JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-10-15
Licitation Tirsdagen den 19 October d. A. Kl. 10 Formiddag bliver i Hr. Kiøbmand Tranes Huus i Fladstrand foretaget Licitation over alt det Tømmern, Snedkern, Muur og Smedde Arbeide, samt fornødne Materialiers Anskaffelse, som udfordres til 12 Fag Stuehuus af Bindingsværk, som næstkommende Foraar attraaes tidlig opbygt i bemeldte Fladstrand, hvorover de fornødne Underretninger og Conditioner skal blive bekiendtgjorte paa Licitationsstedet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-15
Paa Biørnsholms Gods i Sleth Herred er ved Døden afgaaet Anne Marie Wogensdatter, som sad tilhuse i det saakaldede Paykiær Skiøtthuus, og strax efter Dødsfaldets Anmeldelse blev hendes med efterlevende Mands Christen Nielsens fælleds Efterladenskaber registeret og vurderet. Hendes Arvinger blev anmeldt at være: 1) En Heelbroder navnlig Niels Wogensen, boende i Seit paa hin Side Horsens; 2) En Heelsøster Kirsten Wogensdatter, givt, men død og har efterladt sig Børn men hvor mange vidste Enkemanden ikke at angive, dog vidste han at hun havde en Søn, navnlig Niels Nielsen og skal boe i et Huus Lykhuset kaldet, Mile paa hin Side Viborg, og en Søn Jørgen boende i Seit. Disse saavelsom flere, om flere maatte være indkaldes herved 3de Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger, om de maatte finde fornøden at møde i dette fattige Stervboe med 12 Ugers Varsel. Til Efterretning for Arvingerne meldes, at en Skiftesamling er berammet i Stervboet den 1 Novb. førstkommende. Creditorerne ville og til samme Tid behagentlig give Møde. Løgstøer den 21 September 1802. J. Scharling, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1802-10-15
Paa Aaes Gods i Taars Sogn, Hiøring Amt, er ved Døden afgaaet Huusmand Morten Larsen i et HuusSchrold kaldet, og strax efter Dødsfaldets Anmeldelse blev hans Efterladenskaber registeret og vurderet. Efter Anmeldelse skal hans Arvinger foruden en umyndig Søn hjemme i Stervboet) være 4 Pigebørn, hvis Opholdsteder ingen vidste at give nogen Oplysning om thi indkaldes ovenmeldte Arvinger og om flere skulde være til, da disse med at møde med behørig Legitimation inden 12 Uger fra Dato. Til Efterretning for Arvingerne meldes, at ingen Arv kan ventes formedelst Boets Ubetydelighed. Ages den 2 October 1802. F. Udbye.
Jyske Efterretninger, 1802-10-15
Hvor en nye Skibsmast 25 Al. lang, med godt Vante og Stag er at bekomme tilkiøbs, anviser Thomas Sødring.
Jyske Efterretninger, 1802-10-15
Rettelser. J No. 815 Spalte, 6 Linie fra neden, compløiere, læsempløyere. J No 82, 5 Spalte, 14 Linie, vigtigere, l. rigtigere, 21 Linie: umærkede, læs udmærkede.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
lykkes og ud London, 5 Octobr. D. 27 f. M. havde Hr. Pitt paa sin Landgaard Highsield Park et Besøg af Kongen, Dronningen og Prindsesserne, som indtoge hos ham baade Frokost og Middagsmad og opholdte sig der indtil Aftenen. Siden har hans politiske Venner idelig besøgt ham, og man paastaaer, deres inderlige Ønske er, at see ham igjen som Minister i Hr. Addingtons Sted.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Oppositionsbladene skildre ogsaa det nærværende Ministerium som alt for eftergivende imod den franske Regiering, og ønske en Administration, som handlede med mere Eftertryk og Besluttethed mod en saa frygtelig Meddeler, som Bonaparte er. a Addingtons Svaghed, sige de, vil aldrig kunne holde Ligevægt med Bonapartes Overmagt og ærgierrige Hensigter. Kunde Lammet nogensinde med Sikkerhed lægge sig hos Løven? Bonapartes Diplomatil er ligesaa dristig som hans Vaaben vare. J det Øieblik, da han kommer ud fra sit Senat og har dekretteret hele Pirmonts Forening med Frankrig, et Dekret, som i lykkeligere Tider skulle foranlediget en ny, nødvendig Krig, yttrer han sig med Heftighed mod dem, som vilde antænde Krigsluen i de store enropæiske Familier. Hans Modstanderes nølende, frygtsomme Modstand ender sig altid med ubetinget Underkastelse. - En saadan Nabo, som erobrer ligesaavel i Fred som i Krig, maa modsættes en Diplomatik, der er ligesaa eftertryksfuld og dristig, som hans egen er, thi ellers giør han en endnu farligere Erobting. Det bliver paa den ene Side Vane, at byde, og paa den anden, at adbyde o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Fra Nyyork meldes følgende synderlige Begiven. hed; Som bekiendt havde den franske Generalkapiandal. tain Richepanse paa Guadeloupe ladet indskibe nogle 1000de Regere, for at bringe samme til Sydamerika og sæl, dem til Spanierne. 5 franske Fregatter vare med de Negere ogsaa virkelig ankommen til Carthagena Sydamerika, men den spanske Gouverneur betakkafdrig derfor og vilde aldeles ikke tage imod dem. Fregatterne med 800 Negere begave sig derpaa til Nyyork, for der at oppebie nærmere Ordre. Men eiheller her ville man tilstede at sætte Negere i land. Kun tillod man, at lægge et Antal, af de syge Negere ind i Hospitalet paa Staten Jsland. Alle Levnedsmidler paa disse 3 Fregatter vare fortærede og de arme Negere vare næsten færdige at døe af Sult.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Den franske Kommanderende kunde kun med Møie faae Levnedsmidler mod Vexler paa Frankrig. Derhos truede Negerne paa Skibene med Oprør, som gjorde at det amerikanske Militaire maatte vise sig ved Strandbredden under Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Paa Guadeloupe havde General Richepanse affordret Kiøbmændene et tvungent Laan af en Mition Livres. Da disse vægrede sig derfor, havde man truet at sende dem i Lænker til Bassetere.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Den kostbare Porcellainsforæring, som Bonaparte have ladet forfærdige til Lord Havkesbury, bestaaer af 2 Taffelservicer og een Desertservise. Ran denne paa Fadene og Tallerknerne ere af Farve som Skildpaddeskaler. Desertservicen er rigt ziret med Guld og har purpurfarvet Bund med et il i Midten. Lausanne, 28 Septbr. Fiendlighederne i mellem Jnsurgenterne og Regieringstropperne have begyndt igien. Den 26de om Morgenen, efter at have om Natten Kl. 1 opsagt Andermatt Vaabenstilstanden, gjorde Jnsurgenterne Angreb paa Freyburg, og holdt ved med Beskydningen indtil Aften, da Kommandanten afslog enhver Opfordring til Overgivelse, sigende: cat man ikke kunde underhandle med uord holdne Folk, som have brudt Konventionen af 18de Sept. og afvæbnet Tropperne, der vare bevilgede frie Afmarsch. Endelig maatte Jnsurgenterne trække sig tilbage med uforrettet Sag. Under Beskydningen sloge Regieringstropperne paa Voldene en høi Latter op og sang Glædesviser.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Da Borger Muller, som kommanderede Regiengst opperne ved Morat, erfarede, at Jnsurgenerne vare slagne tilbage ved Freyburg, lod han Byen Saldvaux, som var besat af 300 Jnsurgent Bønder og Dragoner, angribe, bestormede Byen og for og Jnsurgenterne, med et Tab af 12 Døde, endeel Saarede, 36 Fangne foruden 5 Dragoner med samt Hestene.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Hr. Fredenreich forhen Agent i London og nu Medlem af den af Jnsurrektionen i Bern nedsatte Regieringskommitter ankom hertil d. 23de og overbragte fra Kommitteen en Skrivelse til den franske Minister. Men denne lod ham ikke for sig, erklærende: At han ingen Berner Kommitter var bekiendt. Den 25de kom der atter Forslage fra Berner Kommitteen, hvorefter den franske Minister afsendte en Koureer. Ved Versoir afstikkes en Leir for 10 a 120 Mand. Allerede trække sig franske Tropper tilsamme der i Egnen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Bern, 28 Septbr. Oberst Paa Muren. (Aufdermaur) indkom her d. 22de med 1500 Mand fra Ury, Schwytz, Unterwalden og Glarus. Den hele Berner Armee rykkede d. 23de op paa Kirke pladsen her, hvor Kommitteens Præsident, Venner Fisker, holdt en kraftfuld Tale til den og erindrede den om dens Forfædres Tapperhed og Eendrægtighed.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Derimod hedder det i en af Præsekten i Lausanne, efter Freyburgs Beskydning, udstedt Proklamation, Til Vaaben, Borgere, Tvinger de troløse Jnsurgentere til at holde Ord. Hvilken sandWadtlænder føler ikke sit Hierte opbragt af Harme, og griber ikke til Vaaben, for at værne om sit Arnested for Rov, Vold og Trældom. Mængden af det til Forsvarstienesten hidstrømmende Landfolk er saa stor, at der ved et trykt Cirkulair er anmodet om, at holde lidt inde dermed, formedelst Mangel paa Qvarterer. Derimod opslaaes den Hvervepatenter, for at oprette beholdede Liniekorps for den herner Regiering. Vaabentummelen bevager mange Familier til Flugten. Den preussiske Stad Neuschatel er opfyldt med sweitzer Flygtninge. Rov og Mord ere den ulykkelige Borgerkrigs skrækkelige Kammerater. J Emlingen og Lenguan bleve den 21de 80 jødiske Familier reent udplyndrede af en Jnsurgenthob. Paris, 4 Okt. Bonaparte har som Førstekonsul for den franske og President for den italienske Republik under 30 September fra Slottet St. Elvud udstedt til den helvetiske Republiks 18 Kantoner en Proclamation, hvori han, blandt andet, siger: e Vel havde jeg besluttet, ikke at blande mig i eders Anliggender, men da J nu have klamredes i tre Aar, uden at forstaae hinanden nærmere, og eders Historie desuden viser, at eders indbyrdes Trige, aldrig kunne endes uden Frankrigs virksomme Mellemkomst, saa kan og maa jeg ikke blive følesløs ved den Ulykke, J ere et Rov for. Jeg vil være Megler i eders Stridigheder, og min Megling skal være lige saa kraftfuld, som den er anstændig for de store Folkeslag, i hvis Navne jeg taler: i Fem Dage efter dettes Bekiendtgiørelse forsamler Senatet sig i Bern. Enhver Bestyrelse, som efter Kapitulationen i Bern maatte have dannet sig, skal være ganske opløst og maae ikke forsamle sig i gien. Præsekterne forføie sig til deres Poster. De bevæbnede Forsamlinger skulle adsprede sig. Den 1ste og 2den helvt. Halvbrigade skulle udgjøre Garnisonen i Bern. Kun alene de Tropper, som have været paa Bene længere end 6 Maaneder, kunne forblive Troppekorps. Senatet skikker 3 Deputerte til Paris; Hvert Kanton kan skikke lige saa mange.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Alle Borgere, som i de sidste 3 Aar have været Landammænd, Senatorer o. s. v., skulle begive sig til Paris, for at tilkiendegive Midlerne, hvorledes E. nighed, Rolighed og Forsoning hos Partierne kan tilveiebringes &c. Nu faaer man da at see til, om Reding og de Berner Hoveder ville lempe sig efter Førstekonsulens Villie, rømme Staden Bern, afvæbne alle deres Tropper og frasige sig al Authoritet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Med Forhauselse vil man erfare de sande Omstændigheder ved Berns Overgivelse d. 18de Septbr. Hvorledes nemlig Effinger, Watteville og Kirchberger med 700 sammenskrabte Mennesker og 5 Kanoner, tvang den helvetiske Regiering, som havde 1200 Mand og 40 Kanoner inde i Staden, til Kapitulation, hvorledes Kirchberger lagde truende sit Uhr paa Fuldbyrdelsesraadets Bord og ikkun gav 10 Minutters Betængningstid; og hvorledes endelig, da Kapitulationen kom istand, de 700 Beleirere vare, paa 50 Mand nær, løbne hver sin Vei, for at skaf se sig noget at spise og drikke.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Det hedder, General Ney, som nyder Førstekonsulens besynderlige Yndest, er udnævnt til Øverst, kommanderende ved de Tropper, som, i Tilfælde, skulde rykke ind i Sveits og trække sig sammen ved Hünningen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Kontreadmiral Loissegnes er kommen tilbage fra sit Tog til Algier og Tunis og har medbragt 6 Heste, 3 Strudser og 3 Løver for Førstekonsulen, 2 arabiske Heste for Minister Talleyrand og Søeministeren, og endeel frigivne Slaver.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Kronprindsen er d. 10 d. M. efter endtHøstmaneure, reist til Lovisenlund for at afhente sin Gemalinde og Datter. De ventes samtlig til Khavn. den 20 i d. M.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Atter har Hovedstaden tabt en af sine dueligste og virksomste Handelsmænd, den brave Major Andresen. Han blev et Rov for Bølgerne paa sin Overfart over Beltet fra Langeland, hvor han havde været i Handelsaffairer. For sin Retskaffenhed og ædle Tæntemaade var han almindelig elsket. Hans Død begrædes af enhver, som kiendte ham. Foruden ham tilsatte endnu et Par Mennesker Livet, hvoriblandt en god og stræbsom Mand, Leietiener Rosing, som fulgte ham paa Reisen. Denne efterlader sin Ente i en beklagelsesværdig Tilstand med 5 umyndige Børn, hvoraf det ældste ser 8 Aar og den yngste endnu ikke 2 Uger gammelt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Fregatten Jris er hiemkommen fra Vestindien.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Den i Kiøbenhavn afdøde Grosserer Niels Brock, skal i sit Testament have bestemt 500 Rd. til ethvert Barn, han har staaet Fadder til, og som er optaldt efter ham.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
I Khavn, informeres nu ogsaa i norske Nationaldandse.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Fra Dragøe er nylig om Nattetid ved høit Vande emigreret en Stare af 100 Gies.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Fra Stokholm meldes, at der nylig var kommen til Staden 26 Vogne med Sølv for Rigsbankens Regning, hvilket strax blev afleveret til Mynten. Adskillige lignende Sølvtransporter kom daglig dertil fra Provindserne og flere ventedes udenlands fra Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Tiltrædelses=Prædiken, holden for FrueMinighed i Aalborg og i Søndertranders Kirke, 14de Søndag efter Trinitatis 1802, af Andreas Peter Meden, Præst ved bemeldte Menigheder, faaes hos Bogtrykker Wandall, hefter for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
De Forældre, som ønsker deres Børn forberede af mig til Konfirmation til næstkommende Paaske, ville behage at lade Børnenes Navne antegne hos mig jo før jo hellere, da jeg derpaa agter strax at begynde min Underviisning med dem, som melde sig. Jeg søgerer paa Nyetorv hos Hr. Mogens Møller. Aalborg den 18 October 1802. A. P. Meden.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Da Borger og Skipper Jens Jensen Holm haver med behørige Attestata beviist hans Duelighed og Kyn lighed i Navigationen og dertil hørende Videnskab, saa er han i afgangne Ravigateur Lars Christensen Thoersens Sted blevet antagen til Lærer i Navigatio sen for denne Byes Ungdom; hvilket man ikke har vildet undlade til Vedkommendes Efterretning herved at bekiendtgiøre. Aalborg den 15 October 1802. Hornsyld. Top. Gleerup. Knæspænde paa Allgaden, lige for Enden af Strand Søndagen den 10de d. M. er bleven tabt et Sølv Fald paa Bogtrytteriet. sende Douceur for Tilbageleverelsen, og henvises i faa stien. Eieren er paa Spor af Finderen; lover en pas den derover sidst holdte 3de Auction, saa bliver be bereder Henrich Adolph Schachs Stervboes Gaard ved Da intet antageligt Bud skeede paa afgangne Feld meldte Gaard stillet til 4de Auction Tirsdagen den 26 og derved absolute bortsolgt, hvilket herved til de Lyst October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, vares de, som endnu itte have indløst deres til Beredhavendes Efterretning bekiendtgiøres. Ligeledes ad hold at afhente dem, da de ellers ved Auction blive ning den Afdøde leverede Skind, uden længere Op bortsolgte. Aalborg den 18 October 1802. Hornsyld. Bøggild. Kieldgaard og hans siden efter ved Døden afgangne En huusholder her i Aalborg, afg. Clemen Christensen, Samtlige Arvinger efter forrige Borger og Verts de sig hos os undertegnede Skifteforvaltere med behørike Johanne Gregersdatter, indkaldes herved at indfinunder dette efter begge begyndte Skifte ifølge Loven at ge Beviser om deres Arverettighed og for deres Tarv mette Afdøde kunde have noget at fordre, saadant med iagttage. Ligeledes indkaldes og enhver som efter be lovlige Beviser og Kraner Rigtighed for os inden den ved Loven befalede Tids Formas anmelde. Aalborg d. 16 Oct. 1802. Kap. Bøggild. gaarden bortsolgt nogle fede Kiør og Stude, 1 Tyr, middagen Kl. 3, bliver ved offentlig Auction i Tegl Næstkommende Løverdag den 23 October om Efter des.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
nogle Faar, Sviin og Giæs, hvortil Kiøber indbyer med sine staaende og løbende Redskaber, samt An nærværende Tid beliggende i Østeraae her i Aalborg, En Jagt som er drægtig 4 1/2 Commerce Læster, fortere og Touge, strax at faae til Kiøbs, naar Liebhaveved Østeraae, der og samme giver nærmere Under re snarest mueligt melder sig hos Sr. Peder Slagter, retning. en Karls Lomme bortstiaalet et med Sølv beslaget Paa sidste Aalborg Marted den 12 October blev af passende Doceur, naar de melder sig paa Bogtrykkeriet. om samme kan give nogen Oplysning, kan vente sig en Mærskums Pibehoved, med tilhørende Nør. Hvem kan vedkiende sig dem, kan erholde dem imod dette Ar Hvem som maatte have mistet 4 Ænder og beviisligvertissements Bekostning i Aalborg Kloster hos Aalborg den 18 Oct. 1802. Niels Brot.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Af de til Aalborg Postcontoir siden sidste Betiendtgiørelse i disse Tidender No. 71 indkomne Breve, findes følgende uindløste, nemlig: 166 Alets Hansen i Aalborg, fra Lübet, 163 Forvalter Brandt paa Bratskov, fra Viborg, og Jørgen Pedersen i Brendsted, fra Sønderborg, 1 Anders Rasmussen i Brenstrup Bye, fra Ringsted, 172 Styermand Johan Pet. Randblom i Aalborg, fra Helsingøer. 173 Jens Saarup paa Ballorum i Treds Sogn, fra Ribe. 14 And. Christensen i Aalborg, fra Lybek, 175 Lods Jørgen Møller i dito, fra Aarhuus 115 Kapt. Uttermøhlen paa Bratskov, fra Hiørring, 177 Peder Madsen Vogn i Mosbierg Sogn, fra Nan ders. 178 Lægsmand Steffen Steffensen i Giøttrup, fra dito 119 Dragon Christen Pedersen Brønsvang paa Voer gaard Gods, fra dito 180 Sognefoden i Gandrup i Østerhassing Sogn, fra dito 181 Johanne Guorea Lund i Aalborg, fra Kiøbenhavn 182 Jens Føltve 1 Gandrup, fra dito 183 Kammerraad Lang til Hessel, fra dito 134 Luigi Salini i Aalborg, fra dito 185 Provst Claudi i dito, fra dito 186 Jens Madsen Kaasemølle i Vester Giølland, fra dito. Aalborg Postcontoir den 18 October 1802. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Ved 849 Trækning i Kiøbenhavn er udkommen Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Bekiendtgiøres herved: at Torsdagen den 4 Novbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag og følgende Dage bliver i Hornum Præstegaard Hornum Herred, holdet Auction over følgende Meubler og Effecter, som alle ere saa gode som nye, nemlig: 2 Mahognie Borde at sætte under Speile, Borde, Stole, Canopeer, Speile, Sængesteder med Omhæng, Sengeklæder, Mandfolks klæder, Linned, Jern Kakelovne, Steen, Messing, og Glastøi, Kiøkken og Bryggersredskaber, 2 Heste, Hestetøi med og uden Messing, Køer, Vogne, Gaardsredskaber, Bøger i adskillige Videnskaber, med mere, som bortsælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet stulle vorde bekiendtgjorte. De Lysthavende ville behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Nibe den 14 October 1802. Reiersen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Credi- og Debitorer udi Stervboen efter afdøde Christen Pedersen, Fæstegaardmand paa Giettrup Gods udi Uldsted Bye, Kier Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plataten af 26 October 1792, at møde ved Stiftets Foretagelse 5te og 12te Ugersdagen den 9 Novbr. og 21 December d. A., udi Stervboegaarden i bemeldte Uldsted, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige. Høelund den, 2 October 1802. Paa Stifteforvalterens Vegne. A. Müller. Paa Hendes Kongelige Høihed Kronprindsesse Maries høje Fødselsdag Torsdagen den 28 October, bliver Afsemble Ball paa Kompagnihuset præsice Kl. 6 om Aftenen; de respective Liebhabere, saavel inden som udenbyes, der agter at tage Deel i dette Ball, vilde behageligst lade afhente deres Dandsen Billetter hos mig undertegnede. Conditionerne ere som f. A. De Dandsende betaler for deres Dandsen Billet 4 Mk. 4 s. og for deres Spisning 2 Mk., samt for det de dertil efter Behag forlanger at drikke. Alle andre, som ikke dandser, betaler kuns for deres Spiisning 2 Mk. og fordet de dertil forlanger at drikke, for Kaffe og Thee betales intet. Meller Klupvært.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Jfølge Forening ved Forligelses=Commissionen heri Byen, og derefter meddeelte Separations Bevilling, af 16 August d. A., er der imellem mig og Hustrue Mette Cathrine Christensdatter skeet Adskillelse fra Bord og Sæng. J den Anledning, da vi saaledes lever fraskildt hver for sig, anmodes alle og enhver, ikke at betroe bemeldte Mette Cathrine Christensdatter noget paa mit Navn, da jeg efter forestaaende passerede ei finder mig pligtig til at betale samme. Aalborg den 13 October 1802. Christen Hau, Borger og Skipper.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Min eiende og iboende Gaard i Hals Bye, som for faae Aar siden kiøbstedmessig er opbygt, beliggende paa et plaisant Sted ved Jndseilingen til Liimfjorden, har overflødig Eiendom af Ager og Eng, Moese og Skov til circa 10 Skpr. Hartkorn, Aalefiskerie med flere Herligheder, er underhaanden tilkiøbs; Lysthavende ville henvende sig enten til Undertegnede eller min Broder, And. Chr. Brink i Aalborg. Kiøberen kan strax til træde Eiendommen. Hals den 11 Oct. 1802. Eng. J. Brinck.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Haandbog for Lærere og Opsynsmænd ved Borger og Almue Skolerne, ved FredriPlum, Doctor i Philosophien og Theologien, Sognepræst i Slagelse og Provst i Slagelse Herred, 8 Mk., hefter 8 Mk. 6 s., indbunden 9 Mk. 4 s. 2) Den danske Huusmoders Kotten Kattetis mus, 5 Mk. 4 s. indbunden. 3) Knigge om Egennytte og Utaknemlighed, et Side stykke til Bogen over Omgang med Mennesker, Mk. 8 s. indbunden. 4) En kort Afhandling om de poetiske Guder og Helte oversat af Mag. H. Gottschalch, Rector i Aalborg, 1 Mk. 8 s. indbunden. 5) Om Aarsagerne til Bondens sieldne Kirkegang, er Substitut Gregersen, 1 Mk. 4 s. heftet. 6) Den ædle Løgn, Komoedie i een Aft af Auguv. Kotzebue, en Fortsættelse af Menneskehad og Anger; oversat ved J. G. v. Andræ, Lieutenanved det 3die jydske Jnfanterie Regiment, heftet for 12 s. paa Trykpapiir og 1 Mk. paa Skrivpapur.
Jyske Efterretninger, 1802-10-19
1) Forordning angaaende Søenindrolleringsvasenet i Danmaxt, af 8 Januarii 1802, 1 Mk. 6 s. heftet. 3) Administratorerne for Anlægget ved KronprindFredrits Kilde, til Deres ærede Medborgere de 23 Julii 1802, da vor elskte Kronprinds Frederibeærede Anlægget med sin høie Nærværelse og nadigst tillod Kilden at bære sit Navn, 2 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Bern, 3 og 6 October. Freyburg skal paa ni angribes. J denne Hensigt er herfra nylig afgaaet endeel svært Skyt og 5 Jnsurgentbatailloner. Daglig ankomme her friske Tropper fra alle Kanter. B. Reding har d. 27de aabnet en Landdag i Schwytz.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Paa samme er General Bachmann udnævnt til Øverstkommanderende over de Kantoners Tropper, som have konfoedereret sig med Bern, for at gienbringe hen gamle Tingens Orden, og, som Akten herom siger, at drive den foregivne Regiering i Lausanne ud at Sveits med væbnet Haand. - Landdagens Aabnelse under frie Himmel ved Klokkeringen og Kanontorden. var overmaade høitidelig. Ved det paa Raadhuus pladsen opførste Amphitheater paraderede 50 af de smukkeste Mænd af Kanton Schwytz i den gam ærværdige Speitserdragt, bevæbnede med Hellevarden. og Morgenstierner. B. Reding, som man kalder den anden Wilhelm Tell, holdt en Tale, hvori hans hele Siæl blev giennemstrømmet af An heftig Gysen over den store Beslutning, at redde Fadrenelandet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Den 26de udkom her en Erklæring fra Cheferne til Regieringen i Lausanne, hvori denne opfordres til at forlade Wadtlandet, da der nu intet mere er for den at bestille, siden Samtligheden af deundske Folk i Sveits har proklammeret deres gamle Kantonsforfatninger og besluttet at seire eller døe, for at forsvare samme &c.