JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Nye Opfindelser og Opdagelser. Om at giøre Barbeerknive skarpe. Man tager Skiefer, vadsker den godt, støder den i en Morter og sigter den igiennem en fiin Haar sie. Af dette Pulver blander man først noget med Brøndvand, og derefter med Olievenolie, indtil det bliver saa set som Fedt. Afdenne Grød lægges noget paa en velrenset Strygrem og denne bruges som sædvanlig. Middel imod Drukkenskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Om Virkningen af det æddikesure Ammonium imod Drukkenskab har Hr. Massuier sendt en Skrivelse til Hr. von Ferussac. Hr. Massuper har anstillet nøie Jagttagelser over de æddikesure Salte overhovedet, og det æddikesure Ammonium isærdeleshed, og Militairlægerne i hans Opholdsted Strasborg have forsøgt at anvende Spiritus Min deret ved Drukne. Virkningen har været høist gunstig; Middelet adspreder paa den blideste Maade alle Tilfælde af Drukkenskab, uden at medføre. de Ubehageligheder, som foraarsages ved det rene Ammonium, hvilken man har betient sig af i Lyon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Man giver 25 til 30 Draaber æddikesurt Ammonium i et Glas Sukkervand. Naar Jndigestion og Opkastelse nærmer sig og Portionen er opkastet, saa giver man en anden, bliver den ikke opkastet og der ikke i 5 til 6 Minuter paa følger noget bedre Befindende, saa giver man endnu 12 til 15 Draaber. Ved Migraine (Hovedpine lader man tage 30 til 40 Draaber koldt, eller 20 Draaber varmt med en Kop Lindeblomster=Thee, omtrent 10 Timer derefter biver man igien en Kop. Det er meget sieldent at Migrainen modstaaer den anden eller tredie Kop.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Om Sukkerøl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Champagner eller Sukkerøl anbefaler Dr. H. A. Gøden, som en kiølende og forfriskende Drik, især i hidsige Sygdomme: den har det Fortrin at enhver Syg gierne drikker det, og at han ikke bliver kied af det. Tilberedningen er følgende: 32 Potter Vand og 2 Pd. Sukker blive paa eengang kaagte herpaa kommer de i et Træekar, og efterat der er blevet saa varmt som nyemalket Melk, bringes til Giæring. Efterat Giæringen er fuldendet, kommer man det paa Flasker, hvori man først har lagt et Stykke Sukker af en Hesselnøds, samt en Draabe Citronolie. Derpaa blive Flaskene tilproppede og forseglede, og nu lader man dem ligge saalænge i Kielder indtil Saften er godt kommet til at skumme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Oekonomiske Nyeheder. Hr. Despond Dubrez Frøe og Handelsgartner. i Lausanne, har i nogen Tid dyrket med megen Held den Nyeseelandske Spinat (Tetragonia ex Pansa.) Jfølge de Resultater, som han har erholdet, fortiener denne Plante at være almindelig bekiendt og dyrket i vore Haver. Foruden at den giver meget af sig hvorved den isærdeleshed om Sommeren, har et udmærket Fortrin fremfor den almindelige Spinat, saa udmærker den sig ogsaa ved en meget behagelig Smag og meere nærende Egenskaber; de allerede talrige Forsøg i Kiøkkenerne, som man har anstillet i Lausanne, lade ingen Tvivl om Godheden og Nytten af denne nye Plante. Hr. Despond har dyrket den i temmelig stor Mængde, saa at han kan giøre sig Haab om at avle saameget deraf, at han kan forsyne de Elskere dermed, som ønske at giøre Brug deraf i deres Supper. (Feuille du cant de Vaud 1825, No. 151, Pag. 220.)Hr. Way har angivet følgende Methode at fortrinlig til at conservere Gulerødder. Efterat have opgravet dem imod Enden af August, afskiærer man Grenene og Bladene, og renser dem fra den Jord, som endnu hænger ved dem, derefter tager man en Tønde i hvilken man lægger først et tyndt Lag Jord, derefter et Lag af Gulerødder, og saaledes vexelviis indtil Tønden er opfyldt. Derpaa tilslutter man den tæt, og sætter den ned i en tør Kielder. De Gulerødder, som blive saale des conserverede blive meget bedre end de, som forblive i Jorden indtil Enden af September og October; endskiøndt de behøve den dobbelte Tid til Kaagning (Antologia, juil 1825, Pag. 162.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Jndenlandske Eferretninger. Ved allernaadigst at befale, at der førstkommende Pintsedag den 14de Mai d. A. skal afholdes en Jubelfest til Erindring om Christendommens Jndførelse i Danmark, har det behaget Hs. Maj. derhos allernaadigst at bestemme, at Præsterne paa denne Dag skulle fra Prædikestolene opmuntre Menighederne til med christelig Velgiørenhed at bidrage til Fuldfærdigelsen af Landets Hovedkirke: Vor Frue Kirke i Kiøbenhavn, og at da samtidig dermed en almindelig Collect skal udgaae til Bedste for bemeldte Kirkes Bygningsfond.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Paa Læssøe forliste Natten til den 19de Marts Sluppen Helene af Christiansand og derfra bestemt til Aarhuus med Trælast; Lasten og Jnventariet vil kunne bierges. Natten til den 24de forliiste paa Steenknuderne Briggen Elisabeth, bestemt fra London til Memel, ballastet. Seil og Tougværk ville kunne bjerges, men Skibet ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Den 31te indstrandede for Vester=Agger Strand, Thisteds Told-Distrikt, den Engelske Brig Friendship, 240 Tons drægtig, fra London bestemt til Danzig, ballastet. Skibet Fran Maria, Skipper Godbersen, fra Flensborg, bestemt til Lynn med Oliekager, er indbragt til Tønningen i synkefærdig Tilstand. Næsten hele Ladningen er beskadiget af Søevand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Den 19de d. lagde Skibet Christianshavn, under Commando af Kapt. Stage, ud paa Kiøbenhavns Rhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Dampskibet Jylland, som den 4de dennes var afgaaet fra Kiøbenhavn, naaede ikke længer end til Helsingørs Rhed, og maatte formedelst haardt Veir vende tilbage, for at tage nye Passagerer med. Uden imidlertid at faae flere end de først indtagne 3 Passagerer, afgik det atter den 11te, og ankom, efter at have lagt hele Onsdagen under Sielland formedelst haardt Veir og stærk Modstrømførst, Torsdag Morgen til Aarhuus, hvorfra det i Fredags igien afgik til Kjøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Nyborg den 8de April. Forleden Dag indkom hertil under Havarie Skipper C. Jacobsen med Sluppen Trine fra Svendborg, der var fragtet fra Odense til Norge. Efter at have lidt meget af Storm, maatte han ankre og en Miil Østen for Værven; da han laae der i en beklagelig Stilling uden Mast og var beskiæftiget med at kaste Lasten overbord, for om mueligt at bierge Livet, kom Skipper H. H. Christensen med Sluppen Jngeborg fra Mariboe, strax ilede han til de Ulykkelige hialp dem at bierge Ladningen, og tog Skibet paa Slæbetoug til Slipshavn. Skipper H. H. Christens menneskekiærlige Handling fortiener saa meget mere at omtales, da han ligeledes forrige Aar med egen Fare biergede Besætningen af et Norsk Skib.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Ledige Embeder. Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Veile Ciøbsted. Løn: 300 Sølv, foruden fri Boelig og Brændsel, samt Høitidsoffer af Menigheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Boddum og Ydbye Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rbd. Præstetienden af Dover Byes 96 Tdr. Hartkorn er allernaadigst tillagt Amtsprovsternes Lønningsfond.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Reykevig Domkirkekald i Island, 80 Specier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Befordringer. Den 29de Marts er hidtilværende Sognepræst i Ringkiøbing og for Rindom Menighed samt Amtsprovst for Hind, Bølling, Hammerum og Nørreherreder under Ringkiøbings Amt, Dr. Philos. P. N. Frost, beskikket til Stiftsprovst i Ribe Stift og Sognepræst for Frue Menighed i Ribe, Sognepræst for Østbirk og Yding Menigheder i Aarhuus Stift, M. Lindhardt, til Sognepræst ved Frue Kirke i Aarhuus og for Aabye Sogn i samme Stift; Residerende Capellan paa Lessøe, J. A.S. Danæus, til Sognepræst for Dragstrup og Skallerup Menigheder i Aalborg Stift; Byefoged og Skriveri Sæbye, samt Herredsfoged og Skriver i Dronninglunds Herred under Hjørring Amt, Overkrigskommissair H.R. H. Müller, til tillige at være Birkedommer og Skriver ved Sæbyegaards Birk. Den 5te April er Byefoged og Skriver i Frederikshavn og Herredsfoged i Horns Herred, Major T. F. Westenholtz, R. af D., beskikket til Herredsfoged og Skriver i Aars og Sleth Herreder, Biørnsholm og Malle Sogne derunder indbefattede, samt til Birkedommer og Skriver i Løgstøers Birk i Aalborg, Amt; Cand. juris O. Stephensen til surnumerair Justitssecretair ved Lands-Overretten i Island; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Veile, L. B Leth, til Sognepræst for Lilleheddinge og Haunløv Menigheder unden Wemmetofte Klosters Godser i Siælland. Den 25de Marts er Cand. Philolog. B. Borgen, og Cand. Theol. P. A. Plum beskikkede til Adjuncter, ved Metropolitanskolen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Kjøbenhavns Børs, den 18 April. 1826. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 235 Spec. 231. (Den 18de April 1825, 218.) Disconto. 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. (Jfjor13 Mk. 1 s.) Kongl. Obligat. (uden Renter, 86. a 86 1/2 Rbd. Sedler. (Jfior 94 a 94 1/2.) Nationalbants-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 100 a 100 1/2 Rbd. - Dito i Sedler 115 1/2 a 116 Rbd. 3 PC. Rigsbank=Obligation, Renten pr. 6te Januar. Norske Laan til 6 PC. 100 a 100 1/2. Dito dito til 4 PC. 91 a 91 1/2.3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 58 1/2 a 59. Norske Rigsbanksedler 194 1/2 a 195. (Jfior 197 a 197 1/2.) Svenske Sedler 3 Mk. 7 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
a VERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Bekiendtgiørelse. Herved bekiendtgiøres for Slagelse Kiøbstads Jndvaanere: at den befalede Halvaars Examen afholdes paa Borgerskolen førstkommende Tirsdag den 25de April d. A. og følgende Dage i de for Skolegang anordnede Timer; hvortil alle de Unges Venner, Hosbonder og Forældre herved indbydes. Tillige paamindes alle vedkommende Forældre og Foresatte om at indmelde til forestaaende 1ste Mai i Skolen de Børn, som nu maatte have fyldt deres syvende Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Commissionen for Slagelse Skolevæsen den 20de. April 1826.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Ved Skiftet efter afdøde Jndsidder Paul Jørgensen i Rohncklindt, Johnshoved Sogn, Præstøe Amt, er anmeldt som Arving, den Afdødes Søn, Rasmus Paulsen Bønsvig, der skal være i Cofardiefarten, men formodes død, da han ikke i 7 Aar har ladet høre fra sig. Denne Arving indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, i Med for Forordningen af 5te Juli 18228 2, til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter i Boet, og ved de afholdende Skiftesamlinger at tage Møde eller lade møde, om han endnu maatte være i Live. Præstøe den 11te April 1826. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Kreditorerne saavelsom Arvingerne i Stervboet efter i Kundbye paa Holbeks Amt afdøde Ungkarl Peder Pedersen, født i Lundbye, indkaldes herved ifølge Plakaten af 26de Octbr. 1792, de Første for at fremkomme med deres Fordringer, og de Sidste for at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter, hvorhos anmærkes at Boet er meget ringe. Løvenborg pr. Holbek den 14de April 1826. Torst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Fredagen den 28de April Formiddag Kl. 10, bliver i Corsøer Kiøbstæds Skov ved Auction bortsolgt Barken, af 38 Eege. De Lysthavende ville møde ved Skovhuset. Corsøer den 20de April 1826. Castenschiold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Reebslager Smits Huus uden for denne Nestved. Byes Ringsted Port Matr. No. 83, med tilhørende lukte Reebslagerbane og en Deel Reebslager, Værktøi, samt den til Huset liggende Haugeplads, indeholdende omtrent 3 Skpr. Land, stillet til offentlig Auction 1ste Gang Onsdagen den 3die Mai d. A., 2den Gang Onsdagen den 17de Mai d. A. og 3die Gang Torsdagen den 1ste Juni d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11 enhalv, første og anden Auction afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die og sidste Auction i det sælgende Huus. Conditionerne, hvoriblandt: at endeel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa mit Comptoir. Nestved den 17de April 1826. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Torsdagen den 27de April, om Formiddagen Kl. 9. bliver paa Ludvigslyst ved Holsteinborg foretaget offentlig Auction over en Deel Jnd- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Sopha, Dragkiste, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber, Jern- og Blik Kiøkkentøi, endeel nye og gode Meierieredskaber, en Ridehest og 2 Kiøreheste, en grønmalet Fiellevogn med Lædersæder, nogle Køer og Qvier samt Sviin, saa og et Partie røget Flesk m.v. Heste, Køer, Sviin og Vognen, vil vorde bortsolgt i Middagsstunden. Hvilket herved bekiendtgiøres. Rude den 13de April 1826. Klüwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Den 15de April Kl. 12 om Middagen opkom Jldebrand i Gimlinge Bye. Fem Huse og een Gaard blev lagt i Aske. Nogle af de Brandlidte fik reddet lidet, andre næsten intet. Enhver Veltænkende, som have Evne og vil række disse Trængende en Understøttelse, behage at levere til mig Undertegnede eller til Apotheker Achen paa det almindelige Hospitals Apothek i Kiøbenhavn. Regnskab, for hvad der modtages, skal blive offentlig aflagt af Gimlinge den 17de April 1826. Tryde, Stedets Sognepræst. Praktisk Anviisning i Landoeconomien, udgivet af Tiende-Commissair Giersing, første Deel, 47 Ark, iberegnet 6 Tabeller, har forladt Pressen, og faaes heftet for 4 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn hos Kiøbmand Fischer i Stagelse, hos hvem Dhrr. Subscribentere anmodes at vilde lade afhente deres Exemplar. Denne Deel afhandler: Jordsmonnet, Grundforbedringer, Jordbruget af hvilket Afsnit Sædeskiftet er omhandlet og bragt Beregning efter de nyeste Principer) Agerdyrknings=Redskaber, Mark=Arbeide &c. J anden og tredie Deel vil blive afhandlet alt hvad der vedkommer Høst-Arbeiderne, Sæds og Brakfrugters Behandling i Huus, Huusdyrene, Regnskabsvæsenet, Overformynderiet, Lodsvæsenet, Gods Administration, Forvalter=Instrux, Jagttagelser ved Land Eiendommes Kiøb, Salg og Aflevering m. m., kort alt hvad der for den praktiske Landmand er af Vigtighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Hvo der subscriberer paa det hele Værk, hvis 2den Deel vil udkomme i Midten af dette Aar, og 3die Deel i Begyndelsen af Aaret 1827, erholder denne 1ste Deel for 4 Rbd. Sedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Undertegnede, som ved lang Øvelse har erhvervet sig Færdighed i Skræddersyening efter Maal, anbefaler sig saavel til dem, der maatte ønske Underviisning heri, som til dem, der ville beære hende med Arbeide i dette Fag. Mad. Anne Marie Løchte, boende i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
En Gaard i Ormitsløv Bye af Hartkorn 6 enhalv Td., og dertil fortrinlig gode Jorder, kan strax erholdes til Fæste, naar Vedkommende henvender sig til undertegnede Forvalter. Taarnholm den 20de April 1826. Mortensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
At jeg fra min forrige Boepæl er henflyttet til Gammel Torv Nr. 71 og 72, bekiendtgiøres herved. J det jeg paa det forbindtligste takker de Ærede, der hidtil have forundt mig deres Søgning, anbefaler jeg mig fremdeles til inden, og udenbyes Venner. Reel Behandling skal være Formaalet for min Bestræbelse. J. S. Kalkar, Kiøbmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Da jeg fortsætter Professionen efter min sal. Mands Død, saa anbefaler jeg mig til Enhver, der ville forunde mig deres Arbeide. Reel Behandling skal stedse være Formaalet for min Bestræbelse. Slagelse den 14de April 1826. Sophie Frederikke Ringberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
En Condition er ledig strax eller til St. Hansdag for et Fruentimmer, som godt forstaaer Madlavning, er bekiendt med alt, hvad der henhører til en Landhuusholdning, og tillige kan forrette indvendig Gierning i Huset. Man henvender sig hos Birkedommer Lautrup i Vester Egede ved Gisselfelde, men uden de paalideligste Beviser om Troskab nytter det ei Nogen at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Kalkudmaalingen fra Frederikslunds Kalkovn vil skee Mandagen den 24de April førstkommende, hvilken Dag de Lysthavende anmodes om at lade den Kalk de ønsker afhente. at kjøbes paa Apotheket i Skielskeer fra Blodiger nu af til næste Septbr. Maaneds Udgang, og betales med den mueligst høieste Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-22
Undertegnedes Comptoir er henflyttet til Hjörnet af gammel Strand og Holmens Canal (Större Stræde No. 100. Kiöbenhavn den 17de April 1826. C. L. Lütkens Enke. Følelseil, No. Side 484, Lin. 5, Japantiske, læs: Japhetiske
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RES Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 121 Aarg. No. gen April 1826. 121 Aar. do. 33.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Tirsdagen d. 25. April 825 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Hannover i Georg den 1ste Person paa den Brittiske Throne (der som bekiendt var de Vigske Grundsætninger hengiven) saa antager dog Lord Russel, at Nationens politiske Characteer blev først uddannet til sin nærværende Fuldkommenhed ved det politiske Partie, som dannede sig under Marqvien af Rochinghams Anførsel og under Burkes Veiledning, hvilket bekjæmpede og tilsidst overvandt Lord Norths letsindige Administration; fra dette Partie udspringer den Forbindelse, som endnu finder Sted i England imellem flere store Familier og talentfulde Mænd, som fornærværende Tid kalde sig Vhigs. J Grunden siger Lord Russel med Føie, beroer den Constitution, som de forsvare, langt mere paa Nationens Sands for Orden Maadehold og Agtelse for Loven end paa Statsforfatningens Former. Af dette Folkets Sindelag fremgaaer en Modstræbelse imod enhver Undertrykkelse, som gaaer saavidt, at det antager sig selv Mennesker, som det foragter, naar det seer ud som der bliver gjort den Uret. (Dette saae man tydeligt i Aaret 1764 ved Sagen med den berygtede John Wilkes og ganske nyelig ved en anden høist mærkværdig Affaire. J denne overveiende Stemning hos Nationen for at vaage over hvad der er Ret og Orden findes Lord Russel den sikkerste Støtte for Monarkiet, og han tænker sig ogsaa af den Aarsag en Parlamentsreform ikke at ville have saa frygtelige Følger, som saamange forestille sig det. (Man burde derfor ikke saameget henvende sin Beundring til den Engelske Statsforfatning selv, hvilken hos et andet Folk vilde vise sig at være høist mangelfuld, som til det Engelske Folk selv, hvis Aand veed at give en saadan Statsforfatning et saa høit Præg af Fuldkommenhed. Det er et mærkværdigt Phoenomen i vore Dage, at i Frankerige, hvori Folket er ikke nær saaledes stemt til at soutinere en saadan Statsforfatning, udvikler sig en saadan opløftet Aand ikke i Forsamlingen af Folkets Repræsentanter; men i Aristokraternes Forsamling; Pairernes Kammer begynder at spille en udmærket, selvstændig og glimrende Rolle).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Lord Russel dadler Pitt, fordi han i Revolutionen bragte England i Krig med Frankerige, som unødvendig; derimod anseer han Krigen mod Napoleons Overmagt, som et National-Anliggende. Han betragter en stor staaende Armee som farlig for Folkets Frihed, vel ikke som et Middel i Monarkens Haand til at underkue Parlamentet; men vel som et Middel i Kongens og Parlamentets Haand til at betage Folket sine Frieheder og til at føre et militairt Herredømme, over det, hvortil Veien var banet for nogle Aar siden ved de Radicales afsindige Foretagender, og som gav Regieringen Anledning til at beskytte den borgerlige Orden ved usædvanlige og voldsomme Forholdsregler. Dog forhindrede nogle anseelige Medlemmer af Parlamentet, og især Lord Greenwille, at disse Uordener ikke bleve brugte som et Paaskud til at forøge den staaende Armee. – (En saadan Anledning kunde Oppositionen mod Kornbillen blive i vore Dage naar Folkestemningen skulde i dette Stykke erklære sig alt for heftigt imod Parlamentet). Det er ikke umueligt, siger Forfatteren, at ikke engang et herskende Partie drister sig til høit at paastaae, at Kongen vel maae beholde det i sit Ministerium, fordi det har ved sine umaadelige Midler og utallige Medhielpere har forskaffet sig en saadan Mængde Tilhængere, saa at ingen uden det kan formaae at soutinere Majoriteten i Parlamentet; saa det er tænkeligt, at en energisk Regent kan engang i Tiden selv tage sin Tilflugt til en Parlamentsreform, for at befries fra det trykkende Herredømme, under hvilket han holdes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Lord Russel finder da saaledes den kraftfuldeste og sikkerste Støtte for det Engelske Folks politiske Rettigheder ikke i Statsforfatningens Former; men i det Sindelag, som er udbredet og som hersker hos Folket selv; men han tilstaaer, at der i den nyere Tid er foregaaet en paafaldende Forandring i Folkets Tænkemaade; Haandteringer, Jndustrie og Handel have i det sidste halve Aarhundrede erholdet en Udstrækning, som tilforn maatte holdes for at være utroelig og næsten synes at være umuelig (dette bliver uden Tvivl en Bane til Undergangen af Englands Storhed. Al Overspændelse leder dertil. Men den Deel af Nationens Beskiæftigelser, som lægger Vind derpaa, og hvis Antal har nu taget saameget til, staaer ikke i en saa nøie Forbindelse med Kundskaben om Statsforfatningen og Folkets Rettigheder, som de Statsborgere, hvilke eie Jorder, som dyrke dem og som skulle leve af dem. (Manufakturisterne og de Handlende have mindre Andeel i Parlamentsvalgene end Landbrugerne, og altsaa mindre Jnterresse for Statsbestyrelsen; de have mindre Tid til at opklare deres Forstand, og deres Stilling i Livet er mere usikker og passioneret). Deres Beskiæftigelser, dependere langt mere af Dagens afvexlende Forhold, deres Jnterresse er derfor mere foranderlig og deres Bedømmelse over Regieringens Forhold langt mindre stadig; men Yttringen af deres Sindelag er langt meere heftig; de forledes let til heftige Opbrusninger, hvilket giver kun Anledning til at forstærke den offentlige Magt. Hertil kommer, at Nationens Deeltagelse i dens fælleds Anliggender har taget meget mere til i Udstrækning end i Jntensitet. Siden Aviserne ere i England bragte til en saa overordentlig Fuldkommenhed, saa er Lysten til at oplyse sig, tilligemed Midlerne dertil, bleven overmaade forøget. (Dette har Skatkammerkantsleren ogsaa nyelig sagt i Parlamentet). Enhver vil nu dømme om alting, fordi han kan erfare alt og troer at forstaae sig paa alt; men derfor falder det ogsaa de Mænd, som af den store Hob ere valgte til Parlamentets Medlemmer og som træde ind i Oppositionen meget vanskeligt at holde sig i den almindelige Agtelse, uagtet al den Overlegenhed de kunne besidde i Talenter og i Kundskaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Ministernes Tilhængere kunne let benytte denne Stemning for at svække deres Modstanderes Jndflydelse ved at unddrage dem deres mægtigste Støtte, nemlig deres Parties Hengivenhed. De kunne bevirke dette uden at exponere sig selv, og de betalte Tilhængere af deres System (siger Lord Russel) give sig ikke ud for andet end for hengivne Tienere af deres Herrer; dog sætter han Tillid til Nationens uforanderlige Esprit, at disse farlige Omstændigheder for det Engelske Folks Frihed og Held ikke ville frembringe saa skadelige Virkninger, som de bebude.