JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Den 19de, om Morgenen Kl. 6, udgik den første Barcasse fra et Rangskib, og efter denne 3 Chalopper, som alle holdte ind til Øen. Mandskabet i disse Fartøier, kunde omtrent være 150 til 170 Mand. Ritmester v. Juel lod dem uforstyrret gaae i Land, og da han kunde formode at de omtrent være saa høit oppe, at de kunde afskiæres, hvilket formedelst en Pynt af Skoven ikke med Vished kunde sees, lod han den høire Flanke trække sig under Stranden, for om mueligt at bemestre sig Fartøierne, medens Fienden blev angrebet af det øvrige Mandskab. En Lieutenant, 2 Masters, 87 Mand og 9 Fruentimmer bleve afskaarne og fangne, og en Mængde af de Flygtende, som søgte at redde sig til Fartøierne, dræbte. Disse Fartøier bleve strax understøttede fra Linieskibene, som lagde sig paa hver Side af Øen, og udsatte alle deres Fartøier til Hielp for de Flygtende. Af de til Øen ankomne Fartøier blev det ikke mueligt at erobre noget, da Fienden ved Ankomsten strax satte Baadene fra Landet; men Folkene paa det ene Fartøi bleve nedskudte paa 2 Mand nær, og kan Fiendens Tab af Døde og Saarede bestemt anslaaes til 20 Mand. Da saaledes den overblevne Rest var flygtet tilbage til Skibene bleve de gjorte Fanger førte afsides paa Øen, medens ovenmeldte fra Krigskibene udsatte Fartøier, nemlig 3 Bar casser, 4 Travailleslupper og 3 mindre Baade, som alle vare stærkt bemandede og bevæbnede, under en levende Kartedskild af Caronader og stærkt Hurraraab attaquerede vore Folk paa Øen, men uden Virkning. Ritmester v. Juel lod strax trække en Kiede langs Kysten, da det formodedes at Fienden maaskee vilde atter forsøge paa at lande; men de kom ikke ind under vore Folks Riffelskud. Under denne Action, som omtrent varede en Time, blev en Mand af ovennævnte Jægercompagnie let blesseret af en Kugle i Laaret, men i øvrigt have vi ingen Saarede, er heller døde. Af Fangerne er en Kone, stærkt saaret. En stor Deel fiin Lærred, som var bragt i Land, blev gjort til Bytte. Paa givet Signal fra Øen kom de danske Kanonbaade efter Aftale tilbage, fordrev Barcasserne og de øvrige fiendtlige Baade, og indtog Commandoet tilligemed de 93 Fanger. De fiendtlige Orlogskibe gjorde vel, ved at gaae under Seil og nærme sig Embarquements=Stedet, Mine til at hindre Jndskibningen, men vovede dog, formedelst et udgaaende Rif, ved Landgangsstedet, intet Angreb medens Embarqueringen varede, eller under Jndseilingen til Kierteminde, hvor Expeditionen kom tilbage med Fangerne Kl. 1. Denne Expedition blev af alle Officerer og Mandskabet, som der toge Deel, udført med megen Conduite, Raskhed og Orden, og Commandet blev paa bedste Maade understøttet. af Kanonchalupperne, hvorfor Hs. Majestæt Kongen ogsaa haver ladet samtlige Officerer og Mandskab tilkiendegive Sin allerhøieste Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Hovedqvarteret i Kiøbenhavn, den 23 Mai 1809. Bülow, Generaladjutant og Chef for GeneralAdjutantstaben, Ridder af Dannebrog. Reisende, som i disse Dage ere komne fra Norge igiennem Sverrig, meddele Efterretninger fra dette Naboe rige, der gaae til den 12te Mai. Skrive- og Trykkefrihed er atter bleven tilladt i Sverrig, og Forbudet mod Dansk og Franske Skrifters Jndførsel ophævet, Til Gottenborg er der ankommen en Mængde Amerikan, ske Skibe, og som en følge heraf ere de Varer, Amerikanerne kunne medbringe, faldne ganske overordentligen. Adskillige ere endog faldne nogle hundrede PC. Tobak f. Ex. er fra 28 s. gaaet ned til 8 s. Pd. En heel Deel Amerikanere med Papirer til Svenske Havne er i Kattegattet blevne opbragte af Engellænderne og førte til Engelland. Adskillige ville paastaae, at de forsætlig have ladet sig opbringe. Rigsdagen er ikke, som det hedte i Kiøbenhavn, bleven opsat, men med stor Høitidelighed holdt til den bestemte Tid. J Sverrig er alle Livets første Fornødenheder langt dyrere end i Norge. For en Natteleie og simpel Frokost maatte en Reisende betale 6 Rd. Paa Grændserne sporedes ingen krigerske Bevægelser eller Rustninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Ved Præstøe Kanten hørtes den 18de d. en stærk Kanonade, ventelig fra Strandbatterierne. Britterne skulle flere Steder have gjort forgiæves Forsøg paa at røve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Telegraph-Rapporter. Den 19de Mai. En stor Flaade, omtrent 63 Seilere af forskiellig Størrelse, krydser uden for Kullen. Et Skib fører Viceadmirals Flag. Den 21de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Flaaden ligger endnu tæt samlet ved Kullen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Ved Odense hørtes den 22de om Eftermiddagen en svær Kanonade. Vinden var V. N. V. Helsingøer den 20de Mai. 2de af vore Færgemænd, som mod Aften kom tilbage fra Hesseløen, hvor de have ligget nogle Dage for at fiske, forsikre at blandt de mange Skibe som ligge dernede, ere en Deel eng. Krigskibe og ville de næsten ganske Gaarsdag have hørt en stærk Skyden som efter deres Formening, maatte angaae Anholt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Aalborg, den 24de Maji. Man har nu sikker Efterretning om den Kanonade, der hørtes den 17de Mai fra den østre Side af Jylland uden for Randers Fiord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Det var nemlig Capitain Wolssen, førende Kaperskonnerten Danneskjold kaldet, som blev forfulgt af en engelsk Fregat og jaget ind under Stevnshoved. Paa samme Tid laae 5 engelske Orlogskibe til Ankers ud for Grenaae; disse afsendte da det imidlertid begyndte med Havblik, 2de Kanonbaade og 8 Barkasser med omtrent 500 Mand, for at attaqvere Skonnerten. Den raske Capt. Wolfsen lod sig ikke afskrække, men oppebiede dem med freidigt Mod. Da de vare komne paa Skud nær, blev der stærkt fyret fra begge Sider i en Tid af vel 1 1/2 Time; adskillige Gange hørtes Klagelod fra de engelske Baade, som lader formode at de følte Virkningen af hans raske Skud. Jmidlertid vedblev det at være Vindstille, og Capitain Wolssen, for at undgaae Overmagten, holdt nu af ud om Grunden Tangen kaldet; de fiendtlige Baade søgte efter og adskillige Skud bleve vexlede imellem dem indtil Solens Nedgang, da han hilsede dem med sidste Salut og derpaa stak i Søen. Paa Capitain Wolfsens Side tog Jntet Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Aarhuus. Copulerede Her i Byen den 25de Mai, Kaabersmedmester Hr. Hans Svantemand og Jomfrue Ane Anchesen Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Udenlandsk. Tydskland. Jfølge authentiske Efterretninger er den franske Armees Avantaarde ankommen til Wien den 10de. Den commanderende General opfordrede Ærkehertug Marimilian, som leder denne Residenses Befestnings- og Forsvarsanstalter, til at overgive Staden, men som blev afslaaet; desuagtet blev der dog ikke fra fransk Side begyndt noget fiendtligt, da man syntes at ville oppebie Hovedarmeen, som kunde ventes der til den 11te eller 12te. Erkehertug Carl er den 5te opbrudt fra Budweis med sin Armee, bestaaende af 100 til 110,000 Mand, og kan, naar han er lykkelig, ved forcerede Marscher, først komme til Egnen af Wien den 14de eller 15de. Uagtet General Hiller paa sit Tilbagetog fra Crems har detascheret et Corps af 10,000 Mand, som skulle kaste sig ind i Wien; saa tvivler man dog om, at de i denne paa alle Sider aabne, og langt fra ikke tilstrækkelig befæstede Residentsstad, vil udsætte sig for et paa alle Puncter foretaget Angreb af den franske Armee, eller i dette Fald, vil kunde forsvare sig saalænge til Erkehertug Carl selv kan komme dem til Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Hamberg, den 23 Mai. Just nu indløber ved overordentlig Leilighed den Efterretning hertil, at Wien har capituleret den 13de Maji. Besætningen er gjort til Krigsfanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Fra Augsburg skrives under 15de Mai. Den 11te Maii om Morgenen Kl. 6 angred Generallieutenant og Friherre von Wrede med sin Division, understøttet af 8 Haubitser og 4 Tolvpundiger, de 2de faste Passe Strub og Lofer, mellem det Salzburgske og Tyrol. Det østerrigske Linieinfanterie og de Tyroler Rebeller gjorde haardnakket Modstand, og til Klokken 3 om Eftermiddagen var Sagen endnu uafgjort. Men nu sprang Oberst Grev Birchem, Oberstlieutenant Friherre, von Sarny, og Oberstlieutn. Hazzi først over en stærk Forhugning, det 3die Linieregiment Erkehertug Carl, det 6te lette Bataillon Laroche og andre tapre Regimenter, fulgte. To Kanoner, mange Fanger og Døde er denne Divisions Seirstegn. Alle bevæbnede Rebellere bleve nedsablede. Bayrernes Tab af Døde og Saarede var ubetydelig. Ved disse 2de Passers Erobring staaer nu Veien aaben til Jnspruck for Seitherrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Den 13de bleve Tyrolerne og Østerrigerne, som havde været i Memminger, og der afvæbnet Borgerne, bortslæbt nogle 100de Fade Stalt og begaaet andre Excesser, tilbagedreven af de Franske til Kempten: Den 19de Maji Klokken 4 om Morgenen kom et Detaschement paa 50 Mand af de Schille Husarer til Staden Lüneburg, besatte Portene, begav sig derpaa til til Raadhuset, gjorde adskillige Reqvisitioner og endelig tog alle herskabelige Casser i formelig Besiddelse. Saa blev og det franske Vaaben nedtaget af dem og i dets Sted ophængt det Storbrittaniske. Det syntes som de slog Veien ind til Harburg. Samme Dag Kl. 1 om Eftermiddagen kom ligeledes uventet en Afdeling Hollænder, under General Gratien, fra Dannenberg hertil, for at sætte efter det Schillske Corps. Kl. 4 kom General Gratien selv. Det hollandske Corps bestod af Jnfanterie og Cavallerie over 2000 Mand. Vaabenene bleve igien forandrede. Endeel af det Schillske Corps skal være indrykket i Wismar, og et andet have trukken sig til Rostock og Pommern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Ved en Keiserl. Dagbefaling fra det K. Hovedqvarteer, i Enns af 5te Mai, er befalet, at General Charteller, som Ophavsmand for Opstanden i Tyrol og som Stifter af det, imod al Folkeret, udøvede Mord paa de bayerske og franske Fanger, skal anholdes, stilles for en Krigsret, og 24 Timer efter hans Arrestering, skydes som Chef foren Røver, og Mordbande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Fra Donau skrives: Af en Privatskrivelse fra det Keiserl. franske Hovedqvarteer under 6 Mai, stal en østerrigsk Stabsofficeer samme Dag vare ankommen dertil med en Statscoureer, der har overbragt en egenhændig Skrivelse fra Keiser Franz til Keiser Napoleon, hvori samme beder og Vaabenstilstand og Fred. Begge Parlementairers korte Ophold lader ikke formode at Svaret har været gunstig, saameget mindre som Armeen vedbliver at marschere fremad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Den 15de Maii ankom en Officeer som Expresser fra Jtalien over Zürich til Augsburg, som ilede videre til Keiser Napoleons=Hovedqvartere, og ligeledes overbragte vor Konge den behagelige Efterretning, at Vicekongen, har naaet Erkehertug Johans Armee og slagen samme; 6000 Fanger, flere Kanoner, Munitions- og Bagagevogne, Fahner a. ere Frugterne af denne Seir. Kongen blev saa fornøiet over denne Efterretning, at han forærede Officeren en prægtig Daase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Frankrig. Keiser Napoleons første Bygmester har faaet Befaling at indfinde sig i det Keiserl. Hovedqvarteer og er strax afreist fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
fra Bayonne skrives den 6 Mai. Hertugen af Treviso, som i Spidsen af det 5te og 6te Armeekorps, der bestaaer af 20 til 24,000 Mard, var afmarscheret fra Arragonien, er enkommen til Astorga. Ved hans Nærmelse har Jnsurgenterne adspredt sig i Biergene. Cavalleriet indbringer daglig en Mængde af samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
General Kellermann er den 21de April marscheret fra Benavente til Asturien med 18,000 Mand. General Verdier, som commanderede i Arragonien, er reist igiennem vor Stad, og vil paatage sig befaling overen Division i Catalonien. General Lecchi har erholdt nye Fordeele. Alle Forberedelser til Tarragonas og Gironas Beleiring ere istandbragte. Begge Festninger ere bloqverede og vil ikke giøre lang Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Breve fra Valladold af 3die Maji fortæller, at een fra Portugal kommen Reisende har medbragt følgende Efterretninger: Den 23de Martii havde Hertugen af Dalmatien en liden Fegtning ved Piquetra Vielho med 5000 Portugisere, som trak sig tilbage til Lissabon. Den 27de kom han til Oporto. Da Marschallen erfarede at Englænderne vare landede ved Villa Conde, en Miil fra Oporto, marscherede han dem imøde om Natten, greb dem an og slog dem. Rytteriet anrettede et saadant Blodbad, at man troer, der af 10,000 Mand, som landede, neppe 100 igien ere indskibede. En Mand, som saae Valgpladsen Dagen efter, forsikrer at have tæller mere end 9000 Drædte, Saarede og Druknede, som vare kastede op paa Strandbredden. Englænderne har efterladt sig 3 store og et lidet Transportskib, som vore Tropper bemægtigede sig. Endnu samme Dag fortsatte han Marschen videre, for at naar et forpsPortugisere, der ville forene sig med de landede Englændere. Den 30te som han til et Kloster ved Combra, hvor Regimentet Braganza havde indsluttet sig og ville forsvare sig, men det blev overmandet og maatte springe over Klingen. Kun Overstaben blev skaanet. Armeekorpset fortsatte derpaa sin Marsch videre til Lissabon, som endeel af Jndvaanerne skal have rømmet. Juntaen har foregaaet dem med Exempel, og har indskibet sig til Brasilien. Alle Portugisiske Linictropper indskrænke sig til 5 Regimenter, som har trukken sig tilbage til Alentejo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Rusland. Petersburg, den 22de April. Freden imellem Frankrig og Østerrig, som længe vaklede, er nu aldeles brudt; efter de sidste Efterretninger ere de østerrigske Tropper rykkede ind i Hertugdømmet Warschau og i de sachsiske og bayerske Stater. Saaledes er Krigsfakkelen, som for kort siden blev slukket paa det faste Land, igien antændt, og efter Sagernes Forbindelse maa alle europæiske Magter gribe til Vaaben igien Begyndelsen til Uenighed var Østerrigs Udrustninger, som man søgte at dæmpe i Fødselen, Rusland tilbød sin Garantie for Sikkerheden af Østerrigs Jntegritet, og erklærede, at det vilde ansee ethvert Angreb paa Sagernes nærværende Orden, som en Krænkelse af de indgaaede Forbund. Østerrig bevidnede, at dens Udrustninger vare blot defensive, grundede paa Frygt for en forestaaende Fare, men Følgerne har viist, hvor intet betydende disse Forsikringer vare. Ved at giøre Jndfald i fremmede Stater, førend behørig Krigserklæring, have de røbet deres ærgierrige Planer og forvandlet deres Forsvars regler til en Angrebskrig. Østerrig har besluttet heller at opoffre Ruslands Venskab end afstaae fra sine Planer og antande Krigsfakkelen selv paa vore Grændser. J Følge heraf har den russiske Mission faaet befaling ufortøvet at forlade Wien, og den herværende østerrig ske Gesandt er tilkiendegivet, at hans diplomatiske Forretninger fra nu af ophøre og at alt Forhold med hans Hof er afbrudt. Efter, de russiske Vaabens saa lykkelige Fremskridt imod Sverrig var det naturligt at vente en hurtig Nærmelse til Fred. Det udbredte Rygte om Underhandlinger gjorde Forventningen sandsynlig; men det i Stockholm senest forefaldne, har lagt en vigtig hindring i Veien. J Sverrig udbrød en Revolution, Kongen blev afsat og Hertugen af Sødermanland erklærede sig for Rigsforstander. Stænderne bleve sammenkaldte til den 1ste Mai og egenmægtig nærmede de Tropper, som udgjorde Armeen imod Norge, sig Hovedstaden og tildeels rykkede derind, alt under Forevending af Folkets Misfornøielse med et System, som havde indviklet Riget, i en Krig, der ei var svarende til dets Kræfter. Den nye Regiering giorde Rusland Fredsforslag og forlangte Vaabenstilstand, ingen af Delene kunde antages, thi man kunde ikke underhandle med en Regiering, som manglede Fasthed, og at standse de russiske Tropper foren Tid paa deres Seierebane var kun fordeelagtigt forden nærværende Jnterims Regiering, men stridende imod Fredens sande Formaal, og endog imod god Ordens Tilagebringelse i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
J Følge heraf have Tropperne saaet Befaling, kraftig at fortsætte sine Operationer og paa den 2 Gange igientagne Begiering om Fred og Vaabenstilstand er givet et Svar, som kortelig bestaaer i følgende Grundsætninger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Rusland er stedse villig til at indlade sig i Fred, men kan ikke erklære sig desangaaende uden til den lovmæssige Regiering. Hovedgrundlaget til Freden skal være : 1) Besiddelsen af Finland lige til Calix, et Land, som ikke allene er undertvunget ved Vaaben, men ogsaa i politisk og borgerligt Hensyn, allerede uigienkaldelig forenet med det russiske Rige. 2) Engellændernes Udelukkelse fra alle de svenske Havne i Østersøen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Fra det Russiske Hofs Side er nu udstedt en formelig Krigserklæring mod Østerrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
J den 964 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nommere : 85. 69. 2. 43. 52.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Bekiendtgiørelser. Hver Eftermiddag fra 5 1/2 til Kl. 7 1/2 modtager jeg i mit Huus 4re unge Mennesker, til Underviisning i Skrivning og Regnekonsten, for billig Betaling. Aarhuus, den 26de Mai 1809. M. Andie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Hos P. Frausing ved Vesterport sælges Tobaksplanter a 1 Mk. 100 Stkr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Nogle Bøger af gode Skrivter, tilhørende afgangne Sognepræst Jes Fæster hans Stervboe, blive bortsolgte ved offentlig Auction i Gaarden No. 36 i Skanderborg, den 7de Junii førstkommende Klokken 8 Formiddag; saa bliver ogsaa ved samme Auction bortsolgt adskilligt indleveret Apendix, hvoriblandt endeel smukke Kaaber stykker. Skanderborg den 23de Mai 1809. Bagger, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, dat. 7 April 1809, som er læst ved Hornum og Fleschum Herreders Ret den 20de April og i den Kongelige Lands Overret i Wiborg den 1ste Mai, indkaldes herved med Aar og Dags Varset sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som efter min salig Mand Justitsraad Andreas Møller paa Gudumlund i Aalborg Amt, Wiborg Stift, i vores fælleds Boe maatte formene sig at have noget at fordre, under hvad Navn være kan, med deres Paastand derom at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig eller min Laugværge Hospitalsforstander Schou i Aalborg at anmelde og beviisliggiøre. Ved denne Leilighed anmodes de som maatte være noget skyldig til fælleds Boet, om at betale eller afgiøre saadant med bemeldte min Laugværge udi anstundende Omslags Termin. Gudumlund, den 21 Mai 1809. Som Laugværge Johanne Eriche Lassen, Schou. sal. Justitsraad Møllers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Indenlandsk. Det i Christiania udkommende Blad Bellona indeholder følgende under 4de d. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Den 19de April kom en Engelsk Koffardiebrig med Dansk Flag paa Fortoppen til Flekkerøe, der havde 202 Danske og Norske ombord, deels udvexlede deels sendte formodenlig for at udvexles, skiøndt næsten ingen af disse Folk burde ansees som Krigsfanger, da de blevne tagne før Krigen. Ni Officerer fra de Vestindiske Tropper, hvoriblandt Hr. Major Stabel og Capt. Motsfeldt, samt nogle Skibscapitainer og Styrmænd, vare i Tallet. Resten vakkre Matroser, som havde udholdt 1 1/2 Aars Elendighed i Fangeskibe hellere end leve godt i Skiændsels Tieneste. Vi ville blues her ved at yttre mindste Anmodning til Engelske Fanger om at træde i vor Tieneste, og dog kunde disse vel være bekiendte at forlade en vanæret Røverfane for at forene sig med et uvanæret Folk, der viser at det søger at lønne øndt med godt. J hiint Land derimod søgte man aabenlyst med Guld at lokke vore i Fangeskibene vansmægtende Landsmænd til at træde i deres Undertrykkeres Sold. Det tunge Liv med knapNæring at sidde indeklemte, henved 1000 Mennesker paa et Skib, hvor kun af og til et lidet Antal tilstædedes Adgang til Guds frie Luft; den bedrøvelige Udsigt til dette Levnets Vedvarenhed; de Skamløses Foresnakken, at den Danske Regiering ikke vilde udvexle, skiøndt den Engelske nok vilde, da vor Regierings paa Folkeret, og alle hidindtil gieldende Regler, grundede Fordring, at de midt under Freden i Engelske Havne tagne Danske og Norske Søefolk, ikke kunde ansees som Fanger, men uden Udløsning aabnes Tilbagekomst, nyttedes af hine elendige Haandtlangere, til at indbilde vore ulykkelige Forraadte, at deres Fædreneland havde glemt dem; alt dette kunde vel friste mangen en stakkels Matros til i Fortvivlelse at modtage det Brød, som snart Løfter, snart Trudsler viiste ham. Dobbelt Hæder altsaa over dem, som udholdt Prøven, det var henrykkende at see deres Glæde, ved igjen at betræde deres Fædres Grund. Fædrenelandets Bistand har nu ogsaa naaet de i Fangenskab smægtende, og redde mange fra det vanærende Skridt, hvortil alle muelige Kunstgreb har søgt at lokke dem. Den Understøttelse (hvis Fordeling nedenstaaende Fortegnelse viser tilligemed Antallet af vore fangne Landsmænd) som den Danske Regiering ugentlig lader udbetale til dens fangne Sønner i Engelland, udgjorde ved sidste Aprils Begyndelse 366 Pund 10 Pens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-05-27
Af danske Krigsfanger opholde sig i Engelland paa følgende Steder: J Rading paa Parol 9 Søeofficerer, 240 Skippere og Styrmænd, og 33 Dringe, i Afhburton 242 Skipp. og Styrm., og 26 Drenge; i Moreton Hampstead 51 Skipp. og Styrm., og 3 Drenge; i Northampton 44 Skipp. og Styrm., og 3 Drenge; i Pebles i Skotland 32 Skipp. og Styrm., og 6 Drenge; i Bristol 2 Skipp. og Styrm., og 1 Dreng; i Yarmouth 1 Skipper; i Charam i Prison 4 Skipp. og 1404 Søemænd; i Plymouth 914 Søemænd; i Portsmouth 184 Søemænd, i Granland i Skotland, 37 Skipp. og 311 Søemænd. Deraf nyde 9 Officerer a 28 Shl. pr. Uge 12 Pd. 12 Shl.; 612 Skippere. og Styrmænd a 5 Shl. 3 Pens pr. Uge 160 Pd. 13 Shl.; 72 Drenge a 3 Shl. 6 Pens pr. Uge, 12 Pd. 12 Shl.; 41 Skipp. og Styrm, i Prison a 3 Shl. 6 Pens pr. Uge, 7 Pd. 3 Shl. 6 Pens; 2813 Søemænd i Prison a 1 Shl. 2 Pens pr. Uge, 154 Pd. 1 Shl. 10 Pens, som udgjør 357 Pd. 2 Shl. 4 Pens. Desuden nyde Agenterne i Provision for at udbetale samme a 2 1/2 p. C., som udgiør 8 Pd. 18 Shl. 6 Pens. Samtlige Udgifter pr. Uge 366 Pd. 10 Pens. Jkke færre end 3547 (et for vor Stat saare betydelige Antal ) ere saaledes de, som endnu med Længselens Smerter udstrække deres Arme mod deres Fædres Kyst, og hvis savnede Fraværelse afpresser mangen en Olding dybe Sukke, mangen en Moder og Mage bittre Taarer. Ovenanførte viser ogsaa, at det Tillæg, man nu og da har hørt ymte om af den Engelske Regiering til vore lidende Landsmænd, er gandske ugrundet; sligt syntes ogsaa vel afstikkende fra de mange smukke Mærker, hvormed Engellands Regiering i den senere Tid alt mere og mere har betegnet dens Fremfærd. Men medens vi med Rette udtrykke vor Harme og Foragt over al dens Nederdrægtighed, saa lader os aldrig glemme paa den anden Side, at mange ædle Menneskeer vandre ogsaa der, hvis private Velgiørenhed og Velvillighed desmere beskiæmmer deres Regierings Usselhed. Adskillige Private har saaledes med ædel Giestfrihed og Deeltagelse søgt at lette vore Landsmænds Kaar, iblandt hvilke man især med lys Udmærkelse har hørt nævne Handelshuset Bolton og Baker i London, den menneskekierlige Agent ved Fangenskabet i Charam Hr. Capitain Hutchinson, og Hr. Lewis paa samme Post i Reading, ved hvilken Leilighed, den Danske Læge Hr. Bentsen heller ikke maae glemmes, som frivillig blev tilbage i sit Fangenskab for at hielpe sine Landsmænd, og hvis Opmuntring, uden for hvad hans Kunst har ydet dem, har draget mange bort fra den dybe Afgrund de lokkedes hen til; den Danske Præst i London Hr. Rosing ligeledes, som ofte besøger sine fangne Landsmænd, styrker og trøster dem. Aldtig svindende Hæder og Velsignelse lønne hver Ædels Daad! offentlig Foragt og Skiændsel udpege derimod hver Folesøs, og tifold Skiændsel over hver, om nogen saadan skulde gives, hvis Kald eller Stilling gjorde ham til nærmere Pligt at hielpe de ulykkelige, men af lumpen Magelighed, Frighed eller Karrighed, lod baade Fædreneland, og Menneskelighed forgieves anraabe hans Bistand. At Jordens Pengepunge redde hverken ham eller hans Minde fra fortient Vanære!