Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-10-08
En kort Historie af Handelen fra de ældste Tider indtil de nyere. Saa simpel og slet end denne Fortælling synes at være, saa er den dog den sande og rigtige Beskrivelse af Oprindelsen til Vexten og Jndretningen af den berømte og mægtige Republik Venedig. Dens Begyndelse var i sig selv liden og langsom; Menda Grunden engang har godt lagt, saa voxte den hastig og dens Magt, tog forskrækkelig til. Den udbredede sin Handel til alle Kanter, og eftersom den førte sig til Rytte de Muhamedanske, Monarchiers, barbariske Maximer, saa trak den Fordeelen af den Jndiske Handel til sig, og man kunde næsten sige om den, at den har gypten til en Provinz, og gjort 8 Saracenerne til dens Underdanere. Derved steeg dens Handel utroelig, og den blev en almindelig Handels=Plads for alle Nationer, dens Søemagt steeg, til en meget stor Høyde, og saasom den førte sig aller gunstige Omstændigheder. til Nytte, saa drev den sine Erobringer ikke allerne over det dervedliggende faste Land i Jtalien; men udstratte sig og over Øerne i Archipelags, saa at den tillige blev Herre over Søen, mange skiønne og frugtbarekande, og endeel af den store Stad ConstantinoErgierrighed og Bepel selv. Men 5 gierlighed efter at spille Mæster over Naboerne; Passioner, som ere lige Ca delige i det offentlige og private Liv saavel for Stater og Riger, som for store Mænd og Familier, paadrog dem det Onde, som først foraarsagede Handelens Svækkelse, og siden Magtens Aftagelse. Dette tilskrive alle Historier det til Cambray sluttede Forbund, da alle store Magter i Europa forbandt sig mod denne Republik, og Aftagelsen af dens Magt begynder virkelig fra den Tids=Punkt; men de Venetianiske Skribentere bemerke gandske rigtig, at omendskiøndt dette fulgte paa Forbundet, saa har det dog været en anden meere virkende Aarsag dertil, nemlig denne: at de have ladet deres Handel ligge. Deres Underdanere vare ikke meere saa sparsomme og rige, og vare dog tillige blevne hofmodigere og stoltere. Ved saadanne Omstændigheder var det umueligt, at Staden kunde forsvare sig, da den saa hidsig blev angrebet. Et Menneske, som er syg af Svindsot, kan ikke saa godt værge sig som en Sund; og omendskiøndt Tilskuerne kunde troe, at hans Modstanderes Styrke har kastet ham til Jorden, saa maae han dog vide med sig selv, at det blot kommer afhans egne Kræfters Svaghed. Saa var det og beskaffen med Venetianerne: og de havde siden bestandig meere deres Viisdom end deres Magt, mere deres kloge Dølgelse af deres egen Svaghed, og at de have benyttet dem af deres Fiendeers Feyk, end nogen anden Aarsag at takke, at de have saa længe holdet sig i den Forfatning, hvori de endnu staae, og som hos enhver anden Nation, end den, skulde allerede længe siden været gaaet til Grunde. Ved samme Tiid, som Venedig ligesom stod op af Havet, blev endnu en Republik oprettet paa Kysten af Jtalien. Neppe kunde, naar man undtager de Klippige og ufrugtbare Kyster af Ligurien, været et slettere Sted af Beliggenhed, end de smaa sumpige, unøttige og usunde Oer i det Adriatiske Hav, og dog har Handelen. frembragt ligesom paa den ene Side det rige Venedig, saa og paa den anden Side det høymodige Genug. Trods de Ærgierrige og krigeriske Naboer, trods et indskrenket og ufrugtbart Land, og hvilket er endnu større Hindringer, trods de bestandige Partier, og de deraf fulgte Stads=Forandringer, har Genuas Handel gjort den riig og stoer. Dens Kiøbmænd handlede paa alle Lande og derved, at den førte Vahre, fra et Land til det andet, kom den i Veyret. Dens Floder bleve frygtelige, og gjorde, foruden den nær ved liggende De Corsica, endnu større og vigtigere Erobringer. Den anlagde en Colonie i Caffa, og har en Tiid lang i Besiddelse, af begge Kysterne af det sorte Hab. Den Kappen, som er Naboe nationer naturlig, og den Jver=Syge som reyser sig af Bestræbelse for en og samme Brud, nemlig: Handelen var en Aarsag til bestandige Krige mellem disse paa hinanden misundelige Republiker, hvilket endelig efter mange haard narrede og blodige Slag, endte sig til Venedigs Fordeel, hvilket blev afgjort ved den berømte Seyer, som dens Dog Andreas Contarini erholdt ved Chiozza; og fra den Tiid har Genua aldrig gjort Paastand paa Herredømmet over Søen. Disse Stridigheder, vare dem begge til Skade; men hvad som fornemmelig befordrede Genuesernes nes Tab, var deres Gierrighed, som forledede dem til at lade de herlige Fordeele af Handelen fare, mod det nederdrægtige Middel ved Aager at blive riig. (Fortsættelsen heraf skal følge.)