JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Jeg har nu gjennemgaaet de mig bekjendte Grunde der ere anførte for at Landsbypræsterne skulle være valgbare, men finder dem ingenlunde tilstrækkelige til at forskaffe en Klasse Statsborgere en ikke ubetydelig Rettighed fremfor deres Medborgere, og det især nu da man vel tør haabe, at Privilegiernes Tid er forbi. Men foruden at de anførte Grunde ikke tale for Præsternes Valgbarhed, saa er der Si endnu flere der tale imod det, og man behøver i Sandhed kun at gjennemlæse den nævnte Afhandling i Maanedsskrift for Literatur, for i fuld Maade at blive forsynet med Argumenter. Det er ikke paa eet, men paa flere Steder at Forfatteren i denne Afhandling klager over, at en Mængde heterogene, ugeistlige Forretninger ofte kalde Præsten fra hans egentlige Syssel, og dog vil man nu have disse Forretninger forøget med en meget betydelig, og det med en saadan, der aldeles ikke lader sig forene med de Præsten paalagte geistlige Forretninger, men udelukkende sluger i det mindste hvert andet Aar 3 Maaneder, hvori Præsten bliver fremmed for Menigheden, og denne for Præsten. Hvad dette vil sige i en Tid som den nærværende, hvor den religiøse Gjæring sikkert ogsaa hos os er langt større end den politiske, eller for at tale med den nævnte Forfatters egne Ord: i en Tidsalder hvor en saadan Menings-Forskjellighed om den sande Christendoms Væsen og Natur finder Sted, at det ene Partie ofte ikke vil indrømme det andet Navn af Christne. – det behøver jeg vel neppe her at udvikle, men meget skulde jeg feile om ikke mange Præster hellere ville blive i deres Menighed, hvorhen i deres Fraværelse letteligen en eller anden Partie-Udsending kunne bringe en maaskee ulægelig Smitte, end tage hen til en Forsamling, hvor, som den sidste Stænderforsamling viser, deres Virken kun var ringe eller slet ingen. Jeg har vel hørt klage over at ingen af de sidste Stænderforsamlinger fremkom med noget egenligt til Religiøsitetens Fremme sigtende Forslag, men jeg maa tilstaae, at jeg ingensinde har kunne deele denne Klage; thi jeg er fuldelig overbeviist om, at Religiøsitet, naar den er fremmed for et Folks Hjerter, ikke lader sig fremkalde ved noget Lovbud. En Sabaths=Anordning kan vel lamme al borgerlig Virken om Helligdagene, men fremkalde Forsamlinger af andægtige Christne, der føle Trang til at underholde dem med deres Gud ved Bønnen, eller til af Prædiken at erholde Underviisning i Menneskets vigtigste Anliggende, det formaaer intet Lovbud, men vel en Præst, der nidkjær arbeider i det Kald, ham er given. Ogsaa jeg erkjender fuldeligen, at Præsterne have Ret til at sige til den verdslige Øvrighed: uden vort Arbeide, uden vor tro Medvirken bestræbe J eder forgiæves for at give Lovene Kraft og Hellighed, men jeg troer og, at en Præst ingensinde af sin Virken i Stændersalene vil finde Anledning til at gjøre disse Ord til sine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Skjøndt jeg saaledes formener, at Præste-Embedets Natur i og for sig selv taler mod at Præsterne tildeles den omhandlede Ret frem for de andre Statsborgere, og derved kaldes til en Virken, der letteligen kunne lede dem fra deres egentlige Kald, saa indrømmer jeg dog fuldeligen, at der er, og nødvendigviis maa være en nøie Forbindelse mellem de aandelige og materielle Jnteresser, og for at varetage denne mener jeg og, at Lovgivningen har bestemt at tvende Geistlige skulle tage Sæde i Forsamlingerne, ligesom jeg og mener, at det efter hele Aanden i Stænderinstitutionen var passende at disse valgtes af Geistligheden selv, og ikke af Regjeringen. For ikke at ansees som en Fiende af Geistligheden finder jeg det endnu nødvendigt at tilføie, at skjøndt jeg her har yttret mig mod et Forslag, der synes at billiges af Geistligheden, samstemmer jeg dog ganske med dem, der mene, at det er nødvendigt og gavnvirkende, at Geistligheden i egentlige geistlige Anliggender tildeeles en selvstændigere og friere Virken end hidtil, kun at denne ikke som det tilmeldte Forslag lader befrygte, bliver af en saadan Natur, at den i længere Tid umuliggjør dem Opfyldelsen af deres egentlige Kaldspligter, og et Forslag sigtende til en saadan Forandring vilde vistnok blive modtagen med almindelig Tak.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Fædrelandet. Otte og tyvende Mais Selskabet, afholdt sidste Mandag (den 14de dennes Kl. 2 1/2 i Viingaardsstræde 131 1ste Sal) et Møde, for at tage de fornødne foreløbige Bestemmelser med Hensyn til den i Aar forestaaende Fest, blandt andet Valget af tre nye Præsidenter. Da dette Valg ingenlunde er uden Betydning, saa tør man haabe, at Mødet vil blive ret talrigt besøgt af dem, som i de foregaaende Aar have deeltaget i denne nationale Fest. Ved det afholdte Møde ere Dhrr. Professor David, Grosserer Meinert og Postsecretair Bojesen valgte til Præsidenter for dette Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Jblandt andre literaire Curiosa maae vi gjøre Læserne opmærksomme paa nogle saakaldte Thesen eines Unparteischen, betreffend die zwichen den Finanzen und der National-Bank streitige 3 wölf-Millionen Frage, som i Dag averteres til Salg heri Byen for 4 s. For bedre Kjøb er det ikke muligt at faae dette Spørgsmaal afgjort, og heller ikke i større Korthed. Det Hele er nemlig et Halvark, hvoraf Titelen og en Dedication til Kongen, optager den halve Deel. Paa det øvrige Qvart blad er Tolvmillion Spørgsmaalet decideret i 60 Linier, og derunder endda betragtet saavel i historisk, som i juridisk og politisk Henseende. Forfatteren er Advocat Schiff fra Kiel (Kbhvspst.) Bededagen, om Aftenen Kl. 6 udbrød Jldløs i et Sted kaldet lille Svanemosegaard i Frederiksberg Sogn. Jlden var opkommet i en Bunke Hovl spaaner og saakaldet Ros, som laae i Kielderen under Beboelseshuset, hvor tillige fandtes andet Træematerial, saasom Brædder og Lægter. Beboerne og Naboer ilede til og fik Magt over Jlden, som dog havde bespændt et heelt Kielderkammer, der var adskilt fra andre Kamre med Brædder og Bindingsværksvægge. Med roesværdig Hurtighed ankom Sprøiten fra de kongelige Driverier paa Frederiksberg til Brandstedet, men kom ikke i Brug Jldens Aarsag vides endnu ikke. (Dagen.)J Kjøbenhavnsposten har man fremsat nogle Spørgsmaale og Adresseavisens Postforsendelsesret og dediceret dem til Generalpostdirecteuren Conferentsraad Monrad, der tillige er en af de monopoliserede Udgivere af Kjøbenhavns Adresseavis som den, der bedst kunne besvare Spørgsmaalene, og er derhos yttret Formodning om, at han vilde gjøre sig en Fornøielse af at bringe et saadant Offer paa Offentlighedens Alter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Handelsefterretning. Kjøbenhavn den 14de Mai. Kornvarer vedblive at holde sig høie. De her paa Pladsen, senest betalte Priser ere: Hvede 6 Rbd. 16 s. –7 Rbd. 24 s. Rug 5 Rbd. 32 s. –64 s. Byg 3 Rbd. 64 s. –80 s. Havre 2 Rbd. 64 s. -3 Rbd. Erter 4 Rbd. 4 Rbd. 80 sk. Salgene indskrænke sig i den seneste Tid meest til Forbruget, og kun faa Partier sælges til Udførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Kjøbenhavns Havnepriser den 8 Mai 1838. Hvede, sjællandsk 6 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 48 s.; dito lollandsk 6 Rbd. 24 s. a 6 Rbd. 48 s.; Rug, sjellandsk 5 Rbd. 64 s.a 5 Rbd. 72 s.; fra Provindserne 5 Rbd. 48 s. a 5 Rbd. 80 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 80 s.; Havre 2 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 16 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Ved Tallotteriets 1468de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 9de til den 16de Mai 1838. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Madam Andersen. Med Personposten: Student Trojel Kjøbmand Lange. Med Dagvognen: Student Rasmussen, Jomfruerne Jensen, S. og E. Schougaard, Klein og Muhle; Kammerjunker v. Qvalen. Udenfor Posterne: Kjøbmand Jessen; Hr. Kruse; Amtmand de Neergaard; Proprietair de Neergaard; Kjøbmand Hansen; Skibsbygmester Bonnezen med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten, Grev Reventlou og Tiener. Med Dagvognen, Mad. Hansen; Johannes Mogensen; Madam Nielsen; Jomfru Petersen; Rasmus Rasmussen; Hr. Simmer. Med Pakkeposten, Klædefabrikeur Messtorff, Jfr. Schrøder. Udenfor Posterne Hr. Christensen; Major og Toldkasserer Kock; Hr. v. Was mer; Farver Thommesen; Gjæstgiver Thommesen; Catechet Bergenhammer; Greve Holck; Hr. Kruse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 11te Mai fra Kjøbenhavn til Falster og Møen, Frøknerne Rothe, J. og H. Thomsen, Kjøbmand, Stænderdeputeret Sidenius; Pigen Andersen. Med samme Dampskib afgik den 13de Mai fra Møen og Falster til Kjøbenhavn: Frue Wulff med Barn og Pige; Frue Buntzen; Jomfru Corvinus, Cancellieraad Jantzen, med Pige; Hr. Giessing; Mad. Johansen med Datter; Jomfru Meincke, Pigen Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag. Si
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Bekjendtgjørelser. De som ikke have betalt deres Medicinregninger for 1837 og foregaaende Aaringer, ville behageligst afgjøre samme inden denne Maaneds Udgang. Nyekjøbings Apothek den 18de Mai 1838. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
For de af denne Byes Jndvaanere, som mangle Plad til at tørre deres Vadsk, bekjendtgjøres herved, at beqvem Plads med fornødne Jndretninger findes udenfor Slots=Porten, paa den saakaldede Springvands=Buegang, hvortil ei vil blive fornægtet dem Adgang. R. Sidenius. 200 Rbd. Sølv af offentlige Midler under Falsters Provstie kunne mod anordningsmæssig Sikkerhed til næstkommende Juni Termin d. A. erholdes hos Undertegnede. Karlebye Præstegaard den 12te Mai 1838. H. R. Steenstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
184 Rbd. 39 s. S. & T. af umyndiges Midler, under Baadesgaards Godses Overformynderie, kan strax erholdes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed. Gloslunde den 13de Mai 1838. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Auctioner. Løverdagen den 26de d. M. Formiddag Kl. 10 bliver paa Apotheket i Nyekiøbing holdt offentlig Auction over endeel røde og hvide Vine, Cognac og Rom, alt paa Bouteiller, Malervarer, tienlig saavel til Vand, som Oliemaling, et Partie extra god Humle af 1837 Aars Høst, en jernaxlet Arbeids-Vogn, 1 Holsteenske og 1 Arbeids=Vogn, ikke beslagne, 1 tospænder Kane med 4 Meder, et pletteret Seletøi, nogle store Borde, endeel tomme Bouteiller, tomme Ankere m.m. Credit gives til Michaeli d. A. Nyekiøbing, den 14de Maji 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Førstkommende Onsdag den 23de d. M. om Formiddagen. Kl. 10, bliver i Gaarden paa Hiørnet af Frisegade og Badstebroestræde her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt nogle Partier Steenkul, Tømmer, Brædder, Lægter, Jern og Fisk, nogle og halvtredsindstyve Fierdinger Sild, samt flere Tusinde Potter godt, dansk Kornbrændeviin, tilhørende Dhrr. Harboe, & Comps. Opbudsboe. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Nykiøbings Auctions Contoir den 17de Mai 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-18
Egebark. Tirsdagen den 22de dennes agtes ved Auction bortsolgt Barken paa endeel større og mindre, deels unge Egetræer i Fuglsangs Kobler samt af 20 Stkr. større dito i Aars. Auctionen begynder Kl. 10 1/2 i Koblerne - hvorved desuden nogle gode Bøgetoppe stilles til Salg - og i Aars Kl. 2 1/2. Skovfogderne paa ethvert Sted vil samme Dag, 2 Timer før Auctionen, paavise Barktræerne for de Liebhavere som maatte ønske det. Sundbye den 17de Mai 1838. A. Andersen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Lollands Falsters Bir Tvende. No. 37. Søndagen den 20 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Udenlandske Nyheder. England. Parlamentet frembyder ved sine Debatter for Tiden kun meget lidet Jnteressant, skjøndt Resultaterne ingenlunde ere uvigtige. Saaledes blev i et af de sidste Møder Forslaget om at det under Laas oplagte fremmede Korn maatte for males i Landet til Udførsel forkastet med betydelig Majoritet, da den torisksindede Adel frygtede for, at deres Fordeel derved letteligen kunde skades. Ved den hidtil brugte Fremgangsmaade ved Valg et af Committeer i Parlamentet ere stedse de dygtigste Medlemmer blevne udelukkede, saa at en Reform i Valgformen oftere skal være paatænkt, og Robert Peel har nu fremlagt et Forslag til en saadan Reform, men da ved denne, hele Udnævnelsen i Virkeligheden overdrages Taleren, saa er herved kun vunden en Udvidelse af Magt for Majoriteten i Parlamentet. – J Anledning af at Biskoppen paa Maltha har efter foregaaende Forespørgsel hos Paven afslaaet at indtræde i Regjeringsraadet paa Øen, har der i Parlamentet været debatteret om hvem der kunde ansees meest samvittighedsfulde, enten Katholikerne eller Protestanterne; en Debatte, der naturligviis som andre lignende ikke førte til noget Resultat. – Den 18de Juni, Aarsdagen for Waterloo-Slaget, agter Dronningen at feire ved en Revne over alle Huustropperne, hvortil hele det diplomatiske Corps skal indbydes. - Til Canada sendes endnu Tropper, og 100 Jndvaanere i Toronto have indgivet en Petition om at de fangne Jnsurgenter maae blive behandlede med saa megen Skaanseel som muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Frankrig. Ministeriet har atter lidt et total Nederlag i Kammeret, i det nemlig hele det af dem udarbeidede Lov-Forslag om Jernbanerne, er bleven aldeles forkastet af Deputeretkammeret med en betydelig Majoritet. De i denne Anledning stedfundne Debatter ere af megen Jnteresse, da hele Spørgsmaalet dreiede sig om hvorvidt slige Foretagender, som Anlægget af Jernbaner, burde udføres af Staten eller af Private (Actie=Selskaber.) Regjeringen havde antaget det første Princip, hvorimod Deputeretkammeret ved at forkaste Lovforslaget hyldede det andet. Særdeles interessante og lærerige ogsaa for andre Stater vare de Bemærkninger, der fra flere af Deputeretkammerets meest udmærkede Talere bleve fremførte om den Dyrhed, hvormed Staten arbeider fremfor Private, og den betydelige Fordeel, der flyder for Staten ved at Associationsaanden fremmes og oplives, ligesom og herved Capitalerne paa den for Staten meest gavnlige Maade blive satte i Omløb. Ministrenes Stilling er nu efter dette Nederlag i saa høi Grad mislig, at der er almindelig Tale om at de ville nedlægge deres Poster, og man paastaaer, at Marschal Soult alt skal have faaet Anmodning om at danne et nyt Ministerium. Jo mere critisk Ministrenes Stilling bliver, jo kraftigere træder Oppositionen frem, og der skal endog være Tale om, indtil Kabinettet bliver forandret, at ville forkaste alle Lovforslagene ja endog Budgettet. Til at undersøge Deputeretkammerets Votum om Renteconversionen har Pairskammeret udnævnt en Committee, der ikke spaaer denne Sag noget godt Udfald, da de valgte Medlemmer alle ere afgjorte Modstandere af Conversionen. Processen mod Hubert, for attenteret Kongemord er begyndt, men interesserer hverken Regjeringen eller Folket, og man formoder, at han og Medanklagede for største Deelen ville blive frikiendte. – Man klager stedse meere og mere over den Ødslen, med Uddeeling af ÆreslegionsOrdenen som finder Sted. Med Achmed Bey har Regjeringen nu sluttet et Forlig hvorefter ham overdrages Constantine, hvor dog en fransk Garnison skal forblive, og mod at han i 2 Aar svarer Tribut til Frankrig, samt indrømmer denne Stat Monopolhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Spanien. J den senere Tid have Dronningens Tropper overalt været seirige, og til Madrid, indløber hyppigen Efterretninger og Seire, som de enkelte Troppe-Afdelinger have tilkjæmpet sig over Carlisterne, og saaledes har General Pardinas ved Bear fuldstændigen slaaet Basilio og frataget ham 130 Officerer og 500 Mand. Cortesforsamlingen har efter Martinez de la Rosa's Andragende voteret en Taksigelse til General Espartero og hans Armee for den Seier der er vunden over Regri- og Førstnævnte er tillige udnævnt til Generalcapitain over alle spanske Armeer. Medens saaledes den unge Dronnings Sag synes at ville seire paa alle Punkter, er Dronning-Regentinden bleven tilføiet et betydeligt Tab af Carlisterne, da de nemlig have opsnappet en Transport af Modepynt, der fra Paris var sendt til hende. En overordentlig Parlamentair er imidlertid sendt til Cabanero for at bevirke disse Sagers Frigivelse. Det skal være paatænkt at indrømme Navarreserne og Baskerne en Deel af de Rettigheder, hvorfor de oprindelig begyndte Jnsurrectionen. Efter et fransk Blad skal om kort Tid afholdes en Congres i Paris, hvorved de spanske Anliggender endelig skulle afgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Fædrelandet. J Gaar Aftes Kl. 8, fuldbyrdedes FormælingsActen imellem Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Wilhelmine Marie til Danmark og Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertug Carl af Slesvig-Holsteen-Sønderborg-Glücksborg, paa Hans Majestæt Kongens Palai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Mandagen den 21de Mai, om Middagen Kl. 2, bliver Cour hos Deres Majestæter og de Høie Formælede for de Damer og Cavallierer, som dertil ere tilsagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
J Aarhuus-Avisen er meddeelt nogle biographiske Noticer om den høitfortjente Stiftsprovst Clausen, hvoraf vi uddrage Følgende: Clausen er en Præstesøn fra Carlum i det Slesvigske, og for 61 Aar siden er han demitteret fra Horsens Skole, der med Stolthed nævner ham blandt sine gjæveste Fostersønner. 1789 begyndte han sin geistlige Bane som residerende Capellan i Mariboe; 1796 forflyttedes han til Kallundborg; 1797 blev han udnævnt til anden Capellan ved den Kirke, hvis troe og nidkjære Præst han har været i samfulde 41 Aar, og skjøndt dette Tidsløb, i politisk og religiens Henseende, har været saa bevæget, som intet Andet, er han dog stedse bleven sig selv lig. Det var som anden Capellan ved Frue=Kirke han, paa Reformationsfesten 1804 holdt hiin navnkundige Prædiken om den Opfordring, vi, i de nyeste Religionstildragelser, finde til at betænke, hvor lykkelige vi ere ved vor fornuftige Christendom. Den frimodige Prædikant havde deri, efter Embedspligt, revset Tidens slette Sæder, især dens Jrreligiøsitet, uden Personsanseelse, men ogsaa, uden at nævne eller pege paa nogen enkelt Person. Kjøbenhavns Politimester, Etatsraad Haagen, som allerede eengang førhavde anklaget Clausen, indsendte ogsaa denne Prædiken (der i Trykken var udkommen hos K. H. Seidelin) til det kongelige danske Cancellie, i den Formening, at Taleren havde, imod Forordningen af 27de Septbr. 1799, dadlet Statens fornemme Embedsmænd, og stillet Regjeringens Jndretninger i et ufordeelagtigt Lys. Cancelliet sendte Prædikenen, ledsaget af denne Anke, til Biskoppens og Præstens Erklæring. Biskop i Sjælland var dengang Balle, og vi behøve ikke at bemærke, at hans og Clausens dogmatiske Synsmaader vare saa forskjellige, som muligt. Men Balle erklærede: "For vil jeg ophøre at være Biskop, og før vilde hele det gudfrygtige Borgerskab i Kjøbenhavn komme i Bevægelse, for et Haar skulde røres paa den brave Clausens Hoved for denne Prædikens Skyld!" Clausen frikiendtes, som man af den danske Regjering kunde vente, og blev 1808 Lærer i Homiletik og Catheketik samt Meddirecteur ved det kongelige Pastoralseminarium med Prædikat af Professor, 1811 Sognepræst til Frue Kirke og Stiftsprovst i Sjælland, 1812 Ridder af Dannebrog, 1814 Medlem af Skoledirectionen i Kjøbenhavn, 1817 Dannebrogsmand, 1818 beæret med Biskopsrang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
J Dansk Folkeblad af 9de ds. læses en i liberal Aand skreven Afhandling af Regiments-Chirurg, Dr. Med. Djørup om Virkningen af en maadeholden Brug og af Misbrug af Brændeviin, hvori Forfatteren anbefaler Nydelsen af Brændeviin nydt med Maade. Hvad der skal forstaaes ved maadeholden Nydelse, lader sig naturligviis ikke bestemme ved almindelige Regler, da f. Ex. Beskjæftigelser, Climatet, den Paagieldendes Constitution, m. m., kommer i væsentlig Betragtning. Forf. formener imidlertid, at 1 1/2 Pægel 6 Graders Brændeviin daglig, er et tilstrækkeligt Qvantum for den voxne Bondekarl, der ikke har et usædvanlig strængt Arbeide, hvorimod det dog kan være tilraadeligt for den, der har et meget anstrængende Arbeide, at nyde noget mere Brændeviin, naar han i en Række af Aar har været vant til denne Nydelse, men dog aldrig mere end 3/41 Pægel om Dagen. Oprettelsen af Maadeholds-Foreninger til Afskaffelsen af Brændeviinsdrik, anseer Forf. ubetimelig og umulig; – thi den arbeidende Classe føler Trang til oplivende Drikke, vil og kan derfor ikke undvære dem. Vi have ikke anseet det ufornødent at meddele denne Anviisning for den større Masse af Folket, for hvem Artiklen er skreven, men som ikke læse Folkebladet, og kunne, hvor enige vi end ere med den ærede Forfatter i de fleste Poster, dog ikke tilbageholde den bemærkning, at naar han gaaer ud fra, at Vanens Magt er den væsentligste Hindring mod Oprettelsen af slige Maadeholds-Foreninger, var Hensigten med disse dog maaskee opnaaelig, naar Medlemmerne inscriberedes allerede fra deres 2det eller 3die Aar! Hos Cancelliet var bleven forespurgt, hvorvidt Enker, hvem der meddeles personelle Privilegier til et eller andet Næringsbrug, kunne ansees berettiS. J gede til at fortsætte saadant, naar de indlade sig i nyt Ægteskab. Herpaa er under 5te April d. A. svaret, at det, naar et Privilegium lyder paa en Enkes Navn, og ikke er knyttet til den Betingelse, kun at gjelde saalænge hun lever i Enkestand, ikke skjønnes at den Omstændighed, at hun senere indgaaer i Ægteskab, kan betage hende den ved Privilegiet givne Ret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Den Reise, som vor præsumptive Tronfølger, Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederik, i Sommmer agter at foretage i Udlandet, vil, efter Forlydende, navnligen gaae til Berlin og Wien. Om hans Søn, Prinds Frederik Carl Christian. vil ledsage ham paa denne Reise, synes endnu uaf(Kieler Corresp.) gjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Til den fuldstændige juridiske Embedsexamen dette Foraar have indstillet sig 41. Af disse have 24 for indstillet sig deels til den skrivtlige, deels til begge Prøver. Af ovenmeldte 41 fremstillede sig til den mundtlige Prøve 29, af hvilke 20. C. Christiansson, S. V. Delbanco, C. F. S. Fanøe, L. Helscher, O. M. Hersleb, A. Holmblad, W. Kor foed, J. F. Løwe, J D. A. Meyer, L. B. Møller, V. P. N. Møller, P. A. H. Nyegaard, O. C. Rehling, C. F. Rosenørn, O. H. Rømer, C. T. Schiern, J F. Schlegel, O. C. C. Schumacher, J. Skrike og J Thorup erholdt Landabilis. 9: B. A. Castenskjold, C. F. Gruner, J. J. Grønbech, C. P. H. Hage, C. A. Hoffmann, J. M.G. Hollard=Nielsen, F. Jespersen (Cand. theol. land.), G. A. C. Müller og C. G. G. Simonsen, erholdt Hand illandabilis. 7 Candidater, som for havde erholdt Hand ill., forbedrede nu Charakteren, til Laudabilis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Den 8de dennes er Cadetcorvetten Florad, Capitain H. Thomsen, afseilet fra Kbhvns Rhed nordefter, og i Gaar Eftermiddags er Fregatten Rotal, Capitain Dahlerup, bestemt til Livorno, og Brig gerne "Alart, Capitainlieutenant C. Ellbrecht, og St. Croix, Capitainlieutenant Schneider, begge destinerede til Vestindien, gaaede under Seil herfra Renden; disse 4 Skibe skulde følges af gjennem Canalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Den kongl. Commissairius ved forestaaende viborgske Stænderforsamling, Generalprocureur, Conferentsraad Ørsted, er i Løverdags afreist fra Kjøbenhavn. Efter Forlydende kan nu ogsaa ventes Hs. Majestæts allerhøieste Svar paa Stændernes (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Finantspetition. Det nye Dampskib, som et Actieselskab i Flensborg har kjøbt i Bremen (for 2000 Pd. St.) og som det har ladet istandsætte, er allerede underveis til Flensborg og vil altsaa snart kunde begynde sine Farter paa Kjøbenhavn. Paa denne Fart anløber det Als, Langeland, Fyen, Lolland og det sydlige Sielland. Priserne ere meget lave, nemlig 4 Species for første Plads, 3 og 2 for anden og tredie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Trykkefriheds-Selskabets nykjøbingske Afdeling vil efter de nu tilendebragte og modtagne Valg, blive repræsenteret af Overanditeur Flensborg og Cand. juris, Bagermester Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-20
Antallet paa Trykkefriheds-Selskabets Medlemmer, som den 9de Febr. udgjorde 3003, beløber sig nu kuns til 1801.