Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-22
For det første er fra Amerika af udbredet en meget velgiørende Revolution i Australien. Amerikanske Missionairer have nemlig formaaet Jndvaanerne paa Sandvichs Øerne i det store Verdens Hav til at antage Christendommen. Afgudspræsterne have faaet deres Afsked; Afgudsbillederne ere blevne opbrændte, og Jndvaanernes Moras, eller Begravelsespladser, ødelagde; Skoler ere oprettede, og Folket, giør store Fremskridt i at lære det Engelske Sprog. Kongen og Dronningen af Atui lade sig selv undervise og have skrevet Breve til Missionairernes Familier i Amerika. – (Sandvichs Øerne udgiøre et Archipel af elleve Øer, som er beliggende i den nordlige Deel af det store Verdens Hav; den største af disse Der Qvaihi er omtrent saa stor, som Siælland og Fyen og de mindre Danske Øer tilsammentagne. Cook angav Folketallet paa alle Øerne til at udgiøre omtrent 400,000 Mennesker, som bekiendt, blev han dræbt af dette Folk; det har gode Anlæg til Cultur, og har siden Cooks Tid giort store Fremskridt der ved hyppige Forbindelser med de mange Europæiske Søefarende og ved deres store Fyrstes den nu afdøde Tama hamas Bestræbelser. - Denne Begivenhed er saaledes i sig selv ubeskrivelig glædelig; men tillige af en stor politisk Vigtighed, eftersom den er bevirket ved Nordamerikanerne, og den vil overmaade meget biedrage til at befordre deres Handelspeculationer i Sydhavet og paa China, og tiene til en fortrinlig og nødvendig Station for deres Handels foretagender fra den Colonie, som de have i Sindeat anlægge ved Columbia Floden ved det stille Hav i Stedet for det demolerede Fort Clatsop, og hvortil de allerede ere rykkede Halveien frem ved den militairiske Post, som de have anlagt i det indre af Nordamerika ved Bellov Stone Floden.) – Den Nordamerikanske Regiering anvender forresten en stor Opmærksomhed paa den vigtige Acqvisition, som den har erholdet i Floriderne; den berømte General Jackson, som den havde brugt til at tage disse Lande i Besiddelse er ansat til deres Gouverneur med en stor Gage. De Spanske Cortes have decreteret; at de Bortskiænkelser af Jorder i Floriderne; som vare foretagne af Kongen af Spanien til Fordeel for de tre Spanske Grander, Hertugen af Alagon, Greven af Punonrostro og Dom Pedro de Vargas og som havde foraarsaget saa store Stridigheder med den Nordamerikanske Regiering, skulle erklæres for aldeles ugyldige, saa at hverken de eller deres Efterkommere nogensinde maae forlange Godtgiørelse derfor Men disse Efterretninger fra Amerika ere langtfra ikke de vigtigste; ulige vigtigere er det, som der meldes fra Havannah under 2den April, at Vicekongen i Mexicoer bleven afsat, og at en Junta er bleven udnævnet, som har udvalgt Deputerede, der skulle reise til Spanien og anmode de Spanske Cortes om at udvælge en Konge af den Kongelige Families Medlemmer, som skal residere i Mexico, og med det samme forlange, at de Cortes skulle erkiende Mexicos Selvstændighed og Uafhængighed. - Foruden denne store Begivenhed har man ogsaa faaet Efterretning om fra Sydamerika, at Provinsen Cuenca som ligger fyd for Qvi to, og støder til det nordlige Pern, har løsrevet sig fra Spaniens Herredømme og proclameret sin Unhængighed; ogsaa har det lykkedes den Expediton, som er afsendt fra Guniaqvil at formaae Jndvaanerne i mange Distrikter af Kongeriget Qvito selv til at forene sig med den; Expeditionen var ifølge de sidste Efterretninger kun 9 Mille borte fra Hovedstaden Qvito selv, som formodentlig da ogsaa vil tage Parthie med de øvrige Provinser. – Fra Jamaica meldes: at Staden Pisco i Peru har erklæret sig for Uafhængigheden, og at Gen. San Martin forsamler stedse meere sine Tropper omkring Lima, og at man venter, at Staden vil overgive sig uden Blodsudgydelse; desuden skulle Patrioterne stedse faae fleere Tilhængere i denne Stad. – Fra Republiken Columbig meldes ogsaa allehaande Mærkværdigheder; Stæderne Santa Martha, Rio de la Hacha og Maracaibo have forenet sig med Republikken og proclameret deres Uafhængighed. Da Republicanerne have befat denne sidste Stad, som ligger indenfor Vaabenstilstands Linien; saa skal den Spanske General La Torre have opsagt Vaabenstilstanden og ladet udtage 3000 Mand af Jndvaanerne i Carracas for at forstærke sin Armee. Men Bolivar føler sin Styrke og hans Modstanders Svaghed; han har endog ved et Decret besluttet, at ingen Udlændinger skulle herefter ansættes ved Republikens Armee. Tilliden til denne Republik tiltager og man har i London begyndt at speculere i de Columbiske Statspapiirer, de saakaldte Debentures. - Den bekiendte Commodore Aury er død. – J Domingo er det høist uroeligt; Negergeneralerne revoltere imod Præsidenten Boyer, og henrettes i Mængde; Folket begaaer store Udsvævelser.