JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
Nordske Sedler Jntelligen No. 49. Onsdagen den 4 December 1765. Fabler. Drengen og Slangen. En Dreng legede med en tam Slange. Ja, mit kiære Dyr, sagde Drengen, jeg omgikkedes dig ikke, dersom ej Giften var dig betagen; thi i Slanger ere de slemmeste, de utaknemmeligste Skabninger. Jeg har nyelig læst, hvorledes det gik en stakkels Bonde, som fandt en (maaskee av dine egne Forfædre) der var mest gandske forfrossen. Av Medlidenhed stak han den i sin varme Barm: Der kom Slangen til sig selv igien; Men neppe var han opvarmet, før han ihielstak sin Velgiører, og Manden maatte døe. Nu forskrekkes jeg over, at høre hvor partiske eders Historie-Skriver maae være, sagde Slangen. Vore fortælle Sagen gandske anderledes. Din medlidende Mand tænkte, at Slangen var virkelig død, og da det var en av de Slanger, som havde det kostbare mangfoldigfarvede Skind, saa stak han den til sig, for naar han kom hiem at afslaae den Skindet. Var vel dette ret Ach, tie kun, svarede Drengen; hvilken Utaknemmelig har ikke vist at undskylde sig? Sandt, min Søn, faldt Faderen, som havde hørt denne Samtale, Drengen i Ordet. Men ikke destomindre min Søn, naar du hører nogen overordentlig Utaknemmelig, saa undersøg nøye alle Omstændighederne, førend du brændemærker et Menniske med denne afskyelige Skandslek. Sande Velgiørere have sielden fødet Utaknemmelige, ja, jeg tør til Menneskelighedens Ære haabe - - - Aldrig, Men de Velgiørere, med smaae egennyttige Hensigter, de min Søn, ere værde at ind hoste Utaknemmelighed. Hyrden og Nattergalen. Musernes Skiøde Sønner: J Apollinis Sangere: J værdige Porter J bliver vrede over den store Mængde av den Parnassiske Pøbel - - - O! hør av mig, hvad fordum Nattergalen maatte høre: Nordske Sedler Jntelligen No. 49.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
Bekiendtgiørelser. En god stærk Mandspersons Slæde med Sæle-Tøy, er tilkiøbs at faae, hvorom kand gives Efterretning her i Bogtrykkeriet. Hvo som haver 1000 til 2000 Rdl. og samme vil udlaane paa suffisant Jorde Pant, behager at melde det i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
Hvo som har Lyst at lade DrengeBørn undervise i Læsning og Skrivning eller i Latin og Videnskaber, behager at melde sig i Bogtrykkeriet. Børnene kand, om forlanges, nyde i Huuset Kost, Kammer og al fornøden Pleie mod billig Betaling.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
J et vist Huus her i Byen, er forrige Uge bortkommen en Sølv Mad=Ske paa enden af Skaftet er udstukken disse Bogstaver J. C. G. og neden for dem, staaer igien J. G. Hvem som kand give Oplysning derom, maatte behage og melde det i Bogtrykkeriet, da han nyder, 2 Rigsdaler i Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
J Bogtrykkeriet sælges: D. F. N. Ugentlige korte Afhandlinger om adskillige og hvær paa sin Maade. nyttige og opbyggelige Ting, &c. for Aar 1760 og 1761. hver Aargang 1 Rdlr. 32 Skilling.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
NB. Hvo som haver bekommet den første halve Aargang af 1762, kand nu og bekomme Slutningen for 2 Mk. 16 s. Og hvo som haver mistet enkelte Nummer, kand same igien bekomme for 3 s. Stykket.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
Comedien PAMELA, hvorom udi Intelligentz-Sedlerne No. 25 og 27 er meldet, bestaaende af 216 Pagina, har nu forladt Pressen. Subscribenterne ville altsaa behage at lade samme afhænte for forommeldte Priis her i Bogtrykkeriet. Liebhaberne, som ei har subscriberet, kand ogsaa bekomme den, nemlig: paa Post-Papir for 48 Skilling, og paa TrykPapir for 32 Skilling.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
De Tronhiemske Samlingers Tredie, Fierde og Femte Bind, udgivne af Philaletho, sælges a 2 Mark Bindet. Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-04
Christiania, trykt hos
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Sedler. Trosserer. No. No No. 50. Onsdagen den 11. December 1765. SoNo Følgende Tildragelse hører til det Slags, som jeg ønskede at man flittigere optegnede i Historien.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Bekiendtgiørelser. Hvo af S. T. Herrer eller Damer, paa sidste Ball haver tabt en dobbelt Sølv Knap indlagt med Glas Steene, kand lade samme afhente hos JusticeRaad Arensburg.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Til Liebhabernes betimelige Efterretning bekiendtgiøres herved, at anstundende. Aars April Maanet bliver efter nærmere Bekiendtgiørelse ved offentlig Auction bortsolgt General=Krigs-Commissair Leugnicks i Grændsen for Christiania, under et beliggende 3de Enge-Løkker og derved anlagde 2de Urte- og Frugt=Hauger, Spring Vand, Dammer og Fiske Kum, med paastaaende complet indrettet Huse Bygning af 7 Værelser, foruden Kiøkken, Spise-Kammer og Bryggerhuus, hvorudi er Spring=Vand, Bagerlovn og indmuret Brygge-kiedel, saaog 2de Kiældere, samt Lader, Loe, Stald, Fæehuus, Mælke- og Madboe, KornLoft, Vogn-Remise og en separat Stue Bygning, hvilket alt naar forlanges kand blive anviist.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Det i No. 48, af disse JntelligentSedler ommældte Bukke-Skind, som holder Vand ude, og er at faae bestilt eller til Kiøbs paa Saffians=Fabriken. her i Christiania, er i sær tienligt til Skoe og Støvler, hvilket tiener Publico til Efterretning.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Om Søndags Eftermiddag er paa Gaden tabt en Sølv Knæbaands Spænde, og paa Knægten, som ligeledes er af Sølv, staaer M. L. Hvo samme haver fundet, behager at mælde sig udi Bogtrykkeriet, hvor ham loves en raisonabel Findeløn.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Hos Johan Frederich Samuelsen, i Dronningens Gade, er til Kiøbs beste, flamsk Humle af dette Aars Væxt, god Nøgel=Ost, samt god Karduus Tobak. En anseelig Deel allerbeste stalligget Høe, enten i Skippund- eller Favne viis, er at bekomme hos Hans Coya i Skipper-Gaden, hvorom Prisen med ham kand accorderes. Kiøbmanden Bernhardus Albert har needsadt hos Madame Nissen til Forhandling god gammel Rinsk Viin i Boutellie-viis, som for billig Priis er at bekomme.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Fra Bogtrykkeriet anvises meget beqvemme Værelser for en Familie. Huset. er beliggende i Nærheden af Bryggerne, og den Deel deraf som til Leye førstkommende Paaske Fahrdag kand overlades, bestaaer af 2de Stoer=Stuer og et Kammer, betrukken, Kiøkken og Spiis-kammer, alt en Svit. End videre: 2 Kammere oven paa, samt et meget stort Veed skiul, 2de Kiældere, og fælles Brug af Brygger-huset. Udi Grændsen, hvor Byens Korn-Laa der staaer, er den 7de December af Ole Erichsen funden en Sæk med Rug, hvem samme sig vedkiender kand melde sig hos Mathias Hansen.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Hos Erich Olsen i Grændsen logerer, en Mand, som har en Deel Magnet-steene, at sælge, hvorom Liebhabere ville mælde sig jo før jo bedre, saasom han agter at reise sidst i denne Uge.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Hvo som har Lyst at lade DrengeBørn undervise i Læsning og Skrivning, eller i Latin og Videnskaber, behager at melde sig i Bogtrykkeriet. Børnene kand, om forlanges, nyde i Huuset Kost, Kammer og al fornøden Pleie mod billig Betaling.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
Hos Morten Erichsen i Vaterland er at bekomme gode friske og velconditionerede franske Renet-Æbler a Skieppen, 2 Mark, a 1 Mk. 16 sk. og til 1 Mark, samt gode friske Citroner for billig Priis. En god stærk Mandspersons Slæde med Sæle-Tøy, er at faae tilkiøbs, hvilken i Bogtrykkeriet er at see, samt om Prisen accorderes. En udarbeidet Sølv Knæspænde med Staal-knægt er sidstleden Fredag tabt; Stemplen derpaa var P. H. Hvo samme kand levere i Bogtrykkeriet, loves i Douceur 48 sk.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
J Bogtrykkeriet sælges: D. F. N. Ugentlige korte Afhandlinger om adskillige og hvær paa sin Maade nyttige og opbyggelige Ting, a. for Aar 1760 og 1761. hver Aargang 1 Rdlr. 32 Skilling.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-11
NB. Hvo som haver bekommet den første halve Aargang af 1761, kand nu og bekomme Slutningen for 2 Mk. 16 s. Og hvo som haver mistet enkelte Nummer, kand samme igien bekomme for 3 Skill. Stykket. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Sedler.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Nelligger Nordske. No. 51. Onsdagen den 18 December 1765. Fortsættelsen af forrige No. Skulde ikke saadanne Tildragelser fortiene at forestilles i disse Blade, Skulde de ikke blive saa meget des nyttigere, naar de lærte de Rige og Formuende, at kiende disse Scener i Livet, som ere alt for rørende til ikke at bevæge de haardeste Hierter til Medlidenhed? Men hvorfore føle de Formuende saa sielden disse Bevægelser, uden fordi Livets Elændigheder skiules for dem, Den Huus-Arme, den ret Nødlidende, er ofte for frygtsom og undselig til at søge de Rige, og det var formeget at begiære av disse, at de skulde give dem den Umage, som Hr. Salo, at gaae op paa det øverste Loft, for at opleede fattige Familier, som ved en liden Gavmildhed kunde ræddes fra Nød og Laster. Jeg vil undertiden i disse Blade give den saadanne Syn, og hverken Stolthed eller Gierrighed skal være stærke nok til at undertrykke de Bevægelser, som ere saa naturlige Følger av Menneskelighed. De skal seende deres Tienere der, hvor de selv ikke gaae, og dersom nogle ikke skulde være menneskelige nok, til at anvende lidet av den Sum, som de enten spilde paa Pragt, eller dynge op, til at hielpe deres trængende Næste omsonst, skulde de dog lade nogle av deres døde Skatter udløbe, for at skaffe de fattige Familier Arbeide, i det mindste skulde de dømme mildere om de Feil, som Armod og Trang ofte nøder andre til at begaae, og troe, at om de besidder nogle Fuldkommenheder fræmfor den store Hob, er det Lykken meere end dem selv at tilskrive Forfører Armod ofte Menneskene til at begaae store Misgierninger, saa frembringer den og ofte store Dyder; Dyder, hvilke den Rige, dersom han kiendte den menneskelige Naturs sande Værdighed, meere skulde misunde den Fattige, end denne kand misunde ham sine Rigdomme. Ere Hobens Laster grovere, falde de meere i Øynene, end den Riges Vellyst, Gierrighed og Stolthed, saa ere de dog ofte meere menneskelige. Nøden har ofte meere Deel deri end Hiertet, og denne Nød, som driver nogle til at ende et elændigt Liv med en skammelig Død, hvor ofte er den ikke en Virkning af andres Haardhed og U-barmhiertighed? Omine Landsmænd, naar ville J engang overvinde de barbariske Fordomme, som leder Eder til at foragte en uskyldig Familie, og en ulykkelig Misdæder, hvorved J ere meere følesløse, end en Tyrk, der uden Forskiæl røres af Medynkover alle Lidende, Den rasende Vilde, som med en grum Glæde tæller de blodige Haar, som han har revet af sine Fienders Hoveder, er han vel meere grum end J, som med Koldsindighed og Foragt vende Eders Øyne fra en ulykkelig Huusfader, en Landsmand, en Arbeider, fordi han er nøgen, fordi han er hungrig, og fordi den Nød, i hvilken J lade ham forsmægte, har forvandlet hans Blod til en langsom Gift, som dræber ham, Kiære vænner Eder stundum til, i disse Blade at see disse Elændige, ja Fængslerne selv; og disse Syn skal ikke være Eder ubehagelige, undtagen for saavidt, at J ere fordervede ved Vellyst eller Kiælenskab.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Skiemte=Digte. No. 1. Guldmageriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
J Alchymister, kom: Jeg noget hemmeligt Jer kand fortælle; Men J maa svære høyt og dyrt sligt hos Jer selv at holde Vor Medicus Petrin forstaaer den Konst At skifte om lidt Salt og Østerskal udi de Syges Hænder, Til myntet Guld. Sligt kand J see ved mange Lejligheder. No. 2. Den sønlige Kiærlighed. Harvax, der sluget Viin som Vand, Saae engang, at hans Søn sin Flaske Viin og havde. Søn, skreeg han, du bliv syg; Viin dræber Vid, Fornuft og Viisdom: Viin er en Gift. Saa sagde han, og bort med Flasken gik. Som nu den Gamle sad, udi sin Stue, For Resten ud at tømme, sig Sønnen sniget ind, Toeg Flasken hurtig, raabte: Min Faer, vil J fortære Gift: Nei, bedre at en Green taer Skade, End Stammen skal døe ud. Fabler. No. 18. Hercules. Da Hercules var opkommen til Himmelen, hilsede han først Juno, før nogen av de andre Guder eller Gudinder. Juno, tilligemed den gandske Himmel, forundrede sig over denne Adfær. Med saadan dyb Ærbødighed begiegner du din største Fiende, raabte man til ham. Ja, just hende, svarede Hercules. Jntet uden hendes Forfølgelser er det som har opmuntret og givet mig Leilighed til at øve de Gierninger, hvormed jeg har fortient Himmelen. Det gandske Olymp billigede den nye Guds Giensvar, og Juno blev forsoner No. 19. Manden og Hunden. En Mand blev bidt af en Hund; derover forbittredes han saa hæftig, at han strax ihielslog den. Saaret syntes farligt og Lægen blev tagen til Raads. Her veed jeg intet bedre Raad, sagde Empiricus, end at man dypper et Stykke Brød i Saaret, og saa lader Hunden opæde det. Hielper ikke denne sympathetiske Kuur, saa --- Her trak Lægen paa Axlerne. Ulykkelige Forbittrelse, raabte Manden. Den kand ikke hielpe, thi jeg har dræbt Hunden. Nr. 20. Ulven paa sin Døds=Seng. Ulven laa nu næsten i sit sidste Aandedræt. Han kastede derfore nogle prøvende Byekast tilbage til sin forrige Vandel. Sandt, jeg er vel en Synder, sagde han, men jeg haaber dog ikke en av de største. Jeg har vel gjort noget Ondt, men ogsaa meget Godt. Engang kom, som jeg meget godt erindrer, et brægende Lammig i Møde, som havde forvildet sig fra Jorden, og jeg loed det gaae. Kort derefter hørte jeg med en forundringsværdig Sagtmodighed et Faar spotte mig; hvor læt kunde jeg ikke hævnet mig, thi der var hverken Hyrde eller Hund tilstæde? Alt dette kand jeg bevidne, sagde hans Ven Ræven, der var tilstæde for at berede ham til Døden. Ja saa gar alle Omstændighederne erindrer jeg. Det var just paa den samme Tid, da du havde faaet det slemme Been i Halsen, som den godhiertige Trane siden uddrog.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Bekiendtgiørelser. Tirsdagen den 14de Januari 1766 bliver paa Nedre-Fosses Mølle, efter Sal. Frue Justits=Raadinde Nielsens Sterboes Skifte-Forvalteres og Værg Forlangende, Auction foretagen over Gaarden Nedre-Foss i Agersherret, med underliggende Eiendomme og Herligheder, saavel af Huse-Bygninger, Ager og Eng som Sauge- og Mølle-Brug med sit Jnventarium; ligeledes over endeel Smedde Reedskab, Sænge-Klæder, samt Tømmer, Planker og andre til Mølle-Bruget indrettede Materialier, som i de udstædde trykte Placater nøyere findes specificeret.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Liebhaber til en brugelig breed Slæde med Tilbehør kand fra Bogtrykkeriet anvises. Skulle nogen forehave at reise herfra; til Tronhiem, og kunde medtage en middelmaadig Cassa, eller om nogen ellers skulle have noget didhen at forsende, og ville betale sin Andeel til et Læss, anvises fra Bogtrykkeriet den, som i Fragt af saadan Cassa vil betale 10 Rdlr. naar samme hastig kand vorde befordret.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Hos Andreas Lærcke er at bekomme store røde Krigs-Æbler og Løk-Æbler, ligesaa holsteenske Gryn, samt Gaase fiær og Uld, tørre Kirsebær og Mannagryn, alt for billig Priis. En god stærk Mandspersons Slæde, med Sæle-Tøy, er at faae tilkiøbs, hvilken i Bogtrykkeriet er at see, samt om Prisen accorderes. Til Liebhabernes betimelige Efterretning bekiendtgiøres herved, at anstundende. Aars April Maanet bliver efter nærmere Bekiendtgiørelse ved offentlig Auction bortsolgt General=Krigs-Commissair Lengnicks i Grændsen for Christiania, under et beliggende 3de Enge-Løkker og derved anlagde 2de Urte- og Frugt=Hauger, Spring Vand, Dammer og Fiske Kum, med paastaaende complet indrettet. Huse Bygning af 7 Værelser, foruden Kiøkken, Spise-Kammer og Bryggerhuus, hvorudi er Spring=Vand, Bagerovn og indmuret Brygge-kiedel, saaog 2de Kiældere, samt Lader, Loe, Stald, Fæehuus, Mælke= og Madboe, KornLoft, Vogn-Remise og en separat Stue Bygning, hvilket alt naar forlanges kand blive anviist. Fra Bogtrykkeriet anvises meget beqvemme Værelser for en Familie. Huset. er beliggende i Nærheden af Bryggerne, og den Deel deraf som til Leye førstkommende Paaske Fahrdag kand overlades, bestaaer af 2de Stoer=Stuer og et Kammer, betrukken, Kiøkken og Spiis-kammer, alt en Svit. End videre: 2 Kammere oven paa, samt et meget stort Veed skiul, 2de Kiældere, og fælles Brug af Brygger-huset. Jule=Sange til en aandelig Opmuntring i Zion, er til Kiøbs her i Bogtrykkeriet indhæftet for 4 sk.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-18
Næstkommende Uges Jntellitigenz-Seddel bliver ikke udleveret førend paa Løverdag Formiddag. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Noter. Nellier. Nordske. No. 52. Onsdagen den 25 December 1765. ad
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Naar man nu overveyer og beseer Brand-Cassens udgivne Lister, saa finder man Gaarde, som staaer i Brand-Cassen for 11 til 12000 Rdlr., hvilke vist kand regne sig en Capital i de forbigangne 10 Aar i Brand-Cassen paa 11 til 1200 Rdlr., og saaledes efter advenant til den mindste; denne Capital kommer vel til at følge enhver Husets Eier, uden at den kand lægges til nogen Arv eller Skifte. Hvordan i øvrigt med Capitalen og derav avlende Renter ved Kiøb eller Sahl av saadane assurerede Gaarde skal omgaaes, overlades de Høy respective Herrer og Med-Jnteressenteres egen nøyere og gode Betænkning. Anmærkninger. over foregaaende Avhandling. Foregaaende Tanker, betragted som et Opgivende, synes virkelig at fortiene Opmærksomhed. Jeg har derfore indrykket det Ordlydende. Dette allerne tillader, Forfatteren mig kortelig at anmærke, Hans Tanker ere byggede paa Planen til den fælles Brand-Casse for Kiøbstæderne (Kiøbenhavn undtagen) og Herre-Gaardene i Danmark. Enhver af disse ere forbundne at tage Deel i denne Casse. Lad nu være, at ved en ulykkelig Hendelse en gandske Bye gik i Løbet, saa kand dog, til Erstatning, paa de øvrige ikke løbe meget over 10 pro Cento; og knap det. Der vil uden Modsigelse en saadan Indretning være bedre, end en samlet Fond. Men vil man anvende denne Indretning paa en eneste Kiøbstæd, da bliver Sagen gandske anderledes, naar Ulykken er betydelig, og det er jo for disse Tilfælde, at man opretter Brand-Forsikringer, Man behage kun at overveie følgende: Jeg vil sætte, at efter en kort eller lang Tiid den halve Deel af Byen ved en ulykkelig Jldebrand gik Fløyten; Dette er dog gandske muligt; Maatte da ikke den i Behold værende Deel betale til Erstatning 50 pro Cent? Hvorfra skulde disse paa gang frembringes, Maatte ikke den fra Ulykken befriede Huus-Eyer, ligesaa vel befrygte at blive ødelagt, som den hvilken var rammet, Jngen Eyer var sikker paa hvad han i Dag eller i Morgen maatte betale efter en ulykkelig Hendelse, som dog kunde have forbigaaet ham selv, Og vilde vel nogen driste sig at laane nogen Mad paa en Gaard, hvorpaa der hæftede saa stoer Uvished, Og naar man tre kunde faae Penge, maa da ikke Gaardenes Priis falde, Og denne er jo det Barometrum, hvorefter Stadens Velstand bestemmes, Og kommer ikke dette dertil, at den som eyede en Gaard, maatte efter en ulykkelig Hendelse, ei allerne betale for den Sikkerhed, som han selv havde nydt, men endog for den, som hans Formænd uden Bekostning havde havt, Og strider dette ikke imod den naturlige billighed? Men jeg har allerede sagt meere, end jeg havde foresadt mig. Jeg overlader det derfor til Publici Omdomme.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Bekiendtgiørelser. Hveede, Ruug, Byg, Malt og Havre, baade i store og smaae Partier, kand daglig bekommes hos Rasmus Dybwad heri Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Udi Jens Wedøes nye opbygde Gaard i Toldboed-Gaden er til Leje næstkommende Paaske Fahrdag Værelser for en honnet Familie, 2de Stuer til Gaden, i underste, 3de Værelser i anden og 3de Kamre i tredie Etage; i Side Bygninger Kiøkken og en Stue med Spiis kammer og Madboe, og i Baghuset en Stue, i tredie Etage et Pak-kammer med Loftrum, fornøden Veed hammer og Vogn Remis, Stald og Høe Loft, 2de hvelvede Kiældere og Brygger-huus med Bagerovn. Liebhaberne kand med Ejeren om Prisen afordere, kand og faaes separat om forlanges.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Lieutenant Koss tilhørende Gaard i Toldboed- og ud til Nordre-Gaden beliggende, er til Kiøbs eller Leie, og kand Overværelserne tiltrædes straxen om forlanges, og er til Efterretning for Kiøberne, at Gaarden er i Brandt-Assurance-Cassen forsikret for 1300 Rdlr., og at det meste af Kiøbe-Summen kand blive staaende imod Pante-Forsikring i Gaarden.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Casper Caspersen Hertner er findet at sælge eller bortleje sin iboende Gaard til næstkommende Paaske, hvori er en Stoer stue, en Daglig-Stue, 3 Kamre, Kiøkken, Spiis-Kammer, en Kiælder, Brygger-Huus og Have.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Til Liebhabernes betimelige Efterretning bekiendtgiøres herved, at anstundende, Aars April Maanet bliver efter nærmere Bekiendtgiørelse ved offentlig Auction bortsolgt General=Krigs-Commissair Lengnicks i Grændsen for Christiania under et beliggende 3de Enge-Løkker og derved anlagde 2de Urte- og Frugt=Hauger, Spring Vand, Dammer og Fiske Kum, med paastaaende complet indrettet Huse-Bygning af 7 Værelser, foruden Kiøkken, Spise-Kammer og Brygger, huus, hvorudi er Spring-Vand, Bager ovn og indmuret Brygge-kiedel, saaog 2de Kiældere, samt Lader, Loe, Stald, Fæehuus, Mælke- og Madboe, KornLoft, Vogn-Remise og en separat Stue Bygning, hvilket alt naar forlanges kand blive anviist. Tirsdagen den 14de Januari 1766 bliver paa Nedre-Fosses Mølle, efter Sal. Frue Justits-Raadinde Nielsens Sterboes Skifte-Forvalteres og Værges Forlangende, Auction foretagen over Gaarden Nedre-Foss i Agersherret, med underliggende Eiendomme og Herligheder, saavel af Huse-Bygninger, Ager og Eng som Sauge- og Mølle-Brug med sit Jnventarium; ligeledes over endeel Smedd. Reedskab, Sænge-Klæder, samt Tømmer, Planker og andre til Mølle-Bruget indrettede Materialier, som i de udstædde trykte Placater nøyere findes specificeret. Fra Bogtrykkeriet anvises meget beqvemme Værelser for en Familie. Huset. er beliggende i Nærheden af Brygærne og den Deel deraf som til Leye førstkommende Paaske Fahrdag kand overndes, bestaaer af 2de Stoer=Stuer og et Kammer, betrukken, Kiøkken og Spiiskammer, alt en Svit. End videre: 2 Kam meere oven paa, samt et meget stort skiul, 2de Kiældere, og fælles Bre Brygger-huset.
Norske Intelligenssedler, 1765-12-25
Da General Auditeur Vippere, Gaard No. 199 i Raadhuus-Gaden. som nu beboes af Hr. Oberste von Giese, bestaaende af 8te Under og 7 Over ser og Rum, med 9 Jern Kakkelo2de store og 3 smaa Kiældere, Se rum til 4re Hæste, fornødne Vogn, misser og beqvæme Lofte-Rumme, hosliggende Træe og Urter-Have, . Springvand i Gaarden og Spylevand i Haven, til førstkommende Paaske Fløtte Tiid bliver ledig igien til at bortleyes. Saa behager de som kunde have Lyst eller fornødiget samme Gaard at leye, betimelig derom at accordere med Gaardens Eier. Bogtrykkeriet sælges: De Tronhiemske Samlingers Tredie, Fierde og Femte Bind, udgivne af Philaletho, sælges a 2 Mark Bindet. Jule-Sauge til en aandelig Opmuntring i Zion, er til Kiøbs for 4 s. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-01-01
Bekiendtgiørelser. Hermed bekiendtgiøres: at adskillige Løsøre-Effecter, udi de Hr. Obrist Lieutenant von OCKEN beboende Baraqver paa Hovedtangen, Tirsdagen den 14de Januarii 1766, saasom Guld, Sølv, Porcelain, Tin, Kaabber, Jernfang og Træe-Boeskab, Linnet og SengeKlæder, Bøger, samt Kiøre- og Ride tøy, ved offentlig Auction skal bortsælges efter de trykte Catalogi nærmere udvisende Hvor en god Hollandsk Vaarbærend, Koe, samt en stor hvid dito, ere tilkiøbs gives Underretning, til Eftersyn, her fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1766-01-01
Hos Johan Frederich Sammelsen, er til Kiøbs beste Flamsk Humle af dette Aars Vext, god Nøgel-Ost, god Kardus-Tobak, god Østersøes eller Riga Hamp, beste Portugis Viin og Hollandsk Steen-Tøy.
Norske Intelligenssedler, 1766-01-01
En oliver grøn mahlet breed Slæde med Hynde og Fæld, og en Fruentimmer Slæde med Skriin, begge anvises fra Bogtrykkeriet. Hveede, Ruug, Byg, Malt og Havre, baade i store og smaae Partier, kand daglig bekommes hos Rasmus Dybwad heri Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1766-01-01
Skipper Jacob Bendike lader herved bekiendtgiøre, at han med sit Skib fra Kiøbenhavn til Jldjernet er ankommen, hvorhelst det maatte behage, som haver Gods med hannem, at lade samme afhænte, siden Jsen er tillader ham at gaa Byen nærmere.