Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-27
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Tre og tyvende Møde den 11 Aug. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragende: Grosserer Hansen: Petition fra nogle Handlende i Kjøbenhavn om en ny og omfattende Handelsanordning, om Nedsættelse af en Commission til at drøfter vore Handelsforhold til fremmede Magter, samt om Øresundstoldens Ophævelse mod fuldstændigt Vederlag. Fremdeles anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget Commiteebetænkninger i Sagerne ang. Land-Communalanordningen, Bevillinger til at betjene sig af en anden Præst end Sognets og Udvidelsen af Anordningen om Amtstue=Oppebørseler til Bornholm. Sagen betræffende Udkast til en Forordning ang. Dyk kervæsenet blev foretagen til foreløbig Behandling. Som Referent for den nedsatte Committee (Sandholdt, F. Neer gaard, Recke) oplæste Amtmand Neergaard dennes Betænkning, der gik ud paa, a) at den i 83 ommeldte Jndkaldelse, maatte skee alene med 6 a 8 Ugers Varsel i Stiftstidenden og i den Avis, som i Omegnen holdes; b) at det maatte ved Lovgivningen bestemmes eller vedkommende Øvrigheder specielt instrueres om at lade indflyde i Conditionerne for Auctioner over ikke bjerget Skib eller Gods, at de Dele, som ikke ere bjergede inden en vis Tid, f. Ex. 2 Aar, ansees Kjøberne uvedkommende; c) at den i 81 ommeldte Oppebæren af Auctionsprovenuet ikke maa finde Sted førend Udløbet af det Varsel, som skal gives efter den i 8 8 ommeldte Jndkaldelse; d) at det i 8 6 ommeldte Toldopsyn maa skee uden Bekostning for Dykker bjergerne, og den sammesteds anførte Afgift til den Kongelige Kasse af 29 pCt. enten aldeles maa bortfalde eller alene anvendes, hvor den kunde opløbe til 100 Rbd.; c) at de i 87 ommeldte Mulcter maae nedsættes til fra 10 til 100 Rbd. til det respective Amts eller Kjøbstads Fattigkasse, og Sager desangaaende henhøre under Politirettens Paakiendelse. Præsidenten opfordrede derefter Assessor Algren=Ussing til at fremkomme med den af ham anmeldte Petition fra nogle af Hovedstadens Handelshuse, angaaende Godtgjørelse for engelske Condemnationer. Petitionen lod saaledes: Efterat Undertegnede, angaaende en partiel Erstatning af det Tab, som de have lidt ved engelske Condemuationer af Varer, og Skibe, anholdte for Krigserklæringen, havde henvendt sig til den høie Stændersamling, da den var samlet for 2 Aar siden i Roeskilde, blev hiin Petition tilbagetaget, paa Grund af, at Forsamlingen ansaae det rigtigst, at vi først henvendte os til Regjeringen. Den 23 April f. A. have vi, i Forbindelse med flere i denne Sag Jnteresserede saavel her som i Flensborg, indgivet en Ansøgning til Kongen, og have under 14 Juli d. A. modtaget til Svar igjennem Statsgjeldsdirectionen, at vor Ansøgning ikke kan bevilges. J fuld Overbeviisning om vor Sags Retfærdighed og den ansøgte Erstatningssums Billighed henvende vi os atter til den høie Stænderforsamling med det Andragende, at den vil indgive til Hs. Majestæt en Petition om, at det Beløb, som, paa Grund af Frdn. 9 Septbr., Plac10 Octbr. og 21 Decbr. 1807, i Statskassen er indbetalt, eller in natura erhvervet, maatte udbetales til dem af Hs. Majestæts Undersaatter, som have lidt Tab ved Englændernes Condemationer af Skibe og Varer, der bleve opbragte eller anholdte førend Krigserklæringen den 4 Novbr. 1807. Vi tillade os at vedlægge et Exemplar af den Ansøgning, som vi have indgivet til Hs. Majestæt, og hvori vi have fremstillet, hvad vi troede tilstrækkeligt til at oplyse vor Sag; ligesom og det fra Statsgieldsdirectionen modtagne Brev. Kjøbenhavn den 1 August 1840. Jacob Holm. N. Kirketerp. W. Dunzfelt. Car D. Tutein. J. H. Malling. Edward Gram. B. Veith. J Ansøgningen til Kongen ansøgtes om, at det Beløb, som ved Frdn. 9 Septbr., Plac. 10 Octbr. og Frdn. 24 Decbr. 1807 er indbetalt til eller in natura erhvervet af Statskassen, maatte allernaadigst blive anvendt til Erstatning for os og de øvrige af Deres Majestæts Undersaatter, som have lidt Tab ved engelske Condemationer af Skibe og Varer, der bleve opbragte og anholdte førend Krigserklæringen den 4 November 1807. Med 50 Stemmer mod 15 afgjordes det, at der ikke skulde nedsættes nogen Committee. Fire og tyvende Møde den 15 Aug. Sagen ang. Udkast til en Placat for Jsland, indeholdende nærmere Bestemmelse af Frdn. 24 April 183384, blev foretagen til endelig Behandling. - Sagen, betræffende Udkast til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende almindelig Pantsætning, blev derefter foretagen til foreløbig Behandling. Som Referent for den nedsatte Committee(Salicath, Hvidt, F. Neergaard), oplæste Justitsraad Salicath dennes Betænkning, der gik ud paa: 1) at den saakaldte De Soansgade 68 Almindelige Pantsætning, eller Undervant i Alt, hvad en Debitor eier eller eiendes vorder, i Fremtiden ved Lov forbydes, dog at der med de Gjeldsbreve eller Contracter desangaaende, som ved Lovens Emanation vel ere udstedte, men ikke maatte være tinglæste, forholdes efter Slutningsbestemmelsen i Udkastets § 1. 2) (subsidialiter) At Lovudkastet gives en Tillægsbestemmelse om, at, naar Handlende en gros eller en detail, (Jnteressenter i Handelslang) eller Fabrikanter, foretage almindelig Pantsætning, bør Creditor, samtidigt med Tinglæsningen, bringe den af ham erhvervede Panteret til offentlig Kundskab efter de for Publication af Nogens Jndskrænkning i Raadighed over sine Eiendele gjeldende Regler. 3) At den nysnævnte Bestemmelse ogsaa skal være anvendelig, naar At i 81. Handlende give Underpant i deres Varelager. efter Ordene, underskrives af Debitor, indskydes: enten for Notarius eller. 5) At - istedetfor samme Paragraphs Forskrift om de tvende gode Mænds Agtpaagivenhed paa den rette Udstædelses Dag - det gjøres dem til Pligt, om denne at meddele en udtrykkelig Attestation. 6) At Forskrifterne i 8 udvides til ethvert Underpant i rørlige Ting. 7) At 8 3 bortfalder. Majoriteten (Salicath, Neergaard). 8) At i Contracter og Obligationer, hvorved stiftes Underpant i rørlige Ting, bør i Fremtiden, hvor Specification og Vurdering af de pantsatte Gjenstande er mulig, en saadan indføres eller vedheftes. Minoriteten (Hvidt - i Modsætning til 8). 9) At alt Pant i rørligt Gods bør betinges af Specification. Majoriteten: 10) At Statspapirer og Actier saavelsom private Gjeldsbreve ikke kunne være Gjenstand for almindelig Pant sætning eller for Undervant, men bør, naar de skulle tjene tredie Mand til Sikkerhed som Pant, gives denne ihænde. Minoriteten (Hvidt): 11) At det saakaldte hypotheca universitatis, ligesom almindelig Pant, ved Lov forbydes. 12) At §2 bortfalder. Endelig henstiller Committeen in subsidium til 83, om ikke Auctions=Forvalteren, naar Jnventarium og Besætning, efter en Pantecreditors Paastand, sælges under eet med den faste Eiendom, desuagtet bør nyde det ham for Salg af Løsøre tilkommende Salarium, efter en paa samme af uvillige Mænd ansat Vurdering. (Fortsættes.)