JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-08
De som maatte have nogen Fordring paa den heri Byen afdøde Væver Hans Eskildsens Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, Rødbye Byefogedcontoir, den 1ste September 1831. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende B Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusfæster Anders Andersen, af Slaglille Sogn og Bye, under Sorøe Academies søndre Gods District, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste Septbr. 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama som deels er, og deels vil blive læst ved vedkommende B Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Parcellist Lykkeheld Hansen af Alsted Sogn og Bye, under Sorøe Academies søndre Gods District, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste September 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som deels er, og deels vil blive læst ved vedkommende B Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusfæster Hans Rasmussen og dennes ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Karen Andersdatter af Ørsløvvester Bye, i Gyrstinge Sogn, under Sorøe Academies søndre Godsdistrict, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne, er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste September 1831. Povelsen. Fredi= og Debitorerne i Stervboerne efter følgende under Kronborg District bortdøde Personer, nemlig: 1. Sidse Rasmusdatter og senere afdøde Mand David Olsen, Fisker i Gilleleie, 2. Jens Nielsens Enke Pernille Jensdatter, ibid. 3. Huusmand Peder Nielsen og Hustrue Kirstine Nielsdatter af Laugstrup, 4. Huusmand Hans Nielsen i Tidsvilde, Lars Johansen i Weibye. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de sidste at betale hvad de til Boet ere skyldige. Kronborg Amtstue, den 29de August 1831. H. Fasting. Jee, som have Noget at fordre i Stervboet efter den paa Taagerupgaarden, Tunder Grevskabet Kuuhrenborg, afdøde Steenhugger Hans Pedersen, født i Alstrup paa Falster, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til formig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret. Knuhtenborg pr. Mariboe, den 25de August 1331. Gram.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som i Dag er læst inden dette Birks Ret, og som bliver 2 læst ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Boet efter den paa Frederiksberg afdøde Madame Johanne Christine Roed, fød Bentzon, Enke efter Forpagter Lars Weibel Roed, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 31te August 1831. Holstein. Jfølge Kongelig allernaadig Beylling at 5te derne Maaned, der nydedeng ra blive næn for vedkommende Over, og Undertet, og et saaledes sydende: i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de 2 Vindere og Bothers, Hertug til Slesvig, Holsteen Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vittetligt : At Vi, efter afgangne Agent og Dannebrogsmand Simon Hempel Planes Enke Elise Christine Ploug, at Vor Kiøbstad Faaber, udi Vort Land Fyen, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst hav bevilget og tilladt, at hun, som besidder Boet efter sin afdøde Mand, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur samt Fyens Stifte offentlige Tidender, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i hendes Mands Bo, med deres Paa stand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidForløb for hende at anmelde og beviisliggjøre, daa Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skee ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Or til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te August 1831, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Monrad. Lassen. Kiernis. Hansen. Hamerich. Bevilling til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne efter afgangne Agent og Dannebrogsmand Simon HempePloug af Faaborg Kiøbstæd, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui tilentii, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i min af døde Mands, Agent og Dannebrogsmand Simon Hempel Plougs Boe med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Faaborg, den 19de August 1831. Elise Christine sal. Ploug. Som Langværge. I. Ploug.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land Overret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 5te September førstkommende, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i afgangne Conferentsraad og extraordinaire Assessor Johan Martin Schønheyder, Ridder af Dannebrogen og Danne brogsmand, og hans forhen afdøde Hustrue Johanne Margrethe Schønbeyder, fød Schmith, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsetil for os at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger ved samme Proclama indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og paase deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissiori Kiøbenhavn, den 1ste September 1831. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land Overret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 5te September førstkommende, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i afgangne Skibscapitain Christian Pedersen Mol og senere afdøde Enke Frederikke Sophie Wilhelmine Molt, føl Rasbech, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for og at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav inden bemeldte TidForløb. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger ved samme Proclama indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og paasee deres Tar under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kjøbenhavn, den 1ste September 1831. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Anden Bekiendtgiørelse. Da Gaardmanden Falle Erichsen i Heils haver solgt fine sammesteds i Besid havende Eiendomme og, for at giøre samme frie for Hvermand, Tiltale, haver begiært et lovligt Proclams Udstædelse, saa vorder paa Rettens Vegne Alle og Enhver, som formene at have nogle uprotocollerede hypothekariske Fordringer eller andre de solgte Eiendomme realiter officerende Rettigheder herved opfordert, samme inden 12 Uger a dato ultimae publicationis hujus proclamatis ved Straf af Udelukkelse og Tab af deres Rettigheder, udi Tyrstrup Herreds Actuariat at anmelde, af de i Hændehavende Documenter, Originalerne ved Protocollen at forevise, samt sidimerede Afskrivter deraf at tilbagelade og saafremt de ere uden for Jurisdictionen Procuratores ad acta at bestille. Hvorefter &c. &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 30te August 1831, C. J. Clausen.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Anden Bekiendtgiørelse. Da den fraværende Nis Andersen fra Ostorpen Søe af Anders Hansen sammesteds, efter afdøde Jnger Jenses i Oddis er tilfalden udArvepenge 176 Rd. 42 s. forrige Courant eller 283 Rbd., omtalte Ni Andersen imidlertid for mere end 50 Aar siden er gaaet til Søes, uden at Efterretninger over hans Opholdsted ere indløben, og han desuden alle rede haver opnaaet en Alder af 70 Aar, saa vorder paa vedkommende Medarvingers Andragende og i Overeensstemmelse med Forordningen af 9de Novbr. 1798, bemeldte Nis Andersen event, hans Livs=Arvinger paa Rettens Vegne, første ved Straf af Dødskiendelsen og sidste ved Tab af deres Arverettigheder, stævnet og befalet, inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Bekiendtgjørelse at melde sig udi Tyrstrup Herreds=Actuariat og producere Original=Documenterne, samt tilbagelade sidimerede Afskrivter den af. Hvorefter &c. &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 30te August 1831. C. J. Clausen.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som er tinglæst i Byetingsretten, og som vorder tinglæst Bi den Kongl. Lands Overret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter i afgangne Dagleier og Jndvaaner Niels Alling deraf Byen, indkaldte, Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet for undertegnede Skineret. Aarhuus Skifteret, den 30te August 1831. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
ved Proclama, som er tinglæst i Byetingsretten, og som vorder tinglæst i den Kongl. Lands=Overret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter Smakskipper Johan Hansens Enke, Maren Michelsen, indkaldte, Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 30te August 1831. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ja Told- og Consumptionsbetient Jens Simonsen Langballe det før har været Borgercapitain i Randers, den 17de dennes, her i Byen, ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved ifølge Placaten af 26de Otober 1792, hans Creditorer, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter, Skielskiør, den 31te August 1831. Foss.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som i Dag er læst inden dette Birks Ret, og som bliver Blæst ved den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Boet efter den i Waldbye, Hvidoure Sogn, Kiøbenhavns Amt, afdøde Benedicte Lovise Holm, fød Bruun, Enke efter afdøde Kunstdreier, Jochum Oluf Holm, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 31te August 1831. Holstein.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som i Dag er tinglæst ved dette Birks Ret, og som bli Æ der læst ved den Kongel. Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boe efter den i Waldbye, Holdoure Sogn, Kiøbenhavns Amt, afdøde Dr. med dicinæ Simon Bugge, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 31te August 1831. Holstein.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
Ved Proclama, som er læst i dette Birks Ret og som vil blive læst i den Vi Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmands Enke, Ane Poulsdatter og forhen afdøde Mand Rasmus Madsen af Sallerup i Kjøng Sogn, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for Undertegnede, Boets Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Wordingborg søndre Birk, den 22de August 1831. J. C. Kall. udskrivt, Frederichstedts-Jurisdictions Pante=Protocoll Litr. 6 Fol. 62, Anno 1831 den 30te Junii, om Formiddagen Klokken 10 Slet, blev inden Frederichssteds ord. Byetingsret publiceret følgende Document. No. 3.
Berlingske Tidende, 1831-09-08
J i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Borger og Planter William Bech af Vort Eiland St. Croix i Amerika, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle sine Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at saadant Proclama er læst ved Vo Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adressecontoir, Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vest udiske Regierings-Avis, indkalde alle sine paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Planter, William Beech at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen 20de Februar 1717 forbeholder, og skal fornævnte Plante, William Beech være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Leqvidations-Commissioners Bogholde, Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclami andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Retigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skad at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige Vestindiske Regiering, St. Croix, den 25de Juni 1831, Søbekker. Mautitzen. Sommer. Portoppidan. Simmelkiær. Bevilling for Borger og Planter m. Bech til ved Proclamsat indkalde alle sine Creditorer. Overeensstemmende med forestaaende allernaadigste Bevilling, indkalder jeg herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle mine Creditorer af hvilken somhelst Benævnelse, med deres havende Krav at fremkomme og for mig, inden de i Bevillingen ommeldte respective Varsler, at anmelde og beviisliggiøre. Frederichsted paa St. Croix, den 25de Juni 1831. William Beech. Rigtig tilført og videre læst, testeren, A. J. Anderson. Udskrivtens Rigtighed testeren. A. J. Anderson. Læst i den Kongelige Landsover, samt Hof= og Stadsret samt protocoller Mandagen den 29de August 1831. C. Petersen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Vien, den 11te August. Her er bekjendtgjort, at den navnkundige Forsamling af Læger og Naturforskere, som i Aar var berammet, at holdes her i Septbr. Maaned, dennesinde ikke finder Sted, formedelst den mislige Sundhedstilstand i mange af Tydsklands Provindser. Mange Familier reise bort herfra, og paa Landeveien til Bayern, vrimler det af Reisende. Her i Wien hvile alle Handelsforretninger, og Børsen, hvor Fonds, især Bankactier, ere usædvanligen dybt sjunkne, frembyder et sørgeligt Syn. Sidstnævnte Statspapirer ere vist nok meest udsatte for Agiotage, men under politiske Omstændigheders Crisis ere de dog aldrig faldne saa hurtigen, og de ville mueligen dale endnu dybere, formedelst den til, hvormed man søger at stille sig ved den, for at faae rede Penge. Hidtil synes det store Publikum, ikke at kunne forklare dette Phænden. Nogle ville deraf slutte til Operationer, som Finantsbestyrelsen har i Sinde. Den sande Grund ligger dog vel meer i locale og individuelle Forhold, thi Efterretningerne om Fredens Vedligeholdelse synes ikke at fordre overordentlige Udgifter, og Finantsetaten vil altsaa ikke vorde forhøiet. Bilæggelsen af de mellem Holland og Belgien udbrudte Fjendtligheder, ligesom ogsaa Hr. Casimir Periers Fasthed i at haandhæve det af ham eengang opstillede System, er den sikkerste Borgen for, at venskabelige Forhold imellem de store Magter ville vedblive, saa at man, naar de Franske Kamre vise nogenlunde Maadehold, ikke heller i Fremtiden vil have Noget at frygte i denne Henseende. Vare kun de Polske Anliggender billagte, og tilendebragte til Europas Tilfredshed, saa kunde man roelig skue ind i Fremtiden; men Kampen vedvarer og kan, om den ikke snart endes, have mangfoldige Forviklinger til Følge. Efter Breve, fra Warschau ere Landets Forsvarsmidler vel udtømte, men Kamplysten vedligeholder sig hos Massen af Folket. De, der styre Jnsurrectionen i Polen, ere nu overtydede om, at de ikke længer ere i Stand til at modstaae Ruslands overlegne Magt; de ønske derfor, ved Underhandlinger at undgaae den strækkelige Catastrophe, der truer Hovedstaden og Nationen, saasnart Feldtmarskal Paskewitsch viser sig for Warschau med sin hele Stridsmagt. I det Russiske Hove quarteer ere allerede Forslag skrette desangaaende, men disse bleve ikke fundne antagelige, og derfor tilbageviiste. Desuagtet smigrede man sig i Warschau med Haabet om, at det vil lykkes Fyrst Cartoryski, at udvirke en Vaabenstilstand, og under denne tilvejebringe en hæderlig Udsning.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
En af de betingelser, som Feldtmarskal Paskewitsch har erklærer, for aldeles uantagelig, er: at Polske Officerer i Fremtiden skulde beholde de Grader og Belønninger, som de have faaet under Jnsurrectionskrigen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Haag, den 3die September. Deres Majestæter og den hele Kongelige Familie ere komme tilbage hertil.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Regjeringen har i Dag faaet Depescher fra vor Gesandt i det forenede Nordamerikanske Fristater, der fuldkommen bekræfte den Efterretning, at en stor Deel af de Diamanter, som i Septbr. Maaned 1829 bleve Hs. K. H. Prindsessen af Oranien frastiaalne, er den 1ste August opdaget i NewYork, og at manhar det meest grundede Haab om, ogsaa at finde Resten. Røveren, som forsøgte at flye, og som det ogsaa to Gange lykkedes at undvige dem, der forfulgte ham, er omsider paagreben, og sidder nu i Fængsel; han er en Jtaliener, ved Navn Cattera, der er en udlært Spidsbub. Adskillige Garniturer af de stiaalne Kostbarheder ere endnu i deres Jndfatning, og kunne saameget lettere kjendes som Prindsessens Eiendom. I de Forhører, der desangaaende allerede have fundet Sted, har Cartera tilstaaet Factum, og givet nogle Oplysninger om, hvor den endnu ikke gjenfundne Deel af de røvede Kostbarheder er skjult. - Tyven blev paagreben i Brooklyn i Long=Island. En Franskmand, som havde været hans Medvider i dette over hele Europa navnkundige Tyverie, og været ham behjelpelig i at praktisere Juvelerne udfra Brabant til Frankrige, har været hans Angiver, for at faae den store Belønning, der var udlovet for Tyveriets Opdagelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Paris, den 31te August. En overordentlig Coureer ankom i Mandags til vor Minister, for det udenlandske Departement med Depescher fra Petersborg, Desuden medbragte han Depescher til næsten ethvert Medlem at det diplomatiske Corps i Paris. - Vore offentlige Blade ere i Dag aldeles uinteressante. Le Temps og Journal des Debats mene, at Pairiet vil blive arvelig; Courier Francais og National synes tilbøielige til at gjøre fælleds Sag med Gajette de France i at understytte Hr. Cormenins Forslag, at Spørgsmaalet bør underkastes det egentligen saakaldte Folks Afgjørelse, der skulde sammenkaldes til Passemblees primaires: Central-Commissionen for Anstalterne mod Cholera beskjeftigen sig nu alvorligen med Forsigtighedsregler, og tager de Preussiske Kabinetsbefalinger desangaaende til Mynster. Man frygter i Særdeleshed for Smittens Jndførelse ved Skibe fra Østersøen. - Range Personer forlade Paris af Frygt for Cholera; Nogle gaa til Amerika, men Choltra skal allerede være udbrudt der, og vil maaskee inden føje Tid være paa hele Vestkysten. Man vil for- oge Brønd= og Vandrørernes Antal i de høiliggende Districter i i Paris, for til enhver Tid at kunne oversvømme Gaderne og bortskylle alle Ureenligheder, der muligen kunde fremvirke Mias, mer. - Exdeien af Algier, som nu opholder sig her, har nyelig havt Audients hos H. M. Kongen. Det var et moersomt Syn, i Skuespilhuset at see ham og Exkeiseren af Brasilien, at complimentere hinanden. Erdeven kalder sig paa sine Visitkort Mr. Hussein, Exdey d'Alger. Han siger, at baa ikke kunde bequemme sig til at komme til Paris, saalænge hans Fjende og Overvinder Carl X opholdt sig her, endskjøndt denne have sendt sam meer end een Jndbydelse; men den nuregjerende Konge kjender Modgang af egen Erfaring, og har derfor modtaget ham gunstigen. Denne Forsikkring pleier han at commentere med en orientalsk Apolog om en Mand, der er falden ned fra Taget. Det er en stupid Historie, som opvækker et meget ringe Begreb om Hs. Ex=Høiheds Talent!
Berlingske Tidende, 1831-09-09
J disse Dage udkommer en Samling af tre Hundrede Breve, vexlede mellem Carl X. og Hertugen af Angouleme, der under Julirevolutionen fandtes i Tuillerierne. De ere for største Deelen fra den Spanske Krigs=Periode, og udtrykke sig med stor Frimodighed om det Spanske Hof og om Ferdinands Regjeringsystemaf denne Grund have nogle Carlister villet forhindre deres Udgivelse. I Almindelighed gjøre disse Breve Hertugens Charakteer og hans Hengivenhed for Frankrige Ære.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
London, den 26de August. Den Sicilianske Generalconsul, Hr. Minast, har sendt en Bekjendtgjørelse til Lloyds Kaffechuus, at hans Regjering, efterat den fra Sundhedscommissionen i Triest har faaet Underretning om, at Cholera er udbrudt paa Øen Achill, ved den Jrlandske Kyst, har befalet, at intet Skib, der kommer fra Jrland, maa tilstædes Adgang til Sicilianske Havne. De Skibe, der komme fra England og Malta, og ere ladte med gift fængende Varer, skulle underkastes 40 Dages Quarantaine. Po en Fra den Preussisk-Litthauske Grændse den 26de August. - De forskjellige Efterretninger i Polske og Tydske Aviser, der angaae de Polske Tropper, under disses Ophold i Litthauen, fordre nogle Oplysninger, at man kan faae et tydelige Begreb om de Mænds Adfærd, der styrede den Polske Armets Bevægelser i Litthauen. - J Begyndelsen af Julii Maaned, d. A. sendtes Depescher fra Warschau til den Polske Armee i Litthauen, der befalede General Chlapowski, at overtage Commanden over hele Armeen og suspendere General Gielgud. Disse Depescher kom ikke til deres Bestemmelse; Gen. Gielgusbeholdt altsaa Commandoen, og de ham underordnede Generaler adløde nøiagtigen hans Befalinger. Efter Slaget ved Schaulenbleve Tropperne deelte i tre Divisioner og General Dembinski erholdt befaling, at begive sig paa Veien af Dwina. Gen Chlapowski blev med sit Corps detascheret til Georgenburg, og Gen. Robland til Polangen. Russerne forsøgte, med deres hele Magt at omringe begge disse sidste Divisioner; hvilket lykke des dem. De tvang dem begge til at gaae over den preussisk Grændse, og lode paa samme Tid hele Landet aabent for Dembinski, hvilket satte ham i Stand til at naae Warschau. Sandheden heraf maa enhver inddrømme, som har lagt Mærke til den russiske Armees Stilling i Litthauen, og der kan ingen Tvivl være om, at denne Omstændighed jo har været Hovedansagen, der gjorde det mueligt for Dembinsk, at trænge frem igjennem Lithauen. Anklagen i de Warschauske Blade mod Beneral Chlapowski er aldeles ugrundet, thi den Næstcommanderende kan jo ikke være ansvarlig for de Feil, som den Høistcommanderende begaaer, og hvor uduelig Gielgud end var til at commandere Expeditionen til Litthauen, saa er det dog beviisligt og vist, at han ingenlunde uagtet Officererne ved den Polske Armee, som nu er i Preussen, mene det - er død som en Forræder imod sit Fæderneland.