JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-04-16
Dom Jndstævnte, Avlsbruger Christen Lindberg, bør til Citanten, Skomager Niels Hilligsøe, betale 32 Rbd. 3 Mk. 9 3/4 s. r. S. med Renter 4 pCt. deraf fra Datum af Klagen til Forligelsescommissionen d. 16de Novbr. 1842 indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger for begge Rettet ophæves. Citantens befalede Sagfører for Overretten, Proc. Holm, tillægges i Salarium 16 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at det ikke kan sees, at den under Sagen fremlagte Regning af 1ste Novbr. 1842 er afskreven paa stemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 7. – Gaardmand Peder Groesen (mødte selv) cer. Huusmand Søren Nielsen (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller).(Citanten, Gaardmand Peder Groesen, paaanker under denne Sag en inden Rougsøe mfl. Herreders Ret afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham imod Jndstævnte, Huusmand Søren Nielsen, betræffende ærervrige Beskyldninger, fremførte af Sidstnævnte imod Førstnævnte under en imellem Parterne verserende Politisag. Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jnd klagede, Søren Nielsen af Uggelbølle, bør for Klageren, Peder Groesens Tiltale i denne Sag frie at være. Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den omhandlede, af Citanten paaklagede Udladelse af Jndstævnte om ham mortificeres. Processens Omkostninger for Overretten ophæves."
Viborger Samler, 1844-04-16
Proclamata este i den kgl. Landsoverret i VibMessage læste i den kgl. Landsoverret i Viborg i Marts Maaned, Selveiergaardmand Niels Jensens og ligeledes afdøde Hustrue Jnger Jensdatters Stervboe af Sønderbye (Hver boe Herreds Contoir i Nørre Sundbye). Enkemadame Magdalene Høyers, fød Boerbergs, og forhen afdøde Mands, Sognepræst for Tverslev Sogn, Hans Høyers Stervboe (Aastrup pr. Aalborg).J April Maaned: Huusmand Christen Hansens og afdøde Hustrues Ane Nielsdatters Stervboe af Qvorupmark (Øster og Vester Herreders Contoir i Varde).
Viborger Samler, 1844-04-16
Landvæsenscommissair og Godsinspecteur Terndrups Stervboe, Petersminde pr. Aarhuus.
Viborger Samler, 1844-04-16
Major og Ridder Waage v. Søderbergs og efterlevende Enkes, Elisabeth Wibecke fød Bekker, Boe i Aalborg. Gaardeier Ole Petersens fraseparerede og nu afdøde Hustrues, Karen Christophersdatters Boe i Aalborg.
Viborger Samler, 1844-04-16
AVERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1844-04-16
Udbyhøi Kro til Salg eller Bortforpagtning. Den for sin gode Beliggenhed bekjendte Udbyhøi Kro paa den nordre Side ved Udløbet af Randers Fjord, med tilhørende Privilegium til at holde Kro og med Færgeriet, agter Eierinden paa Grund af Alderdom at bortsælge eller bortforpagte underhaanden. Gaardens Bygninger bestaae ialt af 4 Længder med 50 Fag Huus, som for faa Aar siden af ganske Nyt er opbygget, og hvoraf især Stuehuset, som bestaaer af 16 Fag, er særdeles hensigtsmæssigt indrettet til sit Brug og afgiver en smuk og behagelig Leilighed for en Familie udenfor Bondestanden. Dens Areal er circa 30 Tdr. Land samt et Engskifte, hvorpaa avles 25 a 30 Læs Høe, men som for en Deel ogsaa kunde afbenyttes til Sædeland, hvorved Udsæden og Kreaturholdet vilde kunne forøges. Udsæden har hidtil været 4 Tdr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg og 11 a 12 Tdr. Havre samt en Deel Kartofler. Der kan holdes 18 a 20 Fækreature, 30 Faar og 2 Heste. Hartkornet er circa 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr., hvoraf en Deel er fri Hovedgaardstaxt. Til Gaarden hører et Huus paa 4 Fag som er beliggende paa Eiendommen. J Eiendommen kan forblive indestaaende i første Prioritet 2000 Rbd. og en Deel, saafremt det ønskes, i anden Prioritet. Eiendommen kan erholdes med eller uden Besætning, samt Færge og Baade, og tiltrædes saasnart Kjøberen ønsker det. Liebhavere til denne særdeles gode Eiendom ville behage enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til Hr. Garver S. P. Bjørn i Randers eller til J. C. Bjørn i Viborg.
Viborger Samler, 1844-04-16
Dampskibet Hebe. sættes i forestaaende Saison, ligesom forrige Aar, i stadig Forbindelse med Dampskibet "Jris paa Aalborg; begynder sin Fart den 19de April d. A., og bliver dets ugentlige Route: Fredag Formiddag Kl. 8 fra Thisted til Nykjøbing, Kl. 11 1/2 til Løgstøer, Kl. 2 til Aalborg.
Viborger Samler, 1844-04-16
Løverdag Formiddag Kl. 10 fra Aalborg til Løgstøer, Kl. 2 til Nyekjøbing anløbende Grynderup paa Salling Kl. 4, og Kl. 5 til Thisted.
Viborger Samler, 1844-04-16
Søndag Formiddag Kl. 6 fra Thisted vesten om Morsøe, til Struer – Ladeplads for Holstebroe - og Kl. 11 til Thisted.
Viborger Samler, 1844-04-16
Mandag Formiddag Kl. 5 fra Thisted til Nykjøbing, Kl. 8 1/2 til Løgstøer over Grynderup Kl. 9, og Kl. 11 1/2. til Aalborg.
Viborger Samler, 1844-04-16
Tirsdag Formiddag Kl. 8 fra Aalborg til Løgstøer, Kl. 12 til Nykjøbing, og Kl. 2 1/2 til Thisted. Onsdag og Torsdag kan "Hebe" leies til Lyst= og BuxeerToure, naar man henvender sig til Undertegnede. Passagererne maae melde dem senest 1/4 Time for Skibets Afgang, hos Spediteurerne: Consul Bendixsen i Thisted, Kjøbmand Sørensen i Nyekjøbing, Fuldmægtig Møller i Løgstøer, Bogholder Kierulf i Aalborg og Consul Rygaard i Holstebroe, der holder Comptoir i Struer og Søndagen.
Viborger Samler, 1844-04-16
Løverdag og Mandag modtages af Gods intet andet endPassageergods og smaae Pakker. – Taxterne ere i det Væsentlige som forrige Aar, og erfares hos Spediteurerne og paa Skibet. Thisted i Committeen for Dampskibet "Hede, den 11te April 1844. H. D. Lützhøft. Dahlerup.
Viborger Samler, 1844-04-18
No. 61.
Viborger Samler, 1844-04-18
72 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifts-Tidende. Viborg, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Canassaasnanaaranspansens ogsaa saadanne. orsdagen den 18de April 1844. Canassaasnanaaranspansens ogsaa saadanne. Torsdagen den 18de April 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-04-18
Nyeste Postefterretninger. Tyrkiet. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Constantinopel (den 20de Marts), at Hovedemnet for Samtalerne i den tyrkiske Hovedstad ere fornemmeligen de fra de uregelmæssige albanesiske Militser udgaaede Forfølgelser, og Mishandlinger imod alle Jkke-Muselmænd (Rajah)
Viborger Samler, 1844-04-18
Den græske Patriarch har tilstillet Divanet en Skrivelse hvori han anraaber Storherren om Beskyttelse imod Albanesernes Barbarie. J denne Skrivelse anføres, at disse vilde Horder have nedsablet mange græske Geistlige. Denne Leilighed har den russiske Gesandt grebet, for tilde Christnes Beskyttelse at forene sig med Patriarchen, og opfordre Porten til energiske Forholdsregler imod hine Militser. Allerede skulle de fornødne befalinger være afsendte. Selve Sultanen skal, gjennemtrængt af Medlidenhedsfølelse for de ulykkelige Christne, have udraabt, at Rajah ligesaavel vare hans Børn som Muselmændene, og at han vilde vide 4 tot prix at sætte Grændse for, og gjøre Ende paa dette Uvæsen. Derhos skal Storherren have yttret for Riza Pascha, at det var hans Hensigt at tilstaae de Christne samme Rettigheder som Muselmændene. Uden at ville indestaae for Troværdigheden af denne Yttring, melder Correspondenten som vist, at Sultanen yttrede det Ønske, i Løbet af dette Foraar, at besøge sine europæiske Provindser, og med egne Øine overbevise sig om Tilstanden i Rigets forskjellige Deele. Denne Beslutning vil imidlertid neppe komme til Udførelse; thi for det Første indvender Sultana Validet, at Hs. Høiheds svagelige Helbred neppe tilsteder en besværlig Reise, og dernæst turde den i den senere Tid i Serailet herskende Ængstelighed for flere Eventualiteter gjøre Sultanens Fraværelse i længere Tid fra Hovedstaden mindre tilraadelig. Der skal nemlig have dannet sig iblandt Tyrkerne et talrigt Parti, der skal have til Hensigt at sætte Sultanens yngre Halvbroder, Abdul Aziz, paa Thronen, i det Haab at den 14 aarige Prinds, der iøvrigt er udmærket ved store Aandsgaver, skulde af Forsynet være kaldet til at bevirke Gjenoprettelsen af Tyrkernes gamle Magt. Men det er ingenlunde nødvendigt at anspore ved saa stærke Midler Valides og det herskende Hof parties Mistanke, det er nok, at man hos Sultanen befrygter en Modification i hans nuværende Sindelag imod Rajab for at man sætter Alt i Bevægelse for at forebygge en saadan Jnspectionsreise.
Viborger Samler, 1844-04-18
Paris, den 10de April. Moniteuren meddeler den fra den franske Gesandt i Constantinopel fremsendte Text af den officielle Note, som Reis=Effendi har tilstillet den franske og engelske Gelandt. Hs. Høihed Sultaneuhedder det – "har fattet den igienkaldelige Beslutning at opretholde og befæste de venskabelige Forhold og Baand, der knytte ham til de store Magter. Den høie Port forpligter sig til ved kraftfulde Midler at forhindre, at en Christen, der har antaget, og senere forladt Jslam, for Fremtiden lider Dødsstraf." - Hvad Regjeringsjournalen imidlertid ikke omtaler, er, at Gesandterne ikke have ladet sig afspise med denne Forklaring, fordi de havde bragt i Erfaring, at Porten vel for Fremtiden ikke vilde lade Renegater henrette, men at den derimod var tilsinds at straffe dem med Galeiarbeide paa Livstid. Gesandterne skulle desaarsag senere have forlangt Afskaffelsen af enhver Straf.
Viborger Samler, 1844-04-18
Efter directe Efterretninger fra Constantinopel af 27de Marts skal Porten have erklæret, at den Skyldiges Henrettelse ikke for Fremtiden skal finde Sted, ligesom ogsaa Storherren lover, at den Skyldige ikke paa nogen anden Maade skal blive ryddet af Veien.
Viborger Samler, 1844-04-18
Frankerig. Hertugen af Broglie har allerede forflere Uger siden udarbeidet sin Betænkning om Lovudkastet angaaende Secundair-Underviisningen, men det synes, at han har maattet paatage sig et andet og besværligere Arbeide, som særdeles Hensyn imod den høiere franske Clerus have gjort nødvendigt. Flere Biskopper, aflægge i den senere Tid hyppige Besøg i Tuilerierne, og tvivle ikke om, at Pairskammeret vil antage de af Hertugen af Broglie foreslaaede Modificationer i hiint Lovudkast. Men man er tillige ligesaa overbeviist om, at de Deputeredes Kammer vil udtale sig imod saadanne Modificationer, og at Spørgsmaalet saaledes ikke vil blive afgjort i Løbet af dette Aar.
Viborger Samler, 1844-04-18
Hertugen af Richemond, der udgiver sig for Hertug af Normandiet (Ludvig XVII, opholder sig, med Regjeringens Tilladelse, for Øieblikket i Paris.
Viborger Samler, 1844-04-18
Efter statistiske Angivelser tæller Frankerig omtrent 40,000 Opdragelsesanstalter, de simplere Skoler indbefattede, hvori 3 Mill. Børn og unge Mennesker erholde Underviisning.
Viborger Samler, 1844-04-18
Paris, den 11te April. Regjeringen har erholdt nye Depescher fra Admiral Dupetit-Thouars, hvilke den ikke har bekjendtgjort. Man siger, at Documenterne skulle være af særdeles Vigtighed. Det krigerske Parties Journaler ere imidlertid fyldte med Artikler om disse Depeschers Ankomst.
Viborger Samler, 1844-04-18
Fra Østerrig, i April. Man har nu erholdt Meddelelse om, at Hs. Maj. Keiseren har befalet, at alle religiøse Skikke med m.m. maae i Anledning af de blandede Ægteskaber ikke for Fremtiden finde Sted i de catholske Bedehuse. Fremdeles er det befalet, at ingen Catholik tør træde over til den evangeliske Kirke uden at have i Forveien protocolsmæssigen oplyst sin Øvrighed om Grundene til et saadant Skridt, og den catholske Øvrighed har da at prøve og afgjøre om en saadan Confessionsforandring kan tillades. Saaledes er da Toleranceloven factisk ophævet i sit Princip. - Keiserhoffet skal, efter Rygtet, have erholdt den Forsikkring af det engelske Ministerium, at det, langtfra at ville paa nogen somhelst Maade tage under sin Beskyttelse de italienske Flygtninge, endog directe vil medvirke til at dæmpe den overalt i Jtalien herskende politiske Gjæring. En ved Nødvendigheden paabuden Jndskriden fra Østerrigs Side i Jtaliens Anliggender vilde sandsynligviis atter forurolige det franske Krigsparti, ryste Ministeriet Guizot, og bevirke et Sammenstød med England.
Viborger Samler, 1844-04-18
Vestindien. Havana, den 20de Febr. Negerementerne, i hvorvel dæmpede for Øieblikket, bevirke, at man med Frygt gaaer den kommende Tid imøde. J det sidste Aar have flere Sammensværgelser iblandt Slaverne fundet Sted. J Omegnen af Matanzas høre Opstande næsten til Dagens Orden. Kun for faa Uger siden for raadtes af en Negerinde et frygteligt Anslag. Negerne i 43 Sukkerplantager – 8000 i Tallet – havde sammensvoret sig, og deres djævelske Plan gik ud paa at myrde deres hvide Herrer med deres Familier. Umiddelbart efter Opdagelsen bleve alle Frinegre arresterede, og Plantageeierne erholdt uindskrænket Fuldmagt over deres Slaners Liv og Død; paa alle Plantager bemægtigede man sig de Negre, paa hvilke den største Mistanke hvilede, og ved Pidskeslag bragtes de til Bekjendelse. Dermed er Sagen afgjort for Øieblikket; men og faa Aar kan Tragodien paa Haiti fornyes paa Cuba. De Hvide i Staden Havan, størstedeels Creoler, have forlangt at turde danne et bevæbnet Compagnie; men dette Forlangende er afslaaet af den spanske Regjering.
Viborger Samler, 1844-04-18
Storbritannien og Jrland. London, den 12te April. Det til Ære for O'Connell foranstaltede festlige Maaltid i Cork skildres som en af de meest glimrende Demonstrationer af den Art. Henved 1000 Deeltagere indfandt sig, iblandt hvilke flere liberale Parlementsmedlemmer og Repræsentanter fra Municipaliteterne i Lime vick, Waterford, Clonmel, Kilkenny og Cork. Forsædet indtog Smith OBrien. Da Tosten for O'Connell udbragtes, modtoges den med saa stærke og vedholdende Bifaldsraab, at O'Connell først efter 10 Minuters Forløb kunde tage Ordet. Øieblikkets Betydning forøgedes derved, at der fra Loftet neddalede en gylden Englefigur, der i Hænderne har en Fane af Silke, paa hvilken disse Ord vare at læse: "Jrland venter, at Enhver vil gjøre sin Pligt, The Globe beretter, at Jndenrigsministeren, Sir James Graham, vil udtræde af Cabinettet. Som Grund til denne Udtrædelse anføres deels det Nederlag, Ministeriet, har lidt med Hensyn til den af ham indbragte FactoryMill., deels hans Utilfredshed over at Sir Robert Peel ikke har overdraget ham den ledig blevne Post som Lord Ventenant i Cumberlandshire. Ved denne Leilighed tales da atter om, at Sir James skal afløse Lord Ellenborough, som Generalgouverneur i Ostindien.
Viborger Samler, 1844-04-18
Prinds Albert er vendt tilbage fra sin Reise til Tydskland. Den bekjendte Dr. Wolf er paa sin Reise til Bocharaankommen til Teheran, hvorfra han under 6te Febr. har skrevet, at det efter alle af ham indhentede Oplysninger er vist, at Oberst Stoddart og Capt. Conolly ikke ere offentligt henrettede. Gesandten fra Bochara i Teheran er af den Mening, at de endnu begge sidde i Fængsel.
Viborger Samler, 1844-04-18
Englands Mægling i Striden imellem Sardinien og Beien af Tunis er antagen af begge Parter.
Viborger Samler, 1844-04-18
Spanien. J Madrid omtaltes den 4de April et nyt opdaget Complot, der skal have være rettet imod Gen. Narvaez's Liv. Man mener, at Generalen selv har udbredt dette Rygte, for at erholde et Paaskud til at beholde om sin Person den Garde, der bestandig ledsager ham.
Viborger Samler, 1844-04-18
Efter Journalen Verdad skulle 352 Fanger fra Carthagena sættes paa fri Fod. Hvad angaaer de i Madrid, fængstede Cortesmedlemmer af det liberale Parti, saa er det nu tilladt dem at correspondere med deres Paarørende og Venner.
Viborger Samler, 1844-04-18
De forenede nordamericanske Fristater. Fra New-York haves under 24de Marts den vigtige Efterretning, at Forslaget om Ophævelsen af den hidtil bestaaende Overeenskomst, ifølge hvilken Oregongebetet kan beboes i Fælledsskab af engelske og nordamericanske Borgere, er forkastet af Senatet med 28 Stemmer imod 18.
Viborger Samler, 1844-04-18
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-04-18
Kjøbenhavn. Hs. Kgl. H. Kronprindsessen skal - ifølge en Skrivelse fra Kbhvn. af 8de De, i Hamb. Correspd. – faa Dage efter Ankomsten til Kbhvn, være bleven angreben af la Grippe og vedvarende befinde sig i en lidende Tilstand.
Viborger Samler, 1844-04-18
Som Følge heraf have flere, i Anledning af Kronprindsens og Kronprindsessens Nærværelse i Hovedstaden paatænkte, Hof=Festligheder hidtil ikke kunnet finde Sted.
Viborger Samler, 1844-04-18
Prinds Wilhelm af Hessens og Gemalindes Afreise fra Petersborg er, ifølge nyere Bestemmelse, bleven udsat i nogle Uger, og man imødeseer nu det nyformælede Pars Ankomst til Kbhvn, ikke før i Begyndelsen af Juni Maaned. Den tidligere intenderede større Reise til Tydskland, skal derimod være udsat. Efter et kort Ophold i Kbhavn ville de Nyformællede indtil videre tage Ophold paa det yndigt beliggende Slot Bernstorff, i umiddelbar Nærhed, baade af den kgl. Sommerresidents Sorgenfri og af Hs. K. H. Landgrevinden af Hessens Villa. (Hmb. Espd.) Under 10de April d. A. er Herredsprovst i Skagefjords Provsti og Sognepræst i Glaumbæ og Vidimyre, Haldor Johnsen, allernaadigst udnævnt til Suppleant for de tvende i Henhold til Forordningen af 8de Marts 1843 § 2 af Hs. Majt, iblandt Jslands Geistlighed valgte Medlemmer af Althinget, istedetfor den tidligere udnævnte Herredsprovst og Sognepræst til Thingøre Kloster, John Petersen, der ifølge senere indkommen Beretning allerede inden hans Udnævnelse var afgaaet ved Døden. (Coll. Td.)
Viborger Samler, 1844-04-18
Pastor Grundtvig skal have isinde med det Første at godtgjøre, at Martin Luther slet ikke har været nogen Tydsker, men en ægte Skandinav. Lykkes det ham, vil han unegtelig bedre kunne forene sin lutherske Orthodoxi med sine oldnordiske Jdeer. (Forp.)
Viborger Samler, 1844-04-18
Maadeholdsforeningen i Kbhvn, holdt den 8de De, et meget talrigt Møde. Formanden oplæste som Exempel paa den Jnteresse, Sagen finder i Statens forskjellige Dele, et Brev fra Island, hvor der allerede er stiftet et Par Foreninger. Pastor Visby udviklede derefter de Grunde, der især forekom ham at tilraade Sømandsclassen at indtræde i Selskabet, hvorledes Fristelserne til Misbrug af Spirituosa for flere af dem med en fri, aaben og heftig Characteer var større, naar de traadte i Land med en fyldt Børs, som de ofte ansaae det for en Ære snarest muligt at faae tømt i muntre Kammeraters Lag, og hvorledes Jndtrædelsen i Selskabet gjennem en høitidelig Forpligtelse tilbød dem et let og sikkert Middel tilat modstaae Fristelsen af eget Sind og Forførelser af Andre. Professor Otto oplyste ved en Justitssag, der forTiden var til Forhandling i Sundhedscollegiet, Brændevinets Kraft til at føre et Menneske i Fordærvelse og Ulykke. Steen Madsen er født af skikkelige Forældre, har særdeles fordeelagtige Vidnesbyrd om Sædelighed, Skikkelighed og Retskaffenhed under sit Forhold som Tjenestekarl, blev elsket af sin Kone og agtet af sine Svigerforældre, saa at disse overlod ham deres Eiendom, imod at de levede som Aftægtsfolk hos ham og Datteren. Men en efter hans Mening ham uretfærdig tilkjendt Mulct bragte ham til første Gang at drikke Brændeviin, og fra dette Øieblik blev han urimelig, trættekiær, befandt sig ikke vel hjemme; naar han kom hjem fra Byen, var han næsten altid svirende, skjendte og smeldte, og det hialp kun lidet, at han den næste Dag angrede sin Opførsel og bad om Forladelse. Den 19de Decbr. var han i Kbhvn., som han forlod i halvdrukken Tilstand, ved Damhuuskroen lod han Konen sidde og vente paa sig i en Time, og da han kom ud var han fuldkommen drukken, skjendte og smeldte, hug om sig, saa Konen maatte forlade Vognen og gaae hjem, efter flere forgjeves Forsøg paa at stille ham tilfreds. Da han kom hjem, gik han ind i Huset, rev den 85-aarige Svigerfader, som i de sidste 16 Aar saagodtsom bestandig har været sengeliggende, ud af Sengen, og slæbte ham omkring paa Gulvet. 3 Dage efter døde Sviger faderen af de Saar, Svigersønnen havde tilføiet ham i Hovedet og flere Steder paa Legemet, og Steen Madsen, staaer nu for Domstolene anklaget for Drab. (Fdl.)¬
Viborger Samler, 1844-04-18
J Roeskilde Amts Landboforening gjorde Formanden forleden Forsamlingen bekjendt med, at Dr. With i Juni Mødet practisk vilde vise en af en Franskmand gjort Erfaring, som gaaer ud paa, af Haarhvirvlerne imellem begge Laarene paa Koen at see hvormeget den malker.
Viborger Samler, 1844-04-18
Af et Brev fra Nordslesvig den 28de Marts læses Følgende i Fædrelandet: "Pastor Boysen, som er bleven hidkaldt fra Slesvigs Latinskole til Præst for Starup og Grarup, et af de fede Kald, er en ivrig Arbeider i den tydske Propagandas Tjeneste. Han har befalet Skolelærerne at give tydsk Underviisning i den ordentlige Skoletid, Bønderne er det blevet paalagt at anskaffe tydske Skolebøger, og naar Præsten visiterer Skolen, saa examinerer han Børnene omhyggelig i Tydsk, og roser alle dem, som ere blevne dresserede til tydsktalende Papegøier. Rygtet siger, at han snart vil gaae rundt med en Petition, hvori Bønderne skulle bede Kongen om, at det maa blive deres Præst tilladt, at prædike Tydsk. Amtets Øvrighed synes ikke at lægge Mærke til, hvorledes Kongens Lovbud, at Underviisning i det tydske Sprog skal være en reen Privatsag udenfor Skoletiden, og kun for de Børn, hvis Forældre ønske det, aabenbart overtrædes.
Viborger Samler, 1844-04-18
Haderslever-Bladet "Lyna" beretter fra Apenrade af 3die Dr.: at der sammesteds har dannet sig en Forening, hvis Medlemmer forpligte sig til, at de frivilligen (!) ingen Slags Forretninger ville gjøre med Filialbanken i Flensborg, og at de, dersom de alligevel skulde blive nødte (!) til at indgaae saadanne Forbindelser, ville søge snarest muligt igjen at afbryde Samme; fremdeles, at de med deres gode Villie ingen danske Bancosedler ville modtage, og, dersom de i Handel med "Danske skulle blive nødte til alligevel at modtage Samme, da ikke videre ville sætte dem i Circulation i Jndlandet (Sleswig Holstein), men ved alle til deres Raadighed staaende Midler stræbe at befordre de danske Bancosedler tilbage igjen, hvor de ere komme fra.
Viborger Samler, 1844-04-18
Aalborg, den 16de April. Efter Afskedsforestillingen igaar Aftes, der sluttedes med en af Mad. Orlamundtsmukt fremsagt Epilog, blev Hr. Orlamundt og Kone fremkaldte og fremsagde Directeuren i hjertelige Ord sin Taksigelse til Publicum for den Velvillie og Paaskjønnelse, det under Selskabets Ophold her paa Stedet stedse har skjænket det samt tilkjendegav Forventningen om atter til Efteraaret at skulle gjæste vor Seene. Selskabet, som reiser herfra til Randers og der giver 6 Forestillinger, forlades her af Hr. Henrichsen og Kone, hvorved Selskabets Forestillinger unægtelig ville lide endeel Afbræk Vi kjende ikke Grunden til denne Bortgang, men ville ønske, at den kun maa være temporair og at Selskabet, der her har fremviist et saa vakkert Ensemble, ikke ved sin Tilbagevenden hertil maa savne tvende i deres Fag saa duelige og omhyggelige seeniske Fremstillere. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1844-04-18
Randers. J Tirsdags fandt i herværende lærde Skole en ualmindelig rørende Høitidelighed Sted: Disciplenes og Lærernes Afskeed med den Mand, der i 2 Aar havde været deres kjærligste Leder og Foresatte, den elskelige Borgen, der nu, som Rector for Metropolitanskolen, er kaldet til Hovedstaden, hvorhen han Dagen efter med Familie er afreist. Tvende i denne Anledning af en Discipel skrevne, særdeles vakkre Sange bleve af hele Skolen afsjungne til Coral=Melodier, og imellem Sangene holdt Dhrr. Overlærer Mørch og Rector Borgen Taler, hvorved, ligesaa lidt som ved selve Afskeden, intet Øie forblev tørt. En saadan Popularitet, som Rector Borgen her har erhvervet sig, baade ved sin Dygtighed som Rector og ved sin elskelige Personlighed, skulle ikke Mange kunne rose sig af. Hans Tab beklages derfor ogsaa almindeligt, og det saa meget mere, som der til Samme knytter sig mørke Udsigter for Skolens fremdeles Bestaaen, da dens paatænkte Nedlæggelse nok nu kan ansees for at være mere, end Rygte. Vi haabe imidlertid, at der endnu ikke er fattet nogen igienkaldelig Beslutning i saa Henseende, og at en saa blomstrende Skole, som vores, ikke maa blive berøvet en By, der tæller henved 2000 Jndvaanere og et stærk befolket Opland. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1844-04-18
Handels-Efterretninger. London, den 12te April. J Hvedehandelen er endnu intet Liv. Hvedetolden er dalet til 16 sk. Gjennemsnitspriserne for Ugen der endte den 5te April: Hvede, 56 s. 5 d.; Byg, 32 s. 10 d.; Havre, 33 s. 9d.; Rug, 33 s. 9 d. Erter, 31 S. 8 d.