Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-18
Udenlandske Efterretninger Frankerig. Som Referent ved den Commission, der var udnævnt til at prøve det forhen omtalte Lovforslag mod politiske Foreninger, fremstod d. 6te Hr. Martin i de Deputeredes Kammer og aflagde sin Beretning. Commissionen billigede ikke alene de i Lovforslaget anordnede Forholdsregler og Straffe, men troede endnu at maatte andrage paa saadanne Personers Afstraffelse, der overlade deres Boliger til Forsamlingssteder for deslige Foreninger, hvilket skærpende Tillæg opvakte en lydelig Murren paa Oppositionens Bænke. Discussionen blev udsat, indtil Forhandlingerne og Municipallovene vare endte. Politiets Forhold under Urolighederne i Paris d. 22de og 23de Febr. har meget beskjeftiget baade Kammeret og Bladene. D. 6te fremtraadte Hr. Salverte, og forelæste en Mængde Breve fra Personer, der havde været enten Vidner til eller Offere for Politiets Voldsomheder, i hvilke Breve en Mængde Mishandlinger opregnedes, som vare udøvede mod Oldinger, Qvinder og Børn. Hr. Salverte forelagde Justitsministeren flere Spørgsmaal, denne Sag vedkommende, og androg paa en parlamentarisk Undersøgelse. Saavel hans Foredrag, som Ministeren d'Argouts Svar, samt derr. Mauguins, Odilon-Barrots og Fleres Yttringer, fremkaldte levende og tildeels heftige Optrin, der dog tilsidst endtes med, at Hr. Salverte tog sit Andragende tilbage, efter at derr. d'Argout og Persil havde erklæret, at en retlig Undersøgelse om disse Begivenheder var indledet, og efterat Odilon Barrot havde forbeholdt sig Ret til igjen at optage Salvertes Forslag, dersom den retlige Undersøgelse paa en eller anden Maade skulde gaae i Staa. Bladenes Polemik i denne Anledning fik den 9de nyt Liv derved, at Tribunen havde bragt i Erfaring, at en Skræder, ved Navn Lechevallier, var død af de Saar, som Politiets Haandlangere havde bibragt ham, hvilket var et slaaende Beviis mod d'Argouts og Persils Paastand, at aldeles Jngen havde faaet noget betydeligt Saar. - Saameget haaber man i det Mindste at have udvirket, ved at paatale dette uforsvarlige Forhold, at Vedkommende i Fremtiden ville vorde meere forsigtige i Valget af Midler til at undertrykke frembrydende Uroligheder. - Jblandt de Bønskrifter, som i den senere Tid ere indkomne, findes et, hvori Kammeret anmodes om at bevæge Kongen til at udøve sin Benaadningsret imod de i Ham fangne Exministre, og det af den snurrige Grund, at man dog egentlig har dem at takke for Julirevolutionen og dens lykkelige Følger. - Jndicateur de Bordeaux indeholder atter en Protest fra de Fornemste af den derværende Handelstand imod den forventede nye Toldlov. De have indbyrdes forpligtet sig til ved alle legale Midler at modarbeide dens Antagelse, og i alt Fald at sætte dens Afskaffelse igjennem i det næste Kammer. - Det hedder, at Fyrst Talleirand vil med det Første atter komme til Paris. Den pyrenæiske Halv. Dronning Regentinden af Spanien har ved et Decret af 21de Februar tildeelt Kongerne af Frankerig og Engelland det gyldne Skinds Orden, som et Beviis paa sit Venskab. Dhrr. Frias og Florida Blanca have faaet det Hverv, at overrække Ordenens Jnsignier. Sidstnævnte, som er udnævnt til spansk Minister i London, kom d. 3die, paa sin Reise til denne Post, igjennem Perpignan. Fra Bayonne mældes, at Quesada havde med Jver begyndt paa at undertrykke Jnsurrectionen i de nordlige Provindser. Under svære Trusler havde han opfordret Oprørernes nærværende Anfører, Zumalacarreguy, til øieblikkelig Underkastelse, og alle Carlister, som han kunde faae fat paa, og som vare af nogen Jndflydelse, lod han transportere til Santander, for derfra at føres over til de spanske transatlantiske Besiddelser. En engelsk Gesandtskabssecretær, som forlod Madrid d. 2den, har medbragt den Efterretning, at der herskede nogen Gjæring i Hovedstaden, at man ventede Ministrene Burgos's (han havde altsaa endnu ikke faaet sin Afsked) og Zarcos Afsættelse, og at Quesada skulde træde i Sidstnævntes Sted. Jfølge andre Efterretninger skulde Llander udnævnes til Krigsminister og afløses i Catalonien af Espeleta, som igien skulde succederes af Palafor. De øvrige Nyheder fra dette Land indskrænke sig til et Brev fra Saragossa, hvoraf man seer, at carlistiske Opstandsforsøg, hvorom man hidtil Jntet har hørt fra denne Egn, have draget strenge Forholdsregler efter sig, og en mærkværdig Artikel i et Blad fra Barcellona, af hvilken man faaer at vide, at Llander, ved at publicere det forhen omtalte Decret og spanske Borgergarders Oprettelse, har udtrykkelig erklæret, at med de cataloniske Borgergarder skal der, uagtet hiint Decret, ingen Forandring foretages, fordi Saadant vilde være upolitisk og farligt. Om Llander har været bemyndiget til en saadan Erklæring, eller han har givet den paa eget Ansvar, vides ikke.