JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J et gammelt Slot i Frankrig har man, under Steenbroen i et Taarn, fundet Skelettet af en ung Qvinde. Om Halsen havde hun en Rosenkrands af emaillerede Glasperler, paa den ene Haand to Ringe. Paa den ene Ring staaer Chiffret: CDB. Det var øiensynligt, at Liget ikke havde været lagt i nogen Kiste. Alle Omstændigheder hentydede paa, at man har hastet med Begravelsen og at man har havt en Forbrydelse at skjule. Skelettets Tænder ere fuldtallige og meget hvide; Ledemodene tynde og fine. For tohundrede Aar siden levede paa dette Slot – dets Navn er de la Chapelle Gaugain – en Kammerherre ved Ludvig den Trettendes Hof ved Navn Jacques de Loges, som maatte sælge det, for at betale sin Gjæld. J Kjøbecontracten indestod han for sin fraværende" Kones Samtykke, og lovede, inden sex Uger at tilveiebringe Ratificationen fra hendes Side. Men denne Ratification findes ikke i de ellers meget fuldstændige Acter. Jacques de Loges's Frue heed Catherine de Broc - CDB Grevinde Newbury, som for kort siden døde i Paris i sit 70de Aar, og som ansaae sig selv for en Datter af Philip Egalitte og de Franskes Konge for en Fangevogtersøn, der var lagt i Vuggen i hendes Sted, holdt altid aabent Taffel for Spurvene. hendes Huus stod altid et Værelse aabent for disse Fugle, hvor de til enhver Tid kunde finde Næring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Nærheden af hendes Bopæl faaes derfor altid en heel Sværm af Spurve. Hun udgav endeel trykte Skrifter, hvori hun søgte at bevise, hvorlunde Kongen og hun som Børn vare blevne forbyttede med hinanden; men da Alle kjendte hendes fire Jdee, tillod Kongen ikke, at der foretoges Noget mod hendes Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Den modige Luftseilerske, Madame Lartet, vilde nys foretage en Luftreise i Toulouse; der udsendtes adskillige Prøveballoner, som, ifølge Vindens Retning, faldt ned i Garonne. Trods denne Advarsel steg Mad. Lartet op. Ballonen holdt sig en Tidlang iveiret; men derpaa styrtede den ustandseligt ned i Floden. Madame Lartet vilde ufeilbarligen være druknet, hvis ikke en Skipper havde reddet hende i det Øieblik, da hun var i Begreb at synke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Grevinde Gomer, En af det legitimistiske Parties meest anseete Damer i Frankrig, var, med sin Svigerdatter, reist fra Paris til London, for at gjøre Hertugen af Bordeaux sin Opvartning. Hun medtog sit hele overordentlig værdifulde Diamantsmykke og 200,000 Fres. De Londoner Tyve fik strax Nys herom, og da Grevinden en Aften kom hjem fra Theatret, vare baade hendes Diamanter og hendes Contanter forsvundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
En vanvittig Dame, som vilde overrække Deputeretkammeret i Paris et Bønskrift angaaende Familieanliggender, men ikke blev indladt, gav sig, under den paafølgende Session, til, med Æbler at slaae Vinduerne ind i Kammeret, indtil Politiet bemægtigede sig hende og gjorde hende det begribeligt, at dette ikke var nogen Maade at bringe et Bonskriftind i Kammeret paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Da Napoleon var død paa St. Helena – fortælle nu de engelske Blade – blev hans Hjerte, som bekjendt, taget ud for at opbevares. Den Læge, hvem dette den nyere Tids mærkværdigste Hjerte var anbetroet, havde lagt det i en med Vand fyldt stor Sølvskaal og stillet to brændende Voxlys ved Siden deraf i det Værelse, hvor han lagde sig til Hvile. Han har siden ofte fortalt sine Venner, at han havde en yderst urolig Søvn, da han følte, hvilken vigtig Gjenstand der var anbetroet ham. J denne Mellemtilstand, af Vaagen og Drømmen havde han fornummet en Lyd, som af Pladsen i Vand, og kort efter forekom det ham, som om Noget faldt ned paa Gulvet. Lægen var nu sprungen ud af Sengen og havde strax opdaget, hvad der var Aarsag til denne Larm: en stor Rotte (hvoraf der, som bekjendt, gaves en Mængde paa Longwood) havde bemægtiget sig Napoleons Hjerte og var nu i Begreb med at slæbe det til sin Bolig Nogle Øieblikke sildigere, og det Hjerte, der ikke kunde nøies med Herredømmet over det europæiske Fastland, var blevet slæbt i et Rottehul. (General Montholon har i sine Memoirer bekræftet Sandheden af dette mærkværdige Tilfælde.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Følgende Træk kaster et smukt Lys paa O'Con nel's Characteer. Han havde, paa sit Triumphtog til Retten, bemærket, hvorledes hans Tilhængere tvang Andre til at blotte deres Hoveder, idet han kom forbi. Da han, samme Eftermiddag, kom i Repealforsamlingen, lastede han dette Forhold i stærke Udtryk, og sagde: Han for sin Part lod sig ikke tvinge til, at tage Hatten af for Nogen, som han ikke agtede; men den samme Frihed, som man selv gjorde Fordring, paa, maatte man ogsaa tilstaae Andre. Det Modsatte var Tyranni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
En ung Englænder har i denne Tid givet et mærkværdigt Exempel paa Duelraseri. Han syntes at have valgt sig det til sit Livs Opgave, allevegne at udfordre, eller at mage det saaledes, at han kunde blive udfordret. Nys udfordrede han, uden mindste Anledning, en tydsk Officier, og blev saaret. Men neppe var han helbredt, for han atter væltede sig ind paa Officieren. Det kom atter til Duel, hvori Officieren fik en betydelig Blessure. Derved havde det vistnok kunnet beroe; men Englænderen var af modsat Mening, og da han, nogle Maaneder sildigere, erfarede, at Officieren, som nu var helbredt, opholdt sig i Lyon, reiste han strax efter ham, og helmede ikke, for han bragte det til en ny Duel paa Pistoler. Officieren havde det første Skud, som strakte Englænderen livløs til Jorden. Han var forøvrigt en begavet og talentfuld ung Mand, neppe 24 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Det nye Gaslys, som Pelleton har opfundet i London, og som allerede bruges hyppigt saavel i England som i Belgien, oplyser og opvarmer paa eengang ethvert Huus og enhver Boutik med ringere Bekostning, end alle hidtil opdagede Midler vare istand til. Europa trues af en ny Krig! Englænderne kunne ikke lade være at besøge de franske Østersbanker. Ludvig Philip har udrustet et Dampkrigskib, for at værne og sine Østers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Abbeville i Frankrig opkom forleden Jldløs i et Spinderi, som beskjæftiger et Par Hundrede Arbeidere, hvoraf flere ynkeligen omkom. De, der vare beskjæftigede i Parterre=Etagen, slap godt nok ud; mende Ulykkelige, der vare i øverste Stokværk, trængte saa voldsomt paa hinanden, at Trapperne aldeles tilspærredes og Mange bleve nedtraadte. Man fandt siden 9 Liig, foruden et langt større Antal meere eller mindre Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
En Franskmand, Andrand, er kommen paa den Jdee, paa en hidtil ukjendt Maade at anvende Luften som Locomotivkraft. Han lader Vognene trækkes ved en af fortyndet og fortættet Luft dreven Locommotiv. Andrand's Vogn ruller henad Skinnerne med den største Lethed, uden Omkostning til Materialet, uden Larm, uden Damp, uden Fare. Hans Maskiner ere saaledes sammensatte, at de, ved Omdreiningen af en Hane, strax flyve fremad, og ved Trykket af en Finger, som frembringer en omvendt Bevægelse, øieblikkeligt tvinges til at staae stille. Den franske Regjering har allerede givet Opfinderen 30,000 Fres, for at gjøre et Forsøg paa den Paris-Versailler Bane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
En Hr. Gire i Paris har tilbudet at meddele den franske Regjering et Luftballon System, ved Hjælp af hvilket man kan forstyrre og ødelægge alle Stater, i hele Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Pr. Holland har en skrækkelig Begivenhed tildraget sig i f. M. En Mand paa nogle og tredive Aar var forelsket i en Pige paa sytten, som ingen Godhed havde for ham. Efter at han, ganske rolig og munter, havde tilbragt Aftenen i Selskab, lister han sig, ved Midnatstid, forsynet med en Ragekniv, ind i den unge Piges Sovekammer, og bibringer hende, i den Hensigt, at træffe hende i Halsen, et dybt Snit i den venstre Skulder, og strax efter et andet meget dybt Saar langsmed Ryggen. Ved Pigens Skrig vaagner Faderen, som sov i Værelset ved Siden af, og finder hende svømmende i sit Blod. Skjøndt dybe og smertelige, ere Saarene dog ikke livsfarlige. Morderen svælgede strax en Dosis Svovlsyre, forsøgte kort efter, men forgiæves, at drukne sig i et Kar, og løb tilsidst op paa Loftet, hvor han hængte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Colmar (Departement Overthin) er nylig død en høit bedaget Jøde, der efterlader sig en colossal Formue, som han har erhvervet ved Kjøb og Salg af faste Eiendomme. Omendskjøndt han i 20 Aar havde været blind, lod han sig dog hver Gang han kjøbte en Gaard, hvilket skeete ofte, føre hen for at "besee den, som han kaldte det. Han gjennemgilden da fra øverst til nederst, befølte Alt og kjøbte aldrig for dyrt. Hans Skyldneres Antal skal have beløbet sig til over 7,000, men spurgte man ham om Formuesomstændighederne hos hvilkensomhelst af dem, afgav han ufortøvet en fuldstændig Beretning derom og tog aldrig feil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Brüssel begav det sig forleden, at en Hest, som trak en Kabriolet, blev løbsk, og foer, med Eqvipaagen, ind i en Porcellainsboutik. Man kan tænk sig Ødelæggelsen. Den russiske Violinspiller Lvoff. Dirigent for det keiserlige Hofeapel, er bleven udnævnt til Generalmajor. Han er vistnok den eneste Musicus i Verden, der har en saa høi militair Rang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
For kort siden afgik det sædvanlige Vogntog fra Breslau til Brieg. Paa den Ohlauer Station indtraadte en Forsinkelse; Toget fortsatte sin Vei noget sildigere end sædvanligt, og blev vedbørligt signaliseret. Alt gik i den bedste Orden, og Passagererne tilte veltilmode af Brieg til, da Toget pludseligt standser og – hvo maler de Reisendes Skræk! –med fordobblet Hurtighed vender tilbage til Ohlau og endogsaa farer gjennem den derværende Banegaard. Aarsagen dertil forblev ikke længe nogen Hemmelighed. En fra Brieg i det raskeste Tempo det OhlauBrieger Tog imodestormende Locomotiv var Aarsagen, til hiin retrograde Bevægelse og fyldte med Rette de arme Passagerer med Forfærdelse, eftersom de befandt sig i den øiensynligste Livsfare, hvis Banetoget stødte sammen med Locomotivet. Til Lykke var denne bleven bemærket af Togets Fører, og han havde netop endnu saamegen Tid, at han kunde standse Toget og flyve tilbage til Ohlau, forfulgt af den med Vindens Hurtighed frembrusende Locomotio, der først standsede i Banegaarden ved Oblau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Eieren af det Berliner-Colosseum, Hr. Krüger, der blev arresteret, fordi man havde ham mistænkt for at have sat Jld derpaa, er nu ved Rettens Dom aldeles frikiendt, men vil paa ingen Maade gaae udaf Arresten. Han vil vide, hvorfor man har plettet hans Ære og ruineret hans Fremtid. Berlinerne ville nu faae det sieldne Skuespil, hvorledes man fører en Arrestant med Magt ud af Hullet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Den 31te Jan, skjød sig i Heidelberg en Tjenestepige, som havde indgaaet en Forbindelse med en ung Mand, der nu vægrede sig ved at ægte hende. Pistolen havde hun kjøbt Dagen iforveien, derpaa med sædvanlig Omhyggelighed røgtet sin Gierning og roligt lagt sig til at sove, efter at have skrevet ret Brev til sin Søster og eet til sit Herskab. Kuglen var gaaet hende lige igjennem Hjertet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Lommetyrene i Berlin synes at ville fordunkle deres Collegaer i Paris. J de offentlige Udstillinger, som fandt Sted sidste Juul, han næsten allevegne Placater, hvorpaa man læste: "Vogt Dem for Lommetyve!" J Nærheden af en saadan Placat stod Polittraad Dunker. Tæt foran ham stod en Herre med fine, beringede Hænder, legende med en Guld-Tabatiere, en meget fornemtklædt Dame holdt ham under Armeen. Dunker sagde paa eengang med høi Røst: "Vogt Dem for Lommetyve!" Han havde nemlig i den elegante Herre gjenkiendt en Person, som flere Gange havde været i hans Hænder. Herren blev bleg som et Liig og fjernede sig hastigt med sin Dame. Efter nogen Tids Forløb vilde Politiraaden tage Noget ud af sin Portesenille, som han havde stukket i Sidelommen – den var forsvunden, men i dens Sted fandtes en Seddel, hvorpaa var skrevet med Blyant: "Dette for den Jmpertinence, offentligen at ville blammere mig!" Hvorhen det hemmelige Conventikelvæsen, ledet af raae og sværmeriske Mennesker, kan føre, derom giver det skjændige Levnet, som føres af en Pietist sekt i Lenhingen i det Würtembergske, et afskrækkende Vidnesbyrd. Med den Grundsætning, at "for den Rene er Alting reent, og under det Paaskud, at Aanden kræver det saaledes, har Formanden for denne Sekt, i Løbet af nogle Aar, forført over 50 Koner og Piger. Den evangeliske Decan gjorde Jndberetning om disse Skjændigheder, og Domstolen i Ulm afgav den Kiendelse, at ingen Straf lod sig anvende her, eftersom den nye Straffelov kræver, at Ægteskabsbrud, for det kan straffes, skal være paaklaget af den fornærmede Ægtefælle. Undersøgelsen mod de ugifte Fruentimmer blev neddysset, men Consistoriet paalagde Decanen, i en særlig Straffeprædiken at belyse det Skjændige i et saadant Levnet og tillige at underrette Menigheden om, hvorfor ingen Afstraffelse kunde finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Fra Wien meldes, at Prindsen af Wassa er i Begreb med at skilles fra sin Gemalinde, paa Grund af, at hun ingen Børn kan skaffe ham. Han skal besidde en stor Privatformue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Nürnberg har været en Tumult af unge Mennesker, af hvilke en stor Deel ere af Politiet blevne straffede med Riis. De Straffede vare alle – Skomagersvende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Følgende Historie, som i disse Dage har tildraget sig i Hamborg, har vakt megen Munterhed. Millernthor blev en Kone anholdt med 2 Pd. Kjød, som hun vilde indsmugle. Hun bad bønligt om at faae det tilbage, og lovede, til Gjengjæld, at gjøre Consumtionsvæsenet en Tjeneste. Man gav hende virkeligen Kjødet tilbage, og nu anmeldte hun for Betienten, at der, samme Dags Aften Kl. 8, vilde komme en Droschke, hvori der sad en Pige med til Harer. Virkeligen kom der en Droschke kjørende paa den anførte Tid. Den blev anholdt. J den sad en Tjenestepige med en lukket Kurv. Man opfordrede hende til at aabne den. Hun forsikkrede, hun havde ikke Nøglen hos sig, men tilbød, at hente den hos sit Herskab. Hun gik, og kom ikke igjen. Nu hørte man et Barn græde i Kurven, og da man aabnede den, laa der et Barn, som holdt en Seddel i Haanden, hvorpaa følgende Ord vare skrevne: "Sch heisse Elise, und mein Vater ist an der Accise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Forleden Søndag tildrog sig i Niedernstrase i Hamborg en høist sjelden Begivenhed. En i tredie Etage boende Kone gik ud og lod sin femaarige Datter blive alene hjemme. En Gienbo saae, hvorledes Barnet slog et til Taget førende Vindue itu, hvorpaa det baglænds steg op i Karmen. Raabende om Hjælp løb han ud paa Gaden og ventede hvert Sekund, at see Barnet styrte ned. Han stillede sig lige under Vinduet, for at opfange det. Neppe havde han indtaget denne Post, for Barnet nedstyrtede – lige i hans Arme. Et af Skrækken og Rystelsen fremkaldt Jldebefindende fraregnet, slap den Lille uden mindste Ulempe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Den som Skribent og Journalist bekjendte Georg Lotz er død i Hamborg, 60 Aar gl. Faa Mennesker paa Jorden have været skrækkeligere hjemsøgte af Legemslidelser, end han. Efter at have mistet hele sin Formue, mistede han ogsaa sit Syn. En Lamhed i Extremiteterne kastede den unge Autor paa Leiet, og her var det, han, ved sin med en Engels Taalmodighed udholdende Hustrues Hjælp, dicterede sine mangfoldige literaire Arbeider i Pennen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Fra Ørebro i Sverrig meldes under 17de Jan. at en Landmaaler har i Egnen ved Nora nylig af en Bonde for 10 Rbd. tilhandlet sig Opdagelsen af en betydelig Sølvmalms=Aare, for hvilken der nu allerede er budt 200,000 Rd. Bco. Dette Malmstrøg er saa riigholdigt, at det efter 3 Maaneders Bearbeidning har afgivet 120 Skpd. Malm, hvoraf man har faaet 80 Skpd. Bly og 1100 Lod Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Anledning af Formælingen i St. Petersborg er den kgl. danske Gesandt ved det russiske Hof, General Grev Blome, bleven tildeelt Andreas-Ordenen i Brillanter; Generalmajor Prinds af Bentheim AlexanderNewsky Ordenen; Grev Rantzau St. Annaordenens 1ste Classe; Legationssecretair Grev Plessen St. Annaordenens 2den Classe; Kammerherre v. Bülow Stanislausordenens 2den Classe; Legationsraad Meyer og Lieutenant v. Lindholm Stanislausord. 3die Classe, (Fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Aalborgavisens kjøbenhavnske Correspondent vil vide, at de Roeskildske Stænder ville atter dennegang først blive sammenkaldte, samt at Geheimeraad Ørsted, ogsaa iaar vil møde som Commissarius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Fra Rendsborg meldes i Jtzehoer Wochenblatt, at i den russiske Statskalender, udgiven af Videnskabernes Academi i St. Petersborg, kaldes Keiser Nicolaus regjerende Hertug af Slesvig=Holsteen og Kongen af Danmark Hertug af Slesvig Holsteen."J f. M. indgav et Par Hundrede af Flensborgs meest anseete Borgere og Embedsmænd til Hs. M. Kongen en Petition, hvori ansøgtes om, at det maatte blive det Müllerske Selskab tilladt, i Flensborg at give Forestillinger paa Dansk, paa de Tider, naar intet tydsk Selskab opholdt sig der. Paa samme Tid havde ogsaa Skuespildirecteur Müller indsendt en Ansøgning derom til allerhøieste Sted. Nu er pludseligt det tydske Schæfferske Selskab i Kiel fra høiere Sted, blevet paalagt, strax at reise til Flensborg, altsaa formeligt blevet commanderet derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Ærøeskjøbing vækker en i disse Dage foretagen magnetisk Cuur paa en af Krampe lidende Pige megen Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Bekjendtgjørelser. Næstsidste Forestilling. Mandagen den 19de Febr. Prospect af London. Store pyrotechniske Transparent Malerier. Den automatiske Liniedandser, Nye Metamorphoser eller Forvandlings=Figurer. Til Slutning: Jægerbruden, Opera i 2 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Hornung. Begyndelsen skeer præcise Kl. 7 slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre=Jylland. At Optagelse i Foreningen foregaaer i Repræsentant mødet den 18de Marts næstk., og at de som maatte attraae at indlemmes i samme, forinden denne Maaneds Udgang have at tilstille vedkommende Districtsforstandere deres schematiske Begjæringer, undlader man ikke atter at bringe til almindelig Kundskab. J Directionen, den 1ste Februar 1844. C. Jngerslev. N. Nyholm. F. Folsach. H. Brasch, Seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Efter Foranstaltning af Skifteretten foretages Auction paa Aarhuus Raadstue Onsdagen den 6te Marts d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 over Løsøre, tilhørende følgende. Dødsboer, nemlig: efter Jomfrue Johanne Cathrine Lund, Tjenestepige Henriette Jensen, Tjenestekarl Eskild Jensen, Høker J. Schous fraskildte Hustrue Johanne Elifabeth Kypper, Klodsmager Gregorius Sybrandt, og Tjenestekarl Henrich Christensen; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 16de Februar 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Torsdagen den 7de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Kjøbstadens Raadhuus foretaget en Skiftesamling i Boet efter afdøde Toldbetjent Grarup heraf Kjøbstaden, hvorunder vil blive forelagt Creditorerne en Status over Boets Jndtægt og Udgivt, og Skiftet, derefter optaget til Slutning, som herved bekjendtgjøres. til Vedkommendes Efterretning overeensstemmende med Frd. 21de April 1824. Byfogedcontoiret i Ebeltoft, der 16de Februar 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Tirsdagen den 12te Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver ved Auction, som afholdes paa Strands gaarden i Wistoft Sogn, Mols Herred, bortsolgt de Stervboet efter afdøde Proprietair Chr. Leemejer tilhørende Eiendomme: a. Bemeldte Strandsgaard med velvedligeholdte Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng, Tdr. 2 Fr. 1 1/3 1/2 Alb. Tveed Sogns Kirke, med Kirke-, Korn- og Qvægtiende samt Kirkejord, af tiendeydende Hartkorn 303 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. og matriculeret Hartkorn 17 T. 5 Skpr. Førstnævnte Eiendom har et Areal af 84 Tønder Land, hvoraf de 60 Tdr. ere gode sortmuldede Jorder, inddeelt i 9 Vange, og de øvrige 24 Tønder Land noget mindre god Jord, men dog til al Slags Sæd, inddeelt i 6 Vange. Kirken er velvedligeholdt, uden Brøst, og Tienden, der ydes i Kjerven, har tildeels været bortaccorderet underhaanden. Af Besætning holdes nogle og 30 Fæekreaturer og 4 a 5 Heste. Tørveskiær haves og en overflødig Hobjergning. Markerne, der for en Deel ere mærglede, ere i stærk Gjødningskraft som Følge af den Gaarden under lagte Tiende, og derfor afgive betydelige Fold. Det bemærkes: at Auction prøves deels separat og deels samlet af Eiendommene, og Conditionerne ere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret og hos Proprietair Munck til Kongsgaard, der tillige foreviser Eiendommen. Saasnart de faste Eiendomme ere solgte og de gjorte Bud eller Budde approberede, forauctioneres samme og følgende Dag, Boets betydelige Ind- og Udbo samt Besætning, saasom: Heste, Køer, Stude, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, Kjøkken- og Bryggersredskaber, Kobber, Jern- og Træfang, Mahognie og andre Meubler, Sengesteder, Sengeklæder, Dækketøi, Linned, Kakkelovne m. m.m., efter Conditioner som ved Auctionen erfares. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 5te Februar 1843. Stephensen. Nogle Tdr. Sukker=Kartofler a 9 1 Td., 20 3 Skp., gode Huusholdnings=Kartofler til 1 21 Td., faaes hos G. Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Efter Begjæring af Enken Bodild Christensdatter bliver den hende tilhørende Kro, Demstrupvasehuus kaldet, i Raaby Sogn, Gjerlev Herred, stillet til een offentlig Auction, der afholdes i selve Stedet Torsdagen den 4de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Eiendommen, der har en god Beliggenhed ved Udskibningsstedet ved Udløbet af Randers Fjord, bestaaer af 16 Fag Stuehuus, der afgiver en god Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, 50 Fag Udhuus og 4 Fag Kolle, samt et Areal af omtrent 30 Tdr. Land, der er ansat for Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvoraf 1 Td. 1 Skp. er fri Hovedgaardstaxt. Den aarlige Udsæd har hidtil været 4 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 11 Tdr. Havre og endeel Kartofler, og der avles aarlig 30 a 40 Læs Ho Af Kjøbesummen kan 2,000 8 ventes at forblive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne for Salget ligge 14 Dage førend Auctionen til Eftersyn i bemeldte Kro, samt her paa Contoiret. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 29de Jan. 1844. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
De til Afholdelse den 27de dennes, 12te og 26de Marts næstkommende berammede Auctioner over den Billardholder Paul Christensen Christrup tilhørende Gaard, Matr.No 10, paa Fuglsangsgaden her i Byen, blive herved, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, tilbagekaldte. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 12te Febr. 1844. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, som læses i Over- og Underretten, og in extens findes indført i denne Tidendes i 29, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver som formene at have Noget at fordre i Kjøbmand i Randers, Moses Oppenheims, Fallitboe, til inden saadan Tidsforløb at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. De første Samlinger i Boet afholdes paa Randers Raadhuus Tirsdagen den 12te Marts, den 9de April og 7de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 8de Februar 1844. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Skolelærer-Embedet i Framlev Skoledistrict er ledigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Ritmester Friis til Lyngbyegaard er kaldberettiget, og Embedet besættes ei for 15de Marts førstkommende. Den som kaldes maa tillige kunne besørge Kirkesanger-Embedet Framlev Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-17
Olietrykkede Gulvtæpper, indtil 10 Alen brede og 18 Alen lange i eet Stykke, Di vane og Spisebordtæpper, modtages Bestillinger paa, og leveres samme til bestemte Fabrikpriser, efter den mig meddeelte Priiscourant; et stort Udvalg af Prøver i de forskjellige Mønstre saavelsom Qvalitet, ere til Eftersyn C. B. Christensen jun.