JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Den nye Konstitution for Schwiet; er nu fuld sendet. Den bestaaer af 20 Kapitier, som indeholde de 19 forskjellige Kantoners Konstitutioner. J Kanston Basel udkaster et stort Konseil af 135 Medlemmer Lovene, og et mindre af 25 Medlemmer lader dem bringe i Udførelse. To Borgmestere præsidere svexlende i Konseilerne. J Kanion Bern og Zinich ere Konseilerne af samme Beskaffenhed. Alle 19 Kantoner ere konfoedererede med hinanden. De garantere giensiddigen hinandens Konstitution, Ge fert, Frihed og Uafhængighed. Troppekontingentet, J. F. Mandal. som i fornødent Fald opbringes, reguleres efter de forskiellige Kantoner. Ellers maae intet Kanton holde over 200 Mand beholdede Tropper. J Schweitz gives ingen underdanige Lande meere, heller ingen Steds=Fødsels=Personel- eller Familie Privilegier. Et Kantons Regiering, som krænker Landdagens Dekretter, kan stævnes ind for en almindelig helvetisk Ret. Landdagen kommer aarlig sammen vexelviis i Freiberg, Bern, Zrich &c. Det Kanton, hvor Landdagen er, er det dirigerende Kanton. Borgmesteren i det dirigerende Kanton faaer tillige Titel af Schweitz's Landammand. m.v.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
J Kadix venter man med første et meget rigt Skib fra Sydamerika med 5 1/2 Mill. Piastre.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
J Bugten af Kadix ere i Orkanen den 10 Jan. 3 Skibe forulykkede og 8 strandede, hvoriblandt et spansk med 300,000 Piastre. Floden Vousie, som falder i Seinen, er pludselig forsvunden og har styrtet sig i en Afgrund, som man frygter for vil tilsige opsluge et Stykke Mark.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Den tunisiske Gesandt yndede Jnvaliderhotellet, som han nylig besøgte, saa godt, at han gav samtlige Jnvalider 100 Louisdorer til at drikke op idet te vare hans egne Ord). Men da slig Foræring, der var usædvanlig, skikkede man ham Guldet tilbage, og han har nu skienket det til Hofspitalerne her.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
London, 18 Febr. De Nyeste Efterretninger fra St. Domingo af 20 Dec. ere gunstige for de Franske. Siden Rochambenu fik Kommanden, gaaer alting langt bedre, istedet for at i Ott. alle den franske Regierings Effekter vare indskibede og man kun tantte paa at rømme den hele Øe, saa ere Rebellerne nu drevne tilbage ind i Birigen og i Kaper Alting roligt. - Ved Kap Tiberoon krydse 11 engelske Linieskibe.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
En Nyjørker Avis af 14 Jan. melder imidlertid: at Negerne ved Leogane tage alle Skibe bort og myrde Mandskabet paa samme. Saaledes have de handlet med 3 amerikanske Skibe. Paa en Passageerbaad, som faldt dem i Hænderne, myrdede de alte 44 Passagerer, Fruentimmerne især, behandlede de grusomt. Næstedagen faldt Baaden igien i de Franskes Hænder. Den var besat med 20 Negere, hvoraf de 17 bleve i Fegtningen, men de øvige 3 bleve førte ind i Staden og af Fokket stenede og pryglede til Døde. Selve Konerne vare saa for bittrede at de trampede Negerne i Hovedet, indtil de døde.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Amsterdam, 26 Febr. Pariser Privatbreve melde: Man taler om en blodig Fegtning, som skal være forefalden mellem General Rochambeau og Negergeneralen Christopher Sletten ved Cap Francois. Den sidste var Angriberen og skal have ladt 1200 Døde foruden mange Saarede paa Valpladsen. Paa fransk Side skal Mennesketabet ogsaa have været stort. Negerne skulde være inddeelte i Halvbrigader, have et godtberedent Rytterie og ved at bemægtige sig adskillige Magaziner være i Besiddelse af meget Artillerie, Vaaben og Munition. Tallet af de bevæbnede Negere skal endnu beløbe 25 til 30,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Paris, 23 Febr. Jgaar lod Regieringen. man veed ikke enten det var af ædel Stolthed eller af Pligt) Lovkorpset overlevere ved 3 Talere en glimrende Skildring af Republikens unværende Forsat ning.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
J Slutningen deraf hedder det: Regieringer, er Nationen Borgen for Freden paa det faste Land, og det er den tilladt, at haabe Søefredens Vedvarelse. Denne Fred er alle Folks Trang og Villie. For at vedligeholde den, vil Regieringen giøre alt. hvad der kan bestaae med Nationglæren og Traktater. ne. Men i England stride 2 Partier og Magten. Det ene har sluttet Freden og synes at ville haandhæve den. Det andet har svoret Frankrig et uforsonligt Had. Saalænge denne Partiekamp varer, byder Klogskab Forholdsregler. 5000,000 Mand skulle være og ere beredte til at forsvare og hævne Republiken. Sælsomme Nødvendighed, som elendige Lidenskaber paalægger to Nationer, der heftes til Freden ved een Jnteresse og en lige Villie, Hvad for et Udfald alligevel Jntriguerne i London kunne have, ville de dog ikke trække andre Folkeslag ind i nye Allianzer, og Regieringen siger det med billig Stolthed: Eng tand alene kan nu ikke kampe imod Frankrig o. s. v. - Var underskreven: Bonaparte.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Indenlandske Efterretninger. Under 9 d. M. er, igiennem Rentekammeret, udfærdiget en kongel. Plakat, hvorved fastsættes: at naar en Huusbonde, overeensstemmende med Anordningerne, ved Udskiftning giør sine Bøndergaarde i en Bye, efter Jndretning, til hele, halve eller fierdedeel Gaarde, lige i Hartkorn, skal dog paa de Godser, hvor Hoveriet er fastsat og inddeelt efter heele, halve og fierdedeel Gaarde, uden Hensigt til Hartkornet, enhver Gaards Hoverie forblive det samme efter som før Ligningen; men Fæsterne af de Gaarde, som fratages Hartkorn, derimod, foruden billig Afkortning i Skatter og forholdsmæssig Tilbagebetaling af Jndfæstningspengene, efter Landvæsens-Commissionens og, i fornødent Fald, Rentekammerets Kiendelse, nyde saa meget større Godtgiørelse i Landgilden; hvorhos dog Fæsterne af de Gaarde, som forøges med Hartkorn, ikke imod deres Villie, maae paa lægges større Landgildes Udredelse, end i Forhold til hvad de hidtil have svaret. Og bliver denne Placat af Prædikestolene at oplæse. C. G. Rain, Assessor i Oekonomie= og Kommerts Kollegiet, samt G. W. Plingsten, Lærer ved Døvstumme-Jnstitutet i Kiel, ere begge bleven optagne til Medlemmer af det galvaniske Selskab i Pa Det romsdalske Landhuusholdnings Selskab har fra dets Begyndelse 1776, blant andet, opbrudt 2,036,431 Alen Nyland til Ager, opsat 26 og Alt Steengierde, ødelagt 62 Biørne, 5 Ulve 542 Ørne, 259 Ravne, 4013 Krager og 2104 Spurve.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Af en Jndberetning fra Directionen for det classenske Fider Kommiss, erfares, at det classenske Atgerdyrknings Seminarium har, imod Formodning hidtil ikke kunnet bringes i ret Gang, fordi Jngen har villet melde sig som Lærlinge, eller til at modtage frie Underviisning. a Det er klart, siger Direttionen, af Følgerne, at Publikum viser ingen Tiltroe til Indretningen, hvorimod alle Bestræbelser iktun udrette lidet.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Under 23 Febr. er udkommet et Reglement for offentlige og private Breves sikkre Befordring imellem Kiøbenhavn og de danske Besiddelser i Ostindien, som og imellem disse Besiddelser indbyrdes.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
For Christians Amt i Norge er beskikket en Chirurg med 200 Rdr. aarlig Løn, samt 25 Rdr. istedet for fri Befordring og 1 Rdr. daglig i Diætpenge paa lange Reiser som alt reparteres paa Almuen. Tilladelse til at holde Maskeradeballer, skulle herefter søges i Cancelliet og offentlige Maskerader skulle staae under Politiets nøie Tilsyn.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Ved Plakat af 18 Febr. d. A. er anordnet, at alle gamle Søen Jndrullerings Patenter, efter Forordning 1 Febr. 1770, skulle kasseres, hvorimod alle Søen Jndrullerede skulle meddeles nye Patenter.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Under 25 Febr. er bestemmet Uniformer for det danske Cancellies Præsident og Deputerede, for Høiensterets Justitiarius og Assessorer, for Sekretairerne i Høiesteret. og for Advocaterne ved samme Ret. Cancellien Herrernes Uniform er karmoisinrød med mørkeblaae fløiels Opslage og Krave, og hvide klædes Un klæder, alt rigelig broderet med Guld, tretantet Hat med Guldkrampe og sort Kokarde. Det hedder, at de ogsaa ved Gallaer skulle bære Kaarde, dog uden Feldttegn.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Kammerherre Bernt Anker i Kristiania har skienket en anseelig Gaard der, til det norske militaire Jnstitut.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Høiesteretsdom i Sagen: Kapit. S. H. Lund, kontra Henrit Wilsbet Giæsterrettens Kiendelse tilsidesættes, og Sagen henvises til det rette Værneting. J Kost og Tæring betaler Henr. Wilsbek til Kapit. Lund 40 Rdr. (Denne Sag undstod deraf, at Wilsbet havde givet Lund i Kommission, at indfordre en Gield i Nestved.)
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Rentekammeret har bekiendtgjort, at den til d. 23 Marts berammede Licitation over Leverancen af Kornvare til kongel. Tieneste, er nu anseet ufornøden og bliver ikke afholdt. Hs. Maj. Kongens Fødselsdag er iaar høitideligholdt af de Danske i Paris, hvortil var forfattet en Sang af Prof. Baggesen, som opholder sig der.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Officererne ved det borgerlige Artillerietorps i Helsingøer ere nu af H. M. Kongen udnævnte. Blant andre et Magister og Conrettoren sammesteds udnævnt til Artillerielieutenant.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Oberst Falbe er udnævnt til Chef for det danske Livregiment, istedet for H. O. Prinds Emil af Augustenborg.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Aalborg, den 11 Martii.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Prædikanterne paa 3die Søndag i Fasten. Froepræditten. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalstirten Hr. Klanen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Fasteprædiken. paa Tirsdag i Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
(Jndsendt) En ædel Mand; Gik til Hvile. Mag. Christian Engelstoft. Sognepræst for Næsbor, Salling og Ondrup Menigheder, J Viborg Stift, Døde den 15 Februarii 1803, 69 Aar gammel. Alle Menneskets og Borgerens Dyder, Staae sørgende omkring hans Urne; thi hans Maal var Mennestradel og Menneskevel. Oplyst, utrættelig, kiærlig Religionslærer, Jntræntede han Unge og befæstede hos Gamle Den ophøiede Dyd, Hvorpaa han selv var et lysende Mønster. Udrustet med en i hans Stilling sielden Lærdom, Elstværdig ved blid og meddeelende Bisdom, Dannede han mange Ynglinger, Som nu, en adsøndt Skare, Pryde deres Embeder og signe hans Minde. Hvad han var Som Mand og Fader, som Ven og Menneske, Det folke, Enkes og Børns og Venners og Trængendes Taaret. Skiøn er den Lod. At leve, at døe og at mindes Som han. Fred med hans forklarede Aand. L. Engelstoft.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 5 Martii i Frue Kirke, AnneJohanne Nørtous Datter Marie Amalia; Fadderne: Sadelmager Rothermunds Hustrue, Bolette Jensdatter, Garversvend Holmqvist, Jens Olesen, Jens Ottesen. Den 9 Martii, Marie Kierstine Jørgensdatters Datter Frideriche Kirstine; Fadderne: Skipper Høiers Enke, Johanne Marie Jørgensdatter, Jens Brøndlund, Bertel Christensen, Andreas Skomagersvend. S. D. Arbeidsmand Jens Christensen Rommedals Søn Stephen; Fadderne: Mad. Malling, Jomf. Aagaard, Kiøbmændene Jens Hvidberg, Jacob Kiellerup, Michel Malling og Rostrup, Jægerlieutenant Niels Wigelsen, Student Thorlund. S. D. Matros Christopher Johansens Søn Nicolai Brodersen; Fadderne: Mad. Nielsen, Jomf. Aagaard, Kiøbmand Frantz Holm, Skipperne Jessen, Graven, Brylow og Stougaard.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Begravede. Den 7de Martii Mousat. Johannes Hohmann, af 3die Compagnie, 37 Aar. S. D. Johanne Nibe, 76 Aar. Den 11 Martii, Beendreier Carl Frederich Schrøder, 29 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Avertissements. At det har behaget Livets og Dødens Herre ved en rolig og stille Død, efter nogle Ugers Sygeleie at bortkalde til Evigheden min tiere Tante Anne Lassen nie Sl. Thagaards fød Jørgensen den 8 Martii sidste afvigte i hendes Alders 13 Aar, det skulde jeg ikke undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Stægt og Venner Aalborg den 10 Martii 1803. Johanne Marie Wulii.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Fra sin Eier er bortkommen 2de fine Hørgarns Dreiels Servietter af Stiernemynster, hvem om samme kan give Oplysning, vilde anmelde det i Bogtrykteriet; Det er Eieren meget om at giøre, at faa dem tilbage eftersom han har flere af dette Mynster, han betaler derfor Servietternes Værdie, naar de leveres ham ubestad tilbage. Aalborg den 9 Martii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
En vel indrettet Gaard ikke langt fra Stranden, hvorudi er anlagt stor Brænderie, er at faae til Kiøbs; Bogtrykkeriet anviser Sælgeren. Aalborg den 10 Martii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Tvende paa en kort Tid i sidafvigte Sommer af den Kongelige Liv Garde til Hest permitterte Land Rekrutter, Jens Pedersen fra Stenum og Peder Pedersen fra Larslev, begge af Hiørring Amt, ere siden ikke komne tilbage. Ved foranstaltet Undersøgelse fra Amtets Side har man vel erfaret, at de sidst 1 August eller først i September have forladt deres Hiem, for at begive sig her til Staden; men om de siden ere undvigte eller paa Reisen omkomne, vides ikke. J denne Anledning anmodes enhver, som kunne give nogen Oplysning om disse 2de Mand, behagelig at underrette Garden derom, og ifald de ere i Live, og deres nærværende Opholdsted vides, da at foranstalt te dem indid videre arresterede. Garden betaler de paaløbende Omkostninger.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
J Junii Termin d. A. ere 56 Rdr. 34 1/2 s. Umyndiges Penge at faae til Laans imod rescriftsmæssig Sikkerhed hos Gandrup. Suldsted Præstegaard den 7 Martii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Efter Vedlægt for Vedkommende Forligelseskomision og siden passeret Udlæg bliver foretaget og holdet offentlig Auction i Hals i Aalborg Amt hos Hr. Engelbreth Jørgensen Brinch, over hans eiende og iboende Gaard som er Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 2 Fkr. 1/2 Alb. første Gang Mandagen den 28 Martii, anden Gang den 4 April og tredie Gang den 5 April næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 Slet Sidste Gang den bemelte 5te April sælges absolut Gaard og Eiendomme, med mindre det skulde skee den første Gang thi skulde det indtræffe, at der da giøres antagelig Bud derpaa, saa bortsælges samme uden at komme enten til anden eller tredie Auction; Men hvorledes Tilfældet hermed bliver, saa vorder der begyndt med Auctionen over Jndboe og Udboe i Gaarden den ovenbenævnte 5 April om Formiddagen Kl. 11 og continuerer Dagen efter den 6 siden Hr. Brinch attraaer at bortsælge alle for ham undværlige Ting. For frave rende, og de der ikke kiender de faste Eiendomme i og uden Byen, formeldes: at Bygningerne ere for ikke ret mange Aar siden af nye opbygget, beliggende paa et af de plaisanteste Steder i Byen, med Udsigt til det saa kaldede Torv og Skibbroe, vel indrettet til Beboelse for en honet gamilie, assureret i Landets Brandkaffe for 1120 Rd., derved er en betydelig Kiøkken og Frugthave, hvis Areal er anseet for 3 Skpr. Bygsædeland, med endeel gode Frugttræer forsynet; de andre Eiendomme af Ager og Eng, Skop, Hede og Tørpemose, beløber efter i Fior derover foretaget speciel Taration til 1188 Rd., Endeel af Eiendommen, grendser til Fiorden, saa deraf haves Fiskere. Hvad Ind- og Udboe angaaer, da bestaaer samme af Vindovn ne og andre Kakkelovne, Sængesteder og Sengeklæder, Borde, Canopeer, og Store, Chatoller, Speile, Stilderier, Kaaber, Tin, Messing Jern og Bliktøi, Hen ste, Vogne, Ploug, Harre og andet Gaardsredskab, en Koe, med meget mere som her ville blive for vidte løftig at anføre, men frembringes paa Auctionssteder hvor ogsaa Conditionerne bekiendtgiøres, af hvilke ellers forløbig anmeldes, at Kiøbesummen for de faste Eiendomme betales i Aalborg til næste 13 Juni, og for Løsøret til 6 Ugersdagen efter Auctionen, til vedkommende Jnkasator, ligesom at Gaard og Alt, modtages strax Hammerslaget er skeet. Eiendommene for reviser Hr. Brinch, naar det forlanges for Liebhavere. Roeslund den 1ste Martii 1803. Boerup.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Mandagen den 28 Martii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver udi Madame Bierums Huus i Hals, ved Auction opraabt og uden flere Auctioners Holdelse absolut bortsolgt, et mig tilhørende Sted, ibidm. i sin Tid eiet og beboet af Skipper Biørn Tur ren, enten samlet med sine Jordeiendomme som en Hartkorn 3 Fkr. 2 Alb. eller samme fraskildt, alt efter Omstændighederne. Stædet er vel passende for en Skipper eller anden honet Familie, en Enke eller Haandværksmand; det modtages strax og af Kiøbesummen kan endeel blive staaende derudi til Snapstinget 1804 og maaskee længere. Bygningerne er atsureret i Brandcassen for 800 Rdr. Roeslund. den 1ste Martii 1803. Botrup.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Herved bekiendtgiøres, at efter Vedkommendes Begiering, vorder Løverdagen den 2 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, foretaget offentlig Auction her paa Morsøe, paa Tingstuen her i Nyekiøbing, til at bortsælge Galliasen Oluf kaldet, drægtig 22 Commercelæster, som er beliggende i denne Byes Havn med sit staaende og løbende Redskab samt Jnventarium, af hvilket alt Kiøbmand Kokkedaths Opbudsboe eier Halvparten og Kiøbmand Niels Qvist, gaard med det samme, lader den hannem tilhørende anden Halvepart bortsælge; thi ville Liebhaberne behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde, hvor Auctionsconditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Morsøe den 5te Martii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Som Auctions=Directeur, Spliid.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Herved bekiendtgiøres at i Følge Dom og Udlæg, bliver efter Vedkommendes Begiering Løverdagen den 19 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, foretaget offentlig Auction paa Tinghuuset i Løgstøer, over Peder Møllers Huus med tilliggende Hartkorn 5 Skp. 1/4 Alb. beliggende paa Windblæs Mart, som Enken Maren Madsdatter beboer, thi ville de Lysthavende sig til bemeldte Tid og Sted, behagelig indfinde, da Conditionerne paa Auctionsstædet nærmere skal blive bekiendtgjort. Løgstøer, den 26 Februarii 1803. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Almuesvennen, en Læsebog for Gamle og Unge i alle Stænder 1 Rd.; indbunden 7 Mk. 2) Samlede Digte af Professor K. L. Rabbet 2 Dec le, indb. 8 Mk. H. J. Samsøes efterladte digteriske Skrivter, udgivne ved Professor K. L. Rahbek, 2 Deels indb. 8 Mk.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Forordning angaaende Søe-Jndrolleringsværsenet i Dannemart, af 8 Januarii 1802, heftet 1 Mk. 6 s.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
5) Forordninger og Placater angaaende Landeværnets Oprettelse og Bestemmelser, heft. 18 s. (Hermed følger et Tillæg.) Af, hvor billig maa vi klage, Engel toft er ikke meer! Vi, som bleve her tilbage, Engelstoft ei meere seer: Han forlod sin kiære Kone, Søn og Datter Jngeborg; Der med Jammers hule Kone, For ham yttre største Sorg; Medens han bag Tidens Dække Glad sin Gud imøde gik. Og blandt Kerubimers Række Selv en Rang blant Engle fik Hvo vil hielpe mig at bygge. Engelstoft et Mansole? Som ei Tidens Tand kan tygge, Som kan staae i Enighed; Hvo vil reise ved hans Side. Ham et variat Mønnument? Liig enyptisk Pyramide, Engelstoft har det fortient; Hvo vil hielpe mig at sætte Ham et ziirlig Eptaf Og en Krands af Roser flytte Til at pryde med hans Gravs Stof jeg dertil kan kuns give, Som ham kiendte speciel, Han var sandelig i Live, Ret en from Nathanal; Kierlighed til Gud og Nysten. Var Jndholden af hans Liv Unges Dannelse for Næsten Al hans Lyst og Tidsfordriv Mod de Arme han udrakte Tit velgiørende sin Haand, Syge Raad og Hielp han bragte, Trøsted deres bange Aand; Svig og List han kiendte ikke, Sandhed paa hans Løber laae; Skriften han til Punkt og Prike, J Grundsprogene forstod; sendt. J sin Vandel heel oprigtig, Troe og nidkiær i sit Kald; Skildred han og saare rigtig.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Vores sørgelige Fald; Saa med Lovens Staal og Hammer Sønderslog han Hierterne, Til hver smeltet hen i Jammer Over sin Fordærvelse: Ak, hvor tordned han med Varme, Jmod Lasters fælle Dynd; Ak, hvor ædel var hans Harme, Over vor den slemme Synd; Saa fra Sinai han og flyttede Op til Bierget Goldatha, Der og viste een bespyttede Jesum hængende endda; En med Torne kronet Herre, En for fæstet blodig Gud, Der, Gud være Lov og Ære. Fra vor Straf os løste ud; Han for os opfyldte Loven. Paa det allernøieste; Som vi dristig og for oven Havde traadt i Skarnet ned;
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Nu er Himlen atter aaben, Knælende han raabte ud, For hver Synder, som i Daaben. Tyer hen til Livets Gud; Jesu dyre Død og Pine, Al vor Synd har slettet ud, Saa vi kan frimodig trine Frem for en forsynet Gud. See, saa fyndig var hans Tale, Saadan Kraft var i hans Ord, Naar han vilde og husaale, Som beboe den syndig Jord; Jntet Under at de græder, Næsborg, Salling, Onderop, Hans tree kiere Menigheder. Nu ved hans afsielet Krop. Achi jeg er nu heel udmattet, Her er Stoffet og forbie; Som veemodigst har forfattet Den Afdøde Ven C. L. Op! J Skialdre, ædle gode Rahbek, Heiberg, Baggesen, Synger ham en værdig Ode Denne Guds og Dydens Ven! Og i andre gode Siæle! Haste! Falsen, Pram og Høst, Reiser ham et Eftermæle! Og opløfter Eders Røst! Sører Møller! syng din bæste Broger Engelstoft en Sang! Ædle Mand, blandt Jyllands Præste Stem din Harve nok en Gang, Thi dens dumpe Toner lyder, Herlig - og - din Sang er skiøn, Tryller os - saa Taarer flyder, Hyppig af hver Adams Søn. Carl J.
Jyske Efterretninger, 1803-03-11
Avertissements. Auction. Torsdagen den 17 Martii førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver udi Kiøbmand Hr. Anders Andersens Pakhuus i Skagens Østerbye, ved offentlig Auction bortsolgt følgende der oplagde Vahre, se. 13 Skpd. 9 Lpd. hollandsk Oste, af beste middel og ringere Slags, 103 smaae Foustagier, eller 16 deel Tønder hollandske Sild, 5 Foustagier med Rosiner, vog Brutto 1 Skpd. 11 Lpd. 7 Pd., 2de Dito med Risengryn, Brutto 3 Skpd. 13 Lpd. 12 Pd., føde Mandler 11 Lpd. 7 Pd., Peber Bro. 12 Lpd. 12 Pd., Allehaande eller Kryder dito Bro. 6 Lpd. 4 Pd., 288 Bundter Fade Baand, 1004 Bundter Tønde Dito, 4 1/2 Skpr. guule Ærter, 4 1/2 Skp. grønne Dito, 4 1/2 Skp. Fuglefrøe, 1 7/3 Skp. hvide Bønner, 2 Riis Realpapiir, samt 1 Pakke Hør & Blaargarn dog Brutto 3 Lpd. 6 Pd.; hvilke Vahre ere ilandbiergede fra det paa Reisen fra Amsterdam til Gothenborg, herpaa Skagens Rev Natten til den 20 December f. A. indstrandede Galiase Skib, Emanuel kaldet, ført af Capitain Johan Peter Engellan. Skagen den 14 Febr. 1803. O. C. Ferslew, Strandings=Commissionair.