Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-12-21
Literarisk. Roeskilde den 8de December. Jgaar Formiddags Klokken 11 begyndte Rektor Jndsettelsens Høitidelighed med en smuk Koncert af Jnstrumental og Vocal=Musik, efter trykte Kantate, besørget af Skolens Kantor og Stadsmusikanterne baade for biskop Balles, saavelsom og før Rektor Taubers latinske Taller, i Overværelse af de fornemmeste Lærde og Ulærde, Kammerherre og Amtmand Moltke og andre Standspersoner, Magistraten, Præsteskabet i Byen, og nogle Præster fra Landet; og nogle Tilveisende fra Kiøbenhavn. Jndholden. af biskopens syndige og smagfulde Tale var at anprise Nødvendigheden og Nytten af den græske og latinske Literatur. Han anførte passende Exempler især af Kikehistorien for at sette vor Levealders ubesindige Travlhed med at fortrænge latinske og græske Autorer i sit fulde Lys; han viiste grundigt, hvor bedrøvelige Følgerne vilde blive, til Tab for alle Videnskabers Fag, i Fald saadanne Forslag fik Medhold i vore Lande, og opmuntrede alle Skolelærerne endog fra denne Side at haandhæve og forøge Skolens Ære, Han karakteriserede livagtig ikke allene den salige Justitsraad Saxtorph sande Værd og lod hans Forienester skee fuldkommen Ret, men endogsaa hans Eftermand og de Lærere, som i Fælledskab med ham skulde bestride Underviisningen, skildrede han fra Forstandens og Hiertets Side. I det hele Foredrag ved sine Akademiske Aar af indtil denne Dag havde han paasat høi Priis paa Romernes Læsning, som ægte Mønstre for den sunde og ufordærvede Smag. Derpaa traade Rektoren Hr. Professor Taber op med en latinsk Talle af følgende Jndhold: Hvorledes en Skolelærer, skulde drive Underviisningsverket, for at treffe en Middelvei imellem den nyemodige og overdrevne Kierlighed til Sagkundskab. og den derved indsnegne Ligegyldighed og Foragt for den latinske og græske Sprogkyndighed. Han veiede de nyere Pedagogers og Phillanthropiners, især Basedows og Trappes Beviisgrunde, med hvilke de vile afgiøre de døde Sprogs Unødvendighed, for at forsegte deres blinde Høiagtelse for de nyere, paa de Gamles Bekostning. Overgangen dertil banede han sig ved at forestille, at man, for at drive Underviisningsverket med Held i de latinske Skoler, maatte lade saa mange Forberedelses Kundskaber gaae i Forveien, som behøvedes forat aabne Lærlingens Siel, sette alle hans Evner i en nyttig Virksomhed, stemme ham til at tænke, og lette Overgangen for ham til det Latinske og Græske. Dernest viiste han hvorledes man skulde drive Underviisningsverket. philosophisk, ved ikke allene at opholde sig ved Sprogets Mekanik, eller Udsiden som Barken, eller Skallen, og saa at sige, Tankernes Krop, men trænge ind til Marven, Kiernen eller Sielen, eller til Tankerne selv, aflegge Regnskab for Ordenes Stade, Tankernes Forbindelse, Sætningernes Kiedegang, deres udvortes Paaklædning og indvortes sande Værd. Han sluttede med en Opfordring til sig selv, til Skolens Lærere og Disciple at hædre den Sallige Justirsraad Saxtorphs Minde, ære hans Slæb og giøre ham uforglemmelig ved at følge hans Fied og styre Skolen med en sindig Virksomhed og en rolig Drivtighed, og i Forbindelse med sin kiere Medstyrer og de øvrige Skolelærere giøre det til en Hovedsag at nytte hans Foranstaltninger og Nemheder i Underviisningsmaaden, og med forenede Kræfter sørge for, at den Udsæd af Kundskab og Dyd, som han har udsaaet, ei viisner, men evig fremspirer - o. s. v.