JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
J Søndags Morges døde efter et langvarigt Sygeleie Capitain à la suite i Artilleribrigaden, Lærer ved den militære Høiskole, Ridder C. L.v Bendz. Han var en ualmindelig Personlighed, en energisk Karatteer og en saavel nidkjær som særdeles dygtig Lærer i sin Videnskab Mathematiken. Han var een af dem, fra hvem Jmpulsen til Høiskolens Stiftelse og Planen til dens Jndretning udgik. (Fædrel.) D. 6 og 7 Octbr. have der udbredt sig sælsomme Beretninger i Kjøbenhavn om Mytterier, der skulle være forefaldne ved det holsteen lauenborgske Contingent i Leiren ved Lüneburg. Saavidt vi have kunne erfare, har man endnu intet Officielt derom, men kun private Breve, og ifølge disse skulle tvende Compagnier af Contingentet have omringet deres Compagniechefer i Marken og nægtet dem Lydighed; ja efter nogle Beretninger skal der endog være lagt voldsomt Haand paa den ene Compagniechef. - Den nærmere Detail kunne vi ikke meddele, da vi have hørt meget modsatte Beretninger i saa Henseende, men Factum tør vi ansee for afgjort. Da der fornylig ved Contingentets Udrykning fandt et lignende Optrin Sted i Jtzehoe, hvor Dragonerne insulterede, eller idetmindste deeltoge i at insultere deres Regimentscommandeur, Oberstlieutenant v. Hindenburg, ved at slaae Vinduerne ind i hans Bopæl, og der nu, kort efter, har fundet et andet, endnu grovere Brud paa Disciplinen Sted ved Contingentet; saa tør man vente, at disse Sager ville blive Gienstand, for den alvorligste Undersøgelse, og at Ophavsmændene ville blive straffede efter Krigslovens Strenghed. Jntet er farligere for en Armee end Disciplinens Forfald; det har man til alle Tider erkjendt, men vi behøve ikke at gaae saa langt tilbage som til det gamle Rom, der var stort og stærkt, saalænge Krigstugten var streng, men gik under da Soldaterne fik Smag paa at indsætte og afsætte Keisere, – vi behøve ikke at gaae saa langt tilbage, vi behøve kun at kaste et Blik paa det nuværende Spanien for ret at faae en levende Forestilling om, hvad det fører til, naar Subordination er opløst i en Armee. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Den saakaldte Diamanttyv er d. 6 de afreist med det franske Dampskib til Havre. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
En 11-aarig Arrestantinde, der sigtedes for Bedrageri samt, fordi hun havde borttaget og fortæret nogle en Anden tilhørende ubetydelige Fødevarer, tillige for Tyveri, hvorfor hun i 1ste Jnstants (Vester Flakkebjerg Herred) var idømt 20 Slag Riis - er af Overretten, der udtalte sin Misbilligelse af at hun var bleven belagt med personlig Arrest – bleven frifunden for Justitiens Tiltale. – Ved samme Ret er Tømmerhandler Amsel Meyer ctr. Exam. Jur. Eibeschuz, for at have udskjældt Klageren for en "Kieltring", idet nysnævnte Skjældsord mortificeredes, mulcteret paa 30 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsen, og tilpligtet at betale Processens Omkostninger med 7 Rbd. 63 s. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Efter forudgaaende Jndbydelse holdt den kjøbenhavnske Statsgjælds=Forening et overordentligt Møde paa Kronprindsens Fødselsdag til Ære for Hørsamme. Dette Møde, som var særdeles talrigt besøgt, aabnedes ved Afsyngningen af den danske Nationalsang: "Danmark derligst Vang og Vænge efter den af Pastor N. F. S. Grundtvig deraf givne Bearbeidelse, hvorefter Foreningens Formand (Magister Lindberg) holdt en Tale og udviklede, hvorledes Alt, hvad der kunde kaldes Storværk, naturligt maatte være beregnet paa at bære sin Frugt i Fremtiden, hvorimod Døgnværket var beregnet paa Øieblikket og dets forbifarende Nydelse, at denne Forening havde sat sig et Maal, som, naar det lykkedes i fuldeste Udstrækning, maatte bære sine Frugter i Fremtiden, at der derfor var en virkelig dybere liggende Forbindelse mellem Kronprindsens Fødselsdag og denne Forenings Bestræbelser, fordi Enhver, som ikke alene vilde ønske vor Kronprinds mange og lykkelige Dage, men gjerne bidrage hvad han formaaede til at forberede Fædrelandet og Kronprindsen en saadan Fremtid, maatte ikke alene billige men understøtte denne Forenings Bestræbelser. Det var vistnok ikke Talerens Mening, at Danmarks Fremtids Lykke var fuldkommen, naar Statsgjælden blev betalt til den sidste Skilling, vi maatte indrømme, at der er meget i mange Retninger, der kunde gjøres for Fremtiden, som vi saae ædle og varme Venner af Fædrelandet at arbeide for, men imellem dette Meget var dog ogsaa Statsgjældens Afbetaling, thi denne paalagde Folket baade en uværdig Byrde og var i sig selv en Ulykke for et Land. Uværdig kaldte Taleren denne Byrde for et frit og selvstændigt Folk, og meente, man kun behøvede at see paa hvad Statsgjælden, egentlig var, for at enes derom, at den næmlig foren Deel bestod deri, at Jøder i Hamborg og Amsterdam osv. for Røverkjøb havde erholdt Anviisning paa den danske Borgers Skat og Bondens Sved; en Ulykke kaldte han Statsgjælden, ikke fordi den forØieblikket føltes af Folket som saadan, men fordi den, hvis en Ulykke ramte Fædrelandet, som Jngen kunde afværge, vilde tvinge Regjeringen til at optage et nyt Laan, som kun vilde kunne faaes under ligesaa ydmygende som ødelæggende Vilkaar, naar en saadan stor gammel Statsgjæld var forhaanden. Opfordringen til danske Mænd til at benytte de nuværende Freds og Lykkes Aar til at arbeide frivillig med og understøtte Kongens landsfaderlige Bestræbelser vilde denne Forening derfor ikke tabe af Sigte, men tvertimod stadigt have for Øie og saaledes arbeide for Fædrelandets Fremtid, uden at lade sig afholde af de Hindringer og den unaturlige Modstand, disse Bestræbelser hidtil have mødt. Efter Talen blev en Sang af Formanden afsungen, og derpaa udbragt et "Længe leve for Kronprinds Frederik. Forsamlingen skiltes ad i munter Stemning, og man enedes om at samles samme Dag i næste Aar, og haabede da, at dette skulde skee under lysere Udsigter for Foreningens heldige Virksomhed. (Aftbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Til Tidens ikke glædelige Tegn hører en ofte fremtrædende Lyst til at tage sig selv tilrette. Naar en saadan Selvtægt rammer en Skyldig, hvem Vedkommende har troet ikke at kunne naae ved Retfærdighedens Haand, kan man ofte finde en slig menneskelig Forvildelse undskyldelig, men enhver Retsindigs Harme maa den vække, naar den, muligen paa en blot Mistanke eller Misforstaaelse, udøves imod en Uskyldig. Et saadant Tilfælde er desværre i denne Tid indtruffet i Odense, idet man hos en anseet og høitagtet Embedsmand ikke alene tvende Nætter efter hinanden har slaaet Vinduerne ind, men endog i en Seddel truet ham med at hans Eiendom siden skal vorde er Rov for Luerne! Man kunde finde en slig Fremgangsmaade forklarlig, muligen i dens første Stadium endog undskyldelig, naar den udøvedes imod en Mand, som benyttede sin Stilling til at chicanere og fortrædige sine Medborgere; men ubegribelig og i høieste Grad hjemfalden til enhver brav Mands Foragt bliver den, naar den, som i dette Tilfælde, rammer en Mand, der vel er bekiendt for, tro og redeligen at opfylde sin Pligt, men derhos ved sin retsindige Characteer og den sande Humanitet, hvormed han kommer Enhver imøde under Udøvelsen, af sin Embedspligt, har i en sjelden Grad vundet sine Medborgeres Agtelse saavel i sit offentlige som i sit private Liv. Det er en Selvfølge, at Politier alvorligen bestræber sig for at komme paa Spor efter Gierningsmanden, og det er at vente at det heri vil finde Understøttelse hos enhver brav Mand, som paa nogensomhelst Maade kan bidrage dertil. Paa andre Steder har man i lignende Tilfælde seet formuende Mænd sammenskyde en klækkelig Sum, eller endog selve Communerne udsætte en saadan, for at lede til Opdagelse af slig Niddingsdaad. Villien dertil vil i Odense sikkert heller ikke mangle hos hver den, hvis Evne tillader det, og som skatter den Fred, hvormed Danmarks Jndvaanere pleie at kunne søge Hvilen efter endt Dagværk. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Fra Odense skrives under 9 Octbr.: "Jgaar ankom hertil det sørgelige Budskab, at Præstegaarden i Herrested tilligemed Degneboligen og en Bondegaard er totalt afbrændt i Løverdags Nat. Den af Alle høitagtede Provst frelste sin egen og sin Families Personer, men ellers Jntet." (Hp. A.)J flere offentlige Blade er det fortalt, at man i Nærheden af Elmshorn ved Jordarbeiderne ved Jernbanen har flere Fod nede fundet Viinranker, men Professor Noltke i Kiel har undersøgt Planten og erklæret den for - Caprifolium. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Udnævnelser. Under 6. d. M. har Hs. Maj. allern. udnævnt Districtslæge paa Læssøe, Bataillonschirurg T. F. Overgaard, til Districtslæge i Hobro, og Cand. Theol. C. Boesen til personel Capellan hos Sognepræsten for Raaberg; Menighed i Aalborg Stift, M. Mathiessen. Under 8 de. er Sognepræst for Harritslev og Albek Menigheder i Aarhuus Stift, H. P. Mollerup, beskikket til tillige at være Provst for Støvring og Galthen Herreder under Randers Amt, og Licent. Theol. P. C. Rothe til 2den residerende Capellan ved Vor Frue Menighed i Kjøbenhavn. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Døde. J Kjøbenhavn: Maria Bistrup, 24 Aar; F.W. Wivets Datter, Charlotte F. L. A., 1 Aar; Handskemager S. Petersen, Muurm. Lundstrøm, 43 Aar. J Stokkemarke Prad, paa Lolland: Cecilie C. Kynde født Hansen, 70 Aar. J Odense, Konditor J. B. Dury, 64 Aar Middelfart: Enke efter Pastor Junge i Fjellerup, Cathrine D. født Møller. J Svendborg, Kjøbmand F. Wulff. Sachsen, kgl. preussisk Oberstlieutenant A. v. Arenstorff, 75 Aar. J Altona, Fru Cath. D. Stinde født Neuber, 75 Aar. J Wandsbeck: Jfr. Agnes Hilmers. J Landkirke paa Fehmern, Kantor C. N. Papke. J Aalborg: D. Simoni, 73 Aar. J Viborg, Enke efter Prokurator Kjærsgaard, Ane Marie, 84 Aar. J Aarhuus: Bagerm. C. Sperling, 75 Aar. J Randers. Birgitte W. Timm født Hansen, 66 Aar. Liltved, forhenv. Forvalter ved Stamhuset Estrup, Jens N. Borum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Altona Kvægmarked. D. 9. Okt, vare 964 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 580 solgtes deraf til Udlandet 100). Handelen gik meget flavt. Laveste Priis 7 Rd., høieste 9 enh. Rd. pr. 100 Pd. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 10. October: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 112 1/2 a 113 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Ved Tallotteriets 1562. Trækning i Kbhvn, udkom: No 49. 8. 76. 58. 61.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Ribe. Man læser i Bladene, at den store Overflødighed af Penge i de offentlige Kasser og Vanskeligheden ved at faae dem anbragte vil have til Følge, at Rentefoden hos os vil gaae ned i 3 pCt. Hvad denne Egn imidlertid angaaer, da gives der ikke Faa, som ønske Penge tillaans imod fyldestgiørende Sikkerhed i Landeiendomme, men som herom søge forgjeves. En Mand, der sidder med en indbringende Gaard og Vandmølle, saa godt som ny, med tilhørende Kroholdsprivilegium og Ret til at hæve Bropenge, har saaledes i den sidste Tid søgt om et Laan af 6 til 7000 Rbd.; men uagtet denne Eiendom herfor kan afgive betryggende 1ste Prioritet og den personlige Sikkerhed er meget god, har en saadan Kapital dog ikke været at erholde. Det var ønskeligt, at Bestyrelserne for de Kasser, der have Penge til Udlaan, vilde bekjendtgjøre dette til Laansøgernes Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Bekjendtgjørelser. Efterat jeg i et Par Aar har havt med Markopsynet at bestille, har jeg tilfulde overbeviist mig om, at det for faa Aar siden oprettede Vide- og Vedtægtsbrev kun høist ufuldkomment svarer til Hensigten eller er saaledes affattet, at Man ved allene at følge dettes Bestemmelser ikke er istand til at tilveiebringe Fred og god Orden i Marken. Af denne Aarsag, og overbeviist, som jeg er, om den store Nytte af de ovennævnte Goder, hvis Opnaaelse desuden grunder sig paa Ret, Fornuft og billighed, og understøttes af de kongelige Anordninger, opfordrer jeg herved enhver Marklodseier, der interesserer sig for at fremme samme, og jeg haaber der vil findes Mange, til at melde sig hos mig inden 8te Dage fra Dato for at forsøge en privat Forening dannet, der forhaabentlig bedre vil være istand til at bevirke det Tilsigtede, og for at aftale og fastsætte de i denne Anledning fornødne Bestemmelser. Ribe, d. 13. Octbr. 1843. v. Stöcken. Ædruelige og paalidelige Personer, som kunne have Lyst til at paatage sig en Markvogterpost, have desangaaende snarest mulig at henvende sig til Opsynsvæsenet for de nordre Marker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
At jeg til November flyttter hen i den af Hr. Kjøbmand Frandsen beboede Gaard paa Torvet, tillader jeg mig herved foreløbigen at bekjendtgjøre. Kiær Distriktslæge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Chocolade faaes igjen hos Krebs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Auction. Fredagen den 20. October førstkommende, Formiddag Kl. 9, foretages, efter Reqvisition af Hr. Uve Petersen paa Sylt, offentlig Auction over Ladningen af Skibet. "Johanne Elisabeth, indkommen til List, bestaaende af 3 a 400 Tdr. Steenkul, 35 Stkr. Slibestene af forskjellig Størrelse og 1121 Pd. Stangjern, og bemærkes, at der muligt tillige bortsælges 8 Stkr. Ambolte og 12 Stkr. Ballastjern. Vilkaarene erfares ved Auctionen, og Lysthavende indbydes. at give Møde den nævnte Dags Formiddag hos Strandfoged Boye Poulsen paa List. Møgeltønder Birks Contoir, den 7 October 1843. Holm. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den Bunde Nielsen tilhørende Gaard i Sønderbøl, Aal Sogn, med Bygninger og tilliggende Jorder af Ager og EngsHartkorn 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 31. October d. A.;) hver Dags 2den Auction Tirsdagen den 14. November,) Formiddag 3die Auction Tirsdagen den 28 November; ) Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Varde Raadstue, men tredie Auction i Gaarden i Sønderbøl. – Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Forestaaende bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placat af 22. April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Øster og Vester Herredscontoir i Varde, den 6. October 1843. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
Auctions-Placat. Jfølge Reqvisition af vedkommende Forliigs- og Udlægshaver bliver det Rasmus Anthon Poulsen tilhørende Krosted Hedeager i Hostrup Sogn pr. Varde, med paastaaende Bygninger og underliggende Eiendomme af Ager og EngsHartkorn 1 Td. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med sammes Anpari Sognets Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Torsdagen den 26. October; 9. November og førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den tredie i den sælgende Eiendom; hvilket herved overeensstemmende med Placat 22. April 1817, bekjendtgjøres til Efterretning, saavel for Liebhavere, som for vedkommende Pantecreditorer. Conditionerne ligge forinden Auctionen til Eftersyn hos mig Skads Herreds Contoir i Varde, den 3. October 1843. Thorup, const. Maskiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
En Tærskemaskine, der drives ved Haandkraft, men som ogsaa kan sættes i Forbindelse med Mølleværk, samt Kornrensemaskiner med dobbelt Sold staae færdige til Salg i min Bopæl i Sønderportsgaden. Herpaa Reflecterende bedes at henvende sig til Hr. Kresten Knudsen, hvis jeg selv maatte være fraværende. Ribe, d. 3. Octbr. 1843. C. P. C. Hjort, Tømmermester og Møllebygger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-13
For en eenlig Person er et eller om ønskes tvende Værelser i 2den Etage at faae tilleie. Leiligheden kan tiltrædes strax. Man behager at henvende sig til A. Krøyer, boende i Grydergade. Nylig er udkommen: Christelig Huus=Postil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, af Albert Leth, Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder. – 1ste Deel 350 S., 2den Deel 366 S. stor Octav. Begge Dele, hvormed Værket er complet, koster elegant indb. i eet Bind 3 Rbd. 3 Mk. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener vilde være overflødigt. Deres eget Værd ville skaffe dem talrige Læsere, og enhver oprigtig Christen vil i samme finde en sand Trøst og Opbyggelse. – Skriftet faaes i de fleste Bog handlinger i Danmark, i Ribe hos Termansen og Andersen, og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
Nibe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 16. October. No. 122.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
Blandinger. J Ober=Postamts=Beitung læses Følgende fra det Slesvig=Holsteenske af 29. Sept. Flere tydske Blade, meddele Efterretninger om Arrangements, betræffende Arvefølge-Forholden hertillands, og skrive eller lade sig tilskrive, at der ved Hertugen af Slesvig=Holsteen=Augustenborgs Nærværelse i Berlin skal være afgjort Noget i denne Henseende. At det allerede skulde være kommen saa vidt dermed, er, hvilket vi med Vished tør paastaae, ikke Tilfældet; at det augustenborgske Huus skulde ville lade sig affinde med en Penge=Godtgjørelse, er ligesaa lidet sandt; hvorimod vi vel have vægtige Grunde for at antage, at et Territorial Bytte maaskee nok turde tilfredsstille det augustenborgske Huus, i hvor meget det end hænger ved Slesvig=Holsteen, hvorfor Mange ogsaa have anseet denne Afgjørelsesmaade for umulig. - Ogsaa den brunsvigske Arvefølge=Sag siges at være bleven afgjort under den russiske Keisers Nærværelse i Berlin, idet Keiser Nicolaus skal have paataget sig at formaae den afsatte Hertug Carl til ikke at indgaae noget jævnbyrdigt Ægteskab, hvilken befrygtede Omstændighed hidtil har været til Hinder for, at den nu regerende Hertug har kunnet indgaae et saadant, da hans Broderbørn ellers i hiint Tilfælde kunde komme til at gjøre Fordring paa Arverettigheden. Af Relsons Vaabenfæller levede i Decbr. Maaned endnu som Pensionister i Greenvich Hospital, ialt 199, hvoraf 130, som havde deeltaget i Trafalgar Slaget, 31 i Slaget paa Kbhvns Rhed, 25 ved Nilen og 13 ved St. Vincent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
Efter at den sidste Feldtmanøvre ved Lüneburg d. 6. var endt, samledes hele Armekorpsets Kavalleri, 36 Eskadroner, og defilerede forbi Krigsherrerne i Trav, en Gangart, hvori det holsteenske Dragon-Regiment har udmærket sig ved flere Leiligheder. Dets Heste har nemlig et mindre smukt Ydre end de fleste andre Regimenters Heste og de ere ogsaa mindre af Størrelse; men deres Udholdenhed, navnligen i Trav, og den Lethed og Hurtighed, hvormed de passere Grøvter og Gjerder, har vakt almindelig Opmærksomhed og bifald. En Kommission, der har været nedsat for at undersøge hvorvidt de forskjellige Kontingenters Artillerimmuniton gjensidigen kunde bruges er bleven enig om at erkjende, at den Maade hvorpaa Ammunitionen blev forarbeidet ved det holsteen lauenborgske Kontingets Artilleri, som en Følge af det ved den danske Armees Artilleri indførte Forarbeidningssystem, var den bedste, og at Artilleriets Material overhovedet fandtes at udmærke sig i enhver Henseende. Øvelserne endtes d. 8de Octbr. med stor Parade, hvorefter den kommanderende General, Halkett, i en Generalbefaling i de høie Krigsherrers Navn tilkjendegav Armeekorpset den oprigtigste Tilfredshed med deres Opførsel og Præstationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
De korte Kapper, som Damerne nu bære og som Moden finder smukke, hører man forskjelligt benævne: Kamellier, Kamailler eller, spotviis, Kanailler. Den rigtige Benævnelse paa dette Klædningsstykke er Kamail (italiensk Camaglia), hvilket i Heraldiken betyder Hjelmækket til et Vaaben; men det betegner ogsaa en kort Kappe eller Hætte, som de katholske Biskopper og andre Geistlige betjene sig af om Vinteren i Kirken, og som bedækker baade Hoved og Skuldre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
Hs. Maj. Kongen agtede i Onsdags Aftes at indtræffe paa Fredensborg Slot, for i nogle Dage at afholde Jagt i Omegnen sammesteds. (B. T.) Examen artium. Udfaldet af denne Examens skriftlige Deel har været følgende: for den latinske Stiil have i faaet Land. p. c. 37 Laud., 70 Haud illand, 25 Non contemm., og 5 ingen Characteer, for den latinske Oversættelse i Laud. p. c., 60 Laud., 64 Haud illand. og 11 Non contem.; for dansk Udarbeidelse i Modersmaalet i Laud. p. c., 84 Land. og 52 Haud illand. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
Den forenede Læge-Examen. D. 10. October: Weihe Haud illand. 1 mi gr. D. 12. Octbr.: Møller Hand illand. 1 mi gr. (B. T.)"Dannevirke har følgende Korrespondent-Efterretning fra Kjøbenhavn: "J disse Dage har de danske Studenter ved Mag. Wiborg modtaget en Hilsen fra Upsalg tilligemed de udkomne Nummere, af den upsalaske Tidning "Thorgny. Saavel af dette som af andre svenske Blade: "Freia", "Göthen", "Falken osv. kunde jeg fra Broderlandet meddele Dem mangen Notis, hvis ikke den deri herskende friere Tone overbeviste mig om, at Censoren hertillands vil forhindre deres Optagelse. Det svenske Aftonblad, blev da til sin Tid forbudt, vistnok ikke fordi det talte mere frit end de fleste andre svenske og norske Blade, men fordi det, som det mest udbredte, var mest bekjendt. - Jnteressant er det forøvrigt at erfare, at vi til næste Aar kunne vente et Besøg af omtrent 400 Studenter fra Upsala Kommer nu hertil Borgerne fra Stokholm, Kalmar &c., Studenterne fra Lund, der naturligviis ikke ville udeblive, Studenterne fra Kristiania, der vilde have besøgt os forrige Aar, hvis ikke nogle Misligheder, ved Dampskibsentreen vare indtraadte: saa kan man vente til næste Sommer at see en stor nordisk Forsamling i Kjøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
De ved Leiren i Lüneborg omtalte Excesser ved det holsteen lauenborgske Kontingent skulle efter Privatbreve til "Aarh. Avis" være fremkaldte ved, at Soldaterne ere blevne kommanderede paa Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
J høieste Grad sørgeligt vilde det være, hvis det skulde bekræfte sig, at tvende Officerer af Kjøbenhavns Garnison, en Kapitain og en Lieutenant, skulde være blevne slemt molesterede ved denne Leilighed. Sandsynligviis vil denne Sag blive underkastet en stræng Undersøgelse; men beklageligt vilde det ogsaa være, om det virkeligt skulde være Tilfældet, at tydske Forbundstropper ved en tydsk Leir kommanderedes paa Dansk, hvilket kun i høieste Grad kan saare den tydske Nationalfølelse og afgive et naturligt Stof til Jrritationer. Ligesom vi fordre det danske Sprog og den danske Nationalitet respekterede i Slesvigs danske Deel, saaledes maae ogsaa virespektere den tydske Nationalitet i det reent tydske Holsteen. Hvad vi ville, Andre skulle giøre mod os, maae vi ogsaa gjøre mod dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-16
Den Person, der paa Sorgenfri satte sig i Besiddelse af den svenske Sangerindes Armbaand og efter nogle Dages Forløb sendte hende dem tilbage med en anonym Skrivelse, var et Medlem af det kongl. Kapel. Kgl. Capelmusicus Keck er afreist fra Kbhvn. med et Dampskib til Havre de Grace. Det er den Samme, der havde den bekiendte Sag med Kehlet (som paastod, at hiin allerede havde modtaget en paakrævet Sum for Musicering i hans Caffehuus, hvilken Paastand Keck ved Eed annullerede og med Blok-Tøxen, som havde gjort Sagen med Kehlet til Gienstand for en versificeret Adresseavisartikel. (Aalb. A.)