JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-10
J følge passeret Dom og Execution samt vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den saakaldte Skaldsberggaard paa Sørbyelille Byes Mari Sludstrup Sogn, hvilken Gaard nu besiddes af Lars Nielsen, med dens tilliggende Jorder, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., samt Afgrøde, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Fredagen den 3die og 17de September samt 1ste October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og agtes ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue og den 3die Auction paa Gaarden selv, paa Sørbyelille Mark Conditionerne for Salget ville fra 8te Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn hos Hr. Procurator Baadh og paa Undertegnedes Contoir her i Byen, og Eiendommen paavises paa Forlangende af Sognefoged Christen Sørensen i Sludstrup. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse, den 4de August 1830. Birch. aa Grund af Skatterestancer, blive følgende Etatsraad Frederik Thaarup forhen tilhørende Eiendomme i Bagsværd paa Kiøbenhavns Amt, nemlig: a) et i Bagsværd Bye beliggende Lyststed af Muur og Bindingsværk, 2 Etager høit, med tilhørende Udhuse og ved liggende Hauge, saa og en tæt og til denne Eiendom liggende Enghaugelod, staaende for 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb. Hartkorn Hovedgaardstaxt, samt en Lynglod eller Overdrevslod paa Bagsværd Byes Mark, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb.; b) en saakaldet Lynglod, beliggende østlig for Bagsværd Bye, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr. 1 1/2 Alb.; og e) en mindre dito, ogsaa beliggende østlig for Byen, med Ager og Engs Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 3/5 Alb. opbuden til absolut Salg ved 3de offentlige Auctioner, saaledes 1ste Auction Torsdagen den 26de August førstkommende, 2den - - den 9de September, - og 3die - - den 23de hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Justitsraad, Birkedommer, Rimestads Comptoir, paa Østerbroe, No. 128, hvor imod 3die og sidste Auction afholdes paa det under a nævnte Lyststed i Bagsværd. Conditionerne og Vurderings=Forretningen tilligemed flere Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn her paa Amtstuen. Det bemærkes: at Kiøberen kunde tiltræde Eiendommen saasnaendelig Auction er afholdt og deres Bud antagen. Denne Bekiendtgjørelse tiener ogsaa til Efterretning for Vedkommende, efter Placaten af 22de April 1817. Kiøbenhavns Amtstue, den 4de August 1830. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
2 følge passeret Dom og Execution, samt vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den saakaldte Skaldsberggaard paa Sørbyelille Bye, Nark i Sindstrup Sogn, hvilken Gaard nu besiddes af Lars Nielsen med dens tilliggende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. Skpr. 3 Fdr. 1 Alb. samt Afgrøde, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Fredagen den 3die og 17de September samt 1ste October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og agtes ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue, og den 3die Auction paa Gaarden selv, paa Sørbyelille, Mark. Conditionerne for Salget ville, fra 8 Dage forinden 1ste Auction, være til Eftersyn hos Hr. Procurator Baad og paa Undertegnedes Contoir heri Byen, og Eiendommen paavises paa Forlangende af Sognefoged Christen Sørensen i Sludstrup. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse, den 4de August 1830. Birch.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
gaarden Wilhelmshøi, udflyttet fra Høirebye i Søllested Sogn, med dens tilliggende betydelige Jorder, ansatte til 24 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb., contribuabelt Ager og Engs Hartkorn, bliver efter Begjæring af vedkommende Skifteret, til hvis Behandling Eieren, Hermann Daniels Sechuusen, har opgivet sit Boe, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Torsdagen den 9de og 23de September, og 7de October d. A., Formiddag Kl. 11 Slet. Gaarden kan forinden Auctionerne tages i Øiesyn af de Lysthavende og Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, til Efterretning for saavel Pante-Creditorerne som de Lysthavende. Nakskov, den 5te August 1830. Portoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
proclama. Ved Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Major v. Müller paa Valdensgaarden i Aakker Sogn, er anmeldt blandt den Afdødes Arvinger, Skibscapitain og Dannebrogsmand Poul Anthoni Müller i Kiøbenhavn; Krigsassessor, Told- og Consumtions=Overbetient Hermann Anker Müller i Fredericia i Jylland, og Lieutenant Alexander Müller i Corsøer. Disse Arvinger indkaldes med 12 Ugers Varsel at melde og legitimere sig for Skifteretten i Bornholms Sønderherred. Nexøe, den 20de Juli 1830. Arboe. Halle de, der have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Søemand HerA mann Peter Dam og efterlevende Enke Mette Margrethe Dam, fød Hjorth, i Nexøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Skifteretten i Nexøe. Nexøe, den 27de Mai 183. Arboe. Freditorerne i Stervboet efter den paa Gaarden Wilhelmshøi, i Søllested, I Sogn, ved Døden afgangne Tienestepige Martha Pedersdatter, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med tolv Uges Barsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, til at møde og beviisliggiøre deres Arveret. Nakskov, den 5te August 1830. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
Ved Proclama af 12te dennes, der er læst ved Hiemtinget og den Kon Æ gelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte have nogen Fordring paa Dødsboet efter afgangne Guldsmed Jørgen Paul Harder og Hustrue Cecilia Kirstine Harder, fød Henneberg, heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket, saavelsom og at Boets Debitorer, ligeledes ere indvarslede til inden samme Tids Forløb at indbetale til mig hvad de maatte være skyldige, bekiendtgiøres her endvidere. Skive, den 2den August 1830. Carl Ring, paa egne og øvrige Medarvingers Vegne,
Berlingske Tidende, 1830-08-10
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands 52 - 1830 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Bødkermester Johan SamuePenack og ligeledes afdøde Enke Marie Christine Penack, fød Thambs, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 2den August 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
J følge Proclama af Dags Dato, som læses den 2den August førstkommende, alved den Kongelige Lands=Overret i Viborg og den 4de f. M. ved Viborg Byetingsret, bliver herved Enhver, som maatte have Noget at fordre hos forhen afdøde Guldsmed Mathias Busch, eller hans senere afdøde umyndiggjorte Enke Karen Kopp, som ifølge reciprok Testament arvede sin afdøde Mand, men nu har efterladt sit Testament angaaende sin Deel af Boet, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, inden forbemeldte Tids Forløb, for Skifteretten i Viborg at fremkomme med og beviisliggiøre saadant sit havende Krav paa Boet, hvis Arvinger ligeledes indkaldes for at legitimere deres Arveret. Skifteretten i Viberg, den 31te Juli 1830. Gundelach.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret I ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden ved Døden afgangne Avlsmand Jacob Pedersen Hermann, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Fredericia Skifteret, den 3die August 1830. Rahbek. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1830-08-10
Kettelse. J den i Statstidenden for indeværende Aar No. 109, 111 og 113 indførte Stævning til Mortificationsdoms Erhvervelse paa endeel Pantebreve, m. v. for Randers Kiøbstæds Jurisdiction : første Retsdag i October, Maaned 1831, bor hedde første Mandag o. s. v.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Paris, den 4de August. J den Tale, med hvilken Hertugen af Orleans i Gaar aabnede Kammerne, sagde han blandt Andet: "Saasnart Kammerne ere constituerede, vil jeg forelægge den den Act, hvormed H. M. Kong Carl X frasiger sig Thronen, Den samme Att indeholder ogsaa Hs. K. H. Ludvig Antons Frasigelse af hans Ret til Thronen. Dette Actstykke erholdt jeg i Gaar Aftes den 2den August Kl. 11. Jeg har i Morges forordnet, at de skulle nedlægges i Pairkammerets Archiv og officielt indrykkes i Moniteuren." (Et uhyre bifaldsraab.)(Hs. M. Søn, Ludvig Anton, Dauphin, er født 6te August 1775).
Berlingske Tidende, 1830-08-12
General Gerard har, med 20,000 Mand og endeel Kanoner begivet sig til Rambouillet.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
J Forgaars Morges Kl. 9 kom Dauphin og Dauphine, uden Følge, til Rambouillet; Dauphine forklærte sig derpaa som en Bondekone.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Hs. K. H. Dauphin, som H. M. Kongen havde udnævnt til Generalissimus, erklærede Hertugen af Ragusa for en Forræder, fordi han ikke havde værget sig tappert nok. Han vilde lade ham fængsle, men Kongen benaadede ham med fire Timer Arrest og lod ham derefter tilsige til Taffels; Marskalken kom ikke. Hs. Majestæt Kongen overdrog det derpaa til Hertugen af Montemart, at overbringe hans og hans Søn Frasigelse af Thronen til Fordeel for Hertugen af Bourdeaux. Dette Ærinde paatog Montemart sig først, efterat Kongen havde givet ham sit Æresord, som Ridder og som Christen, at han aldrig vilde tilbagekalde denne Erklæring. Kongen græd bitterligen, men vilde ikke undertegne hiin Erklæring. Hr. de Monthel og Hr. de Capelle ere de eneste Ministre, som ere blevne hos den ulykkelige Konge.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Moniteuren indeholder i Dag tre telegraphiske Depescher, Den commanderende General i Lyon indberetter den 1ste August Kl. 1 Efterm., at der den 31te Juli havde været Uroeligheder, men at Roligheden nu var gjenoprettet. 2) Fra Metz meldes, at Nationalgaden er organiseret o. s. v. 3) Fra Tours, 1ste og 2den August fra den der commanderende General (vel at mærke, den noksom bekjendte General Donadien) til Krigsministeren: "Jeg har erholdt Deres telegraphiske Depesche af 31te Juli. Deres befalinger ere udrettede; jeg har givet Tropperne befaling til at paasætte den trefarvede Cocarde.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Jfølge Efterretninger fra Bourdeaux var Præfecten Hr. de Curzai ved unge Liberales Bistand reddet fra at vorde et Offen for Almuens Raserie. Præsekturboligen blev ruineret; han undkom igjennem en Bagdør, men blev greben og skrækkeligen mishandlet. Garnisonen forholdt sig, efter nogle Skarmydsler, roelig Almuen ødelagde Telegraphen, Bureauet for Droits reunis, omstyrtede Støtten til Minde om den 12te Marts og satte Jld paa Ministeren Hr. de Peyrronets Slot. Derefter blev Nationalgarden oprettet. Carl den Rdes og hans Hofs Fald har udbredt en panisk Skræk blandt de høje Prælater. Adstillige af dem ere flygtede bort fra deres Dioeceser; dem fulgte Folkets Forbandelser, som de havde udsuet. Erkebispen i Rheims, Nonseigneur de Latile, blev anholdt ved Vaugirard, tilligemed en stor Mængde Kirkesølvtøi, som han vilde bortpractisere. De, der anholdt ham, nøiedes med Sølvet, der sendtes til Municipalcommissionen, og lode Prælaten fare. Hs. Eminence havde uden Tvivl glemt Bestemmelserne i Straffeloven om Kirkeran, for hvilken han selv voterede. Journal du Commerce beretter, at Carl X begiver sig til Cherbourg (i det nordlige Frankrige, 48 Mile fra Paris) for paa et der liggende amerikansk Skib at reise til Jtalien eller til Spanien. Han skal have forlangt en aarlig Pension af 4 Millioner Fr., af disse een Million strax i rede Penge og Tilladelse til at medtage hvad han vil, da han i Gaar har udgivet sine sidste Penge til Tropperne. Commissarierne skulle i Dag Kl. 7 begive sig til ham. Han har erfaret, at Vende, Chartres og Metz ere i Opstand imod ham. - Le Constitutioner forsikkrer, at H. M. agter at begive sig til de forenede nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Paris, den 1ste August. Den offtille Noniteur indeholder i Dag følgende høist mærkelige Proclamationer :
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Fra Municipal-Commissionen i Paris. Carl X har ophørt at regjere over Frankrige! Han, der aldrig kunde glemme Oprindelsen til sin Magt, har stedse betragtet sig som Vort Fædernelands og dettes Rettigheders Fjende, hvis Betydning han ikke kunde fatte. Efterat have i Smug antastet vore Jnstitutioner med alle de Midler, som Sledskhed og Svig tilbøde ham, har han, da han følte sig stærk nok til aabenbart at tilintetgjøre den, besluttet, at dyppe, den i Franskmændenes Blod. Hans Vældes Forbrydelser have naaet deres Ende; Tak være eders Heltemod. En føje Stund var tilstrækkelig til at flytte denne fordærvede Regjering, der ikkun har været en permanent Sammensværgelse mod Frankriges Frihed og Velfærd. Nationen er opstaaet, smykket med de Nationalfarver, som den har tilvundet sig med sit Blod; den fordrer en Regjering og Love, der ere den værdige. Hvilket Folk i Verden er Friheden værdigere end det Franske J Kampen vare I Helte; Seieren aabenbarede, at J kjende de Maadeholds og Menneskeligheds Følelser, der i saa høi Grad vidne om vor Civilisations store Fremskridt. J vare Sejerherrer, og eder selv overladte, uden Politie og uden Dommere : eders Dyder traadte i Stedet for en fuldstændig Organisation; aldrig blev Jndividuets Ret agtet for helligere. Paris Jndvaanere, Vi ere stolte af at være eders Brødre. Da eders Municipalcommission paatog sig at løse en ifølge Omstændighederne vanskelig og alvorsfuld Opgave, vilde den slutte sig til eders Hengivenhed og eders Anstrængelser; dens Medlem mer føle Trang til at bevidne eder Fædernelandets Beundring og Taknemmelighed. Municipalcommissionens Sindelag og Grundsætninger ere de samme, som eders ; i Stedet for den eder ved fremmed Vaabenmagt paatvungne Vælde skulle J faae en Regjering, der skylder eder sin Oprindelse. J alle Stænder finder man Dyden; alle Stænder have de samme Rettigheder; disse ere nu betryggede.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Frankrig leve! Folket i Paris leve! Friheden leve Lobau. Andry de Puraveau. Mauguin. de Schonen, Den berømte Admiral Rigny, Sejerherren ved Navarin, er udnævnt til Marineminister, og den navnkundige forrige Minister Bignon til Chef for det udenlandske Departement, Moniteuren indeholder en kort Beretning om den i Hovedstaden herskende Orden og Rolighed og (mirabile dictul, følgende Resum af den i Gaar til General Duboury indsendte Rapport. "Sejeren er vor, allevegne er den trefarvede Fane plantet. Carl & er i Gaar Aftes bortreist; Hertugen af Angouleme er i Formiddags Klokken 11 1/2 reist over Ville d'Avrai i en Vogn med sex Heste, eskorteret af en Kanon, tilligemed Rustvognene. Forræderen, Hertugen af Ragusa, galopperede, som en ægte Hofmand, foran Vognen; han havde givet befaling at lukke Porten strax efter Bortkjørselen. Han ledsagede det første Garde=Infanterieregiment, Elitedragonerne og de usle Levninger af Garde-Landsenererne. Det overblevne Militær ønsker kun at stille sig under Nationalfarverne, dets Hest, ere hos Jndvaanerne, vi ville tage dem i Besiddelse, og før vore misledte Brødre tilbage med det Tilraab: "Chartet leve den store Nation leve I Gaar Kl. 3 har Resten af den Kongelige Garde overgivet sig med 24 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
General Bordesault, som i Kongens Navn holdt Versailles besat, har overgivet sig med sin hele Division til Hest og til Fods. Carl X fik ikke Tilladelse til at komme ind i Versailles, og reiste da til Rambouillet (6 Poststationer fra Paris).
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Den 28de Juli er netop den 9de Thermidder. (Den Dag paa hvilken Robespierre faldt.)
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Benjamin Constant, som er meget syg, har ladet sig bære i sin Seng til Hertugen af Orleans. Erkebispen af Paris er anholdt paa Flugten med mange Diamanter og 500,000 Fr. i rede Penge.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Journal des Debats beretter som vist, at de fremmede herværende Gesandter i Morges have givet Hertugen af Orleans Forsikkring om deres Hoffers venskabelige Sindelag. Marskalk Bourmont er ikke ankommen til Paris. Han agtede den 25de Juli at afseile fra Algier til Toulon. J Rouen er stor Gjæring, men Jndvaanerne ere enige. Hertugen af Monemark har i Gaar ikke foreslaaet Kongens Abdication, men - som han udtrykte sig - overdrog Kongen den ved ham til Pairernes Kammer "at redde nogle Levninger af Monarchiet. "Da han erfarede, at Hertugen af Orleans var udnævnt til Lieutenant General i Frankrige, erklærede han, at han ikke var bemyndiget til at antage denne betingelse, uagtet han vel indsaae, at det neppe kunde vorde anderledes. Messager des Chambres beretter: I Gaar havde Hoffet afsendt nogle Tropper, for at arrestere Hertugen af Orleans i Neu ville; men da det rygtedes, at han samme Nat var reist til Paris, udstædtes strax en Kongelig Forordning, der erklærede ham for fredløs. – I Gaar Morges mønstrede Carl X og Dauphinen ved St. Cloud de derværende Tropper ; disse raabte: Chartet leve, da erklærede Carl X, at han nedlagde Regjeringen til Fordeel for sin Søn. En udtryksfuld Taushed var Svaret. J Bourdeaux og i Nantes er meget Blod udgydet, inden Borgerne vandt Sejer.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Le Temps beretter, at Ministeren Hr. de Peyronnet er arresteret i Tours.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Aarsagen til at man stormede det Erkebispelige Pallads skal have været, at Kannikerne og Seminaristerne støde ud af Vinduerne paa Almuen. Palladset blev plyndret, Alt blev sønderslaaet og kastet i Seinen; nogle Kanniker o. s. v. bleve ihielslagne.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Den 31te Juli holdt de i Paris forsamlede Deputerede en provisorisk Forsamling i Kammerets Local; Hr. Jaques Lasittevar Præsident. - De Deputerede have udstædt følgende Proclamation, som Moniteuren indeholder : Franskmænd, Frankrige er frit Absolutismen havde plantet sit Banner, men Paris herviske Jndvaanere have nedrevet det. 1 Paris blev angrebet, men ved denne Stads Vaaben har den hellige Sag triumpheret, som forgiæves havde seiret ved Valgene. En Magt, der havde røvet os vore Rettigheder, og forstyrret vor Roe, truede baade Frihed og Orden, som vi nu aner eje. Ingen Bekymring meer for erhvervet Rettighed, ingen Skranker imellem os og de Rettigheder, der endnu fattes os, Hertugen af Orleans er den nationelle og constitutionelle Sag hengiven; han har stedse forsvaret dens Jnteresse, og bekjendt sig til dens Grundsætninger, Han vil agte vore Rettigheder, thi han faaer sine af os. Ved Love ville vi betrygge os alle fornødne Garantier, for at give Friheden Styrke og Varighed, nemlig: Nationalgardens Gjenoprettelse tilligemed Gardisternes Deelagtighed i Valget af deres Officerer; Borgernes Deelagtighed i Departemental- og Municipal=Administrationen; en Juri for Overtrædelser af Trykkefrihedsloven; lovmæssig Organisation af Ministrenes og de dem underordnede Embedsmænds Ansvarlighed; Militairstandens lovlige Betryggelse; - kort: vi ville i Sandrægtighed med Statens Overhoved give vore Jnstitutioner de fornødne Udvidelser. Franskmænd, Hertugen af Orleans har selv talet og hans Tale var en saadan, som egner sig til at høres i et frit Land. Selv har han sagt: "at Kamrene skulle forsamle sig og drage Omsorg for at beskjerme Nationalrettighedens Herredømme. Chartet skal herefter være en Sandhed." (86 Underskrifter).
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Da Hertugen af Ragusa (Marskal Marmont) indfandt sig hos Dauphin, tiltalede denne ham meget heftigen og haanligen Offentlige Blade sige, at han har sagt til Marskalken: "Os have de behandlet netop ligesom hiin, (Buonaparte). Marskalken havde i Torsdags lovet at værge sig endnu 14 Dage. - Han er den samme Marskalk, som i Aaret 1814 undertegnede Capitulationen af Paris.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Alle De, der vare domfældte for saakaldte Overtrædelser af Trykkefriheden, ere satte i Frihed og Dommene erklærede for ugyldige. Ogsaa den bekjendte Fontan, Forfatter af "den rasende Beder, (en Pasquil paa Kong Carl X, hvorfor han blev dømt til tiaarig haard Fængselsstraf, er sat paa fri Fod. Ret til Bogtrykkerie og Boghandling er frigiven. Patentmonopolet er ophævet. H. K. H. Hertuginden af Berry gjorde H. M. Kongen de eftertrykkeligste Forestillinger. Hun sagde, at hun var Moder, og at Udsigterne til en glimrende Fremtid for hendes Søn vilde aldeles forsvinde ved haardnakket at vedblive et despotisk System.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Af alle de Træk, som under de sidste Begivenheder udmærke Folkets Agtelse for Lovene, og vidne om at dets Kjerlighed til Orden er ligesaa stor, som dets Mod, er den Eendrægtighed og Redebonhed, hvormed resterende lovmæssige Skatter, som under disse Omstændigheder ikke kunde indkræves, nu betales. Tallet paa de under Urolighederne omkomne Mennesker regnes til Tyve Tusinde. Man har anholdt to Millioner Fr., som tilhørte Hertuginden af Angouleme.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Hr. de Genande, Udgiveren af den noksom bekjendte Gazette de France, erklærer sig i sidste No. for det forrige Ministeriums Offer!!
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Grev de la Bourdonnaye blev anholdt paa Veien til Søvres af bevæbnede Borgere. Han udgav sig først for en simpel Reisende, men nødtes til at nævne sit Navn, og nu forlangte han sikker Leide. Man har under Eskorte sendt ham tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
London, den 6te August. Vore offentlige Blade indeholde blot Beretninger om de nyeste Begivenheder i Frankrige og om Valgmøderne i England i Anledning af det ny Parlament.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Nyelig har Don Miguels Eskadre ved Terceira kapret 5 store engelske Skibe. Et af disse kom fra Lima med en Ladning i Contanter o. s. v. af 200,000 Pd. St. Værdie.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ogsaa i London samles frivillige Bidrag for de i Paris Omkommes Efterladte. Den samse Onvrard har fundet det raadeligt, at forlade Paris og er ankommen hid; ligesaa Hr. Cottu.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Breve fra Carthagena af 28de Juni bekræfte, at Bolivar nu har besluttet at blive i Columbien Constantinopel, den 10de Juli.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Paschaen af Ægypten foraarsager Sultanen meget Bekymring, Den tyrkiske Flaade udrustes paa det hurtigste, og skal strax stikke i Søen; da imidlertid Paschaens Marine er mere øvet og den Tyrkiske lig i Styrke, saa er det vel mueligt, at Sultanen, har indladt sig paa et voveligt Spil.