JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Den i Kiel tilligemed den ny anordnede Gjordemoderskole, oprettede Fødselstiftelse er nu i fuld Gang. J dette Huus, som er forsynet med alt det Fornødne, finde fattige Fruentimmer et sikkert Tilflugtsted, hvor de kunne oppebie deres Forløsning. De modtages 4-6 Uger førend de komme i Barselseng, og nyde efter deres Nedkomst Pleie indtil de ere friske igjen. Ganske Fattige modtages her uden mindste Betaling, saasnart de forevise en Attest paa deres Fattigdom fra deres Øvrighed eller Præst. Mindre Trængende nyde disse Fordele for to Mark (formodentlig Lybsk) ugentligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Alle andre Frugtsommelig modtages her ligeledes uden Attest og loves den ubrødeligste Taushed. Der drages ogsaa, naar det forlanges, Omsorg for Børnenes videre Forsørgelse &c. Hofraad Wiedeman fra Brunswig, som ventes i næste Maaned til Kiel, har Opsigt over det Hele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Prinds Heinrich af Preussens Reise til Kjøbenhavn skal indtil videre være udsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Justitsraad Schmidt Phiseldeck reiser i denne Tid omkring i Hertugdømmerne, for at undersøge de derværende Qvarantaineanstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
De to Forbrydre i Jsland, der, for begaaet Mord, ere dømte fra Livet, skulle henrettes i en Søstad i Norge, hvortil de fra Jsland skulle være ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Den afdøde Geheimeraad Brandt har skienket Herlufsholm Skole, hvis Patron han har været, sin ikke ubetydelige Bogsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
De i Gaar ankomne Engelske Aviser, som gaae til den 21 Junii, indeholde blandt andet følgende Nyheder; fra St. Thomas meldes angaaende General Ferrands Operationer mod de Sorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Da Negrene indfandt sig ved Staden St. Domingo og vare i Begreb med at angribe den, blev der sendt følgende Opfordring: "Jacob den 1ste, Keiser af Heiti, til Høvedsmanden over en Afdeling af den Franske Hærs Tropper. Da det strider mod Rigets Love og Uafhængighed, at det tilstedes nogen Deel af den Franske Armee, at forblive paa Øen, saa opfordres General Ferrand til at overgive Staden St. Domingo, inden 24. Timer. Dersom Staden ikke rømmes inden den Tid, saa skal den plyndres og alle Jndbyggerne springe over Klingen. - Da det var vanskeligt at finde nogen, som vilde paatage sig at overlevere et passende Svar paa denne Opfordring, saa befalede Generalen, at affyre tre Canonskud paa de Sorte. Dette Svar var saa kraftigt og forstaaeligt som mueligt. Fægtningen foregik paa Slætten St. Charles. Med en ubetydelig Armee gjorde Ferrand et Udfald mod en talrig og blodtørstig Fiende. Hver Gang i Spidsen for sine Tropper, blev han to Gange saaret, men skjulede det for sine Folk. Tredie Gang fik han et Saar af en Musketkugle, som næsten dræbte ham paa Stedet. - J Førstningen havde man ikke stor Hielp af de Spanske, men i det afgjørende Øieblik, kjæmpede de, opflammede af deres Anførers Nærværelse, med stor Tapperhed. 1300 Sorte bleve paa Valpladsen, al deres Krigsforraad og deres hele Krigscasse faldt i Seierherrernes Hænder, hvis Tab neppe var 80 Mand. Undsætningen fra den Rochefortske Escadre synes ikke at have havt nogen Deel i de Sortes Nederlag. De flygtede Jndbyggere paa St. Domingo bleve strax opfordrede til at vende tilbage igjen, den hele sorte Armee maatte trække sig tilbage, og den 19 April var Dessalines paa Cap. - Lord Mulgrave anførte i Parlamentet, at den Franske, Spanske og Hollandske Flaade, udgiør ikke over 80 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Engelland derimod har nu 91 Linieskibe, og regner man hertil 11 Skibe paa 50 Canoner, saa har det en Overlegenhed af 22 Skibe. - Samme Tidende leverer en detailleret Efterretning om den sorte Ørneordens Tilbagesendelse fra Sverrig til Preussen. Da adskillige Preussiske Generaler, som havde Svenske Ordener, erfarede, at Kongen af Sverrig havde tilbagesendt den Preussiske Orden, besluttede de ogsaa at tilbagesende ham den Svenske. General-Lieutenant Schmettou, som havde faaet sin 1798, tilbagesendte den, ledsaget af et Brev til Gustav Adolph. Kongen af Preussen har derpaa skienket denne brave General den røde Ørneorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
En Hollandsk Tidende melder under den 22 f.M. at der ved de Canariske Øer skal være forefaldet et mordisk Søslag imellem den Fransk-Spanske Flaade, under Admiral Gravina, og den Engelske, under Admiral Nelson; at begge Anførerne have sat Livet til, og at de Engelske have taget 9 Linieskibe og 4 Fregatter. - Denne Efterretning synes ikke at være saa urimelig, som de Tydske Aviser, mene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Rettelse. J forrige Numer S. 1168 Lin. 9. Croesus sagde læs: Solon sagde til Croesus &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Man kan i vore Dage personlig mishandle sin Næste saaledes, at hans Sundhedstilstand, om ikke strax, saa dog med Tiden, maa skrækkelig lide derunder, og for denne Forbrydelse kommer man ikke til at bøde andet end en Pengemulct, der efter Pengenes nuværende Værdie, stundom er meget ubetydelig, især naar man seer hen til Overtræderens Formue. Tyven kommer til at lide een af de meest vanærende og haardeste Straffe, naar han stieler tredie Gang en Ubetydelighed, medens den, der endog tredie Gang voldsomt angriber sin Næstes kostbareste Eiendom, hans Sundhed og Førlighed, slipper med en Pengemulct. Forholdet: imellem disse to Straffe synes ikke at være passende, og det er ikke let at indsee, hvorfor den gjentagne Forbrydelse ikke ligesaavel i personlig Vold, som i Tyvssager, skal bestemme og forøge Straffens Grad. Lovens Mildhed i dette Tilfælde kan lettelig afføde Misbrug. Den, som vil tage personlig Hevn over sin Næste, behøver kun at besidde saa mange Kræfter, som der udkræves til at angribe ham, og saa mange Penge, som der behøves til at afsone Overtrædelsen, naar han her er uforsigtig nok til at begaae den i Vidners Overværelse. Den Stærkeres Ret, som Staten har ophævet, indføres saaledes igjen, og antager man, hvad man bør, at de sædvanlige Voldsbøder, ikke ere nogen egentlig Straf for den Formuende, saa er det maaskee snarere Legemstyrken end Retfærdigheden, der giør her Hovedudslaget i Sagen. Den, der besidder de fleste Kræfter, og tillige Penge, tager sig og faaer den største Fyldelstgjørelse, enten han har Ret eller Uret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Det er desværre ikke Forfatterens Phantasie, der har bevæget ham til at sige hvad han her har sagt. Det er Resultater, udledte af virkelige Kjendsgierninger. Han har kjendt Mennesker, der stolede saa meget paa deres Kræfter og Penge, at de saare ofte tilsigesatte de Pligter, som den ene Statsborger skylder den anden. Han har seet dem gjøre sig til af deres Frækhed, og den blev dem til en Vane, fordi endeel af deres Medborgere ansaae dem ordentlig for farlige, og Lovene vare for milde til at standse deres Balstyrrighed. Alle personlige Fornærmelser af Betydenhed burde ikke kunne afsones med Penge, fordi Sundheds og Førligheds Forliis mindst lader sig erstatte paa denne Maade. Begge Deele ere en Eiendom, som Borgeren i en Stat aldrig noksom kan sættes i Betryggelse for. Den Skade, som en Tyv kan tilføie ham, kan forvindes, men for den personlige Skade, der tilføies hans Legeme ved en Voldsmand, kan ingen Lov i Verden give ham tilstrækkelig Fyldestgiørelse. For et Ord, fremsagt i Hidsighed, maa Overtræderen lide den haanligste Æres straf *), og for den grusomste personlige Mishandling slipper han med en Pengemulct. Hvor meget lettere er det ikke for Fornærmeren, at give en passende Fyldestgjørelse for den første *) F. Ex. naar nogen udskjelder en anden for Tyv. end for den sidste Overtrædelse? - Personlig Fornærmelse og Overlast burde, efter Omstændighederne, ogsaa straffes med personlige eller corporlige Straffe. Den strængeste Jus talionis eller Giengieldelsesret kunde aldrig lade sig bedre anvende end netop i dette Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Kjøbenhavns Physiognomie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Denne store Stad er den pudseerligste Figur der kan tænkes. Den har tusinde Slags Ansigter, som snart lee, snart græde, snart see ud som Glæden selv, snart som Fortvivlelsen. Den er paa den ene Side klædt som en Prindsesse, og paa den anden som en pjaltet Tigger. Kommer man fra Toldboden af ind i Kjøbenhavn, saa troer den, der aldrig har været her før, at han vil faae at see den skjønneste Stad i Verden. De stolte Bygninger paa Amalienborg, de glimrende Palaier, Frederik den Femtes ypperlige Statue, Alting berettiger ham til, med Grund at gjøre sig en saadan Forestilling. Lige til Kongens Nytorv er Kjøbenhavn klædt i sin Stadsedragt. Men det er desværre kun Hovedtøiet man seer her. Kommer man til Østergaden, saa taber allerede dette skjønne Udseende sig. Denne Strækning, som man, lige til Gammeltorv, kan kalde Byens Taille, snoer sig saa skiævt, at man med Føie kan kalde den sveirygget. Dersom en Anatom skulde beskrive denne Figur, saa vilde han maaskee sige, at Amalienborg er Hovedet og følgelig ogsaa Hjernen, Kongens Nytorv, Østergade, Vimmelskaftet og alle Gaderne i Østerqvarteer Hjertet, Sølvgaden med Cassernerne, Nyboder &c. Armene, og de øvrige mindre Gader Fødderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Paa Rundetaarn kan man bedst oversee den hele Kjæmpesigur i alle sine Bevægelser. Man forfærdes her, naar man betænker, at de mange Tusinde, der mylre her som Bier, og ere færdige at løbe hverandre omkuld, inden et Aarhundredes Forløb ere Støv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Kjøbenhavn er imidlertid, efter de fleste Udlændingers Forsikkring, siden den sidste Jldebrand blevet til een af de skjønneste Stæder i Europa. Det forener indenfor sine Mure de fleste Behageligheder, som nogen anden Residence besidder, endskjønt kun faa af Kjøbenhavns Jndbyggere skjønne derpaa. Af Promenader har det de skjønneste der kan tænkes. Volden f. Ex. forener alle de Yndigheder, som kunne gjøre en Spadseregang behagelig. Den strækker sig omkring hele Staden, og de skyggefulde Træer, den er beplantet med, danne en næsten uafbrudt Allee. Den aabner den meest fortryllende Udsigt til hele Omegnen, saavidt Øiet kan naae, og dens høie Beliggenhed giør her Luften sund og forfriskende. Den som vil vedligeholde sin Sundhed, uden Doctorens eller Apothekerens Hielp, behøver kun at gaae hver Dag een Gang over Langebro, og derfra over Volden til Toldboden. Lunden ved Citadellet besøges vel for det meste kun om Søndagen af Hovedstadens Jndbyggere, men den er dog saa behagelig en Promenade som man kan ønske sig. Paa Toldboden nyder man det stolteste Syn. Man staaer her midt imellem to af de berømteste have i Verden; Vesterhavet og Østersøen. Der gives neppe nogen Stad i Europa, der har en interessantere Beliggenhed. Man seer her Skibe fra alle Verdensdele. Omegnen af Kjøbenhavn er fortryllende. Selv dets Forstæder eller Broer have i de senere Aar faaet en ganske fortræffelig Skikkelse. De gamle Rønner ere blevne nedrevne, og de skjønneste Bygninger opførte istedet. Frederiksberg, Aller er een af de nydeligste Promenader, og Frederiksberg Slotshauge i sin nye og forskjønnede Skikkelse et sandt Eliseum. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Blandede Nyheder. Alle de Recruter, som nu komme til Hovedstaden, saavel hværvede, som af Landmilitsen, skulle lære at voltigere, klavre, fægte og svømme. J Forgaars vare 300 og i Gaar ligesaa mange ude at svømme ved Nyholm, under Prof. Nachtigals Opsigt. Ved Gammelstrand er der nu paa et eget dertil opreist Brædt opslaaet en Taxt for Vognmændene, og enhver sættes nu derved istand til at vogte sig for, ikke at tages ved Næsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Grev Joachim v. Bernstorf gjør nu en Reise til Pyrmont. - Grev Baudissin, Dansk Minister i Berlin, har d. 27 f. M. med Kongl. Tilladelse gjort en Reise til sine Godser i Holsteen, hvor han agter at opholde sig i tre Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Kammerherre v. Bülow, Hofmarchal hos H. K. H. Arveprindsen, har ansøgt om sin Afsked og faaet den med 1200 Rdlr. Pension. Oberstlieutenant Kammerherre v. Blücher er udnævnt til Hofmarchal i hans Sted. H. K. H. Arveprindsen med Familie, Hertugen af Würtemberg og hans Gemalinde, og mange af den høie Adel have hidtil bestandig beæret det Franske Skuespillerselskab fra Sverrig med deres Nærværelse. Gvolutionsesquadren skal i 28 Dage krydse ved Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
J Jenaische Litteraturzeitung roses den sidste Danske Toldrulle. "Den hører ogsaa, siges der, i videnskabelig Henseende til de mærkværdigste Producter i dette vigtige og vanskelige Fag. Den er bygt paa den vise og liberale Grundsætning: den mueligste Frihed i Handel og Vandel, da man ved lang Erfaring har overbeviist sig om de skadelige Følger af alle Konstlerier og unaturlig (?) Tvang. Man læser nu en Efterretning om Grusomhe 3 185 der, som nogle Negerprangere paa Barbadoes for ikke ret længe siden have begaaet mod Sorte, der overgaaer al Forestilling, og som ikke kan andet end opvække hos hver Menneskeven det Ønske, at denne afskyelige Menneskehandel i alle oplyste Staters Colonier maatte aldeles blive forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
En frugtsommelig Negerinde blev ihielstukken af en hvid Barbar, fordi hun var for mat til at gaae saa stærkt som han vilde, og da man kom efter, at en bortrømt Negerdreng havde skjult sig i en Hule, lagde man Jld omkring den, for at drive ham udi derfra, og begravede ham derpaa levende. Begge disse Umennesker slap med - en Pengemulct. Den Engelske Fregat Loire har indtaget den lille Spanske Stad Muros, som ligger Sønden, for Cap Finisterre, efterat den i Forveien havde erobret med Storm to Forter, som beskytte Byen; og Nabobayen. Hensigten var at bortføre en Fransk, Caper og en Spansk Brig. Dette lyktes ikke allene Engellænderne, men de nødte endog Spanierne til at føre alt det Gods, som den Franske Caper havde bragt i Land, ombord med deres egne Baade. De havde desuden taget en Fransk Brig, som laae i Bayen, om ikke Spanske Troppers Ankomst havde nødt dem til at stikke den i Brand. Fortets Skyts blev fornaglet, og fra Batterierne kastet i Søen. Fregatten Loire ankom d. 16 Junii til Plymouth med de to erobrede Skibe og tillige med en Spansk Canonbrig, paa 7 Canoner, som den havde erobret Dagen i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Mis Patterson, Hieronymus Bonapartes Gemalinde, lever meget ingetogent i Camperwell i Engelland hos en af sine Paarørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Den nuværende Vicekonge af Jtalien, Keiser Napoleons Stedsøn, Prinds Eugen, er 24 til 25 Aar gammel. Han har siden de berømte Feld toge i Revolutionskrigen bestandig været hos Kelseren. Han fulgte med ham til Ægypten, kom tilbage med ham derfra, og har været Vidne til alle hans Seiervindinger. - J Førstningen var han Adjutant hos Keiseren, som gjorde sig en Fornøielse af at danne ham. Han har gjennemgaaet alle militaire Grader, og alle de Belønninger, han har nydt, vare Frugterne af rosværdige militaire Foretagender. Han udmærkede sig især i Spidsen, for Guidernes Corps ved Slaget ved Marengo. Mailand skal nu levere 15,000 Conscriberede for Aaret 13. Den nye Pavelige Krone, som den Franske Keiser har bestemt som en Foræring for Paven, er af stor Værdie og mesterlig udarbeidet. Den er forfærdiget i Paris og rigelig besat med udvalgte Orientalske Rubiner, Saphirer, Smaragder, Brillanter og Perler. Der findes især blandt disse en kostbar Smaragd, som veier 2 3/4 Unzer, og i adskillige Aarhundreder har været gjemt i Vaticanet, men som Keiserens sædvanlige Gavmildhed nu har givet sin første Bestemmelse igjen. Cardinal Fesch skal overlevere Paven den Det Engelske Parlament har nu atter bevilget 3 1/2 Mill. Pund til at indgaae saadanne Engagements, som Viisdommen finder passende og Omstændighederne gjøre nødvendige. For modsatte sig det rigtig nok denne Gang, som sædvanlig, men ogsaa denne Gang, som sædvanlig, til Unytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Den bekjendte Tyran Diezzar, Pascha af Acre, var født i Bosnien af fattige Forældre, der vare Østerlandske Christne. Allerede i sit syttende Aar havde han myrdet en Pige, som han var forelsket i og som ikke vilde føie hans Ønsker. Han maatte derfor flygte som Matros paa et lidet Skib til det Jnderste af Tyrkiet. Hans Vildhed, og Stolthed paadrog ham hans Kammeraters Had. Han blev nødt til at vandre omkring i Natolien og Romelien, hvor han var færdig at omkomme af Hunger, og derfor maatte sælge sig selv til en Slavehandler, der bragte ham til Ægypten. J Cairo lod han sig omskjære, blev derpaa Soldat i Aly Bey's Tjeneste, hvor han udmærkede sig, som et Myrderedskab, f. Ex. ved at hente en Beys Hoved, strangulere en Chef, stikke en By i Brand &c. Dett te forskaffede ham Navn af Diezzar (Slagter eller Morder). Siden blev han Pascha af Acre, og tilsidst Statholder af Barut. Her viste han uafladelig sin Blodtørstighed. Ved Beleiringen af Ba rut lod han nogle Krigsfanger bringe for sig, overøste dem med Skieldsord, og lod dem derpaa levende indmure. De Ulykkeliges Hoveder og Hænder ragede frem, og vare saaledes udsatte for Soldaternes Mishandling, indtil de døde. Deres sammenbundne Hænder brugtes som Stolper, hvortil man bandt Heste. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Ved Manchester i Engelland gjorde man nylig et comisk Veddemaal. Man forsikkrede en meget snaksom Landsbydegn, at han ikke i to Timer var istand til at tie, om det skulde koste hans Liv Degnen tilbød sig at sætte de Penge, som han skulde betale for en Grøvt, han vilde lade grave, paa Veddemaalet, og man antog hans Tilbud. Han blev bragt hen paa et Sted paa Marken, hvor han i den bestemte Tid ikke skulde aabne Munden. Han gjorde sig al optænkelig Umage for at vinde Veddemaalet, og var taus som Graven. Man prøvede alle muelige Midler, for at faae ham til at snakke, men forgjeves. Man fortalte ham, at hans Nabo laae for Døden, men han gav ikke en Lyd fra sig. Endelig fandt man paa, at gaae hjem til hans Kone og fortælle hende, at hendes Mand var bleven stum. Nu kom Konen styrtende og raabte ængstelig: min Engel, hvad er der mødt Dig? Manden vedblev at ryste og nikke med Hovedet, og gjorde Tegn, at hun skulde gaae sin Vei, Konen rev Hovedtøiet af Fortvivlelse af sig, og teede sig som en Rasende, thi hun troede nu fuldt og fast, at hendes Mand havde tabt baade Forstanden og Mælet. Det kunde Degnens ømme Hjerte ikke udholde. Naa da Du lille fortryllende Pulverher, raabte han: "Din Kjerlighed er Skyld i, at jeg taber mit Veddemaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Den unge Skuespiller Rosius eier nu en Capital af 20,000 Pund Sterl., men efter de Engelske Love tilhøre de hans Fader, indtil han er myndig, og denne er meget egennyttig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Vi faae nu en ny Bearbeidelse af Christian den Andens Historie, i det Tydske Sprog ved Hr. Berman, Lærer i Christiant's Jnstitut. Med Bogen følger Kongens Portrait, stukket af SchuleJndsenderen af Stykket om Fremgangsmaaden mod de Røvere, som overfaldte Hr. Capitain Holm paa hans Hjemreise fra Vestindien, vil tilgive, at Udgiveren ikke har kunnet optage det i dette Blad, da han med fuldkommen Vished, veed, at Beretningen, saaledes som den er bleven fortalt paa Prent, er urigtig, og at man ikke kan vente sig nogen rigtig Oplysning, førend der er bleven aflagt Forklaring i Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Nyeste S. derie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Kjøbenhavn. No. 77. Den 8 Julii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Franske Skuespil. Der gaves Tider, da Jtalienske Operaer og Franske Skuespil afvexlede i Kjøbenhavn med Danske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Man saae paa den Tid saa meget hellere Franske Stykker, som dette Sprog var Hoffets og den finere Verdens. De Franske Skuespillere fik deres Afsked, og fra denne Periode af synes det Tydske Sprog, at have afløst, det Franske hos de høiere Classer. Da Frankrige i Revolutionstiden begyndte at spille en saa vigtig Rolle paa Europas politiske Skueplads, begyndte ogsaa dets Sprog at blive meget almindeligt, og nu, da den Franske Nation i de fleste Henseender optager den første Rang blandt alle Folkeslag paa Jorden, er dette Sprog blevet næsten uundværligt for ethvert Menneske af Opdragelse. - Den Franske Revolutions blodige og rædselfulde Optrin have tvunget mange Franske Skuespillere til at forlade deres Fædreneland, og søge deres Underhold i andre Lande. Saaledes kom der for adskillige Aar siden et Skuespillerselskab til Hamborg, der saa meget lettere fandt sit Udkomme der, som der i Redolutionstiden, som bekjendt, opholdt sig en stor Mængde Emigranter i denne Stad. Det var af denne Aarsag, at vi, efter tredive Aars Forløb, fik at see, hvad vi ellers i Kjøbenhavn ikke saa let havde faaet at see, uden med store Bekostninger, Franske Skuespil, der, endskjønt det kun vare Smaastykker, dog havde stor Jnteresse, da Hovedrollerne bleve givne af den fortræffelige Konstnerinde, Madame Foures, hvis Spil ingen, som har Følelse for sand Konst, saa let vil glemme. - Besynderlige Conjuncturer, der ikke saa ganske staae i Forbindelse med det dramatiske Væsen, have været Aarsag i, at de Franske Skuespillere, som allerede i adskillige Aar have været ansatte ved Operaen i Stokholm, nu ogsaa ere komne til Kjøbenhavn. De have spillet adskillige Gange med temmeligt bifald, og det er derfor neppe upassende at tale her et Par Ord om Franske Skuespil i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Det være langt fra, at Forfatteren her vil holde nogen Lovtale over den Franske Skuespilkonst eller anbefale den til Efterlignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Man er i den senere Tid bleven alt for tilbøielig hos os til at beundre og efterligne alt hvad der bærer Navn af Fransk, alt hvad der skeer paa hiin Side Rhinen, til at Forfatteren end mere skulde søge at opflamme denne just ikke rosværdige Tilbøielighed. Det kostbareste, som et Folk eier, er dets Nationalaand, som det bør søge at forfine, men aldrig give Slip paa af utidig Efterlignelseslyst. Denne Aand staaer tildeels i vore Dage stor Fare for ganske at forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Naar jeg hører, at man beundrer en eller anden stor Mands Proclamationer, der skylde hans Secretair deres Tilværelse, saa forekommer Verden mig som et Parterre, der applanderer Skuespilleren, naar Digteren har været heldig. Fornøielser. At nyde Fornøielser er det Maal, som alle Vise og Daarer, Rige og Fattige, Høie og Lave, hver paa sin Viis, hige efter. Fornøielser ere een af Drivefjerene til det meste Gode og Onde i Verden, og Haabet om at kunne nyde dem ophører kun med Livet. Men betragter man de fleste af dem i deres rette Lys, saa ere de Lygtemænd, som Alle løbe efter, uden at de nogensinde naae dem, og for at kunne have den Glæde, at løbe efter dem, styrter man sig i Moradser, og saarer sig selv paa Livets talløse Torne. De Store misunde de Smaa, de Smaa de Store, de Rige de Fattige, de Fattige de Rige de Fornøielser, de nyde, men alle med lige megen Grund; de have intet at misunde hinanden, thi Naturen er upartisk.