Berlingske Tidende, 1777-06-09
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelig Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1777. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og styens Stifter samt Nørre Jylland. 2 For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maae den Æstende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel om Nødvendigheden deraf giøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3 Attester som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af, Personer underskrevne, og at den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil bredige dem ere Attestanterne en selv af Stedets Ovrighed. Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøyeste gotgiøre, hvorvet alle de i Premie Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premienstningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentligen at bekientgiøre de Attesterendes Navne paa hvis Vidnesbyr, og Troeværdighed Premier og Belønninger bliver tilkiendte og uddeelte 5. J Premie Æsningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nepagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig, ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 6. Naar nogen vil æske fleere end een eller adskillige ande for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æstning for hver Materie; da de som æster under et for ficere at bemelte Materier, eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Capit. 3. 8 udmærker sig med Klid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 7. De som saalænge efter Premie=Tiden, fastigt i Listen, indkommer med deres Ædninger for praktiske anaterier, at Selskabet finder, at de ikke kan komme i Betragtning til rette Tiid, taber derved deres Ret til Premie, enten andre have æsket Præmien, eller i et tilkommende Aar maatte æske den eller ikke; dog skal det være disse sildig dende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Velønning. 8. Aste Priisskilter, de undtagne, som Selskabet her i Listen anderledes haver bestemt Tiden for, maae være indkomne inden October Maaneds Udgang, og Premierne uddeeles paa Selskabets Stiftelsesdag den 29de Januarii. 6. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis. 10. Jngen kan at fleere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den gang. Den som vinde den høyeste for en Ting udsatte Premie, kan altsaa ey æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 11. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars viste vare udsatte, findes igien i denne med den her tilfogede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Liste ere bestemte. 12. Naar Selskabet tilkiender enten Medalier eller rede Penge, herver det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkiendt, hvilken af Delene den vil have. 13. Naar en Premier tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdige re til Premien, dog ikke faae den. 14. Modeller, som af Selskabet. belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 15. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 16. Af andre Arbeyder leveres Proverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 17. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeyde, endskiønt Premie vindes. 18. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykket blant dets Skrifter, maae ey heller af Forfatteren oplegges. De Afgandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden 2 Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allen deraf lade trykke Udtog, da beholder Antor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 19. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tilligemed Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 20. En Devise bør af samme Forfatten ikke bruges meere end eengang, og maae de Afhandlinger eller theorctiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æste Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekient i Selskabet og, naar fleere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsen. des, da med forskiellige Hænder. 21. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, mende, som ere forfattede i de andre meest bekiente Europæiske Sprog modtages dog ogsaa 22. Skulde nogen, hvilket i sær ønstes af de Herrer Corresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ey alt for vitløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 23. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som fine egne 24 Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiem eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønske at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøyelse give Oplysning derom; men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 25. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætteren ene flere Premie i Penge eller Selskabets Medaller, tillades det gienne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Rege for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, i Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte. 26. Selskabet. Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at mærke. 27. J ovrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leylighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her i sær paa Landet kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, at beyde paa sin egen Velstands Befordring. - Premierne for Cheorenske Materier eller Afhandlinger. - Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hampe=Avlens Tilstand, i Fyns= og Aarhuus Stifter. 2 Om en Jordlods fordeelagtigste Dyrkning. 3 Om Myrmalms Behandling og Smeltning. Selskabeto Premier. 4. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendommene. 5. Om de vigtigste Natur=Produkter for Rigerne. 6. Om en Agerdyrknings Katekismus for Dannemark. 7. Om Hørrens og Hampens beste Dyrkning= og Behandlings=Maade. 8. Om den beste Maade at tørre, pakke og bevare Humlen paa. 9. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling. 10. Om den beste Dyrknings Maade af Tobak ten. 11. Om Fordelen af Handels= og Manufaktur=Planters Dyrkning i Ligning mod Korn-Avlen. 12. Om Fordelen af Foder Urters, visse Rodders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse Qvægavlen, sammenligned med Avien af Korn.