JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-03-27
Mandagen den 10de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Esseroms Kloster ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Byg og Havre i Straat, endeel god Halm af alle slaae, endeel Heste, nogle meget gode Køer og Tyr, nogle gode Stude, Faar og Sviin, samt endeel Vogne, Plove, Harver, og andre Avlings Redskaber, Stervboet efter afg. Regimentskriver Badstuder tilhørende. Friderichsborg, den 23de Martii H. Levetow.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 13de og i Callundborg Byetings=Ret den 20de Februar, ril, samt i Siellands Landsting den 8de Martii 1797, ere allede, som maatte have noget at fordre, af hvad Navn nævnes kan, udi afg. forrige Amtsforvalter Callundborg, men tilsidste Pensionist Niels Falcks og efterlevende Enke Anne Falcks fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde hos Enkens Laugværge Commere raad Rabe Holm, boende i Strandgad i paa Christianshavn No. 35 Litr. A. for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(a) Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 13de Februarii sidstreden, og i Sielland, landsting den 3de d. M., ere saavel Arvingerne som alle og en hver, det formene sig at have nogen Slags Fordring efter afg. der i Staden, og hans forhen afdøde Hustrue Karen Christens Daniel Christophersen Junaberg, forhen Borger og Oltapper datter, indkaldede med 12 Ugers Varsel at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, de første forat legitimere deres Arve=Ret, og de sidste at bevise deres Fordring. ger; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. (rg) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 6te, og i Siellands Landsting den Hustrue Anne Sophie Sneiders fælles Stervboe, indkaldede u iafgangne Skoleholder Christen hindbergs og forhen afdøde 3de Martii 1797, ere alle de, som maatte have noget at fordre med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres For des Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at dringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdølagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(1800) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 6te og i Siellands Landsting. den 8de Martii 1797, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Skrædermester Mathias Lunds Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stad Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(1) J Følge et imellem nu afgangne Mette Jensdatter og efterlevende Mand Kattunglitter Johan Henrichsen den 6te Septeider 1794 og den 19de nestefter allernaadigst for firmeret Testament, haver Enkemanden til Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, indbetalt til Deeling, imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Mette Jensdatters Arvinger, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at imodtage ovaadem kan tilkomme af bemeldte indbetalte 10 Rdlr. (a) J Følge et at afgangne Ober Tømmermand Andreas Hammeler, den 3die Julii 1794 oprettet og den 21de August 170, allernaadigst confirm ret Testaamente er til Hee, og Stads Rettens Skifte Commission indbo talt til Deeling imellem hans Arvinger 5 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Obertømmermand, Andreas Hamm leve Arvinger at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at imodtage hvad dem kan tilkomme af bemelte indbetalte 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(823) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhans har og Stads Ret den 6te Martii 1797, og ved Sielkands Landstig den 8de dito, ere alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter af 3de Aleinsmedsvene Christian Bay, indkaldede dermed at melde sig udi Kiøbenhavns Hal og Stads=Rets Skifte=Commission, inden 12 Uger efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel, for at beviisliggiøre deres Arve Ret, og paafre deres Bedste under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Bryggersvend Lars Christensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(1) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Tienestepige Friderica Riise Madsdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(a) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Stu igius Niels Rohdes Stervboe, indkaldes. herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Stifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (aa Gaardskarl Erich Christensens Stervboe, indtalDe, som maatte have noget at fordre udi afgangne des herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
De som maatte have noget at fordre udi afg. Kank Hans Nielsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. 1) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Graverkarl Jonas Jensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
(1) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Karen Pedersdatter Cordis og forhen afdøre Mand Skibstømmermand Niels Mortensens fælleds Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi afg. Frie mand af 4de Divisions 5te Compagnie Nr. 6. Anthon Jaborgs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
De som maatte have noget at fordre udi Trompe. (art: ter Flinds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. De som maatte have noget at fordre udi Forpagte(res re af Farveriet paa Manskiesters=Fabriquen Friderich Christian Pedersen, Peder Christopher Schulz og AnthomJoseph Krestanies Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. (rfer.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Dantser ved det Kongelige Theater, Johan Adam Ebbesens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte, Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Uagtet jeg er overbeviist om, at der ikke paa mig kan haves nogen retmæssig Fordring, da jeg hverken ved udstædte Gieldsbeviser eller paa nogen anden navnlig Maade, har indgaaet Forbindelser at dette Slags, saa har jeg dog til desto store re Sikkerhed for mig og mine, og for at forebygge de Misligheder som ikke sielden finde Sted efter død Mand, fundet fornødent ved dette Proclama som i Dag ved Hof= og Stads Retten er læst, at indkalde alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen lovlig Fordring til mig, hvad enten samme skulle hidrøre fra Gieldsbeviser af mig udstædte skadesløse Transporter, indgaaende Cautioner, Regnings=Krav, eller noget andet tænke. ligt eller nævnligt, dermed at fremkomme og samme at anmelde, for Hr. Søe=Krigs=Procureur Haagen, boende paa Hiørnet af Løvstræde og store Kiøbmagergade, inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekiendtgjørelse, da enhver saa an lovlig Fordring, som imod Formodning skulle fremkomme, uopholdelig skal blive betalt, endogsaa i det Tilfælde, at samme ikke endnu var forfalden til Betaling. - Og da jeg efter denne Tids Forløb ikke indgaaer nogen navnlig Forbingelse, enten ved at udstæde Gielsbeviser, indgaae Cautioner, tage Vahre paa Credet eller paa anden Maade forpligte mig, med mindre samme skeer i Notarii Overværelse, saa følger herat og bekiendtgiøres herved, at naar vitmeldte 2 Uger ere ervirerere, til m. over Fordring paa mig, som ikke er forsynet med denn Vished aftig eller Arvinger anlers som agtig og altsaa ikke blive betalt. Kiøbenhavn, den 6te Mar in 297. H man A. Goldsmid.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
Tirsdagen den 4de April, om Formiddagen Kl. 9 og for gende Dage bliver endeel gode og Løsøre bestaaende af omtrent i Lod forarbeydet Søie mees Kiøbenhavns Prove, samt Tin, Kobber, Messing og Malm, Jernlang, Bliktøy, Porcellain, Salente, og slag, Meubler af Chatol, Dragkister, Commoder, Skabe, Speyle, Mord og Sidere, et Claveer, Sengesteder og Sengelæder, Trætøy og videre, saavelsom Linned og nogle Bøger, for det meste tilhørende afg. Stuts Frøken ronBielkes Stervboe paa Walløe, bortsolgt ved Auction i Wang Stift, imod Betaling ved Tilstaaet, eller naar oslanges til Birkedommer og Stiftsskriver Mitte sammesteds, hos hvem det trykte Fortegnelser herover for at liver at bekomme, saavelsom og nogle hos Hr. Stads Capitaine og Brygger Hvidberg i No. 44 paa Nørregade i Kiøbenhavn. Friderichsdahls Fiskerie, bestaaende af: 1) Lyngbye Søe efter Bagværd og Wirum Boets Markers Grændser. 2) Hele Bagsværd eller saakaldet Filderichsdahls Søe. 3) Andeel af Fuur Søe, saavidt Wirum Byes Mark og Friderichsdahls Grund strækker sig 4) 6 forskellige Damme paa Friderichsdahls Grund, hvoraf nogle gode til Yngel; er at faae i Forpagtning udi 9 eller 12 Aar, samlet eller separat, alt efter de Lysthavendes Forlangende, fra 1ste Maji næstkommende at regne, efter de Konditioner, som kan sees hos Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg i Gothersgade No. 176, og hos Jæger Slutter paa Friderichs ahl, og tiener eller til Efterretning, at til Dammens Besætning leveres 25000 Sættekapper og 2000 Sættekarnker.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
Et godt Jordegods med underliggende Bøndergods, beliggende og en halv Miil fra Kiøbenhavn, og som strax kan tiltrædes, er underhaanden at faae tilkiøbs, og hvorom accorderes med Kongelig Fuldmægtig Bay, boende Friderichsberggaden No. 215, der foreviser Jordebogen og Conditionerne, samt giver nærmere Efterretning om Eiendommen. Veste Kornsorter til Sæd, nemlig: tidlig modne Efter, fir sildig mordne dito, hvis engelsk tillig moednet Havre, anden god Havre og Sag, samt 3 a 400 Tdr. god Rug og Hvede, saa og tørre Elm, Ege, Aske og Elleplanker til Meubler; en at saa til Kiøbs hos Justitsraad kunn paa Knabstrup, hvortil Breve best adresseres pr. Ringsted.
Berlingske Tidende, 1797-03-27
En liden grøn malet Eege Jste af gravel Bygning er i Vinterlerget i Jsen ved Castrup Værk, og som ingen Eiermand dertil har indfundet sig, bliver samme herved efter Forordninger oven, thi ville vedkommende rette Eier behage derom at henvende sig enten til Værkets Eier eller Fuldmægtig. Castrup Værk, den 14de Martii 1797. Pandagen den 3die April næstkommende, om Formiddagen Vi Kl. 8, foretages det 14de Classe=Lotteries 2den Trækum. offentligen som sædvanligen paa Slottet Rosenborg. Til det Tid kunne hos Collecteurerne faaes Lodsedler for 3 Rdlr. Stk. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1797-03-27
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Af disse Tiden. ve en De Treviso, den 6te Martii.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Den efterrigske Armee ved Plave er nu paa en respectabe Fod; sandsynlig skal man nu snart gaae offensive tilværks og de forreste Corpser have besat nogle fordeelagtige Poster. Derimod concentrere de Franske bestandig mere deres Trop der i vor Egn. Buonaparte ventes i Bassand. Strax efter hans Ankomst skulle de franske Tropper bestræbe sig for at strænge frem i Friaul. Deres hidtil gjorte Forsøg, at gaae over Plave, have hidtil været frugtesløse, i Besynderlighed vare de den 23de i forrige Maaned meget ulykkelige. Østerrigerne forfulgte dem indtil i Nærheden af vor Stad, og dræbte man de Folk for dem; de bragte ogsaa mange Saarede tilbage hertil. Ligesaa ulykkelige vare de og den 26de, da et fransk Corps, som var trukket fra Castel Franco, vovede, i Forening med de i vort Naboelaug fordeelte Tropper, sig til Plave, men saatte trække sig tilbage med et Forliis af 2 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Bozen, den 10de Martii. J det sydlige Tyrol hersker nu en saadan Mangel paa Levletsmidler, at en stor Armee ikke længe kan bestaae sig der. Bygdomme have og igien taget Overhaand. Mange Læger, som vare afsendte til forskellige Stæder for at standse dem, ere liv blevne et Offer for samme. J Egnen af Salurn ere hid udtil blevne begaaede mange Mordbrænderier. De Franske have hidindtil ofte fornyet deres Forpost=Angreb, men ere hver Gang endnu blevne slaae tilbage. Den 2den angrebe begge de Keiserlige Fløie, og havde allerede indtaget igienKonte=Corona, men bleve efter en 10 Timers Fegtning drev 1 tilbage med et Forliis af meer end 100 Fangne. Nøgle Tibler=Skarpskyttere mistede endeel af deres Bagage.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Fra de italienske Grændser, den 10de Martii. Som man erfarer, havde General Buonaparte endnu rend Freden blev sluttet med Paven, sendt Pater Fume, i Camaldulenser=Munk, til Rom, for at erklære Paven, han ikke havde nødig at begive sig bort derfra. - Det rene Berling. de heder, at Erkehertug Carl skal begive sig til Venedig, for at bringe en vigtig Sag i Stand. Nogle paastaae, at GeneralDevins torde maaskee faae Commanden over den venetianske Armee. - 2 Colonner af de fra Rhinen til Jtalien bestemte keiserlige Tropper ere allerede rykte ind i Tyrol. Den 3die Colonne bliver anført af Prindsen af Oranien. Man taler, endnu om benimod 10000 Mand, som skulle komme fra Rhinen til den keiserlige italienske Armee, og hvoriblandt nogle Afdelinger af det condeske Corps skulle befinde sig. - Den Forstærkning, som Buonaparte har bragt med sig til Tyrol, skal bestaae i 30000 Mand. Den sidste imellem Frankrig og Storhertugen af Toscana den 10de Januar i Boldana sluttede Tractat er den 2den Februar bleven ratificeret af Storhertugen og den 8de af Directoriet. Storhertugen giver i Følge samme egentlig kun i Million i rede Penge, men betaler tillige sine Undersaatter de Leverancer, som de hidtil have gjort de franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Fra de tyrolske Grændser, den 12te Martii. Den Styrke, som de Franske have trukket tilsammen fra alle Sider mod Tyrol og Friaul, for at begynde deres Operationer mod de Keiserlige, er voxet indtil 30,000 Mand. Det store afgiørende Øieblik rykker nu bestandig nærmere. Hidindtil har Plavefloden været Skillerummet imellem begge Armeerne. De Franske, som synes at ville agere i 4 Colonner, trænge bestandig stærkere frem mod samme, medens Østerrigerne have taget længere tilbage nye stærke Stillinger ved Floderne Livenza og Tagliamento. Ved Plave skal det allerede være kommet til en alvorlig Festning imellem de Franske og Østerrigerne; men Udfaldet paa samme er endnu ikke bekiendt. Forresten synes det, at de Keiserlige ikke ville giøre Overgangen over Plave meget stridig, da de have trukket deres fleste Tropper tilbage derfra, for at oppeble Forstærkningerne, og derpaa selv agere offensive. Den Tillid, som Soldaterne sætte til den unge Helt Erkehertug Carl, er ubeskrivelig. General Buonaparte, som er ankommen fra Balgne over Mantua til Verona, har sammesteds taget sit Hovedqvarteer bag alle de franske Troppers Stillinger, seer derfra med det ene Øie til Tyrol og med det andet til Friaul, og ligesom en Ederkop i sin Væv, iagttager enhver Nykkelse i Traaderne, for at være nærværende paa alle Punkter. Den 7de ventede man ham fra Verona til Bassano, for, som det heder, at undersøge Aarsagerne, hvorfor de hidtil gjorte Forsøg, at gaae over Plave med Tropperne, have været forgiæves, omendskiønt Østerrigerne vare svage.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Bozen, den 12te Martii. J Trient have de Franske faaet en Forstærkning af 6000 Mand. De synes altsaa at ville rykke frem mod vor Stad. Skandsen ved Klausel bliver paa det hurtigste sat i Forsvarsstand. Den er for Resten kun god til at dække en Rettrade i nogle Timer, holde sig kan den ikke. Det keiserlige Hovedqvarteer er i Udine. Erkehertug Carl er allerede ankommen dertil. Foruden Forpostfegtninger, fornemmelig med vore Skyttere, er i Tyrol endnu intet af Betydenhed forefaldet.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Jtalien, den 13de Martii. Paven har allerede betalt af de ham paalagte Contributioner 10 Millioner Livrer til de Franske. - Da de Franske have en saa stor Magt forsamlet i det venetianske Gebet, saa tvivler man nu paa, at Venedig skulle giøre fælles Sag med de Keiserlige. General Buonaparte skal, efter nogle Beretninger, have besværet sig over den Hengivenhed, som benævnte Republik viste for Østerrige, og ved tilføiede Trudsler, at han skulde behandle det venetianske Gebet fiendtlig, udvirket, at Venedig betaler i Million Zechiner til Frankrige, for videre at blive behandlet som neutral. De republicansk sindede Personer i Jtalien ere aldeles ikke tilfreds med den Tractat, som er bleven sluttet imellem Frankrig og Paven. De beklage, at der i samme ikke er meldt et Ord om den trans- og cispadaniske Republik, og slutter deraf, at de Franske først ved Freden vili bestemme Skjebnen for deres Erobringer i Jtalien paa en Maade, som de fandt for god for deres Jnteresse og Belgiens Besiddelse. Venedig bliver igien truet med et Fredsbrud af Algiererne. Den venetianske Commissair har allerede maat et forlade Algier.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Fra de russiske Grændser, den 14de Martii. Medens den forestaaende Kronnings Solenniter i Moscalvedvaren, skal den anlagte Sorg blive nedlagt. Kronningen, er berammet til den 5te April, den tredie Paaskedag. 60,000 Mand Militaire skulle da være tilstede i Moseau.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Frankfurt, den 14de Martii. I Dag gaaer her det Rygte, at 3600 Bønder fra Spes sart og de omliggende Egne have frivilligen tilbudet sig, at trække bevæbnede til Rhinen, for der i Forening med de reiserlige Tropper, at forsvare deres Fædreneland mod et nyt Jndfald af de Franske; men dette behøver Betræftelse, Det District, som Preussen den 1ste Februarii har afstaaer, til Huset Østerrige i det forrige Pohlen, indbefatter Stæderne Olkus, Chezanow, Boleslaw og Zarnowies, tilligemed 14s Landsbyer. Ved den første Stad er et vigtigt Sølvværk.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Frankfurt den 18de Martii. Man siger vel, at de Keiserlige ville den 20de d. MaladVaabenstilstanden høre op ved Overrhinen; men det seer en nu ikke ud til, at Østerrigerne ville giøre Begyndelse med Operationerne, og en stor Deel af deres Cavallerie ligger en nu i Cantonnering. General Wernecks Hovedqvarteer endsen bestandig i Homburg. General Mack, som man da lig venter i Manhelm, overbringer keiserlig Ordre, i Her seende til Commanden og Operationerne.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Basel, den 18de Martii. Efter de nyeste Privatberetninger fra Jtalien synes nu Optrin af Vigtighed at være nær. General Mayer fra . zern, som tiener ved Buonapartes Armee, er i største Hr. reist tilbage til denne Armee. - Hvorvidt den Efter ning er grundet, at Hr. Talbot, som geleidede Lord Mamesbuen til Paris, var ankommen fra London til Bern, i at tale med Hr. Vickham, og derpaa at træde i Underhandlimed Barthelem, lader sig endnu ikke bestemme. Kune Engelænder af Betydning, ved Navn Arbuthust, befindsig nu her. - Redoutterne ved Huninger=Broehovedet er nu alle nedrevne; men med de murede Værker kan man endikke blive færdig. General Wolf har derfor sluttet en forlanget Baabenstilstand.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Wien, den 13de Martii. Erkehertug Carl er vedvarende beskjæftiget med, at orenisere den italienske Armee, og har ladet Hovedcorpset af samme rette længere tilbage, saa at kun de yderste Forposter befade sig nu ved Plave. Langs Fløden Livenza blive stærke Faskandsninger anlagte, og den af vore Tropper besatte ventianske Fæstning Palmanova bliver bestandig meere fortifret. Regieringen i Venedig har i en Memoire, som den her værende Gesandt har overleveret, besværet sig over, denne Fæstning er bleven besat, men i nærværende Omstændigheder er det blevet saa meget des nødvendigere, da i efterrigske Littorale ellers skulde være stillet blot for et fiendte Jndbrud. Hvor mange Stæder have for Resten ikke de Fra ske besat i det Venetianske, for Exempel Verona, PeschierBergammo &c. Feldttmarskal Wurmers Bestemmelse er pli selig bleven forandret. Man bestemte ham General-Con manden i Ungarn; men nu reiser han til Cracan, og Genneral Grev von Kannitz bekommer derimod Commanden, Lemberg. - Det er nu bleven besluttet, at tilsammen 300 Nand, nemlig 23 Batailloner og 22 Eskadroner, skulle ga fra Rhin Armeen til Jtalien, men samme ville neppe ankomme der, førend i Slutningen af April.
Berlingske Tidende, 1797-03-31
Wesel, den 19de Martii. Efter Beretninger fra Colli torde Feltroget snart blive aa net ved Nederthinen. De franske Tropper skulle have saa Ordre, at holde sig marchfærdige. Fra Egnen af Durderffsende de Franske alle undværlige Levnetsmidler til Col lent. Fra Mühlheim have de Keiserlige trutter den hidtil rende Neutralitetspiket, tilbage. Ved Neumied trække den keiserlige General Kray mange Tropper tilsammen, har forbudet Rhinpassagen der i Egnen. To Divisioner af deHanske Nordarmee marchere under General Macdonald tilHundricken. Til Siegfløden skulle endnu flere Østerrigske, Tropper tykke frem.