JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Endelig har man herfra faaet nogenlunde paalidelig Underretning om den rette Sammenhæng med den meget omtalte Affaire den 28de Octbr. Efter Cordovas officielle Rapport fra Hovedqvarteret i Vittoria af 30 October, havde han nemlig trukket sig tilbage fra Salvatiera til Vittoria, da han havde erfaret, at Fienden havde faaet en Forstærkning af 5 Batailloner. Paa dette Tilbagetog havde Carlisterne foruroliget hans Tropper paa mange Maader og bestræbt sig for at lokke ham til Strid paa forskjellige, for ham ugunstige, Terrains, hvilket han ikke havde indladt sig paa, men derimod slaget det eneste virkelige Angreb, som skeete af det fjendtlige Cavallerie, tilbage og drevet dette i stor Uorden paa Flugt. Han vil kuns have mistet 3 Mand, men anslaaer Fjendens Tab til 80 Faldne og 400 Saarede, foruden 100, deels Fangne, deels Deserteurer, som befinde sig i hans Magt. Nogen Overdrivelse hersker vel i denne Beretning, men den kan dog ikke sammenlignes med Carlisternes Fremstilling af Sagen. At Cordova den 3 Novbr. har seiret over Carlisterne, hvorom Rygtet gaaer i Paris, synes, ifølge de seneste Efterretninger fra Madrid, ikke at forholde sig saaledes tvertimod lader der sig af hans Rapport, i hvi Slutning han yttrer den Forventning, at Espartero med den brittiske Legion og Jaurequis Brigade den følgende Dag skulde træffe sammen i Vittoria og, at han vilde rykke dem imøde til Villareal og Achandiano, ved hvilken Leilighed han haaber at faae en Rencontre med Rebellerne, snarere slutte, at han for Øieblikket vil blive i en stærk defensiv Stilling i og ved Vittoria og, at han først tænker paa at gaae offensivt tilværk, naar han ved en tilstrækkelig Hær kan sikkre sig nogenlunde Følgerne deraf. Jfølge Efterretninger fra Durangoskal denne Forening virkelig have fundet Sted og den carlistiske General Gomez, paa Grund heraf trukket sig fra Bilbao, hvor han stod med 9000 Mand, til Vittoria, for at forstærke Don Carlos's Armee. Denne havde derpaa begivet sig med sit Hovedqvarteer af Egnen ved Pamplona, saaledes at han den 22 Novbr. kun befandt sig 2 Mile fra denne Bye. Don Carlos skal have givet Grev v. Casa-Egnia Overcommanden over sine Tropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
J Madrid hersker endnu den samme stærke Tillid til Regjeringen, som før, og betydelige Pengebidrag: vedblive bestandig at indløbe til Armeens Bevæbning og Udrustning, hvorpaa man ivrigt arbeidede. Dog troede man, at der inden den bestemte Tid ikke vilde kunne samles mere end 60,000 Mand. Med Catalonien seer det imidlertid sørgeligt ud. Oprørerne holde Bjergene overalt besatte og udbrede paa deres Streiftog Ødelæggelse og Rædsel. Handel og Jndustrie er tilintetgjort og Forbindelserne blive med hver Dag meere og mere afbrudte. Staden Solsona er kun ved et fortvivlet Forsvar af den svage Garnison bleven reddet fra at falde i Carlisternes Hænder. Mina bestræber sig for at organisere Forsvarsmidler, men er ikke istand til at optræde med Kraft mod Jnsurgenterne. Han skal ikke alene have indsat en ny Junta for at organisere bevæbningen, men ogsaa have bibeholdt en, afden forrige Regjerings=Junta, indsat Finants-Commission, hvilken det var paalagt at hæve Skatterne og kuns at anvende Beløbet til Provindsens Fornødenheder. Et fransk Blad slutter af denne og andre lignende Forholdsregler, som Mina har taget, at han skulde ville fortsætte den af Juntaen for tidlig hævede Revolution, og mindre betragte sig som den af Regentinden udnævnte General-Capitain, end som den af den offentlige Stemme fremkaldte revolutionaire Chef.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Frankrig. Den nordamericanske Forretningsfører Hr. Barton har den 9 Novbr. modtaget sine Passer og gjort Anstalter til at afreise d. 14 Novbr. Gesandtskabets Papirer vare allerede forud afsendte Den franske Gesandt i Washington vil ogsaa blive kaldt tilbage af den franske Regjering. Denne fordrer paa det Bestemteste tvende spanske Chalupper tilbage af Carlisterne, som disse skulle have bemægtiget sig i franske Farvande. J Tilfælde af Vægring skal der være givet Ordre til at blokere og beskyde Fontarabia tilligemed Fortet. Hr. v. Rig nis Begravelse har den 11 Novbr. fundet Sted med megen Pragt. Hertugen af Orleans er den 4 Novbr. afseilet fra Bastia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Portugal. Af Hjælpecorpset, der er bestemt til Spanien, var d. 5 Novbr. endnu ingen Tropper gaaet over Grændsen; derimod var endeel af de fremmede Tropper under Oberst Dødgin ifærd med at blive indskibet til Barcelona, hvilket dog først vilde skee, naar de havde faaet den dem tilgodekommende portugisiske Sold, hvoraf endnu fem Sjettedele vare ubetalte. Overhovedet skal den portugisiske Regjering være kneden med Betalinger, trækker Sal gene af Godserne (hvoraf dog eet betydeligt nylig skal være afsluttet), i Langdrag og trasserer paa London paa fire Maaneders, istedetfor for paa 30 og 90 Dages Sigt. Ministeriets Popularitet skal have aftaget meget og man synes at ønske et liberalere System. Hvad man for Øieblikket især bebreider Ministrene er, at de have indgaaet en Contract med engelske Jngenieurer og Vei=Anlæget fra Lissabon til Oporto og Elvas, imedens Portugisere have tilbudt sig at overtage det paa egen Bekostning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Indenlandske Efterretninger. i Provindsialstænderne i Roeskilde. Mod det Stænderne forelagte Udkast til en Frd. om, 7 for Danmark gieldende Anordningers Udvidelse til Jsland, med de fornødne Modificationer, nemlig: 1) om Skipperes Forpligtelse til at overføre Personer for offentlig Regning, (Resol. 9 Jan. 1828 s. 1); 2) om Syns-Vurderings= og andre deslige Forretninger, som foretages ombord paa, eller vedkomme Skibe, (Pl. 18 Marts 1829); 3) om Anskaffelse af Stiftsligninger, (Frd. 8 Jan 1830 S. 1, 5); 4) om en const. Embedsmands Andeel Jndtægterne, (Reser. 1 Septbr. 1830); 5) om Forbuder, mod at efterstikke Kort, som af General=Qvarteermester Staben udgives, (Bek. 6 April 1831); 6) om at Arsenik som af Apothekerne udsælges til Brug mod skadelige Dyr, skal gives Tilsætning af Kjønrøg, (Pl. 26 Juli 1831(3 og ang. Jndgreb i det Kbhvns. Universitet forundte udelukkende Privl, paa Almanakkens Udgivelse, (Pl. 5 Aug fandt Forsaml., overeensstemmende med Committeens Betænkning, Jntet at erindre, hvorfor indstilledes, at en Forordning derom maatte emanere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
J Moderne den 3die og 4de Novbr., foretoges Sagerne ang. Udvidelse af Udpantningsretten, om den fremtidige Afsoning af Bøder og visse andre Penge=Forpligtelser, om nærmere Bestemmelser ang. Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
efter offentlig Foranstaltning, til Forfølgning af Lovenes Overtrædere, og om Høst- og Maaneds tingenes Afholdelse paa Færøerne, hvilke Sagers Udfald nærmere vil blive meddeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
J Mødet den 5 Novbr., anmeldte Birkedommer Riber, at han havde modtaget Jndstillinger fra 378 hoverigjørende Bønder, om Hoveriets Ophævelse, hvilke bleve overgivne til Hovericommitteen. Betænkningen over Udkastet ang. Pengevæsenet paa Jsland blev forelæst, og den endelige Forhandling udsat til 9 Novbr. Farver Svane oplæste derpaa det af Grosserer Knudtzon indleverede Forslag, der gik ud paa at det maatte behage Hs. Maj. at meddele Forsamlingen en detailleret Beretning om alle Statens Activer, og navnlig disses Jndtægter, saavelsom og om de forskjellige Kasser, deres faste og løbende Jndtægter og deres Beholdning. Efter adskillige Modbemærkninger af den kongl. Commiss., blev det bestemt ved 56 Stemmer mod 12, at en Committee skulde nedsættes til Sagens Prøvelse. Procurator Haagen androg derpaa paa Nedsættelsen af en Commission, saavidt muligt, af Mænd udenfor Embedsclassen, til at gjennemgaae og undersøge Statens Huusholdning i dens hele Omfang, samt til at indkomme med Betænkning om Jndskrænkninger og Besparelser, hvilken Betænkning da forventedes forelagt i Stændernes næste Møde. Efter Afstemning med Kugler blev afgjort, (63 Stemmer mod 5) at Andragendet skulde henvises til en Committee. Derefter androg Secretair Algreen-Ussing paa1) at Statsgjelden maatte fraskilles Landets Finantsvæsen og underlægges en Nationalbestyrelse, paa samme Maade som dette er skeet i Henseende til Rigets Bank- og Pengevæsen; 2) at der maatte skee de fornødne Besparelser, og at navnligen Udgifterne til Armeen, Flaaden, det udenlandske Departement, Pensioner og Gratialer maae underkastes den nøiagtigste Revision, samt at et fuldstændigt Finantsbudget aarligen maa blive offentliggjort, 3) at en provisorisk Finantscommission i denne Anledning maa blive nedsat, hvis Arbeide skulde være tilendebragt i Løbet af et halvt Aar; 4) at en overordentlig Sammenkaldelse af Rigets Stænder derefter maa finde Sted i Slutningen af næste Aar, hvem den nye Plan for Bestyrelsen af Statsgielden og Rigets Finantsvæsen kunde blive forelagt, for at det foreslaaede Statsgieldsreglement og Finantsbudget kan træde i Kraft den 1ste Jan. 1837. Den kongl. Commiss. forbeholdt sig i næste Møde at gjøre nogle bemærkninger ved dette Forslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Om Mytteriet blandt Garnisonen i FortetChristiansstæd paa St. Croix (s. d. Bl. Nr. 92) har man nu faaet nærmere Beretning. Jfølge Planen skulde Sammensværgelsen være udbrudt imedens der var en festlig Diner hos Gouverneuren, til hvilken alle Officererne vare indbudne. De Sammensvorne vilde plyndret alle offentlige Kasser, bemægtiget sig den der stationerede Kor vet, og flygtet over til Columbia. Et Qvarteer førend Udførelsen skulde gaaet for sig, blev Complottet røbet af en Sergeant, som var Meddeeltager, hvorpaa de Sammensvorne bleve øieblikkelig (Aarh. A.) afvæbnede og arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
En Studiosus Weisbrodt, som siden Decbr. 1833 har været i Undersøgelsesforhør i Kiel, fordi han havde skudt en af sine Medstuderende i en Duel, men den 28 Octbr. er undvegen fra Arresten, har i Kieler Correspondentsblatte bekjendtgjort, at han ikke er løben bort fra sin Paapasser, men denne fra ham, hvorpaa han har benyttet denne Omstændighed til, i Selskab med flere Bekjendte, at gjøre en liden Lystreise til Slesvig, hvorfra han strax tilskrev Universitetets Rector, og lovede at vende tilbage og faa Dage. Dette har han virkeligen ogsaa holdt, og har frivilligen indfundet sig i Carceret. Den ham idømte Livsstraf er forandret til 4 Aars Fængselstraf i Kjøbenhavns Citadel, hvorhen han tilligemed den ene af Secundanterne. Stud. Jacobsen, hvis Straffetid er bestemt til 6 Maaneder, er arriveret med Dampskibet Frederik den 6te. Den anden Secundant ved hiin ulykkelige Duel, som i Kbhpst. kaldes Witte, og efter samme Blad, er henbragt til Rendsborg Fæstning, er ifølge Hempels Avis (Nr. 185) den 11 d. M. passeret gjen Odense til sit Bestemmelsested Nyborg Fæstning, som Passageer i - Deligencen, ledsaget af en med Gevær forsynet Militair. Ogsaa hans Straffetid, lyder paa 6 Maaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Det vil glæde Almeenheden at erfare, at vor Landsmand, Stud. med. Hoffbauer, der siden sin Tilbagekomst efter Tilendebringelsen af de over ham i Berlin optagne Forhører, har i nogen Tid her været anholdt, er, imod Caution bleven sat paa (Kbhpst.) fri Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Fra det Slesvigske skrives: Det er naturligt, at vi med Opmærksomhed og Jnteresse følge Forhandlingerne i Stænderforsamlingerne i Jtzehoe. Vi glæde os over, at man har benyttet Petitionsretten, hvorved allerede Gjenstande ere komne under Forhandling, som ere af stor Vigtighed, men vi undre os over, at 3 Punkter, over hvilke man overalt hører saa lydelige Klager, endnu slet ikke ere berørte, nemlig: 1) at Embedserklæringer ere en utilgængelig Hemmelighed for de paagjældende Parter; 2) at Statens Borgere ei ere ligge for Lovene, idet Embedsmænd og karakteriserede Personer er kunne søges ved Underretterne; 3) at saamange indfødte Danske, som stundom ikke engang ere det tydske Sprog mægtige, ansættes som Embedsmænd i Hertugdømmene, medens saa faa Jndfødte derfra finde Ansættelse i Danmark. Vel motiverede Andragender og Forestilling til Hs. Maj., disse Gjenstande betræffende, vilde sikkert være overeensstemmende med Folkets Ønsker. (Vib. Saml.) en Kjøbenhavn den 17 Novbr. Skifteforvalter, og Skifteskriver &c., Major Diederichsen paa St. Croix, er pludseligen ved Døden afgaaet. Som der fortælles, har hans Boe en Kassedefect af 60,000 Rdl. vestindisk Courant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Efterretninger af blandet Jndhold. Assessor Juringius fra Stockholm, der forTiden opholder sig i Kbhvn., har opfundet et nyt Slags Tærskemaskiner, der drives ved Trampning, paa hvilke han, gjennem Grosserer Aspegreen er meddeelt Patenter, først i hans Fødeland og nu i Danmark. Her i Landet ere Forsøg gjorte med Maskinen, som bestilles hos Grosserer Aspegreen a 170 Rbd. Prøven har viist, at en Trave Byg paa 20 Reeg tærskes i 5 Minuter, naar 4 Personer af Middelstørrelse trampe, og at 4 Traver 6 Neeg af samme Sæd og med ligesaa mange Tram pere, tærskes i den korte Tid, 16 Minuter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Den franske Chemiker Thilorier har opfundet en Maade til at forvandle Kulsurluft til Draaber, ja endog til et fast Legeme, hvoraf man lover sig vigtige Resultater, f. Ex. at kunne frembringe kunstige Diamanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
J Hamborg sneg en Tyv sig nylig ind i en Urtekræmmers Pakbod og stial en Pose med 8 Pd. Kaffe. Ligesom han gik ud af Huusdøren, mødte Urtekræmmeren ham, og troede, at Manden havde kjøbt det i Boutiken, som han har under Armen, og hilste høfligt paa ham med de Ord: Vær saagod og kom snart igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Til den Deputation fra Staden Warschau, som under Keiser Nicolais sidste Ophold sammesteds, havde den Lykke at blive stædet til Audients skal Allerhøistsamme, med et alvorligt Tilbageblik paa de ulykkelige Begivenheder i Aaret 1830, blandt Andet have yttret: at der var sørget for, at slige Begivenheder ei skulde gjentages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Handels- og Skibs-Efterretninger. J Brüssel har et Handelshuus, som speculerede i Statspapirer, de Hars, gjort en Bankerot paa 3 Millioner Gl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
De første Handelshuse i Amsterdam, have til Generalstaterne indgivet en Forestilling mod den foreslaaede høie Told paa Kornvarer, hvori de søge at bevise, at den vil være ødelæggende for Handel og Søefart.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Et Skib fra Stockholm var med en kostbar Sukkerladning fra Matangas kommet lykkelig til Sandhann, hvor det modtog Rhederiets Ordre at gaae til St. Petersborg. Otte Mile paa denne Side Kronstadt, blev Skibet overseillet af en keiserl. russisk Fregat, saa det blev Vrag og sank. Rhederiet forlanger nu Erstatning hos den russiske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Fredagen den 23 Oct. saaes et Skib at drive med brukket Mast, 2 a 3 Mile neden for Skagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Strandings-Commissionairerne Christensen og Nørgaard, samt Skipper Bendsen, begave sig, under en stærk fralands Kuling, i en Baad til Søes med fire Mand, for at forsøge, om muligt, at redde Skib og Mandskab. Det lykkedes dem at naae Vraget, som befandtes at være en Skonnert, ladet med Salt, uden Besætning. Efterat de vare komne op paa Dækket, begav Nørgaard sig ned i Kahytten, hvor han imidlertid fandt sin Død, da Skibet i samme Nu sank med saa voldsom en Fart, at de Øvrige paa Dækket neppe fik Tid til at styrte sig i Baaden, hvor de endog samtlige vilde være omkomne, hvis ikke en af dem med Aandsnærværelse, ved et sikkert Øxehug, havde skilt Baaden fra Vraget. Dette forsvandt øieblikkeligt, uden at efterlade mindste Spor. En ulykkelig Enke og 3 smaae Børn begræde Tabet af deres Forsørger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Fra Vestindien meldes: Den 12 Aug, afseilede Dr. Magens og hans Kone Henriette Stolpe med flere Reisende, ialt 15 Personer, fra Byen Gujama paa Sydsiden af Portorico, paa en spansk Skonnert, bestemt til Frederikstæd paa St. Croix.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Om Natten begyndte Orkanen, som har voldt saamegen Skade. Den 13 rasede Uveiret paa det frygteligste. Og da man efter 40 Dages Forløb ikke har havt mindste Efterretning om Skonnerten, uagtet Skibsleiligheder ere indtrufne fra de fleste Steder, hvortil de muligt kunde været inddrevne, er alt Haab udslukt om disse ulykkelige Reisendes længere Tilværelse i denne Verden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Hermed et Følgeblad. saa at fra Paris paa saa fra mig at tre og i tog nuari. a 40 3 Aar, 2de de allerieHastor borig al Fal af C. Kaas og adnu pumal 275 50. ANISSISSISSal grönn i uhlupaa mig sammatis Sollandsialster, 80 tidende Jour di dend maade i Hudslønne, an, 22 muligen 26 16. dinqui andiniaron de sam quilliKang Mo oc 110. mussair, Nykjøbing paa Falster den 22 Nov. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Jdag holdt Hr. Consistorialraad Neess, som herfra er kaldet til Sognepræst for Strøbye og Varpeløv Menigheder i Sielland, sin Afskedstale for denne Byes Menighed. Mad. Literaire Nyheder. Fra Pressen er udkommet: Forslag til Hr. Conferentsraad og Geheime-Kabinetskasserer Bugges ommed allernaadigst Tilladelse maanedlig at udgiver et Regnskab, i Trykken, m.m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Jfølge allerhøieste Reser, af 22 Sept. d. A.,der forbyder alle Tidsskrifter og Dagblade angaaende Stændernes Forhandlinger at optage eller indrykke andet, end hvad derom er meddeelt i Stændertidenden, er, efter Politieretsassessor Reiersens (Censor) Andragende til det kongl. d. Cancellie, Udgivelsen af et Foredrag, som en af Kjøbenhavns Deputerede i et særskilt Skrift har ladet trykke, forbudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Dansk Ugeskrift Nr. 193 findes en interessant Afhandling om Danmarks Finantsvæsen, hvori til Finantsernes Forbedring foreslaaes: 1) et desmindre aarligt Afdrag fra Finantserne til Banken, saaledes, at der istedetfor 820,000 Rbd. kun betales Halvparten eller 410,000 Rbd.; 2) Salg af de Godser, Statsgielden har maattet overtage; 3) er Brug af de fra Sparekasserne, Overformynderierne og Skifterne indkommende Summer. Denne Afhandling gjennemgaaer Fædrelandets Redacteur i dette Blads Nr. 60. Sammesteds findes en critisk Bedømmelse af de i Roeskilde og Jtzehoe udkomne Stændertidender, af hvilke den sidste gives det Fortrin, at den fuldstændigere meddeler Motiverne til og Debatterne om de væsentligste Propositioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Offentlige Foranstaltninger. Fra Heide i Holsteen erfares under 18 d. M., at en mistænkelig Person, der navngiver sig Lars Hansen, under 14de næstforegaaende er paagreben i Sognet Wesselburen. Han fandtes i Besiddelse af 15 Sølvgafler, en Sølv=Desertskee, 12 Sølvskeer, m. m. af mindre Værdie. Efter de paa disse Sager befundne Mærker,lev der neppe nogen Tvivl om, at den Paagrebne er den i dette Blads Nr. 88 ommeldte Person, der i een Nat paa 3de forskjellige Steder har gjort sig skyldig i Tyveri, forenet med Jndbrud, og at han, efter det opgivne Signalement ikke er nogen anden end den fra Kjøbenhavns Stokhuus undvegne Livsfange Lars Pedersen. Han har givet sig Navnet Læs Hamsen, fordi de Documenter, (Vaccinations=Attest, Jndrulleringspas m. m.) han ved Tyveriet hos den ene af de Bestiaalne i Sydstofte havde bemægtiget sig, vare denne Mand af samme Navn paagjældende. Den af ham, overeensstemmende med disse Legitimationer, opspundne Historie, om hans tidligere Forhold, havde naturligviis Skinnet af Sandhed for sig, og vilde muligen endnu denne Gang have reddet ham, hvis ikke de hos ham befundne værdifulde Sager, som han meente vare afsætteligere i Ditmarsken, end i Danmark, havde gjort hans Ærlighed suspect.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Lovgivning, under 23 f. M. er emaneret en Placat, som forbyder danske Haandværksvende paa deres Vandring at besøge eller opholde sig i Lande og Stæder, hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales, under Fortabelse af Ret til at vinde Borgerskab eller til at nedsætte sig paa Landet paa deres Profession, førend et Aar efter deres Tilbagekomst, og maae de endda kunne beviisliggjøre, at deres Forhold i dette Tidsrum ikke giver Mistanke om deres Deeltagelse i nogen lovstridig Forbindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Ved Tallotteriets 1292de Trækning i Altona udkom: Kjøbenhavns Børscours den 17 Novbr. 1835. Hamborg 2 M. - a vista 203 1/2. - Species 204. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 3 3/4 s. Jnd- og udclarerede Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
ved Toldkammeret i Nykjøbing paa Falster fra den 17de til den 21de November 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Jndclarerede: Skipper Ambrosius fra Kjøbenhavn med Stykgods; A. W. Schrøder fra Kbhvn. med Stykg.; J. Albertsen fra Rotterdam, baglastet; J. Hansen fra Lübek med Stykgods; C. H. W. Bay fra Marstal, baglastet; C. M. Albertsen fra Marstal, baglastet; C. A. Egholm fra Corsøer, baglastet. Udclarerede: N. Jeppesen til Kjøbenhavn med Korn Ambrosius til Kbhvn, med dito; Marqvard til Kbhvn, med dito; Albertsen til Kbhvn, med dito; Hans Hansen til Marstal med Brænde og Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Ledige Embeder. under det danske Cancellie: Borgemester, Byfoged, Bye= og Raadstueskriver-Embedet i Nestved, samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Tybjerg Herred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Skibsmaaler-Embedet i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Bekjendtgjørelser. At min gode retskafne Mand Cancellieraad, Branddirecteur Niels Broch, forhen Borgemester og Byefoged m. v., afgik ved Døden, af et apoplectisk Tilfælde, og efter faa Dages Sygeleie, den 16de Novbr. d. A., i sit 70de Aar og nogle Maaneder, bekjendtgjøres herved sørgeligst, for fraværende Familie og Venner, af hans efterladte Enke. Nyegaard ved Nykjøbing paa Falster, den 21de Nov. 1835. Frederikke C. Sal. Broch, fød Thusen. Regnskab for de til Nr. Ørslefs Brandlidte indkomne Gaver: 1. Af Nr. Ørslefs Sogn gaves Korn, Fødevare, Foder, Uldent og Linned, og desuden ydedes megen Hielp med Kjørsler og Arbeide, men derfor i Penge Intet; 2 af Pastoratet, 2de andre Sogne, Karlebye og Horrebye, 60 Rbd. 6 s.; 3. af Frøken Classen paa Eiegod 5 Rbd.; 4 af Tingsted Sogn, 24 Rbd.; 5, af en H. i Kjøbenhavn 10 Rbd.; 6 af Commandeur og Ridder Bille i Danzig 1 Rbd. Sølv, d. 1 Rbd. 3 s.; 7. af Horbelef Pastorat 58 Rbd. 5 Mk.; 8 af H. H. Biskoppen 2 Rbd.; 9. af Systofte Sogn 11 Rbd. 4 Mk.; 10. af Veggerløse Sogn 20 Rbd. 4 Mk. 9 s.; 11. af S. Kirkebye Pastorat, hvorunder Corselize Gaard, 1 Spec. og 33 Rbd. 4 Mk. 12 s., desuden af Forpagter Nyeholm 1 Td. Sæderug og 1 Læs Langhalm; 12. af Stadager Pastorat 1 Sølvdaler og 6 Rbd. 2 Mk. 10 s.; 13 af Jdestrup Sogn, 44 Rbd. 3 Mk. 12 s.; 14, af Gunslef Sogn 7 Rbd. 4 Mk. 12 s.; 15. af Vaalse Sogn 17 Rbd.; 16, af Maglebrænde Sogn og Hr. Pastor Fog i Stubbekjøbing 9 Rbd. 3 Mk. 8 s. 17. af Hr. Pastor Lund i Riserup 1 Rbd.; 18, af Skjelbye. Pastorat 9 Rbd. 5 Mk. 14 s.; 19. af Provstinde Nyerop. 2 Rbd.; 20. af Eschildstrup Sogn 11 Rbd. 1 s.; 21, af Aastrup Sogn 11 Rbd. 3 s.; 22, af Hr. Pastor Giessing i Torkildstrup 4 Rbd. Er: 1 Spec., 1 Sølvdaler og 351 Rbd. 3 Mk. 10 s. Deraf er tildeelt den Mand, som fik Noget af sit Jndboe reddet, 150 Rbd. og 1 Sølvdaler, og den meere Uheldige, som fik Jntet reddet, 200 Rbd. og 1 Spec. For denne store Bistand i Nøden, hvorved det blev mueligt, at nye Boliger allerede staae reiste, føles mod de kjærlige Givere undsigelig Erkjendtlighed og Taknemmelighed. Karlebye Præstegd. den 16de Novbr. 1835. H. R. Steenstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Fra Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.