Aalborg Stiftstidende, 1845-01-10
At nu ogsaa den hos ham udkomne Wildtiske Raadgiver – saaledes som vi maatte formode naar den skulde være ligefrem Oversættelse, ikke blot er en let fabrikeret, men en aldeles slet fabrikeret Oversættelse, skal det ved faa Henviisninger til Bogens Jndhold, selv efter et flygtigt Gjennemsyn, være let at oplyse. Allerede saavel efter Titelen paa de beprovede Raad og Anviisninger, som efter den øvrige Oversættelse, maa det undre, at Hr. Schaldemose, om end ganske fremmed for det behandlede Fag, dog som over Oversætter har kunne sætte sit Navn paa et saadant Arbeide. Vi henvise saaledes exempelviis til følgende Steder: Pag. 6 læses en Forskrift om: et simpelt Kunststykke, at betegne Æbler og Pærer med indgroede Navne" hvilket vistnok er et meget simpelt Kunststykke, naar Navnene allerede ere indgroede, istedetfor det maa hedde: At indskjære Navne i Æbler og Pærer saaledes at Frugten modnes med disse fremstaaende." J denne Anviisning læses ogsaa følgende Forbud imod Regnveir, Vistnok tor, naar man anstiller et saadant Forsøg, intet stærkt Regnveir forhindre Papiret i at vedblive at klæde faste: paa Dansk omtrent det Samme, som: at man bør undgaae at foretage Forsøget i en stadig Regntid. Pag. 15. Trækidt og Trævor have her faaet den nye Benævnelse "Bomkidt og "Bomvox (Denne Oversættelse maa dog Hr. J indrømme, er meget let fabrikeret efter de tydske Ord Baumkitt- og Baummachs"). Endvidere hedder det i samme Stykke: Et Bomkidt skal forebygge den fjernere (!) Skade som, et Brud eller Forblødning af Træerne kan gjøre." Dette skal være Dansk og ovenikjøbet en Oversættelse af følgende Ord i Originalen: "Ein Baumkitt soll den ferneren Schaden, welchen Bruch oder Verblutung den Baumenthun kann, vorbeugen eller paa Dansk vel: "Trækidt tjener til at forebygge videre skadelige Følger for Træerne af de Saar og Saftudtommelser, de have været udsatte for." Pag. 16 tales der om, at forberede Korn til en fortrinlig Frugtbarhed, hvilket paa Dansk er: "at meddele Sædekorn en fortrinlig Frugtbarhed, hvortil der heller ikke sammenkoges en Lage", men en Lund, (Laue). Pag. 17. Som Middel imod Brand i Hvede nævnes, at man besprænger (overstænker) det med et vist Fluidum, eller – hedder det endvidere – for slet ikke at lade Branden i Hveden komme til Syne, (!) begyder man den, der er bestemt til Sæd, med denne Opløsning, skuffer (!) den om a. Efter dette skulde man troe, at der lagdes an paa blot at skjule eller skuffe den fremkomne Brand, men i Originalen hedder det: "oder nur den Brand im Weizen gar nicht zum Vor schein kommen zu lassen altsaa : eller for at forebygge Brand i Hvede fra at fremkomme. At oversætte be giessen" (overstænke) ved begyde og schauffle ihn um(kaste med Skovle) ved skuffe den om er en lige saa nem som eiendommelig Sprogtransponering. Pag. 27. I Middel imod Havesnegle hedder det: "man bedækker (! tildækker) tillige ganske unge Planter som det ligger Lag paa, med Glasklokker. Efter Originalen skal det betyde det Samme som " som det er maatpaaliggende at conservere." Det dansknorske Sprog er altsaa beriget med den nye Talemaade: "Som det ligger Lag paa." Pag. 48 bringer følgende Forskrift for at bevare Flasker fra at springe i Hede: "Man koger dem, lagte i Straa, saaledes ud, at man sætter dem kolde paa (!), bringer Vandet til at koge, og lader den langsomt afkjøles igjen der." Vi udsætte en Præmie for den, som kan finde Meningen, Pag. 60 hedder det om "Plet og Kunstvadskeri.