JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Til de her udspredte upaalidelige Rygter hører, at nogle Skibe fra den engelske Flode ved Cadix skulle have bemestret sig Cephalonia, og nu være i Begreb at seile til Corfu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Jtalien, den 10de Februarii. Mellem Cisalpinerne og Genueserne herske Misforstaaelse i de første beskyldte sidste, at igien holdede over til Aristokratismus og Fæderalismus. Kongerne af Neapel og Sardinien have tilbudet den cisalpinske Republik deres Alliance; men denne Republik svarte, den var just nu i Begreb med at indgaae en Alliance med Frankerig, og inden dette var skeet, kunde den ikke indlade sig med nogen anden Magt. Basel, den 13de Februarii. De 1500 Mand, som den gamle Regiering i Basel havde sendt Bernerne til Undsætning, hedder det, skulle hiemkaldes. Bern vil tillige med de andre Cantoner i Nødsfald, men som man dog nu ikke er bange for, stille 80000 Mand i Marken. Hovedpasserne ere besatte. Entlibacherne have af Tøyhuset i Bern udbedet sig Morgenstierner, istedet for lette Flinter. De til de bernske Grændser bortgaaende Fædrelands Forsvarere bliver der ogsaa i de reformeerte Cantoner først lyst Velsignelse over i Kirkerne. De. Franske staae med 12000 Mand en halv Miil fra Muxten, og Bernerne holde med et betydeligt Corps Tropper Murten besat, saavel som alle Poster, de beherske dette Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Den 12te har vor Nationalforsamling besluttet at ophæve alle Nationalrettigheder, som Republiken Basel hidtil havde til de italienske Landfogderier, og erkiende disse som en allieret Friestat, da et Folk, som bekiender sig til Friehed og Liighed, ingen Undersaatter mere kan have. Man tvivler ikke paa, at Luzern, Schafhausen, og Zürich jo snart vil efterkomme dette Exempel. Afde hidkomne bernske Deputerede ere adskillige Patrioter; men i det Hele - siger en strasborgsk Tidende synes det dog, som Berns Patricier ikke oprigtig vil indføre Friehed og Liighed, men søge blot at vinde Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Schweitzer Grændsen, den 13de Februarii. J Cantonerne Freyburg og Solothurn seer det synderligt ud med Revolutionen. Oligarcherne i disse tvende Cantoner syntes at give efter for Omstændighedernes Overmagt, og at vilde foretage en Ændring i Forfatningen; men det var altsammen Blændværk. Præsterne, der vare i Forstaaelse med Regieringen, løb fra Huus til Huus, og forestilte de desuden temmelig fanatiske Jndvaanere en Regieringsforandring, som den catholske Troes Grav. Jndvaanere indgav da Petitioner til Regieringen, hvori de fordrede, at den gamle Forfatning skulde beholdes, og blot Afgifterne lettes. Den solothurnske Regiering, som herved er blevet tryg, lader nu dem fængsle, der ere den skildrede som Patrioter. (En anden Tidende siger, at Bønderne have hæftet 30 Clubbister). Og alt dette skeer, medens et betydeligt fransk Corps samler sig paa Solothurns Grændse. Man siger, at begge Cantoner, tilligemed Bern, der ogsaa er mistænkeligt, formedelst den lange Frist, den tager til sin Constitution, har forlangt Hielp hos et tydsk Hof J Canton Zürich er det endnu langt fra ikke roeligt. J Staffa (hvor de første demoeratiske Uroeligheder vare) er samlet et Landsconvent, der ubetinget forlanger Friehed og Liighed. J Zürich insulterer Pøbelen Landalmuen, naar den kommer til Byen. Biel, en Stad, der fordum laae under biskoppen af Basel, har nu besluttet at forlange sin Jndlemmelse i den franske Republik, ligesom Mühlhausen. Da den franske General Menard lod den bernske General Erthalopfordre, at drage sig med sine Tropper tilbage til Bern, svarte denne, han drog sig intet Skridt tilbage, men Veien gik over Liig, da han og hans Landsmænd vare besluttede at værge sig til sidste Mand, og ingen Qvarteer at modtage. De Franske staae endnu i Vaudlandet, og have ikke betraad den tydske Grund. Schweits, den 19de Februarii. De bernske Deputeredes Underhandlinger med Mengand siges at have god Fremgang, og Hovedvanskelighederne skulle allerede være hævede. Allerede begynde de mod Rom fremrykkede franske Tropper at drage sig tilbage igien. Den nærværende Regieringscommittee i Bern har sendt Deputerede til Lausanne, for at underhandle om Pais de Vand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Man paastaaer bestandig, Schveitsercantonnerne komme til at betale Frankerig en stærk Contribution for deres Democratisering, og skulle de democratiserede Cantons samle sig paa en Landdag. Efteral Anseende ville Graubundterne ogsaa forene sig paa ny med den helvetiske Republik, og have desangaaende sendt Gesandte til Paris. Den nærværende Regiering i Basel har opgivet alle de Souverainetets Rettigheder, Cantonerne endnu have overde italienske Landfogderier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Jtalien, den 13de Februarii. J Forgaars ere de Franske indrykkede i Rom. Paven havde allerede den 4de paa Raad af Storhertugen i Toscana, hvem han havde vendt sig til, sendt en Deputation til den franske General Berthier, for at underhandle med ham. Denne Deputation bestod af Cardinal Sommaglig, Prinds Giustiniani, og den neapolitanske Gesandt Belmont Pignatelli. Man troede, de vilde ved nye Afstaaelser, og Pengesummer redde Rom fra at tages i fransk Besiddelse; men alt forgieves. Neapolitanske Tropper ere i Anmarch mod Benevent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Paris, den 26de Februarii. J Gaar sendte Directoriet Budskab til 500 og Oldingsraadet med den vigtige Tidende, at de Franske den 11te vare indrykkede i Rom, og havde besat Engelsborg. Privatberetninger fra Jtalien mælde, at i det neapolitanske hersker megen Gjæring, at man i selve Neapel frygter er Oprør, og har spærret alle Theatre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Buonaparte skal være kommet tilbage fra sin Kyst reise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Brüssel den 19de Februarii. Buonaparte kom tilligemed General Clarke og andre fornemme Officerer her om Aftenen den 16de, efter at han først havde besøgt Dunkirchen, Ostende, Brugge, Gent, Antwerpen, og hiint hele Strøg af vor Kyst. Fra Ostende bringes nu alle Kapere til Dunkirchen, for der at rustes til Toget mod Engelland. Ogsaa ere mange duelige Søefolk og Jngenieurer komne til Dunkirchen, og Søeministeren har givet de meest hastende befalinger, at skynde paa alt, hvad der udkræves til Toget mod Engelland. Ved Vliessingen samles et stærkt Corps franske og bataviske Tropper, der skulle udgjøre en Deel af høyre Fløy af Engellands Armee, og i Seeland dannes en stærk Armee, som skal understøtte den Landgang, som skal skee paa flere Stæder i Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
London, den 23de Februarii. J Gaar kom Courerer til Hertugen af York og Krigsministeren med Budskab, at en fransk Flode viiste sig ved Weymouth. Prindsen af Wallis, som var der i Nærheden, satte sig strax i Spidsen for Tropperne; men omsider opdagede man, at det var en portugisisk Coffardieflode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Paa Nelsons Flode arbeides meget ivrigen, og alle franske Fiskere borttages, at de ikke skulle tiene til Lodser, ved Landgangen. Hertugen af Vedford har anmældt, at han om tre Uger end eengang vilde giøre Forslag til det nuværende Ministeriums Afskeedigelse. Grenville var saa beskeeden at forsikkre, det var synderligt, da Publicum just nu var saa tilfreds med dets Bestyrelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Rastadt, den 20de Februarii. De franske Gesandte have afslaaet den dem tilbudne halve Rhinbred, og vedblive at paastaae den hele – som og skal være dem tilstaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Kiøbenhavn, den 5 Martii. Under Dato den 9de Februarii er udkommen en Forordning, som forklarer D. L. 5 B. 14 K. 56 Art. og N. L. 5 B. 13 K. 54 Art., samt nærmere bestemmer, hvorvidt løse Qvitteringer skulle ansees gyldige, for Afbetalinger paa Gieldsbreve, naar samme ey paa Brevene selv findes at være afskrevne, faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Den 5te Januarii er Etatsraad Carl Wigant Falbe beskikket til Justitiarius i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet i Etatsraad og Justitiarius Envold Berregaard Foghs Sted, som efter Ansøgning er i Naade entlediget fra dette Embede. Student Johannes Kiøbke confirmeret til Sognepræst for Randerup Meenighed i Ribe Stift. Den 12te er Student Otto Grundtvig beskikket til Sognepræst for St. Jbs og St. Jørgens Bierg Meenigheder i Siellands Stift. Capellan Hr. Thomas Edsberg, ligesaa til Sognepræst for Pedersborg og Kindertofte Meenigheder i Sielland. Student Carsten Friis ligesaa til Sognepræst for Allested og Weyle Meenigheder i Fyens Stift. Sognepræst Hr. Rasmus Jørgen Giessing ligesaa til Sognepræst for Bogense og Annexet Schoubye i samme Stift. Sognepræst Hr. Wittus Bierring ligesaa til Sognepræst for Alsløv og Hostrup Meenigheder i Ribe Stift. Sognepræst Hr. Søren Jacobsen Grundtvig ligesaa til Sognepræst for Henne og Lønne Meenigheder i samme Stift. Personel-Capellan Peter Thams Buschmann ligesaa til Sognepræst for Ulfsteens og Harreids Sognekald i Bergens Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
J Tallotteriets 636 Trækning i Altona, den 27de Februarii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Vinden. 26 Febr. Varme. O. S. O. Kulde. V. N. V. Varme. Martii. V. N. V. Uvis. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Paa Proft & Storchs Forlag paa Børsen No. 11. 12. 13, haver nylig forladt Pressen, Oeconomisk og Topographisk Lommebog for Aaret 1798 indeholder: 1) Fortegnelse over alle Sorter raae og bearbeidede Vare og andet Arbeide, med Henviisning til de Stæder, hvor, og hos hvem samme faaes. 2) Læge Anstalter, hvor Syge, foruden de Fattige, som der nyde frie Cuur og Pleye, modtages imod Betaling. 3) Læger eller de i Kiøbenhavn practiserende Medici og Chirurgi. 4) Apotheker. 5) Edsvorne Jordemødre med deres Boepæle. 6) Veiledning til at finde de Kongelige Collegier, samt alle andre offentlige Indretninger og Contoirer m.v. 7) Enke-Pensions=Kasser, Liig og Begravelses, samt andre Understøttelses=Selskaber. 8) Reiserouter og agende Posttaxter, Fære- og Dragepenge med andre Omkostninger, Transport og Befordringsvæsenet i Kongerigerne Dannemark, Norge og Sverrig, samt Hertugdommene Slesvig og Holsteen vedkommende. 9) Veiviser eller Anviisning til de fleestes Boepæle i Kiøbenhavn og Forstæderne, koster paa Trykpapiir 64 Sk., Skrivpapiir 80 Sk., indbunden 16 Sk. mere. Nylig har forladt Pressen paa Proft & Storchs Forlag paa Børsen Nr. 11. 12. 13: Veiledning til at kiende Gud, ved at betragte Naturen, af Assessor Bärens, som indeholder lærerige Samtaler for Ungdommen. Prisen er 80 Sk. i raae Materie, indbunden i Velsk Bind 16 Sk., og i Marmor Bind 32 Sk. mere
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
AVERTISSEMENT. usdagen den 28de Martii vorder ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden No. 69 i Silkegaden, og begyndes om Morgenen Klokken 9 Slet, bortsolgt en Samling af Malerier i Oliefarve, med forgyldte Rammer, af Haandtegninger og af en stor Deel Kobbere, de fleste af nyere berømte Mestere, en Camera obscura, Mathematiske Bestik, en Deel fine Farver til Olie-Maaling og Pastel, samt en Deel Maler-Redskaber, alt tilhørende afg. Skildrer og Tegnemester Fuchs's Enke. Auctions-Pengene erlægges enten ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Severin der boer i No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade, hvor trykte Fortegnelser bekommes imod 4 Sk. Erlæggelse for Stykket til Bedste for de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Mandagen den 12te Martii førstkommende, bliver paa det og Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 1ste Julii til den 31te December 1796 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence-Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 12te Martii begynder, bliver Vandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Ever har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) alt Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-05
Herved bekiendtgiøres: at P. O. Helgerud ikke længere ere i min Tieneste, eller fra Dags Dato haver nogen Ærende for mig at forrette. Kiøbenhavn den 5te Martii 1798. Hans Hornbech.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Kiøbenhavns Aar. No. Hauan, Mons. ost-Tidender, men, Hunne til Fredagen, den 9 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Petersborg, den 12te Februarii. J Gaar Aftes døde her Expolens Erkonge Stanislaus Poniatowsky, efter at have overlevet sit Rige og sit Rygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Wien, den 21de Februarii. J Følge Efterretninger fra Tyrkiet har Rebellen Paswan Oglou, hos hvem mange udvandrede Polakker under Anførsel af den bekiendte Denisko, der gjorde for nogen Tid siden et Jndfald i Buckowine, skulle være, paa seenere Dage liidt adskillige Nederlag, og maattet rømme Semendria. Formedelst mange Forandringer, der skulle foregaae i Jtalien, bliver en Deel af de i det venetianske staaende keiserlige Tropper henseendte stærkere at besætte Cisalpiniens Grændser, til hvilken Ende fra andre Egne end flere Tropper skulle didsendes. Det derværende Militair staaer endnu bestandig paa Feldtfod. (Fra Mayland skrives under 13de Februar endnu følgende: Man troer, at de rom ske Anliggender, endog efter at Rom er besat, kunne gaae af i Mindelighed, da Paven skal afstaae Marchia Ancona, og Hertugdommet Urbino, hvoraf den anconanske Republik skal bestaae, samt betale den franske Republik en bestemt Sum Penge for General Duphots Mord. Dette Sagn søger man at stadfæste med to hemmelige Artikler af Campoformidofreden, hvoraf den første skulde sige, at den cisalpinske Republik ikke kunde forøge sit Territorium; den anden, at ifald Paven døde, der da skulde vælges en anden, der skulde træde i alle hans Rettigheder. General Berthier skal undertegne Definitivtractaten i Rom. Provindsen Urbino har begiert af Berthier, ikke at behandles, som et erobret Land, da det var et af de første pavelige Lande, der begierte at foreenes med Republiken).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Prag, den 20de Februarii. Adskillige Privatbreve bringe den Tidende, at en Deel af den saxiske Armee er bestemt til den bøhmiske Grændse. Men dette er et blot Sagn, som man ikke ved noget authentisk Bilager veed at understøtte, da hverken herom udstædte befalinger eller Troppebevægelser ere blevne bekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Leipzig, den 24de Februarii. Efter nyere Efterretninger fra Wien var det Rygte, at den østerrigske Magt skulde igien altsammen sættes paa Feldtfod, fuldkommen ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
En Rigstidende mælder, at den widdinske Rebell Paswan Oglou er en indfød Frankfurter, skulde i 7 Aars Krigen have været Ritmester ved de preusiske Dragoner (saa var han altsaa ingen ung Mand mere) og have 9 smukke Fruentimmerer med sig, hvoriblandt et tydsk Fruentimmer, ved Navn Keller, skulde være hans Yndling. Sikkert er det – sikkrere vel i det mindste end hiint Eventyr – at adskillige 1000 Polakker, tillige med den bekiendte Denisko befinde sig ved hans Armee. De Fornemmere blandt disse bruger han paa mangehaande Maader ogsaa for at forøge sine Tilhængeres Antal. Desuden har han endnu andre duelige fremmede Officerer og Jngenieurer hos sig. (Synderligt er det imidlertid med disse Polakker, der saavel her under Denisko, som i Jtalien under Dombrowsky ligesom udgiøre et eget Folkefærd uden Fædreland. Skulde – hvad vel er at haabe – Opstandelsens Time for Polen engang slaae, Stammen til en brav og øvet Armee var da stedse ved Haanden).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Berlin, den 27de Februarii. Man er her aldeles ikke bange for, at vor Stats lykkelige Rolighed skal blive forstyrret, og alle Rygter om et nordisk Forbund mod de sydlige europæiske Stater, ere Hiernespind. (Politiske Journal taler midlertid meget bestemt herom. At mangen Forandring vilde følge af, at den gamle Jndretning ved det geistlige Departement paa ny blev indført, var let at forudsee. Man siger nu blandt andet, at Oberconsistoriet er betænkt paa at ansøge om en ny Liturgie, og at en passende Religions Lærebog maatte blive udarbeidet (saa ønskeligt end dette Foretagende kan være, er det dog kun under den Betingelse, at en saadan Lærebog ikke bliver nogen befalet eller ufravigelig Norm, da den i saa Fald maae regnes blandt de aandelige Tankeperser, hvis Tid dog vel nu burde være forbi). Medlemmerne af den ophævede Examinationscommission, Hermes, Hilmer, og Woltersdorf (thi Oberconsistorialraad Henke har Fordrag, Sæde, og Stemme, som de øvrige) have begiert, at man vilde anvise dem andre Forretninger. Men Oberconsistoriet har skrevet dem tilbage, at, da Examinations-Commissionen var indgaaet, de ikke mere havde nødig at indfinde dem ved Sessionerne, hvor de forefaldende Forretninger herefter, som hidindtil, vilde blive bestridte af Raadene. J Gaar den 23de har Over consistorialraad Teller første Gang igien i Petri Kirke ordineret tre nye Præster. Den bekiendte forhenværende Præst Schulz i Gielsdorf har forlangt den berygtede Proces, hvorved han dømtes fra sit Embede, revideret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Grevinde Lichtenaus Forhør har faaet Ende, og skal man deraf ikke have faaet ud, hvad man søgte; men derimod en heel Deel andet, saasom, at de udvandrede Prindser have kostet den afdøde Konge to Millioner o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Rastadt, den 22de Februarii. J Dag i Rigs deputationens Møde blev raadslaaet om det Svar, der paa den sidste franske Note var at give, man har udsat det 4 Dage endnu, og vil afsende de particulairdeputeredes Erklæringer til Rigsdagen; det er altsaa et ugrundet Rygte, at allerede i Gaar det forlangte Ultimatum skulde være givet, og den fordrede hele Rhinbred de Franske afstaaet. Efter Forlydende trækker man det ud, fordi man vil oppebie en Coureer, der skal bringe den keiserlige Minister nogle Finalbefalinger fra Wien. Efter at den franske Gesandt Bernadotte der er ankommet, foregaae meget vigtige Forhandlinger mellem ham Thugut, og den preusiske Gesandt. Kongen af Preusen skal ved sin Gesandt i Paris have givet Directoriet meget alvorlige Erklæringer, hvori han meget eftertrykkelig paastaaer, at den tydske Rigsforfatning skal vedligeholdes. Jn Rastadt, den 25de Februarii. Hidtil har Rigs deputationen intet Svar givet paa den franske Deputations Fordring af hele Rhinbredden. Sachsen, Darmstadt, og Baden siges at have erklæret sig derfor. Man paastaaer, at to store tydske Hoffer daglig nærme sig hinanden mere, for at afgiøre Fredsværket med hinanden. (Man vil have Efterretning fra Vesel, at Organisationen af de preusiske Rhinlande med eet er standset). En circulair Skrivelse fra det churpfalziske Hof til alle geistlige og gammel fyrstelige Stænder, hvorved disse opfordres til en nøye Forbindelse, ligesom og keiserlig, russisk, preusisk, og engelsk Hielp anraabes, har høylig mishaget den franske Deputation, ligesom og adskillige tydske Gesandte eftertrykkelig skulle have erklæret sig derimod. Staden Ulm, som vil give sig under wirtembergsk Skyts, har sendt Gesandte i denne Anledning til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Neuschatel, den 21de Februarii. En herigiennem til Basel ilende Coureer bringer den Tidende, at de paa hiin Side Gotthardsbierget i Jtalien liggende schveitserske Landfogderier, Lugano og Bellenz, ere besatte af Cisalpinerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Bologna, den 14de Februarii. Med en i Gaar Aftes her giennemreist Coureer have vi Efterretning, at de Franske den 10de, 12 til 15000 Mand stærke under General Berthier ere indrykkede i Rom. Cisalpinerne have ingen Deel taget i dette Tog, og de, der vare i Marchia Ancona, og Hertugdømmet Urbino, maatte rykke tilbage, saasnart de Franske vare ankomne. Paven er meget syg, saa man frygter for hans Liv. De fleste Cardinaler ere flygtede til det neapolitanske, eller til Toscana, og neapolitanske Tropper ere indrykkede, og have besat Corvo og Benevent. Ogsaa i Lucca er Revolutionen nu giennemdrevet af et Partie, der forlanger at forenes med den cisalpinske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Paris, den 23de Februarii. Først i Gaar Eftermiddags er Buonaparte kommet her tilbage fra at bereise Kysterne, og gaaer til Rastadt. J Gaar er Massena, som Overgeneral for Roms Armee, reist herfra did. Angerenu er reist lige til Perpignon, uden først at komme hertil. J Rochefort ligge 5 nye Linieskibe paa Verf terne, og blive inden kort Tid fuldkommen færdige. Hersker i andre Havne samme Virksomhed, kan man i dette Aar faae 24 nye Linieskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
London, den 27de Februarii. Anstalterne til at afværge et Overfald af de Franske, gaae nu saameget mere levende for sig, da Regieringen har følgende Efterretning fra troeværdige derfra komne Folk. J Calais har man nu syv Canonbaade, som agter ud paa den eene Side fore et Stykke af svært Kaliber, og paa den anden en Feldkanon, desuden ere de forsynede med en Platte form, der kan skydes ud paa Siden, for at sætte Heste i Land derpaa. Hver saadan skal bemandes med 150 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
J Postamtet i Arras er opslaaet en Fortegnelse paa Jnvasionsarmeen, i Følge hvilken den skal beløbe sig til 317000 (?) Mand. Med første Jndskibning har man i Sinde at sende os 110000 over, ligesaa mange anden Reise, og Resten den tredie. J Udgangen af Martii eller Begyndelsen af April er Overfaldet uforanderlig fastsat. Der marcherte Tropper giennem Arras, deels, saade man, til Brest og Havre, deels til Dunkirchen og Ostende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Admiral Gardner ligger seilklar i Spithead med 14 Linieskibe og 12 Fregatter. Grenville har erklæret de her residerende Gesandte, at alle Havne ved Seinens Udløb ansees som bloqverede, og det hedder, de engelske Krigskibe have befaling at opbringe alle til Spanien, Frankerig, og Holland seilende Skibe, hvis Ladninger ikke ere neutrale.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-09
Kiøbenhavn, den 9 Martii. Den 12te Januarii er Sognepræst Hr. Mathias Lind ligesaa til Sognepræst for Førde Præstegield i sam Personel-Capellan Hr. Peter Willumsen, me Stift. Juell confirmeret at være Præst ved Tugt- og Manufacturhuset i Christiania. Hr. Hans Jacob Wille, Sognepræst til Frue Meenighed i Trundhiem, beskikket til at være tillige Stifts- og Domprovst i Trundhiems Stift. Residerende Capellan Hr. Jonas Angell ligesaa til Sognepræst ved Domkirken i Trundhiem. Den 19de er Justitsraad og Amtmand Jonas Ramus Petersen ligesaa til Præsident i Christiania. Niels Cornelius Bonnevie ligesaa til Sorenskriver over Nummedal og Sandsværd i Aggershuus Stift. Premier-Lieutenant og Auditeur Hans Bech Gottsche ligesaa til Sorenskriver over ØsterRaabøygdelauget i Christiansands Stift. Ober-Auditeur og Sorenskriver Hans Andreas Brandt ligesaa til Sorenskriver over Nordhordlehns Fogderie i Bergens Stift. Copiist Andreas Aagaard Kiønig ligesaa til Sorenskriver over Østerdalens Fogderie i Aggershuus Stift. Byefoged Peder Schnitler Marstrand ligesaa til Sorenskriver i Ryefølke Sorenskriverie. Examinatus Juris Johan Frederich Hansen ligesaa til Sorenskriver over Carmesund og Hæsbye Sorenskriverie. Herredsfoged. Jver Christian Aarøe ligesaa til Sorenskriver over Sundfiords Fogderie. Regimentsqvarteermester og Auditeur Johan Severin Hjort ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Christiansund i Trundhiems Stift. PremierLieutenant og Auditeur Hans Bech Gottsche ligesaa til Cancellieraad. Copiist Andreas Aagaard Kiønig ligesaa til Cancellie-Secretair. Sognepræst Hr. Bernhardus Prehn Wellejus ligesaa til Sognepræst for Glumsøe og Bavelse Meenigheder i Sielland. Procurator Zacarias Berbom confirmeret at være Stads-Mægler og SkibsClarerer i Christiansand. Den 26de er Adjunctus ved der juridiske Facultet Frederich Theodor Hurtigkarl beskikket til Professor Extraordinarius ved bemeldte Facultet.