JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Paris, den 30te Januarii I Gaar har Directoriet taget følgende Beslutning: 1 Rhinarmeen er ophævet, og dens Generalstad bliver reduceret. 2) Den 5te Militair=Division, som har hørt til denne Armees Arrondissement, skal blive commanderet af DivisionsgeneralBruncauteau St. Sussanne; og 3) Fortet Kehl høre til denne Militair Division. Ved en anden Beslutning har Directoriet i Gaar anordnet følgende: 1) General Angereausom hidindtil commanderte Rhinarmeen, er bleven udnævntil Commanderende over den 10de Militair=Division. 2) Han skal ufortøvet begive sig til Perpignan, for at paatag, sig denne Commando, og til den Ende 3) erholde en særskilt Jnstruction. - Denne Jnstruction, føier Redacteuren for i Dag til, angaaer en vigtig Mission, som er bleven overdrage, General Angereau. Dette sees tydelig af følgende Udtryk som befinde sig i Slutningen af Jnstructionen: "Det fuldbyrdende Directorium forlader sig med fuld Tillid paa General Angereauls Operationers lykkelige Udfald ved hans vigtige Mission. Naar man har tient Republiken med saa megen Berømmelse og Lykke, som han hidtil, saa kan man ikke andet, end daglig erhverve sig nye Fordringer paa Nationens Taknemmelighed."
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Da Fæstningen Perpignan ligger ved Grændserne af Spanien, saa troer man nu, at vore Tropper skulle man chere igiennem dette Rige mod Portugal, og at General Angerean skal commandere denne Expedition. - Directorier, har overdraget General Brune Commanden over Tropper, ne, som staae ved Grændserne af Schweitz. - General Murat, som havde geleidet General Buonaparte til Paris og nu er afreist herfra igien til Jtalien, har modtaget Depecher, som ere addresserte til de franske Generaler i Rom - Viceadmiral Buor har faaet en Commando ved den forestaaende Landgang paa Engeland.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
I Gaar havde Borgerne Serbelloni, Viscontii og Ranzoni, som af den cisalpinske Republiks Directorium var sen. den overdraget at slutte en Alliance og Commercetractat med den franske Republik, offentlig Audiene hos Directoriet. Ministeren for de udenlandske Sager, Talayrand Perigord, forestillede dem, og sagde iblandt andet i sin Tale: "Den franske Republik holder hellig de Forbindelser, som den har indgaaet, og i Besynderlighed ere de den dyrebare, som den har indgaaet med den cisalpinske Republik. De blive tillige garanterede ved det Had mod den engelske Regiering, hvorved den cisalpinske Republit bestræber sig for, at forene sig med vores, i det den ved sine Midler bidrager til at svække hiin umættelige Fiende af Europas Handel, J den Tale, som Borgeren Serbelloni herpaa holdte, som cisalpinsk Ambassadeur, takkede han for alle de Velgierninger, som den franske havde viist den cisalpinske Republit, og for den gode Modtagelse, som han i de tidligere Tider selv havde nydt i Paris, hvorhos han ønskede sig til Lykke, at være Vidne til den Enthusiasme, som nu forenede alle Franske til at ydmyge deres sidste Fiendes Stolthed. Efterat Serbelloni havde overleveret sit Creditiv, svarede Directoriets Præsident Barras ham blandt andet: "Hidindtil kiendte alle Regieringer ingen anden Nydelse ved deres Crobringer, end deres Herredømmes Udvidelse. Den franske Republik forkaster denne dumme Stolthed; det er den en Fornøielse at finde Erindringen af dens Triumpher bloi de Lykkens Skuespil, som forskaffer Nationerne Frihed, Denne Lykke var den eneste Priis, som den franske Republirenter af sine Vaabens lykkelige Fremgang, og dens sande Berømmelse bestaaer deri, at den er den eneste blandt alle Nationer, som hidindtil har seet, at lykkelige Nationer takke den for dens Seiervindinger. Den franske Republiks Venskab for den Cisalpinske skal i øvrigt være uforanderligt: J 300 Raadets Forsamling den 28de blev oplæst et Brev fra Thomas Paine af følgende væsentlige Jndhold: "Borger Nepræsentantere, Endskiønt det i mine nærværende Formue=Omstændigheder ikke er meget let for mig, at subscribere for Laanet til Landgangen paa Engeland, saa tillader dog min Sparsomhed mig, at tilbyde en liden patriotisk Foræring. Jeg sender derfor 100 Livrer og med denne lille Summe alle mit Hiertes Ønsker for Landgangens Fremgang, og Tilbydelse af al den Tieneste, som staaer i min Magt, for at bidrage dertil. En varig Fred er hverken for Frankrig eller forVerden muelig, saalænge Engeland ikke, som Jtalien, er bleven en Søsterrepublik. Tyranie og Taxer undertrykke det brittiske og irlandske Folk; men det fortiener at være frit. Modtag de, Borger=Repræsentantere, en gammel Collegads Lykønskning i Henseende til de Farer, vi have overstridt, og den lykkelige Fremtid, som frembyder sig for os. Hilsen og Ærefrygt. (Undertegnet: Thomas Payne).
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Wien, den 31te Januarii. Felttøimester Wallis har nu fra Padua af indberettet, at Besiddelsetagelsen af de forrige venetianske Stater er ganske bleven fuldbragt den 25de Januarii. J Verona, Legnano, Vincenza og Rovigo herskede overalt den samme Glæde blant Jndbyggerne. Borgerne omarmede de Keiserlige Soldater, bare Mad og Drikke til dem i Overflødighed, og anrettede paa mange Steder Dandse=Lystigheder. - Keiseren har confirmeret det tydske Kiøbmandskabs Aarhundrede gamle Privilegier i Venedig. Den derværende Patriark og Primas af Dalmatien, saavelsom Nobili og de forrige venetianske Ambassadeurer, Garzoni, Pesaro, Grimani og Querini, har han udnævnt til Geheimeraader.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
London, den 2den Februarii. Nogle Breve fra Jrland berette, at Bresterslaaden virkelig er udløben, for at komme den store franske Koffardieslaade til Hielp, eller, som andre mene, for at undsætte Flaaden i Cadix. - Fra Gibraltar meldes, at 9 spanske Kanonbaade have den 19de Novbr. forrige Aar angrebet en engelsk Fregatte under Fæstningens Kanoner, men have endelig maattet trække bort med uforrettet Sag. Garnisonen er sund og forsynet med alt Nødvendigt, besynderlig med ferskt Kiød fra Barbariet. J Charam har man faaet Ordre, at haste med Skibsbygningen, men i Besynderlighed at giøre Transportskibene seilfærdige, hvoraf man vil slutte til en hemmelig Expedition.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
En Hollandsk Planter, som paa det Gode Haabs Forbierg vægrede sig ved, at aflægge Troeskabsted til Kongen af Engeland, er bleven transporteret til Batavia. Mange engelske Soldater desertere til det Jndre i Landet og Biergene, hvor de blive imodtagne af de Hollandske Jndbyggere. For at giøre en Ende paa Desertionen, har General Dundas ladet nogle, som bleve grebne, hænge eller skyde ihiel. - Den americanske Banke er paa nærværende Tid i en saa blomstrende Tilstand, at Renterne af Bank=Actierne ere blevne forhøiede 2 Procent, og et Overskud af 27000 Dollars endnu ere blevne tilbage.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Wien, den 3die Februarii. Keiseren har virkelig paataget sig den af Paven forlangte Mægling, og lader det franske Directorium forestille : at han ikke kunde ligegyldigen ansee de pavelige Staters Forening med den cisalpinske Republik, saasom samme, om den endog borttudskede dem mod det Parmesanske, vilde erholde sen alt for stor Størrelse. Desuden maatte Paven, som Kir tens synlige Overhoved, beholde en politisk Existence, og Jndkomster, som vare passende med hans Værdighed. Det kom nu altsaa fornemmeligen an derpaa, at bestemme den Godtgiørelsesmaade, som Directoriet vilde troe at kunne fordre for General Duphors Død. "Man er nu meget nysgerig efter det franske Svar. Langs den hele cisalvinske Grændse skal blive optastet en Grav, for at undgaae alle Grændsestridigheder. I det Passanske og Salburgske ere de reiserlige Ingenieurer allerede beskieftigede med at opmaale Landet:
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Frankfurt an Mayn, den 3die Februarii. J et Øieblik, paa hvilket den almindelige Opmærksomhed er henvendt paa Underhandlingerne, som skulle afgiøre den venstre Rhinbreddes Skjæbne, kan følgende til Regieringen i Emmerich udstædte kongelige preussiske Kabinetsskrivelse ikke andet end være af største Vigtighed. "Med største Fornøielse have vi erfaret, at vore Undersaattere paa den venstre. Rhinstrandbredde, og i Besynderlighed de i Provindsen Cleve, have viist en udmærket Hengivenhed for vor Person, saavelsom for det hele kongelige Huus, paa en Tid, da det saae ud til, at deres nærværende Regieringsform skulde blive forandret, og de selv underkastede et fremmed Overherre domme, men de aldrig havde ønsket nogen Forandring i deres Regieringsforfatning: saa, da en saadan Hengivenhed, Kierlighed og Troskab hos vore Undersaattere, ikke kan være os andet end meget behagelige, gives Eder hermed vor udtrykkelige befaling, at ganske og paa det hurtigste berolige vore troe Undersaattere, og at lade dem vide, at de ikke have at frygte for denne tilsyneladende Forandring; men at deres gamle Regiering skulde tvertimod udetinget forblive saaledes, som den forhen har været.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Berlin, den 18de Januarii 1793. Friderich Wilhelm.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Rastadt, den 4de Februarii. Underhandlingerne have her i de sidste Dage været meget muntre, og en Note er hurtig fulgt paa den anden. Paa den franske Replik af 28de (See Nr. 13), som maatte giøre et ubehageligt Jndtryk paa Rigsdeputationen forfattede denne en nye Note til de franske Gesandtere af det væsentlige Jndhold: "At den med Fornøielse erfarede, at dens Svar paa der første Forslag til en Freds=Basis var hensendt til Paris. hvor den franske Regiering vist ikke vilde miskiende dets Vægt.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Det var notoriskt, at Tydskland, efterat en stor Deel af samme allerede i Aaret 1792 var bleven oversvømmet fiendtlig af den cistinske Armee, først den 23de Marts 1793 af Modværge havde erklæret Krigen. Som angreben Deel troede den altsaa ikke, at maatte frygte for, at man vilde vaatrænge det Rhingrændsen, som foruden den burgundiske Kreds vilde skille næsten 4 Churfyrstendommer, begge de Over Rhinske Kreds=Directorers Lande, Worms, Psalz Simmern, og saamange andre Lande fra Riget, og skille dem ved deres hidtil haver Forfatning. Det desuden mægtige Frankrige skulde mindre vinde ved denne Landstræknings Erhvervelse, end ved en sand politisk Moderations Berømmelse, og en Militair Grændses Bestemmelse. Man kunde ikke overende sig om, at Rhinen, som ofte paa mange Steder, forandrer sin Slangegang og er overdærket med er skulde være en uoverskibdelig Grændse, og følgelig ønskelig for det tydske Rige selv. - Paa Priiminarierne Leben, den i samme skivulerte Rigs Jndtægritet og s. v. beraaber man sig forresten paa noe. - Denne nye Note fra Rig deputationen blev, da Grev Metternich havde foreslaaet nogle Forandringer deri først sendt de franske Gesandtere den 2den eftertrykkeligt Svar derpaa, i hvilket de søge paa nye at gien Febr., hvilke allerede i Gaar den 3die har giver et grundigt og drive Rigsdeputationens forskjellige Sætninger vedblive deres første Forslag og Rhin=Grændsen, som en Freds Basis, og giøre Rigsdeputationen ansvarlig hos deres Commitentere, for al den Ophold og Skade, som ved en længer Vægring maatte foraarsages. Besynderlig mærkværdig bliver denne Note derved, at de franske Gesandtere i samme give Haab om en Bestemmelse af Godtgiørelsen for de Rigstænder, som ved den nye Grændse kom til at lide noget Tab - Denne nye Note er i Forgaars, om Aftenen, kommet til Dictatur ved Rigsdeputationen, og i Dag skal der raadslaaes over samme.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
De franske Gesandteres Fuldmagt er nu ogsaa bleven udstrakt til at slutte og undertegne Fredstractaten. Grev von Metternich har overleveret dem tvende Noter angaaende de oprørske Bevægelser i Breisgau, det Badenske og Ortenauhvorpaa de have svaret, at den franske Regiering var langt fra at begunstige Revolutions Systemets Udbredelse, og havde givet alle Retter Ordre, at bruge Strænghed mod Propagandisterne, ifald de blive dem tilkiendegivne og overleverte af de tydske Øvrigheder.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Wien, den 5te Februarii. Den redelske Pascha af Widdin har nu sluttet en Vaaben, reer, som er sendt til Constantinopel, kommer tilbage igien stilstand med Portens Gesandtere saalænge, indtil den CouJ et Slag, som forefaldt ved Russuk, og hvor paa begge Sider ere faldne henimod 3000 Mand, beholdt Rebelleren, (i Følge Efterretninger fra Tyrkiet i vor Hoftidende) Overhaanden. Arnauterne, de tapperste Krigere i Bulgarien og andre Egne, hvis Antal beløber sig til 70000 Mand, have erklæret sig for ham, og indrettet sig i et regelmæssigt Corps Man siger endnu bestandig, at Rebellerens Hensigt er at marchere til Constantinopel At Antallet paa hans Tilhængere allerede skal beløbe sig til 100000 Mand, synes alt for overdrevet.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Saxkiøbing, den 4de Februarii. Her i Byen var den 29de Januarii Bal hos Kiøbmand Carlsdorff i Anledning af Hans Majestæt Kongens Fødselsdag, hvortil den betydeligste Deel af Jndbyggerne samt en deel Udenbyes vare indbudne. Jsær ved et tarveligt Aftensmaaltid bleve vor elskede Konge og Kronprinds erindrede ved Staaler under Kanoners Lyd, efter Kiøbmand J. Juniore egen Foranstaltning. De Fattige bleve ei heller forglemte og det Jndsamlede uddeelt til Byens meest Trængende af Selskabets Entrepreneur. Om Morgenen skiltes Selskabet fornøiet ad.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Kiøbenhavn, den 16de Februarii. Med en hertil ankommen Expresse er indløbet den Efterretning, at Uenigheden med Deyen af Algier er bleven billagt :at han har imodtaget de af vor Regiering tilsendte Presenter, og at Venskabet bliver fortsat paa forrige Maade.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Under 9de Febr. er Over=Consistorialraad og GeneralSuperintendent Adler i Slesvig tillige beskikket til Slotspræst ved Slotskirken i Gottorf. Under samme Dato er den hidtilværende Tingskriver, Klokker og Skoleholder Johan Petersen i Glücksborg, entlediget fra sin Tieneste, og Oppebørsels Fuldmægtigen Christian Christiansen beskikket til Tingskriver. tagne 602 Stevninger, afsagte 280 Domme, hævede 32 J Aaret 1797 ere ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret ud Sager, ved Ed sluttede 10, og henstode ved Aarets Slutning uden dømte 86 Sager. Ved de 3de Vidnekammerere incaminerte 331 Sager og sluttede 338. - Ved Cilminelkammeret ere incaminerte og Sager, deraf sluttede 35- Ved Skiftecommissionen ere begyndte at Skifter, sluttede 814 og usluttede 478. - Ved Kongens Fogeds Contoir ere ervederte 51 Executions. Arrest og Forbuds=Forretninger Ved Underfogdens Contoir ere ervederte 269 Udlægs og Synsforretninger. Ved Auctions=Contoiret forrettet 50. Auctioner over Vare og Løsøre, solgte 35 Gaarde og Huse, Byggepladse eller afbrændte Gaardes og Huses Grunde 15. Skibe og Skibsparter 17, forskiellige Actier 58, Veiermøller 2, af Stadens Jorder til Bortfæstning 12, Lærreds boder til Bortleielse 2. - Ved Giesteretten ere inkaminerte 43 Sager, optagne 7 Vidne Forhører, 22 Domme og Kiendelse afsagte. Ved Gieldscommissionen ere udstædte 920 Stævninger, incaminerte 426 Sager, afsagte 35, Domme.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
14de d. M. blev Hr. Conferentsraad Jacob Edvard Col J Søe=Asseurance=Compagniets Generalforsamling den og Hr. Grosserer Jürgen Beck ligeledes igien valgt til Comhiørnsen igien valgt til Deputeret til Skadernes Afgiørelse. mitteret ved Asseurancernes Antagelse. - Udbyttet til Jnteteressenterne blev bestemt til 4 Procento eller 40 Rdlr. pr. Actie af 1000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Med Posten fra Stavanger til Bergen, som forliste i Nærheden af Stavanger den 4de Jan. sidstl., er bortkommet, iblandt flere, følgende Bankosedler, nemlig: Af courante Sedler 4 paa 1000 Rdlr., No. 26092, Ad. 1782; No. 3852, No. 1783, No. 10519, A. 1790, og No. 10132, Ad. 1792. Af Species Sedler 3de paa 20 Rdlr., Nr. 22090, Ad. 1791, og Nr. 6207, No. 1796, samt Nr. 38973. hvis Aarstal ikke er opgivet. For at lette vedkommende Afsendere Midlerne, at faae disse Sedler tilbage, om de endnu skulle existere, bekiendtgiøres dette, i den visse Forventning, at den eller de, som een eller flere af forbemeldte Sedler maatte forekomme, eller som derom maatte erholde nogen Underretning, behageliggenville anmelde saadant enten for Generalpostamtet, eller paa vedkommende Postcontoirer.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Ved Tallotteriets 768 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 83. 5. 57. 54. 17.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Svar paa Spørsmaalet i de Kiøbenhavnske Tidender No. 11 og Adresse=Contoirs Efterretningerne Nr. 33 d. A. Planen til det saakaldte Enke understøttelse og Brudegave, Selskab blev mig for nogle Aar siden tilsendt med Anmodning. at sige mine Tanker derom. Det skeedte. Jeg har ikke udregnet Planen, men undersøgt samme ved Beregninger Nøiagtigen kan jeg nu ikke meer angive, hvad Resultatet af Undersøgelsen var; men det erindrer jeg dog, at den Betænkning jeg desangaaende den Tid har givet, uden at blive misforstaaet, ikke har kunne være Grunden til saadant et Rygte som det der i Spørsmaalet tales om. Planen fandtes ikke tilstrækkelig til Øiemedets Opnaaelse. Man skal siden hav gjort nogle Forandringer, som ikke ere blevne mig bekiendtgjorte. - For Resten skulde man tage sig i Agt, ved at indlad sig i slige Jnstituter; Erfaringen har noksom viist hos os ligesom i andre Lande, hvor let derved kunde seiles, og Aarsagen dertil findes i den Videnskab, man har derom, ommende skiønt den ikke synes at være de fleste af dem, som fremsætter disse Slags Projecter, meget bekiendt. J. N. Tetens.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Avnerisk Nr. For fraværende Slægt og Venner gives herved tilkiende, at i Mad. Pernille sal. Weyers i Dag Kl. 11 Formiddag forlod dette Timelige, i sit Alders 84 Aar, efter 9 Dages Sygeleie. Sandefiord, den 8de Februarii 1798. Wilhelm Hvidt.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
De, som i Norge og Provindserne endnu ville tegne sig for en Aargang af Collegial=Tidenden, der paa forbemeldte Steder betales med 3 Rdlr., ville jo før jo heller, behage at melde saadant paa det nærmeste Post-Contoir. - Den første Nummere ere allerede udkomne. Dibelske Tildragelser, tilligemed Underretning om NB. Daarets Tider og Udtog af Geographien for de mindste Oplyste, findes tilkjöbs for 6 Skilling hos Boghandler Tigiobboende i Gothersgaden No. 141. Ot alletis Lærebog i den europæiske Statshistorie for Skolen, ) har forladt Pressen og faaes tilkiøbs for 3 Mk., indb. Mk. 10 s. hos Boghandler Buch, boende ved Nørreport i Frideriksborggaden No. 39.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Fra Pressen er udkommen Statens Ven af Johannes Bore 2den Deel; den loster i raa Materie 6 Mk. og heftet 6 Mk. A. Soldin, i Myntergaden No. 57. Konges fuldstændige Geographie, 2 Dele i Qv med 29 Land. ) kort, af sit Slags det eneste i vort Sprog, har allerede siden 177. været færdig. Dog Afsætningen var hidtil utilstrække. lig. - For Subskribenterne var Prisen 13 Rdlr. 2 Mk. Den ne maaske de trympede sig ved - For derfor at tiene Publikum og tillige mildte mit Tab ved denne Bog, har jeg besluttet for samtlige Stole Bibliotheker og Læseselskaber i Dannemark og Norge at nedsette Prisen for compl. Epl. til 6 Rdlr. for illuminerede Korter, til 5 Rdlr. for sorte, naar Vedkommende selv postfrie imod cont. Betaling, inden Sept. Maaneds Udg. d. A. henvende sig til mig. Skolebibliotheker i Island erholde Værket gratis. Ogsaalde, som maaskee ere Eiere af de første Tomer, kunne faae det compl. imod at de faaer Resten, imod mindre, og mere, eftersom de skal have flere Dele, som blive fuldkommen Æansvalent for Prænumerationen. - Skulde et eller andet Jnstitut blot ønske sig den Chronographiske Deel over Danmark og Norge kan samme ligeledes erholdes for 1 Rdlr. 3 Mk. og 1 Rdlr. Joh Rud. Thiele, i store Helliggeistræde Nr. 150. Ninerva for Januarii Maaned, som udgives af Prof. RabYl det og Assessor Collet, indeholder: Beviis at den monerkiske Regiering eene kan være Republitansk, af Kammerherre, Hennings; Sallusts Fortale til Beskrivelsen af den jugurthinske Krig, oversat ved Collet; Tre gabler af Florian, oversat af Rabbek; Til Publitum fra Chefen for Søecadet Corpset Capitain Snerdorff, Fortsættelse af Brevene om Dyvere af Rabbek; Bidrag til den Historiske Artikel; Det indvortes Frankerigs nyeste Historie af Posselts Annaler, oversat ved Collet, Litteratur Histor og Skueplads. Paa dette Maanedsskrivt kan subskriberes i Norge og Provindserne paa ethvert Post Contoir, som for en Aargang betales med 3 1/2 Rd., og i Kjøbenhavn med 3 Rdlr. hos Joh. Fr. Sault.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Fra Pressen er udkommen: Ledetraad ved den første Undertviisning i den christelige Religion af J. F. Schlez; Oversat af det Tydste med nogle Forandringer. Man finder her vor hele christelige Religion afhandlet paa en kort og indløsende Maade: om Gud og hans Egenskaber, om Christus, hans Død og Opstandelse; Menneskers Aands Vedvarelse, og dets Skjebne efter Døden; om den christelige Sædelære og Pligterne mod Gud, os selv, vor Aand, vort Legeme, vore Medmennesker og Dyrene; om Menneskets Tilbøielighed til at overtræde sine Pligter ; om Bod, om Bønnen, hvad den kan udrette og hvad den ikke kan udrette; om Kirkeskikkene, og om Daabens og Nadverens Nytte. Den sælges heftet for 12 s.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
paa Børsen No. 3. P. Linnge. Religion, en Mennesket maatpaaliggende Sag (af SpalAlding) oversat af C. G. Limkilde, er nyelig udkommen, og faaes hos C. G. Reisler i store Helliggeiststræde No. 148, for 28 sk. heftet. Tillige anmeldes: at de Tillæg og Forbedringer, som findes i det andet Oplag af Giesemetters Fremstilling af den kritiske Philosophie, om faa Dage udkommer som Anhang til den danske Oversættelse.
Berlingske Tidende, 1798-02-16
Følgende Skrifter, den Franske Revolution betreffende, nemi lig: 1) Anekdeter om den nykkelige Andvig 16de, forden de Franskes Konge, og hans ulykkelige Dronning Marie Antoinette, samt Ministrene under hans Regiering, 2de Hefter vorkoster paa Trykp. hefter og F. Skrivp. 88 s. 2) Deseges Forsvar for Andvig 16de, 28 s. 3) Hertug Ludvig Philip af Orleane, ellers kaldet Egalite Levnet og Karaktrer, Trykp. heftet 40 sk. 4) Nyeste Skilderie af Paris, dens Væsen, Jndbyggere og Regieringsmænd; af Domherre F. J. L. Meyer, samlet og oversat af Dr. Odin Wolff, 18 sk. hefter 6 s. og indbunden i godt V. B. 16 s. mere. -