Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-15
Blandede Efterretninger. J Aaret 1812 er i Edinbourg udkommet et Skrift, Christian Researches in Asia with Norices of the translations of the Scriptures into the oriental langvages, by the Rev. Claudius Buchman, D. D. late Vies Prevost of the College af Fort William in Bengal, and Member of the asiatie Societ. (Christelige Undersøgelser i Asig med Anmærkninger til Oversættelserne af Bibelen i de orientalske Sprog &c.) J dette interessante Skrift fortælles, at Forf. paa hans Reiser i Orienten, efter at have hørt at der fandtes hele Colonier af Jøder i visse Egne, og at nogle endog vare komne did længe for den christelige Tidsregning, to Gange besøgte Jøderne i Cochi. De boe en engelsk Miil fra Staden i en By, som kaldes Machery og Jødebyen. Den er næsten ganske beboet af Jøder, som have to Synagoger her. Ogsaa fra fjerne Egne i Asien findes her Jøder. Dette Sted er Kilden til Kundskab om dette Folk i Asien, da her er idelig Samfærsel til Søes med det røde Hav, den persiske Bugt og Jndus's Munding. Jøderne deles her i to Classer, Jerusalem eller de hvide, og de gamle eller de sorte. De hvide boe her paa Stedet. De sorte have ogsaa en Synagog her, men Hovedstammen af dette Folk beboer det Jndre af Provindsen. De jernsalemske eller hvide fortælle, efter Tradition, at deres forfædre, efterat det andet Tempel var ødelagt, forlode, af Frygt for Crobrerne, Ferusalem, og et stort Antal af dem, Mænd, Qvinder, Præster, Leviter, kom til dette Land. Der fandtes iblandt dem Mænd, berømte for Visdom og Lærdom. Den regierende Konge indrømmede dem Staden, Cranganagor til Bolig, tilstod dem en patriarchalsk Jurisdiction indenfor dens District, med visse Adelsprivilegier, og den Kongelige Tilladelse blev indgravet paa en Kobbertavle. Dette skede i Aaret efter Verdens Skabelse 4250 (A. D. 490), og denne Kobbertavle eie de endnu. Deres Forfædre forbleve i Cranganagor omtrent 1000 Aar, og Antallet af de Overhoveder, som regjerede dem, var 72. Siden opkom Uroligheder, hvori de tog Deel, og en stor Deel af dem blev myrdet. Nogle Landflygtige kom til Cochin, hvor de have boet siden, og lidt store Forandringer fra Tid til anden S. - De malabariske Annaler, siger Forf., stadfæste denne Fortælling i Hovedomstændighederne. Man havde vist ham Kobbertavlen, men den er i det malabariske Sprog og med dets Caracterer, og for gammel til at forstaaes. Dog Jøderne have en hebraisk Oversættelse deraf, men den er ogsaa saa vanskelig, da de indbyrdes ei ere enig om Meningen af nogle Ord (?). Forf. tog en Copie deraf, Kong Arvi udnævner der Joseph Rabban til Overhoved og Regent for Synagogerne i visse Districter og disses Beboere. De adelige Privilegier bestaae i at ride paa en Elephant; at have en Herold foran sig til at forkynde Navn og Værdighed; at have en Lampe, om Dagen; at lade Trompeter og Cymbler lyde forsig. Privilegiet er underskrevet af syv Konger. Men Forf. beklager, at Documentet intet Datum har, Efter hvad der kan udledes af hine Kongers Regjeringstid, synes denne ikke ganske at stemme overeens med Jødernes Tradition, som angiver 490 efter Chr. - De sorte Jøder have Hindu Udseende, og meget, ufuldkommen Lighed med de europæiske Jøder. De hvide Jøder betragte de sorte, som en ringere Race af en ureen Kaste. Disse sorte Jsraliter gave forf, mange Efterret*) Saadanne Traditioner ere ikke altid at lide paa Ogsaa Jederne i Worms ac. foregive at være komne did efter det andet Tempels Forstyrrelse. Er det virkelig saa, da har der vel aldrig været Mage til Folkeadspredelse. Man betænke hvilken Vei fra Worms til Cochin ninger om deres Brødre i Østen; de opregnede Navnene paa mange smaa Colonier, som boe i det nordlige Indien og China, og gav ham en Liste paa 66 Steder. Han talde med nogle, som nylig havde besøgt disse Egne og vare ifærd med at reise videre, thi Jøderne have en uafladelig Samfærsel med hinanden i Orienten. De fortalde Forf. at det var almindelig troet iblandt dem, at de til Stammer findes endnu i Chaldæg og Naboegnene deromkring, just i de samme Lande, hvorfra de først bragtes i Fangenskab, og at kun enkelte Familier vare vandrede til Cochin og Rujapur og andre fjernere Steder mod Østen. Jblandt de sorte Jøder fandt Forf. kun faa hebraiske Manuskripter, men blandt de hvide mange. Forf. roser sig af, at han har faaet af de gamle og endeel af de nye. Hvorvidt dette er sandt vil Erfaringen om en føje Tid lære, thi det vilde være meget underligt, at man i Engelland, hvor der gives saa mange Yndere af Antiqviteter, ikke ved Trykken vilde bringe dem til Almeenkundskab. Men Anmelderen frygter, at dette som saa meget andet hører til det sædvanlige Reise= Skryderie. Forf. forsikkrer, at disse Jøder (de sorte eller hvide?) ogsaa haabe at komme tilbage til Jerusallem og opbygge dets Mure tredie og sidste Gang. Dette (?) forøgede Forfs Ønske at faae det nye Testamente oversat paa hebraisk og udbredt iblandt dem. Frankriges Statsindtægter vare i Aaret 1808. 710 Millioner Fr. - Enregisterement og Masmainer 18,086,923 Fr. reen Jndtægt, Forstforvaltning 49,076,976 Fr., Told 18,565,699 Fr., Saltafgivter 34,034,616 Fr., Posterne 8,350,000 Fr., Lottoerne 12,804, 479 Fr., forenede Afgivter (dee. Jndkomster af Jnventarier og lovformeligt Salg, Tobaksforpagtninger i det gamle Frankrige, Accise af Viin og andre Drikkevarer, Stempel, den 11te Centime, der svares Regjeringen af hvert Theaters daglige Jndtægt) 76,244,010 Fr., Salt og Tobaksregie paa hiin Side Alperne 9,004,36 Fr., Myntvæsen og udmyntede Pengesorter for 627,479,880 Fr. - de fastsatte Udgivter 730 Mill. Fr.; Krigsudgivter 476 Mill. Fr., Krigs contributioner, der fløde i Krigscassen, 64 Mill. Fr. - Udgivterne for Aar 1810, offentlig Gjeld, uopsigelig Gield 60,748,000 Fr., Livrenter 16,004,000 Fr., Pensioner 36,600,000 Fr., Civilliste, de Franske Prindser iberegnede, 27,300,000 Fr. - 139,652,000 Fr.; almindelige Udgivter til Tienesten: Stordommer 22 1/2 Mill. Fr., Krigsadministration 150 Mill. Fr., Marinen 105 Mill. Fr., Gudstienesten 15 Mill. Fr., almindeligt Politie 1 1/2 Mill. Fr. - 687,870,000 Fr.: Negotiationsomkostninger 8 Mill. Fr., Reservefonds 4,478,000 Fr. - 740 Mill. Fr. Samme Udgivtsystem blev fastsat for Aar 1811, og det skal anvises en Credit af 720 Mill. Fr. ForAaret 1810 Tjeneste blev af Jndkomsten for 1800 det fra de til Udgivt bestemte 730 Mill. Fr. hidrørende Overskud af 10 Mill. Fr. anvist. Hvor vigtige de i Penge og in natura udskrevne Krigs contributioner i de af de Franske besatte Lande have været for den offentlige Skat, sees deraf, at denne 1806, da Krigsudgivterne beløb sig til 486 Mill. Fr., kun bidrog 428,796,320 Fr.; det øvrige blev falderet af Krigscontributionerne. J Aaret 1807 beløb disse Udgivter sig til 486 Mill. Fr., og deraf bleve 337, 195,747 Fr. betalte ved den legislative Credit, og det øvrige ved Contributioner. J Aaret 1808 absorberede disse den for dem bestemte Credit af 342,6229,006 Fr., endskjønt de dog beløb sig til 476 Mill. Fr.; det Manglende blev taget af Contributionerne. J Aaret 1809. medens alle paa høire Rhindredde fornødne Omkostninger ydedes af Krigscontributionscassen, rambourserede denne Casse Skatten, de til Feldttogets Aabning gjorte Forskud, saa at de overordentlige ved Krigen foraarsagede Omkostninger ikke kostede den offentlige Skat noget. - Budgetten for Hollands Udgivter for Aaret 1809 beløb sig til 70 Mill. holl. Gl. Statsindtægterne anslog man til 60 Mill. Gl. Der blev altsaa for dette Aar en Deficit af 10 Mill. Gl., og da ved det foregaaende Aars Negotiationer kun tilveiebragtes 20 Mill. istedet for 30 Mill. Gl., som den var ansat til, saa bleve de følgende 10 Mill. lagte til de ovennævnte, og en frivillig Negotiation af 10 Mill. paa meget fordeelagtige Betingelser aabnet. Statsgjelden beløber sig til 2000 Mill. Fr. Renterne af den uopsigelige Statsgield tilligemed de nye Jndskrivninger beløb sig den 1ste Jan. 1809 til 56, 188,238 Fr. Af Crediten paa Jndskrivningen i den store Bog vare d. 1 Jan. 1808 tilovers til Disposition 1,624,368 Fr.; den af ere brugte Aar 1808. 1,014,066; resterede d. 1 Jan. 1809. 610,302 Fr. Livrenterne beløb sig d. 1 Jan. 1808 til 177161,921, og d. 1ste Jan. 1809 til 16,619, 139 Fr. Pensionerne beløb sig i Aaret 1808 til 32,827,821, og i Aaret 1809 til 35,683,225 Fr. Til Restancernes Afbetaling er stiftet en Amortisationsfond, og Regjeringen ved en Lov af 24 Sept. 1806 overladt 60 Mill. i Bons. - Hollands Stats gjeld var d. 31 Dec. 1808, efter Afdrag af den 30,804,675 Gl. Capital og 969,731 Sl. Renter, formindskede Amortisationsfond og Tillæg af dette Aars Laan, 1200 Mill. Gl. og 33 Mill. Gl. Renter. Men adskillige Nationer maa ogsaa svare Renter til Holland af de ved Handel og Haandteringer vundne og til dem udlaante Capitaler; man regner over 800 Mill. Gl., der bringe henved 40 Mill. Gl. i Landet. Engelland allene betalte allerede Aar 1765 af 400 Mill. Capital aarlig 1, Mill. Renter; Spanien skylder Holland 40, Portugal 5 Mill. Gl. o. s. v.