Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-05-13
Indbydelse. til at benytte en for Aalborg Bye og Omegn oprettet Sparekasse. Denne Indretning, hvor den Vindskibelige og Arbeidsomme, kan ikke blot med Sikkerhed Tid efter anden nedtilægge og bevare de smaae Summer, han for Øieblikket ikke behøver til sit daglige Underhold, men endog med Rente erholde det Jndsatte tilbage igjen til hvilken som helst Tid, han maatte finde det fornødent, synes især at være fordeelagtig for den arbeidende og tjenende Classe, der af deres Løn maae efterhaanden samle smaaligen sammen, hvad de skulde udbetale i en samlet Sum til Bosættelse, Huusleie, Børns Forsørgelse og Udstyr, i Sygdoms Tilfælde o. s. v. o. s. v.. - Forsynlige og eftertænksomme Huusfædre, ordentlige og ædruelige Haandværksvende og Tjenestekarle, sindige og forstandige Tjenestepiger, kjærlige og for deres Børns Vel opmærksomme Forældre, have vist nok stedse søgt i egne Gjemmer at henlægge og opbevare, hvad de formaaede til saadanne bestemte Udgifter og mødende Tilfælde, men uden at tale om, hvorledes Uheld stundom det Øieblik berøvede dem den ved flere Aars møisommelige Slæb samlede Nødskilling, bleve dog saadanne henlagte opsparede Summer en død Skat, der ingen Renter bar, men kunde have indbragt større Frugt, naar de med Tryghed kunne have anbragt den ved Udlaan, og med Sikkerhed kunne have haabet, uden mange Omstændigheder, at afhente den igjen, naar de vilde, til fornødent Brug. Tager Man fremdeles Hensyn paa, at Mange i den arbeidende og tjenende Classe vide med dem selv, at de ikke til alle Tider kunne beherske deres Lyst til at gjøre sig tilgode mere, end Evne og Fremtidsvel tilraader, og derfor letsindigen tilsætte deres Arbeids Fortjeneste, som de siden bitterligen fortryde, kan saadan en Sparekasse for dem blive et Middel til Velstand, naar de gjøre sig til en Lov, strax deri at indsætte, hvad de kunne undvære af deres erholdte Løn, liden eller stor, som da under Sparekassens Værge, stedse vil opvoxe, og en samlet Sum saaledes for dem være sammensvaret, som de ellers ganske havde forødt. - Haren Familie, (ogsaa af andre Stænder, end den arbeidende og tjenende) enkelte eller flere Børn, som de ugentlig eller maanedlig kunne give nogle Skillinger eller Mark, uden Afsavn for dagligt Udkomme, kunne disse smaae Summer, indsatte i Sparekassen, efter nogle Aar være med Renter og Renters Rente løbne op til en kjøn Capital, og komme herlig til Nytte for Sønnen eller Datteren, naar disse maae savne Forældrenes Understøttelse, eller naar de indtræde i særegne Forhold i det borgerlige Liv efter deres valgte Bestemmelse. Jsær er det mærkeligt, hvor hurtigt regelmæssigen, til visse bestemte Tider, enten ugentlig eller maanedlig indsatte, endog ringe Summer kunne opvoxe i saadan en Kasse til en ikke ubetydelig Capital. Jndsætter Man f. Ex. 32 s. ugentlig for et Barn, vil Barnet, efter 8 Aars Forløb eie 163 Rbd. 3 s., medens det vilde kun have samlet 139 Rbd. 14 s., hvis samme Gave regelmæssigen henlagdes hjemme i en Sparebøsse. Vedfølgende Tabel viser nærmere Fordelen af at indsætte i Sparekassen ugentligen opsparede smaa Summer, frem for at gjemme dem selv. - Fremdeles kunne og her Embedsmænds og andre Enker og ugifte Fruentimmer finde et Opbevarings og Forretningsted, hvor de kunde gjøre smaae Capitaler, som de i længere Tid kunne undvære, frugtbringende, uden at være underkastede de ellers med Udlaan forbundne Vidtløftigheder, og uden i paakommende Tilfælde at være indskrænkede i Raadigheden over deres Penge. Ligeledes vide vi, at lignende Indretninger have andensted været benyttede med Fordeel af saavel unge Embedsmænd, Handelsbetjente og andre af Borgerklassen, som ogsaa af adskillige offentlige og private Foreninger, som Skolevæsenet, Fattigvæsenet, Laug og Klubber, der deels derved have anbragt henliggende Summer, de til en vis bestemt Tid skulle have til Disposition, deels have undgaaet hos Kassererne at lade Kasse-Beholdninger ligge frugtesløse. Overbeviste saaledes om Gavnligheden af denne Jndretning, og opmuntrede ved at erfare den heldige Fremgang, og den almindelige Tillid slige Kassers Oprettelse har fundet andensteds og i Særdeleshed i Kjøbenhavn, hvor alene i det sidste Aar indsattes omtrent 1568000 Rbd. Sedler, have Undertegnede forenet sig om, til Gavn for Aalborg, Bye og Omegn, at stifte en lignende Indretning og bestyre den uden nogensomhelst Erstatning for dermed forbundne Uleilighed. For at fremme dette Øiemed, har Hs. Majestæt allernaadigst bemyndiget Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond til, ved Aalborg Amtstue, at modtage af Aalborg Byes og Omegns Sparekasse, de Summer Denne indsætter, at forrente dem med 5 pr. C. aarlig Rente, og efter 3 Ugers foregaaende Opsigelse at tilbagebetale samme. Fremdeles er os paa vor allerunderdanigste Ansøgning allernaadigst bevilget, at de Jndskud, som skee i bemeldte Sparekasse, maae ikke kunne belægges med Arrest og Beslag; samt at de Beviser eller Afregningsbøger, som meddeles dem, der gjøre Jndskud i Sparekassen, maae udfærdiges paa ustemplet Papiir. Efter at have modtaget disse Begunstigelser for Jndretningen, staaer da kun tilbage at fremlægge for Enhver de Bestemmelser, som vi have vedtaget til Jagttagelse: I. J Henseende til Jndskudet. a) Indskud modtages fra 32 Rigsbankskilling til 50 Rbd. Sedler, hverken mindre eller større Summer af Gangen. b) Jndskudenes Beløb indføres i en Hovedbog, hvori hver Deeltager faaer sit Conto, lydende paa Deeltagerens Navn, Stand eller Haandtering. Hvorvidt Jndskud kunne modtages af Unavngivne, vil efter Omstændighederne vorde bestemt. c) Som Beviis for sin Fordring paa Kassen, erholder enhver Deeltager en Contrabog, som lyder paa det dertil svarende Contos Nummer i Hovedbogen. Foran i disse Contrabøger, som ifølge kongl. Bevilling af 9de April 1824 udstædes paa ustemplet Papiir, indrykkes disse Vedtægter, som Contract mellem Kassen og Deeltagerne. d) Hvor det af særegne Omstændigheder skulle findes tilraadeligt, at nægte nogen Jnteressent videre Jndskud, er Man fra Kassens Side dertil berettiget. e) De i Sparekassen indestaaende Penge kunne, ifølge kongl. Bevilling af 3die Marts 1824, ikke belægges med Arrest eller Beslag. 1) Om Deeltagerne eller deres Jndskud maa ingen Uvedkommende meddeles Underretning. II. J Henseende til Renterne. a) Renten er 4 Procent om Aaret; den begynder, naar et Jndskud er 3 Rbd., og beregnes fra den 11te i Maaneden, naar Jndskuddet skeer den 11te eller forinden; men skeer det efter den 11te, da fra den 11te i næste Maaned. b) Renten beregnes maanedligen og ikke i mindre Dele, end heele Skillinger. c) Renterne betales i 2de Terminer, 11te Junii og 11te December, eller ogsaa naar hele Capitalen forlanges udbetalt. d) De Renter, som ved Udgangen af Junii eller December Maaned ikke ere hævede, lægges til Capitalen, og bære altsaa i det næste Halvaar Rentes Renter. e) Af den ene Procent, som Kassen modtager mere, end den svarer i Renter, bestrides Omkostningerne ved Contoirholdet m.v. Skulde der i sin Tid af denne Kassen tilfaldende 1 pr. C. blive noget Overskud over Udgivterne, da vil dette ene blive anvendt til Jndretningens fremtidige Tarv. De Bestyrerne paaliggende Forretninger bestrides uden nogensomhelst Godtgjørelse. H. J Henseende til Tilbagebetaling af det Jndskudte. a) Tilbagebetaling af Summer paa 50 Rbd. og derover, skeer til enhver Tid, naar de paa en Contoir Dag opsiges 3 Uger iforveien; af Summer over 20 Rbdlr. og under 50 Rbd., efter 14 Dages foregaaende Opsigelse, og af mindre Summer, end 20 Rbd. efter Anmeldelse den næstforegaaende Contoir-Dag. b) Den tilbagebetalte Sum afskrives i Vedkommendes Contrabog, ligesom ogsaa Kassen meddeles Qvittering i en dertil indrettet Protocol. c) Det staaer Enhver frit for, til sin Betryggelse at bestemme, om der ved Pengenes Tilbagebetaling skal, foruden Contrabogen, forevises nogen anden Beviislighed f. Ex. Skudsmaal, en navngiven Mands Attest, eller deslige. d) Naar den hele paa et Conto staaende Sum udbetales, tilbageleveres Contrabogen og derfor godtgjøres Kassen, 16 s. i Tegn. e) Skulde en Deeltager eller sammes Arvinger i 20 Aar. ikke melde sig ved Kassen paa nogen Maade, og heller ikke melde sig 6 Uger efter at være indkaldt i Kjøbenhavns Statstidende, samt i Aalborg og Viborg Stifters Aviser, da ansees Jndskuddet med alle paaløbende Renter som forfalden til Kassen. f) De indskudte Capitaler kunne fra Kassens Side opsiges til Udbetaling med 3 Maaneders Varsel ved Jndkaldelse i ovenmeldte Tidender. IV. Bestyrelsen og Tilsynet vedkommende. a) Indretningens Bestyrelse betroes en Direction, der bestaaer for det første af os Undertegnede, som have stiftet Kassen. Een af Directionens Medlemmer er stedse tilstede paa Contoiret, naar det er aabent, for at modtage Jndskuddet, controllere Bøgernes Førelse og tillige med Kassens Bogholder at underskrive Contra bøgerne. Opsigelse af indskudte Summer modtages alene, naar Contoiret er aabent. b) Naar Afgang i Directionen skulle finde Sted, ere de tilbageblivende Directeurer berettigede til at vælge i den Afgaaendes Sted en Meddirectør, der fortjener Medborgeres Tillid. c) Een Gang aarligen skal meddeles ved Trykken Beretning om Sparekassens Tilstand og Fremgang i den forløbne Tid. c) J Sparekassen maa Beholdningen ingensinde være over 100 Rbd.; men saasnart 100 Rbd. er indsamlet, indsættes disse samme Contoir-Dag i Amtstuen for at forrentes. Hvad der er under 100 Rbd. gjemmes af Directionen til næste Contoir-Dag. e) Til Betryggelse, saavel for Deeltagerne, som Bestyrerne, anmodes Aalborg Byes Magistrat og eligerede Mænd til at udnævne 2 af Byens Jndvaanere, der som Revisorer have med Sparekassen og dens Bestyrelse et stadigt Tilsyn, for at det lovformeligen kan bevidnes, at de indkomne Penge forvaltes overeensstemmende med de af os gjorte Tilsagn, samt at Beholdningen ikke overstiger den vedtagne Bestemmelse. f) For at Jnteressenterne desuden kunde have Leilighed til at overtyde sig om Regnskabsføringens Rigtighed, bør det detaillerede Regnskab henligge paa Contoiret i en Maaned efter den aarlige Bekjendtgjørelse, paa en bestemt Tid, som nærmere kan kundgjøres. Enhver, som fremviser en af Jndretningens Contrabøger, har da Frihed til at eftersee Regnskabet, og godtgjør han endvidere, at han er Contrabogens Eier, eller befuldmægtiget af denne, staaer det ham desuden frit for, at eftersee det til den medbragte Contrabog svarende Conto i Hovedbøgerne.