Jyllandsposten, 1840-07-21
Nyheds Post. Fra Drewsen seer man nu i Følgeblad til den "Berlingske Tidende fremsat: et Forsvar for min Fremstilling i Stænderforsamlingen, vedkommende Driften af Udserods Fabrik m.m. Hans Ankeposter gik fornemmeligen ud paa: 1) at der ved Establissementet skal have fundet betydelige Misbrug Sted; 2) at Fabrikatet er eensartet slet; 3) at Jndkjøbet af de raa Materialier foretages underhaanden, istedetfor at det burde skee ved Licitation; 4) at de Priser, hvortil det producerede Klæde skrives Fabriken tilgode, beregnes for det fine Klæde 1 Rbd., for det ordinaire 2 Mk. og for Bay 24 s. høiere pr. Al. end det kan erholdes leveret for af Private, samt at derved fremkommer en illusorisk Fordeel af 33,910 Rbd., som Regnskabet udviser; 5) at Fabriken af de Gager, der udrede til de i Anledning af den militaire Paaklædning etablerede Contoirer, maa bære en aarlig Udgift af 10,000 Rbd., der kunde spares, naar en privat Mand var Eier og Bestyrer, af Fabriket; 6) at der ikke beregnes Renter af den i Fabriken m. m. staaende Capital; 7) at Usserøds Værks Drift, for kongelig Regning giver et aarligt Tab af 70,000 Rbd.,der vilde kunne undgaaes, naar Klædetilvirkningen paa Udserod kom i private Hænder. – Drewsen fremsætter nu omstændeligen Grundene for sin Paastand, hvoraf dog kun her nogle afbrudte Stykker blive anførte: Han bemærker saaledes ad 1: Naar der i Anledning af den Anke, at der har fundet betydelige Misbrug Sted ved denne Fabrik, af dens Forsvarere fortælles vidt og bredt, hvorledes Materialier indkjøbes, henlægges i Magazinet, udføres til Usserød, modtages af en Embedsmand, som giver Qvittering derfor, at Betalingen derpaa anvises paa Zahlkassen, at Controlleuren vedbliver at være ansvarlig derfor, at Alting skeer paa hensigtsmæssigste og meest oekonomiske Maade, at der føres nøiagtig Regnskab over Ulden, at Stykkerne numereres, at Arbeiderne betales efter et approberet Reglement, at der indsendes ugentlige Regnskaber til Collegiet &c. &c. i hvad beviser saa et saadant halvgivet Skudsmaal, ad 2. Sammenligne vi det Klæde, som vore Officerer bære, med andet godt fremmed Klæde, og denne Sammenligning er den naturligste, saa formener jeg, at Beviset er ført for, at Usserøds Fabrik er en stillestaaende Fabrik, der alt forlænge siden har ophørt at bevæge sig fremad. Officeerklædet mangler det Udseende og den Elegants, som findes ved fremmede Klæder. Ogsaa i disse Klæder anbringes for megen Uld, en Skjødesynd, hvoraf Usserøds Fabrikation synes at være greben. ad 3. Naar man anfører til Fordeel for Collegiet, at det underhaanden kjøbes billigere, end ved Licitation, saa synes dette noget utroligt, thi hele Verden antager ellers, at Concurrence frembringer de villigste Priser, og at man ved at benytte Licitationer, kun maa strængt paasee, at Varer der leveres, svare til Priserne. – Man omtaler almindeligt, at Usserød i Aarene 1836 og 1837 har gjort uheldige Jndkjøb af Raceuld, ja saa uheldige, at disse Partiers Priis har været nogle Mark høiere end den, hvortil Administrationen skal have kjøbt i 1838, skjøndt Priserne i disse tre Aar ikke have været meget afvigende. Ogsaa vil man vide, at i eet Aar er gjort saa stort Jndkjøb, at Forraadet deraf var tilstrækkeligt til 2 1/2 Aar. Passede Ordsproget: "Hor ligger sig til Silke, paa Ulden, saa kunde dette endnu gaae an men om denne hedder det: Uld ligger sig til Muld, og Renten af den længe afbenyttede Capital bør dog vel og komme i Betragtning. Dog nei, her feiler jeg nok Af de Capitaler, der stikke i kongelige Entrepriser, regnes ei Renter, ad 4. Vel siger man, at Oplaget, hvad enten Usserøds Fabrik eller en privat Mand leverede Klædet, er fornødent, og af Hs. Majestæt befalet at skulle være saa stort, at, om jeg ei feiler, 16,000 Mand, ved en pludselig Krig, kan munderes. Men saalænge Freden varer (og den har nu varet længe) indsees ikke Nødvendigheden af de store Oplag, da, eftersom man erfarer, Munderingerne vare i 8 Aar og at altsaa hvert ottende Aar Klæde til samme Regiments Mundering behøvedes, directe fra den Fabrik, der har givet det, afsendt til de respective Garnisoner, hvis Skrædere kunde sye det og - skulde en Krig være for Døren, saa har Regjeringen under Krigen med England lært os, at den veed at finde Raad til hurtigt at skaffe sig dens Behov. af 5. Her har jeg nok feilet, thi jeg antog, at Lønningerne beløbe sig til 10,000 Rbd., men efter sildigere Oplysninger maa jeg antage dem til 11,000 Rbd. ad 6. Collegiets Forsvarere have saaledes opgivet mig Værkets Beregning: a) Værket og Bygninger 55,000 Rbd. b) Maskiner og Jnventarium 35,000. c) Et Aars Forskud af fiin ordinair Uld 52,000, d) Farvestoffer og andre Materialier, 18,600; ialt – 161,000 Rbd., hvoraf Renten 4 pCt. - 6,440, Rbd. - Hvad a. og b. angaaer, er vist denne Ansættelse arbitrair, enten grundet paa en Assurancesum eller en, i Tilfælde af Salg, supponeret Værdi. At disse Summer ere langt under, hvad Bygninger, Værker og Maskiner have kostet, kan ingen Tvivl være underkastet. Jeg er enig i, at anslaae n. til 4 pCt. - 2,200; men b. kan ikke forrentes med mindre end 10 pCt. – 3,500, c. maa forrentes med 6 pCt. – 3,014. d. med 5 pCt. - 930. Jeg faaer altsaa stedetfor 6,440 Rbd. - 9,644 Rbd. Trækkes nu fra de 70,000 Rbd. 144,000, vare Fabrikations=Omkostningerne 1838. 56,000 Rbd.; men naar vi, som i dette Øieblik, kun have med Renten at gjøre, vilde udfinde denne, saa maae de allerede anførte 18,600 Rbd. fradrages, og vi faae da endnu 37,000, hvis Rente 5 pCt. er 1,870 Rbd., til 9,644 giver 11,514 Rbd. Jeg har tidligere beregnet Bygningerne til 25,000 Rbd. og Oplaget af Klæde paa Fabriken og Magazinet til 300,000 Rbd. Man siger, at Forraadet er formindsket med 50,000 Rbd. Renten af 250,000 Rbd. a 5 pCt., blev 12,500, Renten af Bygningerne 4 pCt. - 1000 Rbd., er 13,500 Rbd., hertil ovenstaaende Sum 11,514 Rbd., saa bliver Renten af det Hele 25,014 Rbd. istedetfor at Collegiet kommer til en Rente af 6, 440 Rbd., altsaa Difference 18,674 Rbd.