JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Den 22de Martii er residerende Capellan Hr. Andrea Nicolai Kirchhaf confirmeret at være Sognepræst for Hedensted og Dalen i Aarhuus Stift; Pastor Hr. Christian Johan Rudslod Christiani beskikket at være tydsk Hof Prædikont; Fuldmægtig Halvor Andersen beskikket at være Revisor for det under det danske Cancellie oprettede Revisions=Contoir for de offentlige Stiftelsers Regnskaber. Den 27de Martii er Christian August von Rumahr, Herre til Rundhaf, beskikket til Landraad i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Den 30te Martii er Candidatus Juris, Anthon Rudolpe. Christian Dramhans fra Kongen, beskikket til Underrets Adderbemeldte Hertugdommer. Hans Majestæt Kongen haver under 5te April allernaadigst benaade Grosserer Jens Johansen Nøgt her i Staden med Caracier som Ober=Krigscommissair, og under samme Dato er den ved det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegiin staaende Secretair Reimer allernaadigst benaadet med virkelig Krigsraads Caracter. Ligeledes en Candidarns Juris Johan Daniel Bant fra Altona allernaadigede stiftet til lavernumtrat Raadmand samme stads, Raadmand Johan Otto Kirchner i Rendsborg confirmeret som udvalgt 3die Borgemester sammestede, og Underretøndvocat Johan Conie Seidel som uda at Raadmand og Stads secretair i Cremod; Studiosus Mills Maaah confirmeret at være Capellan pro Persona for Kallehauge Menighed i Sielland; Personel-Capellan Hr. James Chrystie ligesaa til Sognepræst for Gierdrums Menighed i Aggershuus Stift; Studiosus Christian Johan Bredsdorff ligesaa til Sognepræst for Strynøe under ven; Studiosus Søren Wetage. Brøchnet. Brøchner ligeledes til Sognepræst for Borum og Lyngbye i Aarhuus Stift; Sindinsus Henrich Lemvig lig saa til Sognepræst for Udtrup og Ganderged i Wiborg Stift; Studie sus Mathias Lybne beskikket at være Sognepræst for Male og Folding i Ribe Stift; Sindkomne Niels Christian Rønning ligesaa at være Missionarine ordinatus i Grønland. Den 12te April er et Hof Bygmester Johan Bøye Magens beskikket at være Profelser i Bygningskongen og at have Rangmed 6te Classe No. 1, samme Dag er Niels Egedins Garmand forundt Bevilling at da Procurator ved alle Over= og Under Retter Søndersteds i Norge. Den 19de April er Personel=Capellan Hr. Peder Wese, confirmeret at være Capellanter Persona for Bedstaden, Præstegield i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Under Dato Friderichsberg den 24de August 1792 er udkommer en Forordning, hverved bekiendtgiøres: Algie som Hs. Majestæt, ved Forordningen af 24de Julii 1789 haver foreskrevet, hvad der skal lagttages ved Stevningers forkyndelse og Prokuratores frie Befordring i benenterede Saa ger, der behandles ved Retterne paa Landet, i Hs. Ma stæts Rige Danmark, saa har Allerhøistsamme, i Overeensstemmelse med de, i bemeldte Lovgivning forudskilkede, Grundsætninger, fundet for godt, herved end vidtte at de stemme de Realer som bør følges, i Henseende til delig Barslers Forkyndelse i Kiøbstæderne, samt hvorledes der allevegne bør forholdes med Udnævnelser til Syne og Tara. tions Forretninger, naar disse udfordres, i befalede Sager: Thi byder Hs. Majestæt hermed allernaadig: 1) At, i de Kiøbstæder, hvor der ere bestandtes Slavningsmænd, skulde disse være pligtige til, uden Betaling, at forkynde de fornødne Dareler, saavel i alle offentlige, som de Fattiges Sager; men, hvor saadanne Stevne Vidner ikke ere bestittede, bor denne Byrde fordeles paa samtlige Byens Borgere. og Jndvaanere. 2) Naar Syne, Grandsknings= og Taxations Forretninger i deslige Sager finde Sted, bør samme (hvad enten det er i Byen eller paa Landet ligeledes, uden Betaling, forrettes af erfarne Haandværkere, eller andre kyndige Mænd af Jurisdictionens Be borre. Og, paa det at ingen skal bebyrdes mere end der, efter rigtig Omgang, falder i hans Lod. bør der i enhver Jurisdiction holdes en ordentlig Fortegnelse over alle dem som dertil udnævne. 3) Dersom Nødvendie den, overordentlige Tilfælde. kræver, at Granskningsmand maae søges en fremmed Jurisdiction, paa den i Forordningen af 12te Februarii 1790 foreskrevne Maade, da bør disse dog nyde billig Betaling for deres havte Bekostninger og Møye ved Forretningen.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Skulde det indtraffe, at nogen Arvina, hvis Arvelodder, Afgivten undergiven, ved Døden afgaaer, førend Rigioten, i Følge dran nordning bør vare betalt, og bemeldte hans Arnød ved hans Dad skalder andre ham ikke nærmere beslagtede, end at Afgive til Hr. Majestæts Kasse paa nye kunde forfalde, da skal Afgivten af denne Arvelod dog ikkun engang erlegges, paa den Tidnemlig, naar den fra det forste Boe, hvor Reven faldt, udbetales. Til de Midler og Eiendomme, af hvilke Afgivten svares i Følge foranførte 81, og i de Tilfælde, som der nævnes, henhøre ogsaa Levne, Stamgadser og andre Fideicommisser. Men da disse ere i Henseende til Arvetageren eller Lehussalge: ren forskellige fra andte Arvemidler, ifør derie at han ikke derover har den frie Raadighed, som over andre Eiendomme, og Capitaler, og han ofte ved Tiltrædelsen er i Nødvendigbes til anvende Bekostninger derpaa som ikke altiderstattes ham eller hans Arvinger, naar disse fra Eiendommene, udelukkes, hvortil endnu kommer, at ofte med deslige Eiendomme brindelige Byrder ere forbundne, saa skal dermed forholdes saaledes: 4) Vardien af Godset og af alt, hvad dermed følger, være sig føie eller faste Eiendomme, for saavidt nemlindrikke bestaaerede Penge, eller ved Erectionen er ansat til en vie Sum, angiver Tiltræderen efter bede ste Skiønnende til den Sum, som det kan agtes at være værd efter de Fordeele og Byrder, som derpaa hæfte for bestandig eller for en Tid, eller, hvilket er det samme, til den Sum, som han i den Forfatning det er med Fordeele og Byrder, vilde sælge det for, hvis det stod ham frit for at sælge det. Et Tiltræde ren umundige danskeer Angivelsen over Værdien efter samme Regel af hans Formynder; er han mindre. aarig, da af ham og Værge. Men hvad enten Angivelsen saaledes skeer af Tiltræderen selv, eller af andre med ham eller paa hans Vegne da maae den afgives saaledes, at den eller de Angivende med Eed kunne bekræfte Angivelsens Rigtighed, naar forlanges. b) Naar Værdien er angiven, bestemmes derefter Afgivtens Sum, og ansees som forfalden til Betaling :men Betalingen selv tillades at skee i 5 paa hinanden følgende Aar, med 1/3 Deel hvert Aar. Døer Tiltræderen inden bemeldte 5 Aars Forløb, da betales det endnu resterende af hans Eftermand, hvis denne er den Afdøde saa nær beslægtet, at han, i Følge 5.1, er selv fri for Afgivten; men er han den Afdøde kun i de Grader beslægtet, at Afgivten paa nye er at erlegge, da ophører den Afdødes Afgivt ved hans Død, Død, og da begynder den efterfølgende Tiltræder, fulde Afgivt, saaledes som i det foregaaende er meldt. Saa længe og for saavidt Asalvien ikke er betalt, haster den paa Indkomsterne af Godset. c) Af Alledial=Gade og Midler, som ikke under Lehn., Stamgadser og andre Fideicommisser henhøre, tilsvares Afgivten efter de Regler, som for Arvegods og Midler i Almindelighed ere bestemte. d) J Henseende til rede Tidsicommit Capitaler, da forholdes dermed paa samme Maade og efter samme Reg. ler, som for sidstkommis Godser ere foreskrevne, kun med den Forskiel, at her ikke behøves Angivelse under Eeds Forpligtelse.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Det er ved Lovens 5te Bogs 2det Kapitels 1ste Att., samt ved Forordningen af 10 August 1697, befalet, at naar nogen ved Døden afgaaer og efterlader sig enten umyndige, eller fraværende, eller ingen, Arvinger, da skulle den Afdødes efterladte tilstædeværende Arvinger, eller hvo som i Huset er, hvor den Afdødes Gods og Midler findes, under 100 Rdlr. Straf, strax angive Dødsfaldet for Stedets Stifte Ret eller Skifteforvalter. Denne Anordning igientages herved, og udstrækkes end videre ogsaa til saadanne Dødsfald, hvor myndige Arvinger selv ere tilstæde, saa at herefter skulle alle Dødsfald, under foranførte Straf, strax anme det for erhvert Steds ordentlige Skifteforvaltet, som antegner alle deslige Anmeldelser i sin Skifteprotocol. Dernæst foretage han paa lovlig Maade de Skifter, hvilke han er berettiget tilat behandle, og bliver ansvarlig til, at Asaisten, naar og for saavidt den svares bør, vorder erlagt, førend Skiftet sluttes. Men hvor det er overordentlige Skifteforvaltere, saasom Commissarier, testamentariske Executorer, Samfrander og deslige, der have disse at paaser det saaledes fornødne i Henseende til Afgivten. Dele Arvinger sig selv imellem, eller nogen tiltræder Arv uden Skifte, da beforge disse selv salvens rigtige Erleggelse, og hæfte imidlertid, een for alle og alle for en, for samme.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Ligesom alle Dødsfald skulle, efter næstforegaaende 5. strax naar de indtraffe, anmeldes for Stedets ordentlige Skifteforvalter, saa skulle og til ham af de overordentlige Skifteforvaltere, hvor disse ere, og af Arvingerne selv, hvor disse deele sig selv imellem, eller tiltræde Arv uden Skifte, til de Tider, naar Afgivten ved Skiftets Slutning. eller af Arvingen selv uden Skifte er at erlegge, indberettes, om noget, og da hvad, tilkommer Hs. Majestæts Kasse, samt naar og hvor Afgivten er erlagt, hvilket den almindelige Skifteforvalter da, i Overeensstemmelse med den til hamrivilegerede 3. givne Jndberetning, antegner sammerisk i sin Skiften d. tocol. Henstaae Skifter under overordemange Skifteter. tere længere end Aar og Dag efter Dødsfaldet, øn rede, da skulle bemeldte overordentlige Skifteforvalter. Stedets ordentlige Skifteforvaltere indberette, hvor Slutningen berøer, hvilket den aarligen igientages lange, indtil Skiftebehandlingen er tilendebragt. Besindes det nogensinde, et Dølgsmaal er bleven i paa Arg eller en Deel deraf, da skal Afgivten af det fordi ter betales tredobbelt. Udeblives med Afgivtens Betal da erlegges den dobbelt. Afgivten indbetales i Hs. Majestæts Residentsstad Kl. benhavn til Allerhøistsammes godskaffe de øvrige Kiøbster- og paa Landet i Hr. Majenas Rige Danmark til vedker mende Amtskasser, i Anerhøistsammes Rige Norge til 3. derne, og i Jsland og særderne til Landfogderne, til be Aars 14 Januar og 14 Julii. Ved Afleveringen offartunder den eller de Afleverendes Haands trende ligelede Dengnationer over Afgiøre Summen, som betales, og de at, for hvilket den betales, med videre. Den eene af det med Overhørsels=Betientens Prima Qvittering inden strax til Hs. Majenges Rentekammer, den anden med betegnet Secunda Qvittering beholder den, eller de Ane tende, og den tredie forblivet ved Oppebørsels Regnskab. De ordentlige Skifteforvalere bør i de Destinatien, som de efter foregaaende s. 11 forsatte over de af demerbaarne og til Hs. Majestæts Kasse betalende Afgivter, i anføre, hvad for dem af overordentlige Skifteforvalter. af Arvingerne selv hvor disse deele sig selvimellem, 10 rensstemmelse med denne Forordning 5 9 er bleven anmenSaa bør og de ordentlige Skifteforvalteres Destaaetisluttes med Forklaring om, at ingen stere, end de at den anførte og omforklarede, Afgivter i det forløbne Halv de have været at beregne Hs. Majestæts Kasse til Jndians deres Districter. Naar det Tilfalde paa noget Sted indtræffet, at man Afgivt er at erlegge til Hs. Majestæts Kaffe, da skal den er dentlige Skifteforvalter derom til de 1 L. 11 bestemte Tid. giøre Forklaring til Allerhøistsammes Rentekammer, saasom og til Oppebørselsbetienten, som lader Forklaringen sølv. ved sit Regnskab.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Fra den 30te Martii til 27de April ere der i Staden er lærte 58 Par, fødte Drenge 157, Piger 121, tilsamme. 278, døde Mand 70, Qvinder 64, Drenge 52 Piger, 35, tilsammen 221, ere altsaa 37 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom, 17. Apoplerie 2, Barselseng 3, Beenskade 1 Bryst, søge 35, Druknet 3. Feber 6. Forraadnelsesseder 6, Galdeseder 1, Gicht 6, Hastig Død 2, Hidsig Feber 4 Hoste 4. Jnflammation 3. Kighoste 1, Kopper 3 Krampe 1, Kraft 1. Langvarig Spaahed: Mardesog 1 Obrution 1, Ormeseber 1. Skiørpaa 1 Slag at Stiaa 1, Spindset 4 Trødske 1 Tønder 14. Tarende. Søge 15, Ulykkelig Hændelse 1, Uangivne Svagheder 27 Vattersot 7.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 31te Martii til 27de April af Patienter indkomne 141, un gaaet 161, døde 14. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulortelig Hændelse: En Kalle som ledskede Kall. faldet i Kalkaruden og forbrændt sig en Mand slattet at erVegnag brækket et Been, en Muursvend nedfaldet og brættet et Bren, en Pige mødt Haand og Armgiengien en KaarRube og forskaaret sig en Kone, Vadelle skaaren paa Halsen, en Malersvend nedfaldet fra en Bygning og brattet et Been.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
høiesterets paadømte: tager i April Maaned. Onsdagen den 3 April.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
No. 253. Steretair Niels Hoftved efter Kongelig Befasag, c. Attestant Hans Amandsen Sletuer. Dom, De ergangne Damme bør ved Magt at stande. den saaledes: at Hans Amundsen Slerner ikkun bør und melde efter Forordningen af 6 December 1743, for saavidt, han et maatte formaae de idømte Bøder at udrede. No. 234. Procurator Peter Bøll Wivet efter Kongelig Befaling, c. Arrestant Rasmus Christophersen. Dom Rasmus Christophersen bor stryges til Kagen og arbude i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. Nr. 255. Procurater Caspar Gortieb Schmidt efter Kongelig Befaling, c. Arrestantinden Anne Catharine Kischer. Dom: Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes: at Anne Catharine Fisker bør arbeide i Wiborg, Tugthuus i 1 Aar.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Løverdagen den 6 April. No. 7. Armedt Præstegaard, c. afg. Provst Kiørs Arvinger. Dom: Commissariernes Dom bør ved Magt at stande. Tirsdagen den 9 April. Nr. 153. Procurator Hans Haagen som befalet Actor, c. Proviantforvalter Ertid Christian Selmer &c. Dom: Jørgen Pepper, Henrich Nielsen Gislund, Erich Christian Selmer og Carl Henrich Grerken bør for den idømte forværlige Straf frie at være, hvorimod de, endver ser sig, til Søe=Qvasthuset bør have forbrudt Beløbet af : Maanedere Mage. I det øvrige bør Commissariernes Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Onsdagen den 10 April. No. 13. Johan Jacob David Knoblauch, c. Mads Bastian. Dom Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog gaards at Procenne Omkostninger for begge Retteropaares. Til Justitskassen betaler Litanten som Ta dende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Løverdagen den 13 April. Nr. 21. Asaa de foged Bramers Enke, c. Etatsraad bes og apitain Linde. Dom, Landstingsdommen har ved Magt at stande. Denne Pigende Dattanning roghøves. Til Justitskassen, berger Sigaringgade Fabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
No. 236 Saltige Riis Hoftved efter Kongelig Befaligt. Artestantinden Ragnilde Borgersdatter Espe line. Dame Rasmilde Torgersdatter Espeland bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Tirsdagen den 16 April. No. 44. Marias Pedersen Kock, c. Jens Olsen Li meddet. Dom: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande: dog saaledag at Processens Omkostninger for alle Retter, ophæves. Til Justitskassen betaler Jens Olsen Lie som Ta binde 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Onsdagen den 17 April. No. 37. Generalistal Stidsted paa Embeds Vegne, c. forhen constitueret Byefoged og Byeskriver i Bragernæs, Johan Schritii.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Dom: Den forhen constituerede Byefoged og Byeskriver i Bragernes, Procurator Johan Scheli, bør for den misligt og nordentlige Maade, paa hvilken han under 15de Januarii 1784 i Brøgernæs Justits=Protocol har indført Extracten af Elisabeth afg. Christian Astrups Efterleverskes Pante Obligation til Andreas Robsahm, bøde 50 Rdlr. til Vor Frelseres Kirke. Udi Sallarium til General=Fiscalen for begge Retter betaler Procurator Johan Scheitii 60 Rdlr. De Tor Torsdagen den 18 April. No. 95. Bernhan Livingen have, c. Stads=Capitain Paul gade.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Dom Hof og Stadsrettens Dom har ved Magt at stande. Denne Proteses Omkostninger betalet Titanter, til Stadscapitain Paul Labrimmer komst. Saa betalet. han og til Justitskassen for undig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kaffe 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Løverdagen den 20 April. No. 130. Habagerer paa Mine, c. Andret. Sender. Dom: Poul Mislet bar for den idømte Mulct frie at være, i det øvrige bør Birketingsdommen ved Magt at nan de. Denne Processes Omkostninger betalet Contra=Citanten til Citanten med 60 Rdlr. Saa betalet han og en Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og end videre til samme. Kasse 5 Rdlr. No. 138. Hørkræmmer Ørstrøm, c. Launt, Pedersen, Grøcher. Dom Birketingsdommen ber ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger opbæres. Til Justitskaffenbetaler Citanten som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Mandagen den 22 April. No. 93. Anna Sørensdatter, afg. Andreas Poulsen. Egte, c. Drandsviinsbrænder Jens Grønder. Dom, Hof= og Stadsrettens Dom ber, ser saavidt Anne Sørensdatter angaaer, ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskaffen betalet Citantinden som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Tirsdagen den 23 April. No. 70. Jnspecteur Johan Bernhardt Madsen, c. Marchandiser Christen Andersen mon.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Dom: De af Marchandserne Christen Andersen, Christen Jensen og Bans Hustrue imod Jnspecteur Johan Bernbardt Madsen fremførte fornærmelige og arenargaaende Statelser og Beskyldninger bør døde og maattesløst at være og et komme ham til Forkleinelse paa Vre og Embede aller til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade, i det ovrige bør Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskaffenbetale Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr. No. 109. Kammerherre Friderich Christian Baron af Wedel Jarlsberg, c. Oberstlieutenant Baron Gyldencrone. Dom: Hof= og Stadsrettens Skiftecommissions Dicision, bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostningen betaler Kammerherre Friderich Christian Baron af Meden, Jarlsberg til Indstevnte med 60 Rdlr. Saa betalet han og til Justitskaffen for naadig Trætte 24 Rdlr. og end videre el samme Kaste 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Onsdagen den 24 April. Nr. 118. Niels Jensen, c. Deeltenhold.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Dom, Landstingsdommen der ved maaar at stan dog saaledes: at Niels Jensen for manglende Sale og go korn ikkans bør tilsaare 42 Rdle i Mk. gge, samt at a. de Oberste Kalkenskjold at kiendte Summer var afgaar de 4. Rdlr. 4 var stride Peng som under Arranfører. gen af 19 Damer idag af Forvalter Lund Forvare. ere imodtagne. Processens Omkostninger for alle Retter. baret. Til Justitskaffen betaler Titanien som Tøben1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Torsdagen den 25 April Nr. 120. Arvefæster Lars Rasmussen, c. KammerherLindencrone.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stan Denne Processes Omkostninger betaler Cllanten til J. strante med 60 Rdlr. Saa det et han og til Justuet for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kl. 3 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Løverdagen den 27de April. No. 132. Gaardmand Lars Nielsen, c. Stifteter, Ban af Drogst Catfeldt. Dom Dirketigdommen ber ved Magt at stant Denne Procener Omkonninger ophæves. Til Justutten, betaler Citanien som Tabende 5 Rdlr. No. 139. Forpagter Peder Nielsen, c. Sognepræst 3.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Uning. Dom Cltanten, som hvirken selv møder eller ved Formagtig lader møde til bestemte Tild for Høyeste Ret, bør tale de Led Søw til Vor Frelseres Kirke paa Christian havn, førend det tillades ham med denne Saa at gaae Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig. Qvitiering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør de aldeles have tabt Sagen og et tillades videre derpaa at tale. No. 143. Daniel Dage, c. Conrector Magister Hasen. Dom, Citanten, som hverken selv møder eller ved stomagtig lader møde til bestemte Tid for Høieste Ret, bør tale 80 Lod Sølv til Vor Frelseres Kirke, førend der til ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt hans inden 3 Uger melder sig med Qvitering, at bemeldte 3de. Sølv ere betalte, bør han aldeles have tabt Sagen og et til det videre derpaa at tale. No. 149. Jens Des Anker, c. Christian Krause. Dom: Birketingsdommen har ved Magt at stant Denne Procestes Omkostninger betaler Culanten til Hastevnte med 60 Rdlr. Saa betaler han og til Justitste for nødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme R. 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Mandagen den 29 April. No. 80. Frue Kriderica Lovise Kirist afg. Gebrimeconfer. rentsraad Grev Dann skiold Sammes Enke Grevinde, c. Procurator Niels Hansen. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at Finde. Denne Processes Omkostninger betaler Citaninsaa til Procurator Hansen med 600 Rdlr. Saa betalet sin og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end dere til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Adraget. havre ar endes. . . roneders Td. . neder.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Kiøbenhavns Sønderet. Skansk Co. indsatte Tveren Kiøb for Jndvaanerne. Efter Ad. ind i Mk.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Engelsk Td. Brænde. lede Vahre. gransk Td. andet. et hende ta at sæt. Jal, saltet Lammekjød Td. 2 Rd. mk. s. leds Tøre indtaget. Flesk, røger, Lod. d. 1 Mk. 8 s. En udne Abins Gaa 4 a 15 Rd. ausd. .Ad. 2 Mk. grønsalted, Lød andet os. udenrig. ansees. Forring. Oste, svenske, lod dem. c. Et Oxehøved rød Piin derernettra. . Jndsæt. Holsteenske grand med. udenrige asse. et andraget. 2 Rd. 4 mk. Stuer, Fyensk Td. 13443 Rd., Mk. 26. Et Oxehoved Frant Pa daad. Halmer vær i d. 2 Mk. a 3 Rd. 3 mk. . Siellandsk Td. Adenant s. disse ane og Fiederværk. Holsteensk, Td. 3214 Rd. Mk. 8 s. Et Ored. Fransk Brænder 10 a Rd. Kalkunske gamle Larret 2de EtaTælle, Lispd. . . 1 Rd. 4 Mk.. s. udenrige saare . . unge Parret . Ad Kl. grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Cavner lede er var. dal. gumle, lie. maaret et Par Ad. t.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Brunsviget. Bergens Fisk, Skpd. 1 Rd. mk. t. 10 Rd. t. a. arlader Sild. andre. dens gamle Larret Graasen, salted Td. . Rd., mk. ange Parret ter. Skpd. end mk. t. Brabandsk ) Aand. mk. t. collinger et har Kliøsisk Skpd. 14 a 16 Rd. mk. enes levende Stk. andre Norsk Torsk, salted, Td. . 4 Rd. 3 Mk. Mørsk Jerne ind i Slagede Sit. landsk dito, Td. 7 Rd. - Mk.. s. Tiære Td. . Cadig i a 4 Amt. Endere a. dito tor Fisk Slod. 13 Rd. 2 mk. 6. Dør Skpd. . gaae de haver dens Duer et Par Klivst 3 Sted. . 16 Rd. Mk. t. Reen Ham Skpd. 22 a 24 Rd.) Bonnet. Eg en Snees at handlende deri daarligen, ligt dem, der tildække Tids mees. Foraarets Karde Vinde, at de, naar Foraars Varmen komme kan være den frodigere. Billengen Seilmod vilde de have naar de optaltede den med med, ved at udrage alt deren at vise, har lykkelig monaisk Begiering under gierde alder. barer været, og formet efter danne deelandianens Haan skriftet at Fierde inderich Hallene hannemgaae Forfatteren Trykken. Vilde nogengende ham haandskrevne Salteretning: oplaiende Tidsrummet fra han til 1, kande de endnu kon me til Nytte og deres meres Minde taknemmeligen overlever. Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Frindring, de forsætligen begrøv Friderichs Hæder i slaaeværdig lemlader Subskription medtages paa det Høysinerske Commig døde og Efterretningerne kande sendes. Høners Haandskrift at herFridernds Historie, hole Salt og Kralt Tydskere alt have notte bliver bragt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende De til Historien udgiøre. Overbepust om Skadesløsholdelse ka med Trykningen til Michelsdag 179 begynde. N. D. Riegel. Tideregning til Ungdommens Nytte, forsigt til nærværet. T. af de Gammerherre Sum, faaes paa Strue. rieteraae, Tralpaa heltet af sammere. S. Poulsen, Ankomstræde Nr. 324 333.