JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Den 12te Junii har Hs. Majest. ved Stadens Magistrat allern. udgivet en Placat af følgende Jndhold: At som det erfares, ved Endeel af Haandværks=Laugene her i Staden hidtil at have været Brug, at, naar en Svend i ugift Stand ved Døden er afgaaet, er hans Efterladenskab af Oldgesellerne bleven optegnet, og derefter iblant Svendene paa Herberget ved en af dem selv anstillet Auction bleven gjort i Penge, men Oldgesellerne ikke ved nogen Anordning ere bemyndigede til saadant Foretagende, da slige Skifter ligesaavel til Stadens Magistrat som alle andre bør tages under Behandling og afgiøres af Rettens Betiente, saa er, i Følge det Kongl. Danske Cancellies der om under 3die i denne Maaned tilkomne Skrivelse, til behørig Efterretning for samtlige Mestere og Svende udi alle her værende Haandværks=Lauge bekiendtgjort: at, saasnart nogen Svend ved Døden afgaaer, skal den Mester, han sidst har arbeidet hos, saavelsom Oldgesellerne være forbundne til strax at anmelde Dødsfaldet for Skifte=Retten, saafremt de ikke vilde vente derfor efter Loven og Forordningen af 10 Aug. 1697 at vorde anseete, og disse sidste, nemlig Oldgesellerne derhos alvorligen være forbudne, som hidtil at dem uden Tilladelse er skeet, at befatte sig med, eller anmassesig noget af den Afdødes Efterladenskab, men saadant skal, saaledes som det forefindes og urørt til Skifte=Rettens Behandling af dem overgives.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Den 15de Junii er Studenten Hans Dutzen allern. beskik let til Copiist i det tydske Told=Contoir.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Fra den 27de Maj til den 1ste Julii ere her i Staden, copulerede 65 Par, fødte: Drenge 99, Piger 90, tilsammen 189, døde: Mænd 47, Qvinder 39, Drenge 29, Piger 32, tilsammen 147, ere altsaa 42 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 12, Barselseng 1, Blodgang 1, Brystsyge 15, Druknet 2, Dødfød 2, Feber 5, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 1, Forstoppelse 1, Gicht 1, Guul soet 1, Hastig død 3, hidsig Feber 5, Hoste 2, Hængt sig 1. Jnflammation 5, Koldbrandt 1, Kopper 3, Krampe 1, Orme Feber 1, Slag 35, Skiørbug 1, Stikflod1, Svindsot 10, Trøske 1 tærende Syge 13, uangivne Svagheder 10, Ulykkelig Hændelse 3, Vattersoet 6. Udi Frederichs Hospital ere fra den 20de Maj til den 24de Junii af Patienter indkomne 110, udgaaet 100, døde 177, af Barselqvinder indkomne 39, udgaaet 44; af Børn fødte 42.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Beskrivelse over en Madera. en Madera er omtrent 55 Engelske Mille lang og 12 bred. Den deles i 2 Capitanias, hvilke kaldes efter i samme beliggende Stæder Funchal og Maxiko (MaschikGouverneuren er Overhovedet for alle borgerlige og Militain Departementer paa denne Øe, paa Porto Santo, paa Salwages og paa Jlhas Desertas. Justits=Departement staaer under Corregidoren til hvilket alle Appellationer fra Under=Retterne skee; til denne Post pleyer Kongen i Amidelighed at udnævne Personer, som ere fra Lissabon. Et hver Ret bestaaer af et Senat, hvis Medlemmer udvælges selv en Dommer til Præsident. De udenlandske Kiøbmærvælge sig en egen Dommer, som kaldes Providor, og tilge oppebærer Kongl. Told og andre Kongl. Jndkomster. Di beløbe sig i alt omtrent til 120000 Pd. Sterl., og anvedes igien for største Deelen til at besolde de Kongel. Betienre og Tropper, samt til at vedligeholde de offentlige Bygniger. De bestaae i Tiende af Frugter, der tilhører Kongen, som Stormester for Christ=Ordenen, videre i et Paalæg 10 pro Cento paa alle indkommende Vare, Levnetsmidallene undtagne, og endelig i en Afgift af 11 pro Cento. alle udgaaende Vare. Der er kun paa denne Øe et Comp nie regulaire Tropper 100 Mand stærk, Milicen derimod henimod 3000 Mand stærk, af hvilke hverken Officeer, eller Gemeene faae nogen Sold; men eftersom man alliger ved samme erholder en vis Rang, saa giør enhver sig Umafor at blive antagne iblant dem. De Verdslig Geistliges Antal paa denne Øe, beløber til 1200, af hvilke mange bruges som Huus=Informator Siden at Jesuiterne bleve fordrevne, ere her slet ingen offenlige Skoler, uden et Seminarium, i hvilket 10 Stude, tere undervises paa Kongens Bekostning af en dertil ind Præst: disse Studentere bære foruden den sædvanlige som Studenter Dragt en rød Kappe. Den som vil have Pristekald, maae uomgiengelig først have studeert paa det u oprettede Universitet Combra i Portugal. Videre er paa Madera et Capitel under en Biskop, hvis Jndkomster er anseeligere, end Gouverneurens; thi de bestaae af 110 ber Viin og 960 Engelske Knipper Hvede. Dette indbriger gemeenlig aarlig henimod 3000 Pd. Sterl. Her i og 60 til 70 Franciskanere i 4 Klostere, og i ligesaa man Klostere omtrent 300 Nonner: de, som høre til Jesu den, kunne forlade Klosteret og gifte sig.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Jndvaanerne i Stæderne ere endnu hæsligere end Landfolkene, og derhos til og ofte blege og mavre. Mændene gaae Fransk og meestendeels sort klædte; men Klæderne passe dem gjerne ei, og synes at have været af Moden i 50 Aar. Damerne ere finere og behageligere dannede; men Skindsyge, der synes ligesom at være Mændene her medfødt, holder dem bestandig indsluttede, og berøver dem en Lyksalighed, som de fattige Fruentimmer paa Landet ubehindret nyde. De Fornemmeste udgiøre et Slags Adel; men deres Ahne=Stolthed giør dem uselskabelige og uvidende, og forleder dem til et latterligt affectert fornemt Væsen. Adskillige Bække, som falde ned fra de høieste Egne i dybe Dale, giøre store Afdeelinger paa Øen. J Renden af disse Bække gives der paa mange Steder en Mængde store og smaa Steene, som Vandet fører med sig fra de høiere Egne, i sær om Vinteren ved stærk Regn, eller naar Sneen optøes. TilViindyrkningens Befordring ledes Vandet ved Jnddæmninger og Kanaler ind i Viinbiergene, paa det hver Eiere paa en bestemt Tid kan benytte sig af samme. Nogle kunne benytte sig af denne Rettighed heele Aaret igiennem, andre 3 gange om Ugen, andre 2 gange, og endnu andre kun een eeneste Gang. Hvor der i de høie Egne findes et Stykke jævnt Land, eller og et saadant, som ved Haandarbeide kan giøres dertil, der plante Jndvaanerne Aars=Rødder (arumesculentum Linnei), hvis Blade de bruger til Foeder for deres Sviin, men Rødderne til deres egen Spise. De plante ogsaa mange søde Kartofler (convulrulus batatas), hvilke, tilligemed Kastanier, udgiøre Hovedartiklerne ved de res Kost. Af disse sidste findes heele Skove i de høie Egne af Landet, hvor Viintræet ei kan komme fort. Her saaes og saa Hvede og Byg; men da Korn-Avlingen neppe er tilstrækkelig for 3 Maaneder, saa maae Jndvaanerne betiene sig at andre Nærings=Midler, og i sær af Nord=Amerikansk Korn, hvoraf her aarlig indføres store Ladninger, og tilbyttes imod Viin. Aarsagen hertil er vel Mangel paa Giødning og Jndvaanernes Ladhed; men hvis endog Agerdyrkningen virkelig her blev bragt til den høieste Fuldkommenhed, saa skulde der dog rimeligviis alligevel ikke kunde antes Korn nok. Deres Tærske=Loer giøre de Cirkelrunde, og anlegge samme ved et Hiørne af deres Mark, til hvilken Ende Jorden sammesteds vel renses og stampes fast. Neegene legges rundt omkring paa denne, og et fiirkantet Bræt, som neder under er besat med skarpe Flintesteene, trækkes over dem af et Par Oxer. For at giøre Brættet desto tungere, stiller Oxedriveren. veren sig oven paa samme; herved bliver Straaet til Hakkelse, og Kornet kommer ud af Axene.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Den største og betydeligste Høst paa Madera bestaaer i Viin, som man her legger Vind paa overalt, hvor Jorden, Beliggenheden og Vandet tillade det. Et hvert Viinbierggiennemskiæres af een eller fleere Gange af 3 til 6 Fods Brede, og disse indsluttes med 2 Fods høie Muure. Langs ved Gangene, som ere hvælvede eller skiulte med 7 Fod høit Lægteværk, oprettes Pæle i lige Frastand fra hinanden, paa hvilke befæstes et Gitterværk af Bambus=Røe, som paa begge Sider af den skiulte Gang gaaer ned til omtrent 2 Fod fra Jorden, og Arbeiderne have Plads til at udluge Ukrudet, som voxer imellem Stokkene. J Viinhostens Tid krybe de under Lægteværket, skiære Druerne af og samle dem i Kurve; man finder her Druer, som veie over 6 Pd. Denne Maade at holde Grunden reen for Ukrud og fugtig, giver Madera Viinen den fortreffelige Smag, som er samme saa egen. Af denne Omgangs=Maade med Viinrankerne kommer den Nødvendighed, at visse Pladser maae anvendes til Bambus=Plantager, eftersom Lægteværket ei kan giøres uden samme. Naar et Viinbierg derfore, formedelst sin Beliggenhed, mangler dette uundværlige Rør, saa kan samme ei behørig dyrkes, og bliver altsaa til og ofte liggende ganske udyrket. Viinen er af forskellig Godhed og til ulige Priser. Den beste laves af et Slags Druer, hvis Ranker ere bragte hertil fra Candia, og plantede efter Jnfanten af Portugal, Den Henrichs Ordre. Den kaldes Madera=Malvasier. Piben kan paa Stedet ei kiøbes ringere end 40 til 42 Pd. Sterl. Dette er en kostelig fød Viin, men falder meget sparsom. Den nærmeste Sort efter denne er en Viin af tørre Bær, hvilket Slags føres til London, og Piben koster der 30 til 31 Pd. Ringere Sorter for Ost= og Vestindien, samt Nord=Amerika koste efter deres Beskaffenhed og Bonitet fra 28 til 200 Pd. Sterl. Naar man regner det ene Aar mod det andet, saa indhøstes der aarlig omtrent 30000 Piber, og af den beste Sort udføres 13000 Piber; Resten bruges deels til egen Consumtion paa Øen, deels brændes til Brændeviin, som gaaer til Brasilien, og deels laves Viinædike af samme.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
De tamme Dyr, som findes i Europa, har man ligeledes paa Madera, og endskiønt Faarene og Orerne samme, steds ere kun smaa, saa er dog deres Kiød velsmagende. Hestene ere ligeledes smaa, men sikre i deres Gang. De klaure med den største Færdighed op ad de steileste Fodstier, thi andre Veie gives her ei. Af Vogne veed man her i Landet aldeles intet at sige; men i Staden ere en Art Slæder, som bestaae af 2 med et Tvertræe sammenføiede Bræder, hvilke fortil udgiøre en spids Vinkel; man spænder Oxer for samme, og betiene sig af dem til at bringe Viinfade eller andre tunge, Vare fort. Af vilde Fugle gives her adskillige Slags; men af andet ligerede. Vildt findes her allene Kaniner. Svalerne blive her heele Vinteren igiennem, og man savner dem, naar det er koldt Veir, kun paa et Par Dage: i denne Tid skiule de sig i Berg Kløfterne, og lade sig see igien, saasnart det bliver varme, Veir. Her er ikke nogen Slange=Art, men alle Huse, Viin bierge og haver vrimle af Firberne. Munkene i et vist Klester gravede eengang, for at blive det Udtøiqvit i deres Haver, en stor Messing=Kiedel ned i Jorden, i hvilken de fangede disse Dyr, som løbe om efter Føde, i 100 Tall: de maatte altsaa omkomme, eftersom de formedelst Metallet Glathed ei kunde komme ud igien.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Nogle nye Efterretninger og Japan, ved Car Peder Thunberg, Doctor Medicinæ og Lærer Urte=Videnskaben i Upsala.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Man er fuldkommen forsikret, at det Høystærede og respective Publicum gunstigen vil antage dette Supplement, da nu denne Høystsalige Konges Historie er saa fuldkommen udført, at Fædernelandet ingen udførligere og meere authentik Konge=Historie haver at fremvise. Af de to forrige Tommer ere endnu nogle Exemplarer at bekomme, første Deel for 3 Rdlr. 1 Mk. paa Tryk= og 4 Rdlr. 12 s. paa Skrivpapiir, anden Deel for 2 Rdlr. paa Tryk= og 2 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivpapiir. Korn. Rug Holsteensk Td. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Dansk Td. 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Holsteensk Hvede Td. 3 Rd. 8 s. Lollandsk Td. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Siellandsk Td. 3 Rd. 1 Mk. 19 Byg Td. 1 Rd. 2 a 3 Mk. s. . Gryn Td. . 4 Rd. - Mk. 10 Malt Tønden 2 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Havre Td. 1 Rd. 1 a 2 Mk. 8 s. - Gryn Td. 5 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Boghvede Gryn Td. 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Erter Td. 2 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Fede Vahre. Islands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Flesk roget Lispd. 1 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Oste Fyenske Skpd. 2 Rd. Holsteenske Skpd. 10 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Smør Fyensk Td. . 3 a 32 Rd. Siellandsk Td. 32 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Holsteensk Td. 33 a 35 Rd. Tælle Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Bergens Fisk Skpd. Rd. Graasen salted Td. tør Skpd. Rd.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Klipfisk Skpd. Norsk Torsk salted Td. 2 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Jslandsk Td. 6 a 7 Rd. Islandsk tør Fisk Skpd. 22 a 24 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. Rdlr. PomHost-Sild Td. 6 Rd. Holst, Norsk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk., jydske Tran Tønden 16 a 17 Rdlr. Fyen. 1 Elle Salt. Norsk Tønden 3 Rdlr. - Mk. Birk, Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Spansk Td. 3 Rd. 2 Mk. Engelsk 2 Rd. 4 Mk. Fransk Viine. En Ahme Rhinsk Viin. 55 a 60 Rdlr. 8. S. uden Rigs 35 a 40 Rdlr. Et LeEt Orchov. rød Vin 60 a 70 Rdlr. Kul uden Rigs 40 a 50 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin 40 a 44 Rdlr. Høe uden Rigs 20 a 24 Rdlr. Dito, Et Oxehoved Fransk Brændeviin Ha 80 a 84 Rdlr. den Rigs 40 a 44 Rdlr. Humle. Kalk, i Brunsviger Skpd. 45 a 46 Rdlr. TaGarleber ) 36 Rdlr. CapiNorsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Høns, b. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens 1 Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet, KylliBrænde. Favnen. En Duer, J Pommersk Fyr Rd. a - Mk. Æg Pommersk Bog Rd. a Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Holsteensk Bøg 4 Rd. 1 a 2 Mk. jydskenkelt 4 Rd. 1 a 2 Mk. Fyensk Rd. a Mk. 1 Elle 2 Rd. - Mk. Birk. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-06-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. a Rd. 1 Mk. 8 s. Et Læs Tørv. 5 a 7 Mk. - s. Kul Tønden. 1 Mk. 12 s. Foering. Høe et stort Læs 3 a 4 Rd. Mk. Dito mindre 2 Rd. 1 Mk. i Halm et Læs 1 Rd. 2 a 5 Mk. Hus og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. 4 Mk. " unge Parret - Mk. - s. Capuner sæde et Par Mk. - s. mavre et Par Mk. 2 s. Høns gamle Parret 3 Mk. : sk. 2. unge Parret 2 Mk. 8 sk. Kyllinger et Par 1 Mk. 4 s. Ænder et Par 1 Mk. 12 s. Duer et Par 1 Mk. 8 sk. Æg en Snees.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Constantinopel, den 17de April. J Henseende til de udspredte falske og ugrundede Rygter, at Porten skulde være fiendtlig findet imod Rusland, har samme ey alleneste fuldkommen beroliget den Russisk Keyserl, Gesandt, Hr. von Stachief; men den høye Port har og tillige funden for got at anmode alle her værende fremmede Ministre, at de vilde skrive til deres forskiellige Hoffer, at Porten aldrig har staaet i bedre Forstaaelse med det Russiske Hof, end nu, og at alle de Rygter, som gik om det Modsatte, ere aldeles ugrundede. - Den 13de huj. tog Stor=Admiralen Afskeed fra Sultanen, og er med sin Flode lagt ud paa Rehden. Man siger, at han skal, for at udføre en hemmelig Expedition, gaae til Lands til Cairo, og hans Lieutenant skal oppebie ham med en Deel af Floden, som bestaaer af 3 Skibe af Linien, 5 Fregatter og 6 Galler r. Jmidlertid udgives det te dog ey for gandske tilforladeligt; men dette er vist, at den heele Flode er færdig at gaae i Søen paa første Signal.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Madrit, den 9de Mai. J Følge de sidste Efterretninger, som Hoffet har faaet fra Leyren ved St. Roch for Gibraltar, lykkes det dog, uagtet vore Skibes Aarvaagenhed, som bruges til Blokaden, undertiden for de Blokerte at saae Levnetsmidler med smaa Skibe, som snige sig ind, i sær fra den Afrikanske Kyst. Det en og lykkedes nogle fiendtlige Skibe, som laae for Stedet, at komme ud af Bayen; og endskiønt vore Skibe strax forfulgte dem, saa kom de dog lykkelig til Oceanet, eftersom de vare bedre Seylere, end vore.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
London, den 16de Mai. Følgende Udtog af en Skrivelse fra St. Lucia under 26de Martii viser, at hvis Admiral Hyde Parker endog skulde besidde det Mod, at tilbyde de 25 Franske Skibe, hvoraf de fleeste ere nylig reparerte, et Søeslag med sine 16 Skibe af Linien, der allerede i lang Tid have holdt Søen; saa har mandog taget feyl i Henseende til Admiral Rodneys Ankomst til St. Lucia, thi det er allene Skibet Jntrepide, som er løbet der ind med et Detachement Tropper under sin Escorte. - Alle vore Koffardie= og Transport=Skibe ere fortøyede her ved Havnen. J denne Eftermiddag havde vi den Lykke at faa en Forstærkning af 4 Regimenter fra Barbados, paa hvilken 22 Skibe af Linien have gjort Jagt. Den fiendtlige Flode krydser virkelig i Sigte af vores Escadre, som holder sig paa Reh den. Vi frygte for, at Admiral Rodneys Division af 4 Linieskibe er bleven taget, da vi forgieves have ventet den i 4 Dage fra Barbados; Hvis den lykkelig og vel ankommer, saa ere vi lige i Magt mod Fienden; hvis ikke, saa faaer han at holde os her blokerte, til vi faae Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
London, den 19de Mai. Vores store Flode kommer, foruden Skalupper og Brandere, til at bestaae af 27 Skibe, nemlig 3 paa 100 Kanoner, 4 paa 98, 2 paa 90, 1 paa 80, 8 paa 74, 1 paa 64, 1 paa 60, 1 paa 50, 3 paa 32 og 3 paa 28 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Det Væsentligste i de nye og sikreste Efterretninger fra de Antilliske Øer i Vestindien, hvilke gaae til 4de April, og ere indløbne med Breve fra Officererne, bestaaer deri: Efter at de samtlige Fregatter af Admiral Parkers Flode havde hendtet 2 Regimeter og nogle Kompagnier af 2 andre Regimenter fra Antigaa og St. Christopher til St. Lucia, hvor Sammel Pladsen var for Admiral Parker med sine 12 Skibe, og nogle flere fra de andre Øer, saa skulde 4 af disse Skibe, tilligemed nogle Transporter af Tropper afgaae derfra under Commodore Hothams og General Vaughans Commando, for igien at erobre Øerne St. Vincent og Grenada. Man var forsikret om det beste Udfald af dette Foretagende, eftersom begge Øerne vare kun meget svagt besatte. Paa Grenada vare ey over 600 Mand, af hvilke henimod 200 havde Feberen; men Aftenen førend denne Expeditions=Escadre skulde afseyle, saae man en talrig Flode af Krigs-, Transport og Koffardie Skibe at ankomme til Martiniqve, og Commodore Collingwood, som med 4 Skibe under Vinden af Destrade havde været i Fare for at blive tagen af ovenmeldte Franske Escadre, som var Grævens af Guichen, stødte til Admiral Parker. Nu maatte alle vore Udkast forandres. Alle vore Skibe af Linien, 16 i Tallet, rangerte i Slagtorden for at beskytte St. Lucia, og alle Tropperne bleve uden Tidspilde sendte tilbage til de forskillige Øer, paa det at disse ey skulde overrumples af Franzoserne. Den fiendtlige Flode, som var 25 Skibe af Linien, og nogle store Fregatter stærk, nærmede sig til St. Lucia. Admiral Parker seylede ud, og tilbød den en Træfning; men Fienderne trak sig tilbage. Siden den Tid er den nu værende Commandeur over den Parkerske Flode, Admiral Rodney, stødt til samme med Krigskibene: Sandwich paa 90, Ajax, Montagu, Terrible og Tonnant, hvert paa 74 Kanoner, samt 3 Fregatter og 17 Transport=Skibe med 2500 Mand Tropper, og denne Forstærkning har givet vore Folk Moed. - Alligevel ere der nogle, som ville tvivle paa, at vores Flode paa 16 Skibe har kundet byde den Franske paa 25 et Slag. - J Dag er den Kongel. Prinds, William Henry afreyst, for at gaae i Søen igien med vores store Flode.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Nantes, den 10de Mai. Den tappre Poul Jones har faaet Commando over Serapis. Han fortiener dette saa meget meere, som det er et Skib, han selv har taget. Man har nu at bestille med at lade samme afseyle til Orient, tilligemed Fregatten Alliance, hvilken en Anglo=Amerikaner ligeledes skal commandere. Det ladet til at begge skulle agere sammen.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Gibraltar, den 21de April. Vi ere her alle muntre og friske, og aldeles ey i nogen Fryg for Fienderne. Capitain Tompson paa Hyena har overbragt os den behagelige Efterretning, at vi med det første skulle faae en mægtig Succurs under Admiral Graves's Anførsel. Den Escadre, hvormed den Spanske Admiral Don Barcelo ind spærrer os, bestaaer af 3 Skibe paa 70 Kanoner, 1 paa 68 og 2 paa 60, foruden Fregatter &c. Disse kunde en Engelsk Escadre, naar den kom, lettelig borttage, og bruge dem ved den Kongel. Marine, hvis vores Regiering behøver Skibe.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Paris, den 22de Mai. Man kan endnu føye følgende, som man har faaet fra til forladelige Kilder, til de Efterretninger, som Hoffet for nylig har bekiendtgjort fra Martinique. Da Hr. von Guichens Escadre ankom til Martinique, var Gouverneuren, Hr. von Bouille, gandske færdig til at understøtte ham med Tropper. Dagen derpaa, den 23de, da alting tilig var indskibet, gi man under Seyl, for at angribe St. Lucia. Just som man ankom der, løb 5 Engelske Linie= og 26 Transportskibe ind i Bayen sammesteds, hvilket vores Flode ey kunde forhindre, da den befandt sig under Vinden. Eftersom nu Græven af Guichen ey fandt det raadeligt, at angribe en Post, som blev forsvaret af 6000 Mand og 21 Skibe af Linien, saa seylede samme tilbage til Fort Royal, hvor han den 27de ankom Den 30te lod han Fregatterne Jphigenie, Courageuse og Medee afseyle med Forstærkninger til St. Vincent og Grenada, eftersom Fienderne havde havt i Sinde at angribe disse Øer. Havde Hr. von Guichen bleven 4 Dage længere borte, saa havde han funden Fienden i Færd med at erobre disse Øer, og desto lettere vilde det have været for ham, at erholde en Fordeel over samme.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Frankfurt am Mayn, den 23de Mai. J Efterretninger fra Warschau vil man forsikre, at en Hær af 4000 stridbare Kosakker have tilbudet sig til Republikens Tieneste.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Corsøer, den 1ste Junii. Udgaaet: Den 26de Martii Lieutenant Uhle med en Commando af Prinds Frederichs Regiment til Fyhn, Hr. Lavaitz og Kiøbmand Baland til Holsteen; den 28de ej. Capit. Schmidt fra Kiøbenhavn til Fyhn, Kongel. agende Post med 2 Læs, Oberste von Osten med Følge fra Kiøbenhavn til Mynstring i Fyhn; den 29de ej. Majorerne Oberkamp, og Holk med fleere Officerer af Prinds Frederichs Regiment, Capitainerne Løvenkrone og Ross, samt Lientenant Lentz med en Commando af det Oldenborgske Regiment, alle fra Kiøbenhavn til Mynstring i Fyhn; den 30te ej Generalmajor Sammes fra Kiøbenhavn til Holsteen; den 31te ei. Professor Bützow med Frue fra Kiøbenhavn til Odense. Jndkomne: Den 27de ej. Kammerherre Bentzen med Søn fra Odense, Cancellie=Secretair Johansen med Frue fra Holsteen, alle til Kiøbenhavn; den 28de ej. Kongel. agende Post med 2 Læs; den 31te ej. Lieutenant Synestved med en Commando Soldater fra Qvæg Postering i Fyhn, den unge Græv Moltke fra Holsteen til Førsløw, Hr. Fogh fra Jylland og Fyhn med Heste til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Helsingøer, den 2den Junii. Den 29de Mai indkom fra Nordsøen 6 Hollandske Skibe fra Amsterdam, og fra Østersøen 5 Engelske fra Riga og Memel, 8 Hollandske fra Riga og Dantzig, 4 Svenske fra Stockholm og Finland til Amsterdam og Portugal, i Hukkert af og fra Kiøbenhavn til Jsland; samme Dag passerede en Keyserl. Russisk Coureer herigiennem fra Petersborg, sidst fra Stockholm, til Kiøbenhavn og London, saa gik og 8te, meest Hollandske, Skibe til Seyls til Nordsøen. Den 30te huj. afseylede 15 Skibe til Nordsøen; samme Dag ankom i Brigantine af og fra Kiøbenhavn til Norge, for at ladde med Tiære til Jsland, og derfra med Fiske vahre til Livorno. Den 31te ej. indkom fra Nordsøen 6 Svenske fra Gothenborg og Marstrand med Sild til Østersøen, 1 Dansk af Flensborg fra Cette med Stykgods til Stetin, 1 Engelsk med Steenkull fra Skotland til Kiøbenhavn. Den 1ste Junii indkom fra Nordsøen 1 Engelsk med Steenkull til Kiøbenhavn, Capitain Moe af og til Kiøbenhavn fra Livorno med Stykgods, saa ankom og 2 Danske fra Kiøbenhavn til Norge. Den 30te Mai indkom Havnen Skipper Urban Banson af Ærrøeskiøbing fra Hadersleb med Rug, Havre og Fedevahre, og udgik Skipper P. Jepsen af Cappel med Stykgods til Kiel, og 1 Engelsk Brigantin til Konigsberg, som her havde losset Kull.
Berlingske Tidende, 1780-06-02
Kiøbenhavn, den 2den Junii. Den 19. April h. a. er Seconde=Major Johan Christoph v. Dechow af det 1ste Siellandske Rytter Regiment efter allerunderdanigst Ansøgning forafskediget af Krigstienesten og tillige benaadet med Caracter som Oberst=Lieutenant af Cavalleriet.