Aalborg Stiftstidende, 1846-11-02
- Prof. Larsen oplæste derefter det af ham indgivne Andr. om Lovudkast, sigtende til en Ophævelse og Forandring af den patrimonielle Jurisdiction og Øvrighedsmagt m.v. Med 40 St. imod 1 vedtoges i denne Anledning at nedsætte Committee og hertil valgtes d'Herrer Larsen, Skeel, With, Jespersen og Nyholm. - Overretsproc. Jespersen oplæste derefter det af ham indgivne Andr. ang. et paa omhyggelige locale Undersøgelser bygget Lovudkast til en fuldstændig Emancipation af de Ufrie i de danskevestindiske Colonier, Proponenten yttrede heri, at man, som dansk Fædrelandsven vel kan ønske, at Danmark, hvor man (som en Deputeret i den Roeskildske Forsamling yttrede) i et halvt Aarhundrede har brødfødt sig med Æren af at være den første Stat i Europa, der hævede Slavehandelen, kunde blive den anden Stat, som ophævede Slaveriet, uden hvilket Slavehandelens Ophævelse er en Chimære." Efter en Debat, hvori man ikke ret kunde blive enig om Maaden, hvorpaa Emancipationen skulde sættes iværk samt og Størrelsen afde dertil flydende Pengemidler, vedtoges endelig med 37 St. imod 3 at nedsætte til at tage Sagen under Overveielse en Committee best. af d'Hr. Jespersen, Krieger og Weinschenck. Landsoverretsproc. Jespersen fremkom derefter med det af ham indgivne Andr. ang., at "Organisationen af Landsoverretten i Viborg forandres derhen, at 5 Tilforordnede votere i enhver Retssag, m.v." Det vedtoges eenstemmigt hertil at nedsætte en Committee, der kom til at bestaae af de Herrer Proponenten, Rummelhoff og Fleischer. - Kjøbm. Ree oplæste derpaa det af ham indgivne Andr., ang. at der ved Sorø=Akademie oprettes et videnskabeligt theoretisk og practisk Agerdyrknings-Jnstitut m.v. Det vedtoges enstemmigen, at en Committee skulde nedsættes, og valgtes hertil, Kjøbmd. Ree, Justitsr. Fielstrup og Propr. Weinschenk. – Endelig oplæste Overkrigscommissair Holst det af ham indgivne Andr. om, at et Lovudkast, sigtende til Ophævelse af Portconsumtionen og Formaalingsafgiften, maa blive forelagt Stændernes næste Forsamling. Til at bedømme dette nedsattes med 36 St. imod 4 en Committee, best. af de Herrer Proponenten, Justitsraad Estrup og Kjøbmd. Müller. – J det sjette Møde meddeelte Commissarius, at den Deput. for Sædegaardseierclassen i Aalb. St., Godseier Winkel, ikke vil kunne give Møde. – Derpaa kom Constitutionssagen paa Bane, men fik desværre et Udfald, som vistnok Jngen havde ventet af den Kraft og Energie, der pleier at være den viborgske Stænderforsamlings Kiendemærke. Efterat nemlig Proponenten, Landsoverretsproc. Jespersen havde oplæst og motiveret sit Andragende om at Hs. Maj. vil tage sit troe Folks Ønske om Jndførelsen af en fri Forfatning i allern. Betragtning og til Opnaaelsen af dette Ønske allern, ville træffe de i den Anledning fornødne Foranstaltninger, reiste sig den kgl. Commissarius og yttrede, at det laae aldeles udenfor Forsamlingens Virkekreds at befatte sig med den forebragte Proposition, og at han ikke vilde kunne modtage et Andr. i denne Anledning. Han henviste til Kongelovens 63, der siger, at Kongeloven, som Kongedømmets rette Grund og Grundvoldslov, skal blive uforanderlig og urokkelig, og han gav derpaa, efter Hs. Maj. Kongens Befaling, Forsamlingen følgende af Hs. Maj. givne Meddelelse: "at Kongen ikke kan give sit Samtykke til at Andragender om Forandring i Statsforfatningen tages under Behandling af Forsamlingen, men at Han forventer, at Forsamlingen vil afvise dem ved ikke at nedsætte en Committee over samme, hvorfor Hans Commissarius ogsaa skal afholde sig fra at gaae ind paa Sagens Realitet. Præsidenten, der tog til Gjenmæle herpaa, yttrede, at Kongens Meddelelse ikke syntes ham at være noget Forbud imod at Forsamlingen beskjæftigede sig med den foreliggende Sag, og hvad Commissarii Yttring angik, at Foretagendet var ulovligt, da modsagde han dette med Bestemthed og meente, at Sligt maatte Domstolene alene kunne afgjøre. Et andet Spørgsmaal vilde det være, hvorvidt det var raadeligt og forsvarligt under de nuværende for Staten høist bevægede Øieblikke at Forsamlingen befattede sig med dette Foretagende. Commissarius svarede herpaa, at der just hellerintet positivt Forbud var kommen fra Kongen, men at man dog nok kunde forstaae, hvilken Anskuelse Kongen anseer for den rigtige. Fremdeles fremkom han atter med en ny Meddelelse fra Hs. Maj. Kongen: "at Kongen ei har villet forudsætte, at Stænderforsamlingen vilde indlade sig paa at nedsætte Committee i Anledning af et Andragende om Forandring i Statsforfatningen, og at Kongen derfor har indskrænket sig til at befale mig som Hans Commissarius, hvis en Committee, mod Forventning, skulde blive besluttet, af Præsidenten at forlange, at al videre Forhandling af Sagen standses, og at navnligen Committeens Medlemmer ikke vælges, forinden jeg har havt Leilighed til at indhente nærmere allerh. Bestemmelse, som uopholdelig vil blive meddeelt." Efter nogle Yttringer af Præsidenten, reiste sig derpaa Proponenten og forlangte, at Sagen paa Grund af sin særdeles Vigtighed og den uventede Meddelelse, maatte blive udsat til et følgende Møde, for at Forsamlingen og navnlig han selv kunde tage under Overveielse hvad der nu i Sagens sande Jnteresse var at gjøre. Et af Forsamlingens Medlemmer (Ree) meente, at det vilde være urigtigt, at tage en suspensin Beslutning i denne Sag, førend Forsamlingen var aldeles i det Klare om sine Rettigheder, og da maattte han tilstaae, at det syntes ham klart, at de ikke stode uanfægtede ved den af Commissarius gjorte Meddelelse. Et Forbud saae han hellerikke, men en Meddelelse, der var et Forbud liig; thi Kongen – sagde han – ønsker at prøve Forsamlingens Stemning, om den vil gaae ind paa Andragendet, men han har forud nedlagt Forbud imod at en Committee nedsættes, forinden han har taget nøiere Bestemmelse. Dette syntes ham liigt et Forbud. Hvad Commissarii Yttringer angik, da meente han, at Kongelovens paastaaede Urokkelighed maatte, som Alting, være afhængig af hvad Tiden udvikler, og Kongeloven netop havde udrustet Hs. Maj. med den soveraine Kraft til at beslutte Modificationer i Forfatningen. Forsamlingen burde derfor, efter hans Mening, udtale sig imod Regjeringens Competence til at nedlægge det omhandlede Forbud. Commissarius bad Taleren erindre sig Grundlovens 63. Saavel han som Præsidenten meente, at Sagen godt kunde udsættes til næste (det syvende) Møde. I dette reiste sig Proponenten og - tog Sagen tilbage, idet han dog haabede, at Forsamlingens Competence til senere at optage denne Sag herved var reserveret. Præsidenten erklærede derpaa Sagen for hævet!! Aalborg, den 2den Novbr. Ved Forestillingen i Fredags Aftes til Benefice for Hr. Pallesen var Huset saa fuldt, at Mange maatte gaae tilbage, uden at kunne faae Plads. Jbl. A. opførtes ogsaa et Excerpt af et af Hr. Pallesen forfattet Stykke Kampen i Hertugdømmerne", hvis hele Opgave det, efter det Uddrag at dømme, som vi havde Leilighed til at see, er at tale lidt med i de schleswig holsteinske Affairer. Forfatteren synes ikke at have været saa heldig at gribe de fulde Accorder paa de politiske Strænge, og vi vide saaledes ei ret om vi skulle glæde os eller sørge over at vi ikke fik det hele Stykke at see.