JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-05-25
Den almindelige Misbilligelse af Kongens Fremfærd yttrer sig fra alle Sider. Den 9de forsamlede sig den londonske nationale politiske-Union, efterat 1200 nye Medlemmer den foregaaende Aften havde tiltraadt den; Forsædet førte Hr. Churchill. Hr. Murphy erklærede strax i Begyndelsen, at Tiden til at gjøre Modstand syntes at være kommen, og at man maatte nægte Betalingen af alle Skatter, indtil den væsentlige Reformbill blev antagen; man vilde saaledes blive sagsogt, og see sin Eiendom blive bortsolgt; men man maatte tage sin Tilflugt til en Jury og lade det komme an paa dens Kiendelse. Hr. Powel tilføiede, at alle Grevskaber, Stæder, og Flekker maatte opfordres til at fatte lignende Beslutninger. Udbetalingen af alle Pensioner maatte ophøre; Skatterne kun betales i Hænderne paa egne, af Folket udnævnte Commissairer. Hr. Revel bragte i Erindring, at en slig Beslutning allerede var fattet af Underhuset i Aaret 1642 (ved Begyndelsen af den Revolution, der sex Aar senere kostede Carl I Throne og Liv.) Alt dette blev antaget, ligesom ogsaa et Forslag af Hr. Wakefield, kun at give Kongen Benævnelsen: Hertug af Clarence, indtil han vendte tilbage til sin ægte Characteer. - Da Kongen tidligere samme Dag komtil London, og man endnu nærede det Haab, at har vilde skride til Udnævnelsen af Peers, modtoges han paa Gaderne af Folket med Jublen og Svingen med Hattene; men da han vendte tilbage og hans Vægring var bleven bekjendt, ledsagedes han med Forhaanelser og Piben. - Communeraadet fattede den 10de blandt en Række af Beslutninger ogsaa den Erklæring, at de, der havde raadet Hs. Majestæt, at afslaae sine Ministres Begjæring om Udnævnelsen, af Peers, havde viist sig som deres Souverains Fiender og bragt Thronens Stabilitet samt Landets Rolighed og Sikkerhed i den øiensynligste Fare."
Viborger Samler, 1832-05-25
Fremdeles, at man under de stedfindende sørgelige Omstændigheder, og som Middel til at skaffe Folket en virksom Reform, "skulde indgive en Petition til Underhuset, om at tilbageholde alle Pengebevillinger, indtil en saadan Reform var sikkret." - J Nærheden af Birmingham samlede sig samme Dag uopfordret, en uhyre Mængde Reformere, der besluttede en holst kraftig Petition til Underhuset, hvori den Erklæring i Alte Bill of riglets bringes i Erindring, at enhver Englænder har Ret til at fore Vaaben til Selvforsvar." Paa mange Vinduer i Staden læstes: "NB. Her betales ingen Skatter, for Reformbillen er passeret." - Fra Manchester indbragtes i Underhuset af Hr. J. Wood en Petition, der blandt Andet opfordrede Huset til, ingen Penge at bevilge, førend man havde erholdt Reformen. Under de hidsige Debatter, som herved fremkaldtes, sagde blandt Andet Hr. James, Rygtet gik, at Hertugen af Wellington skulde blive første Minister; dog var han uden Frygt, da han vidste at Sværd og Bayonnetter, med Fængsler oveni Kjøbet, ikke vilde kunne tvinge Huset til at bevilge Skatter eller understøtte Hæren, ligesaalidt som Fol tet til at betale Skatterne. (Oppositionen loe) Flekkehandlere loe, og det maatte vist ogsaa være høist moersomt for dem, da de ønskede at gjøre fælleds Sag med Hæren, for at slagte Folket. Talerer nægtede at kalde ham til Orden for disse Udtryk Oberst Evans bragte i Erindring, at Hertugen af Wellingtons sidste Handling som Minister var at indkalde Militair, for at tvinge Londons Borgere, han haabede, at han ikke vilde begynde sin nye Regjering paa samme Maade. Lord Althorp gjorde opmærksom paa, at de forrige Ministre endnu maatte indestaae for den offentlige Rolighed, og bad Medlemmerne om at afholde sig fra ethvert ophidsende Udtryk, der kunde forstyrre denne. Uagtet al Modstand blev Petitionen læst og beordret til Trykken.
Viborger Samler, 1832-05-25
Jfølge Breve fra Marseille af 6te d. M. var Tilstanden i denne Stad endnu meget betænkelig. J de gamle Qvarterer af Staden hvor det vrimler at Carlister, patrouillere bestandigt Linictropper og Nationalgade. Paa La Tourette var en Kanon plantet, for i Nødsfald at kunne give Alarmsignalet. AlleSlags taabelige Rygter vare i Omløb; man paastod, at Bordeaux var i Opstand, at den hvide Fane vaiede overalt i Gironde-Departementet; spanske Tropper vare landede i Syden og Marschal Bourmont i Vesteen; Marschal Molitor marscherede med 40,000 Mand mod Paris o. s. v.
Viborger Samler, 1832-05-25
Den 11te Mai vrimlede det i Hovedstaden af Ud raabere, der forkyndte "den store Nyhed om Napolcon II dødelige Sygdom. Andre ombare endog en Beskrivelse af hans Død. Flere unge Mennesker forestillede dem, at det var Usandhed, og at Hertugen af Reichstadt var i Bedring; men Colporteurerne erklærede, at man kunde bringe dem til Politiecommissairerne, saa skulde de nok oplyse at man havde paalagt dem, at udbrede denne Efterretning.
Viborger Samler, 1832-05-25
Blandet. Den 14de Mai er Prindsen af Oranien afgaaet til den hollandske Hær. - Ved Turnhout skulle belgiske Tropper være indrykkede paa hollandsk og hollandske paa belgist Grund, hvorpaa den belgiske Hær skal være rykket nærmere mod Grændsen. General Langermann har sit Hovedqvarteer i Lier og General van den Brouck sit i Herenthals. - Hr. v. de Weyer er kaldt tilbage fra London formedelst Overtrædelse af sine Jnstructioner. Som Undskyldning anfører han, at han forudsaae det engelske Ministeriums Fald, og derfor heller vilde undertegne den russiske Ratification i dens nærværende Tilstand, end udsætte sig for Muligheden af, at Rusland senere slet ikke skulde ville ratificere. Den londonske Conferences Hensigter med Grækenland ere for Øieblikket forstyrrede ved Grev Capodistrias's Forlagelse; thi en fremmed Prindses Antagelse til Konge af Grækenland torde nu finde store Vanskeligheder, da Stemningen hos det seirende Partie er saadan, at de snarere kunne beqvemme sig til at underhandle med Porten end med de christelige Magter. Nogle Øeboere skulle allerede virkeligen have fattet den Beslutning, igjen at begive sig under Portens Beskyttelse, under hvilken de ville erholde større Frihed end nu og betydelige Handelsfordeele.
Viborger Samler, 1832-05-25
Undersøgelsen mod Grevinde Wrisberg, Oberstlieutenant v. Kalm og deres Medskyldige er nu overdragen til den ordmaire Domstol. Jfølge de indhentede Oplysninger har man endvidere arresteret den som Redskab for Hertug Carls Despotisme bekjendte Hofraad Fricke, Justitsamtmand Groscurd Oberstlieutenant v. Henninges, Kammerraad Bohlken og Hestendleier og Værtshuusmand Pfeifer. - De nyeste Begivenheder ere tilmeldte den tydske Forbundsdag, og det synes, som om den hertugelig brunsvigske Regjering lægger megen Vægt paa, offentligen at bevise, fra hvad Kilde de imod den fjendtligt sindede Blade have deres Beretninger. Da Hertug Carl endnu ikke synes at have nogen Lyst til at give Affald paa Successionsretten, saa torde det brunsvigske Spørgsmaal endnu længe blive under Ventilation, da Forbundet ikke saa let vil eller kan tilkjende Hertug Wilhelms Efterkommere denne Ret.
Viborger Samler, 1832-05-25
J Nassau, hvor det andet Kammer formedelst Hertugens constitutionsstridige Fremgangsmaade har op lost sig, ere 5 Regjeringen hengivne Medlemmer blevne tilbage, og have, de Øvriges Protestation uagtet, constitueret sig som Kammer; imidlertid vil vistnoBefolkningen opponere mod de herfra udgaaende Paalæg.
Viborger Samler, 1832-05-25
Jfølge Te Spectator skal Vicekongen af Ægyptens Forsøg paa at grave artesiske Brønde i Ørke nerne ved Sue, være kronede med et heldigt Udfald. Et parisisk Blad bemærker, som et Curiosum, at netop de fem Hovedstæder i de londonske Conference=Magters Stater, Petersborg, Berlin, Wien, London og Paris, ere blevne hjemsøgte af Cholera, medens alle andre Hovedstæder, uden Undtagelse, ere blevne skaanede.
Viborger Samler, 1832-05-25
Andenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-05-25
Kjøbenhavn. J November Maaned f. A. lykkedes det den danske Skibscapitain M. A. Lift og hans Mandskab at frelse den preussiske Brig, Lisette, ført af Capitain Will, fra Undergang. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har allernaadigst besalet sit herværende Gesandtskab, at tilstille bemeldte Skibscapitain Lis det almindelige Hæderstegn" (das allgemeine Chrenzeichen) som et Beviis paa Allerhøistsammes Agtelse "for hans uegennyttige og menneskekjerlige Adfærd ved denne Leilighed." - Ligeledes har Hs. Maj. behaget allernaadigst at skienke enhver af Mandskabet paa hiint danske Skib 6 Dukater. Dhrr. Reserve=Medicus Ballin og BataillonkChirurg Thune, der paa Kgl. Bekostning var reiste udenlands, for at iagttage Cholera, ere nu vendte tilbage. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1832-05-25
En af de skjønneste Eiendomme i Hovedstadens Omegn, Oregaard kaldet, var bestemt til Auction sidste Tirsdag. Den har i Sommermaanederne i Almindelighed været beboet af fremmede Ministre og i de sidste Aar af Hr. Hofagent og Grosserer Hambro. Den bestaaer af tre Dele, nemlig: 1) Det skjønne, for en stor herskabelig Familie beqvemt indrettede, Lyststed, næsten nyt, med 20 Værelser m. m., et stort engelsk Anlæg med Skov, Kilde Canal; Haug med circa 400 fine Frugttræer, Gartner-Bolig m.m.; ialt circa 12 Tønder Land. 2) Et mindre, næsten nyt Lyststed med 5 Værelser, Udhuus Hauge og smuk Lystskov, circa 1 Tønde Land; og 3) Bondegaarden, med smuk Bopæl for Familier udenfor Bondestanden, Hauge med gode Frugttræer og omtrent 78 Tønder Land. Disse gode og smukke Eiendomme, kun lidt over 1/2 Miil fra Byen, forevises paa Stedet, og Conditionerne paa Kongens Nytorv Nr. 270. Bygningsassurancen er noget over 30,000 Rbd.; Skatter a. ialt kun circa 150 Rbd. aarlig, da Lyststedsafgivt ej svares.
Viborger Samler, 1832-05-25
J "Helsingørsposten sporges: "Naar en Klokker forlanger 2 Mark af en fattig Tjenestekarl, for at tegne paa hans Skudsmaal, naar han har været til Herrens Bord, hvor stort kan da hans Embede være i en By, som har 5,000 Jndbyggere, 10500 Rbd. Sedler og 4500 Rbd. rede Sølv, Umyndiges Midler, kan mod 1ste Prioritets Pant i Jordegods erholdes tillaan, naar Vedkommende melder sig enten til den fødte Værge ved Stamhuset Dallund i Fyen eller paa sammes Vegne til Godsinspecteur Heiberg sammesteds, eller hos Overformyderen Justitsraad Herredsfoged M. Knutzen i Odense. - Ligeledes udbydes en Capital paa 8000 Rbd. r. S., mod Sikkerhed i Landeiendomme, af Wesenberg i Dronningborg, Mølle pr. Randers. Ved Tallotteriets 1362de Trækning i Kjøbenhavn den 22de Mai udkom følgende Nummere: Paa 5te Søndag efter Paaske præditer i Domlirken, Hr. Cliftsprovst Schjødte. J Søndresogn Hr. Pastor Friis. - accorderes rorvergaardshos har -
Viborger Samler, 1832-05-25
Bekjendtgjørelser. At Jans Ufajestæt Kongen, ved sin Nærværelse i Viborg By i Junii Maaned, vil have den Naade, at overvære Væddekjørselen, der, tilligemed Præmie=Uddeelingen for Huusdyr er beramme til den 23de og 2de Junii, dette bekjendtgjøres følge høie Vedkommendes Anmodning. Viborg Stiftamthuus 19de Mai 1832. Ahlefeldt Launvig.
Viborger Samler, 1832-05-25
Formedelst Væddekjørselens Foretagelse.
Viborger Samler, 1832-05-25
den 23de Junii d. A., er ved Stifts Amtets Resolution bestemt, at her i Byen benævnte Dag, intet Torv holdes hvilket bekjendtgjøres til enhvers fornødne Underretning, som og at Onsdagen den 20de Junii d. A., i Følge de i de tilstødende Herreder ved Kirkestævne skedte Bekjendtgjørelser, vil det Torv afholdes her i Byen hvilket ellers var bestemt til forbemeldte 28de Junii. For øvrigt vedbliver Torvedagene, som sædvanlig. Viborg den 22de Mai 1832. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1832-05-25
Førstkommende Onsdag, den 30te denne Maaned, Kl. 3 Eftermiddag, bliver ved offentlig Auction, til Nedbrydelse bortsolgt den største Deel af Ringmuren ved Søndersogns Kirkegaard, efter de paa Auctionsstede, bekjendtgjørende Conditioner, der forinden ere til Eftersyn paa Auctions-Contoiret. Auctionen afholdes paa Kirkegaarden. Viborg den 22de Maji 1832. F. D. Betl.
Viborger Samler, 1832-05-25
At jeg i indeværende Sommer agter stadig at erholdt mig der i Byen og efter Bestilling foretage Maler arbeide saavel i som udenfor Huset, bekiendtgiøres herved. Viborg 16de Mai 1823. J. Gjørup. P. Der
Viborger Samler, 1832-05-27
nagrassarier.
Viborger Samler, 1832-05-27
Frankrig.
Viborger Samler, 1832-05-27
Grev Pozzo di Borgo har den 15de forladt Paris. Urolighederne i Grenoble have været høist alvorlige. Anledningen gav Opplantelsen af en hvid Fane af Officieren Boyer, hvem man erklærer for afsindig, hvilket han dog ikke skal være. Under dette skjændige Forsøg forblev Alt roligt i Casernen. Kort derefter indfandt Artillerister sig foran denne og buggede det Træe om, hvorfra Fanen vaiede. Den som til Strid mellem disse og flere Soldater af det 35te Regiment. Den næste Dag saarede en Snedker en Trompeter ved et Kaardestik, hvilket foranledigede en Duel. Om Eftermiddagen vare store Folkehobe paa den ene og mange Militairpersoner paa den anden Side samlede foran den franske Port, da pludseligen 4000 Soldater, ligesom efter Aftale, droge deres Sabler og angrebe de ubevæbnede Jndvaanere, der forsvarede sig med Steenkast, men maatte tage Flugten og bleve forfulgte. Endeel af det 6te Regiment og en Afdeling Dragoner dreve Soldaterne af det 35te Regiment tilbage. Om Aftenen var den hele opbragte Befolkning forsamlet paa Gaderne og de offentlige Pladser; det 35te Regiment maatte rømme alle Poster, paa een nær, hvor Vagten blev blokeret. De øvrige Regimenter toge Deel i den almindelige Uvillie. Det 6te Regiment svor at ville fordrive det 35te eller selv at ville vige.
Viborger Samler, 1832-05-27
J Marseille har man opdaget en hemmelig Dolkefabrik hos tvende italienske Flygtninger.
Viborger Samler, 1832-05-27
Indenlandske Efterretninger. Heste-Feiden der snart kan udarte til et Blæk Feldtslag, ligt det om Nellikeroden, indtager for Øieblikket en betydelig Plads i vore Dagblade. Uden Syn for Sagen, skulde Man ikke troe at den patriotiske Varme ogsaa i dette Anliggende, hvor dog Partierne i Hovedsagen synes enige, kunde antage en saa lidenskablig og fiendtlig Caracteer. -Hr. Kammerraad Drewsen har i Nogle bemærkninger forsvaret "Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser,, imod Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg. J Følgebladet til Aarhuus Stifstidende har, en holstensk Landmand ogsaa givet sin Stemme i Sagen, heel modsat Hr. Gustav Michelsens Anskuelser, og i Apenrader Wochenblatt har en Hr. Lorenzen fra Wassersleden angrebet Landhuusholdningsselskabets Beretning om Præmieskrifterne, saavelsom Forfatteren af Stykket imod Hertugens Kritik.
Viborger Samler, 1832-05-27
Den 4de Mai om Aftenen blev Hr. Pastor Har rings Bopæl i Neuenkirchen, i Nordre Dithmar sken, lagt i Aske, Selv var han fraværende i Schestedt, hvor han ved Stemmeflerhed blev valgt til Præst. Desværre, blev hans kostbare Bibliothek med al den øvrige Jndboe et Rov for Luerne. - Under Stormen den 9de Mai udbrod ligeledes en Jldløs i Wiemersdorff, Bramstedt Sogn, hvorved 9 Bygninger bleve lagte i Aske.
Viborger Samler, 1832-05-27
De første Forsøg med det nye opfundne Ledskib paa Elben have havt et lykkeligt Resultat, og saavel imod Vinden som Bølgerne fulgte en selvstændig Bevægelse.
Viborger Samler, 1832-05-27
Meddeleren af Annoncen i Politievennen om en protestantisk- miguelistisk Jesuit i Norden som skal have drukket Don Miguels Skaal (det ingen Mand med dansk Hjerte kunde 1) er i Randers=Avisen bleven taget i Skole af en protestantisk ikke miguelistisk Geistlig, som titulerer ham: "intolerant, en frækLogner en Spion, der ved at sidde paa Luur i et privat Selskab har opsnappet Ord, der ere faldne i en heftig Disput" a. - Heraf skulde Man næsten falde paa at holde den hele væmmelige Anecdote for mere end fingeret. (Hemp. Avis.)
Viborger Samler, 1832-05-27
Capitain Huygens fra Antwerpen har i Aarhuus-Avisen offentliggjort et Regnskab over sine Udgivter til den svensk norske Viceconsul i Grenaae, i Anledning af at hans Skonnert "Nembrandt der var kommet paa Grund den 3die April sidstl. Samme beløber sig til 1172 Rbd. Sedler hvoraf allene 700 Rbd. i Bjergelon og 400 Rbd. (nemlig 5 Procent af Skibs og Ladnings Værdie) til Commissionairen, hvilket forekommer Capitainen, som fremmed Mand og ukjendt med de danske Love, saa meget mere ubilligt og opskruet, naar der tages Hensyn til at Skibet ikkun nogle Timer stod paa Grund og tildeels ved Mandskabets egen Anstrængelse blev frelst, samt at hans Ophold ved Grenaae ikkun varede i det Hele neppe 2 Dogn, hvor en Commissionair saa godt som intet havde at udrette for ham.
Viborger Samler, 1832-05-27
Fiskerne paa Bangsbostrand, i Vensyssel, have i sidste Storm taget Skade paa deres Redskaber for mere end 500 Rbdlr., og mangle nu det Nødvendige, paa en Tid, de meest trænge dertil.
Viborger Samler, 1832-05-27
Sidste almindelig Bededag hængte en 70 Aars Mand sig i Eierslev Bye paa Morsøe, uden at manhertil kan opdage nogen Anledning.
Viborger Samler, 1832-05-27
Døde. Kjøbenhavn; Enkefrue Doctorinde H. B. Rogert f. Rosenstand, Goiske 77 Aar; Forhenv. kongl. Capelmusicus Philip Wachtelbrenner 75 Aar; Karen Sophie Hingelgaard f. Larsen 29 Aar; Brændeviinsbrænder Johannes Erichsen, 72 Aar; Uhrmager Laurentius Lund; Skrædermester Wilhelm Dederling, 44 Aar; Høier Heinrich With. Klein; Friderikke Cathr. Hansen, 14 Aar. - Paris : N. C. Rønnenkamp. - Ordrupsdahl, Forhenv. Grosserer, Krigsr. C. F. Wulse 78 Aar. - Arnakke: Forhenv. Værtshuusholder i Kbhvn., Christian Johansen 74 Aar. - HalkjærEnkemad. Anne Benedicte Petersen, f. Nordkjer 89 Aar. - Kjerteminde: Professor og Sognepræst C.S. Andresen 72 Aar. - Aarhuus: Mad. M. E. Tommesen f. Gruner. - Aller Pastorat: Sognepræst for Aller og Taps C. Aagaard, 43 Aar. - Ribe, Hospitalsforstander Ramsing 65 Aar. - Glückstadt; Frue N. J. Beichmann, fød Bang, 47 Aar.
Viborger Samler, 1832-05-27
(Forlangte Jndrykkelser.)
Viborger Samler, 1832-05-27
Efter Veile Avis skal der efter Forlydende arbeides paa en Forbedring og nøiagtigere Udvikling af Sportel reglementet. Hvis denne bebudede Forbedring og Udvikling skal gaae ud paa endvidere end alt skeet, at betage Justitsbetjenterne deres dem engang lovligen tilsagte Jndkomster, ere disse saameget mere at beklage, som i de senere Aar deres Arbeide betydeligen er forøget, hvorimod de, ved at de forrige Gebehrer for Skatterestancer Stempling af Smørfjerdinger, ere blevne afskaffede Auctions-Reqvirenten er tilstaaet Myndighed at udstæde Hjenparter af en eneste reqvireret Auctionsplacat, foruden ved flere Nedsættelser, have tabt i hundredeviis. Var det billigt og retfærdigt at de ældre Amtsforvaltere beholdt deres større Skriverpenge, saa maadet ogsaa være retfærdigt og billigt, at Justitsbetjentene beholde deres Sportler ubeskaarne, og kunne hele Amters Beboere finde dem i at betale næsten dobbelte Skriverpenge imod deres Naboer i et andet Amt, maae ogsaa Beboerne i en enkelt Jurisdiction kunne finde dem i at betale høiere Gebyhrer til deres ældre Øvrigheds=Personer, end andre Jurisdictioners Beboere til yngre og senere ansatte Embedsmænd.
Viborger Samler, 1832-05-27
Auctioner og Skifter, foruden Tinglæsnings=Gebyhrer ere en Justitsbetjents væsentlinste Jndtægter, men hvor uvisse og aldeles af Tilfældet afhængige ere ikke disse, og just med Hensyn hertil ere de Justitsbetjenters Lod, som have en liden og fattig Jurisdiction, særdeles tungt. Lægdsvæsenet Overformynderie, Justits= og Veivæsenet, de beneficerede Sager som overstige sædvanligen de ikke beneficerede, Skattevæsenet, Enkekassen m.v. samt Massen af Jndberetninger kræve et stort Contoirhold og mange Udgifter; men ofte i skillingsviis skulle Jndtægterne til at afholde disse Udgifter indsamles. At Justitsbetjenter paa Landet, som maae gjøre Reiser ikke erholde større Gebyhrer, end de, som ere i Kjøbstæderne, stemme neppe med billighed; thi flere Auctioner og Foged-Forretninger medføre aabenbart Tab for Vedkommende. Som Exempel herpaa tjener at for en forgiæves Auction erholdes 2 Rbd. 24 s.;men om en Auctionsreqvirent blot lader sælge for en Daler, altsaa afgaaer til Auctionsdirecteuren 4 s., maa denne heri finde sig. Dommerkornet, siger man, skal afholde Befordringen for Embedsmændene paa Landet, men naar man beregner Arbeidet ved Lægdsvæsenet Veivæsenet med Mere som disse Sidste have fremfor Embedsmændene i Kjøbstæderne, og tager i Betragtning Embedsjorder, Stade=Penge, Magistrats=Gebyhrer m. m., vil man finde, at Forholdet med Hensyn til Gebyhrerne dog bliver høist ulige. Lad Staten end gjøre de strængeste Fordringer med Hensyn til en Embedsmands Duelighed og Redelighed lad Samme indføre den meest ydmygende Control, og endogsaa kun ansætte Embedsmændene paa Prøve i 3 eller 5 Aar, men ved Siden heraf bør den sikkre Embedsmanden en bestemt Jndtægt, og ikke overgive ham til den blinde Lykke, der stedse behersker de uvisse Sportler. Kunn end ikke de Justits=Embedsmænd, som have Jurisdictioner hvor Folkemængden udgjør 10 til 15,000 Mennesker, og hvor der hersker Velstand være gjeblikkeligen tjente med faste Jndtægter, istedet for de, de nu nyde saa maa dog 2/3 Parten af Justitsbetjenterne attraae denne Forandring, der iøvrigt for formeentligen saa saare let er at iværksætte ved hver indtræffende Vacance, i det blot isteden for Deel, samtlige Gebyhrer beregnes Justitsfondet til Jndtægt. Skal Sportelreglementet end yderligen nedsættes, saa burde dog de nuværende Embedsmænd have Valget, enten at erholde Middeltallet, af de sidste 5 Aars Jndtægter, eller ogsaa lade sig nøje med de mindre uvisse Jndtægter efter det nye Reglement.
Viborger Samler, 1832-05-27
J Slutningen af det forrige Aarhundrede og i Begyndelsen af dette, søgte man at hæve de underordnede Justits=Embedsmænd og fratage Amtmændene forskjellige Forretninger, som de til den Tid havde, i den Formening, at det Offentliges Tarv derved i det Heele vilde fremmes. Dette Princip synes nu ikke ganske at følges. Vist er det imidlertid, at naar Mistillid vises Embedsmænd fra høiere Steder, maa lignende Mistillid opstaae hos dem, hvorpaa slige Embedsmænd nærmest skulde virke, og maa slappe de Baand, som binde Stats borgeren til Statsbestyrelsen. øvrigt gives der intet bedre Middel til at hæve al Miistillid og formindske Controllen; end Skrivefrihed og Offentlighed; thi det tusindøiede Publicum seer meget bedre end den meest raffinerede Undersøgelses-Commissair. Forundte man Justitsbetienterne fast Gage vilde de erholde en friere Virkekreds, og megen forskyldt Mistanke og Egennytte maatte da bortfalde. Jmod denne faste Gage for Justitsbetjenter har man anført Vanskeligheden at bringe denne Gage i Harmonie med den, høiere Embedsmænd nyde. Men denne Vanskelighed kunde letteligen overvindes, og maaskee er det med frit Forsæt, at Staten gagerer kun maadeligt flere høiere Embeds=Poster med Hensyn paa, at ofte unge Mennesker, forsynede vel med Duelighed, men neppe altid med Erfaring, tildeeles slige Poster, og synes det saaledes ikke saa ubilligt, at de, der naar stor Ære, og blive mange Ældres Foresatte, ikke pecumair Henseende ogsaa skulle favoriseres. Forsaavidt Forestaaende angaaer Formeningen, at fast Gage var ønskelig, er samme alt forhen i dette Blad, 1 Aaret 1828, No. 148 og No. 155 og 1829 No. 3 bleven omhandler,
Viborger Samler, 1832-05-27
J Veile har en saakaldet Markmand - som at endeel af Nørremarks Lodsciere var fæstet til at vogte deres Eiendomme for fremmede Kreaturer - indskrænket sin Virksomhed til ikke at gaae paa Nørremar, efter disse; men til at gaae frem og tilbage paa den hundredaarige Lyststie fra Kirkegaarden til Nørreskov, efter Mennesker, og derved - liig Molboerne, som bare deres Horde ind i Kornet, for at jage Storken, bort - foraarsaget selv, at Stien banes, i det han derhos giver sig i Klammerie med Spadserende Tjenestefolk Børn, griber for i dem &c. og affordrer enhver Mødende 2 Mk. Sølv. Jndsenderen ønsker at vide, hvad Competence denne Karl har, til at overfalde Tjenestefolk og Børn, paa en ved Hænderet lovlig Stie og i deres lovlige Ærinder, som Executor af Mulcter, for hvilke ingen Lovgivning gives. - testeresserersereratoreryperoppers-
Viborger Samler, 1832-05-27
Bekjendtgjørelser. Classe=Lotterie=Sedlerne til 3die Classe, bedes behageligen erindret fornyede i min Collection. Nye Lodsedler, a 12 Rbd. Stykket, kunne erholdes. Skive den 25de Mai 1832. J. C. Holm. Redigeret af E. Nere.