Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-09-28
Engelland. Reformisternes Formand, Mr. Hunt, holdt den 13de Septbr. sit Triums-Jndtog i London. Alle Gaderne, fra den ene Ende af Staden til den anden, vrimlede af Mennesker. Alle Vogne, Karrer, kort sagt ethvert Kiøretøi, som var at tilveiebringe, havde formeret, Rækker og vare fyldte med Nysgierrige. Vinduer, Tage, Lygtepæle, Træer, Mure og alt hvad som kunde bestiges, befaaet med Mennesker. Saasnart Hunt lod sig see gientonede Luften af Fryderaabet: Han kommer : Helten kommer, og nu var Alt i en grændseløs Forvirring, hvorved flere Mennesker søndertraadtes. Processionen gik for sig i følgende Orden. Først nogle hundrede Fodgiængere med store Egeknipler i Hænderne; derpaa bar En paa en Høegaffel et Bundt hvide Stokke, Tegnet paa Enighed. Dernæst de 200 Komitterede med hvide Heroldsstave, paa deres Hatte havde de tre Laurbærblade og i Midten deraf en Blomst af de røde Stangbønner. Dem fulgte en Mand med en Fane af grøn Farve, hvorpaa en iklandsHarpe var afbildet, med Jndskrift: "Almindelig, borgerlig og Religionsfrihed." En Mængde Jrlændere og adskillige Tusinde af alleslags fulgte efter Derpaa et Korps Musikantere og Rottere, med en hvid Fane, omvunden, med Sørgefior, med Paaskrivt: Til et udødeligt Minde, om Masakren i Manchester. Nu atter en utallig Folkemængde, med trefarvede Faner, derpaa Fødgjængere med røde Kokarder og hvide Stave. Endelig den Huntske Fane med de Ord: "Almindelig Valgret." Fire Vogne med Folkeskribentere, førende en himmelblaa Fane med Jndskrift: "Pressefrihed." Atter Fodgjængere, en Vogn, med Watson, Thistlewood og Preston, med en skarlagen, rød Fane, hvorpaa med gyldne Bogstaver: "Hunt, Kæmveren for Frihed og Ret." Grupper af Ryttere og Fodgiængere ; en Herre til Hest med en stor Pergamentrolle, en Anden holdende en Stang med et Brød paa. Endeligen Hunt selv, med sin hvide Hat paa Hovedet, i en aaben Kareth, trukken af det jublende Folk, der desuden omgave ham paa alle Sider. Bag paa Vognen stod en Person og svingede med en blodrød Fane, hvorpaa den læstes: "Frihed eller Død!" Ovenpaa Karethhimmelen sad en dito med rød Frihedshue paa. Toget sluttedes med en Mængde Vogne, utallige Ryttere og Fodgiænge, re. Da Hunt passerede forbi Mansion House og saa Lordmajoren ved Vinduet, bukkede han sig tregange med en ret satyrisk Mine. Toget, der anslaaes til 300000 Mennesker, gjorde holdt ved Kron= og Anker=Kroen hvor Hunt fra Balkonen holdt en Tale til Folket, takkede for den ham beviiste Ære og formanede til Rolighed. Efter et tredobbelt Frydeskrig skiltes Folket roligt ad. Ved Æresmaaltidet vare 400 Personer tilstæde. Hunt, holdt en Tale, som var saa dristig, at intet engelsk Blad har vovet at meddele den. ca ira, Marseillerbymnen og alle de gamle vilde franske Frihedssange bleve siungne. Slutningsskaalen var: "Brutus, som afskaffede Tyranniet i Rom!" - - Ogsaa i Skotland begynde Reformisterne at sætte sig i Bevægelse. Staden Pais ley var i fuld Oprør og Glasgow i Giæring, Næst Edinburg ere disse de to største Stæder i hele Skotland. J Dublin, Jrlands Hovedstad, er truffet militairiske Foranstaltninger, der synes at vise, at Regieringen frygtede der et Brud paa den offentlige Ro og Sikkerhed. Man skal i Omegnen have seet ved Nattetid hele væbnede Skarer. - Ved det sidste Borgermode i London er Lordmajoren bleven udpebet af Pøbelen. - Ministeriet synes at være i stor Virksomhed; Folket overalt i en farlig Giæring.