Berlingske Tidende, 1790-06-04
Efterat man i Følge Kongel. befaling havde med al muelig Jver arbeidet hele Vinteren igiennem paa Skiærgaardsslaadens Jstandsættelse, til et sikkert Værn for vore Kyster og en Understøttelse for Landarmeens Operationer, var det just en Gienstand for vore Ønsker, at see denne Flaade saa tidlig, som mueligt, i Søen. Kongen fandt ei fornødent, at oppebie de fra flere andre Stæder ankommende Divisioner af bemeldte Flaade, men befalede, at den Division, som havde overvintret i Helsingfors, skulde ved første aabne Vande løbe ud. For desto hastigere at befordre denne Hensigt blev Jsen i Jndløbet til Smeaborg deels skaaret deels Slagen i Stykker med saadan Fremgang, at Flaaden løb ud den 8de hujus fra Sweaborg, uagtet at Søen var endnu saa fuld af Driviis, at den maatte Ankre ved Onas. Den 9de om Morgenen var Eskadren endnu indsperret af Jis, men ved en liden nordlig Vind adskildtes Jisbankerne saa meget, at Flaaden igiennem mange Vendinger naaede den følgende Morgen til Pellinge Havn. Kongen, som for at tage Commanden over Flaaden, var reist fra Walkiala til Borgo, kom den 10de og Aftenen til samme, og gik strax om Bord. Oberstlieutenant de Frese blev tienstgiørende under Hs. Majestæt, som Kongelig Flagcapitain. Her forblev Kongen med sin Flaade formedelst Storm til den 12te, paa hvilken Dag man gik til Furuklubben, 2 Mile derfra, hvor man den 13de forventede Proviant, Ammunition= og Syge Fartøier indtil Kl. 12 om Natten, da man lettede Anker og avancerede ved Seil og Aarer. Den 14de Kl. 10 om Formiddagen passerede man Swartholms Fæstning, da en Avantgarde af 1 Galei, 3 Kanonbaade, og 4 Barkasser blev detacheret under Capitain Wirgins Commando, for at gaae ind af Smensksund. Til vor store Forundring fandtes her ingen Fiende, og Kl. 3 om Eftermiddagen seilede Eskadren selv der igiennem, men ankrede ikke førend Kl. 6 om Aftenen imellem Korkiansari og lille Smartan. Her saae man Fienden, som mellem Hillas og Willns Odder havde lagt 3 store Fartøier, nemlig Turomma Sallan Warre, som forleden Aar blev tagen fra os i Svensksund, og 2 Pramme. Disse bleve siden forstærkede og Linien forøget med 46 Halvgaleier, Caicks og Kanonslupper. Jmedens Flaaden passerede Svensksund, havde Kongen begivet sig til Chef=Gallien Seraphim, for at give sin Flagcapitain, Oberstlieutenant de Frese, de fornødne. Ordrer til Attaqven, som var berammet samme Aften. Herfra recognoscerede man Fiendens Stilling, men da Vinden, blæste stærkt indad Landet, besluttede Kongen, ei at attaqvere førend i Dagbrækningen. Hs. Majestæt udstædte derpaa Ordrene til Bataillen, og da Flaaden havde rangeret sig en Ordre med Galeierne i Midten, og de tremastede Fartøier i den tredie Lini, samt Kanonslupperne paa begge Fløiene, reiste Kongen 6 1/2 om Bord paa Skibet Amphion, for der at tage Hvile. Den 15de om Morgenen Kl. 2 blev løvnet et Stud, som var Signalet til at sætte Eskadren i Bevægelse, og at enhver skulde indtage sit anviste Sted i Bataille-Linien. Kl. 3. vare Linierne formerede. Den venstre Fløi, som bestod af tvende Divisioner Kanonslupper og Joller, blev anført af Oberstlieutenant Danckwardt, og var bestemt til at angribe Fiendens høire Fløi. Vores høire Fløi blev commanderet af Major Hielmstierna, som med 2de Divisioner Kanonslupper og Joller skulde tournere den saa kaldte lille Swartan, for at angribe Fiendens venstre Fløi. En Linie af 7 Galeier, understøttet af en anden saadan Linie, der, saasnart Rummet tillod det, forenede sig med den første, udgjorde Centrum, og blev anført af Capitain Wirgin. Hs. Majestæt roede i sin Sluppe, prydet med Kongel. Flag og Vimpel, langs Linien fra den høire til venstre Fløi, og satte sig i Centrum af den første Linie ved Attaqvens Begyndelse, som skedte paa den høire Fløi af Major Hielmstierna. J denne Orden rykte man frem mod Fienden. Kanonaden begyndtes Kl. 3 1/2 og vedholdt under en jevn Fremrykning til Kl. henimod 6. Jmidlertid var en Division af 1 Galey og nogle Kanonslupper commanderede af Capitain Leijonankar, stødte til. De sidste formerede sig paa Galeiernes høire Fløi, hvor ogsaa 2 Mørser=Barkasser vare stationerede. Fienden havde da allerede trukket sig tilbage, hvilket formedelst Røgen ikke kunde sees, men da Turoma Süllan Würre havde allerede strøget, og Kanonaden imellem vor høire og Fiendens venstre Fløi noget ophørte, bleve vi vaer, at Fienden flygtede i største Hast ind til Frederichs havns Bugt, hvorpaa Kanonslupperne og Jollerne fra begge vore Fløie forfulgte ham. De tvende fiendtlige Pramme Tigeren og Leoparden strøg for vore Galeiers og Kanonsluppers Krydsild. Endeel Fartøier bleve entrede i Bugten, og mange forladte paa Stranden. Man forfulgte Seieren og Kanonslupperne avancerede op under Fæstningens Kanoner, og gjorde der flere Priser. Jmidlertid havde et par Skibsbaade faaet befaling, at gaae til Willns Verft, hvor de bemægtigede sig et forladt Batterie paa 4 Kanoner, foruden en Mængde Ankere, Aarer, Rundholter, Kugler og Flag. Kl. henimod 9 tillod Kongen, at Jlden maatte ophøre, for at lade Folket hvile. Galeierne formerede sig da en Linie i en længere Afstand og Kanonslupperne uden for Fæstningens Kanoner.