Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-07-19
Det lange Afsavn af Efterretninger fra Spanien er denne Gang rigeligen erstattet ved de vigtige officielle Tidender om Tarragonas Fald, Badajoz's Befrielse og Figuerras fuldkomne Blokade, foruden adskillige meere eller mindre vigtige Fordeele over Jnsurgent Hobene, om hvilket Alt Følgende i Korthed indeholder de nøiere Omstændigheder: Tarragona, der fra Søen daglig erholdt Undsætning, forsvarede sig med stigende Haardnakkenhed ved de Franskes Fremskridt, og efter Udenværkernes, Olivo's og Frankolis Jndtagelse, med koncentreret Kraft, Den 21 Juni sprængte en fjendtlig Haubitse Krudtmagasinet ved General Suchets Bresche Batterie i Luften; men i mindre end en halv Time var Alt igjen i Orden, og de franske Batteriers levende Jld bragte Fjendens Skyts til Taushed efter at have gjort 3 Brescher. Endnu samme Dag, om Aftenen Kl. 7 gav 4 opstigende Bomber Signal til Storm og under det jublende Løsen: Keiseren leve! styrtede 5 Kolonner til de anviste Punkter under General Palombinis Kommando. Vel gjorde 5000 Mand i Begyndelsen en hidsig Modstand paa Angrebs punkterne, men de kjekke franske Voltigeurs og Grenaderers Mod og Fyrighed kjendte ingen Hindringer, Alt maatte vige og Oberst Bouviers Kolonne trængte nu i Breschen og forfulgte Spanierne. Forgjeves skal Trækkebroen standse de Stormende de faldende Fjender fylde Gravene; seirende trænge hine frem til Breschen paa Fort Royal, hvor Fjenden atter kastes og de sørgelige Levninger fra det her anrettede Blodbad forfølges med Bajonetter, ind under Overstadens Mure, 150 Spaniers Fald paa Bastionen St. Domingo imellem Staden og Forter gjør endelig de Fremtrængende til Herrer af dette sidste, der sikrer dem Besiddelsen af det øvrige. Ved en uventet heftig Geværild-Jld fra Søesiden af den derværende fjendtlige Reserve under Saarsfjeldvaklede vel for et Øieblik 1ste Weichsel-Bataillon i sit under Kommandanten Fondzelski paa samme Tid heldigen udførte Jndfald i Forstaden; men Oberst Robert kommer til med sin Reserve, Kampen fornyes, og Fjenden, som ei kan trække sig tilbage, klemmes ind mellem Staden og Havnedæmningen (Mole), hvor Alt maae springe over Klingen. Ved de fornødne Dispositioner sikredes strax denne glimrende Erobring, hvor de med Engelske Varer rigt fyldte Magasiner i Nederstaden deels blev de plyndrende Seireres Bytte, deels et Rov for Luerne. Dette Syn antændte paa eengang i de engelske Kræmmersjele et Mod, der lod dem glemme de Bomber og gloende Kugler, der hidtil havde holdt dem i behørig Afstand. Alle deres Linieskibe og Fregatter gav den Franske Flanke glatte Lag, men under denne Bombe= og Kugle=Regn paa Løbegravene, Leiren og Forstaden kom næsten intet Menneske til Skade. Denne rasende, skjønt afmægtige Støi lokkede Garnisonen til det sidste frugtesløse Forsøg at tilbagetage Nederstaden. Frugterne af denne Erobring er 80 Artillerie Stykker. Ved Afsendelsen af General Suchets Rapport var Antallet af Fjendens Dræbte 1553 og daglig fandtes endnu flere Liig, som man tilsammen for Mængdens Skyld maatte brænde. 160 Fangne synes blot ved et Underværk at være undkomne de stormende Soldaters Raserie. Generalen anslaaer sit Tab til 120 Døde og 372 Saarede, der er saa meget ubetydeligere, da Angrebet paa Staden egentlig har varet 10 Dage under en tredobbelt Storm. J sin Rapport, hvoraf Ovenstaaende er et Udtog, siges til Slutning: "Skulde Garnisonen ville oppebie den sidste Storm, frygter jeg at blive nødsaget til at give et skrækkeligt Exempel afhele Stadens Ødelæggelses og efter en senere Rapport af 29 Juni er hiin Frygt gaaet i Opfyldelse. Efter 5 Storme og en to Maaneders Beleiring er Tarragona den 29de indtaget, og en Garnison af 18000 af Spaniens meest udmærkede Tropper derved tilintetgjort: 4000 Mand dræbte i Byen, 1000 deels nedsablede, deels druknede; af 12000, der forsøgte paa at undkomme over Murene, 9,781 Fangne. hvoriblant 494 Officerer, Gouverneuren Don Juan Smen de Contreras, Chefen for General-Staden, General Courtin med 2 Adjutanter o. s. v., 20 Faner, 384 Kanoner, 40000 Kanonkugler og Bomber, 500,000 Pd. Krudt ere Resultatet af denne Seier. Paa samme Dag, som General Suchet begyndte Stormen mod Tarragona, havde Hertugen af Ragusa(Marmont) sit Hovedqvarteer i Badajoz. Allerede i Begyndelsen af Juni Maaned kom Hertugen med sin Avantgarde og 2000 Mand Kavallerie til Cindad Rodrigo, for der at kaste det af Wellington efterladte Armeekorps over Coa, hvilket opnaaedes uden at løsne et Flinteskud, da Fjenden uden at oppebie dette Besøg havde selv trukken sig tilbage. Fra den 11te af indtil den 19de søgde han ved snilde Manøvrer og Marscher at komme i Forbindelse med Syd=Armeen under Hertugen af Dalmatien (Soult). Jmidlertid var Wellington kommen tilbage og havde samlet al sin Magt omkring Badajoz, for med de yderste Anstrængelser at tage denne Plads førend de forenede franske Armeers Ankomst. To Gange stormede han, men udrettede Jnter efter et Tab af 1200 Mand. Saa kjekt forsvarede sig Badajoz's brave Kommandant, Brigade General Philippon, der tillige med kraftig Haand vidste at holde Jndvaanerne i Tømme og bruge dem selv til Fortifications=Arbeide. Ved første Storm udmærkede sig blant andre fornemmelig Artillerie Sergeanten Brette- og fordeelagtigen roses en Kongl. Kommissair Hr. Thetans bestemte Karakteer. Just som Wellingtorendelig vilde vove det sidste fortvivlede Forsøg, havde Marmont ved Merida forenet sig med Marskal Soult, hvis Armee desuden var forstærket med Grev d'ErlonsArmeekorps. At opsøge Fjenden for Badajoz og levere ham et Slag var nu den forenede Armees brændende Ønske, hvilket den ilede at opfylde; men hurtig hævede nu Weltington Beleringen og brød med alle sine Tropper (60000 Mand, hvoraf 30000 Engellænder), tilbage til Portugal. Noget af sit Belerings-Artillerie og mange Syge lod han i Stikken. Saaledes er denne Fæstning lykkeligen undsat, og med Skam have altsaa Fjenderne maattet opgive deres Tog til Estremadura og Angreeb paa Badajoz, hvorved Engellænderne have tabt det mindste 8000, Portugiserne 3 til 4000 og Spanierne lige saa mange Mand.