hvorved er givet 1ste Prioritets Pant i et Huus i Fjeldsted Bye; til at møde for Wends Herreds Ret, som holdes paa Raadhuset her i Byen, den sidste Mandag i Juni Maaned 1812, om Formiddagen Kl. 10, formed bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst til den at beviisliggjøre, da den i andet Fald ved Dom vil blive mortificeret efter nærmere inden Retten nedlæggende Paastand, Efter Forordningen af 3 Juni 1796 kan ingen Forelæggelse eller Landag ventes. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Wends Herredscontoir i Middelfart den 25 Febr. 1811. Johnsson. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Ved Tallotteriets 1381 Trækning i Altona udkom: er 31. 36. 20. 83. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-04
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Ne 40. 70 Aargang. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. af Søren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Trykkes og udgives i Odense 5 Marts 1841. Fredagen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Jndhold. Politisk Oversigt: Preussen. Frankerig. Udenlandske Blandinger, Fædrelandet. Offentlig
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Foranstaltninger. Tildragelser. Blandinger. Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Politisk Oversigt. Preussen. Den 23 f. M. aabnedes de preussiske Provindsiallanddage. J det kongelige Aabningsdekret, siger Hs. Majestæt blandt Andet, at han ved Hyldingen i Berlin har udtalt, med hvilke for Gud fattede Beslutninger han besteeg Tronen, og at disse mundtlige Forsikkringer veie meer end alle gamle skriftlige Dokumenter, hvori slige Tilsagn ellers pleie at opbevares. Fremdeles erklærer Kongen, at Offentliggjørelsen af Landdagsforhandlingerne for Fremtiden skal finde Sted efter en større Maalestok, at Protokollerne skulle trykkes og ved Landdagens Slutning omdeles blandt Forsamlingens Medlemmer, samt at der i 1813 vil blive eftergivet 1 1/2 Million Rthlr. Landskatten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Frankerig. J Deputeredekammeret begyndte den 21 Febr. Debatterne om Bevilgelsen af de hemmelige Fonds. Under Debatterne bemærkede Hr. Carne, at det orientalske Anliggende var for det 19de Aarhundrede hvad det spanske Arvefølgespørgsmaal var i Ludvig XIV Tidsalder; Hr. Theulon erklærede, at Ministeriet fulgte et tilbagegaaende System i Jndlandet, for at behage de fremmede Magter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Udenlandske Blandinger. Frankerig. En Engellænder, der var en stor Ven af Løver, Tigre og Bjørne, havde vundet den berømte Dyretvinger Martins Venskab og besøgte dagligen hans Menagerie, da dette var i Paris. En Dag, da han bivaanede det hylende Folks Fodring, stod Løvens Dør aaben og det behagede Hans dyriske Majestæt at træde ud og nærme sig Engellænderen med et Ansigt, der just ikke antydede de fredeligste Hensigter. Engellænderen trak sig baglænds tilbage, men Dyret forfulgte ham stadigt indtil Manden følte en Muur bag sin Ryg. Løven hævede alt Potten, da Engellænderen pludselig fik det gode Jndfald at tage sin Tobaksdaase opaf Lommen og kaste dens Jndhold i Løvens Næse. Det virkede, Løven begyndte at nyse ganske forskrækkeligt, rystede sin Manke og Engellænderen, benyttede denne Omstændighed til sin Fordeel og flygtede. "Gid Man dog altid - siger Jtzehoer Wochbl. i den Anledning - havde et saadant Middel ved Haanden til at afvæbne sine Fiender i Australien beskrives af en engelsk Missionair, som den forkeerte Verden. Her - siger han - er Nordenvinden varm, Søndenvinden kold, Vestenvinden usund Dalene ere kolde og ufrugtbare, Bjergspidserne varme og frugtbare. Svanerne ere sorte, Ørnene hvide. Her findes Muldvarpe, der have Næb ligesom Ænder og Gift i Bagbenene; Man finder Kænguruhrotten, der gaaende støtter sig paa sin Hale og bærer sine Unger, i en Pung. Her findes bevingede Slanger og flyvende Fisk. Poppelen er ikke større end en Busk, Brændenelden er et store Træ. De fleste Træer miste hvert Aar deres Bark, men Bladene ere altid grønne. De fattigste Jndbyggeres Huse, ere ligesom Kong Salomos byggede af Cedertræ. Sommeren begynder den 1 November og ender først i Marts, i Juni, Juli og August er det Vinter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Rusland. Jfølge officiel Beretning (fra Overpolitimesteren) talte St. Petersborg ved Enden af Aaret 1840 en Befolkning af 470,202 Sjæle, hvoriblandt kun vare 132,590 Fruentimmer. Fødte bleve 5544 Drenge og 4475 Piger, tilsammen 10,019 Børn. Antallet paa de Døde er ikke angivet. Denne Hovedstad tæller nu 14 Kirker og Bedehuse; de fremmede Sevangeliske og romerske catholske) Confessioner besidde 12 Sognekirker og 9 Huus capeller. Af Vaaningshuse ere der 8661, 70 Apotheker, 39 Bibliotheker, af hvilke 27 tilhøre Regjeringen, 88 Privatskoler og Pensionsanstalter og 77 Bog- og Steentrykkerier. Fremdeles tæller Man: 137 Mode-Magaziner, 100 Gjæstgivergaarde, 37 Kaffehuse og Conditorier, 56 Restaurationer, 74 Spisehuse, 306 Viinstuer, 400 Drikke huse og Brændeviinsudsalg, og 1147 offentlige og private Haver. Af Hovedvagthuse gives her 50 og af Militair og Politi=Skilderhuse 573.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Tyrkiet. Et mægtigt Fremskridt er her foregaaet i Kulturen: Sultanen har tilladt, at Liig maae obduceres Hidtil er det rigtignok kun Frankers Liig, som Man har aabnet; men naar Tyrkerne først ere blevne lidt mere vante dertil, vil der vistnok ogsaa blive givet Ordre til at udlevere Liig fra de tyrkiske Hospitaler til Brug for den chirurgiske Skole. Naar Man betænker, hvilken overordentlig Afsky Tyrkerne hidtil, af religiøse Grunde, have havt for Liigs Aabning, saa kan Man ikke andet, end i denne givne Tilladelse see et betydningsfuldt Tegn paa den Hurtighed, hvormed det ottomaniske Rige skrider frem paa Civilisationens Bane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Jfølge det kongelige General-Toldkammer- og Commerce-Collegii Resolution af 21 Febr. ville Ansøgninger fra Handlende i Alicante, som maatte attraae det ved Consul van der Vloedt's Dødsfald ledigtblevne danske Consulat sammesteds, komme i Betragtning, naar de indkomme til Collegiet inden 3 Maaneder, fra den 27 f. M. at regne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Hs. Majestæt har under 1de udnævnt Cand. Theol. Christian Winther til Professor med Rang i 5te Klasse No. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Under 18 Febr. har Hs. Maj. allern, behaget at confirmere Cand. pharm. og Kjøbmand Philip Neander Schytts Beskikkelse til Mægler i Svendborg. et Jfølge Aarh. A. er der for nylig udgaaet et kongeligt Reskript til de Tilforordnede i Hof= og Stadsretten og i Politiretten om, at disse skulle træde i Underhandling med hinanden for at afgjøre det Spørgsmaal, om og hvorledes begge de nævnte Retter hensigtsmæssigen vil kunne forenes. Hvis dette Spørgsmaal, der som bekjendt blev debatteret i sidste Roeskilde Stænderforsamling, foranlediget af Justitsraad Salicath, besvares bekræftende, vil Man ogsaa her kunne vente betydelige Reductioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Jfølge "Dagen" er Arrestanten Peter Bentzon, (20 Aar gammel) af Hof= og Stadsretten dømt, for at have søgt at begaae Utugt med 2 Pigebørn, det ene paa 5 1/2 Aar, det andet paa henved 8 Aar, Børn af en Kone, hos hvem han logerede, til 2 Aars Forbedringshuusarbeide, og at erstatte Børnenes Kuur med 33 Rbd. 2 Mk. 1 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Tildragelser. Aarh. A. melder, at en af Hovedstadens første Skræddere, der for kort siden har trukket sig ud af Forretningerne, nylig gjorde i et Anfald af Vanvid Forsøg paa at dræbe sig med en Kniv. Man blev ved Blodsporet opmærksom og fandt ham siddende blødende i en Krog. Han blev bragt paa Hospitalet. Manden har paa en Maade maattet opgive sit Bo og har dog udestaaende hos sine Kunder, for leveret Arbeide, Fordringer til Beløb af henved 30,000 Rbd., som han ikke kan faae betalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Blandinger. Jfølge Randers Avis har den kongelige Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll. til Rentekammeret indgivet et Forslag om Handelsfrihed eller et Slags Kjøbstadret for Nybyggere paa Silkeborg, Gaards Grund. Det kongelige Amthuus i Randers, til hvis Erklæring Sagen er sendt fra Cancelliet, har forlangt Randers Byes Magistrats og Communalbestyrelses Betænkning derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Hertugen af Augustenborg - siger "Corfarener saamænd gaaet saavidt i sin Humanitet, at han høitidelig og paa det Bestemteste har erklæret, at Jøderne ere hans Medmennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Den 22 Febr. blev der i Thisted af en talrig Forsamling, bestaaende af en stor Mængde Jordbrugere i og udenfor Bondestanden, Embedsmænd og Borgere fra begge Amtets Kjøbstæder constitueret: "Et landoeconomisk Selskab for Thisted Amt, hvis Formaal skal være, at virke med de Midler, som komme i dets Magt, til Alt, hvad der til enhver Tid vil blive erkjendt meest gavnligt til Landbrugets Fremme og Forædling, at det kan skride frem med Tiden ogsaa i dette Amt. - Samme Dags Aften var der i Thisted Klubs Lokale Bal i Anledning af Amtmand Fayes Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
J "Fædrelandet læses nogle factiske Oplysninger om Lehmanns Adfærd i Nykjøbing paa Falster og siges der her med Hensyn til den af ham holdte Tale: "Det er blevet berettet os, at en smuk gammel Bonde, ved at forlade Raadstuen, henvendte sig til Kammerraad Drewsen med de Ord: "at nu havde han hørt mangen en Prædiken, men saadan som i Dag havde han endnu aldrig været i Kirke." En saadan Sammenligning vilde aldrig være falden Nogen ind ved en Tale, der havde henvendt, sig til en udsvævende Jndbildningskraft eller til lave og vnde Lidenskaber, og er derfor et Vidnesbyrd om det festlige og venlige Jndtryk, hiin Scene havde efterladt hos denne Olding. Det samme Vidnesbyrd gjenfindes, om vi ikke feile, i den Omstændighed, der er fortalt os af et Øienvidne, at en stor Deel Bønder, ved efter Mødet at forblive samlede under livlige og muntre Samtaler, ved den Leilighed drak Champagne. Det uhyre Saltomortale fra Brændevinets Region ind i den meest spirituelle af alle Nydelser, er et, vistnok dem ubevidst, men for en finere Menneskekundskab derved dobbelt bevisende, Vidnesbyrd om, at de følte sig løftede op til en livligere og friskere Tankebevægelse, end den, hvorunder deres Hverdagsliv henrinder, og et slaaende Modbeviis mod enhver Forudsætning, at de følte sig grebne af dæmoniske Jmpulser, deres Agitation var et stærkere Livets Pulsslag, ikke onde og egoistiske Lysters Rere."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Nyborg den 2 Marts. Posterne fra Hamborg ankomme nu almindeligen først om Aftenen og blive overførte næste Morgen; og Posterne fra Sielland blive som oftest Natten over paa Sprogøe. - J Søndags var der endnu ingen Driviis imellem Fyen og Sprogøe; men igaar blev der aabent Vand; hvorimod der var megen Driviis, imellem Sprogøe og Sielland. Jdag saae Man høitoptaarnede Jisbjerge drive omkring i Søen. J nogle hundrede Alens Afstand fra Fyenskysten er Jsen fast, og Strømmen har opskruet en heel Række af Jisbjerge, der Østen for Knudshoved, under Klinten, ligge i tætte og høie Masser, som især ved Solskin yde et pragtfuldt Skue. Det er interessant at betragte disse Jismasser idet de danne sig: Drivisen brækker med vældigt Brag, naar den støder an imod den faste Jis, og Tusinder af større og mindre Jisstykker optaarne sig da over hverandre i gigantiske Former, som en heel Samling af skinnende Crystaller, der spille i en smuk blaaliggrøn Farve, og hele Massen er da i en gyngende Bevægelse. Disse smaae Jisbjerge vise Elementets vældige Kraft; Man seer stundom store Stene, der indeholde flere Læs, opløftede fra Havets Bund og hævede høit op paa Jismasserne. Endeel Aar tilbage i Tiden skal endog en Steen, der kløvet udgjorde 20 Læs, af Jsen være bleven skruet op paa den høie Klint. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Under Jisbaadsfarten samles der ofte, naar Overfarten er vanskelig, mange Reisende i Nyborg, hvilke hver Morgen kjøre ud til Knudshoved (1 Miil herfra) og tilbage, igjen om Eftermiddagen, naar Overfarten ei kan finde Sted. Der tage da hver Dag mange af Byens Jndvaanere derud, for at see Jisbaadene komme ind, og Man seer ofte langt ud paa Jsen talrige Skarer, der gaae dem imode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Landeveien til Knudshoved er nu udmærket, men Localet for de Reisende er høist indskrænket og utilstrækkeligt, saa at de Fremmede, Byens Jndvaanere, Søfolk og Litsenbrødre ofte blive sammenstuvede i tætte Masser. Der har allerede i flere Aar været paatænkt at udvide Localet, eller opføre en ny og rummeligere Bygning, hvilket ogsaa synes saa meget mere nødvendigt, som der tillige maa være Oplagsted for det Postgods, som efterhaanden bliver overført (Penge oplægges, saalænge Jistransporten varer, paa Slottet). Der er især en følelig Mangel paa Staldrum, da Byens Foermænd ofte maa holde halve Dage paa den vindaabne Odde, for at afhente Reisende og modtage Posten, og ei kunne faae deres Heste i Stald. Man tør derfor haabe, at General=Postdirectionen, som i den senere Tid har virket saameget til de Reisendes Tarv, snart vil ogsaa her sørge bedre for deres Beqvemmelighed ved et hensigtsmæssigt Locale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Kjøbenhavns Børs-Cours den 2 Marts 1811. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Hamb. 2 M. - k. S. 200 1/2 Oblig. 101 1 a 105 Rbd. r. S. Spec. 200. Bank-Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro og Søn af 1828. 101 1/2 a 102. S. Norske Spec. Sedl. pr. 100. 1 pCt. nye norske Oblig. af Sp. 198 a - Rbd. Sedl. 1834. 101 1/2 a 102 i r. S. 4 pCt. Kongel Obligationer: 4 pCt. dito 101 1/2 a 102 i Bco. (u. Rente) 98 1/2 a - R. Sedl. 3 pCt. eng. Laan 71 a 71 1/2 L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Nationb. Obl. (af Laans Febr. Bank-Actier 101 1/2 a 105 s. S. 1820) 101 1/2 a 2 Rbd. r. S. Ne Dødsfald. Cancellieraad J. Dall, paa Mørkegaard, 87, Aar; Consul J. Gad Winslov, i Rønne paa Bornholm, 51 Aar, Kjøbmand O. Falkenberg, i Aalborg, 68 Aar; Forpagter L. Ammittbøll, paa Sophienlund, 45 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Prædikanterne paa 2den Søndag i Fasten. J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Ortved; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Pastor Schjørt. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Tetens. - Hospitals=Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 83. (Forlangt indrykket.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
En eller anden erfaren Lovkyndig ville have den Godhed at besvare en Lægmand, hvem det er af Vigtighed, følgende Spørgsmaal:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
1) Naar anonyme Personer ved Pressens Hielp overfalde sagesløs Mand med Haan og Spot, og saadanne graverende Paasagn, som efter Lovgivningen og alle praktiske Erfaringer medføre Ansvar og Straf, er da ikke den vedkommende Blad redacteur forpligtet paa Reqvisition af den Fornærmede, der vil paakalde Domstolen, at opgive Forfatterne, især naar tillige Redacteuren offentlig har erkjendt disse Anonymers Existents, 2) Kan Redacteuren, hvis han under en saadan Erkjendelse skulde ville hæle med Pasqvillanterne, ved at nægte at navngive dem, tvinges dertil i Tilfælde at den Fornærmede ikke vil have med ham, men kun med de Sagskyldige at bestille? 3) Hvis han (Redacteuren) tvertimod sin egen offentlige Erklæring stiller sig frem som Sagvolder, istedetfor de Anonyme, er han da Ansvar og Straf undergivet i samme Maal. og Maade, som de virkelige Pamphletmagere, eller skulde det forholde sig saaledes, som nogle saakaldte Lovkyndige have yttret, at Redacteuren nok kunde slippe, eller med andre Ord, at Ævret var opgivet, hvad Ære eller gode Navn og Rygte, angaaer? 4) Hvis det befindes, at de opdagede Anonyme dog ikke vare de sande og rette Libellister, men at bag disse stak en anden Calumniant, hvilken ifølge sin Stand og Stilling havde en særdeles Forpligtelse til at overholde Ærens og Retskaffen hedens strengeste Fordringer, hvorledes fik man da beqvemmest en saadan Person draget til Ansvar for Landets Domstol, og hvad blev hans Straf, hvis Gierningen blev beviist? Den i nærværende Tidendes No. 28 udstædte Erklæring af 8 Februar er endvidere bleven forøget med følgende Medborgeres Underskrifter: Jacob Jensen. B. Sørensen. H. C. Hansen. Schjødt. C. Tetens. F. Larsen. Chr. Junge. Holst. J. F. Johansen. R. Claudi. J. Neess. Storch. H. Salomon. Chr. Rosenlund. C. Stegmann. N. C. Petersen. J. Eriksen. (Ovennævnte Erklæring ligger fremdeles til Underskrift: paa Kjæmner-Contoiret.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 12 Februar d. A. afgik ved Døden Gaardmand Jochum Mathiasen i Botoft, 75 Aar gammel, forhen Kudsk hos afdøde Generallieutenant, Grev Ahlefeldt Laurvig. Dette Dødsfald, en Følge af et Slag, som han fik ved at vælte i glat Slædeføre, bekjendtgjøres herved sørgeligst for hans fraværende Venner og Bekjendte, efterladte Hustrue og 2 Døttre. af den Afdødes Botoft paa Langeland den 27 Febr. 1841. 58413157. T K.-G. Nylig er udkommen: Hvad er den hellige almindelige Kirke, og hvad er det for en Kirke, Hr. Pastor Grundtvig og flere med ham nu forkynde Tro paa under dette Navn, Besvaret af R. Sørensen, Skolelærer i Vinsløv. Faaes paa Bogladerne, og i Odense for 5 Mk. heftet hos J. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Nye Bøger. som faaes paa S. Hempels Boglade: Om Bevægelsen i den danske Befolkning, en Skitze af Dr. Hubertz. 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Om Skattebevillingsretten og Constitutionsspørgsmaalet af Professor David. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Om Skattebevillingsret og Constitution, af Professor Sibbern. 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Om den fuldstændige Skattebevillingsret og Constitutionspørgsmaalet i Almindelighed, af Professor Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Det Miloske Leie-Bibliothek i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
At 13de Tillæg til Bibliothekets Bøger nu er udkommen og faaes heftet hos Undertegnede for 4 s., tillader jeg mig herved at anmelde for inden- og udenbyes Læsere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-05
Dette nye Tillæg indeholder 160 No., tildeels alle de nye belletristiske Bøger, der ere udkomne i afvigte Aar her i Danmark.