JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
J Amterne er det lykkedes Mænd af Jndflydelse for det første at sætte en Pind for Folkebevægelserne, dog kuns under den Betingelse, at der i Parliamentet skal gjøres Forestillinger saavel mod Tiende-Systemmet, som flere i Svang gaaende Misbrug. Derimod har det i Nærheden af Dublin igjen taget sin Begyndelse med Ødelæggelse og Forstyrring af Papirmøller, Maskiner, og andre deslige Ting. Om Natten til den 11te Januar overfaldt en talrig Hob af Mennesker, som vare bevæbnede med Pistoler, Køller og hvad andre Vaaden de havde kunnet faae fat paa, en Hr. Mac Donnells Huus, forstyrrede alle Arbejdsstuer og næstendeels reve Huset ned. Den strengeste, Undersøgelse er allerede anordnet. Tingenes Stand i Jreland har allerede naaet et saadant Punkt og en saadan Skikkelse, at Oraniemændene og Regeringens Tilhængere allerede anbefale en Klage imod Daniel O Connel og hans Consorter for Høiforræderi. Der synes endog at være Tale og Ophævelse af Habeas Corpus Acten i Jreland, eller en Tilladelse for Øvrighederne til at arrestere Folk uden for de lovmæssige Former. Dog selv i dette Tilfælde vilde OConnel være beskyttet vedsit Privileg som Parliamentsmedlem, og det saameget mere, som det vel næppelig lader sig tilfulde med skjællige Vidners Forklaringer bevidne, at han egentligen har indladt sig i nogen Sammensværgelse. Nogle give endog i den Anledning Foreslag til en speciel Lov for at faae ham og hans erklærteste, lydeligste Tilhængere forviste fra Jreland. Jøvrigt anbefale alle Jrelands offentlige Blade Regeringen at være fattet paa det Værste, da Jrelands nuværende Forfatning, dersom den skulde blive af nogen Varighed, absolut maa medføre Borgerkrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Blandinger. Den Polske Revolution gav maaske ikke Verden store politiske Følger, og det er vel sandsynligt, at den i Krøniken vil komme til at staae antegnet, som et af Tidens politiske Vindæg, der blot have Hold for Øieblikket; men den har dog givet Anledning til en ganske snurrig Ridderorden, nemlig Hareskindsordenen, da nemlig de Polske Damer have indgaaet en Forening, at de ville skyde sammen og lade opkjøbe et tilstrækkeligt Antal Hareskind, og lade tilstille hver vaabenfør Polak, der ei tager Vaaben for Fædrenelandet, paa Graden af deres Agtelse for ham. Ogsaa alle de Smaaherrer som igjennem Kammerjunkerveien eller ved at blive overtallige Ajoints i Generaladjutantsstaden, unddrage sig fra Nødvendigheden af at føre skarpslebne Sabler, blive Æresmedlemmer af denne FeighedsOrden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Den Svenske Consul i Algier frembringer en Fordring paa Frankrig til Beløb 30000 Franker, som Skadesløsholdelse for ham ved Stadens Belering tilføjet Tab og Forliis. - Summen er jor rigtignok ikke større, end at den kan udredes, men det Slags Godtgjørelser ere Regeringerne ikke meget beredvillige til at udrede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Da den nuværende de Franskes Konge besteg Frankrigs Kongestol, blev han villigen anerkjendt og lykønsket af Europas Førster. Kuns en ærkebiget Jtaliensk Førstling undslog sig aldeles for at anerkjende ham og en mægtig Monark i Norden anerkjendte ham vel, men ledsagede sin Anerkjendelse med en Smule Skjænd. Dette fandt Frankrig sig i af ganske modsatte Grunde, som en Deputeret, Hr. Mauguin, nyligen udsatte den Sag i Regeringskammeret: Efter det System - sagde han - som det forrige (Guizotske) Ministerium fulgte, maatte ingen Æreserklæring forlanges af Hertugen af Modena, fordi han er for bitte, og formodentligen ingen af Keiseren af Rusland, fordi han er for stor.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Hertugen af Leuchtenberg, Søn af forhenværende Vicekonge af Jtalien, Eugen Beauharnois, som var Bonapartes Stifsøn, har paa given Anledning erklæret sig villig til at paatage sig det ellers ikke saa ganske behagelige Hværv, at være Belgiernes Konge, dersom Valget skulle falde paa ham. J Sandhed en Post, der ikke er til at misunde ham, ligesaalidet som den Ære om en føje Tid at kunne paradere iblandt Europas mange Erkonger. - At Belgien inden kort Tid vil vorde opslugt af et mægtigt Naborige, vil vel neppe være paafaldende for den opmærksomme Jagttager af Tingenes Gang, der lægger Mærke til, at Frankrig ideligen skriger paa naturlige Grændser."De Natural=Præstationer og Penge-Uddeelinger, som Polakkerne, i det saakaldte Kongerige Polen, have i denne Tid maattet rykke ud med, angives i et Østerrigsk Blad til at udgjøre mere end tre Aars Skatter. Dette er den første følge af Oprør, men hvad for Efterveer det kan og vil drage efter sig, lader sig ikke beregne. - At Polen ødelægger sig selv ved dette taabelige Foretagende, er vel en aldeles afgjort Sag, men at det ogsaa alvorligen svider til Nabostaternes Finantsvæsen, er ikke mindre vist. - De betydelige Armeer, som maa holdes paa Krigsfod ved Grændserne, koste anseelige Summer, og Penge kunne kuns bringes tilveje ved Laan paa temmelig haarde Vilkaar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Uagtet Polen er Europas bedste Kornland, kan det dog som følge af den vaade Høst ikke forsyne sig selv fører ud ske. - Udførselen af alt Korn, uden Hvede, erindrer man, er forbuden fra Kongeriget Polen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Kongen af England har benaadet adskillige Personer, som for Jldspaasættelse i Maskinstormeriets Tid vare dømte fra Livet, saaledes at de udføres af Landet til Forbryderkolonien i Ny Syd Wales. - Hovedstaden derovre, Sydney, har efter nyeste Folketælling 36598 Jndbyggere og er i bestandig Tiltagen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Kongen af Frankrig har nedsat adskillige af de fornemmere juridiske Embedsmænds Lønning, saasom: den første Præsident og General-Procurøren i Cassationstetten faae 35000 Franker; Assessorerne 15000; Kammer=Præsidenten og den første General=Advocat 18000; de andre General-Advocater 15000; Over-Secretæren, med Jndbegreb af alle Bureau Omkostninger, 39500; Første Præsidenten og General=Procurøren i de Kongel. Retter: i Paris 32000, i Bordeaux, Lyon og Rouen 22000, i Rennes 18000 og i alle Frankrigs øvrige Stæder 15000 Franker aarlig fra dette Aars Begyndelse at regne. - Da en Frank er omtrent 35 Skilling i Danske Tegn, og da det i det Hele ikke er dyrt at leve i Frankrig, saa maa man tilstaae, at de Franske Overdommere og andre juridiske Embedsmænd ere saaledes aflagte, at de ingen Føje have til at klage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Kongen af Perstens ældste Søn er for flere Aar siden død af Cholerasygen, saa at man kan heraf see, at den blodige Krig, som Franske Aviser forleden lode være udbrudt imellem ham og hans yngre Broder Thronarvingen Abbas Mirsa ikke finder Sted og var det Hele Jntet uden Opdigtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Til Triest ere i f. A. flere danske Skibe ankomne end i de foregaaende Aaringer, nemlig 18. I Havnen ligge i Vinter 7 danske Fartøier.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Staden Ny York i Nordamerika havde i Aaret 1756 kuns 13000 Jndvaanere, af Store og Smaa og af begge Kjøn. 1790 var Folkemængden stegen til 33000 og 1800 til 60000; 1810 til 96000; 1820. til 123000; 1825 til 166000 og nu til over 200000 Jndbyggere. Man regner, at samme Stad ved at gaae frem saaledes og i samme Forhold som hidtil, vil i Aaret 1860 have bragt det til 900000 Jndbyggere, men slige Forudsigelser have Jntet at betyde, da der under alle Omstændigheder kunne indtræffe Til fælder i Tusindeviis, som kunne fremme eller hemmeTilværten af en saadan voxende Stads Befolkning, der vil og maa have sine Grændser, der dog i Henseende i Ny York staaer i nær Forbindelse med Oplandets Opdyrkning og Canalernes Afbenyttelse. - Filadelfia at nu en Stad paa mere end 150000 Jndbyggere; Baltimore paa 72000; den ny anlagte Stad Washington med tilliggende Georgetown 35000; og de større, folkerigere blomstrende Stæder Ny Orleans, Boston ste stegne i samme Forhold. No Janeiro, Bahia og Pernanbues gangne en stærkere frem, og Buenos Ayres maa anklage sin forkeerte Politik for at det ikke blev mere, end hvad det er.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Slavehandelen maa nu heller ikke længere finde Sted til Frankrigs Colonier. J det Mindste er et saadant Lovforslag gaaet igjennem med stor Stemmeflerhed i Regeringens Kamre, men det lader sig vel endnu herefter gjøre, som hidtil, at Negere indklareres i de Vestindiske Colonier under Navn af Jbenholtsblokke og fortoldes som saadanne. - Ogsaa i den Nederlandske Colonie i Sydamerika, Surinam, skal Slavehandelen fra nu af være afskaffet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Som en mærkelig Omstændighed fortælles i Aviserne, at Bønderne ved Basel blive anførte af Officcter af Carl den 10des Exgarde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Paa Øen Cuba udkomme allerede til Tidsskrifter, hvoriblandt en Modejournal.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Den berømte Componiist og Violinisk Kreutzer er død i Genf 64 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Den forrige Napoleons Gade i Varschau har nu igjen faaet sit gamle Navn. Probat Middel imod Væggeluus. 1 Pd. fiintskaaret eller raspet Lærketræ, ligemeget om af Roden, Stammen eller Grenene, blødes 12 Timer i 2 Pd. Vand, koges skravt 1 Time og gjennemstes, efterat det er afkjølet. Naar det klarede Opkog stryges med en Pensel i Revnerne og de øvrige Opholdsteder for Væggelusene, udryddes de derved ganske og aldeles. Hamborg, den 28de Januar. Bourdeaux 187 1/2. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 7., k. S. 13 Mk. 81. Cadix 45 1/2. Lissabon 41 1/2. Amsterdam k. S. 35, og 2 M. 35, 30. Kjøbenhavn 216. Spe. 1 slettere. Disconto - Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Ved Avisens Slutning Kl. 3 1/2 Eftermiddag manglede 2 Kjøbenhavns Poster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Ringkjøbing, den 24de Januar. Flere Mennesker ere i disse Dage faldne igjennem Jsen her paa Fjorden og de omliggende Aaer og druknet, hvoraf et ungt Menneske der gik fra Hindøe i Stadil Fjord til Fastlandet først fandtes Dagen efter, da hans Hat laae ved Vaagen. En sørgelig Tildragelse fandt Sted i Forgaars i Hee Sogn, 1 Miil fra Byen. Da nemlig nogle Børn paa 12 a 13 Aar gik paa en Aae, faldt en Dreng, gjennem Jsen paa Strømmen. Efter at have været paa Bunden kom han op med Hovedet, en yngre Søster paa 12 Aar vovede sig til Vaagen, idet en Dreng holdt hende i Klæderne, tog Broderen i Haaret, hvorved hun ogsaa lykkelig reddede ham, men i samme Øieblik brast Jsen med hende, som det ikke blev muligt at redde, saa hun tilsatte Livet i det hun skjænkede Broderen hans Aalborg Søgningen efter Heste paa Markederne i 3 Sandbye og heri Byen i disse Dage har været saare betydelle, og den raskeste Omsætning til gode Priser fandt Sted. Priserne vare for gamle Heste 25 a 30 Rbd., for jevn gode 60 til 70 Rbd., for bedre 80 til 100 Rbd. og for udmærkede fra 120 til 150 Rbd. Stykket.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Blandinger. Det har allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at tillade Hr. Consul Lund i Thisted, herefter ogsaa at meddele politiske Efterretninger i det af ham redigerede og udgivne Blad "Thisted Amtstidende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Hr. Kæmner Wilstrup i Roeskilde har udgivet et Forslag til at gjøre den Arm af Jssefjorden, som gaaer derop, seilbar, hvilket han troer at kunne bringe istand for 10000 Rbd., naar han kunde erholde disse som et rentefrit Laan imod tilstrækkelig Sikkerhed, og Gjenbetaling efter 5 og 10 Aars Forløb, hvergang med det Halve.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
J Thisted Amt ere i forrige Aar copulerede 204 Par, fødte af begge Kjøn 1378 og døde 1032. Saavel i Odense, Randers som i Aarhuus har Militairet og Borgerne holdt stor Paradering paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Literatur i Danmark. J Kbhvn, er udkommen: Skjemtedigte eller comiske Fortællinger af C. Søborg. 1 Rbd. - Haandbog i den græske Literatur af Prof. Petersen. 4 Rbd. 24 s. - Politiske Betragtninger med Blik paa Danmark og Holsten ved N. F. S. Grundt sig. 2 Mk. - Allvin og Theodor en Bog for Børn, af Prof. Jacobi, overf. af Maltha Møller. 4 Mk. - Om Retfærdighed, og Frihed og deres nødvendige Samværen, især i politisk Henseende af J. H. L. Dau. 24 s. - Haandbog over den danske og norske Lovkyndighed, af A. S. Ørsted, 4de Binds 2det Stykke. - M. Tulli Ciceronis de oratore libritres., ved Mag. R. J. F. Henriksen, 2 Rbd. 64 s. - Kirkens Historie o. s. v., fordansket af Muus, 4de Hefte. - Om Begrebet af den christelige Dogmatik af Confess. Mynster, 2 Mk. - Omden af Pave Clemens den 14de ophævede, men i vore Tider sig indsnegne skjændige Jesuit-Orden (udførlig Beskrivelse) af Eilert Andersen. 1 Mk. - Giver Gud hvad Guds er o. s. v. Prædiken af Pastor Rønne, 4 s. - Kbhvns Veiviser for 1831, 2 Rbd. - Dansk poetisk Antheologie af C. Molbech, 1ste Deel. 15 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
I Horsens er udkommen: Tale ved Prof. Worms Bisættelse, af Rosing. 16 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Aalborg Kirker. Døbte. Den 9de Januar, Kjøbmand og Vice-ConsulKaarsbergs Datter, Sophie Kaarsberg; Fadd.: Enkemadame Kaarsberg, Barnets Moder, Kjøbmændene N. Kjelleerup og F. Simoni, Barnets Fader. - Den 16de Januari Hartner H. Beyers Søn, Hans Peter Beyer, Fadd. Frue Cancellieraadinde Ravnkilde, Jfr. C. Schou, Procurafor og Amanuensis Jensen, Kjøbmand Bøggild, Ungkarl Beyer. - Kjøbmand Schalz's Datter, Magdalene Kirstine Schaltz; Fadd. Barnets Forældre, Madame Meyer, Kjøbmændene Cl. Christensen og H. Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Begravede. Den 10de Januar Huusmand Christen Laa dens Enke, Mette Nielsdatter, 80 1/2 Aar; den 14de, Arbeidsmand Elev Nielsens Kone, Jnger Olesdatter, 47 Aar 8 M.;
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Bekjendtgjørelser. J Klubben Enigheden afholdes Generalforsamling den 12te Februar, Kl. 7 Aften, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te Januar 1831. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Formedelst Bortflyttelse her fra Byen agter jeg Undertegnede, underhaanden at sælge mit eiende og iboende Sted, paa Hjørnet af Fjordgyden og Kattevad. J Mangel af Salg er det at faae til Leie til førstkommende Flyttetid. Aalborg, den 30te Januar 1831. N. Hansen. Skibsbygmester. En liden sort Hun=Hund med Bruunt over Øinene, er den 1ste Februar om Aftenen bortkommen fra sin Eier. Hvo som derom kan give nogen Oplysning, bedes at henvende sig paa Stiftsbogtrykkeriet. En passende Douceur udloves for dens Tilveiebringelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Jeg agter underhaanden at sælge min iboende Gaard i Urbansgade, Nr. 149, med tilhørende Kjøkken= og Frugthave og dens Herlighed. Ane Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Tvende Værelser med Kjøkken, Spisekammer og Loftrum med mere, som nu beboes af Hr. Toldbetjent Rostrup, er at faae til Leie til Paaske Flyttetid hos Smed Holm paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
En Jlderskinds Pellerine er tabt fra Komedie=Huset til Muredbro, Tirsdag Aften; Finderen bedes aflægge Samme paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
En Guldørenring er tabt paa Gaden. Stiftsbogtrykkeriet anviser Eieren som betaler Findelön.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Proclama. Creditorerne i Fyhrkarl Johanes Landbergs og nu afdøde Huustroe Maren Kirstine Christensdatter Brems's Boe, hvilket er taget under Skifterettens Behandling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 26de October 1792, til at anmelde og for undertegnede Skifteforvalter at beviisliggjøre deres Fordringer. Stagens Byefogedcontoir, den 28de Januar 1831. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Creditorerne i Boet efter afdøde Enke Mette Christensdatter af Hals Bye i Kiær Herred, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret Løverdagen den 26de Februar d. A. Formiddag Kl. 11. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 19de Januar 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Auctioner. Efter passeret Udlæg afholdes offentlig Auction i Hals Bye, over det Christen Nielsen Kong ibd. tilhørende sammesteds beliggende Huus og en Toft, Dreiertoften kaldet, samt noget Jndboe, Tirsdagen den 8de Februar d. A., Eftermiddag Kl. 3, efter Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 18de Januar 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Atter den 16de Januar har der været Optøjer i Paris. Om Morgenen fandt overordentlige og ganske uventede Forsamlinger Sted ved la Barridre de laGlacidre (Jskjelder=Bommen.) Et Par hundrede Mennesker omtrent, for det Meste bevæbnede med Pistoler, fremmumlede Ordet Republik og truede med at drage imod de Deputeredes Kammer, hvor man i denne Anledning maatte fordobble Nationalgardens Poster. Po Uti=Præfecten rappede sig at sende Betjente til Stedet, og man kom efter, at nogle af de sammenløbne Personer havde tilbragt hele Natten i Steenbrudskulerne sammesteds. Ved Middagstid var hele Hoben skilt ad- Den 20de maatte Nationalgaden atter under Gevær for at bringe Orden tilveje, dog var Uroligheden den Dag ikke af politisk Art, men det var kuns en Hob Skræddersvende, som vare i Færd med at sønderslaae de nylig indførte Synings-Maskiner. Der bleve ikke færre end fem Gange femten Skræddere arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Portugal. Forleden fortalte Aviserne, at Usurpatøren i Portugal Dom Miguel skulle være kreperet; men, som man for et gammelt Ord pleier at sige: En vis Person høster ikke sit Korn før det er modent; saa blev D. Mikkel ikke høstet denne Gang. Han havde svær Opkastning, en saaret Finger med flere Skavanker; men naar Alt opklares, befinder man, at hele Tingen bestaaer deri, at bemeldte Herre en Aftenstund drak sig pladderfuld, gjorde sig arrig og i sin Bisterhed bed sin ene Finger halv over. - Fra Terceira udrustes for Tiden en Expedition, der er bestemt til at tilbageerobre Portugal fra Voldsmanden, for den retmæssige Regentinde Dronning Maria den Anden. Den bestaaer rigtignok kuns af 6000 Stridsmænd, men de ere Mænd af prøvet Troskab og de ville snart finde Brødre i hver By i Portugal. De anføres af en Engelsk General. Den berømte Statsmand og forhenværende Justitsminister Dom Pedro Mello y Breyner, der har smægtet i et Fangehul paa Borgen San Juliao ligefra Thronanmasselsen, er nu ved Døden omsider bleven befriet fra sine Lidelser i en Alder af henved 90 Aar. - Flere agtede Hædersmænd toge Deel i hans Lide ser og ønske at faae snart den Lettelse i deres Skjebne, som blev ham til Deel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Stockholm. For nogen Tid siden opstod i Fahlun en blodig Strid imellem Toldbetjentene og nogle Vestgotha-Handelsbetjente, som i denne Stad forsøgte at indpractisere ulovlige Varer. Ni af disse Vestgother ere nu, foruden Restitution af Varerne eller sammes Værdie, dømte til 2 Aars Fæstningsarbeide, samt i Erstatning til Toldbetjentene 525 Rd. 40 s. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Vore Jernværks-Eiere glæde sig nu meget over en i Rusland nyligen gjort Opfindelse, ved en særskilt Jndretning af Masovne, med Brænde at kunne nedsmelte næsten 3 Gange saa meget Malm, som nu ellers skeer med Kul i vore Masovne. Den russiske Regjering, har viist denne Opfindelse en særdeles Opmærksomhed og ifølge deraf anbefalet en Undersøgelse af saakyndige Mænd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Maskerade Scener i Stockholm. J "Den svenske Medborgeran", Nr. 3, af 11te f. M., læses følgende Artikel: "Maskeraden i Fredags (den 7de Januar) har, uvitterligt for Publikum, ikke blot indskrænket sig til Operahusets store Sal. Ridehestene i de Kongelige Stalde have været sadlede, Hestgarden skal have været i Bevægelse, saavel ved Kasernen som i Theaterdirecteurens Værelse i Operahuset; Patroner skulle have været uddeelte til de forstærkede Vagter. Med eet Ord: en maskeret Frygt for Uordener af en farlig Ar har ladet sig spore. Vi begribe et Anledningen til alle disse Forsigtighedsregler, saavelsom til nogle andre Tildragelser i samme Aand, under selve Maskeraden. Men vi troe, at de bevise en ufortjent Mistroe til det roligste Publikum i Europa. - Vi benytte denne Leilighed til at yttre den Overbeviisning, at den i lang Tid yttrede Misfornøielse med Theaterdirecteurens Person forekommer os, aldrig burde give Anledning til saadanne Ubehageligheder. Man bør kunne tiltraStockholms Publikum Dannelse nok til at indsee, at i godt Theater aldrig kan erholdes førend private Theatre kunne danne sig, og at indtil dette skeer, den ene fornemme Theaterdirecteur kan være ligesaa god som den anden. Det undrer os, at man holder sig til Personen, paa en Tid, da man burde vente, at Opmærksomheden alene vilde blive henvendt paa selve Jnstilutionernes Feil.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Blandinger. Cholerasygen, som begynder at yttre sig temmelig alvorligt i Galizien og Russisk Polen, har nu og fundet Veien længere nord paa, og raser nu ogsaa i Finland, hvor den i Staden Villmansstrand har bortrykket adskillige Mennesker. Vel vil man trøste sig med Tvivlen om og det er den ægte Jndiske Cholera, men det være nu ægte eller uægte, saa er Trøsten, liden, naar Patienten døer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Jstedetfor Bankørhuset Lasitte & Comp. i Paris, der i disse Dage paa en Maade, som man siger, stridtede, er nu opstaaet et nyt Huus, bygget paa det Gamles Ruiner, og som skal forestaaes af den gamle Bankørs og nu Finantsministers Brodersøn Hr. Forridre Lafitte og hans Compagnon Aguado, der i Handelen har indskudt to Millioner Franker. - Ogsaa det i endeel Aar megen Opsigt gjørende combinerede og i flere Vexelstæder virkende Bankørhuus Brødrene Roth. schild befindes at være ikke frit for Meen og Skrøbelighed og vel endog nær ved at vakle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Expeditionen fra Frankrig til Algier i afvigte Sommer tog en daarlig Ende. Uhyre Summer kostede den Landet, og Desens tagne Skatte forsloge kun lidet til at dække Udrustnings Omkostningerne. Flere Tusinde gjeve Franskmænd ere begravede i Algiers brændende Ørkener, og nu finder man, at Erhvervelsen intet Udbytte giver, men endog kræver bestandigt Tilskud, og man har paa den Grund besluttet at tilbagekalde hele Armeen, blot for det første med Undtagelse af fire Regimenter, som vel snart ville befindes utilstrækkelige til at beskytte Stædernes og de omliggende Slet ters fredelige Jndbyggere imod Overfald af Beduiner, Kabyler og hvad man ellers kalder disse Skarnsmennesker, som komme ned fra Bjergegnene og gjøre skikkelige Folk Kvide og Fortræd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Fra Basel skrives: Roligheden er her paa en Maade tilveiebragt igjen, men Alting er alligevel endnu under Vaaben, da Landmændene ere paa det heftigste forbittrede over deres Nederlag. Jmidlertid haabe vi, at de nu have overbeviist sig om deres Afmagt og ikke vove noget nyt Forsøg igjen.¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Kongen af England har udnævnt Hertugen af Rich mond til at være General-Postmester i Storbritannien, der vel er et Embede, som kan føde sin Mand. - Bemeldte Hertug burde kunne leve uden saadan Embeds-Jndtægt, da han tillige er Hertug af Lennex i Skotland, Hertug af Aubigny i Frankrig, Greve af March, Oberstlieutenant i Armeen og Oberst ved Mi sen i Susser, samt Over-Øvrighedsmand i Chichester, og desuden Besidder af Godser, som indbringe meget, i Særdeleshed i Landskabet Susser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Det skal ikke være sandt, hvad man nylig fortalte, at Hertugen af Newcastle fik en god Portion Prygi den ham tilhørende By Newark upon Trent, da han endog samme Dag, som syg og sengeliggende, maatte holde Stuen hjemme. Jmidlertid, hvad han ikke har faaet, har han vel ærligen fortjent, og han kan jo trøste sig med at have Noget tilgode, der altid kan omsættes til en rimelig Disconto.