Politivennen, 1800-01-01
Et nyt og nyttigt Professorat ved Charlottenborgs Tegneakademie. Saa ofte jeg tænker paa det skjønne danske Tegneakademi, som har frembragt saa mange store Mænd af disse Rigers egne Sønner at Staten neppe kan passende underholde alle disse Kunstuere, ved at skaffe enhver af dem Arbejde og at betale dette efter sit sande Værd; da falder jeg i nogen Forundring over, at ingen endnu har tænkt paa, hvor nyttigt det vilde være for Haandværkere, at disse fik en Lærer i Mekanikken. Jeg giver mig derfor den underdange Frihed at foreslaae, at en Professor i Mekanikken maatte antages og lønnes af det Publikve, for at læse for Haandværkere, om vi ellers finde en iblandt Landets Børn, som allerede har Dulighed nok hertil, i manglende Tilfælde vilde det være nødvendigt, at lade en rejse udenlands, maaskee helst til Engeland for at forskaffe sig den fornødne Dulighed. Dansk eller norsk maatte Manden være, paa det han desbedre kunde forstaaes af dem, for hvilke han skulde holde sine Forelæsninger, det vilde desuden ogvære ubehageligt at see, at Landets egne Sønner maatte staae tilbage for deres Beskedenheds Skyld i at tale om egen Dulighed, imedens den Fremmede, der har stærkere Mundlæder og taler tillidsfuld om egen Dygtighed fik Fortrinnet. Uagtet dansk og norsk Mand her vel kunde sige med hin Athenienser: jeg kan vel ikke tale saameget herom, som denne, men alt, hvad han har sagt, det kan jeg gjøre. Denne Professor i Mekanilken maatte anvises at Værelse paa Charlottenborg, hvor han uden Betaling om Vinteraftener skulde holde Forelæsninger for Haandværkere, over Mekanikken, efter den Plan, ham blev forelagt, dog, at han ikke læste i de Timer, i hvilke der gaves Undervisning i Tegningen, paa det Haandværkere, som søgte Tegneakademiet, ikke skulde udelukkes fra Forelæsningerne over det Mekaniske. Det forstaaer sig selv, at denne Mand liig andre Professorer kunde paa andre Tider hos sig selv holde sine mekaniske Forelæsninger for enhver, som behagede at høre ham. Denne Professor skulde i sine Forelæsninger bruge Fergusons Methode, denne store Mand, som i Aaret 1 777 og 1778, da jeg var i London, holdte om Vinteren Kollegier over Mekanikken paa adskillige Stæder i denne store Bye, gik frem paa følgende Maade, han havde i det smaa eftergjort Hollandske Møller og alle Mekanikkens kunstige Værker, og bar hver Aften i sin Lomme det Kunststykke, han vilde læse over, og efter at han havde gjort sine Tilhørere bekjendte med sin Maalestok eller Skala og med Forholdet imellem sin Model og det store, begyndte han at fremvise de til Maskinen hørende Stykker, og efter at han havde sagt alt det, som burde vides om hvert enkelt Stykke, sammensatte han den hele Maskine. Det vilde tillige være nødvendigt, at Modellerne til disse Maskiner blev indrettede ligesom Modellerne til Orlogsskibe, at de udvendige Dele af Maskinen enten kunde skydes fia hinanden, eller paa et og andet Sted saaledes aabnes at den hele indvendige Indretning kunde sees. Lad os først faae en Professor med saadan Forelæsning over Mekanikken, da vil Tærskemaskiner i. som endnu ere i deres første Raahed, naae mere Fuldkommenhed, og Drenge, som vi nu enten ikke kjende, eller dog ikke have noget stort Haab om, ville, dannede ved disse Forelæsninger, i Eftertiden staae fren som store Mænd og, ved deres mekaniske Arbejder og Nytten af disse, rigelig betale Staten det lidet, som herved anvendes paa at give dem Lejlighed, til at udvikle deres Talenter til Gavn for Verden. Kirke Helsinge d. 18 Jel. 1599. Holm. Præst til Helsvge og Drosselberg Menigheder i Sjelland.