JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-15
Tirsdagen den 22de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction hos Peder Tree holt i Jerslev By og Sogn, over Jndsidder Niels Otte sens Efterladenskaber, nemlig 135 Lod forarbeidet Sølv, 1 8dags Stueuhr, 1 Kakkelovn, endeel Kobber og Messing, 1 Sengs Klæder, 1 Dragkiste, Kufferter, 1 Ko, m.m.; hvortil Lysthavende indbydes. Børglum Herredscontoir i Hiørring,
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hertuginden af Berry er taget til Fange i Nærheden af Marseille, men sandsynligviis allerede igjen paa Veien til Holyrood. Moniteurens Beretning herom er saalydende: J vor Beretning om de den 30te April i Marseille forsøgte, men mislykkede Uroligheder omtaltes ogsaa, at Oprørsstifterne havde ventet et vist Fartøi, men som ikke lod sig see. Man vidste at Dampskibet Carlo Alberto den 24de eller 25de skulde afgaae fra Livorno med 11 Personer ombord, der efter Rygtet hørte til Hertuginden af Berrys Følge, ja det hed endog, at hun selv befandt sig ombord under et opdigtet Navn. Fartøiets foregivne Bestemmelsested var Barcelona. Da det ikke lod sig see ved Marseille i det Øieblik, man ventede det, kom man paa den Formodning, at det langtfra havde bemærket den trefarvede Fane paa Kirketaarnet istædetfor den hvide, der upaatvivlelig var bestemt til Signal, og deraf taget Anledning til igjen at søge rum Søe. Jmidlertid vare alle Foranstaltninger trufne for at beskytte Kysterne mod en hemmelig Landgang og bemægtige sig alle mistænkelige Fartøier i hine Farvande. Ved Hielp af disse Foranstaltninger er Carlo Alberto falden i Regjeringens Hænder. Det rygtedes, at et Dampskib tidlig om Morgenen den 3die Mai havde lagt sig for Anker ved Isle verte, 6 Miil fra Marseille, for at forsyne sig med Levnetsmidler og Steenkul samt foretage nogle Reparationer ved sin Kjedel. Ufortøvet afsendtes Krigskibet Sphinx til Jsle verte, hvor det ankom henimod Aften og bemægtigede sig det sammesteds for Anker liggende Dampskib. Det havde 7 Personer ombord, iblandt disse en Dame, klædt i Neg legge, men iøvrigt Gienstand for de øvrige Passagerers særdeles Opmærksomhed. Skibet var i det Jndre prydet med den ældre Bourbonske Linies Vaaben og Damens Cabinet prægtig meubleret. Alt lader formode, at det virkelig er Hertuginden af Berry. Sphinx tog nu Fartøiet paa Slæbetoug og afseilede dermed til Rheden ved Toulon, hvor begge ankrede om Morgenen tidlig den 4de. Endnu samme Aften afgik Dampskibet, ledsaget af tvende Krigskibe til Ajaccio ifølge Regjeringens Ordre, hvor alle Papirerne skal overgives Retten; Hertuginden derimod, saasnart hendes Identitet er beviist, føres paa en Fregat til Holyrood, for der i sin Families Skjød at overveie sit Parties Afmagt og give dette en gavnlig og - som vi haabe - den sidste Lære.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Dette er Moniteurens Beretning, med hvilken de øvrige Blades i det Væsentlige ere overeensstemmende; kun afvige de noget fra hverandre i at angive de øvrige Fangers Navne. Moniteuren selv nævner trende: Grev v. St. Priest, Bourmont den Yngre og Grev v. Kergorlay. Vigtige Papirer skal ved denne Leilighed være komne i Regjeringens Hænder, da Jngen af de Fangne havde Aandsnærværelse nok til at tilintetgjøre dem. Man seer iøvrigt af hele Fremgangsmaaden den ængstelige Omhyggelighed, hvormed Regjeringen har søgt at forebygge, at Hertuginden ikke skulde betræde fransk Grund, thi kun deraf lader sig den ellers latterlige Omstændighed forklare, at sende den fangne Dame fra Toulon til Ajactio for at faae oplyst, om hun var Hertuginden af Berry. J Toulon var Øvrigheden i Begyndelsen noget i Forlegenhed med den fornemme Fange og havde gjerne ladet hende slippe, men befrygtede i den Anledning Uroligheder og greb derfor til det Middel som Telegraphen anviste at forsende hende til Ajaccio. Oppositionsbladene ivre stærkt mod den af Regjeringen i dette Tilfælde fulgte Politik. De erindre om Napoleons Feil i Aaret 1815, hvis Overbærelse med Bourbonerne kom ham selv saa dyrt at staae; idet mindste burde Hertuginden beholdes som Gidsel, indtil man var bleven færdig med alle Underhandlinger, og Vende aldeles pacificeret. Der spørges med hvad Ret Regjeringen kan giøre Forskiel imellem den Durchlauchtige Person, som gaaer paa Eventyr, og dem, det af Hengivenhed for hendes Slægt indlade sig i et saa taabeligt Foretagende, hvorledes der kan instrueres en Proces mod disse som Conspitanter, medens man lader Conspirationens rette Hoved slippe; man yttrer Frygt for, at dette saa ængstelige Hensyn paa Familieforhold kun skal opmuntre det styrtede Dynastie og sammes Tilhængere til nye Forsøg. Uagtet alle disse Jndvendinger har Kongen imidlertid, som anført, besluttet ikke at have noget med sin Modstanderske at skaffe, dog har denne Begivenhed havt den Følge, at der er bleven holdt en Slags Renselse i Bureauerne i Paris, fra hvilke adskillige Personer, som ansaaes for hemmelige Carlister, ere blevne entledigede. Regjeringen synes virkelig ogsaa at kunne stole paa Nationen, selv i de sydlige Egne, thi ved de Uroligheder, der samtidige med Begivenhederne i Marseille yttrede sig i nogle andre Stæder, f. Ex. Toulon, Nismes, viiste den nærværende Forfatnings Tilhængere sig overalt som det stærkere Partii.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Cholera er nu aftaget saa meget i Paris, at man snart haaber dens fuldkomne Ophør, den 8de Mai anmeldtes kun 35 Dødsfald og hos dem, der endnu angribes, ere Symptomerne langt mildere. Om C. Perriers Helbred ere Efterretningerne som hidtil modsigende, de seneste dog nogenledes gunstige. Det lader til, at Kongen - saalænge der endnu er Haab om hans Helbredelse - ikke vil udnævne nogen ny Conseilpræsident, thi han præsiderer selv vedvarende i Ministerraadet, trods al den Knurren, som derover høre, ja Moniteuren af 6te Mai indeholdt endog en vidtløftig Artikel, hvis Hensigt var at bevise, at en Conseilpræsident ikke er noget uundværligt Væsen. Herover stikle igjen Oppositionsbladene; saaledes har National anstrængt sig for at godtgjøre, at det er umuligt at redde et Dynasti imod dets egen Villie, og Temps erindrer om Carl den 10des Exempel, der fik ifinde at ville deele sine Ministres Ansvarlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Det Greyske Ministerium er endt og Anledningen til denne vigtige Begivenhed følgende: Efterat Overhuset den 7de Mai paa Grev Greys Opfordring havde ordnet sig til en Committee, gjorde denne Minister selv Forslag til en Modification af den første Clausul (om de raadne Flekker) saaledes at sammes Antal ikke skulde nævnes i Jndledningen. Lord Lyndhurst gik endnu et Skridt, videre og foreslog at udelade den hele Clausul, den væsentligste omtrent i hele Billen. Efter en lang Discussion, i hvilken begge Partierne opbød al deres Styrke, blev dette Amendement antaget med 151 Stemmer imod 116. Tidlig den næste Dag forsamlede Ministrene, som for formodentlig blot havde gjort hine tvende Forslag for at prove Huset, sig til et Cabinetsraad, der varede til Kl. 3. Saasnart det var endt afgik Dhrr. Grey og Brougham til Kongen i Vindsor. Først sildig om Aftenen vendte de tilbage til London, hvor Forventningen var spændt til det Høieste, men den Dag blev utilfredsstillet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Den følgende Dag den 9de Mai, var Trængselen til Overhuset uhyre. Efterat Grev Grey havde fremlagt nogle Petitioner for Reformbillen, erklærede han derpaa, at, da Hs. M. ikke havde funden for godt at følge det Raad, som han og hans Colleger havde anseet sig forpligtede til at give Kongen for at faae Billen til at passere, nemlig at udnævne nye Peers) havde de bedet om deres Afskeed, hvilken ogsaa Kongen havde behaget at tildeele dem med Tak for deres hidtil udviste Tjenester. Han udviklede nu sine Grunde for dette Skridt og overlod Huset at bestemme, om det ikke under disse Omstændigheder var bedst at suspendere Forhandlingerne om Billen indtil videre. Efter Forslag af Grev Carnarvon udsattes disse derpaa til den 14de De vigtige Spørgsmaal, hvem der skal træde i Grev Greys Sted, hvad Reformbillens Skjebne vil vorde og endelig hvorledes Landet vil optage denne Begivenhed, kunne endnu ikke besvares. Man erfarer blot, at der den 10de var en talrig Forsamling hos Hertugen af Wellington, bestaaende af Medlemmer af begge Parlamentshuusene og at der den 11te skal være bleven forelagt Kongen, som endnu ikke er kommen til London, et Forslag til et nyt Ministerium. Underhuset har den 10de besluttet en Adresse til Kongen, i hvilken de hidtilværende Ministres Afgang beklages og tillige den Begjæring fremsættes, at Kongen vil udnævne saadanne, der vare Reformbillen gunstige i dens væsentligste Punkter. Samme Dag var hele det diplomatiske Corps forsamlet i det udenlandske Departements Hotel, hvor ikke liden Bestyrtelse skal have hersket. Af urolige Bevægelser blandt Folket erfares hidtil kun, at Reformforeningen i Birmingham, der stedse har været anseet som en af de farligste, den 10de har holdt en stor Forsamling og der taget adskillige Beslutninger, som Referenten kalder frygtelige, men hvis nærmere Beskaffenhed ikke angives. Nogle Dage i Forveien var paa Fælleden ved denne Stad en Forsamling af 200000 Mennesker, i hvilken en Adresse til Overhuset, besluttedes. Det bedste Haab, der kan haves om at denne Sag vil ende sig vel, grunder sig vistnok paa den Omstændighed, hvorom der flere Gange er givet Vink i engelske Blade, at Aristocratiet nemlig aldrig har havt saameget at indvende mod Reformbillen i sig selv. som mod Grev Greys Personlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Kjøbenhavn. Den af fine vakkre Romance=Kompositioner bekjendte Hr. Rudolph Bay, forhen Consulatsecretair i Algier, er allernaadigst bleven udnævnt til Kammermusikus i afdøde Prof Kuhlaus Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Den forleden Dag henrettede Tugthuuslivsfange Søren Andersen Kagerup, som havde myrdet en Medfange, beviste et urokkeligt Mod lige til det sidste Øieblik, ja ilede Døden saa længselsfuldt imøde, at han foer op paa Skafottet, inden man havde løst hans Lænker og før Præsten havde meddeelt ham den sidste Trøst. Man bragte ham derfor ned igjen og løste Lænkerne, og efterat han havde skienket Præstens Tale, for hvilken han i det Hele ikke var meget modtagelig, et flygtigt Øre, ilede han op igjen, kastede sig hurtigt ned og fandt - sin Død.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Kjøbenhavns Havnepriser, den 12te Mai. Holst. Hvede, 8 Rbd. 5 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Loll. Hvede 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 2 Mk. 4 s. Dansk Rug 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Østers. Rug 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Drad. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Bag, brad. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Havre 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holst. Smør 64 Rbd. - Mk. - s. a 700 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 58 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 15de Mai. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 91 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 i Banco. Nations=Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 102 i r. S. Ditto Ditto 106 1/2 a 107 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 102 1/2 Banco. 14 pCt. Ditto Ditto 98 a 98 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 66 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hamborg, den 15de Mai. Bourdeaux 188 3/4. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 12 s., k. S. 13 Mk. 13 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 3/4. Amsterdam 2 M. 35, 25, k. S. 35, 5. Kjøbenhavn 214. Species 1/2 danno. Disconto ikke noteret. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hans Majestæt vor allernaadigste Konge, der vil glæde os med allerhøieste Besøg i Sommer, har allernaadigst bestemt Sin Reiseroute som følger. Den 5te Juni, Morg. Kl. 5, afreiser Hs. Majestæt fra Kjøbenhavn over Roes ilde og Holbek til Kallundborg og derfra med det Kongl. Dampskib Kiel til Aarhuus. Paa denne Overfart vil Hs. Majestæt anløbe Kyholm for at tage Quarantaine=Indretningen i allernaadigst Øiesyn. Hs. Majestæt Kongen forbliver i Aarhuus indtil den 16de og tager derfra denne Dags Middag Kl. 12 til Randers. Søndagen den 17de, Formd. Kl. 11, efterat have modtaget en Dejenner, tager Hs. Majestæt fra Randers over Hobro til Aalborg. Den 18de forbliver Allerhøistsamme her i Aalborg. Den 19de gaaer Reisen herfra over Nørresundby og Sæby til Frederikshavn. J Sæby holdes Middagstaffel. Den 20de, efter imodtagen Dejenner, afreiser Hs. Majestæt fra Frederikshavn, over Sæby og Nørresundby igjen hertil Aalborg. Den 21de, Middag Kl. 12, efter en Dejenner, tager Allerhøistsamme herfra til Nibe. Den 22de om Morg., ligeledes efter en Dejenner, tager Hs. M. til Viborg, hvor Allerhøistsamme vil forblive den 23de og 24de, bivaane Væddekjørselen og sidste Dag tage Byens offentlige Indretninger i allernaad. Øiesyn. Den 25de, Morg. Kl. 7, gaaer Reisen fra Viborg, til Holstebro. Paa Veien vil Hs. M. besøge SteendalsPlantage under Hr. Skovrider Bang, samt de nærmes liggende Colonier. J Holstebro holdes Middagstaffel. Herfra tager Hs. M. den 26de forbi Breininge Kirke til Bindumgaard ved Ringkjøbing. Herfra tages den 27de, Morg. Kl. 7, over Holmlands Klit forbi Bjerregaard over Nymindegab til Varde. Den 28de, Morg. Kl. 6, fra Varde over Hjerting til Fanø, derfra til Man og derfra til Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
J Ribe holdes Middagstaffel. Den 29de, Morg. Kl. 7, tager Hs. M. fra Ribe over Havervad til Rom og derfra over Færgestedet Ballum til Ribe. Paa Rom holdes Middagstaffel. Den 30te, Morg. Kl. 8, fra Nibe over Foldingbro til Kolding. Søndagen den 1ste Juli, Morg. Kl. 5, behager Hs. Majestæt at gaae ombord paa det Kgl. Dampskib Kiel i Kolding-Fjord og afgaaer derpaa gjennem lille Belt norden om Sjælland gjennem Sundet til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Hr. Apotheker C. Strøyberg her i Byen til Cancellieraad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hr. Glarmester Knachergaard heri Byen er meddeelt Kgl. allern. Previlegium paa en fabrikmæssig Indretning til Foliering af Speilglas med Indfatning, samt Frihed til sammes Forhandling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Til den farmaseutiske Exammen, der nu er meget skjærpet, have i dette Foraar 11 Studiost meldt sig, og kun 3 deraf erholdt bedste Karacteer (laudabilis), hvoriblandt var Hr. Wernberg, fra Løve=Apotheket heri Byen. Tvende udgik efter den practiske Prøve, 1 fik non cont., 5 handland,
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Blandede Efterretninger. Stadsphysicatet i Kjøbenhavn er opslaaet vacant; Embedsindkomsterne angives ikke, men siges at skulle blive mindre for Eftertiden, end de forhen have været. Tilfældige Omstændigheder gjorde dem overmaade store i afvigte Sommer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
William Cobb er ansat som dansk Viceconsul i Margate, under Generalconsulatet i London, istedetfor efter eget Ønske aftraadte F. V. Cobb.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Den 5te Dennes ankom Skipper Dam med førende Fartøi fra Aalborg til Balderaa (Jndløbet til Riga.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hs. Maj. Kongen af Preussen har allernaadigst tilstillet en dansk Skipper M. A. List det almindelige Ærestegne for hans udviste uegennyttige og menneskekjerlige Forhold ved at have reddet en preussisk Brig, Lisette. Enhver af Lisks Mandskab er tildeelt 6 Ducater.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
J Thisted Tolddistrict er den 9de Mai paa Harboøre, Strand indstrandet Kufskibet Gertrude, Capt. W. Klein af Pappenburg, kommende fra Bourdeaux, bestemt til Danzig med Viin og Brændeviin. Mandskabet og noget af Ladningen er bjerget, og man haabede at bjerge Resten. Samme Dag indstrandede for Fialtring Strand et engelsk Brig, skib, Woodhall, Capt. Robert Borlicon, kommende fra Newcastle med en Ladning Bly, Steenkul og Slibestene, bestemt til St. Petersborg. Besætningen var 10 Mand, hvoraf kun Tømmermanden og en Matros ere reddede. Skibet er total forliist.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Færgen ved Virksund blev i Natten til den 9de Ds. aldeles ituslagen; hvorved Færgefarten over dette Sundsted, indtil videre, er standset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Ogsaa fra Frederikshavn berettes, at Egnen er bleven hjemsøgt af saa stærk Storm, der i enkelte Mellemrum viste sig orcanagtig. Enkelte Bygninger paa Landet ere nedblæste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Paa Hirschholmen er indstrandet en Fiskerkvase, hvis Mandskab dog er reddet. Flere Ankere og Touge ere fra Kysten indbragte til Frederikshavn. Ogsaa er dertil den 15de Dr. ankommen i beskadiget Tilstand Galeasen Florentine, Capt. Liberoth, paa Reisen fra Aalborg til Ostende. Af Ladningen (Havre) er vistnok endeel varm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Ogsaa i Helsingøers Havn rasede Natten til den 9de De, en stærk Storm, hvorved mangfoldige Skibe (der nævnes 15) leed mere og mindre Skade. Længselen er almindelig efter at høre, hvorledes de afseilede Fregatter, hvormed Hs. Kgl. Høihed Prindsen fulgte, have udholdt Stormen. Man tør imidlertid haabe, at Guds Beskjermelse ogsaa her vil vaage over gamle Dannebrog, Den 2den Dennes, om Aftenen opkom Jld hos en Fæste=Gaardmand i Maglemmer, hvorved Gaardens Bygninger afbrændte. Foruden en Deel Ind- og Udbo brændte Kreature, Korn, Arbeidsvogne, m.m. Da Maglemmer, i Grevskabet Knuhtenborg, kun ligger en Fjerdingvei fra Maribo, kom Byens Sprøiter saa betimelig til Brandstedet, at een tæt ved liggende Bondegaard blev reddet. Saxkjøbings og adskillige Herregaardes Sprøiter ankom ogsaa meget snart.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Fra den 21de til den 27de April inclusive ere 93 Skibe, ladede med Korn, passerede gjennem Øresund. Af disse vare 15 bestemte til brittiske, 29 til hollandske, 7 til franske, 2 til belgiske og 29 til svenske og norske Havne; 1 til Altona. De øvriges Bestemmelsesteder vare ubekjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Efter de til det Kongl. Rentekammer indgivne Beretninger var Korn=Prisen i afvigte Februar Maaned paa Hvede høiest i Kjøbenhavn 8 Rdlr. 48 s. og dernæst i Kolding og Veile 7 Rbd. 70 til 71 s., lavest i Helsingør, 5 Rbd. 48 s. til 5 Rbd. 64 s. Rug, dyrest i Thisted 6 Rbd. 64 s., billigst i Nykjøbing paa Falster: 4 Rbd. 48 s. Byg, dyrest i Kjøbenhavn og Helsingør: 4 Rbd., billigst i i Horsens 3 Rbd. Havre, dyrest i Kjøbenhavn: 2 Rbd. 14 s., billigst i Aarhuus: 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk. I Hertugdømmerne vare Priserne i rede Sølv, i det Hele høiere. Den store Differens, f. Ex. fra 48 til 38 Mk. Tønden, vidner om Mangel af Correspondens imellem vore Handlende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Det ved Rescript af 10de Januar d. A. bestemte Qvægmarked, der aarligen hver 3die Mai skal afholdes ved Horsens, var temmelig godt besøgt, og Priserne paa Hestene, vare: for unge 100 a 1200 Rbd., for gamle 60 a 70 Rbd. Køerne betaltes med 20, 24 a 28 Rbd., og som en Mærkelighed kan anføres, at et Par endog betaltes med 90 Rbd. Anordningen, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Brandvæsenet i Kjøbstæderne &c. (Slutning.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Forsaavidt Bygninger som fortiden ere indrettede med Brædegavle, bliver der fra 1ste October 1833 at betale forhøiet Brandcontingent, nemlig 1/2 Deel mere til 1ste Ocbr. 1835, til hvilken Tid og fremdeles, indtil en yderligere Forhøielse maatte blive paabuden, det Dobbelte skal udredes. J enhver Kjøbstad skal en Bygnings-Commission oprettes, bestaaende af Borgmesteren, Politimesteren, 2 af de eligerede og 2 andre Mænd. Det Paabudnes Overholdelse, er Gienstanden for Commissionens Omhu. Naar det ansees nødvendigt at give er Gaden en større Brede for større Sikkerheds Skyld ved Jldsvaade eller formedelst bekvemmere Færsel, da skal den, der opfører en ny Bygning til Gaden, eller som eier nogen ubebygget til Gaden stødende Plads, være pligtig til at indrykke saa meget af hiin Grund til Gaden, som ansees fornødent, imod at han nyder en Godtgjørelse. Alle Gavl væge i nye Bygninger, der herefter opføres, skulle fra Grunden af være Brandmuur, i det mindste af een Steens Tykkelse, lige til Gavlens øverste Spidse, saaledes at den ene Bygnings Træværk paa ingen Maade maa staae i umiddelbar Forbindelse med Nabogaardens Træværk, men er 10 Alen imellem Bygningen og Naboens Grund, da maa Gavlen være af Bindingsværk, og maa ingen Bygning, Taget uberegnet, opføres høiere end Gadens Brede, med mindre man vil rykke Bygningen ind, saa at Gaden bliver bredere, og det til Gaden vundne Stykke maa da offereres uden Betaling; dog maa ingen Bygning, Taget uberegnet, opføres høire end 18 Alen. Enhver som vil bygge, Gammelt eller Nyt, maa først gjøre Anmeldelse derom for nævnte Commission og indsende sammes med Amtmandens Approbation forsynede skriftlige Bestemmelse, om, og efter hvilke Regler, han maa bygge. Overtrædelse heraf straffes med 10 til 50 Rbd. Bøder, saavel for Bygherren, som for Bygmesteren, og det Opbyggede nedrives paa Bygherrens Bekostning. Brandspande (fra 1 til 8) og en Lygte skal hvert Huus have, og ethvert Sted, der er assureret for 800 Rbd. og derover, skal desuden have Brandhage og Brandstige. Enhver ny Kjølleskal være af Muur og Jern. Føres en Kjølle op i et forhen opbygt Huus der ikke kan bære Byrden af deslige Kjøller, da tør de opføres af Muur- og Bindingsværk med Jern Aas og Flager, samt murede Skumfjelle. Men alle de Kjølle=Skorstene, som ikkun ere af 1/2 Steens Muur bør nedrives og igjen med en heel Steens opføres; ligesom alle Kjøller indvendig, saavelsom Alt til Grisen og Skorstenen, grændsende Træværk maa beklædes med 12 Steens Muur. Dog maa de allerede tilværende Kjøller bestaae i 3 Aar fra 6te April dette Aar. Naar en Bygnings-Eier ikke efterkommer hvad der paaligger ham, og Øvrigheden paa hans Bekostning lader udføre det Fornødne, da skal, for skadesløs Betaling af Bekostningerne, som udlægges af Kæmnerkassen, gjøres Udpantning hos Eieren, og, hvis Betaling ei paa anden Maade, kan faaes, søges den i Eiendommen, uden Hensyn til de derpaa hvilende Prioriteter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Forhenv. Overskibschirurg Benzen paa Pederstrup Gods. C. M. Knudsen, f. Larsen, 44 Aar, til Godsted. Contoirist C. S. Thorsbüll, 43 Aar, og A. C. Alstrup, f. Jørgensen, begge i Viborg. - O. F. Aelmann, 85 Aar, paa Als. G. Schildheim, 14 Aar, i Altona. Fru S. A. Lohff, f. Scheel, 86 Aar, til Süsel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Hals Skibsliste. Den 15de Mai indkom: P. Bomann af Fiskebekskil fra Drammen med Trælast. J. Christensen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. F. Stat. af og fra Kbh. med Stykgods. Den 17de afseilet: P. Jensen af Nykjøbing til Kbh. med Byg. A. Daget af Randers til London med Hudder. C. Nielsen af Langelands Hon til Nestved med s. Sild. R. Michelsen af Aass til Bandholm med f. Sild. P. Larsen, af og til Flensborg med Ballast. C. N. Damsgaard af Aarhuus til Kbh. med f. Sild. B. Geneske og J. Jversen, af Aalborg til Kbh. med Kridt. J. Clausen af Aalborg, til Hurup med Bræder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Vinden. Den 15de, S.; den 16de, SD., mod Aften O.; den 17de, Nr.; mod Middag NB.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Aalborg Torvepriser, den 19de Mai. Oxekjød 6 a 7 s.; Græs=Smør 22 a 24 s.; Bønder smør 16 a 18 s. Pundet. - Kartofler 12 s.; Rug 4 Mk. a 4 Mk. 2 s. Skjeppen. - Æg 11 a 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Aalborg Kirker. Jmorgen prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
Copulerede. Den 13de Mai, Tjenestekarl Morten, Chr. Jensen og Pigen Mette M. Christensdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-19
- Den 16de, forhenv. Undersukkerraffinader og Enkemand, Andreas Mogensen og Pigen Ane P. Klitten.