JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Vor Conversation, – skrives fra Kjøbenhavn i Aalb. Av. – der en Tidlang har ligesom ligget i en Døs og kun har dreiet sig om tarvelige Nyheder i Theaterverdenen, om chronique Scandalense, om Fallitter osv., har nu pludselig faaet et nyt Opsving ved det bekjendte Militair-Circulaire og dets Efterfølger. Factisk er det, at det første Circulaire vakte stor Forstemning hos Garnisonens Officerer, og der siges med Vished, at Hs. Kgl. Høihed Kronprinds Frederik og Kjøbenhavns Gouverneur, Landgreve Wilhelm, i denne Anledning havde havt Audients hos Hs. Maj. Kongen, der formodentlig da er gjort opmærksom paa det Misgreb, der har fundet Sted ved Circulairens Afskrivelse af Generaladjutanten, Hr. Rømeling. Om de øvrige militaire Forandringer, der in extens ville blive bekjendtgjorte den 1ste December, vides Jntet med Vished. Man taler imidlertid om, at det tredie i Helsingør stationerede Livregiment skal inddrages, og derimod Kronens Regiment (det forrige Kongens) forlægges fra Kjøbenhavn til Helsingør At Armeen skal inddeles i Brigader og Divisioner, mener man Bestemthed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Jfølge indløbne Beretninger skal den sidste store Lotterigevinst paa 50,000 Rbd., der faldt i Hr. Fabers Collection i Frederikshavn, være vunden af 4 fattige Fiskere i Skagen, som man endog fortæller, maatte laane Penge til Seddelens sidste Fornyelse. En saa artig Bjergeløn er vel endnu aldrig tilflydt nogen af Skagens raske Gutter. (Aalb. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Jfølge en senere Berigtigelse i samme Blad er Gevinsten tilfalden 11 Personer (saavidt vides alle Fiskere) i forskjellige Parceller, af hvilke den største er paa 9,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Handelsbogholder Charles Groth, som havde absenteret sig fra Kjøbenhavn, er kort efter bleven greben i Helsingør, og transporteret til Kjøbenhavn. Med denne Persons hele Handel og Van deel skal der være et eget Forhold, da han, skjøndt ikke kjøbenhavnsk Borger, i lang Tid har havt be(S. Bl.) tydelige Handelsforretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Grosserer Fiedler er i disse Dage bleven heftet, efter at være underkastet et fem Timers langt Criminalforhør, der skal staae i Forbindelse med den af os omtalte Groothske Fallitsag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Denne Efterretning har vakt almindelig Sensation i Kjøbenhavn, da Hr. Fiedler altid har været bekjendt for en redelig og honnet Mand. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Sidstafv. Sommer have Muursvendene Hans Marcussen af Windinge og Hans Rasmussen af Kullerup, ved at nedbryde Muren paa den nordre Side af Hellerup Kirke, funden en ikke ubetydelig Deel gamle Sølvmønter, samt 2 gamle deSølvskeer. Jstedetfor paa lovlig Maade strax at gjøre Anmeldelse om dette Fund, have de Paagjældende solgt baade Skeer og Mynterne paa en liden Deel nær, uden at kunne nøiagtigen opgive, naar og til hvem dette er skeet. Paa Grund heraf og da en retlig Undersøgelse i den ommeldte Henseende er indledet, opfordres i fyenske Aviser Alle, der maatte have tilkjøbt sig Sølvmønter samt bemeldte Skeer og muligen andre Kostbarheder henhørende til hiint Fund, til Winding Herreds Comptoir at indlevere samme, idet det bemærkes, at de fleste af Sølvmønterne maa antages at have været af en Species Størrelse og Gehalt, fra det 16de Aarhundrede og prægede i Tydskland. (O. Th. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
J en Landsbykirke i Sjælland indtraf forleden det Optrin, at en Mand under Gudstjenesten i forargelige Udtryk opponerede mod Præsten, og først ved Menighedens Hielp kunde bringes ud af Kir(Vib. Av.) ken. Den Dhrr. Procurator B. Christensen og Student Barfod ved Hof= og Stadsretten overgaaede Trykkefrihedsdom er nu af Cancelliet befa(Berl. Tid.) let indanket for Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
(Af Corfaren.) Lieutenant Wilde, som vilde forsøge, hvor langt Briggen Mercurius kunde løbe i Vagten, og derved bevirkede en af Marinens Paaseilinger, har nu ved Dom faaet Leilighed til at anstille Undersøgelse om, hvor langt han selv kan løbe i Vagten - paa Gammelholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen, til lidet Behag for Capitain Castonier i Hjerting, at fratage denne Bestallingen som Kammerjunker. Anledningen hertil var følgende: Hr. C. satte en stor Ære i at være Kammerjunker; han levede sig ind i dennes Pligter, hvortil bl. A. hører, ved visse høitidelige Leiligheder at skjære forved Kongens Taffel. Saaledes beskaffen deeltog han i et Gildepare i Varde og kom der lige med Et paa den Jdee, at han var ved Kongens Taffel, at der var stor Fest, at han skulde skjære for, og at de Tilstedeværende vare Dyr, der laae paa Fade og Tallerkener. Som Følge heraf beredte han sig til, bevæbnet med Kniv og Gaffel, at skjære forMen Dyrene - ikke virkelige Dyr, men de Tilstedeværende - vilde ikke skjæres for, men løb bort og klagede. Klagen naaede Kongens Øren, og Allerhøistsamme har nu, som sagt, ladet ham fratage den farlige Bestalling. – Jmidlertid er denne Begivenhed et Beviis paa, at de mange Kammerjunkere her i Landet ere farligere end man skulde troe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
af Postforsendelsesretten, Er Pressen ikke haardt betrængt derved, at Mangfoldige, som kunde have Evne og Lyst til at virke for almindelig Oplysning, skræmmes bort fra Publicistbanen ved den hele Presselovgivnings Usikkerhed og ved den Ugunst, som man troer at spore mod liberale Skribenter, selv saadanne, som ikke ere sagsøgte eller domfældte? Det er altsaa klart, at Pressen kan understøttes paa andre Maader end ved at betale Procesomkostninger eller Mulcter for de domfældte Forfattere, og det forekommer os besynderligt, om der skulde være noget ulovligt i, at selve Folket, eller om man vil, Oppositionen, understøtter sine Organer paa samme Maade, som Regjeringen baade her og i andre Lande understøtter de Blade, der arbeide i dens Jnteresse. Vi troe ikke, at Hr. Lehmann havde til Hensigt, at Pressemulcter directe skulde betales ved det sammenbragte Fond; han har i det mindste ikke sagt det, og Retten kan altsaa ikke være berettiget til at forudsætte det. Men selv og Comiteen, med hvilken han jo vilde raadslaae om Anvendelsen af disse Penge, skulde bestemme sig til i visse Tilfælde at betale Mulcter for en og anden ubemidlet Forfatter, kunne vi neppe antage, at Retten vilde finde noget Lovstridigt deri, da det netop ligger i denne Straffemaades Natur, at den kan bæres af en Anden end den dømte, og da en Mulct, som for den Formuende vilde være en Bagatel, ofte kunde tilintetgjøre en fattig Mands hele Existents eller tvinge ham til at afsone den paa en forden ærekjære Mand nedværdigende Maade. Det erkjendes nu vistnok af Alle, at Straffen for politiske Meninger og deres Udtalelse i sig selv ikke er vanærende, og det synes derfor snarere en Tilnærmelse til en høiere Retfærdighed, om et Samfund af agtede og agtværdige Mænd satte sig det til Opgave, at modarbeide en blot tilfældig Uovereensstemmelse i Straffens Anvendelse. a.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
(Corresp.) Kjøbenhavn den 20de Novbr. Lehmanns Sag, som ventedes paadømt idag, er reassumeret til yderligere Oplysningers Erhvervelse. Oberstlieutenant v. Thalbitzer, Commandeur for det jydske Jægercorps, og Pladsmajoren i Kjøbenhavns Fæstning, Major v. Casthala, ere afgaaede ved Døden. Man har da nu endelig faaet Sang at høre i Kjøbenhavn. Jkke at forstaae saaledes, som om vi slet ingen Sangerinder have; thi det have vi virkelig, men hvad der mangler vore, er især Foredrag og Spil. Begge Deele forene den italienske Operas Medlemmer, der i Torsdags med stort bifald, men kun for halv fuldt Huus, gave deres første Forestilling. Jsær gjorde Prima Donna, Mad. Forconi og Hr Rosly Lykke hvilke efter Forestillingen bleve fremkaldte. Denne Dam skal være engageret for i Vinter med 6,000 Rbd. Den egentlige Entrepreneur er ikke Skuespildirecteur Born holdt, der kun forestaaer Chorene, men en Hr. Negrii Berlin, som har flere saadanne Selskaber i sin Tjeneste, navnlig et i Turin, et i Berlin og et i Danzig Efter Kjøbenhavnsposten, er en Officeer bleven straffet med 48 Timers Arrest paa Hovedvagten, forde han er gaaet forbi Christiansborg Slot, røgende paa en Cigar. Kjøbenhavnsposten, vil vide, at han er bleven anholdt af selve Gouverneuren, Landgreve Wilhelm af Hessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Blandinger. Som et Beviis paa den store Mængde Champagne, der tilvirkes i Frankrig, anfører et fransk Blad Følgende: Handelsministeren Hr. Cunin Gridaine aflagde under sit Ophold i Chalons sur-Marne et Besøg i det bekjendte HandelshuusJacquessons § Søns Establissement, og besaae de uhyre Hvælvinger og det underjordiske Galleri i hvilke to Millioner Flasker ere opstablede den største Orden. Jsær beundrede han den Kløgt med hvilken de Veie ere anlagte, paa hvilke de største Vogne kunne naae de øverste Etager og kjør ned i de dybeste Kjældere, hvilke sidste ved Lygte belysningen tage sig ud som Gader i en stor Stad Det skeer ikke sjeldent, at franske Skibe ved de engelske, og engelske Skibe ved de franske Kyste søge at indsmugle Vare. For kort siden indfandt sig da ogsaa det franske Skib l'Amable i en at Englands smaa Bugter i denne Hensigt. Man troede sig der fuldkommen sikker, og Halvdelen af Varene var allerede skaffet i Land og andre modtagne i Tusk, da ganske uventet 4 engelske Toldcontrolleurer indfinde sig, tage Skibet i Besiddelse og sende Besætningen i Land. Jmedens Toldcontrolleurerne nu, næst Gud, vare Herrer af Skibe og glædede sig over den rige Fangst, reiste sig pludselig en Storm, rev Skibet fra sine Ankere og jagede det ud paa Havet. Den nye fiskaliske, med Skibsfarten just ikke kyndige Besætning satte imidlertid Seil til og søgte at orientere sig saa godt det lod sig gjøre, for atter at naae Hjemmets Kyst. Efter to Dages Omflakken lykkedes det ogsaa virkelig med en føielig Vind at naae Kysten, nemlig den franske, i Nærheden af la Hougue, hvor de som Smuglere bleve anholdte af de franske Toldofficianter. – Man mener iøvrigt, at dette Anliggende vil blive udjævnet ved en gjensidig Udvexling af de Fangne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Fallit. Skibsclareringshuset Aamann & Comp. i Helsingør, den 13de November. Jsenkræmmer Julius Bernhard Jordening i Kjøbenhavn, den 16de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Nykjøbings Skibsliste fra 15de til 20de Novbr. 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Jndklarerede: Skipper J. Larsen af og fra Nyborg med Viin og Rom; N. H. Christensen af og fra Marstal, ballastet; C. Albertsen af Marstal, fra Kjøbenhavn, ballastet: I. Clausen af Marstal, fra Bandholm, ballastet; Mittendorf af og fra Rostok med levende Føl; H. Jensen af og fra Stubbekjøbing, ballastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
udklarerede, Skipper J. Larsen af og til Nyborg ledig; Chr. Hansen af Marstal, til Vedbek med Klude; J. Clausen af Marstal, til Bandholm med Korn; C. Albertsen, af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn; Mittendorff af og til Rostok med Ballast og Skind; H. Jensen af og til Stubbekjøbing med Korn; N. H. Christensen af Marstal til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
AVERTISSEMENTS. Da jeg, uagtet gjentagne Opfordringer til Vedkommende om, at betale mig mine udestaaende Fordringer for Medicamenter m.m., endnu ikke hos Adskillige har erholdt samme, saa har jeg overdraget Hr. Fuldmægtig Jespersen at indfordre og indcassere samme, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Nykjøbing Apothek, den 20de Novbr. 1841. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Assembléerne i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Søndagen den 28de d. M. afholdes først Assemblee, som begynder Kl. 6. Adgangskortene bedes afhentede samme Dag hos Fuldmægtig Lindholm, Directionen anmoder derhos Dhrr. Medlemmer at møde ved en Generalforsamling paa Gjestgivergaarden Tirsdagen den 23de d. M. Kl. 8 Aften, forat ballottere paa nye Medlemmers Optagelse; inden hvilken Tid de, som endnu maatte ønske at deeltage i Assembléerne, behagelig ville anmelde saadant for Kjøbmand Chr. Mackeprang eller Boghandler Berggreen. Nykjøbing den 14de November 1841. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Auctioner. Da det ved 3die Auction over de afdøde L. Andersens Stervbo tilhørende 2de Stubmøller her ved Byen gjorte høieste Bud ikke er bleven approberet, saa vil der blive afholdt en 4de Auction over denne Eiendom paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 29de d. M. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 18de November 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Torsdagen den 2den December d. A. Eftermiddag Kl. 1, lader Apotheker Schmidt her i Byen ved Auction bortsælge, 2 gode Heste, 1 Malkekoe, 1 Phaeton, en Arbeidsvogn, 2 engelske Sadler, 1 Ridestang, 1 Seletøi, 2 Kaner, i Sneetæppe, 1 Knopslæde, 1 Ploug, 1 Harve, i Barnevogn, i Gelænder, 2 store Figurer tjenlige til at anbringes ved en Jndkjørsel m. m. Kredit gives til Mikkelsdag 1842. Nakskov den 21de November 1841. Hammerich, Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Jfølge Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, blive herved Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Farver her i Byen Hans Andersen Fichs Opbudsbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 12te Novemmer 1841. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Arvefæstegaardmand Christen Pedersen Ellemann og Hustru Margrethe Nicolaisdatter af Bønned, deres fælleds Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe, den 14de November 1841. P. C. Lützen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Nødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Lollands Falsters de Skif Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 144. Torsdagen den 25 November. Hr. Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Af Deres Tidende No 115 have vi seet, at en Anmelder i "Dagen har opfordret vort Herskab til at give Oplysninger om, hvorledes det kan være, at vi ikke ønske vort Hoveri ophævet, da det er os tilbudt paa yderst moderate Vilkaar. Da vi siden den Tid ei have seet noget til disse Oplysninger, som vi have ventet med Længsel, ere vi saa frie at sende nogle bemærkninger denne Sag angaaende, for at ikke vore Medborgere, som boe langt herfra, skulle troe, at vi ikke ønske Hoveriet ophævet mod et billigt Vederlag, saaledes, at saavel vort Herskab som vi kunne være skadesløse. Sammesteds omtaler "Dagen", at de, som have talt vor Sag i Bladene, ere uden fjerneste Kundskab til Sagen. Da vi ikke kunne være enige med Anmelderen heri, men troe disse ret godt underrettede, bringe vi herved vore ubekjendte Talsmænd vor Tak.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Da vi formene, at Kjendsgierninger, stottede paa vort Hoverireglement, hensatte til Talstørrelser, bedst ville kunde oplyse denne Sag, maae vi bede Dem undskylde, om vi maaskee ere noget vidtløftige. Vort Hoveri er følgende: en Bondegaard i Mosebye, der er ansat til 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 3/5 Alb. Ager og Eng og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb., har at pløie i 2 Vintermarker 7 Pløininger, 1 Bygmark. dito, 1 Havremark 1 dito, 1 Ertemark 1 dito, ialt 1 Ploininger om Aaret, hver paa 6943 – Alen, samt den fornødne Redharvning af Sæden; Brakharvningen besørger Forpagteren. a) 12 Hovmaal at pløie, deraf 5 til Sæd a 6943 Alen, ialt 5 3/4 312 eller henimod 6 Tdr. Land. Ansættes dette i Gjennemsnit til 1 Rbd. pr. Tønde Land . . . . . . . . . . . . . 6 Rbd. - Mk. - s. b) Gjødskendkjørsel er 1 1/2 Spand dag a 1 Rbd. . . . . . . . . 1 - 3 - : - c) Hostning og Hjemkjørsel af 5 Hovmaal Sæd, henimod 2 1/2 Tønde Land a 9 Mk.*) . . . 3 - 4 - 8 - d) Skovning og Hjemkjørsel til Gaarden af 1/2 Favn Brænde 1 - 2 – . - e) Høebjergning: 1 høist 2 smaae Læs, samt et Hovmaal i Klover marken . . . . . . . . . . . . 2 - Det øvrige Hoveri **) a 7 Mk. 12 s. pr. Td. Hartk. er circa 9 Er 23 Rbd. 3 Mk. 8 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Forpagteren har iaar efter Accord med Huusmænd faaet høstet 1 Tønde Land for 1 Rbd. og Proprietair Tutein paa Marienborg endog for 5 Mk. Størstedelen af Godsets Bønder have indgaaet en privat Accord med Forpagteren, Kammerraad Nyholm, om det øvrige Hoveri, saasom: Tærkning, Gangdage, Sædtransport, Hegn a., for hans Forpagtningstid, og da denne Accord, paa given Anledning fra Forpagteren, er indgaaet efter frivillig Overeenskomst paa begge Sider, antage vi, Det, som Directionen har forlangt af os for Hoveriets Afløsning, er følgende: 2 Tdr. Byg pr. Tønde Hartkorn efter Capitelstaxt, og 3 Spanddage om Aaret, hvori vi, efter Forpagterens Villie, enten skulle pløie i Td. Land om Dagen, eller kjøre lige med en af hans egne Vogne fra Morgen til Aften. Vi ansætte dette ligesom ovenfor til 1 Rbd. pr. Spanddag, 3 Rbd. - Mk. - s. 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. Ager og Engs Hartkorn) a 2 Tdr. Byger 13 Tdr. 7 Skpr. 1/2 Fdkr., efter Middel=Capitelstaxten i Aarene 183040 inclusive bliver denne at beregne med 2 Rbd. 4 Mk. 12 1/2 s. pr. Tønde Byg . . 38 – 5 – - -Er 41 Rbd. 5 Mk. - - Naar herfra drages foranførte. . . 23 – 3 – 8 – bliver altsaa Herskabets Fordeel 18 Rbd. 1 Mk. 8 s. En Gaard i Oure, Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb. 12 Pløininger a 5130 – Alen er 4 166680 Tdr. eller henimod 4 1/2 Td. Land 4 Rbd. 3 Mk. - s. Høstning af 5 Marker, 1 1/4 Td. Land a 9 Mk. . . . . . . . . . 2 – 5 – . . Gjødskekjørsel, 1 Dag 1 – . – . . i Hovm. Kløver og Engboebjergning 1 – 2 – . - Skovning af 13 Favn Brænde . . 1 – – – . - Det mindre Hoveri efter Accord . . 6 – 3 – 2 Værdie af det ydede Arbeide 17 Rbd. 1 Mk. 2 s. Herskabet forlanger 3 Spanddage, 3 Rbd. - Mk. - s. 10 Tdr. 3 Fdkr. Bog efter Capitelstaxt 2 Rbd. 4 Mk. 12 1/2 s. . . 28 - 1 – 6 -Er 31 Rbd. 1 Mk. 6 s. Arbeidets Værdie 17. Reen Fordeel for Herskabet 14 Rbd. Mk. 4 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
For Veiringe Bye vil det ydede Arbeide efter ovennævnte Beregning blive for 8 Tdr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. Ager og Eng . . . . . . . . . . . 27 Rbd. 3 Mk. 8 s. 2 Tdr. Byg pr. Td. Hartkorn 16 Tdr. 1 Skp. 338. Fdkr. a 2 Rbd. 4 Mk. 12 1/2 s. 45 Rbd. 2 Mk. 10 s. 3 Spanddage . . . . . .Er 48 Rbd. 2 Mk. 10 s. Arbeidets Værdie 27 – 3 – 8 - Reen Fordeel for Herskabet 20 Rbd. 5 Mk. 2 s. at den maa afgive den bedste Maalestok for Arbeidets Værdi, uden at vi nøiere behøve at anføre det. Accorden er sluttet mod 7 Mk. 12 s. pr. Tønde Hartkorn, og bemærke vi, at de Bønder, som ei vilde indgaae herpaa, ansaae det for høit ansat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Det bemærkes, at da vi et have noget Skriftligt fra vort Herskab, vide vi ei, om vi maaskee ogsaa skulde betale af vor Skovskyld, hvorved Summen vilde blive lidt høiere. For de øvrige Byer vil omtrent fremkomme det samme Resultet, da vort Hoveri er beregnet efter Hartkornets Størrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Man vil af Ovenanførte see, at det, som Directionen forlanger for Hoveriets Afløsning, omtrent vil beløbe sig til 6 Rbd. pr. Tønde Hartkorn, hvorimod ve formene, at, naar vi ydede Arbeidets Værdi, hvilket efter ovenanførte Beregning vil udgjøre omtrent 3 Rbd. 3 Mk. pr. Tønde Hartkorn, Herskabet alligevel fuldkommen vilde være skadeslos, ja vi troe endog, at man, ved at udbøde Forpagtningen af Carlsfeldt, ei vilde vinde Ubetydeligt, naar Forpagtningen opraabtes, deel med, deels uden Hoveri, vi tillade os at oplyse dette Det hoverigjørende Gods er omtrent 400 Tdr. Hartkorn (ganske nøiagtig kunne vi ei opgive det, men at det kommer dette Qvantum temmelig nær, ere ved visse paa. Naar vi betale Hoveriet med 3 Rbd. 3 Mk. pr. Td. er det for 400 Tdr. . . . 1400 Rbd. Fradrages her det mindre Hoveri, som vi betale Forpagteren med 7 Mk. 12 s. pr. Td. Hartkorn *), er circa . . . . . 500 bliver igjen 900 Rbd. som kunde godtgjøres Forpagteren for det øvrige Hoveri, der ydes af omtrent 400 Tdr. Hartkorn, ved at pløie saae og høste aarlig omtrent 150 Tdr. Land, Jndhøstning af Klover paa 30 Tdr. Land, Jndhøstning af 60 til 100 smaae Læs Høe, Udkjørsel af en Deel af Gjødningen og Hjemskovning af henved 50 Favne Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Vi tør vistnok lade enhver kyndig Landmand bedømme, hvilket han helst ønskede – de 900 Rbd. (eller rigtigere 1400 Rbd.), eller Hoveriet? – Men at vi desforuden skulde yde Herskabet en endnu større Nette Fordeel af 2 Rbd. 3 Mk. pr. Td. Hartkorn, eller omtrent 1000 Rbd. aarlig, det synes vi ei om, især da vi ansee os berettigede til, just ei saa ganske lige at sammenlignes med ethvert andet privat Gods, hvor Eieren er berettiget til at tage den størst mulige lovlige Fordeel af sin Eiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Fideicommissets ædle Stifter har i sine Bestemmelser, Godset vedkommende, viist, at han tænkte og ønskede, at Bønderne paa hans Godser skulde være med de meest Begunstigede i Landet, og levede hans Aand endnu i Bestyrelsen **), vilde den vist ei forlange, at vi skulle betale over Trediedelen mere i Hoveripenge end Arbeidet er værdt, ja at vi endog i Forhold til det af os ydede Arbeide skulle betale betydelig mer end Størstedelen af de Godser, vi endnu have hørt accordere med deres Herskaber, og navnlig ville vi anføre Skjørringe Gods her paa Falster, hvor Bønderne havde mere end dobbelt, ja vel næsten 2 Gange saameget Hoveri at yde som vi, og dog ei betale meere end 6 Rbd. pr. Tønde Hartkorn og nogle Ægter med Korn. Det bør ogsaa komme i Betragtning, at en stor Deel af de hoverigjørende Gaarde ligge i en Halveirkel omkring Hovedgaarden saa at mange af os ei have synderligt længer end selve Gaarden har til dens Marker; Arbeidet kan saaledes ei synderligt besvære disse, og det er kun for Tidspildet og den i vor Tid nedværdigende Tanke, at frie Mænd, som muligen en Dag sidde ved *) At Forpagteren kan staae sig ved benævnte Accord og endog have lidt Overskud, betvivle vi ikke. *) Aar 1804 blev vore Formænd gjentagne Gange tilbudt Arvefæste paa billige Vilkaar, saavidt erindres 20 Rbd. og 1 1/2 Skp. Hvede pr. Tønde Hartkorn i aarlig Afgivt, og senere i Aarene 1812-14 blev tilbudt Hoverifrihed mod 1 Tønde Byg pr. Td. Hartkorn. At vore Formænd dengang handlede saa uklogt, især i ei at modtage Arvefæste, have vi desværre mangengang senere maattet beklage. Siden af Godsbesidderen i Stændersalen, nogle Dage derefter skulle lade sig commandere af hans Ladefoged, eller maaskee af en ung Dreng i hans Tjeneste, at vi ønske Hoveriet ophævet. En Deel Bønder paa det Classenske Fideicommis's Gods Carlsfeldt.