JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-05-02
Arste Bekaantnachng. De Vurger ud Kansmann Carl Scorg Drix hieseldst har megen einer ansgellaaten Zinsenforderung og 6 Rbdlr. nedst Kosten egen den hiesiger hansbesitzer Oluff Christian Ohlsen, der seit medreren Jahren in Jütland, sich aulhalt, die Wardirung dewirkt, und megen mang ender Mobiliargegenstande der Execution auf die Sudhastation des dem Gedachten Ohlsen geborigen zu Sct. Marier in Stammeharde belegenen Wohshanses cim pernentiis angetragen. Wen nun diesom Antrage Stalt gegeben, und zut offentlicher Verantzernog des gedachten Wahnhuses terminus anf den 30sten September d. J., als Dienstag nach dem 18ten Trin tatis Spantage ange fedt worden, so werden hiernich samtliche Glandiger des benanten Oluf Christian Ohlsen, namentlich ader de mit einem protocollirten Plandrechte i in gedachtem Wohnhause versehenen Creditoren resselben en følge Kazelematents vom 16te Juni 1811 hieduich angefordert und vorg laden, idre etwa gen Einreden und Eierwerdugen grarn dit bradsichtigte Subbastation inner halv 12 Bochen, vom Tage der letten Belanatmachung angerechnet, berVermeidung der Pracinsion und des eizen Stillchweigens, im hiesigen Stadssecretariate, unter Prodneirang ihrer Originalverschhreidungen und adschriftlicher Zurückjulassang derselden, gel drig anzugeben, auch seiner Zeisi in dem nach Ablan der Proc amfrist er jusehenden Justificationstermin zu justificiren, demachst aber das Weitere za, mattigen. slensburg, den 21ste April 1823. Bürgermester ud Nath. J. Jensen. Stadtsecretair. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de Marts sidstleden, som en I læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 13de April næstefter, og er saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter forhenværende Tobaksfabrikant Christian Anthonsen Stegumfeldt senior af Bor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst Jort Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og be 3 bevilge og tillade, at han ved Proclamme, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den dansk. Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet, ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ordtil andet indrykkes i ovennævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor LandsOverret samt Hof= og Staderet i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig i allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 29de Marts 1823. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Lovenschiold. Hansen. discher. Stebuse, Cancenist.
Berlingske Tidende, 1823-05-02
Bevilling for forhenværende Tobaksfabrikant Christian Anthonsen, Siegumfeldt senior, til ved Proclama i Aviserne at indkalde hans Creditorer. s. indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos mig, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 29de April 1823. Christian Anthonsen Stegumfeldt senior, Ifølge Kongelig naadigst Bevilling af 1ste d. M., som er læst udi Christian J ands Stiftsoverret den paafølgende 2den og til vedkommende Værneting, og den 8de, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i den Norske Rigstidende, . Christiansands Adressecontoirs Efterretninger og danske Statstidende, med Aar og Dags Varsal, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og dahls Fogderie udi Mandahls Amt, Christiansands Stift i Norge, Kammer enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa afdøde Foged over Man raad og Ridder Hans Christopher Echorn, til dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for undertegnede Sorenskriver, som Skifteforvalter i bemeldte Afdødes Bye, det heller ikke vides hvem hans andre Arvinger ere, saa indkaldes herved da ovenmeldte Afdøde ingen Livsarvinter, saavidt vil 3, har efterladt, og tillige enhver, der maatte formene sig Arvederettiget efter ham, at anmelde sig hos mig med lovlig Legitimation for deres herom giørende Paastand. Malmøe ved Mandahl, den 12te April 1823. Rested.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Udenlandske Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1823-05-05
London, den 22de April. Ifølge Efterretninger fra St. Thomas af 2de f. M., var Frygten, at England vilde heise sit Flag paa Puertorico ved Siden af det Spanske, opstaaet ved Efterretningen om den dertil af Spanien givne Tilladelse, og det Factum, at der virkelig laae tre eller fire Engelsk Skibe i Havnen St. Juan.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Et Skib, som forlod Veracen, den 5te og Havana den 22de f. M., medbringer Efterretning om, et hele Nyspanien hæres af Partier, og er i en saa anarchisk Tilstand, at Amerikanerne have fundet for godt, at drage deres Gesandt og deres Consuler tilbage. Handelen var gandske standset. De sidste Vestindiske Efterretninger melde intet videre om, at den Franske Escader skulde være løbet ud fra Martinique paa en hemmelig Expedition. Commodore Omen var der mod afseilet til Jamaika.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
En officiel Beretning fra General Madeira fra Bahia af 15de Februar til Kongen af Portugal melder, at Jnsurgenterne samme Dag med betydelig Styrke havde angrebet hans venstre Fløi, men tilsidst tappert vare slagne tilbage fra alle deres Politioner med stort Tab. Madeiras Magt bestod den 14de December af 4301 Mand Linietropper og 4374 Miliz Soldater, og den 14de Felr. af 4222. Mand af hine men kuns 3851 af disse, som for største Delen ved Desertion vare saaledes sammensmeltede. 739 Mand af Linietropa laat i Hospitalerne.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Man melder fra Moctio, norden for Bahia, at Flaaden fra Kiøden 22de Februar der havde landsat 700 Mand, som vare efmar, sær de for at forstærke Beleiringsermeen for Bahia, og at den atter vilde seile tilbage til Rid.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den 24de April. J Forgaars gjorde Lord Holland en formelig Motion og Fremlæggelsen af alle Meddelelser mellem vor res og den Portugisiske Regjering med Hensyn til Portugals Rentralitet fra Frankerigs Side; hvorimod der ikke kunde være noget at indvende, da Ministeren for de udenlandske Anliggender i Lissabon for længe siden havde underrettet den derværende Nationalforsamling om Jndholdet. - Grev Liverpool bemærkede, at nogle af disse Papire ikke vel kunde fremlægges, og at man desuden nu ikke længer kunde være i Tvivl angaaende Portugals og Englands Stilling mod Frankerig, hvorfor han haabede, at Motionen vilde blive taget tilbage, hvilket Lord Holland da ogsaa gjorde. Marg. Landsdown forlangte, at man skulde fremlægge Actstykkerne angaaende det, som i Verona var bleven afhandlet angaaende Slavehandelen, ligesom ogsaa angaaende den Østerrigske Gjeld, hvorom der jo, som den ædle Greve havde sagt, var bleven truffet. en Overeen komst. Det var paafaldende, at vor Fordring paa det ulykkelige Spanien under disse Omstændigheder vare satte igjennem og hine ikke. - Grev Liverpool lovede, med det første at komme frem med disse Oplysninger, som man blot ikke havde vildet blandet med alldre Gjenstande. Angaaende de Østerrigske Gjeld, havde han kuns sagt, at Underhandlingen var rykket fremad, og at Østerrig havde anerkjendt Grundsætningen; Omstændigheder, som siden vare indtrufne med de offentlige Fonds, havde forhalet Afslutningen. - Grev Darnley: Han hørte her for første Gang, at Østerrig var insolvent, siden Gielden skulde afgjøres med en Aversionalsumma, Hr. Pitt havde dog ved Laanets Afslutning syntes at nære den største Tillid til Betalingsevnen. Lord Holland meente, at Østerrig nu saameget bedre kunde accorders med fine Creditorer, da det ved Besiddelsen af Italien og ved at faae Subsidier var kommet i en meget bedre Stilling. Grev Brey spurgte siden, om den Kongelige Gesandt i Madrid, ikke havde indberettet Facta, som hentydede paa, at den Franske Regjering havde anvendt Penge paa at opvække Opstand i Spanien - Grev Liverpool. Der var rigtignok indløbet Efterretninger, hvoraf nogle Medlemmer af den Kongelige Regjering havde drageren saadan Mistanke, men der var intet virkelige Beviis forhaanden, og det var ogsaa bleven bestemt nægtet af den Franske Regjering. Paris, den 23de April.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
J en Skrivelse fra en Royalist i Tolosa af 15de dennes roses meget vor=Troppers Beskaffenhed og Disciplin; men om de Spanske Royalist Horder tales der i en anden Tone. "Quesada - hedder det - commanderer 2 til 3000 Spaniere, som vi have givet Vaaden, men disse gandske udisciplinerede Mennesker plyndre og rove, hvor de komme hen, ja tage endogsaa Hestene fra Postillonerne. Man laaler Dørene til, naar man seer dem komme, og lukker ikke op, før Franskmændene komme til.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den Spanske Commandant i Pucerda havde ladet Garnisonen (Miliz) træde sammen, forelæst dem Qutsadals Proclamation, og sagt, at om de vilde tage Franskmændenes Parti, skulde det staae dem frit for, enten de vilde benytte de tilbudte Fordele, eller blive deres Faner troe, og skulde der være nogen Misfornøiet iblandt dem, maatte han blot strax erklære sig, og ei naar de først stode for Fienden. Constitucion o muerte, var det almindelige Svar Man har her en Afbildning af de Fruentimmers Klædedragt, som i Barcelona gjøre militair Tjeneste. Den er meget anstændig, og de føre en let Landse. Marskalk St. Cyr roser i sit Verk over Catalonien det Mod, som en lignende Bataillon i Girona udviste i forrige Uafhængighedskrig. Ved Valg orhandlingerne i Fortenai i Vender sagde den Biskov, som havde Forsædet i sin Jndledningstale: "det er os ikke tilladt, at vælge Nogen til Deputeret, som maatte være mistænkt for at staae i Forbindelse med en Faction, som i Mørket udruger de værste Complotter, som tænker paa at omstyrte Staten &c.¬
Berlingske Tidende, 1823-05-05
J Fredags overrakte Nationalgardister af alle Grader og Deputerede af alle Ligioner Hr. Mercier den ham bestemte Æressadel. Derpaa blev holdt et Maaltid, hvorved knus en Skaal blev drukken : "Hr. Mercier og hans Kammerater,"De Deputeredes Kammer har, ved at afhandle dets seperette Budget, inddraget de Pensioner, som vare tilstaaede adskillige gamle Folk, der havde tjent ved de lovgivende Forsamlinger under Revolutionen som Portnere, Opvarteere o. a. vel.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den Franske Armee i Spanien. Hovedqvarteret Vittoria, den 19de April. Divisionen Obert har besat Logrono, hvilken Stad havde en Besætning af 8 til 9000 Mand, hvoriblandt 300 Ryttere under Brig. Sanches Julian.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Da den Parlamentair, som blev sendt for at opfordre Staden til Overgivelse, blev modtaget med Finteskud, saa bleve den forskandsede Bro og Staden tagne af et Compagnie Voltigeurer; derpaa gi General Viers frem med Rytteriet, og trængte, efter en temlig levende Fægtning med de Tropper, som droge sig tilbage paa Veien, til Soria, ind i den af dem dannede Carree, fratog dem deres General, adskillige Officerer, 2000 Mand en Fane og en stor Deel Vaaben og Bagage; desuden havde Fienden et betydeligt Antal Døde, hvoriblandt en Oberst. Vi havde kuns nogle Saarede. Fyrsten af Hohenlohe med det tredie Corps formerer Blokaden af St. Sebastian og Pampelona. De forskjellige Spanske RovalistCorps vedblive at flankere og dække vore Troppers Bevægelser. Øst Pyrenæernes Armee. Den femte Division af det fierde Corps er i Dag rykket ind i Spanien, og ankommet til Junquera, uden at træffe paa Fienden. Et Partie af 100 Mand tilfor og nogle Ryttere lode dem igaar see i denne Comme, og droge sig derefter tilbage til Figueras. - Avantgarden har taget Post ved Peralada, og Resten af Divisionen har opstillet sig ved Junquera. En Recognoscering her været fremme indtil Broen ved Camani, hvilken Post er uden Forsvar.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Baronne, den 17de April. Hertugen af Angouleme har befalet, at der ikke maa marschere nogen enkelt Muitair til Armeen, men at det dertil afgaaende Personale skal danne Convoier, og med Bedækning afgaae til dets Bestemmelse. Det var tre Betailloner eller en Trediedeel af den i St. Sebastian, værende Besætning, der alt bestaaer af 3600 Mand, som den Hvevar 2de paa Recognoserring, og stødte paa en omtrent 3 Gange saastærk Afdeling af vore Tropper. - Reisende berette, at de Faldne endnu laae ujordede, fordi man gjensidig frygtede for Overfald. Vore Tropper holde sig paa en Høi udenfor Pladsens Skudvidte. Besætningen i Pampelona bestaaer kuns af 4000 Mand. Milizen, derfra saavelsom fra Vittoria, Tolosa og andre Steder er stødt til Sen. Ballasteros, som skal have 15000 Mand under sig. Stal fæster det sig, at hans Hovedqvarier er i Tarrazona, saa er det at bemærke, at denne ligger paa Kanten af den berømte Position ved Moncayo. Skulde han sætte sig i Forbindelse med Gen. Minas Corps, saa burde det Molitorske Corps paa denne og det Monceyske paa hiin Side marschere paa een Gang, for at bringe hine mellem en doppelt Jld.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
J Jrun er der kuns blevet 50 Jndvaanere tilbage. Fra Bilbageere 5 til 600 Jndvaanere af de første Familier flødte til Hære som et Fricorps. Gen. Morillo har med 15 til 20,000 Mand taget en Postion mellem Leon og Astorga.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Perpignan, den 14de April. Man har længe, og tilsidst under 8de dennes hørt fra Egnen omPuicerda, at Miralles blev haardt indesluttet af forskjellige fra Se opbrudte Detaschementer, og neppe vilde kunne holde sig ret længe, dersom han ikke fik Hjælp herfra. En almindelig befaling til Minas Division paa denne Side beordrer alle hans forskjellige Corps, med Undtagelse af Garnisoner i Figueras, hvor Gen. Milans commanderer, at sende deres Equipaaer til Barcelona. Det synes altsaa, at man ogsaa paa denne Side har antaget det System, ved vor Hærs Jndrykning at drage sig mod Syden. Gen. Milans har erklæret Magistraten i Figueras, et det er hans Hensigt, at nedskyde alle de Qvarterer af Staden, hvor Franskmændene maatte trænge ind, og at Jndvaanerne derfor maae rømme deres Huse. De fleste af dem have ogsaa sendt deres Familier til det Indre, medens Familiefædrene og andre Vaabendygtige for det meste ere traadte ind i Milizen. J et almindeligt med Landshøvdingerne afholdt Krigsraad er det besluttet, i hele Catalonien at hæve en Krigsskat af en Million Realer. Flere Godseiere have tilbudt, at gjøre Forskud af deres Bønders Bidrag. J Barcelona har der dannet sig to Regimenter af Fruentimmer som ville gjøre Tjeneste inde i Staden, især ved de Saaredes Pleie. Cugnet de Montarlot sidder arresteret i Rosas. Man beskylder ham for at være Fransk Spion. Sen. Lieutenant Coctiosquet er ankommen hertil igaar, og strax blev der holdte Krigsraad hos Marskalk Moncey, hvorved ogsaa Intendanten var tilstede, og hvori man synes at have besluttet Hærens Opbrud.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den 15de April. Jdag er al Communicction med Spanien afbrudt, og i Portvendres er der lagt Beslag paa alle Spanske Skibe.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Spanierne have rømmet Puicerda, som igaar er bleven besat af vor General Maringuul. Spanierne have trukket sig til den faste Position Belver ved Segre. General Cortlosquet studsede over Indtagelsen af Pucerde, som skeete uden hans Befaling, da de Tropper, som gik derhen, skulde have gaaet fra Bourg Madame til Ceret. Mange civile Jndvaanere og Milizen vare dragne fra Pucerda tillige med de Spanske Tropper.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
General Mina, hvis Hovedqvarter endnu er i Vich, var igaar i Junquera, og har der sat en Post, som skal passe paa, at al Communication med Frenkrig bliver hævet.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Operationernes Begyndelse synes at være gandske nær Den 17de April. J Dag rykker Divisionen Curial, bestaaende af tre Brigader, ind i Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Madrid, den 10de April. Hos os vedbliver det at være roligt, og Grev del Abisbal er endnu bestandig beskjeftiget med Forsvarsanstalterne, og har nu organdseret den tredie Observationssarmee, der tæller 12,000 Mand fortræffelige Tropper af forskellige Vaabenarteer. Amarante skal paa sin Flugt være ankommen til Zamora, og have anraabt om Gjæsteret.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Vien, den 23de April. Den Østerrigske Jagttager melder fra Constantinopel under 2520 Marts: Der er neppe forgaaet tre Uger siden den sidste Jldebrand, og allerede reiser der sig daglig under vore Øine nye Huse og Vaaninger, byggede af lige saa lette Materialier og med lige saa lidt Eftertanke, som de gamle, for at det ikke skal mangle de fremtidige Jldebrande paa Næring.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den afsatte Storvezier har valgt Nikomedia til sit Opholdsted, Hans Afskedigelse staaer ikke i Forbindelse med noget politisk Forhold men havde alene sin Grund i hans Svaghed, som han selv erkjendte. Som Beviis paa hans Redelighed bliver anført, at han ved at forlade sit Embede ikke eiede mere end 80 Piastre, saa at han manglede Penge til Reisen. Sultanen lod ham derfor udbetale 25000 Piastre, og anviste ham en Pension af 15000 Pjastre maanedlig (?)"Den nye Storvizie har i den nærværende Janischar=Aga en mægtig Støtte til at vedligeholde Roligheden i Hovedstaden. Janitscharerne have neppe nogensinde været saa fuldkommen underknede et holdet i Tømme, som nu. Fra Pustens Side er der gjort Andragende om Fredsnuden, handlinger. Porten ønsker, at disse skulle foregaae i Erzerum.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den 24de er den Algierske og Tunesiske Escadre, bestaaende af 24 Fartøier, Fregatter, Corvetter og Brigger, afseilet til Archiperlagus. Den bliver anført af en bekjendt Søofficer, ved Navn Paveegst, som ved høie Haandpenge skal have bevæget mange Frankiske Matroser til at tage Tjeneste paa Flaaden.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Paschaen af Egypten har paany lovet den betydeligste Hjælp. Vi tage i Betænkning, nærmere at spatificere den, fordi den synes altfor overdreven. Jmidlertid ere vi overbeviste om Urigtigheden at alt det, som man havde anført om hans troløse Projecter mod Porten".
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Constantinopel, den 26de Marts. Den Algierske Escadre er allerede afseilet til Archipelagus, og om faa Dage vil Capudan Pascha følge efter. Hans Flaade skal denne Gang kuns bestaae af mindre Skibe, og selv vil han heise sit Flag paa en Fregat.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Paa denne Flaade skal ikke være andre end christne Matroser, som Porten har lovet høi Sold. Grækerne ville derfor i den tilstundende Sommer faae en dueligere Fiende at kjæmpe imod.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Uagtet Perserne have tilkjæmpet dem mange Fordele, venter man dog, at der snart vil blive sluttet Fred med dem, fordi en vis Jndflydelse, der havde formaaet Perserne til denne Krig, nu ikke ophidsee dem mere.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Semlin, den 11te April. Alle fra Egnen om Seres, Bitolia og Thessalonich ankommende Breve indtil 29de f. M. stadfæste den ældre Efterretning om en Landgang af Grækerne paa Kysten af Makedonien. Tyrkerne ere herover meget bestyrtede, og man kan vente de skrækkeligste Repressalier af Addul Obud Paschas bekjendte Grusomhed. Den berømte Enke Bodeling har plantet sin Sørgefane paa Øen Thasos, hvorfra Tyrkerne pleiede at hente deres Skibstømmer, men vi ansee dog kuns dette Foretagende som en Diversion, da Grækerne neppe ville kunne holde dem der. J Belgrad var der allerede for nogle Dage siden udbredt det Rygte, at Janitscharerne vare misfornøiede over at Sultaner, havde afsat den Stordizier, der havde bidraget mest til Haled=Effendis Fald, og at de derfor havde bortfort Sultanens eneste Søn, og bragt ham til deres Kaserner. Siden ankom tvende Catarer til Belgrad, og de derværende Tyrker tale gandske uforbeholdent om den ne Begivenhed, som dog nok meget behøver at stadfæstes.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Fra den Persiske Grendse er det over Erzerum kommet Beretninger til Paschaen, om at hele den Tyrkiske Armer i Begyndelsen af Marts var bleven lotalt slaaet af Perserne. Man angiver Antallet af de dræbte til 25,000. Siden er der saavel i Constantinopel som overalt i Asien bleven gjort store Tilberedelser.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Ny-Rork, den 1ste April. Ifølge Breve fra Veracrux af 1ste Marts var Forbindelsen med Mexico gandske afskaaren. Jturbide skal have forladt Mexico med nogle troe Soldater, uden at man vidste, hvor han var bleven af. Den 12te Febr. var der sammentraadt en republikansk Junittil at forberede Sammensætningen af en Congres i Jalepa. (Jfølge sildigere Efterretninger, skulde Jturbide den 2den Marts endnu ikke have nedlagt sin Krone.) Provindserne Campesche og Yucatan vare for ham.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Fra Guatimala er der indløbet den besynderlige Efterretning, at den betydeligste Provinds, St. Salvador, havde besluttet at tiltræde vor Union, og allerede midlertidig blev regjeret som dertil hørende, fordi den Mexikanske Regjering ikke havde vildet antaget de Betingelser, under hvilke Provindsen vilde tiltræde det Mejicanske Rige.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Den Columbiske Regjering har under 20de Januar forbuden Jndførselen af alle Spanske Frembringelser, under Straf af Skibenes Confiscation og Varernes Tilintetgjørelse.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Jfølge Skipper-Efterretninger, hersker der i Lima den største Uorden; flere Udlændinger vare myrdede, uden at Gjerningsmændene vare blevne straffede; Statspapirene tadte 50 pr. Ct. af deres Værdie, og Tropperne fik ingen Sold. Den Spansk Generer, Canteraae stod med 7000 Mand 40 Mile fra Lima; Pisco og at beSydhavne vare endnu i Spaniernes Hænder. Den Spanske GanValdes havde 5000 Mand.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Andenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Kiøbenhavn, den 5te Mai. Bekiendtgiørelse. fra den Kongelige Qvarantaine-Direction.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Efter officielle Beretninger er den gule Feber udbrudt i St. Marie i Cadix Bugten, ligesom Pesten i Paramithia. Paa Grund heraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine=Forordningen af 8de Febr. 1805, dens 4de C., samt til nøiere Bestemmelse af den Kongelige Qvarantaine Directions Bekiendtgjørelse af 29de October f. A., ere klærer undertegnede Direction følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. a) Smyrna, i Provindsen Natolien.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
2 Alexandria i Ægypten. g) Øen Candia. For mistænkte Lande og Stædet ansees indtil videre. 2) St. Marie og Cadix. b) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede for anførte. e) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsautoritet udstædte, Sundhedsattester. a) Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundbedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Den Kongelige Qvarantaine=Direction, den 5te Mai 1823. Steen Bille. v. Schmidt-Phileldek. Thonning. . Skibsted.
Berlingske Tidende, 1823-05-05
Ved den offentligt foretagne Trækning af det 70de Kongelige Kiødenhavnske Klasse=Lotteries anden Klasse, blev Mandagen den 5te Mai 1823, overeensstemmende med Planen, udtrukket 13 Nummere, hvilke Tretten Nummere udkom i følgende Orden : Træk. No. 1 S 97 1 150 157 77 160 95 187, 72, 93. Træk. 11 12 11 No. 2251 142 188. Den heraf, overeensstemmende med Planen, følgende Fordeling, af Gevinsterne vil i Trækningslisterne nærmere blive udvikiet.