JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Paa Gaarden Yttre Krogen i Indre Sogn, Hafsloe Præstegield, Lysters Skibbrede, er afdød Premier=Lieutenant FrantWilhelm Riech von Munthe af det Bergenhusiske Nationale Jnfanterie Regiment, hvis Boe af os er tagen under Registratian; thi skeer efter Lovens Tilhold, denne Publication, hvor red indkaldes saavel Boets Dedie som Creditorer, som enhver der formene sig nogen Adgang til Boet at have, med tilstrækkelig Legitimation for os undertegnede, at møde eller møde lade inden Lovens foreskrevne Tid. Yttre Krogen, den 28de Octo des 1791. v. Halle, senior, v. Walter, v. Daae, Capitain Premier=Lieutenant og con, Premier=Lieut. stitueret Auditeur.
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Skiftet efter Hr. Jørgen Grach, forhen Sognepræst for Borge Menigheder i Lootens Provstie i Nordlandene, der formedelst adskillige hindringer hidindtil er bleven opsat, er nu begyndt at foretages; thi indkaldes herved enhver, som ved dette Boe, der efter al Anseende bliver fallit, haver noget enten at fordre, eller til samme at betale, at henvende sig til undertegnede, som Skifteforvalter. Kirkevaag i Loftens Provstie i Nordlandene, den 9de Septbr. 1791. Mathias Bonsach Krogh, Provst over Vesteraalens og Loftens Provstie, og Sognepræst for Waagens Menighed.
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Skiftet efter afg. Hr. Claudins Rhode, forhen Sogneprækfor Flagsted Menighed i Loforens Provstie i Nordlandene, er berammet at sluttes næstanstundende Aar, hvo som derfor til dette Boe have noget at betale, eller i samme at fordre, ville behage at henvende dem til mig som sammes Skifteforvalter. Kirke vaag og Loforens Provstie i Nordlandene, den 9de September, Mathias Bonsach Krog, Provst over Vesteraalens og Loforens Provstie, samt Sognepræst til Waagens Menighed. Her i Bragnæs er nyelig død afg. Christen Henrichsen, Snedkers Enke, Dorthe Olsdatter, som har efterladt sig en Søn, navnlig Henrich Christensen, der skal for omtrent 6 Aar siden være som Snedkersvend reist her fra Stedet, og nu for Tiden ikke vides, hvor han sig opholder; thi bliver benævnte Henrich Christensen herved indkaldet til dette hans afdøde Moders Stervboe sig, som Arving at indfinde. Bragnæs, den 19de Novbr. 1791.
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Da Hr. Niels Joakim Bierregaard, forrige Sognepræftil Næsoddens Præstegield ved Døden er afgangen, saa indkaldes herved hans beslægtede Debi= og Creditorer at møde ved næste Skifte Session, som skal afholdes paa Næsoddens Præstegaard den 13de December næstkommende, eller ogsaa til mig at indberette hvad de i Henseende til dette Skifte maatte have at erindre. Aas Præstegaard, den 19de November 1791. H. Stoltenberg.
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Hos Mad. L. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme :T. Den Syvende og sidste Comme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jelland, hvor den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandske eller Biekube=Papur, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillummeret for 2 Mk. og illumeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe og Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbs mig efter mit J sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1791-12-09
Cos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts er troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephediske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr. i Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 3 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Deele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk., Tra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. - 1 Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden No. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen tilholder, nemlig paa fiin Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis; men naar begge Deele ere færdige, bliver Priser, 2 Mk. høiere for hver Dee.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Livorno, den 14de November. Man har her faaet følgende Udtog af en Skrivelse fra Tu bs: "Hver Dag ventes her det Skib med Foræringer, som Et Spanske Hof har lovet at sende vor Bey til Erkiendtlighed le den sluttede Fred. Jm dlertid blive vore Havne besøgte denne Nations Skibe, som komme dertil, for at kjøb forn. Den Venetianske Flaade fortsætter sit Krydstog, og Ermer sig Tid til anden vore Kyster. Ridder Emoventet hanseelig Forstærkning, for at kunne angribe os i vore Hav og tvinge os til en skammelig gred. Men vor Regiering, dater ikke for saadanne Trudsler, og ruster sig med megen der. Da Venetianerne ogsaa have taget to af vore Ske ker under Kanonerne af Corfica; saa fordrer Beyen disse skibe tilbage af den franske Consul, og truer, at dersom de inden 2 Maaneder gives tilbage, vil han lade giøre Jagt da alle Skibe under fransk Flag.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Paris, den 25de November. Hr. de Blanch lande har udstædt en Proclamation til de elske Negere og faaet følgende Svar: Negerne i Leiren ved Galiset til Hr. de Blanchelande, den 24de September 1791. Min Herre! Vi have aldrig viller afvige fra den Pligt og den Ærefrygt, en vi skylde Repræsentanterne af Kongens Person, ja alt, led som hænger af Hs. Majestæt. Men De, Hr. General, blad Dem som en retfærdig Mand til os; betragt De denne feed, som vi have vædet med vor Sved, hvad siger jeg hvort Blod, disse Bygninger, som vi have oprettet, og i Haab om en billig Belønning. Men have vi vel faaet H. Hr. General, Kongen den hele Verden har beklaget Skiabne, og brudt de Lænker, som vi bare; og vindmySlagtoffere vare færdige til Alt, da vi ikke vilde forlad de Herrer. Hvad siger jeg, jeg tager feil. De, som mest skulde have været i Gud Faders Sted blandt os, i Tyranner, Uhyrer, og uværdige til Frugterne af vort Berling. Arbeide. Og De vil, brave General, at vi skalle signe Faarene, og løbe i Struben paa Ulvene. Nei, det er forsilde. Gud, som strider for de skyldige, er vor Anfører; han skal aldrig forlade os. Dette er altsaa vort Valg. sprog, at seire, eller døe. – For at overbevise Dem om, ærværdige General, at vi ikke ere saa grumme, som De maaskee kunde troe, saa forlange vi af gandske Hierte at giøre Fred, men under den Clausul og Betingelse, at alle Hvide, de være fra Sletterne eller Høiene, begive sig bort fra Dem, for at reise hiem til deres Boepæle, og altsaa forlade Cap, uden Undtagelse af en eeneste. De kunde tage deres Guld og Ædelstene med sig; vitragte kun efter den dyrebare Friehed, denne saa kostbare Gienstand. - Dette Hr. General, er vor Troes-Bekiendelse, som vi til sidste Blodsdraabe ville forsvare. Vi have ingen Mangel paa Krudt og Kugler, altsaa Død eller Frihed. Gud give, at vi kunde erholde den uden Blodsudaydelse; da ere alle vore Ønsker opfyldte, og troe De, at det gik os nær til Hierte, at gribe til disse Midler. - Men ak! jeg slutter med den forsikring, at den hele Jndhold af dette nærværende er ligesaa oprigtigt, som om vi stode for Dem. Men bedrag Dem ikke ved at troe, at denne Ærefrygt, som vi bære for Dem, og sværge at forsvare, er Svaghed, da vi aldrig skulle have andet Valaforog, end at leve og dør for Frieheden. - Vi ere med Ærefrykt, min Herre og General. Deres underdanigste og lydigste Tienere. Alle Generaler og Anførere for dem, af hvilke vor Armee bestaaer. C. Sk. Tillad, dersom De værdiger os et Svar, saa kan De sende en, for at capitul re; vi skulle med Fornøielse modtage ham dog maae han være forsynet med en hvid Fane, allene og uden Vaaben. Vi sværge Dem ved alt det, der er helligt, at vi skulle respectere denne Underhandler, ligesom vi vilde forlange, at samme vederfaredes os. Vi bede Dem, hellere at sende en Hvid, end en Sort, og svar ge Dem, at han skal blive respecteret. Dette Brev ligner ingenlunde Negernes Sprog, og man veed og allerede, at en hvid Slagter fra Petite=Ause, som nu sidder fangen paa Cap, har skrevet det i Negernes Navn.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
London, den 25de og 29de November. I Dag kom den vigtige Efterretning her til Hovedstaden, at det Kongel. Skib Leovard paa 50 Kanoner som den 14de Julii er afseilet fra Madras, endelig er kommen til Portsmouth, og har bragt sikre Beretninger om vor Forfatning Ostindien. Det Væsentlige af denne sikre Efterretning gaaer ud paa : "At der tæt ved Seringopatnam er forefaldet en Træfning imellem Grev Cornvallies og Tippo Saibs Armeer; at Tippo derved har lidt et stort Nederlag og med stort Forliis trukket sig ind i sin Hovedstad, at Grev Cornvallis, formedelst den indfaldte Reantid, ikke har kunnet forfølge sit Seir, men trukket sig tilbage til Benggiøre. De øvrige Omstændigheder og Datta venter man i Hoftidenden for i Dag Allerede den 23de lod det ostindisk Compagnien ligedan Efterretning bekiendtgiøre, hvilken den med den franske FregatteMeduse tilbagekomne Hr. Parlen har overbragt. Denne siger, at Grev Cornvallis virkelig allerede havde angrebet og erobret Udværkerne af Seringapatnom, og at kun Regntiden har reddet hiin af Hungere nød hiemsøgte Stad og Tippos Armee. Denne Regn foraarsagede en stor Dørn iblant Grevene Oxer og han har derfor maattet lade blive tilbage en Deel af sit Artillerie, efterat han foriveien havde gjort det ubrugbart.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Den 25de gik den meget høitidelige Ceremonie for sig med Hertugen og Hertuginden af Yorks anden Copulation for sig i Dronningens Palais. Erkebispen af Canterbury, Storcanzleren og Biskoppen af London indfandt sig dertil allerede om Aftenen Kl. 7 i deres Ceremonieklæder, med deres Ærepager, og Slæbdragere, hvorhos Storcantsleren lod Engelands store Segl bære for sig. Kl. 7 1/2 kom Hertugen og Hertuginden og bleve indførte til Dronningen. Kl. 9 gav Storcantsleren til kiende, at Alting var færdig til Forretningen, og Erkebispen overleverte enhver Lem af den Kongel. Familie et Exemplar at Vielsesceremonien. Et Bord i Form af et Alter blev sat midt Salen. Kl. 10 stillede det høie Par sig for dette Bord, og Erkebispen sig lige over for dem. Kongen stod ved den ene og Dronningen ved den anden Ende af Bordet. Prindsen af Wallis og Hertugen af Clarener bag det høie Par, Storcantsleren bag Erkebispen, og Prindsesserne sadde i en Afstand paa Stole. Strax efter Vielsen nærmede Hertuginden sig Kongen og vilde falde i Knæe; men han reiste hende strax op og paa det kiærligste omarmede hende. Nu blev Vielsesbrevet undertegnet af Kongen, Dronningen, Prindserne og tilsidst af Storcantsleren. Om Aften Kl. 11 kiørte Hertugen og Hertuginden tilbage til Yorkhouse. Hertuginden har Rang næst efter Dronningen og endog over Kronprindsessen.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Brüssel, den 28de November. Det synes nu at være afgjort, at Grev von Mercy=Argentean der hidindtil residerte her, dog uden offentlig Characteer, med det første skal vende tilbage til Frankrig som Ambassadeufra det Wienske Hof. Man forsikrer og at han allerede har forlangt af Nationalforsamlingen Geleidebrevene for sig og fine Folk. Denne Efterretning er et Tordenslag for dem, som intet vissere troe, end at et formelig Fredebrud med Frank, rig, og derved Anarchiet med alle dets Følger skulde udbrede sig over vore Provindser.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Wiin, den 28de November. J disse Dage begav den Franske Gesandt sig, efterat han havde faaet en Coureer fra Paris, til Fyrst Statscansiren, havde med samme en lang Samtale, og overleverte ham den bekiendte milde Proclamation fra Kongen til Emigranterne, de 3de Breve til Kongens Brødre, og gav ham den Efterretning, at Kongen ikke havde sauctioneret Decretet imod Emigranterne. - Porten oversender Sverrig for 210000 Piaster af det beste Korn i Morea til Foræring, Som bekiendt var Porten i Begyndelsen utilfreds med den imellem Rusland og Sverrig sluttede Fred. Hr. von Heidenstam arbeidede i 13 Maaneder paa, at overbevise Porten om, at den ikke formedelst denne Fred, som var bleven foranlediget ved Omstændigheder, maatte være mistroisk, og dertil synes han at have bragt det, da Kalmakanen lod ham ved hans Afreise fra Tyrkiet giøre de meest smigrende Complimenter, og gav ham Underretning om denne Portens Foræring til hans Konge.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Stockholm, den 29de November. I Gaar bleve de herværende Kiøbmænd ved en Bekiendtgiørelse i Aviserne advarede, at tage sig i Agt i Henseende til den Krig, som Deyen af Algier har erklæret Sverrig. Kongen har og besluttet, at lade en Escadre af 2 Linieskibe og 6 Fregatter løbe ud, og lade de Handelskibe gelelde, som gaae til Middelhavet. Denne Escadre skal og tage 3 Regimenter Jnfanterie om Bord, og betimelig i Foraaret at afseile. Nogle troe formedelst Tropperne, som afgaae med at denne Escadre har en anden Bestemmelse, end den angivne. - J Carlocronbliver der, siden vi igjen have Fred med vore Naboer, arbeidet stærkt paa at oprette det Forliis, som vi have lidt i Krigen, for at sætte vor store Flaade i en respectabel Stand.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Adskillige Linieskibe ere allerede færdige, og paa andre arbeides. - Den Franske Carge de Affaires, Hr. Gaussin, som allerede for nogle Dage siden var i Færd med at forlade denne Kongelige Residense, uden at tage Afskeed med Hoffet, befinder sig endnu her, dog er han gandske reisefærdig.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Af en Skrivelse fra Wien, den 30te November. J Forgaars overleverte den franske Gesandt, v. Noailles, Keiseren i en Privatandience en nye Skrivelse fra den franske Konge med Admodning: "At Hs. Keiserlige Majestæt dog maatte anvende sin hele Anseelse paa at bevæge adskillige Rigsstænder til at forbyde al Sammenrottelse af de bevæbnede Emigranter og forbyde dem at opholde sig i deres Stater. Keiseren skal herpaa have svaret: At hans Tænkemaade siden hans sidste Erklæring, og siden den af det Brüsselske Gouvernement givne Erklæring til Emigranternes Agent, la Qucille, ikke meere kunde være tvivlsom i denne Punct; men at Kongen, om han troede at have Aarsage dertil, maatte selv vende sig lige til vedkommende Rigsstænder, for at faae disse Besværinger hævede.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Feltmarskal Grev von Walles er for nogle Dage siden kommen tilbage fra Semlin. Da Grændseberigtigelsen i Croatien, hvortil fra Keiserens Side General von Schlaun var befuldmægtiget, formedelst visse Omstændigheder virkelig ikke mere bliver foretaget i dette Aar, men skal fuldendes først i tilkommende Foraar; saa blive de erobrede Pladser, Nov og Gradisca, imidlertid tilbageholdte og af vore Tropper besatte.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Holland, den 3die December. Da Defensiv=Alliancens Slutning imellem Østerrig og vor Republik, besynderlig i Henseende til bemeldte Erkehuses Nederlande, snart vil komme i Stand; saa forsikrer man, at van Eupen og van der Nodt allerede have forladt vor Gebet. - Efter en i vore Couranter staaende Beregning har Summen over Producterne paa Øen St. Domingo i Aaret 1787 været følgende: 58 Millioner 182403 Pd. kogt, og 2 Millioner 898676 Pd. raat Sukker; 70 Millioner 3161 Pd. Kaffe, 6 Mistioner 806174 Pd. Bomuld; 1 Million 166177 Pd. Jndigo; 3931 Fade Sirup; 7903 Oxhoveder Tasig; 25246 Rør, og 4450 beredte Huder. J benævnte Aar befandt sig paa ommelte Øe af Mennesker: 1691. bøide Mands- og 7237 hvide Qvindespersoner; 10934 Mands og 8698 Qvindespersoner af Mulatter eller farvede Mennesker; og 202845 Negerslaver af Mandkiøn og 151349 af Qvindekiønnet; og man har talt 763 Sukker2834 Jndigo=, 609 Bomuld, 2367 Kaffe= og 93 CacaoPlantager. - Den samtlige Jndførsel til denne Øe med nationale og fremmede Skibe har beløbet sig til 150 Millioner 22637 Livrer, og Udførselen til 159 Millioner 13079. i Livrer; saa der altsaa er bleven tilovere for Colonien en Fordeel af 9 Millioner 108160 Livrer.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Rhinstrømmen den 3die December. Greven af Artois er forklædt som en Bonde bleven seet ved Landan paa en rask Hest, og skal have været i Fare for at blive sangen. En Borger fra Landant ved at kiende ham, lide til den næste Husarpiquet med Angivelsen, hvilken og strax galloperede til Grændsen, men fik at vide, at Bonden nyelig havde sat igiennem Vandet og passeret Grændsen. -De Trierske Landstænder have overleveret deres Churfyrster, alvorlig Forestilling angaaende de Uleiligheder og den Dyrtid som de talrige Emigranter foraarsage i Landet. - Thurpsalher ladet alle i Mannhelm og de øvrige Pasiske Stæder betyde, at rømme Landet inden en Tid af 24 Timer. Derimod modtager Fyrst Abeben af Stablo og Malmedy dem paa sit Gebet, og i Lüttich har Fyrstbiskoppen overladt dem Citadellet til Exerceerplads.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Nederelben, den 8de December. De nyeste Beretninger fra Riget indeholder den vigtige Efterretning, at en af de mægtigste Rigsfyrster har fattet en Beslutning, at overlade 12000 Mand Hielpetropper til de franske Prindser. Dog behøver denne Efterretning først Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Helsingøer den 12te December. Fra den 6te hujus til i Dag ere i alt 1 Skibe passerede Sundet. - Skipper Peter Lange af Greibsvalde er i Fredags kommen paa Grund ved Kneeshagen i Skaane, men da noget af Ladningen blev udlosset kom han løs igien. Han kom fra Gothenborg og er distinert til Greibsvalde.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Kiøbenhavn, den 12te December. Hans Majestæt har allernaadigst behaget at udnærne Hr. Grev Christian Bernstorff til overordentlig Gesandt ved det Kongelige Preussiske Hof.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Den 28de September er den hidtil værende Pastor, Lorentz Lorenzen i Hohenstein, allernaadigst beskikket til Pastor i Dagebüll, Amtet Tøndern. Den 11te November hidtil værende Tugthuus=Præst i Glückstad, Nicolaus Christian Wichmann, til Diaconus i Süderau, Amtet Sten burg, og den 2den December hidtilværende Underrets Advocat Conrad Hildemar Timmermann i Flensborg til Over og Landrets samt Regierings=Advocat i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Vagtskibet fra Beltet, Snoven Fama, er kommen herpaa Reden under Capitainlieutenant Riegelsens Commande.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Ved Tal=Lotteriets 516 Trækning i Altona udkom: No. 18, 21, 85, 7, 48.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Barom. Therm. i Vinden. 5 Decembr. 127. 11. 5, 3 1/2 Varme. 1 S. S. V. 28 o. 1. 2 - - S. V. 5. 4 4 - - S. V. 27. 3. 2. 6 1/2 Kalde. V. 10 - - 27 3 1. 1 Varme. V. 11 - - 127. 10 6. 6 1/2 Kulde. V. Danske og Nørste Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Kiøbenhavn den 12te December. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 1/2 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 11138 - 40 Rd. Species 20 Rd. Species = = = 27- 82 - 8 Rd. Species = = = 11 13. og 1 Rd. Species = = = 1 38 - Aurarisensinders. Jekiendtgjørelse for Jnteressenterne i det Danske Asiatiske, Compagnie. Udsaltet til den nye Octroy for Compagniet paa 20 Aarifts 12te April 1792 tilligemed de af Directionen i den Anledning meddeelte Bestemmelser og Oplysninger ligge fremdeles til Afhentelse paa Compagniets Bogholder-Contoir. Sammesteds forefindes og alle Signelage fra 10 til 1 Slet en dertil indrettet Bog, hvor enhver Interessent anmodes om, i Fölge den Udkastet tilføiede Kongelige allernaadigste Resolution, inden dette Aars Udgang at afgive Erklæring om han vil med Flaraliteten efter Actiernes Antal interessere i Compagniet efter den nye Octor, saaledes som den er tilhuden i Overeenstemmelse med hvad som end videre findes udi Directiovels Bestemmelser og 3-5 Se Herrer Subscribentere til Almuens Oplysning indbydes til en Forsamling Mandagen den 19de December Kl. 6, i den forenede musicalske Selskabs Forsamlings Sahl i store Grønnegade No. 242, første Port fra Gothersgaden. Da Jndbydes sen til dette Selskab er ved tilsendte Haner bekiendtgjort Hoffet, de Kongelige Collegier, Høieste Ret, Hof og Stads Retten, Magistraten, Umversitetet og dets Collegier, alle Handels Selskaberne, Klubberne, de musicalste og dramatiske Selstaaber og flere Slag Selskaber af begge Kiøn, samt for de borgerlige Lang her i Staden, saa er min underdanigne og tillidssuteAnmodning til Selskabernes Formand og til Langenes Oldermænd, at de vilde lade disse Planer circulere til hver især, og tilsende dem, som blive paategnede til Addresse Comptoiret, eller til Berlings Comptoir, eller til mig, at rinen paa samme kunde forelægges Selskabet; og tiener til de og nøiere Efterretning at hvo som biedrager hertil med 2 Rdlr., bekommer for samme et Maanedsskrift under Navn af Bonde=Vennen. Jeg er forsikret at mange ere Oplysningens Eistere og Bondestandens Venner, og at disse vil forene sig med de kongelige gjyrstelige Personer, samt med mange yndede Lærde, til at hæve denne værdige og for Staten saa nyttige Stand. Deres Subscription skal med det første offentlig blive bekiendtgjort. G. H. Lund, i store Kongensgade No. 263.
Berlingske Tidende, 1791-12-12
Paa Pendant til salig Professor Paulsens første Prøvestykke Hoff Fossen, trykket med Couleurer, indbyder jeg det ærede Publicum til Subskription, som er Udsigten at det berømte Vandfald, Sarps=Fossen kaldet, ved Havslund Herregaard søndenfields i Norge. Tegningen er af sal Prof. Paulsen, og udført i Oliemalerie af Hr. Hofmaler Lorenzen Subskriptionspriser, er 3 Rdlr., og staaer aabent til Nytaar, til hvilken Tid Liebhaberne ombedes at tegne deres Navne hes mig og dem, som Planen maatte forevises af, da efter den Tid reen forhøies. Georg Haar, boende i Tilegende f. A. No. 11, løberste Etage.