Viborger Samler, 1834-12-02
Om Følgen af denne væsentlige Feil i Statsindretningen, som har vedvaret saalænge, og sandsynligen endnu ikke kan ventes rettet, fordi det sidste Storthing foretog saa uhensigtsmæssige og Landalmuens egen Jnteresse modstridende Forandringer i det af Regjeringen foreslaaede Udkast til en Lov desangaaende, at det vilde være utilraadeligt fortiden at sanctionere beslutningen, hvori Bønderne havde den væsentligste Deel, – yttrer Forfatteren: at den har svækket Landalmuens Tillid til Embedsclassen, og opvakt Tanken om Storthinget, som den Auctoritet hvorfra Lettelse er at vente, hvorfor den har troet, ikke at kunne gjøre Bedre, end at vælge dens egne Medlemmer til Storthingsmænd, da disse jo maa bære Byrderne, og følgelig være interesserede i at bevirke dem lettede. Han mener imidlertid, at den Ret for Landalmuen, selv at bestyre dens Commune-Anliggender, vilde være er gavnlig Afleder for den vakte Bestræbelse efter at deeltage i de offentlige Anliggenders Afgjørelse, hvorimod denne Bestræbelse nu ingen Tilfredsstillelse finder uden for Storthinget. Comme-Administrationerne vilde give Almuerne Anledning til at erfare hvor vigtig Dannelse og Kundskaber er, for med Nytte at kunne deeltage i offentlige Anliggenders Bestyrelse, og den Overbeviisning derved fremkaldes, at deres Jnteresse i Reglen kun er lidet tjent med, at den udelukkende repræsenteres af Almuesmænd. Forfatteren bemærker endvidere, at med den vakte Sands for Fædrelandets Anliggender, er Jnteressen for Læsning og Aviser ogsaa paagnet; men han tilskriver de Blades Beskaffenhed, som have faaet Jndpas hos Almuen, og hvis Tendents han skildrer som lige skadelig for Moralitet og sand Oplysning, en ikke uvigtig Grund til de sidste Storthingsvalg. Fremdeles troer han at burde søge Grunden i vedkommende Embedsmænds Opførsel, som desværre alt for ofte kun er lidet skikket til at erhverve dem Landalmuens Tillid. Det er ikke allene ved mislig Embedsførelse at de støde denne fra sig, men ved Hovmod, utidig bydende og uvenlig Opførsel, i det de aldeles miskjende deres sande og naturlige Forhold til Almuen. Forfatteren har hørt mere end een Repræsentant af Bondestanden at beklage sig derover, og ofte omtale de den store Forskjæl imellemden Maade, hvorpaa Statens første Embedsmænd, med hvilke de under deres Ophold ved Storthinget kom i Berørelse, behandlede dem, og den de vare vante at begegnes paa, af de underordnede Embedsmænd i deres Hjembygd. Endelig formener han ei at burde lade uberørt, den Grund der er at søge i den betydelige occonomiske Fordeel, som for Bondestanden er forbunden med Valget. Deels bevirker dette, at Nøgle stræbe efter at blive valgte, og deels er det ogsaa et Motiv for vedkommende Vælgere, som hellere unde deres Lige end nogen Anden denne Fordeel. At det forøvrigt i Reglen ei er forbundet med occonomisk Fordeel, men som oftest med Tab foren Embedsmand, at blive valgt til Storthings mand, anseer han at være uimodsigeligt, men denne Forskjæl betænker ikke Massen af de Vælgende, der ene tager Størrelsen af de regulerede Diæter i Betragtning. Jmidlertid maa han dog erindre, at det sidste Storthings Repræsentanter af Bondestanden stedse viste en uegennyttig Jnteresse for Forhandlingernes hurtige Fremme; men en anden Sag er det, at de Principer, hvor efter Valget i Landdistricterne foregik, bragte et uforholdsmæssigt stort Antal Gaardbrugere paa Storthinget, og derimod udelukkede flere duelige Embedsmænd fra at blive valgte, hvoraf Følgen igien var, at det sidste Storthings arbeidsdygtige Mænd fik mere at bestille end de kunde overtage; og at Forretningernes Gang derved maatte lide, var en Selvfølge. Forinden Forfatteren dernæst gaaer over til at omtale den Aand, der udtalte sig i de Mænds Færd, der som Repræsentanter af Bondestanden mødte ved det sidstafholdte Storthing, bemærker han, at naar man seer hen til hvad de egentlige Gaardbrugere af Kundskaber og Dannelse medbringe til Storthinget, da er der udentvivl ikke en Eneste, der fyldestgjør de Fordringer, man i Almindelighed i denne Henseende er berettiget til at gjøre til en National-Repræsentant.