JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Dersom det var Banken mueligt, ved en aarlig Opoffrelse af 520,000 Rbdlr. rede Sølv i Renter, med eet at gjøre Ende paa alle de Onder, der flyde af Coursens Ustadighed, og dersom man da kunde være overbevist om, at der ikke vilde træde nye Onder i de gamles Sted, saa kunde neppe noget Forslag være antageligere end dette. Men for det første, hvilke uberegnelige Forstyrrelser vilde der ikke flyde af 13 Mill. pludselige Uddragelse af Circulationen, og fordet andet: hvo indestaaer os for, at da Coursen med eet vilde blive pari, Vor virkelige Formue blev jo ikke større, fordi vi have færre Sedler, og saalænge vi ikke kunne sige, at vi realisere disse i rede Sølv, som ogsaa er den Grundsætning, hvorfra Forf. gaaer ud, kunne vi jo heller ikke bruge vore Sedlers Antal, som nogen bestemt Maalestok for deres Værd i Sølv. Vi begribe iøvrigt ikke, hvorledes Forf. paa den ene Side antager, at rede Penge ere Grundvolden for Seddelcirculationen, og derimod paa den anden Side paastaaer, at Jnddragelsen af 13 Mill. Rbdlr. tilvisse vilde bringe Coursen til pari. Sandsynlighed kan der være for, at vor Cours da vilde blive pari, men ingen Vished. Den gamle, af Forf. paaberaabte Courantbank, der, endog uden at eie Midler til at indfrie sine Sedler, kunde, blot ved en indskrænket Circulation, naae et saadant Maal, kan ikke komme i Betragtning her, thi det var ikke Bankens egen Tilstand, der skaffede dens Sedler Credit, men heldige Handelsomstændigheder og levende Fragtfart, der gav vor Handel en saadan Overballance, at vi stedse havde mere at fordre hos Udlandet, end Udlandet hos os, og som hævede Bankens Credit tilligemed Statens. Men antaget, at Jnddragelsen af 13 Mill. Rbdlr., som det forudsatte Surplus, med Sikkerhed vilde kunne bringe vor Cours til pari, paa hvilken Maade troer da Forfatteren, at denne uhyre Sum skulde kunne tilveiebringes, Mener han, at Fordelen af 4 PC. i vede Sølv, eller Ønsket at kunne fremme den gode Sag, ene skulde være tilstrækkeligt til at anspore Sedlernes Jhændehavere til at indlevere deres Sedler. Det første er nu, da endog den noterede Disconto er 8 PC., i det mindste usandsynligt, og det sidste neppe at forudsætte i en Tidsalder, hvor Almeenaand just ikke hører til de almindeligste Dyder. Skulde derimod Jnddragelsen ikke skee frivilligen, men tvungen, saa ere dens skadelige Følger for Crediten aabenbare. J hvert Tilfælde vilde en pludselig Jnddragelse foraarsage en i sine Virkninger uberegnelig Forvirring i alle giensidige Forhold, især da man ikke med Bestemthed kan vide forud, om Coursen ligesaa hurtigen vilde forbedre sig. Et Spørgsmaal bliver det endnu altid, som vi ikke vove her at afgjøre, om det just var saa gavnligt, hvis det virkelig var Banken mueligt, at indløse sine Sedler med rede Sølv, at det skeete pludseligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Det er med en slet Cours som med en Sygdom, den maa fordrives gradeviis, ikke pludseligen og ved voldsomme Midler. Alle fornuftige Mænd ere enige om, at enhver voldsom Omvæltning, ligesaa lidet i financiel, som i politisk Henseende, kan have gavnlige Følger. Naar mankan forebygge, at Coursen ikke forværrer sig for meget, hvilket kan skee endog ved passive Midler, saa vil Forbedringen komme af sig selv, naar Tiden er der, hvor den ved naturlige Aarsager maa komme. Hver directe Paavirkning fra andre Sider er et Palliativ, ingen Grundeuur. Er en Stats indere Kraft i virkelig Tiltagen, saa vil Coursforbedringen komme af sig selv, uden andre medvirkende konstige Aarsager; er det modsatte Tilfældet, saa vil ethvert andet Middel vel for en kort Tid kunne hæve Papiret, men det vil springe tilbage i samme Forhold, som den anvendte Spændkraft taber sin Virkning. Ved at inddrage Sedler, og ikke lade dem komme ud igjen, maa nødvendigen de øvrige i Omløb værende kunne stige i Værd, især naar man seer sig istand til at realisere disse. Men skeer Jnddragelsen for pludseligen, saa lammes derved Handelen og alle øvrige Næringsveie. Et Spørgsmaal bliver det da, om det ikke er bedre at have en 100 eller 200 Points slettere Cours, end Dødsstilhed i Handelen og Lamhed i alle Næringsveiene: Grundkilderne, hvorfra Staten skal hente sin Kraft. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
En Reisendes Yttring, over det i Kjøbenhavn oprettede Jnstitut for Metal Arbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Den Deeltagelse, hvormed saa mange skjønsomme Borgere betragte Jnstitutet for Metalarbeiderne, viser noksom, hvor hensigtsmæssig denne Jndretning er, og hvor meget der skyldes dets negennyttige Stifter: Capitain Conradt, ved det borgerlige Jnfanterie, som af egen Drivt i Aaret 1807 oprettede dette Jnstitut, og virkede ikke allene ved sin Tid og sine Jndsigter, men endog ved Opoffrelse af Formue, da han fra bemeldte Aar og indtil Slutningen af Aaret 1810, selv har bidraget det ikke Ubetydelige, som i disse Aaringer manglede til Udgivternes Bestridelse, uden hvilke Jnstitutet ellers ikke vilde vedblevet, eller have gjort saa heldig Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Bestemmelsen med dette Jnstitut er fornemmeligen, at Metalarbeideren kunne nyde der en Underviisning, som leder til at blive en duelig Arbeider, og som ikke læres i Værkstederne, og at den gives paa en Tid, som i Almindelighed ikke anvendes til nogen anden nyttig Beskjæftigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Ved at vorde underrettet om Jnstitutets Fremgang, erfares det: at i 10 Aar, fra dets Oprettelse 1807 til 1817, ere 247 Metalarbeidere underviste der om Aftenen, fra Kl. 8 til 10, i Dreining, Drivning, Sicilering og Gravering, hvoriblandt 61 Metalarbeidere i Særdeleshed skulle have viist Prøver paa Duelighed i det, de ere blevne underviste i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Jnstitutets Eiendele anslaaer man nu til3300 Rbd. Det som Bestyreren, Capitain Conradt har bidraget og besparet for Jnstitutet fra dets Oprettelse, kan anslaaes til følgende: 1) ved Jnstitutets Oprettelse har han selv erlagt 600 Rbd.; 2) det daglige Tilsyn i 10 Aar, beregnet til 1 Rbd. daglig, i 7 Maaneder af Aaret, udgjør 1680 Rbd.; 3) 150 Rbd. aarlig i 10 Aar, som Jnstitutets Locale er beregnet mindre, end som det til anden Bestemmelse har kunnet været udleiet for 1500 Rbd., hvilket udgjør en Besparelse af 3780 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Patrioten kan ikke andet end glæde sig over en saa frydefuld Oversigt af Jnstitutets gradevise Fremgang, fra dets Stiftelse til indeværende Aars Slutning, ei paatvivlende, at Stifterens uegennyttige Opofrelse, vil blive ham til Hæder, og at den Opmuntring, han har saa billigt Krav paa, jo vil blive paaskjønnet og vorde ham til Deel af Jnstitutets høie Vedkommende. Svar til Antagonisten af Forslaget ved L. A. S. i No. 85. Ven saa fordærvet Tidsalder, som den, hvori vi leve, hvor Egennytten og Vindesygen saaledes have grundfæstet sig, at frimodige Yttringer, som sigte til Medborgeres Velvære, blive dadlede som overflødige og unødvendige, vil den Retsindiges Ønsker være frugtesløse, og hans Mening og Tanker sættes i et urigtigt Lys, for at svække det Jndtryk, som derved kunde opnaaes, og dette Tilfælde har mødt Forfatteren af det i Skilderiet No. 85 fremsatte Forslag angaaende visse Forsigtighedsforanstaltninger, og som formodedes at kunde tjene til Fordeel for Huusholdningernes Forsynelse med Levnetsmidler o. s. v. Strax efterat mit Forslag var fremsat til nøiere Prøvelse, fremtraadte en unavngiven Modstander, som søgte at gjøre samme ubetydelig og overflødig, og ved at persiflere det, afvende al videre Drøftelse og Forsøg derpaa. Jeg ansaae min Sag i den Henseende af den Natur, at om der ikke blev taget Hensyn paa samme, den dog i det mindste ikke fortjente Daddel af en Ubekiendt, som ingen antagelige Grunde kunde fremføre derimod, uden saadanne, som snarere synes at forsvare Egennytten og Vindesygen, end at fremsætte Midler til dens Bekjæmpelse. At være taus dertil, var at give sin velmeente Yttring tabt, og derfor fulgte igjen mit Svar, saavel oplysende som overbevisende, localiseret efter Tidspunkten hvori vil den Gang befandt os, og hvor jeg henholdt mig til Gierningssager, som kunne bevises, stolende iøvrigt paa, at den Sag forsvarer sig bedst, hvor Sandhedskjærlighed og en god Handlings Fremme er Formaalet. Men desuagtet lod min skjulte Anfægter sig ikke overbevise eller fyldestgjøre, og synes endog meget misfornøjet over mine frimodige Yttringer i denne Sag, hvorfore han i den Anledning senere i Skilderiet No. 94 paa en temmelig usleben Maade har søgt at vinde Marken fra mig, ved at frembringe endeel Jnvectiver, som slet intet bevise, og ei kan tilintetgjøre mit Forslags Hensigtsmæssighed eller dets velgjørende Virkning. Saaledes har nærværende Strid taget en urigtig Vending, uden at man er kommet Maalet nærmere, og uden at den har været til Publikums Gavn, hvilket dog bør være Hensigten for enhver ærekjær Mands Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Da Kjævlerier, forenede med upassende Udfald, ikke kunne klare Sagen og vise hvem af os der har Ret, og Publikum desuden vil være den bedste Dommer, saa staaer kun den Vei tilbage for os, som ærekjære Mænd, at nævne vore Navne, paa det at ingen Mistanke skal hvile over vore Hensigter; desaarsag udbeder jeg mig, behageligst at min Modstander, med sit Navn under, vil fremkomme med en antagelig Bevæggrund, som kan tilintetgjøre mit Forslags Gyldighed; thi de hidtil anførte Grunde synes snarere at vise Partiskhed, end Sandhedspræg. Ved saaledes at blive overbevist om det Overflødige og Unødvendige i Forslagets Udførelse, skal jeg med Beredvillighed, under mit Navns Underskrift, tilstaae, hvori jeg kan have feilet; thi ligesom jeg aldrig har været hengiven til at hylde en vis Stempling for afgjørende, saaledes vil ei heller en dictatorisk Declamation kunne overbevise mig; Fornuftens Lys og Erfaringens Skole ere mine eneste Ledere, L. A. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Til Jndsenderen af det i dette Blads forrige Numer indrykkede Stykke om dramaturgiske Superlativer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Uagtet Jndsenderen af ovennævnte Stykke netop selv har gjort sig skyldig i den høieste Grad af den Superlativitet, som han bebreider Undertegnede, i det han ved et afgjørende Magtsprog erklærer den Roes og Dadel for overdreven, som Anmelderen har tillagt adskillige af de Spillende i Theaterartiklen i Dagen No. 285, uden at have godtgjort det ved Grunde eller beviist Urigtigheden, deraf, og Anm. af denne Aarsag finder det ufornødent at forsvare det Fremsatte, vil han dog ikke undlade at takke Jndsenderen, fordi han, skjøndt paa saa uheldig en Maade, har gjort ham opmærksom paa en Feil, som han for Fremtiden saa meget mueligt skal stræbe at vogte sig for. Jøvrig kan Jngen inderligere føle end Anm., hvor vanskeligt det er at dømme om en Konst, paa hvilken Smagens Konvention og Konstnerens individuelle Behandlingsmaade have saa væsentlig en Jndflydelse, og som i dens Udøvelse er altfor transktorisk til overalt at kunne være saa bestemt, at ingen momentane betingelser derved skulde find Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Forfatteren af Theaterkritiken i Dagen. Man har gjort mig opmærksom paa, at nag tet jeg i sin Tid har erklæret, ingen Deel at have i Poetinden Elsemoers Digt Hinkentudse, paa hvis Titelblad man havde anført mit Navn; saa ere dog to nyligen i Dagen indrykkede Avertissements fra bemeldte Digts Forfatterinde eller Udgiver blevne urigtigen tillagte mig. For nu at bidrage saa meget mueligt til at ingen fremdeles skal misledes af den, som det synes, endnu efter Døden skielmske Elsemoer eller Compagnie, maae jeg erklære, at jeg herefter ikkun nævner mig offentligen saaledes som denne Erklæring er underskreven med Angivelse af mit første Skrifts Titel. Skulde man ogsaa faae det smukke Jndfald, at efterskrive dette Forfattermærke, saa staaer det ikke videre i min Magt ved ydre Kiendetegn at forebygge Bedraget; jeg maae da allene henvise Publicum til de indvortes criteria, og disse ville sikkert, især efter Elsemoers nu bekiendte smukke Maneerer, i intet Tilfælde slaae feil. Et almindeligt Rygte siger - og Justitsraad Baggesens Erklæring i Kiøbenhavns Skilderie synes at bekræfte det at Elsemoers Peter Wegner er ingen anden end Elsemoer selv, der vel kan have sine Aarsager hvi hun digter sig død. Hvormed jeg har opbragt denne gode Qvinde, i saa høi Grad, at hun tillige vil paadigte mig Deel i sine Hinketudserier, er mig ganske uvitterligt; men mig synes dog, at Forbittrelsen her har faaet hende til at drive licentia poetica, eller den Frihed, hun som Poetinde har til at lyve, noget vel vidt. Den 29 Novbr. 1817. P. Wegner, Autor til Hans Mikkelsens Epistler til Søndagsskriveren. Duen, efter Anakreon, af F. L. Berg. Odeligste blandt Due. hvorfra, hvorhen saa faa Af Myrre og af Balsor igjennem Luften vuge. du dufter født og dugger. Hvo er du, hvad din Røgt ved Anakkeon har sendt mig til Ynglingen Bathyllos, som høit blandt alle kneiser. med ædel Herskermine. Forleden solgte Cypris. mig for en lille Hymne: og nu Anakreon jeg besørger saadant Ærind, og bringer slige Breve, fra ham til elskte Yngling. Man siger, han til Sommer, min Frihed mig vil skjænke. Men, om han og mig slipper, jeg bliver, som Slavinde, dog hos ham; hvortil flyve blandt Fielde, over Agre, paa Grenene hendødse, og smaalig Føden søge paa Marken mellem Bønder, Nu Hvedebrød jeg spiser, som nippende jeg tager. Anakreon af Haanden; at drikke han mig giver af Vinen, selv han drikker. Og, naar jeg saa har drukket, jeg danser og min Herre. med Vingerne omvifter. Naar jeg er træt, paa Lyren, jeg sætter mig og slumrer. Der har du alt, men gaa nu til Sladrer du har gjort mig langt mere selv end Kragen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Jndenlandske Efterretninger. Det er nu 117 Aar siden Kingos Psalmebog blev indført, og allerede 1683 havde Kingo faaet Kgl. Befaling at udgive den. Efterat den havde været almindelig brugt i Danmark og Norge i et heelt Aarhundrede, blev den saakaldte Guldbergske Psalmebog (hvis største Antal Psalmer, ere af Fru Boye, befalet at indføres fra 1781 af i de Kjøbenhavnske Kirker og fra 1783 i samtlige Kjøbstæder. Men 1798 blev den af Biskop Balle besørgede Psalmebog approberet, og Vaisenhuset forundt Eneret til dens Trykning. Den blev nu efterhaanden vel frivilligen indført, men dog meest i Sjælland, og i det Hele saa langsomt, at der i en Række af Aar bleve afsatte fra 5 til 10,000 Exemplarer af Kingos Psalmebog aarligen. Endnu for nyligen gjordes to nye Oplag deraf, som dog for det meste gik til Norge, hvor den endnu i mange Menigheder bruges. Men i Danmark er den dog for det Meste nu fortrængt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Den nyligen afdøde Etatsraad og Ridder Saabye havde i sin Ungdom været bestemt til Krigstanden og stod ved et Regiment i Flensborg. Derfra blev han ansat paa det Rybergske og Blackske Contoir, avancerede siden til Bogholder, og blev, efterat han ved sit Giftermaal var bleven Rybergs Svoger, en Associeret af Huset. J begge Stillinger henlevede han med dette Huus henved 50 Aar. Den Agtelse, han i sit Kald har vidst at forskaffe sig, vedligeholdt han lige indtil sin Død. En stor Deel Medborgere ledsagede hans Liig til sit Hvilested, og Hr. CancellieSecretær J. G. Groth hædrede hans Minde ved en smuk latinsk Gravskrift, som findes indført i Statstidenden og Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Den corpulente Jomfru, der lader sig see for Penge, har stor Søgning, endskjøndt det ringeste en Billet koster, er 1 Rbd. Hun har Tilladelse at blive her indtil d. 20 d. M. Hendes, Følge bestaar af tolv Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Vi have nu paa eengang faaet Frostveir, efter næsten uafladelig fugtigt Veir. Dette har bragt vore Damer paa Benene, som i lange Kaaber af alskøns Farve, af Silke og Stof, trippe omkring i Stadens Hovedgader, og klyngeviis besøge Boutikerne. Kjøberne ile med at gjøre Jndkjøb, fordi Priserne ere faldne saa meget, og Kræmmerne skynde sig med at sælge, fordi de troe, at Coursen vil end mere forbedre sig, eller falde, som det i det Kjøbenhavnske Sprog hedder. Dog forstaae Sælgerne bedre at lægge paa, naar Coursen stiger, end at slaae af, naar den falder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Natten imellem den 28 og 29 November er skeet Jndbrud igjennem et Vindue i St. Marie Kirke i Helsingør. Man fandt Sakristiet oplukket, og der bortstiaalen: en Messekaabe, indeholdende 5 femottendeel Al. rødt Fløiel, hvorpaa et Kors eller Crucifix, kostbar broderet og garneret med brede ægte Guldgaloner, og foret med rødt Trille; en Messeskjorte, besat med Kniplinger for Brystet og ved Halsen, og af en violet Fløiels Messekaabe Guldgalonerne afsprættede og borttagne. Fremdeles er et jernbeslaget Skriin, som stod i Sakristiet og hvori Nøgler gjemtes, opbrudt, og fra Kirkens Tavleblok sammesteds, de meget svære Hængelaase, med Vold, og sandsynlig ved Hjælp af Redskaber, sønderbrudte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Mariboe, den 1ste December. Veiret er og vedbliver endnu daglig at være raat, usundt og ubehageligt, som en Følge deraf forværres Veiene meget. Skibsfarten er endnu i fuld Gang. disse Dage har endeel Torsk været her at faae tilkjøbs for 2 a 3 Rbmk. Pundet. – J Nyested, fører man sig nu for Tiden op med ikke mindre end 3 Klubber, et musikalsk Academie og et Tha lie Tempel (Theater). (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Odense, d. 2 Decbr. Mange forundre sig over, at med al den vedholdende Væde vi have, dog ikke findes overflødig Vand paa Jorden, og at endogsaa mange Vandmøllere klage over Vandmangel. Aarsagen er nok denne, at Jorden ved at mangle afvexlende Tørring, er bleven saa svampet, at den strax kan trække alt det Vand til sig den vædes med. Det lader næsten, som de sydlige og vestlige Vinde blive vedholdende indtil Soelhverv, om de da efter Sandsynlighed ville afvexle med lige saa vedholdende nordlige og østlige, og bringe os liggende Vinter, Stærke Stormvinde maa imidlertid kunne ventes inden Luften bliver renset, og førend denne er fortyndet kan ingen Frost have Varighed. - - Det haarde Veir og Modvind berøvede os i Løverdags den forventede Glæde af deres Høiheders Ankomst her til Odense, da Høisamme i Sielland fattede den ønskede Beslutning at oppebie bedre Leilighed. Jdag Tirsdagen den 2den December var vel Vinden ikke meget bedre, men Veirliget mindre stormende, og dette bragte os da vort elskede Fyrstepar denne Aften Kl. 7 i høi Velgaaende igjen her til Odense. Den samme civile og militaire Parade og Escorte som i Løverdags var bestemt, modtog Høisamme, og de Gader hvorigjennem Herskabet passerede vare illuminerede. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
J Viborger Samler af 1 Dec. læses følgende: Deels til Svar paa det i Aarhuus Avisens Følgeblad No. 17 Jndrykkede, deels som Berigtigelse paa hvad Samlerens Udgiver i No. 141 anførte, indrykkes her S. T. Hr. Justitsraad Stephan Jørgenssens Brev: "J Anledning af, at Deres Velbyrdighed har gjort mig den Ære at nævne mig i Deres Avis, som en Descendent af Luthers Huustro, Catharine von Bohren, skylder jeg Dem, og enhver, der interesserer sig for slige genealogiske Bidrag, at bemærke, at det ikke er fra bemeldte hans Huustro, men fra selve Luthers Moder, Margarethe Lindeman, at jeg, efter et hændehavende anthentisk Document, nedstammer. - J Følge samme var min Morfader, Commerceraad Daniel Lindemans Tiv-Oldefader en Henrich Lindeman, der boede i Erfurt i Vestfalen, hvorfra ogsaa Luthers Moder var kommen. Denne havde en Søn, ved Navn Thomas, som er fød den 28de Septbr. 1575 og døde som Professor juris ved Academiet i Rostok 1634, efterladende sig, iblandt flere Børn, en Søn, af samme Navn, som er den af Deres Velbyrdighed omtalte Thomas Lindemann, der var Doctor Theologiæ, Canonicus i Roeskilde og Præst ved Petri Kirke i Kjøbenhavn. En Søn af ham heed Stephan Lindeman, fød 1649, som egentlig var Handelsmand, men forestod tillige en Tidlang Postmester Embedet i Kjøbenhavn; og hans Søn igjen var ovenmeldte min Morfader, som allene efterlod sig 3 Døttre, af hvilke den ældste, Anna Margarethe, var gift med Justitsraad Kruckow, den mellemste, Pauline, var Priorinde for Petersens Jomfrue=Kloster i Kjøbenhavn, og den yngste, Magdalene, gift med min Fader, Krigsraad Jørgen Jørgensen. En Søn, Stephan, efter hvem jeg er opkaldt, var død forud og ugift. Saa jeg er den eneste endnu levende mandlige Descendent af denne Linie. Vel mangler jeg tilstrækkelig Oplysning om Nærheden af Slægtskabet i det første Leed, imellem fornævnte Stamfader, for den i Dannemark værende Green af den Lindemanske Familie og Luthers Moder; men efter al Formodning har han været hendes Brodersøn, altsaa Luthers Sødskendebarn. - Viborg 30te Novbr. 1817. - Jørgenssen. S. T. Hr. Kammerraad Just i Viborg."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 December. Cours. Hamb. 2 M. 378, a vista 385. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 - Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 400. Specier solgtes til 24 Rbmk. 12 s. a 26 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 107 1/2 pr. 100; Oblig. 94. Norske Rigsbanksedler 21 1/2 a 22. Dito Species. 17. Svenske Sedler 6 Mk. a 6 Mk. 6 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Blandede Efterretninger. Til Repræsentant paa Storthinget fra 1ste Februar 1818 er for Laurvigs Grevskabs Amts Landdistrict valgt: Amtmand, Baron WedolJarlsberg, og til Reserver: 1) Proprietair, Candidatus Juris Moss, 2) Pastor Stephansen til Tjølling, 3) Pastor Bull til Frederiksværn og Staværn, 4) Pastor Samsing til Brunlangnæss. - Af Bergens Bye: 1) Consul Prahl, 2) Stiftamtmand over Bergens Stift og Amtmand over søndre Bergenhuus Amt, V. F. K. Christie, Commandeur af Nordstjernen, 3) Overfiskeveier, Normann, 4) Agent Sødring; Reserver: 1) Consul Konow, 2) Stiftsoverrets=Assessor Hagerup, Ridder af Nordstjernen; 3) Kjøbmand J. C. Harmens, 4) Byfoged Bull. - Af Arendals Bye, Dispacheur og Mægler Jæger; Reserve, Kjøbmand P. Herlofsen. - Af Østerriisøer og Kragerøe, Capitain Boeck, og Reserve, Consul S. Bjørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Den spanske Fredsfyrste (Godet) har faaet Tilladelse, at nedsætte sig i de østerrigske Stater, hvor han agter at tilhandle sig et Gods ved Presburg for 800,000 Fl. C. P., da Mad. Murat ikke kan kjøbe denne Besiddelse som Mandslehn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Bekjendtgjørelse. Torsdagen d. 8 Jan. 1818 Formiddag Kl. 9 sælges ved offentlig Auction i de af afdøde Professor ved det herværende de skjønne Kunsters Academie, og Medlem af Kunst-Academiet i Paris, samt Hof=Kobberstikker Haas forhen beboede Værelser paa Charlottenborg Slot, en Samling sjeldne Kobberstykker af berømte Mestere, deels løse og deels i Rammer med Glas, endeel gode Malerier, samt en Deel af bemeldte Professor Haas forarbeidede Norske couleurede Prospecter, og andre Tegninger, ligesom og en Deel gode til Kobberstikkunsten henhørende Jnstrumenter og Redskaber, og nogle denne Kunst og andre Videnskaber vedkommende Bøger, titnævnte Afdødes og efterlevende Enkefrues Boe tilhørende, mod Betaling paa Anfordring til undertegnede Jncassator. Catalogi erholdes paa Auctionsstedet og betales med 4 Rbmk. N. V. for Stykket, 18 Dage før Auctionens Begyndelse; og ere Kobberne og Malerierne daglig fra d. 21 d. M. til d. 4 Januarii 1818 fra Kl. 10 til Kl. 4 sammesteds til Eftersyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Kjøbenhavn, d. 6 Decbr. 1817. H. F. Bøgvad, St. Pederstræde No. 120, 1ste Sal. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Nyeste.