JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Nyeste Postefterretninger. Napoleon Bonaparte er den 12te April afreist fra Paris med en for stærk Escorte. Man forsikkrer almindelig, at General Bertrand, Hr. Maret (Hertugen af Bassano) og Generalerne Lefebre=Desnouet, tes og Ornand følge ham til Elba Man siger, at Hs. Emence Kardinal Fesch og Bonapartes Moder ville ansøge Paven om et Fristed, at Ludvig Bonaparte vil opholde sig i Schweiz, og at Hieronymus og Joseph gaae til America. Jfølge Journa er fra Paris til 17de c. har Senatet overdraget Greven af Artois Kongerigets provisoriske Regiering, under Titel af Rigets Generallieutenant, indtil Ludvig Standslaus Xaver har antaget til Constitutionen.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Den 16de ankom Keiseren af Østerrig til Paris. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen vare gaaede ham imøde. Erkehertuginde Marie Louise skal, som man siger, have nogle Sammenkomster med sin Fader. Den 12te afreiste hun fra Orleans til Rambouillet. De engelske Tropper ere tykkede ind i Bayonne. Natten mellem 13de og 14de ankom Kronprindsen af Sverrig til 1 Paris. Han tog ind i sit Hotel, som Kronprindsessen hidtil rolig har beboet. Han har ogsaa allerede aflagt et Besøg hos Monsieur. Om Aftenen den 13de overgav Glottet Vinennes sig til Kongen. En Skrivelse fra London af 12te April indeholder følgende: Jfølge en Depesche fra Lord Burghersh til Krigsdepartementet, dateret Paris den 7de April, have Marschallerne Ney og Macdonald og General Caulincourt med Fyrsten af Schwarzenberg fastsat følgende Demarcationslinie mellem de Allierede og den franske Armee. Fra Seinemundingen af skulle de Allierede besætte denne Flods høire Bred samt de sydlige Grændser af følgende ni Departementer: Nederseine, Oise, Scine og Oise, Seine og Marne, Yonne, Cotes d'Or, Saone og Loire, Rhone, Jsere til Bjerget Conis. Hvad Lord Wellingtor angaaer, da har man fastsat, at det af hans og den lige overfor staaende Armee ved Courerens Ankomst besatte Terrain skal bestemme Demarcationslinien. Glogau har capituleret og skulde overgives til de preussiske Tropper den 15de. Ifølge Byere fra Basel har Huningen ogsaa overgivet sig til den bayerske General v. Zoller, Commandant for Beleirings corpset. J Phalzburg har Commandanten den 11te paasat den hvide Cocarde, og aabnet Portene for Greven af Hochberg og de badenske Tropper.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Gouverneuren i Magteburg har faaet Tilladelse at sende sin Adjutant til Paris, forat indhente sikkre Efterretninger om den der forefaldne Regieringsforandring. Saasnart han faaer Stadfæstelsen har han lovet at overgive Fæstningen. J samme Hensigt har MarschaDavoust, med General Venningsens Tilladelse, sendt en fransk Ossiceer fra Hamburg til Paris.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Fiendtlighederne ere ganske ophørte mellem Hertugen af Sachsen, Weimars og General Maisons Armeer. De franske Tropper ere brudte op til den franske Grændse, og Manbruges Blokade er ophævet. General Maison har ikke erklæret sig endnu; men man tvivler ikke paa at det jo snart vil skee. Han har i Mons aflagt et Besøg hos Hertugen af Sachsen Weimar. Ved Ven o og Ryssel ere Fiendtlighederne ligeledes standsede.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
London, den 9de April. Krigsdepartementet har erholdt Depescher fra Lord Wellington, ifølge hvilke Marschal Soult er ankommen til Toulouse den 24de Marts med sin Armee.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Privatefterretninger sige desuden, at Lord Wellington den 25de ikke stod mere end to Mile fra Toulouse, og at Soult Armee daglig aftog ved Desertion. Man troede ikke, at den vilde kunne holde sig længe.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- Regieringens Laan for iaar vil, som man forsikkrer, beløbe sig til 37 Millioner Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- Admiral Penrose, som fører Esmønt paa 74 Kanoner foruden nogle Fregatter og Chaloupper, er løbet ind i Gironde, og har nødt Regulus, et fransk Linieskib paa 74 Kanoner og nogle mindre Skibe til at gaae op af Strømmen, og flygte ind under et Batterie mellem Flodens Munding og Staden Bordeaux. Der er ingen Tvivl om, at baade Regulus og Batteriet snart maae give sig, hvis de ikke hellere gaae ind under Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Angoulemes Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- Lutian Bonaparte har faaet Tilladelse at reise fra Engelland, forat begive sig til Rom.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Jfølge Breve fra America har Krigsluppen the Bører paa 14 Kanoner og 70 Mand, ved Capitain Cattes Drivtighed, i mindre end tre Maaneder deels taget deels ødelagt 22 americanske Skibe i Long Jsland Sound. Borer havde ogsaa undersøgt Fiskers Jsland, Sound ved New=London, hvor Skibsfarten var høist farlig, og fundet, at fiendtlige Fregatter kunne gaae derigiennem Dette er første Gang et Krigskib har forsøgt denne Fart. - De americanske Tidender have adskillige Gange søgt at beskrive the Borer, men tillige tilstaaet, at den saa ofte forandrer Udseende, at det er meget vare skeligt at kiende den.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- Af Tidender fra Madrid see vi, at Girona, Olot og Puncerdanu ere i Spaniernes Besiddelse. Barctiona bloqveres.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Lübeck, den 22de April. Skrivelse fra Hs. Keiserl russiske Majestæts Generalstad i Paris til Hs. Excellence Grev v. Benningsen, General en Chef for den Russisk Keiserl. polske Armee, dateret 1ste (13de) April 1814. Min Hr. Greve! Jeg iler at underrette Deres Excellence om Tingenes lykkelige Udvikling. Napoleon har paa egne og Families Vegne frasagt sig Tronen. Han vil idag begive sig paa Reisen, forat indskibe sig i Havnen v. St. Tropes (i Provence); derfra vil han gaae til Øen Elda, som er bestemt ham til Opholdsted. Keiserinden vil ikke følge ham. (Hun har allerede været frugtsommelig i tre Maaneder.) Alle franske Marschaller, og Stordignitairer ere den provisoriske Regiering hengivne. Hertugen af Arteis, Monsteur og Broder til Kongen, holdt igaar sit Jndtog i Hovedstaden. Nationen modtog ham paa en Maade, som fuldkommen lægger de Franskes Ønsker for Dagen om at see deres retmæt sige Fyrster vende tilbage. Han kunde neppe passere Gaderne, da Folk allevegne stimlede til for at see ham. Udraabet: Leve Kongen, leve Monsteur!" gienlød fra alle Sider. Modtag Forsikkringen &c.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Fyrst Wolkonskp.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Generaladjutant og Generalmajor - Om Tildragelserne i Fontamebliau erfarer man her følgende: Den 4de d. holdt Bonaparte Mønstring over Tropperne, som han troede sig hengivne. Marschallerne og Generalerne, som af Aviserne vare underrettede om Senatets og den provisoriske Regierings Beslutninger, talte indbyrdes derom, høit nok til at han kunde forstaae dem; dog lod han, som om han ikke agtede det, og Mønstringen gik meget rolig for sig. Da den var endt, gik Marschal Ney, efter Aftale med Marschallerne, med ham ind paa Slottet, fulgte ham til Kabinettet og spurgde, om han kiendte noget til de store Forandringer, som vare foregaaede i Paris. Uagtet han vistnok var fuldkommen underrettet om Alt, svarede han dog med al den Rolighed, han kunde give sig, at han intet vidste deraf. Marschallen gav ham derpaa Parisertidenderne, som han syntes at giennemlæse med stor Opmærksomhed; men i Grunden gjorde han dette blot foraf vinde Tid til at tænke paa Svar. Jmidlertidtraadte ogsaa Marschal Lefevre ind, og sagde meget rørt til ham : "det er ude med Dem; Senatet har erklæret Dem afsat fra Regieringen." Disse Ord gjorde et saa levende Jndtryk paa ham, at han brast i Taarer, og efter nogle Minuters Overlæg skrev han en Afstaaelsesart til Fordeel for sin Søn. Den 5te, Klokken henved 11, begave adskillige Generaler sig til Hertugen af Bassano, som næsten alene var om Keiseren, og bade ham at raade Kriseren fra at komme til Paraden. Men han vilde strax gaae derhen. Omtrent Kl. 11 1/2 udkastede han en Plan, som han lod Hertugen af Barsand skrive. Den gik ud paa at marschere til Jtalien med 20,000 Mand, forat forene sig med Prinds Engen. 3 Han gientog ofte: "Naar jeg vil det, og jeg kommer derhen, saa er jeg vis paa, at hele Jtalien vil erkiende mig" - Ved Paaden var han meget bleeg, og hans Ansigtsmuskers Bevægelse tilkiendegave tydelig hvad han leed. Han blev heller ikke mere end 8 til 10 Minuter ved Paraden. Da han var kommen tilbage lod han Hertugen af Regio (Ondinoe) kalde, og spurgte, om Tropperne vilde følge hans Hertugen. Nei, Sire, De har frasagt Dem Regieringen. Napoleon. Ja; men kun under vise Betingelset. Hertugen. Soldaterne kiende ikke disse Spidsfindigheder; de ke troe, at De nu ikke meere kan anføre dem. Natter arriveoverært die Efterretningerne fra Paris. Kiøkken imellem 12 og 1 om Natten kom Marschallerne tilbage fra Paris. Marschal Ney traadte først ind, og nu forefaldt følgende Samtal. Napoleon. Er det lykkes Dem, Ney. Tildeels, Stre; men ikke med Regentskabet. Revolutionen kan ikke mere standses; den har begyndt sit Løb. Det var forsilde, og imorgen vil Senatet erkiende Bourbonnerne. Napoleon. Hvor vil jeg kunne leve med min Familie Ney. Hvor Deres Majestæt vil vælge Deres Opholdsted, for Exempel paa Øen Elbe, med 6 Millioners Jndkomster Napoleon. Sex Millioner ere meget for en blot Soldat. Jeg indseer nok at man maa føre sig deri. Jeg byder altsaa alle min Vaabenbrødre Lev vel Her tang Napoleon.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- Den 31te Marts havde Hyldingsholtidelighederne Sted i Amsterdam. - Den soveraine Fyrstes Jndkomster skulle være 1,500,000 og Arveprindsens fra hans 18de Aar af, da hans Mindreaarighed p hører, 100,000 Gylden. Fyrsten har Ret til at erklære Krig og slutte Fred. Hans Religion er den reformeere; men andre Religte ner nyde hans Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Paris, den 9de April. Skrivelse fra Marschal Rey til Prindsen af Ben vent, dateret Fontaineblean den 5te April Kl. 5 1/2 om Aftenen. Deres Durchlauchtighed; Jeg begav mig igaar med Marschal Hertugen af Tarent (Macdonald) og Hertugen af Vicenza (Canincourt) til Paris Vi vare de fuldmægtigede til at forfægte Keiser Napoleons Dynasties Sag hos Keiser Alexander. Da en uforudseet Begivenhed haver standset alle Underhandlinger, der dog syntes at tage en lykkelig Venning, indsaae jeg at der, forat frelse mit Fædreneland fra en Borgerkrige Ulykker, ikke var andet tilbage for de Franske, end at tage deres gam Kongers Partii, og med disse Følelser begav jeg mig idag til Reise Napoleon, for at giøre ham bekiendt med Nationens Ønsker. Overbeviist om den critiske Stilling, hvori Franttig er geraadet, og hvor umueligt det er for ham selv at redde det, synes Keiseren at finde sig i sin Skjebne, og uden nogensomhelst Betingelse at ville fra sige sig Tronen. Jmorgen tidlig vil han, som jeg haabet, overgive mig de formelige Acter i denne Henseende, og da skal jeg have den Ære at giøre Deres Durchl. min Opvartning.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- Den provisoriske Regiering har under 3die April erklæret Moniteuren for det eneste officielle Blad, Om var nye Constitution erfarer man Følgende: Et af Hovedgrundlagene for den skal være Oprettelsen af 10 Kamre eller Collegier, som i Fælledsskab skulle udkaste Loven. Det første af disse Kamre skal bestaae af de arvelige Paire, som samtlige udnævnes af Kongen og ingen Løn erholde. De nærværende Medlemmer af Senatet høre til dette Kammer, og nyde samme Løn som hidtil. Det andet Kammer skal udgiøre det lovgivende Corps, hvortil kun Jord eiere kunne have Adkomst, og disse skulle vælges af alle Borgerklasser, Loven bestemmes ved Kongens, Senatets og det lovgivende Corpser Samvirkning. Kongen har den udøvende Magt. Den gam: Aceskal igien have fine forrige Rettigheder, den nye beholde sine. Æes legionen vedbliver med alle fine Forrettigheder. Senatorernes Antaskal i det mindste være 150, i det høieste 280. Prindseent af det Kongl. Huus ere retmæssige Medlemmer af Senatet. Armeens Stykke og Maaden hvorpaa den samles skal bestemmes ved Loven. Kongens Person er inviolabel; alle Regieringens Handlinger skulle undertegnes af en Minister, som tilligemed sine Medcolliger, enhver saavidt ham angaaer, ere ansvarlige for alt hvad der i disse Regieringsacter maatte findes stridende mod personlig Frihed og borgerlige Rettigheder. De nu bestaaende Love skulle indtil videre vedblive et være i Kraft, og den borgerlige Lovbog føre Titel af Code civil des Francais.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Den provisoriske Regiering har besluttet, at alle russiske Krigsfanger strax skulle udleveres til Generalen for den russiske Armee. Fremdeles har den befalet, at er stort Antal belgiske Præster, som have været holdte i Fængsel, skulle sættes i Frihed. En anden Beslutning erklærer alt det for ugyldigt som i Bonapartes Navn er foretaget eller befalet siden hans Tronafstaaelse. - Adskillige Soldater af de allierede Hære have tilladt sig at begaae Uordener og overtræde Krigslovene. De ere derfor strax blevne strængt straffede, og saavel Generaler som Officerer have taget de alvorligte Forholdsregler, forat forebygge lignende Uordener, der ere de allierede Magters Hensigt saameget imod. - Breve fra St. Domingo melde, at denne Colonie allerede i tre Maaneder har været bestyret i Ludvig den ettendes Navn. Pethion i har først paasat den hvide Cocarde, og svoret sin lovmæssige Souverain Troskabseed. Han vilde hellere adlyde en Bourbons faderlige Love end selv regiere.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
- J stere af Frankrigs Stæder er Ludvig den attende bleven proclameret. Civil og Militairøvrighederne erkiende ham som deres Overhoved. J Dankirchen vaie det franske og det engelske Flag ved Siden af hinanden, og de derværende Fanger ere sendte til Engelland. Et nederlandsk Blad giør den bemærkning, at paa samme Dag, da Kongen af Rom fødtes, nemlig den 20de Marts 1811, udkom gaven anemeenligdon med en Prinds. Angoulemte Simalide, son, . Efter Senatets Anmodning har den provisoriske Regiering, foran underrette Folket om Napoleons Afsættelse, udstædt følgende Proclamation. hoved en Mand, som betraadte Verdens Skueplads med alle StorherDa Frankrigs indvortes Rystelse var endt valgte J til Eders Over dens Kiendetegn. Til ham satte J alle Eders Forhaabninger; men de Ulintetgjordes. Det var kun Despotismen han opreiste paa Anarchiets Ruin. Af Taknemmelighed skulde han i det mindste blive Fransk som J. Men han var det aldrig. Han har uden Hensigt, uden Bevæggrund g uophørlig, som en efter Navnkundighed rørstende Eventyrer, ført de uretfærdigste Krige. J faa Aar har han tilvendt sig Eders Rigdomme, ødelagt Eders Folkemængde. Enhver Familie er nedsænkt i Sorg; hele Frankrig sukker, og dog har han intet Øre for vore Ulykker. Maaskee pønser han endog nu paa Uds elsen af fine klampemæssige Foretagender, medens uhørte Ulykkestilfælde saa paafaldende straffe hans Overmod og Vaabenlytter Miserug. Han har hverken forstaaet at herske for Nationens eller for sin Despotismes Jnteresse. Han har tilintetgjort alt hvad han vilde skabt og atter skaat hvad han vilde mine giøre. Han forlod sig kun paa sin Magt, og Magten er det, der i dette Nu bøier ham til Jorden, som retfærdig Giengield for hans daarlige Ærgierrighed. Dette uhørte Tyrannie har endelig naaet sit Maal. De allierede Magter ere rykkede ind i Frankrigs Hovedstad. Napolevn har herske over os, som var han Barbarernes Konge. Alexander og hans ædelmodige Allierede tale Ædens, Retfærdighedens og Menneskelighedens Sprog til Eder. De komme, fora udsone er kjækt men ulykkeligt Folk med En opa. - Franske, Senatet var erklæret Napoleon, afsat fra Tronen; Fædrenelandet er ikke meere med ham; en anden Ti genes Orden kan alene redde det. Vi have lært at kiende saavel de Uordener Folkets Tøilesløshed, som dem den eneraadige Magt føre med sig. Lader os derfor gjenoprette det ægte Monarchie, idet vi ved rise Love bestemme den forskielligartede Magt hvoraf det skal være sammensat. O! at den forsømte Agerdyrkning under en faderlig Trones Beskyttelse atter maa opblomstre, den med Lænker belagte Handel igien erholde sin Frihed, og vor Ungdom ikke mere vorde bortrevet af Vaaben førend den besidder Kraft i at føre dem, O! at Naturens Orden ikke mere maa vorde forstyrret, men at Ol ingen kan nære Haab om at dø blandt sine Børn. - Franske! lader og forene og, da ville de hidtiherskende Eiendigheder ophøre, og Freden giøre Ende paa Europas Ulykker. De ophøiede Allierede have givet deres Ord derpaa. Frankrig vil da atter komme til Kræfter efter saa lange Uroligheder, og belært ved Anarchiers og Despotismen dobbelte Erfaring atter finde sin Lykke ved at vende tilbage til en beskiærmende Regiering.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Kiøbenhavns Vexelcours, den 29de April. Species, 485 Procent.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Kiøbenhavn, den 29de April. Anordning, som bestemmer, hvad Bekiendere af den mosaiske Religion, der opholde sig i Kongeriget Danmark, have at iagttage: (Ser No. 36).L. S. Hverken Repræsentanter, Præster eller noget andet Medlem af et mosaisk Religions=Camfund maae fordriste sig til, under Skin eller paaskud af Religionen, i mindste Maade at forhindre eller forstyrre nogen af denne Religuns Bekiendere i sine iøvlige Handlingers Udøvelse, eller tiltage sig nogen Magt over deres huuslige Forfatning.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Da Vi have anthoriseret en Læredog i Religionen for Ungdommen, af den mosaiske Troesbekiendelse, saa skulle alle, saavel Drenge som Pigebørn, herefter være pligtige til, ved en offentlig Prøve at giøre Rede for hvad de, efter denne Bogs Veiledning, have lært, og derefter høitideligen aflægge deres Troesbekiendelse, samt give Løfte omikke med frie Villie at handle mod de af dem erkiendte og i denne Bogfordragne Grundsætninger. Saadan offentlig Examen maa ikke afholdes andetsteds, end hvori der med allernaadigst Tilladelse haves Synagoge, og ikke af andre end den derved ansatte Præst eller de Mænd, hvilke til saadan Exammens Afholdelse auchoriseres igiennem Vort danske Cancellie. Til saadan Exammen, som kan afholdes tvende Gange aarlig, nemlig den første Uge i Mai og den første Uge i November, maa ingen antages, forinden han har fyldt sit trettende Aar.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
De, som ved denne Anordnings Kundgiørelse have fyldt deres store tende Aar, eller som siden indkomme her i Landet, efter allerede at have opnaaet denne Alder, fritage Ve for at underkaste sig denne offentlige Prøve; men ellers maae herefter Bekiendere af den mosaiske Religion ingenlunde stedes til at aflægge Eed, at indgaae Ægteskab, at indskrives som Svend i noget Laug, at vinde Borgerskab i nogen Kiøbsted, at drive nogensomhelst Næringsvei af hvad Navn nævnes kan, at indskrives iblandt de Studerendes Tal, eller som myndig at raade over deres Gods, forinden de have underkastet sig forommeldte Prøve og aflagt deres Troesbekiendelse paa den foreskrevne Maade. Den ved Synagogen ansatte Præst skal holde nøiagtig Protocol over den Ungdom, der saaledes stedet til at aflægge Troesbekiendelse. Denne Protocol, som bør authoriseres og føres i den i §. 4 befalede Maade, skal være indrettet efter det denne Forordning vedføiende Schema Lic. C.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Enhver, som bekiender sig til den mosaiske Religion, hvad enten han henhører til den saakaldte portugisiske eller høitydske Menighed, og som maatte attraae et længere Ophold i Vort Rige Danmark, end det der udfordres til blot Gennemreise, hvortil i det høieste ikkun tilstaaes en Tid af 14 Dage, skal, uden Hensyn til Kiøn eller Alder, være pligtig under Mulct fra 50 Rbdlr. til 1000 Rbdlr. S. Befter Sagens Beskaffenhed, at indgive Ansøgning om saadant forlænget Ophold til Vort Danske Cancellie, som Vi have bemyndiget til, efter Omstændighederne at meddele slig Tilladelse paa nogle Maaneder. Skulde den Fremmede, under det ham tilstaaede Ophold, giøre sig skyldig i utilladelige Handel, i det saa kaldte Skakkerie, i Betlerie eller andet lovstridigt Forhold, skal han, foruden at tiltales og straffes efter Anordningerne, strax efter udstanden Straf, ved Politiets Foranstaltning føres ud af Landet.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Paa de Steder, hvor de mosaiske Religions=Bekiendere have særskilt Menighed, skulle Repræsentanterne eller Forstanderne være pligtige under vedbørlig Mulct at anmelde for Politiet enhver Fremmed Ankomst til Ment heden, og paa denne Maade gaae Politiet tilhaande dets Opsyn med slige Fremmed. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 29de Marts Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Cold. Bulen. Nanrad. Brited. Betner. Lassen. At de Anmeldelser, som efter Placat herfra af 1ste October f. A. maanedlig skulde indgives om, hvormeget der af de af Stadens og dens Forstæders Beboere forhen opgivne Beholdninger af Salt, Talg, og Brændeviin vare blevne solgte, nu, formedelst de forandrede Omstændigheder, ikke, i Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse til Magistraten af 19de dennes, mere behøves; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 22de April 1814. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Academiske Efterretninger. I April Maaned d. A. have til theologisk Embedsekamen fremstilles sig to Candidater, af hvilke den ene blev kiendt Landabilie med Udmærkelse, den anden Laudabilis. Til den philosophiske Ex mens philssophiske Prøve have i f. Maaned fremstillet sig 25 Candidater, af hvilke 13 erholdte Characteren Laudabilem og 7 Haud ihandabilem; til den philologiske Prøve have fremstillet sig 61, af hvilke 49 erholdte Landsbilem og 12 Haudlilandbilem.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Af de Candidater, som have taget saavel den philosophiske som philologiske Examen, befandtes følgende 10 at have gjort saa god Fremgang, at de bleve indkaldte og offentligen berømte: 1) Johan Christian Kall, 2) Paul Martin Møller, 3) Mouriz Gothold Krag, 4) Frederik Friis, 5) Gustav Adolph Dichman, 6) Laurits Ditlør, Westengaard, 7) Johan Erie Colding, 3) Thyge Rothe Stampe, 9) Christian Erie Thurah, 10) Georg Severin Thaning.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Den 13de April er Skovridet ved det hirschholmske Skovdistrict, Henrik Georg Frederik Fischer, udnævnt til Skovrider ved det 2det Kronborgske Skovdistrict, og Skovrideren ved det 3die Kronborgske District Johannes Schade til Skovrider ved det hirschholmske Skovdistriet; den 15de er Hofjunter Christian Hauch udnævnt til Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Under Directionen for Universitetet og de lærde Stoler. Den 18de Marts er Rector ved Cathedralskolen i Ribe, i Naade med Pension emlediget. Den 9de April er Viceconrector Professor Lorenz Hansen, Ridder af Dannebrog, efter Ansøgning ved bemeldte Stole, Peter Nicolai Thorup, i hans Sted udnævnt til Rector. Den 14de: Studiosus Johan Nicolai Beyer til Adjunct ved Middelskolen i Rønne. Den 18de: Overlærer ved Odense Cathedra skole, Magister Ulrich Andreas Rohde, til Rector ved den lærde Skole i Nyborg.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Paa det Kongelige Theater opføres: Mandag, den 2den Mai. Palnatoke, originalt Sørgespil i 5 Acter, af Hr. Professor Øehlenschæger. Tirsdag, den 3die dito. Viinhøsten, Syngestykke i 3 Acter, oversat af Hr. Doctor Frankenau, Musikken af Ridder, Hr. Professor og Capelmester Kunzen. Den tilhørende Onsdag, den 4de dito. Delim, Sørgespil i 5 Acter af Junger, Dands, comp. af Ridder, Hr. Balletmester Galeotti. frit oversat ved Hr. N. T. Bruun; og : en Entree.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
NB. Logerne tilfalde Torsdags Abonnenterne istedet for Torsdagen den 5te dito. Løverdag, den 7de dito, Cendrillon, eller: den lille grønne Sko, ly isk Tryllespil i 3 Acter, oversat efter Cendrillon, comp. af Ridder, Hr. Balletmester Galeotti. Nicolo saard di Malta. Den tilhørende Dands, Opera Frerie, ved Hr. N. T. Bruun; sat i Musik af NB. Jndtægten tilfalder de Fattige.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Søndagen den 1ste Maj, Kl. 7, bliver af den Kongl. dramatiske Skole, paa det Kongl. Hoftheater, opført: Schakmaskinen, Lystspil i 4 Acter af Beck, oversat ved Hr. Regimentsqvarteermester Schwarz; og Stakket Dands er snart sprungen, Syn af forskellige Componister, ved Hr. N. T. Bruun. gesput. Act, efter en Vaudeville af Barre og Ourry og til Musik NB. Til denne Forestilling gielder intet Abonnement, da dette er udløbet med Søndagen den 24de April.