JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Indenlandske Efterretninger. Odense, d. 7 Febr. Den berømte Løbe Ernst har ogsaa her i de to foregaaende Dage givet os Leilighed til at beundre sit Talent, Uagtet det slette Føre og indfaldende Regnveir, endte han Touren to Gange frem og tilbage fra det saakaldte Bomhuus til Skibhusene (2 Miil, i omtrent 50 Minuter, og holdt saaledes Mer end han lover. Foruden Veiens Ujævnhed og Bugter, generedes han endda af en stor Mængde Vogne, Ridende og Gaaende, som han ofte maatte krydse sig igjennem. Vist nogle tusinde Tilskuere havde posteret sig ved begge Sider samt paa Veien, og Bøsser bleve ombaarne, hvori Enhver kunde give efter Behag. Jndtægten skal have været omtrent 50 Rbd. den første Dag. Han er en fød Nordmand, og agter sig nu til Kjøbenhavn, for der at vise sin sjeldne Færdighed. – J Hellerup Sogn blev en Huusmand forleden dræbt ved Uforsigtighed, da han var ifærd med at sprænge et Træe med Krudt, og opholdt sig for længe ved Fænghullet, efterat Tønderet var lagt til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
J forrige Uge faaes her ved Odense et Luftsyn, uagtet det var stærkt taget, i Størrelse for Øiet som den fulde Maane, men bleg, hvorfra udgik mod Vesten en ildrød Hale, lig en Comets, det oplyste hele Byen; men dens hastige Fart og Forsvinden gjør det sandsynligt, at det ikke har været andet end en antændt Dunstsamling, hvis Explosion den tykke Luft unddrog vore Øine. Længe har ogsaa Barometret, uagtet alle Slags Veirligt, staaet urokkeligt, ligesom naar om Sommeren electrisk Luft opfylder Atmosphæren. Vintermaanederne glide saa hen, som man allerede i Efteraaret formodede. Den liden Forsmag paa Vinteren, som Januar bragte os, var imidlertid alvorlig nok, formedelst sin Vedholdenhed; men, naar een Morgen undtages, da Thermometret viste 9 Gr. under Frysepunctet, vare de strængeste Dage kun 7 Sr., som dog altid mildnedes noget i Middagsstunden, endskjøndt vi sjelden saae Solen, ellers gjerne 2 til 5 Sr.,med den mærkelige Forskjel, at vi fra Norden havde den ringeste Kulde, fra Syden derimod den strængeste. Sydvest bragte os Regn og lidet Snee. - Det kommer nu an paa, hvad den nye Maane i Dag, den 4de Februar, og d. 9de Marts vil bebude os. Lærken har allerede ladet sig høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Blandede Efterretninger. Slottet Katharinenhof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
J Aaret 1711, efterat den svenske Krig lykkeligen var tilendebragt, lagde Peter den Store Grundstenen til dette Slot og forærede det til sin Gemalinde Katharina, af hvem det fik Navn. Den nederste Etage indeholder endnu alle Møblerne fra hiin Tid; de ere lige saa simple som Garen selv var det. J et Skab finder man hans Stadsuniform, en blaa Kjole med Guldbroderi, som Katharina 1. skal have forfærdiget. J Sovekamret viser man den Seng, hvor Sejerherren af Pultava hvilede, den er af Fyrretræ, uden ringeste Prydelse, og man paastaaer, at Gaaren selv har forfærdiget den. J Spisesalen seer man et rundt Bord med Arabesker, hvorved Peter og Katharina pleiede at underholde sig med Menzikoff. Herfra kommer man til det Kabinet, hvor Caren gav Audients, og modtog Listen paa de Skibe, som udløb fra Kronstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Paa Kamingesimsen staaer et Kompas med Vind rose, bestemt til Garens eget Brug. Her hænge ogsaa i sorte Rammer fem Kobberstykker, som forestille fem af de mærkværdigste Tildragelser, under hans Regjering: Schlusselburgs Erobring, Petersburgs Anlæg, Slaget ved Kalisch, Nar vas Jndtagelse, og Svenskernes Kapitulation ved Perevolotchna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
J et rigt udziret Gemak i øverste Etage viser man en Daase af Træ, med den Jndskrift: Forfærdiget af Hs. Majestæt og foræret til Josef Boton, Lieutenant paa Flaaden." Desuden seer man her et kosteligt Fløiteuhr, som Garen, sandsynligviis i Aaret 1698, ved sin Nærværelse i London, fik til Foræring. Over Uhrværket er et Miniaturportræt af Peter, malet i hans 24de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
(Lit. Convers. Bl. Decbr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Kjøbenhavns Børs, den 10 Februari 1826. Hamburg 2 M.a vista 216 Species 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Specier solgtes til 19 Rbmk. 1838. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 195 1/2 196 Rbd. Sdl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 52, 524 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/2 81 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . 748,75 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 108 108 1/2 i Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 98 - Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-11
Hamborger Laan af 1819. - Banco Bmk. 3000 100 Banco. Dito Dito Bmk. 4000 100 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco 4 pC. Dito nye..... 92 193 i Banco. Asiatiske Actier. . . 87 87 1/2 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 58 58 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Nyeste kilderie af K. jøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 13. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 Februari 1826. Pkonomisk Plusmagerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Det er en bekjendt Sag, at vore Læger, kurere især hidsige Febre, enhver efter sit Hoved. Nogle efter Hippocrates uden egentlige Lægemidler, andre efter Bangs Praxis medica, nogle efter Herholdt paa sin engelsk, nogle efter Browns inciterende Methode, andre efter Broussais Gastroenteritiske Anskuelse, vel og nogle efter Hahnemanns skarpe homsopathiske Blik!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Kjøbenhavns Brolægning. J ældre Tider blev Brolægningen besørget og bekostet af enhver Gaard og Huusejer, for sin Eiendom, dog for offentlige Pladser af Stadens Kasse. Ved en Forordn. 5 Mai 1647 blev befalet, at Steenbroerne og Rendestenene ej maatte opbrydes, omlægges eller forandres, uden efter Byfogdens, Kæmnerens eller Brofogdens Anvisning. 1664 blev en Taxt for Brolæggerne anordnet. 1680 under 21 Maj udfærdigedes en Anordning om Brolægningens mere formelige Iværksættelse, efter en ansat Jngeniørs, samt en af Byens Kæmneres Anordning. 1682 bleve Brolæggerne forenede i et Laug. Dog vi ville her ikke opholde os ved alle de fremskridende Forbedringer eller Forandringer, men bemærke blot, at i Aaret 1777 skete en Hovedforandring med Brolægningsvæsenets Organisation, ved den under 20 Aug. f. A. udstædte Forordning, og et Rescript af samme Dato. En Brolægnings Kommission blev nu anordnet, hvis Medlemmer vare nogle af Magistratens Medlemmer, Politimesteren, Stadsbygmesteren, en Ingeniør Officeer, og to af Stadens 32 Mænd. En Jn spektør og øvrige fornødne Betjente skulde antages, de nødvendige Nivellementer, Planer, Overslage, Profiler &c. forfattes efter foreskrevne Regler, og Brolægningsarbeiderne derefter iværksættes paa almindelig Bekostning, og derimod ikke, som til den Tid, Bekostningen og Vedligeholdelsen være for hver enkelt Eiers særskilte Lod. Nu stiftedes da og en almindelig Brolægningskasse, hvis Indtægt blev en almindelig Afgivt paa Grundene. Tilforn, de Udgivter, som for Pladser og Torve &c. ve kom det Almindelige, udredede af Renovations-Afgivten. Til at befordre den nye Indretning blev Understøttelse af den Kongel. Kasse bevilget ved Kongl. Resol. af 25 Sept. 1777, som bestemte, at der maatte aarligen anvises i ti Aar, fra 1778 af, 3000 Rdlr., og i de ti paafølgende Aar, 1788-1797, aarlig 2000 Rdlr., samt til kostbare Vandledninger i Gaderne, hvor samme maatte være nødvendige, 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
J øvrigt skulde til Brolægningsomkostningernes Udredelse svares en Afgivt, lignet paa det qvadrate Favnemaal af Gader, Torve og Pladser. Den første Plakat om denne Afgivt er af 31 Marts 1778, hvorefter samme var 12 Skill. af hver Qvadratfavn af Bygningernes Alenmaal til Gaden og sammes halve Brede. Deraf beregnedes de 10 s. til nyt Arbejde, og de 2 s. til Reparationer og andre fornødne Omkostninger; Betalingen at erlægges i to Terminer aarligen, hver Gang det Halve. Afgivten vedblev paa bemeldte Maade efter aarlige Placater indtil 1816. Dens Beløb 1794, altsaa Aaret førend Kjøbenhavns store Jldebrand, var 18329 Rdlr., foruden Bidraget for Kongel. og offentlige Bygninger af Beløb 3897 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
J Aaret 1815 var Beløbet 13800 Rbdlr. af Byens Jndvaanere og 4080 Rbd. af offentlige Bygninger. Der havde i de tre nærmeste Aar ingen Omlægning kunnet finde Sted, og Afgivten blev da for Aaret 1816, for at tilvejebringe fornøden Jndtægt, forhøiet til 20 sk. pr. Qvadratfavn. Beløbet var 22934 Rbd. 60 s.S. V., og for de Kongl. og offentlige Bygninger og Pladser 6720 Rbd. 78 s. Sølv. J alt 29655 Rbd. 42 s. S. For 1817 samme Afgivt. For 1818 og 1819 var Afgivten forhøiet til 27. s. Sølv pr. Qvadratfavn; hvorefter den for Stadens og dens Jndvaaneres Andeel udgjorde 30,600 Rbd. Sølv, og for de øvrige Bygninger 8946 Rbd. En Forhøielse i Afgivten blev atter nødvendig, og den ansattes for Aaret 1820 til 30 s. for Qvadratfavnen, hvilket saaledes vedblev 1821 og 1822, men for 1823 skete igjen en Nedsættelse til 27 s. for Qvadratfavnen, hvilket saaledes er vedblevet for de følgende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Den i Aaret 1777 som ovennævnt organiserede Brolægningskommission blev ved Kongel. Resol. af 6 April 1819 ophævet, og de samme overdragne Forretninger henlagte under Stadens Magistrat *), hvorhos det dog blev paalagt hidtilværende Medlem af Brolægningskommissionen, Oberst v. Heide, Ridder af Dannebrogen, at overvære dens Samlinger og Deliberationer, Brolægningsvæsenet vedkommende, naar saadant ansees fornødent. 2) Dog seer man i vore Blade jevnligen Ønsker til Brolægningskommissionen addresserede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Da Magistraten over og Brolægningskassen var samme i en Gield af omtrent 39000 Rbd. Sedler, hvoraf de 36000 Rbd. til Banken forrentes med 6 pC. Siden er derpaa skeet betydelige Afdrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Det vilde for Stadens Jndvaanere have sin Jnteresse, at see Optegnelser over hvilke Gader der aarligen ere omlagte, og med hvilken Bekostning. Man har saadanne specielle Optegnelser trykte for de to Aar 1794 og 1795, hvis Resultater ere: 1794 blev brolagt: Rbd. s. I. Borgergaden fra Gottersgaden. til Dronningens Tvergade for 2. Kattesund og Slutterigaden. 2582. 91 3. Grønlandsgade fra Østerport til Krudttaarnet og Pladsen imellem Grønlands- og Rigensgade. . . 8909. 66 4. Antonistræde. . . 819. 52 5. Strandgaden paa Kristianshavn fra Torvegaden til tydsk Kirke. 1949. 92 6. Vedligeholdelsesarbeider over hele Byen. 4202. 57 Falt 17093. 55, 1795 følgende: 1. Skidentorvet fra Nørregade til Nørreport 2126. 25. 2. Borgergaden fra Dronningens Tvergade til andet Hjørne af Hoppens Længde...... 4088. 24 8. Vognmagergade. 1586. 82 4. Vedligeholdelsesarbeider. . . . 3076. 82 Blandt de i de sidste Aar foretagne vig gere Arbeider erindres: Pladsen omkring Frue Kirke; Gottersgaden fra Kongens Nytorv til Myntergaden; Amagertorv fra Østergade til Helliggeiststræde, hvor især de skjønne brede Fortouge er en behagelig Vinding for de Gaaende. Naar man skuer ud over hvor mange til Omlægning trængende Gader og Pladser her ere, og seer hen til Brolægningskassens Gield, som skal afdrages, saa er det aabenbart, at ej meget nyt Arbeide aarligen kan iværksættes, naar Afgivtens Forhøielse skal undgaaes, og de Ønsker der af og til høres yttrede om Manglers Afhielpning, maa da naturligviis for en Deel blive uopfyldte, naar Arbeidet ei er meget paatrængende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Nogle Efterretninger om Brolægningsvæsenet i Kjøbenhavn, fra de ældre Tider af, ere meddeelte i Thaarups Journal, 2det Hefte 1797.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Anledning af de i Kjøbenhavns Skilderie, No. 4 meddeelte Noticer om Skolevæsenet i Odense. For at sætte Publikum i Stand til, nærmere at undersøge og bedømme, om 400 a 500 Rbd. Sølv aarlig er en overdreven Løn for en duelig Lærer ved en Borger= eller Almueskole i Odense, foreslaaer jeg, at sætte disse Skolers Lærere, saavidt borgerlig Stilling og udvortes Vilkaar betræffer, i Classe med agtværdige Borgere iblandt Byens Haandværksmestere, f. Ex. Skrædere og Skomagere; og dernæst, at see det Spørgsmaal besvaret, om nogen forstandig Huusholder i Odense kan eller vil paatage sig, i en Række af Aar, at underholde en Skolelærer=Familie med Boelig, Brændsel, Føde, Klæder o. s. v. - paa samme Maade, som duelige, flittige og redelige Haandværksmestere underholde deres Familier – for en lavere Sum end 400 a 500 Rbd. Sølv aarlig. At gjøre Sammenligning imellem disse Skolelæreres Løn, og den Gage, der tillægges Officierer af laveste Charge; eller med Adjuncters Lønning, er ikke passende, fordi saavel Officerer som Adjuncter efterhaanden avancere til høiere Embedsværdighed og større Gage; hvorimod de seminaristiskdannede Skolelærere, hvorom Talen er, sjelden eller aldrig avancere. At enkelt Seminarist med godt Hoved, gode Forkundskaber og megen Flid, kan, ved at freqventere et Seminarium i et Par Aars Tiid, bliver kjendte duelig til at være Almueskolelærer, synes ikke at fortjene nogen Bebreidelse, saameget mindre som det mangeaarige Studeren just ikke altid er Beviis paa godt Hoved, eller forbundet med stor Flid. Desuden kan Man jo ogsaa, som bekjendt, have lært Noget, uden at have gaaet i Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Om Forskrifter for Lærerne ved de lærde Skoler i Henseende til Orthographien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Man seer af Collegial=Tidenden 1800 Nr. 33. d. 16 August, at den daværende Commission for Universitetet og det lærde Skolevæsen havde, i en Forestilling til det danske Cancellie, gjort dette Kollegium opmærksom paa den megen Uovereensstemmelse og Særhed, der i den danske Orthographie allerede i lang Tid alt meer og meer tager Overhaand, da enhver følger sine egne forudfattede Meninger eller Jndfald som eneste Rettesnor. Commissionen yttrede den Formening, at Regjeringen, som vel ei kan eller bør befatte sig med at give Love for Sprogbrugen, dog er beføjet til at vaage over, at i det mindste ei fra de under dens umiddelbare Autoritet staaende Underviisnings Anstalter, en saadan Sprogforvirring fremmes og forøges; hvortil Commissionen har troet det at være det passeligste Middel, indtil en egen, ogsaa med Hensyn herpaa indrettet, dansk Grammatik kan foranstaltes, at det blev de Lærere, der i de lærde Skoler give Underviisning i Modersmaalet paalagt, i deres Underviisning at følge den Orthographie, som af Fædrenelandets meest classiske Prosaister i deres Skrifter er brugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Cancelliet foredrog Hans Majestæt denne Sag, hvorefter det behagede Allerhøistsamme un Vider 11 Juli f. A. at resolvere saaledes: befale allernaadigst, at de Lærere ved de lærde Skoler, der give Underviisning i Modersmaalet, skal anvises til at følge den Orthographie, som af Fædrenelandets beste og meest classiske Prosaister bruges, og fra Commissionen for Universitetet og de lærde Skoler, meddeles bestemtere Forskrifter i denne Henseende." Jndsenderen veed ikke om de Forskrifter, som efter denne Kongl. Befaling ere udstædte. (thi den Kongl. Befaling maa vel være opfyldt ere nogensteds trykte. Jndsenderen ønsker sig oplyst herom, for at gjøre sig bekjendt med disse Forskrifter til Brug for sig og flere. Han troer ogsaa, at om de ej skulde være trykte, vilde deres Trykning være saare nyttig til Regel for de mange Lærere udenfor de lærde Skoler. Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Jndenlandske Efterretninger. En af Kjøbenhavns Veldædigheds Stiftelser "Trøstens Bolig har til Formaal, efter Fundatsens Udtryk, "deels at adskillige, saa mange muligt, trængende, men dog ei aldeles forarmede, og iøvrigt moralske, gode, sparsomme og vindskibelige Familier kunne erholde passende og beqvemme Boliger for en taalelig Leie, og deels at værdige gamle Enkers tunge Kaar i Alderdommens ublide Dage ved Stiftelsens Understøttelse kunde formildes." Stiftelsens Oprindelse skyldes afdøde Admiral og Ridder af Elephanten Jørgen Balthasar Winter felds nidkiere Bestræbelser, og goddædige Medborgeres Gaver og Legater. En Extrakt af Stiftelsens Regnskab for 1825 er nylig trykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Efter samme bestod Indtægten i bemeldte rede Sølv. S. og T. Aar i Rbd. tz. Rbd. tz. I. Beholdning fra 1824. . . 633. 40. 182. 11 2. Leie af Huset. 3. Renter af Legater og Kapitaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Udgivt: I. Jndsat i Sparekassen 600 Rbdlr. r. S., samt nogle Renter ligeledes der indestaaende 28 Rbd. 36 s. er 2. Til Secretæren og Inspektøren. . . . . . . . . . 3 Reparationer, Skatter, Brandkontingent a. af Huset 38. 34. 4. Til 9 Pensionister. Beholdning 31 Dec. 1825. Man læser i Aarhuus Avis følgende: Forat Almues Folk ikke skal lade sig vildlede af Fru Chatrine Gunille Müllers Jndrykkelse i No. 21 af denne Avis, hvor hun tilkjendegiver, at hun selv har antaget sig en Lauværge, og ikke agter den hende kundgjorte Umyndiggjørelse, kan jeg ei undlade offentlig at gjøre den Bemærkning, at det ikke staaer til Frue Müller eller hendes Raadgivere (hvilke Sidste gandske vist kun attraae deres egen Fordeel paa hendes Bekostning) selv at hæve den Umyndiggjørelse, som Magistraten i Horsens har seet sig foranlediget til at erklære, men at Frue Müller er og bliver umyndig indtil hun ligesaa høitidelig bliver erklæret for myndig, som hun nu er erklæret for umyndig. - Horsens Borgemester Contoir, d. 9 Febr. 1826. N. C. Schmidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Oct. Binge i Altona er fra den nederlandske Kommission for Underviisningen, Kunster og Videnskaber tilkjendegivet, til Svar paa hans Ansøgning om en Præmie eller et Privilegium for sine det meddeelte Opfindelser af to Jnstrumenter, Aqvator og Kalefactor, at det har behaget Kongen at resolvere, at han, i Henseende til Aquatoren, maa melde sig om Erholdelse af et Privilegium. A. M. 22.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Blandede Efterretninger. Man melder fra Venedig at det prægtige Tempel, som den berømte Canova begyndte at bygge i sin Fødebye, og hvis Fuldendelse hans Broder, Senatoren, i en ædel og stormodig Aand. besluttede, i det han anvender den berømte Grundlæggers hele Efterladenskab af flere Millioners Værdie derpaa, vil i dette Aar blive færdigt. Med en samvittighedsfuld Nøiagtighed har man fulgt den store Mands Planer og Tegninger, og Kiendere ere ganske henrykkede over dette Mesterværk. Bodensøens Undersøgelse i Henseende til Længde og Brede m.m., men især dens Dybde har længe været Gjenstand for Ønsker, og foranlediget mange Overslag og Forskninger. Endeligen er ved den Kongl. Würtembergske Landmaalings Kommission en nøjagtig og omhyggelig Undersøgelse bleven iværksat. Den udgik fra to Punkter af den Würtembergske Kyst, den ene fra Frederikshavn til Rorschach den anden fra Langenargen til Rorschach, og Resultaterne af Maalingerne er følgende: Den største Længde, imellem Langenargen og Norschach, hvor Søer har en Brede af 48051 Würtemb. Fod (eller 3. Stunden) er 593 W. Fod; Søens største Dybde imellem Frederikshavn og Rorschach, hvor Søens Brede er 67272 Fod (515 St.) er 849. Fod. Om nu end Søen her ikke har den Dybde, som ved Morsburg og Lindau, hvor den maa være betydelig større, saa overstiger dog den anførte Dybde mangt et Havs Dybde og i Sammenligning med andre Høideforhold i Kongeriget Würtemberg ligger Søens Bund imellem Frederichshavn og Rorschach 70 Fod dybere end Kongerigets dybeste Punkt, Neckarflodens ved Gundelsheim, og 450 Fod dybere end Stutgart, Den største Dybde i de to opgivne Retninger findes paa den Würtembergske Kysts Side omtrent i en Afstand af en tredie Deel af den hele Brede. - Man ønsker at nu ogsaa lige Maa linger fra andre Punkter, især fra Morsburg og Lindau, maatte foranstaltes. (A. M. 22.) Til Dane Gubben Andreas Fischers Minde. Den 28de Januar 1826, Aften. Hvi er det Huus saa mørkt og stille hist Hvor Glæden ellers var at see og høre Paa Kongens Fødselsdag, Jeg feiler vist, Hvad heller boer den danske Gubbe der ei mere? Vel er det end den danske Gubbes Boe; Dog snart man Gubben selv for stedse mister! Træd hen - og see hvorledes Danens Øie brister, Der til sin Død blev Gud og Kongen troe; See, smilende han venter, Herren kalder; Sit Huus han har bestilt, og døer med roligt Mod Men djærve Eeg saasnart til Jord ei falder Hvis Rod er klippefast, hvis Stammes Kjerne god. Ham fire Snese Vintre længe trued At bøie, dog, han i sit Hjertes Lye Sig stedse følte ungdomsstærk paa nye Naar han sin elskte Konges Billed skued. Han kjæmper derfor seirende den sidste Dyst, Og maae han under Dødens Magt og bukke, Den Ungdoms-Jld, som luer i hans Bryst Kan Døden dog idag ei mægte at udslukke; Sin Konge tro med hvert et Aandedrag, Han vil ei døe paa dennes Fødselsdag; Men førend Morgensolen lyser paa den næste, Vil Dane-Gubben glad hos sine Fædre gjæste. Bas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Kjøbenhavns Børs den 14 Februari 1826. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 27 Specier solgtes til 18 Rbmk. 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-14
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 523,68 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito 73 174 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Banco. Bmk. 3000 Banco. Dito Dito Bmk. 4000 100 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco 92 193 i Banco. 4 pC. Dito nye..... 87 87 1/2 i Sedler Asiatiske Actier ......L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. noroonoomas Treogtyvende Aargang. No. 14. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Februari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Kjøbenhavns Folketal. Efter den første Folketælling i Aaret 116 var Kjøbenhavns Jndvaaneres Antal kun 70495 (c. Nyerup S. 467). Dog de Militære vare ei medregnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Fra 1784 af har Stadens Folketal, ifølge et Rescript af 17 Marts 1784 (see Plak. 18. Aug. s. A.) aarligen været optaget. Forsorg for Hovedstadens Forsyning med Korn- og Fødevarer, har givet Anledning til denne aarlige Optælling. 1784 var Tallet 93719 Personer. J de følgende Aar aftaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Ved den almindelige Folketælling 1787 var Tallet i Kjøbenhavn 90032. 1798, 1 Nov., var Folketallet (see Coll. T. or 1799 No. 6) 83063.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Man finder Resultatet af de aarlige Dy ællinger for hvert af de første 12 Aar, 1784. 795, i Thaarups Journal 1 H. S. 15962, og for hvert af de 11 følgende Aar, 1796-1800, opgivet hos Callisen I. 789, men det maa bemærkes ved Callisens Opgivelser, at de to sidste Rubriker ved en indløben Feil ere urigtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Ved den almindelige Folketælling 1 Fod 1801 var Kjøbenhavns Folketal Mandfolk 51,642. Fruentimre 40, 33 Sale 10000 Familiernes Antal 16274. Men efter den aarlige ovennævnte Folketælling 1 Nov. f. A. (c. Callisen 1. c.) Mandfolk 45107 Fruentimre 44800 Altsaa en Forskiel af næsten 11000 Mennesker imellem Tællingerne 1 Febr. og 1 Nov. Sandsynligen har den første Tælling været nøjagtigst. Jeg anfører Folke=Antallet efter de aarlige Tællinger i de to nærmeste Aar førend seneste Krigs Udbrud, og i de fire sidstforløbne Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Mandkjøn 47787. Qvindekjøn 47,458. Jalt 95,245.