Københavns Adresseavis, 1778-07-01
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab, udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1778. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyns Stifter, samt Nør ke Jylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maa den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel om Nødvendigheden deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maa være af tre Personer underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem: ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed, eller Selskabets Medlemmer, maa Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste got gjøre, hvorvit alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i PremieÆskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentligen at bekjendtgiøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Premie=Æskningerne maa det ved den Æskendes Opholdsted nøjagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig, ligeledes maa og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, andet bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæste=Bønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarder staaer for. Ved Forbedrinder, som ere gjorte i Landvæsenet, maa det Aar, hvori Pige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 6. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. 7. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maa han indsende Æstning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemelte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovennes 6 Kapit. 3 §. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 8, Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemelte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maa tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 9. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 10. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af HumleHørr eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kiøbenhavn frankeres. 11. Premie Æskninger, Attester, Forslag med videre behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 12. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde mere end een Premie for den Gang. Den som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 13. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Liste vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Liste ere bestemte. 14. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer eller rede Penge, beroer det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 15. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 16. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 17. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 18. Af andre Arbeider leveres Prøverne Ejeren. tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 19. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 20. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maa ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maa Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter, Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade heele Skriftet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af Vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end eengang, og maa de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person, indsendes, da med forskjellige Hænder. 223. Dog maa Priisskrifterne være læseligen skrevne. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre mest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 24. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vitløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige, blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken, befordrede. 25. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne. 26. Naar nogen og et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning og samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom, men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 27. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og bedømmesen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte. 28. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 29. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og alene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.