Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-19
Den nye Græske Avis, den Helleniske Chronik, som er den første der nogensinde er bleven trykket i Grækenland, er udkommen i Messolongi og man kan subscribere paa den i Corfu med 6 Daler. Den Græske Committee i London havde sendt Typerne til at trykke den og man har allerede faaet det første Nummer af den i denne Stad. Bladet begynder med den bekiendte Proclamation af den nu afdøde Lord Mailland, og tilligemed et Forsvar for Fyrste Maurocordates Forhold ved Jthaka. Ogsaa berettes der, at det Græske Senat har nu i en Tid af 3 Uger resideret i Tripolitza. Endvidere at Tyrkerne have borttaget Lord Byrons Kasse paa et neutralt Skib, men at de vare blevne tvungne til at give den tilbage. Han var over Zante afreist til Messolongi og havde paa denne Øe optaget en meget betydelig Pengesum hos den Engelske Kiøbmand Batt. Han havde hos sig en fornem Jtaliener. Ogsaa vare to fremmede Generaler ankomne med ham, som vare meget fortrolige med ham; men hvis Navne man ikke kiendte. Han er bleven udvalgt af den Vesthelleniske Regiering til Præsident (Proedros), for alle Udlændinger i Græsk Tieneste. Han har skrevet et Brev til Kolokothron og modtaget derpaa ei meget galant Svar, hvor denne General kalder sig Grækenlands ægte Søn Af hans Svar slutter man sig forresten til, at Patras er nær ved at falde. Man forventer ogsaa snart vigtige Begivenheder fra det vestlige Livadien; thi et Corps paa 6000 Mand er brudt op mod Fæstningen Lepanto, og ved dette Corps befinder sig et Compagnie udsøg Artillerie, som lønnes af de Londonske Philhellener, det commanderes af den Engelske Oberste Stanhope og flere Tydske Officere tiene ved det under ham. – J Messolongi har man lagt Grunden til et Militair hospital og til en Skole. – Men Grækerne erholde og saa Hielp fra andre Kanter; thi i Begyndelsen af dette Aar er Archimandriten Zerbino, som er Superior i et Russisk Kloster ankommen til Morea med en meget betydelig Pengeunderfløttelse for Grækerne. Denne er sendt fra en riig Jpfarioter, som har nedladt sig i Rusland. Archimandriten giorde Reisen over Tangarock til Wien over Land og derfra til Triest, hvor han indskibede sig under Russisk Flag. Han har sammenbragt i Calamatta et Corps af 2000 Mand, meest Europæere og gamle Soldater, hvoraf det vrimler i Morea, tillige med en Artilleriepark, hvormed han nu beleirer Koron, som kun har en Garnison af 300 Mand og vist snart vil falde, og Modon vil da upaatvivlelig strax derpaa prøve den samme Skiæbne. – Sultanen begynder at blive betuttet over alt dette. Han skal have isinde at ville udstæde et Firman, hvori han vil forkynde Grækerne en almindelig Amnestie. Paa den anden Side har han sendt Admiralitetet 4 Millioner Piastre af sin private Casse for at befordre Udrustningerne imod Grækerne. – Specrateur oriental vedbliver at giøre Efterretningen om Freden med Persien tvivlsom; thi den meddeler et Brev fra Gubelistan af 3die Januar, om at Perserne skulle have giort et nyt Jndfald i Tyrkiet. – Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 10de Februar skulde Hr. Minzagi aflægge Saida Effendi sit første Besøg den 12te; denne Minister er endnu syg, men modtager bestandigt de største Beviser paa Sultanens Tillid og Opmærksomhed. - Lord Strangford har af Kongen af Sardinien formedelst sine Bestræbelse for at tilveiebringe en Traktat imellem Sardinien, og Porten erholdet en Gratification paa 100,000 og hans Dragomann Hr. v. Chabert 20000 Piastre tilligemed Mauritius Ordenen. J hans nærværende diplomatiske Virkekreds har Lorden nyelig befundet sig i en meget vanskelig Stilling forat undgaae den meget kloge og sine StorveziersGalib Pasches paatrængende Fordring, som forlangte en Erklæring om den Understøttelse af Vaaben og Munition, som Grækerne erholde af Englænderne. – De nyeste Efterretninger fra Tunis melde: at Kornpriserne der ere faldne overordentligen, da der hersker den største Overflødighed paa denne Artikel paa alle Kysterne af Middelhavet. Bland: Jndførsels Artiklerne i denne Stad ere anmeldte 85 Græske Slaver. – Viceadmiral Sir H. Reale indberetter: at han den 25de Februar strængt blokerede Havnen i Algier med den Engelske Eskadre, i hvilken Havn han formodede at den hele Algierske Søemagt var forsamlet. Deyen havde dog givet faameget efter, at han havde befalet, at man skulde sætte en Deel Europæiske Fanger, som bleve behandlede som Slaver, paa samme Fod som Krigsfanger. Den første Anledning til Striden imellem Englænderne og Tuncserne skal have været, at Deyen skal med Magt. have taget nogle Jtalienere ud af Consulens Huus som vare flygtede dertil. Da Consulen personligen vilde reclamere dem udleverede, saa spyttede man ham i Ansigtet, og brugte de meest truende og fiendtlige Udtryk imod ham; nu begav han sig tilligemed sin Familie ombord paa en Engelsk Fregat som laae i Havnen. Da Fregatten seilede ud fra Algier stødte den paa en Algiersk Schebekke og opfordrede den til at stryge Seil; men Schebekken blev ved at seile videre, og da den var kommen et Pistolskud bort saa gav den Fregatten det glatte Lag, hvorved 40 Mand bleve deels dræbte og deels saarede; men nu vendre Fregatten sig om og borede Schebekken i Grund Den Engelske Skatkammerkantsler har en svær Kamp at giennemgaae angaaende Nedsættelsen af de offentlige Paalæg, da den Ene vil at der skal tages fra paa den eene Kant og den Anden paa den anden. Jmidlertid ville dog hans Forslag som man troer, for en stor Deel gaae igiennem.