Berlingske Tidende, 1799-12-16
Paris, den 29de November. Consul Røger Ducas's Broder, som var sendt til Massenge, Armee, er igien ankommen til Paris. Det hedder, at Massena hvis Adjutant bemeldte Ducas er, ikke vil modtage Commanhen over den italienske Armee. General Moreau befinder sig sidnu her. General Championnet har maattet forflytte sig Hovedqvarteer tilbage indtil Embruun i Dauphine. Man lebreider ham, at han ved de sidste Fegtninger i Jtalien for meget har adspredt sine Tropper. Man vil nu opbyde alt for et befrie Coni fra den fiendtlige Beleiring. Jmellem Nizer lig vor Armee var Communicationen afskaaret. - Fra An lers bliver under 14de Novbr. paa nye meldt, at Generalhedonville har paa denne Dag sluttet en almindelig Vaaben. tilstand med Chouaner=Cheferne Chatillo, Tourpin og andre lere; men dette behøver dog en nærmere Betræftelse. En Division af Chouanerne var den 22de trængt frem indtil Paa led Eure, 18 franske Mile fra Paris, men er bleven dreve tilbage af 1500 Republikanere. Chouanerne havde udstæd, Proclamationer, anholdt nogle Marine=Courerer, plyndre sen offentlige Kasse i Parn, borttaget Fanerne og raabt : Bor med Buonapartes Republik Bort med Consulerne: Et Pa Borgere, som de førte bort fra Paen, ere blevne ihielskudte at lem. Thomas Lindet og andre offentlige Betiente i Par havde taget Flugten. Ogsaa fra Versailles ere Tropper levne afsendte til Pari. Ved Tours ere mange Conserilerte stødte til Chouanerne, og i Egnen af Marseille have se bevæbnede Royalister igjen meget formeret sig, berøver logle Poster fra Jtalien, og ladet sig see for Marseille giv. Fra Nantes meldes, at Chouanerne ogsaa nogen Tid havde været i Besiddelse af Staden Rhedon, hvor den alle republikanske Garnison maatte scapitulere. Bernier, brhen Præst i St. Lo, Stofflets Raadgiver, skal nu 2de Chouanernes Operationer i Vendee. General Jour lan, som stod med paa de deporterende Personers Liste, har nu tilligemed Talot begivet sig i Mile fra Paris paa et Lands erling. gods. Santhonar er sat igjen paa frie Fod tilligemed Julien af Toulonse. - Fouche, der vedvarende er Politiminister, har i Forgaars udstædt et Circulaire til Contral=Administrationerne, hvori han siger, at alle Partiernes Forhaabning ger, hvilke ikke vilde Frieheden, vare forglædes. De Emigrerte kunde finde udenfor deres Fædreneland Rolighed og Fred ; men dette udstøder dem for bestandig af sit Skiød. Haab om at vende tilbage derhen, vil blive et blot Bedragerie. - De ved Abukir erobrede tyrkiske Faner ere nu ankomne til Paris med Capitain Deelarne, som commanderte Fregatten, med hvilken Buonaparte ankom. J Consulernes Palais hærsker vedvarende den største Virksomhed, og enhver Dag frembringer nye Foranstaltninger. Fra alle Frankriges Egne ankomme Lykønskninger til Consulerne angaaende Revolutionen den 10de Novbr. Da det 12te Arcondissements Adresse i Forgaars blev overleveret og i samme gjort Consulerne den smigrende Compliment, at Dyd, Philosophie og Heltemod vare Borgen for Consulernes Løvte, efter hvilket alle Dele af Statslegemet snart skulde blive befæstet, svarede Consul Steyes: "Frankrig skal snart blive, hvad det bør være, naar Consulerne blive understøttede at alle gode Borgere." St. Domingoer, efter alle vore Blade, et Rov for den skrækkeligste Borgerkrig. Tousaint Louver, ture har allerede adskillige Gange overvundet sin Contrapart Rigand, og efter en meget forbittret Fegtning ved Mole ladet nedhugge 2000 Mulatter eller frie Negere. Det er en Udrottelseskrig, som ryster hele Colonien. De Hvide, som intet Partie tage i denne Krig, blive dog hver Gang et Rov for det seirende Partie. Enhver siger Ami den loix vil opslaae det Slør, som endnu bedækker den nye i Arbeide værende Constitution. Dens Hoved-Jndhold vil efter vel underrettede Representanteres Paastand bestaae deri, at det faste Land af Frankrige bliver deelt i 30 Departementer; at Dømmer=Embederne blive for Livstid; at tvende Consuler skulle staae i Spidsen af Republiken, den ene for det Militaire og den anden for det Civile, at Consulerne skulle i Stedet for de hidtil værende Commissarier holde. 2 Præfecter i ethvert Departiment; at det lovgivende Corposkal blive deeltet Forslagskammer, et Senat og et bestandig Jury, følgelig i 3 Kamre; at det bestandige Juri skal være permanent, og afsige dets Kiendelser over alle Love, førend de blive offentlig bekiendtgjorte, om de ere overeensstemmende med Constitutionen; begge de øvrige Kamre skulle tun og Maaneder og Aaret holde Forsamlinger og deres Medlemmer, som hvert Aar paa nye blive valgte, skulle trække Gaa kun for de 3 Maaneder, i hvilke de holde Forsamling. De hidtil værende Lemmer af 500des og de Gamles Raad, som intet Sæde bekommer i det tredie Kammer skulle efter deres Talenter blive udnævnte til Minister= og Prefecters Pladser, Naar denne nye Constitution bliver forelagt Folket, skulle tillige Navnene paa Medlemmerne af de 3 Kamre for de 3 først Aar blive det tilkiendegivne; thi Folket maae for de 3 første Aar give Slip paa dets Valgrettighed. Disse ere de første Grundtegninger til en nye Acte som skal læge alt Ondt.