Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-01-22
No. 9. Det Londoner Kabinetvar Aarsag til Preussens ulykkelige Forfatning, fordi det var Aarsag til Krigen, da det hemmelig gav Preussen at forstaae, at Frankerig vilde give Hannover tilbage til Engelland. Har den vel understøttet Kongen af Preussen, Keiseren af Ruslanhar fægtet for ham og udvirket, at man har gjengiver han sin Krone. Vistnok tilbød Frankerig Preussen en Seng. ratfred; men det forstaaer sig, at Preussen dengang ikke uden Ruslands høimodige Mellemkomst, var bleven rømt før Engelland havde sluttet Fred. No. 9. Der er ingen nye Kontributioner bleven paalaat de Preussiske Stater. Alle Lande imellem Niemmen og Weichselen ere rømte; Resten er det ikke, fordi ingen Tidspunkt dertiler fastsat i Traktaten, fordi foregaaende Arrangements med Kongen af Preussen ikke ere tilendebragte, fordi Kjøbenhavns Expeditionen har forvoldt nye Uvighed i det Nordlige Europas Anliggender, fordi der Preussiske Minister, som, ifølge sit Kabinets gamle Politik, har ved falske Hemmeligheds Meddelel. ser saa got underrettet det Engelske, er endnu i London, fordi Engelske Skibe ere modtagne i Memel; og endelig fordi Rusland og Frankerig maae være eenssindede i den overordentlige Tilstand, hvori Storbrittanniens Uretfærdigheder har sat Europa. Beskyldningen om Preussiske Undersaatters Aflivelse er reent meningsløs Franzoserne føre Krigen redelig, og dræbe sandelig ingen rolige Undersaatter i erobrede Lande; de tage inger Privatpersoners Eiendomme; de beskytte dem. Læser derimod Engellands Søekoder, J Fastlands Nationer, og seer, hvorledes dets Land=Koder vilde være, hvidet var saa mægtig paa Landet som paa Havet. Det bemægtiger sig ikke allene Fyrsternes Skibe, med hvem det er i Krig, men ogsaa Koffardieskibene, som føre Privateyendomme. Hvad Forskiel er der vel paa disse og Privarpersoners Varemagasiner i erobrede Provindser, eller Varetransporterne fra Hamborg til Berlin eller fra Triest til Tydskland. Hvorpaa grunder denne for skjellige Fremfærd sig? Det ene er Resultatet af Engellands galdesyge og uretfærdige Politik, det andet en Frugt af Frankerigs libe. rale Politik og Civilisation. Hvad Grund kan Ministrene vel have til, at omtale Preussen i dette Manifest? Hvorfor nu bekjendtgjøre denne indigerete Paragraf, som tydelig viser, at den Aand, som har ladet det BerlineKabinet begaae saa mange Feiltrin, endnu ikke er ganske qvalt. Frankerig har rømt mange Lande Engelland intet Eneste, og den foreløbige Basts for alle dets Underhandlinger er Besiddelsestilstanden uti possidetis).Man seer ikke Frankerig angribe dets Allierede uden Krigserklæring, eller overumple deres Hovedstæder ved Forræderie. Engellænderne angribe for at røve og efter udøvet Plyndring og Brand drage de bort. Denne Krig smager dem, thi det er en Søerøverkrig. Da de engang vare i Kjøbenhavn, skulde de have blevet der indtil Freden. De have til Skjændselen for et afskyeligt Foretagende føiet Vanæren af en skjændig Flugt. - Var det end saa, at Franzoserne forlangte meget af deres Fiender, saa maae man spørge, hvorfor skulde de ikke gjøre det? De have 300,000 Mk. paa Benene og ere beredte til alle Opofrelser, hvis det gjaldt om at fordoble deres Magt. Jkke som er Krigen deres naturlige Haandværk, eller som om saa mange Agerdyrkningen frarevne Armee ingen Offere koster dem. Som Besiddere af et skjønt Land vilde de heller opofre sig til Erobringer i Handel og Jndustrie. Men Eders Tyrannie hindrer dem derfra. I have vakt Kjempen og vedblive at tiere ham. J 15 Aar har Eders Uretfærdighed forøget hans Magt. Han vil en allene ikke nedlægge sine Vaaben, han vil meget mere udvide dem indtil han har erobret Havets Frihed. Ville J. Freden, da vil Frankerig findes beredvillig dertil. Det vide J. Man kan i denne Anledning citere en bekjendtAneldote: Da den Keiserlige Garde marscherede til Jena og man vidste, at Keiseren ligeledes skulde afreise nogle Dage derpaa, spurgte Lord Landerdale Hr. v. Champagni, vilde Keiseren vel standse sine Troppers Marsch til Preussen, ifald Engelland gjorde Fred. Keiseren svarede Ja Med eet Ord kunde I have reddet Preussen. Havde J forhindret denne Magts Fald, saa havde J beholdt den for Eders Jnteresse saa fornødne Elb, hvilket J aldrig mere kan vente. No. 10. Engelland vilde, at Rusland skulde beskytte Danmark imod Frankerigs Uvillie, medens det erklærede, at det kuns havde øvet sin Vold imod Danmark, for at sætte sig i Sikkerhed imod den i Tilsit mellem Frankerig og Rusland indgangne Forpligt! Man veed Sandhed ey, enten det er det Londoner Kabinets Forstand, eller Umoralitæt man her skal meest forundre sig over No. 11. Naar Keiseren af Rusland efter Tilsiterfraden først har viist Symptomer til en fornyet Tillid mod Engelland, saa er det jo atter usandt, at han i Tilsit havde indgaaet fjendtlige Arrangements imod det. Han ønskede maaskee at redde sin ulykkelige Allierede; da han ikke vidste Aarsagerne til Kjøbenhavns Expeditionen, fordi han var sig bevidst, hverken direkte eller inddirekte at have givet An Redning dertil, saa kunde han et Øieblik troe, at Engelland havde Aarsag til sligt et Skridt. Efter denne Operation, den sørgeligste for Engelland af alle dets Foretagender, kunde det kuns enten vedblive at okkupere Kjøbenhavn, som det ikke vovede, eller rømme det, og da følte det, at Sundet var det lukt for stedse. Nu havde det den Nederdrægtighed at tage sin Tilflagt til Ruslands Mægling a. No. 12. Hvorfor kan Engelland ikke tilstaae Østersøens Jnviolabilitæt, Er det intet lukt Hav, hvi betable da de Engelske Skibe ved Helsingøer, No. 13. Man dømme selv om de brillante Betingelser, som tilbødes Danmark. Engelland forlangte: 1) At beholde den Danske Marine i Depot til Freden. 2) At den retfærdige Forbitttelse over dets Fornærmelser skulde vige for Venskabsfølelsen for Engelland. 3) At de danske Armeer skulde tage Partie imod Frankerig og føre Krig for Engelland. Til alle disse Fordeele maae man endnu føie Tabet af de Danske Besiddelser i Tydskland som Frankerig da vilde have bemestret sig. Forgiæves søger man mindste Spor af nogen rigtig Calcul eller Fornuft i stige RaisonnementsDet Sande er, at Overilelse og Uvidenhed præsidderer i de Brittiske Conseils, og at man i det, som denne Regjering siger, gjør eller vil, hverken kan finde Plan, eller Hensigt eller Bevæggrund. No. 14. At vinde Havenes Frihed og gjengive Enropa Freden, skulde altsaa ingen Jnteresse have for Rusland, Den store Fordeel af dets Hundredaarige Forbindelse med Engelland bestaaer i en Handelstraktat, som har undergravet Ruslands Jndustrie og Handel. Men da denne Traktat har i høyeste Grad bidraget til Engellands Velstand, hvad skader det da, at den plager Rusland som en evig Frost? No. 15. Hs. Majestæt finder sig her i en besynderlig Forlegenhed. Frankerig, Rusland og Østerrig forlange, at den Danske Flaade skal gives tilbage; at Kronprindsen faaer Erstatning; at det Engelske Folk, efter Romerfolkets Exempel under lignende Omstændigheder, udlever er Den som først tilraade de Kongen af Engelland Kjøbenhavnstoget, til Kronprindsens Disposition; at de i Kjøbenhavn afbrændte Bygninger igjen opbygges paa Engellands Bekostning, og endelig at Hs. Majestæt misbilliger den alle Monarker tilføyede Fornærmelse. No. 16. Naar man vil forsvare en uretfærdig Sag, saa bør man i det mindste gjøre det med Talent, og det savner man ganske i den Tilstaaelse, at de sidste Underhandlinger imellem Engelland og Frankerig afbrødes for Punkter, som angik Ruslands Jnteresse. Velan da, Saa er denne hindring jo bortryddet. Hvorfor vægrer Engelland sig da endnu at slutte Fred, hvorfor vedbliver det at øve Vold imod alle Flag? Slutnings Phrasen ville vi forbigaae. Et fornærmeligt Sprog af en Monark til den anden, fornedrer kuns den, som tillader sig samme. Den høyeste Agtelse forener Frankerig med Rusland. Deres Forening bringer Engelland til Fortvivleise. No. 17. Engellands Søemagt skyldes Eders Fædres Politik Energie og lyse Forstand, samt den Deeling, de ofte vare kloge nok at udvirke paa Fastlandet. Men deres Efterkommeres Overilelse, Vold og narriske Arroganz bidrage væsentlig til Engellands Undergang. J opkaste unyttige Spørgsmaal, fordi J ikke ville Freden. Frankerig, Østerrig, Spanien, Holland og Neapel sige med Keiseren af Rusland, at de paa nye proklammere den væbnede Neutralitæts Grundsætninger. De have dog Ret til at sige, under hvilke Betingelser det passer sig for dem at være neutrale eller fjendtlige. J proklammere paa nye Eders Søeloves Grundsætninger. Velan dal denne Modst gelse af Grundsætninger kan ingen Hindring være for Freden. De finde kuns Anvendelse i en Søekrig. Enhver gjør ikke videre, end at han bekjendtgjør de Grundsætninger, som han vil følge i næste Søekrig. J kan dog ikke forhindre Fastlandsmagterne at styre deres Politik, som de best forstaae. Her behøves hverken Erklæringer eller Frasigelser paa nogen af Siderne, og der er altsaa Jntet, som nogen eneste Dag kunde forsinke Fredens Velgierninger Har J derimod den besynderlige Prætension, at Frankerig, og de andre Fastlandmagter skal underskrive Eders Søelove, da er det det samme, som om J forlangte at Ruslands, Frankerigs og Spaniens Lovgivning og Souverainetæt skulde transporteres til London, en smuk Forret for Jert Parlement! Det var det samme som om J. proklammerede en evig Krig, eller i det mindste udtrak den saalænge, til Eders Vaaben havde gjort Eder til Mestere af Petersborg, Paris, Vien og Madrid. Er dette ikke Eders rette Mening, saa er der Jntet mere i Veyen, for Freden, da efter Eders egne Udtryk: Underhandlingerne kuns ere afbrudte for Punkter, som ikke umiddelbar angik Hs. Brittiske Majestæts, men Hs. Keiserlige Alteredes Jnter. gaae thi denne Keiserlige Alligrede har ladet Eder vide, at Freden i Fremtiden er hans vigtigste Formaal og Hovedgienstanden for hans Jnteresse. (Læseren vilde undskylde at man, for samlet at meddele i det mindste Kjernen af disse interessante Anmærkninger der indeholde en saa kraftig Kritit over hine Havdespoters Forhold og saa betydningsfulde Vint til endnu skjulte Planers Realisering, har optaget Rummet saa ganske, at Dagens egentlige Nyheder - hvoraf den vigtigste for den ne Gang er: Nordamerikas næsten ikke mere omtvivlede Medvirkning i Krigen mod Engelland - maae opsættes til næste Avis.)