JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Viborg, den 13de Mai. At Veddekjørselen og Vedderidtet er bestemt at afholdes den 20de og 21de Juni, og at Hs. M. Kongen allernaadigst vil tage samme i Øiesyn, er Redactionen bemyndiget til at bekjendtgjøre. (Viborger Samler.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Slagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Folkemængden i Slagelse Kjøbstad og paa dens Grund var, efter den sidste Folketælling 2915 Personer. Efter Folketællingen 1787 var den 1722, og efter Folketællingen 1801. 1735 Personer. - I de til Slagelse Kjøbstad hos rende Landsogne var Folketallet efter sidste Folketælling, i St. Michels Sogn 518 Personer og i St. Peders Sogn 999 Personer. Derimod i 1801. i St. Michels Sogn 366 og i St. Peders Sogn 637 Personer. Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Vor lærde Skoles Lærerpersonale er fra denne Maaneds, Begyndelse bleven forøget med en ny Adjunct, Hr. Cand. theol. N. K. Bechmann, da det, med Hensyn til 2den Classes Talrighed, fandtes hensigtsmæssigt at deele den. Ogsaa Borgerskolen og Friskolen har faaet Forøgelse, ikke i Lærernes, men i Elevernes Antal; disse udgjøre nu i hiin 298 og i denne 303 af hvilke sidste 130 ved den indbyrdes Underviisning) - tilsammen 601. Aalborg Repetent ved Landgadet-Corpset, Magnus Peter v. Bülow er allernaadigst ansat som Second-Lieutenant ved 3die jydske Jnfanterie=Regiment, og Second=Lieutenant af Kronens Regiment, Frederik Ferdinand v. Rommeling; er allernaadigst forsat til samme Regiment. Caracterisere, Bataillons-Chirurg Peter Lund er forsat fra det 1ste ligeledes til det 3die jydske Infanterie=Regiment, som Compagnie-Chirurg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Blandede Efterretninger. Under 16de April er emaneret en allerhøieste Forordning der, fra 1ste Juli d. A. at regne, ophæver de ved Forordningen af 31te Marts 1705, 11te Juli 1739 og 11te October 1769 for Uldmanufacturerne givne Bestemmelser. Som Følge heraf ophører den Klædefabricanterne i Kbhvn, hidtil paahvilende Forpligtelse at lade de af dem til virkede uldne Varer halle, hvorimod de skulle føre fuldstændige og autoriserede Fabricationsbøger, hvormed Fabrikdirecteuren skal have Tilsyn i Kbhvn., Byfogderne i de andre Kjøbstæder og Herredsfogderne eller Birkedommerne paa Landet. Fremdeles skulle Fabricanterne være pligtige til, forinden Valkningen skeer, at lade indsye i det tilvirkede Stykke med Linned eller Bomuldsgarn, Fabrikens Navn og Mærke samt Stykkets Løbe Nummer, for at disse Mærker kunne blive indvalkede i Stykket, inden dette erholder Toldstempling, uden hvilket det forfalder til Confiscation.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Den 6te Mai er fra Cancelliet afgaaet følgende Circulair-Skrivelse til samtlige Biskopper i Danmark. Det er hyppigen Tilfældet, at de Præste=Attester, som erhverves forat vedlægges Ansøgninger, der indgives til Cancelliet om en eller anden Begunstigelse med Hensyn til Udskrivningen, ere skrevne paa ustemplet Papir. Da imidlertid alle de Attester, for hvis Udstedelse Præsterne kunne forlange Betaling efter Placaten af 7de November 1827 5 1 in fine, tillige børs skrives paa stemplet Papir, saa maatte man anmode Deres Høiærværdighed om at paalægge samtlige Præster i det Dem betroede Stift, at de for Fremtiden ikke udstede deslige AtTester uden paa det for Attester af Kirkebogerne ved Forordningen af 3die December 1828 55 Litra b befalede Papir af 4de Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Ved Cancellieskrivelse af 18de Marts d. A. ere Skole bygninger i Kjøbstæderne fritagne for de Afgifter, det lignes efter Grundtaxt, ligesom Tilfældet er med hvad der hører til Fattigvæsenets Bygninger. Begyndelsen til en Vinding for vor historiske Litteratur, er gjort ved Skriftet Danmark i Middelalderen. En geographisk-statistisk Understøttelse. Af Hr. Studiosus H. Knudsen. Det udkomne 1ste Hefte bærer Vidne om, med hvilken Flid og Nøiagtighed dette Arbeide er sammendraget ud af Archiverne og andre historiske Kilder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Blandt de Digtsamlinger, der i den nyeste Tid ere udkomne i England, nævnes ogsaa en af en hidtil ukjendt Forfatter: Hans Busk, der (hvad ogsaa Navnet synes at vise), skal være dansk af Fødsel. Den er 246 S. stor i 12 mo og indeholder et større Digt The Lav of Lise" og en Deel Smaadigte, under Overskrift: The Lyre of Attica. De londonske kritiske Tidsskrifter omtale den i det Hele fordeelagtigt. Litt. Gaz. siger, at The Lay ofALiser er en gelskværdig didactisk og philosophisk Production, der giør Forfatterens Hoved og Hjerte Ære, og at de mindre Digte ere skrevne i samme Aand, og vise en heldig Forbindelse af Talent og Følelse. - Den vigtigste Dadel imod Forf. hedder det i Athenæum, ger Dunkelhed, og hans vigtigste Skjønhed lysende Momenter af malerisk Beskrivelse. Hans Sprog mangler Simpelhed; men han kan skrive simpelt naar han vil, og tillige være klar og tydelig, naar han finder for godt. Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Den 29de April om Morgenen afbrændte Hovedgaarden Alkestrup i Holbek Amt, tilhørende den Kongelige Kasse. Strax efter at Folkene tilligemed Forpagteren vare tagne i Marken udbrød Jlden saa voldsomt, at samtlige Huuslængder øieblikkelig vare omspændte, hvorved næsten Jntet blev reddet. 100 Kvæghøveder, hvoriblandt 50 fedede Stude, indebrændte. Ligesaa 5 Heste, hvoriblandt en Kgl. Hingst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Den samme Skjebne havde henimod et Par hundrede spanske Faar med Lam. For Godsforvalteren, Hr. Kammerraad Lützhøft, brændte samtlige Godspapirer, Protocoller, endeel Skattebøger og Alt i Contoiret værende, hvoriblandt omtrent 300 Rbd. Sedler. Jlden formodes at være paasat, og Rygtet taler om forudgaaende Trudselsbreve.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Den stakkels Bondekarl, der blev saa ynkeligen forbrænde hved Jldebranden i Vestrup den 27de f. M., er i disse Dage død her i Randers, hvor han laa under Cuur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Fra den 19de til den 26de April ere 50 Skibe, ladede med Korn seilede gjennem Øresund. Af disse vare 25 bestemte til hollandske Havne, 10 til engelske, 5 til norske, 3 til russiske Havne, 1 til Madera og 6 Bestemmelsested var ubekjendt. gedigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Kirkesanger= og Skolelærer-Embedet i Veerst Sogn, Andst Herred, er paa nærværende Tid ledigt. AnsøgninAger kunne i 6 Uger indgives til Biskoppen i Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Bekjendtgjörelser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Politi=Placat. Da al Væddespil paa Tallotteriets Trækninger, eller paa egen Haand indrettede Tal=Lotterier, ved Placaterne af 5te October 1774 og 13de December 1793, aldeles er forbudt, saa advares Enhver imod, enten at udgive eller at herfor at blive vedbørligt anseete. Aalborg Politikammer, den 14de Mai 1833. Wølfferdt. imodtage slige Lottorie=Sedler, med mindre de ville vente Politi=Placat. Da Leiligheds=Arbeide eller Sjoueri, naar samme ikke er ledsaget af et tilstrækkeligt Politi=Opsyn, deels udsætter Fremmede og især den torvesøgende Bonde for at blive bedraget, og deels bruges af mistænkelige Personer, som et Paaskud til lovligt Erhverv, saa paalægges det herved Enhver, som herefter vil ernære sig ved Leiligheds=Arbeide, at melde sig paa Politikammeret forinden denne Maaneds Udgang, for, naar han dertil befindes qvalificeret, at blive indtegnet iblandt Byens Sjouere, og meddeelt den hertil fornødne Messing=Skildt; dog er det herved ingen lunde formeent Byens Jndvaanere i Almindelighed og Kjøbmændene i Særdeleshed, at afbenytte til Leiligheds Arbeide hvem de selv finde for godt, hvorimod det er en hver Anden, end de saaledes antagne Sjouere, forbudt, under vedbørlig Straf, at fremstille sig paa Torvene, de offentlige Pladse eller ved Stranden, for der at søge Leiligheds=Arbeide. Aalborg Politikammer, den 14de Mai 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Nye Mode=Sirtser, Bomuldstøier, damaseret Moren Florbaand og Flortørklæder, diverse Sommertøier til Partelons, alle Slags fine, middel og grove Klæder, faaes hos Jens Ferslew. Nye Reise=Kufferter i flere Størrelser faaes hos Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
At jeg nu fra Kjøbenhavn har erholdt en meget duelig Svend, ved hvis Hielp jeg agter at fortsætte Blikkenslager=Professionen efter min afdøde Mand, giver jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre, i det Haab, at de Herrer, som min sal. Mand i sin Tid har havt den Ære at arbeide for, ogsaa nu ville skjænke mig deres Tillid, anbefalende mig paa det bedste, med redelig og billig Behandling, Aalborg, den 14de Mai 1834. Trine sal. Bægnals.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Kjøberen af den paa Steenberg Strand (omtrent 3 Miil herfra Byen) i November f. A. indstrandede Slup Jes si et kaldet, har nu ladet den opsætte paa Stranden, efterseet og befunden den ubeskadiget, at den, efter en saare ubetydelig Reparation, er i fuldkommen god Stand, til at udsætte i Søen. Han er bestemt til at sælge den underhaanden, og indbyder derfor Liebhavere til snarest at melde Dem hos Fuldmægtig Nyeborg i Thisted, der giver nærmere Underretning og er bemyndiget til at slutte Handel derom. Fartøiet er nyt og godt, bygget af Ege Tommer, for endeel med Kobber=Nagler, og drægtig mellem 600 a 1000 Tønder. Det agtes afhændet som det staaer, med Undermast, Vandter, Stag, Bugspryd, Spil med Paller, Jern=Pompe og Roer, og om Udsætninger ville kunne træffes høist billig Akkordt, saa at Reparation og Udsættelsesbekostningerne neppe vil overgaae 100 Rbd. Der paa Stedet ville Kjøberen endvidere kunne erholde endeel Seil og Blokke m.v. Thisted, den 9de Mai 1832. Et udmærket godt Mahogni=Billard med dertil høren H. P. Hausen. Ser i syr Værelser, med fornödne Beqvemme. igheder for en Familie, önskes tilleie, enten strax eller til October Flyttetid, i en af Byen, reelle Gader. Reflecterende ville behage at nedlægge en forseglet Billet paa Stiftsbogtrykkeriet, mærket W.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Thore Green modtager til Forhandling: Chatoller Skabe, Dragkister, Stole, Borde, Speile, Kobber, Tin Messing, Dækketøi, Linned, Gangklæder, Sengesteder og Sengeklæder, hjemmegjort Tøi og Lærred m.m. Skovbal. Da jeg har afkjøbt Bager Rasmussen det ham til hørende Dandsegulv i Sæbygaard Skov, saa giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre for det ærede Publicum, at der, med høie Vedkommendes Tilladelse, vorde Bal i benævnte Sæbygaards Skov næstkommende andet Pintsedag den 19de Dennes), paa det sædvanlige Sted, hvor der tillige vil blive draget Omsorg for, at der kan erholdes fornødne Spise- og Drikkevarer, saavidt mulige til Enhvers Tilfredshed; og skulde Veirliget blive uguntigt, er der besørget Locale i Beredskab hos Hr. HanAabel her i Byen, hvor Ballet kan fortsættes, om saa skulle ønskes. - Det bemærkes: at det gamle Gulv er ganske opbrækket, og at et nyt og noget længere i det Sted er nedlagt. Sæby, den 1ste Mai 1834. J. Winther, Bagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
At Pakkeposterne i indeværende Aars Juni Omslagster min ligesom forhen tage Touren directe over Viborg, nemlig: de som afgaae fra Kjøbenhavn den 14de og 21de Juni, og fra Aalborg den 17de og 24de Juni, bliver herved, i Følge høie Anthorisation, bekjendtgjort. Kolding og Aalborg Postcontoir, den 10de Mai 1834. Limschou. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Auctioner. Ifølge Begjæring af Enken Ane Marie Christensdatter, bliver den hende tilhørende og iboende Gaard med tilliggende have i Nørre Sundby herved stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction, der afholdes i Gaarden selv, Torsdagen den 22de Dennes, om Formiddagen Kl. 9. - Naar Auctionen over Gaarden er tilende bortsælges tillige et complet Brændeviinstøi. Conditionerne ere forinden henlagte til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Thi ville Liebhavere behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 13de Mai 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-14
Da det ved forrige Auction gjorte høieste Bud paa afgangne Kjøbmand Christen Møller og Hustru Margrethe Jensdatters Eiendomme her i Byen, ikke en funden antageligt, saa bliver samme atter opraabt til Bortsalg ved en Auction, som holdes i Stervbogaarden, Torsdagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 11 Slet. Lysthavende indbydes. Hiørring, den 11te Mai 1832. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
I den madridske Gaceta publiceres tvende Decreter, af hvilke det ene forviser 12 Geistlige af Dioeceset Burges, som have ydet Carlisterne umiddelbar eller middelbar Bistand, samt confiskerer deres Eiendomme. Det andet er stillet modde hemmelige Selskaber og indeholde en ny Straffelovgivning mod dem, der vedblive at være Medlemmer af disse, men tillige en Amnesti for de forrige Deeltagere. De øvrige Lovbestemmelser i slige Tilfælde siges at have været alt for strænge, nu trues Formændene for slige Selskaber med en 22 a 6taarig Arrest, og for de Øvrige er fastsat Landsforviisning i lige lang Tid til et af Regjeringen nærmer bestemmende Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
De øvrige Efterretninger fra Halvøen indskrænke sig dennegang blot til Rygter, saasom at Combra og Figueras ere indtagne af D. Pedros Tropper og at D. Carlos og D. Miguel skulle have bekvemmet sig til at samtykke i et under fransk og engelsk Mægling foreslaaet Forlig, ifølge hvilket disse Prindser renoncere paa deres Rettigheder imod anstændige Pensioner. For mere sikker udgives den Efterretning, at den bekjendte Qvadrupelalliance nu ogsaa er ratificeret i Madrid. Den frankfurtske Overpostamts-Tidende indeholder i denne Anledning følgende Expectoration.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
De sidste Dage have pludselig givet den europæiske Politik en meget bestemt Caracteer. Tvende store Statsforbund staae ligeoverfor hverandre. Paa den ene Side seer man Østerrig, Preussen og Rusland nøie forenede, for under Opretholdelsen af det Bestaaende og fornemmelig det Lovmæssige at sætte en Dæmning for den revolutionairer Propaagande og sammes Doctriner; paa den anden Sideel have England og Frankrig forenet sig, for - hyldende Tidens saakaldte Fremskridt at begunstige Grundsætninger ne for en Regeneration i alle sociale Forhold, og i dette Forbund have de nu ogsaa optaget Spanien og Portugal Jsandhed et mærkeligt Phænomen. Spaniens og Portugals Regjeringer under Liberalismens Fane. Hvad der vi blive Enden paa disse Begivenheder, dette skal vel Jngen let forudsee. Roligt ville dog vel de 3 østlige Magter betragte hiin Qvadrupelalliance, og kun i det Tilfælde træffForsigtighedsanstalter, hvis det engang ikke skulde lykkes den franske Regjering at sætte Skranker for Regeneratorerne, naar disse maatte forsøge Regenerationer udenfor den Grændse som er hiin behagelig. Spanien og Portugal have ligeledes saa mange Spirer til indvortes Tvedragt, at de, desuden kun at liden Vigtighed for det øvrige Europa, ikke fortjen nogen særdeles Opmærksomhed, og Alliancen med dem kan for det Første ikke være de tvende store Vest Magter til synderlig Nytte. Tyskland staaer i Midten mellem hin tvende Forbund; vil det forholde sig neutral eller vil det tage Parti paa en afgjørende Maade? Hvad vilde de øvrige europæiske Magter gjøre. Vil Belgien forstærke Qvadrupelalliancen, og hvilken Jndflydelse vil dette have paa de belgiske Anliggender, Man seer, hvormange vigtige Spørgsmaal der kunne opkastes og hvilke nye Vanskeligheder Diplomaternes Fyrste i London har fremkaldt. Jmidlertid kan ogsaa her Bjerget komme til at føde en Muus. Krig vil vist ikke opstaae, og deri vil alle Regjeringer, trods Forskjelligheden af deres Anskuelser, være enige. Vi maa holde sammen mod det republicanske Parti. Heller ikke ved denne Qvadrupelalliance ville Republicanernes Planer opfyldes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Pairskammeret siges at møde store Vanskeligheder ved de samme overdragne Undersøgelser. Disse opstaae af den forudfattede Jdee, med hvilken hine Undersøgelser ere begyndte, den nemlig, at betragte alle, endog paa de længst fra hinanden fjernede Punkter, udbrudte Uroligheder, som Resultatet af et omfattende vel organiseret Complot. Denne Idee synes de hidtil bekjendte Indicier ingenlunde at bekræfte. Alle hine Uroligheder have tvertimod snarere Udseende af isolerede Facta, og kunfor saavidt kan der tillægges dem en fælleds Caracteer, som de have en fælleds Aarsag, deels nemlig en partiel Utilfredshed, med Regjeringens Forholdsregler, deels de mere og meere sig udbredende republicanske Anskuelser. De første Angivelser, som de i Lyon Omkomne skulle iøvrigt være meget overdrevne, idet mindste paastaaer Precurseur, at af Tropperne kun 65 bleve paa Pladsen og 258 saaredes, af hvilke siden 36 ere døde. Da Jnsurgenternes Stilling var mere dækket end Troppernes, ere af hine neppe flere omkomne, men vistnok ere ikke faa blevne Offere, som ikke egentlig toge nogen Deel i Kampen. J et fransk Blad yttres Frygt for, at denne Opstand vil have meget skadelige Følger for Lyons Jndustri, thi en stor Deel velhavende Folk have forladte Staden eller skulle have det i Sinde. Om Carlisternes Deeltagelse i disse Scener hedder det, at samme vel ikke er beviist, men at den Kummer, som de lægge for Dagen over Troppernes Seier og Jnsurgenternes Nederlag, tilstrækkelig godtgiør, at en Republik indtil videre ikke vilde have været dem uvelkommen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
J Toulon har en fortrædelig og tillige sørgelig Tildragelse fundet Sted. Den americanske Fregat Constellation, som just laa i Havnen, vilde paa Kongens Navnedag affyre en Salve tilligemed de franske Krigskibe, men ved en slem Skjødesløshed vare Kanonerne blevne skarp ladte. Flere af Kuglerne traf franske Skibe, men kun paa eet af disse skete Skade, nemlig paa Linieskibet Suffren, hvor 7 Matroser, saaredes, af hvilke de 2 siden ere døde. En americansk Officeer kom kort efter ombord paa Linieskibet for at undskylde det Passerede, men blev naturligviis ikke modtage paa det Venskabeligste, og Øvrigheden i Toulon drog selv Omsorg for at faae de iland værende Americanere drevne, ombord snarest muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Der skal være udstædt et Forbud mod Bladet Journal de Geneves Jndførelse i Frankrig, i hvilket Forbud Noglville see en Tendents til at indskrænke Trykkefriheden i selve Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Tyskland. Om Sammenhængen med den fatale Begivenhed, de nylig fandt Sted i Frankfurt, tviste for Øieblikket adskillige tyske Blade. At Fangernes Undvigelse har funden Sted ved Andres Bistand og efter forud aftalt Plan, derom tvivles ikke, men om de Personer, paa hvilke de Militaire fyr rede, vare indtrufne i den Hensigt at hielpe til Undvigelsen eller blot tilfældigviis stødte sammen, synes endnu ikke afgjort. Rimeligviis have der været Nogle af begge Slags Beklageligt er det, at de 5, som dræbtes, almindelig ansees for at have været ganske udenfor Planen. Den ene af disse, en Smed, ved Navn Schruner, blev skudt i det Øieblik, han vilde gaae ind i sit Huus, hvorhen han vendte til bage fra et Selskab for at berolige sin Moder, som boed hos ham og som han formodede ængstet over Larmen, En anden af de Døde var Opvarter i et Værtshuus og var just udskikket for at hente noget i en nærliggende Boutik. Blandt Medhielperne til Undvigelsen nævnes Fangevogteren selv, som ogsaa er arresteret, samt en Soldat, der samme Aften havde skienket meget flittigt for sine Kammerater paa Vagtstuen og siden er bleven usynlig. Iøvrig lader det til, at Regjeringen vil lade Sagen undersøge, tilden opfordrer Borgerne til ikke at forgribe Rettens Kiendelse ved umotiverede Domme. Sagen har ogsaa givet Anlednintil nogle blodige Slagsmaal mellem Soldater og Folk at Almuestanden paa offentlige Steder, og Beboerne af Fængselets Omegn, som hører til de folkerigeste Dele af Staden, have indgivet en Begjæring til Senatet om at maatte vorde befriede fra dette farlige Naboskab.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Den irlandske Tiendebill er læst anden Gang med 248. Stemmer med 52. OConnell havde proponeret et vigtigt Amendement, som han forsvarede med en saa usædvanlig Sindighed, at han endog fik en Compliment derfor af Hr. Stanlen. Dette Amendement bestod deri, at 1/2 af Tienden skulde inddrages, 1/2 overtages af England og de øvrige 3 deels hypothekiseres i Eiendomme, deels erlægges som en laarlig Rente. Amendementet forkastedes imidlertid og Billen antoges, som anført, i sin oprindelige Form. Et af de vanskeligste Punkter for det nuværende Ministerium er Pensions=Listen. For en Tid siden maatte de udholde en Kamp desangaaende i Parlamentet, og denne er nu bleven fornyet. Hr. Harven gjennemgik nemlig bemeldte Liste (som indbefatter 281 Manspersoner og 1022 Fruentimmer) i Underhuset og gjorde ved denne Leilighed adskillige Udsættelser. Derpaa androg han paa en Adresse til Kongen om at Jngen maatte forblive paa denne Liste eller admitteres i samme, uden at have enten grundede Fordringer, paa Monarkens Velvillie eller ved sin Virksomhed i Statens neller Videnskabernes Tjeneste gjort sig værdig dertil. Lord Althorv erklærede, at han maatte modsætte sig slig Motion og det endnu mere end forrige Gang, da den indeholdt den udelicate Opgave, at anmode Kongen om at tilbagetage Pensioner, som han selv havde bevilget. Derpaa foreslog Hr. Strutt et andet mindre stødende Amendement, ifølge hvilket bemeldte Liste skulde henvises til en Committee for at undersøge de forefaldne Misbrug. Ogsaa herimod protesterede imidlertid Ministeren og understøttedes ved denne Leilighed af Hr. Peel. Amendementet forkastedes ogsaa, dog med den anseelig Minoritet (230 mod 311). Times yttrer i denne Anledning, at Ministrene ikke have Grund til at hovmode sig af denne Seir, da den vandtes ved Hielp af deres naturlige Modstandere: Torys.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Ogsaa i Nordamerica har Partikampen fremkaldt haandgribelige Uroligheder. J Anledning af en Mayors Valg i Staden New=York kom det nemlig til Strid mellem Præsidentens eller det democratiske Parti og det saakaldte aristoleratiske. Det første fik sin Krig frem, idet nemlig Hr. Lawrinu blev valgt til Mayor, men paa begge Sider skal der have været Døde og Saarede; blandt de sidste endog adskillige Magistratspersoner, som formodentlig have villet tale de ophidsede Gemytter til Rette.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Blandede Efterretninger. Leipziger Messen skal vrimle af Sælgere, fra Berlin allene skal der være ført did 20 Gange saa mange Varer, som ellers. Bopæle og Boutikker ere stegne i Leie til det Yderste og ikke den mindste Plet er ubenyttet. Toldopsynet er meget strængt og Mangel paa Kjøbere er der tillige. Den store Hungersnød i Rusland og de over al Maade strenge Douaner sammesteds, afholder mange vigtige Kjøbereufra Messen. J Brody have paa Grund heraf nylig fal leret flere Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Kjøbenhavn, den 17de Mai. Jfølge Kl. Armebefaling, af 21de f. M., er i Rendsborg anordnet en Overkrigs-Commission til at behandle og paakiende en Sag imod de under Landmilitair=Etatens Jurisdiction hørende Personer, der ere aggraverede ved den foretagne Undersøgelse om Bestikkelser, som skulde have funden Sted i Hertugdommernes første Landkrigscommissariats=District. Den bestaaer af Generalmajor v. Leschly, Chef for Dronningens Liv=Regiment til Fods, som Præses; Obersv. Hink, Commandeur for det oldenb. Jnf. Regm.; Oberst lieutenant v. Høst, Bataillons-Commandeur ved det holst. Jns=Reg., og Capt. v. Franck af det olden. Jnf. Reg som Assessorer, samt af Auditeur Stockfleth ved slesvigske Jnf. Reg. som Actuarius. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-17
Natten imellem Løverdag og Søndag den 10de og 11te Ds.) Kl. 1 udbrød en heftig Ildsvaade i Kjøbstaden Hillerød (Frederiksborg, der i den stærke Blæst greb saa hurtig og vidt om sig, at 30 til 40 Bygninger (hvoriblandt Latinskolen og Postgaarden) ganske eller tildeels skulle være lagte i Aske. Først imellem Kl. 3 og 4, da en skyllende Regi faldt og ikke ubetydeligt bidrog til Slukningen, lykkedes den at standse Luernes videre Udbredelse. Frederiksborg Slot blev til al Lykke ikke angrebet af Jlden. Den ved samme anrettede Skade skal være betydelig, en Mængde Familier, ere blevne huusvilde og have mistet Alt hvad de eiede. J Gaar Morges savnedes desværre endog 3de Mennesker, som man befrygtede havde tilsat Livet i Luerne. (S. Bl.)