JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Udtog af en meteorologisk Dagbog. Juni 1835. Mai Maaned endte med 5 Dages uafbrudt Regn; Juni begyndte med 2. Det regnede næsten uophørligt Nat og Dag, med stille Veir uden et Sol blink, et saadant Veir var næsten uhørt i vort Old og mindede om Syndflodens Dage. Jordens Udseende begyndte ogsaa at minde derom; thi alle lavere Egne bleve oversvømmede. Dette Veir blev bragt med en Sydostvind, som havde vedvaret i de sidste 5 Dage af den forrige Maaned; Fløiet vedblev endnu i 8 at staae i samme Hiørne; men fra den 3die af forandrede Veirliget aldeles sin Beskaffenhed, den overvættes Regn blev afløst af et stille, klart, tørt Veir og af en brændende Hede. Tilden 12te var Luften aldeles skyefrie, til den 13de heed og til den 16de tør. Denne store Forandring i Veierliget og pludselige Overgang fra Kulde til Hede inkommoderede Menneskelivet og frembragte en besynderlig Virkning paa Plantelivet: Vintersæden og Græsset voxede fortreffeligt og blev meget høit, Rugen afdræede heldigt, og det tegner til at vi faae meget Høe og en stor Overflødighed af Kartofler, især paa de høiere Steder, ogsaa Havren og Ærterne trivedes godt, men Bygget, som saaes sildigst og var nyelig kommet op, da den store Regn begyndte, blev som sygt af den, og den stærke Varme ovenpaa kunde ikke bringe det til at voxe betydeligt, ja den syntes næsten meere at skade det; men fra den 16de indtraf et saadant Veir, at det vandt Kræfter Dag for Dag; thi fra den Dag af regnede det stærkt eller svagt om Dagen eller om Natten, indtil Maanedens Udgang paa 2 Dage nær og med alle Slags Vinde. Luften var afvexlende varm uden at være heed, og kjølig, men sielden kold; Bygget fik nu Tid til langsomt at komme til Kræfter uden at skyde i Ax; allene Tørveskiæringen og Høeavlen, som toge deres Begyndelse i denne Maaned, bleve noget inkommoderede af Regnen. Man var tilsidst vel tilfreds med den Regn, man havde faaet og forlangte ikke mere; men Maanedens sidste Aften gik Solen ned som en blodrød Kugle og spaaede nye Regnskyl eller Storm. Man kan sige, at denne Maaned var en Kampplads for Dagvognen og Personposten og at hver regierede sin Tid. (Barometret svarede ret godt til Veirligets Forandringer; Luften var bedæki 18, klar i 20; det regnede i 15, var stille Veir i 9 Dage og stormede i een Dag, den 19de, af Nordvest. Vinden vare mere svage end stærke. Vestenvinden blæste i 22, Søndenvinden i 19, Nordenvinden i 16 og Østenvinden i 15 Dage). Saa skiøn, saa blid, saa frie fra det Overdrevne som forrige Aars Juni, var denne Maaned ikke; men dog i det Hele meget god og velgjørende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
En Streifetour ind i det nordlige Spanien i Mai 1835. Siden Karlisternes Skarer have opslaget deres Riddertelte paa Navarras skovbegroede Bierge, har dette af Naturen saa begunstigede Land erholdet en nye Jnteresse. Frygt eller Nysgierrighed, Tingenes hemmelighedfulde Beskaffenhed i dette Land opvække ligesaameget denne Jnteresse, som de nogne Bierg spidser, de tause Dale og den yppige Vegetation Et flygtigt Blik fra den slet byggede Broe, som ligeoverfor Anhog skiller Frankerige og Spanien fra hinanden, er tilstrækkelig for at giøre os alle Borgerkrigens Rædsler og Hemmeligheder begribe lige. Disse brusende Vandløb, disse skovrige Huulveie ere besatte af et livfuldt og behændigt Slags Mennesker med vedholdende Lidenskaber og som tillige ere gode Skytter. Man kan let forestille sig. at i et saadant Land kunne visse provinsiale Rettig- Da jeg og nogle af heder fæste dybe Rødder. mine Bekiendte ønskede at kunne giennemstreife en Udkant af det frugtbare og nu saa allarmerede Navarra, saa begave vi os paa Veien dertil en Morgen i Mai Maaned. Vi kiørte nu, eller rettere laverede, 18 Tommer dybt i Skarnet paa Veien tilEspeleta, som er fuld af Sumper og Flintestene, og som var bleven reent fordærvet ved Transporten af de mange Millioner af det ardinske Laan; men saa ofte vi kunde faae Roe for Stødene af Vognen, saa faldt vore Blikke paa et herligt grupperet Landskab, saa grønt og saa frisk, at det koldeste Hoved kunde hensynke i idylliske Drømmerier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Vor lille Excursion havde ingen videre Bestemmelse end til Urdach. Veien dertil fra Landibargaaer igiennem en Egn, som er begroet af store Egetræer og hvor Vegetationen er saa yppig, at Planterne skyde selv frem imellem Murenes Revner og Stenene. Urdach er en smuk Landsbye; men nu øde og forladt, den ligger paa Rygningen, af et høit kegledannet Bierg, hvis Top er en nøgen graae Klippemasse; hele Skraaningen af Klippen er afdeelt i Terrasser, som ere begroede med Egetræer. Det første Huus man kommer til der, er tomt, man seer derpaa Navarras Vaaben; Husets Eier lever i Frankerige; han havde tjent Don Karlos til Veileder, da han ankom til Spanien. - Kirken og Augustinerklosteret ere berømte for deres Rigdomme, en Muur, som omgiver dem, var nedreven af Karlisterne; Kirken er meget smuk indvendig; Høialteret giør et herligt Jndtryk, Fruentimmerne knæle paa Maatter af Bast eller sort Tøi; man seer ingen Stole i Kirken, og Bænkene ere bestemte for Mændene. Superieuren, Hr. Elisfalde, en oplyst og meget høflig Mand, og som forstod det Franske saare godt, tillod os at see os omkring i Klosteret, en simpel og massiv Bygning fra Karl den Stores Tider; to over hinanden hvelvede Buegange omgive en indvendig Gaard. Der føres i dette Kloster et eensomt, maadeholdende og fredelig Liv og der hersker deri megen Høflighed og Tolerance. Man seer i denne Bygning kun nogle religiøse Malerier, nogle Borde og Stole. Munkenes Dragt bestaaer i en fiirkantet Hue og en lang Kiole med tilknappede Ærmer af simpelt, hvidt Klæde. Et Kompagnie Kristinos har denne i Krig forsvaretsig i dette Kloster imod en Kolonne Karlister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Nyeste Post-Efterretninger. Prinsessen af Beira, som har forladt England efterat Regieringen der har afgjort erklæret sig mod Don Karlos, og som er med dennes 5 Sønner, hvilke have antaget Titlerne af en Hertug af Viena, en Marqvis af los Arcos og en Marqvis af Salvatierra (alle 3 Stæder ligge i Navarra, under Navn af Hertuginde af Arqvijos afreist paa den engelske Regierings Dampskib, Pluto, ankom den 20de Juni om Aftenen til Rotterdam, hvorfra hun den 3die Juli vil afreise over Mainz til Rom. - J Nederlandenes Hotel bleve de høie Reisende i Kongens Navn complimenterede af Admiral Ruisch. Da hun afreiste fra London var Efterretningen om ZumalaCarrequis Død ankommen dertil; men hun erklærede at hun ikke kunde troe den, da hun samme Dag havde faaet et Brev fra Don Karlos af det Jndhold, at han havde været tilstæde den første Gang da Bindet blev aftaget om det saarede Sted; men at Saaret havde været saa ubetydeligt, at Don Karlos havde maattet betiene sig af sin Auctoritet for at forhindre at Generalen ikke endnu samme Dag satte sig til Hest. - Prinsessen afreiste just samme Dag fra England som at den første Bataillon af de Frievillige under Oberst Chichesters Kom mand vilde indskibe sig paa Tampskibet Royal Tar til St. Sebastian, det afseilede den 2den Juli. Man har faaet Efterretning i London om, at 25 engelske Marinesoldater tilligemed Officerene, som Kommodore Henry, der staaer i spansk Tieneste, havde sat i Land, havde gjort de Beleirede i Bilbao den væsentligste Tieneste, og at en congrevisk Rakette, som de havde medbragt, havde bibragt Zumala Carregui det dødelige Saar, men man maa beklage at Kapitain Fitzpatrik var bleven dræbt ved et Flinteskud af Karlisterne, ligesom flere af de tappre Folk, som tiente under ham. J Paris havde de meest modsatte Rygter været i Omløb om Bilbaos Skjebne, især da en telegraphisk Depesche overbragte kun de faa Ord: at Bilbao holdt sig endnu om Middagen den 27de Junii. - Man vilde nu giætte sig til at en Deel af Depeschens Jndhold var bleven udeladt og til hvad dette kunde være, som da maatte være noget Slemt. Men den 2den Juli bekiendtgjorde Moniteuren følgende nye telegraphiske Depesche fra Bayonne af 1ste Juli Kl. 2, Kommandanten paa Krigskibet Sapho indberetter følgende: den 29de forsvarede Bilbao sig endnu. General la Hera, som er kommen i den dimitterede Valdet Sted, marscherer til Undsætning for Staden, som nu er uden Fare. - Journal des Debats tilfører: at General Don Jose Santos de la Hersom har commanderet Reserve-Divisionen paa den høire Ebro-Flodbred, havde den 20de sit Hovedqvari Briviesca, hvorfra han maneuvrerede for at forene sig med Valdes Tropper og komme Bilbao til Hielp. Valde havde marscheret saa langsomt forved Omveie at undgaae Fægtninger paa Marschen. thi de karlistiske Kolonner holdt den midterste Deel af Landet besat og indsluttede selv Vittoria. Kar listerne havde begyndt Beleiringen af Bilbao den 12te, men ikke fortsat den med Kraft; thi Staden, var slet befæstet og de havde opbudt deres hele Magt mod den. Man havde det Rygte paa Børsen i Paris, at Karlisterne vare blevne slagne ved Bil bag og at Beleiringen var ophævet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Man taler om at en polsk Legion for Spanien, skal hverves i Paris. De franske Blade indeholdt den 1ste Juli en Plakat fra Præfecten for Departementet Seine, Greven af Rambuteau, angaaende Hvervinger til en frivillig Legion for Spanien, hvori det hedder, at Krigsministeren har besluttet, at de Franske, som ville lade sig hverve for at forsvare den konstitutionelle Sag i Spanien, kunne blive optagne i den, og kunne melde sig i MilitairJndendanturet Rue de Verneuil No. 58. Men Plakaten blev hverken opslagen paa Gadehiørnerne eller optagen i Moniteuren, og de som meldte sig i Jntendanturen fik det Svar, at der var indløben en Contraordre og at man ikke kunde antage Rekruter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Man tilskriver denne Tilbagekaldelse enten en Forestilling fra de østlige Magter eller af Fyrsten af Talleyrand. Tre Orlogskibe og een Fregat ere afseilede den 30te Juni fra Toulon til Algier. - Don Karlos har udstædet et Dekret ifølge hvilket de Personer, som blive hvervede i Udlandet, skulle udelades fra den eliotske Convention og strax skydes naar de giøres til Fange.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Præsidenten i Pairenes Kammer, Baron Pas qvier, er kommet sig, og den store Proces har begyndt paanye. Reverchou, som for Retten kaldte Ludvig Philip en Tyran, er formedelst sin Fornærmelse mod Kongens Person, af Pairenes Ret dømt til en Mulkt af 5000 Franker, 5 Aars Fængselstraf og en femaarig Suspension af sine borgerlige Rettigheder, desuagtet blev han paa nye stillet for Retten og svarede af og til. J Mødet den første Julii kom Polakkeren Roczinski i Haandgemæng med Municipalgardisterne, som sloge ham haardt; han tilligemed to andre uroelige Personer, Benoit og Catin ere kastede i et Cachot. Den bekiendte Lagrange holdt en meget talentfuld Tale til sit Forsvar, som giorde et stort Jndtryk paa Tilhørerne; han giorde Kammeret den Kompliment, at det bestod af Frankeriges agtværdigste Mænd, men erklærede tillige, at de vare hans Fiender og vilde bevirke hans Ruin. Han paastod at Opstanden i Lyon var bevirket af Politiet. Han frabad sig ethvert Slags Naade, og bad Pairene om, at de vilde lade hans Hoved falde paa Skafottet; men ikke dømme ham til Arrest. Han blev næsten afmægtig og Præsidenten lod ham give en Skaal Bouillon i Sideværelset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
J Rom er Christi Legemsfest bleven celebreret med sædvanlig Pragt. Processionen blev foretagen af hele Geistligheden, Kardinalerne og af Paven selv. Det var det deligste Veir, og mange tusinde Mennesker havde indfundet sig under Arkaderne i Peters=Kirken, som var prydet med Tepper og Guirlander. Blandt Tilskuerne vare Don Miguel og Don Sebastian med sin Gemalinde, som saae paa Processionen fra en kongelig decoreret Løge. Don Miguel lever meget indgetogen i Rom, formodentlig en Følge af hans financelle Forfatning, da han ikke har faaet nogen Appanage udbetalt fra Portugal; han kan blot disponere over nogle Diamanter, som hans Amme havde reddet. Han viser sig meget nedladende mod sine Tienestefolk og har i den sidste Tid vundet meget i Popularitet. Marskal Bourmont har kjøbt sig betydelige Godser i Kirkestaten. Han maa vel ogsaa have en Amme, der har baaret Omsorg for ham. Carl den 10de, ledsaget af Biskoppen af Hermopolis, lider meget af Gigt og bruger Badet i Tøplitz; men han vil reise derfra inden de udenlandske Monarkers Ankomst. – Cholera skal være udbrudt i det sydlige Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Debatterne i det engelske Underhuus angaae nu fornemmelig den saa vigtige Municipal-Lov, som naturligviis finder megen Modstand; men Seiren er ganske paa Ministernes Side, og Sir Robert Peels, Lord Stanleys og Hr. Grahams Amendements blive forkastede det ene efter det andet med en temmelig stærk Majoritet; 55 Clausuler ere antagne, og 62 tilbage at handle om. Lord Stanley og Sir J. Graham have nu sat sig paa de forreste Oppositions Bænke, og forladt de ministerielle. - Hvor flittigt Parlamentet har været, kan sees af, at d. 3die Juli om Aftenen erholdt 49 Bills den Kongelige Sanction. - Uagtet alle de Jndvendinger som Sir H. Hardinge, Lord Stanley og Sir Robert Peel forebragte imod Statssecretairen for Jrland, Lord Morpeths irlandske Kirkebill, saa gav dog Huset sin Tilladelse til at indbringe den. Lord John Russel tog Billen i Forsvar; han tilstod, at det Princip, hvorpaa den var bygget, var nyt, men at det dog tillige var fornuftigt. - En heftig Debatte er bleven ført i Underhuset i Anledning af, at Regieringen har tilbagekaldet Lord Heitesburys Udnævnelse til General Gouverneur i Ostindien, paa Grund af, at han er Torypartiet hengiven. Hr. Praed fremkom med en udførlig Motion i den Anledning, hvori han paa det skarpeste dadlede Ministernes Forhold, men Statssecretairen Sir John Hobhouse giendrev den med ligesaamegen Eftertryk. Sir Robert Peel tog Motionen i Forsvar; men Lord John Russel erklærede: at Regieringen vilde have handlet imod den Pligt det skyldte sig selv og Landet, naar den havde udnævnet en General-Gouverneur, som den ikke kunde skiænke sin Tillid, Motionen blev forkastet. Hvormeget Ministeriet holder det for magtpaaliggende at udnævne Personer at sit Partie til at beklæde vigtige Statsposter, sees af det paafaldende Skridt, at det har udvalgt den af sin Ultraliberalismus saa bekiendte Lord Durham til Ambasdeur i Rusland, en Post som han har modtaget; han har allerede taget Afskeed ved Hoffet. Denne Udnævnelse har paa en Gang udsonet Bladet Times med det nærværende Ministerium; da dette Blad har den Manier idelig at opponere mod Rusland, som en Magt der er fiendtlig sindet mod England, og lægger an paa at erobre Tyrkiet, og kuldkaste Englændernes Rige i Indien. Naar en russisk Escadre vil foretage en Øvelsestour paa det sorte Hav, saa skal den strax gaae til Konstantinopel, og enhver Troppe Bevægelse i det sydlige Rusland udlægges som en stor Erobringsplan, et saadant Partieraab er imidlertid skadeligt, da det tiener til at vække en fiendtlig Stemning hos det engelske Folk. Det forstaaer sig forresten, at Udvælgelsen af Marqvien af Londonderry under det forrige Ministerium, og at Lord Durham under det nærværende, til Ambassadeur i Rusland, er en paafaldende Kontrast.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Man har faaet Efterretninger fra Konstantinopel af 12te Juni, Sultanen er kommen med stor Pragt fra sit Lystslot ved de ferske Vande; Han blev saluteret af Escadren, som var prydet med Flag. Ved denne Leilighed fandt den uhørte Begivenhed Sted, at han første Gang havde sine Sultaninder hos sig, som holdt deres Parasoler over ham. Han skal have forladt dette Slot, fordi mange Slanger havde viist sig i Vanden; ogsaa skal Pesten være udbrudt i en Landsbye i Nærheden deraf: Byen blev strax omgivet af en Kordon. - J Arnaut=Kiøi, bygges et smukt Slot, som skal være bestemt til hans anden Datter, som til næste Aar skal formæles med Mustapha Pascha af Adrianopel. Der hersker megen Virksomhed i Divanet, og rustes stærkt til Lands og Vands. Ugunstige Efterretninger ere indløbne fra Albanien. J Smyrna tager Pesten til, og i Alexandrin, hvor Pesten havde næsten ophørt, raser den med fornyet Kraft, siden Chamsin Vinden har indfundet sig. Man siger, at Mehemed Ali vil lade Expeditionen til Euphrat passere, naar et Tilladelses=Firman bliver fra Sultanen umiddelbart ham tilstillet. Oberst Chesney med sine Ledsagere opholdt sig den 3die Mai endnu paa Amelie-Øen i Orontes Floden, hvor de havde bragt deres Jerndampskib i Land, og toge sig alleslags Ting for, som opvakte den største Forbauselse hos Beboerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Fra Brüssel berettes, at den 30te Juni om Morgenen Kl. 8 stødte Hr. Diets Dampvogn imod et af Speilene i en Liqueurhandlers Boutik efter at den havde knuset to Hiørnestene og rystet hele Huset; det synes at Dampen har strømmet til af al Magt, og at Conducteuren ikke har kunnet faae Tid til at dreie Vognen betids nok; man lod al Dampen strømme ud, og transporterede igien Vognen paa Broestenene. Videre Skade skeete ikke, og Vognen kom paa nye i Gangen. (Man seer dog heraf at man kiører paa Gaderne i Brüssel med frie Dampvogne uden Jernbaner.)J Staden Minsk i Polen ere den 11te Juni over 100 Huse og 4 Kirker afbrændte. Det var smukt at den romerske katholske Biskop har indrømmet den evangeliske Menighed sit Huuskapel til at holde Gudstieneste i. – Til Danzig er ankommen et Skib med russiske Kanoner, som ere bestemte til Revnen i Kalisch. – Det andet Kammer i den badiske Stænder=Forsamling har med en Pluralitet af 18 Stemmer antaget, at Baden skal slutte sig til det tydske Toldforbund. – Folketællingen i Altona har udviist at Staden har 26,335 Jndvaanere, som boe i 4741 Huse, hvoriblandt 25,342 Lutheraner, 444 Reformeerte, 149 Memoniter, 414. Katholiker og 2014 Mosaiter. De Fattiges Antal udgøir 1586 Personer; Enkernes 1710; men Enkemændenes kun 475. Af ugifte Personer gives 8398 Mandfolk og 962 Fruentimmer; af Børn under 10 Aar 2678 Drenge, og 2682 Piger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Jblandt de nyeste Skrifter, som ere udkomne i Paris, giør især et af den berygtede Simon Deutz, om Hertuginden af Berrys Fængsling, megen Opsigt. Han tilstaaer ligefremt, at han har bevirket at hun blev arresteret; men paastaaer, at han ikke har gjort det af Pengebegiærlighed, men af den pure Fædrenelandskiærlighed. Man seer af dette Skrift, at han ved Paven blev bekiendt med Hertuginden, og at han blev indviet i alle det karlistiske Partiers Hemmeligheder; han paat og sig derpaa en Mission til Don Miguel i Lissabon, hvorfra han i Aaret 1832 kom i Forbindelse med Greven af Ravneval i Madrid, og den franske Jndenlandsk Minister Hr. Montallivet. Han meddeler de Samtaler han siden førte med denne Minister, og fortæller hvorledes han vægrede sig ved at modtage den Belønning, som Ministeren og hans Eftermand Hr. Thiers tilbød ham, og at han havde stipuleret udtrykkeligt, at Madame under ingen Betingelse maatte stilles for Netteen; ligeledes at Greve Bourmont maatte uforhindret forlade Frankerige, for sig selv havde han betinget, at hans Liig, ifald han skulde blive dræbt, maatte paa Statens Bekostning bringes til Paris, og der begraves ved Siden af hans Moders. Han reiste til Nantes med et gammelt Pas af Kardinal Bernetti, under det Navn Hyazint. v. Gonzaga. J Angers forenede en Agent af det hemmelige Politie, Hr. Joly sig med ham, som under Restaurationen havde arresteret Hertuginden af Berrys Mordere, til denne indleverede han i Nantes en Paket med 26 Breve, som han skulde have overbragt til Hertuginden; meest fra Carl den 10de og hans Familie, nogle efter Foregivende fra udenlandske Fyrster, saaledes fra Prinsen af Oranien, som skal have opmuntret Madame til at være vedholdende i sine Planer. Hans derpaa følgende Samtaler med Hertuginden ere ikke mindre interessante, og dersom de deri angivne Detailler ere sande, saa maa man troe, at Deutz har længe vaklet; hvilket han søger at skiule med et Anstrøg af Sentimentalitet. Ogsaa erfarer man af dette Skrift, at Bourmont og hans Ledsagere undkom af Frankerige fordi Politiet søgte dem paa Steder, hvor det vidste at de ikke vare tilat finde; thi Hr. Thiers vilde holde det Ord han havde givet Deutz. (Disse Efterretninger ere interessante nok, men hvorledes kan man troe en Mands Ord, hvis Handlinger ere troløse?)Man erfarer nu at ved Jordskielvet i Chille blev Staden Conception, som har 25000 Jndvaanere ødelagt; ogsaa Staden Talcahuana med 30 Landsbyer, imellem det stille Hav og de andiske Bierge ere forgaaede, den første Jordrystelse fandt Sted den 20de Februar og varede i 4 1/2 Minuter; Bierge og Dale bevægede sig som Havets Bølger. Havet steg 25 til 50 Fod over sine Bredder og opslugte ikke allene mange af de nedfaldne Ruiner af Byerne men naaede ogsaa mange af de flygtende Jndvaanere. – J Guatimala eller Central-Amerika har Vulkanen Cosiqueeina i Nærheden af Staden Nicaragua anrettet de skrækkeligste Ødelæggelser. (Jlden brænder under Menneskenes Fødder, Stormen raser over deres Hoveder, deres Trøst er at der gives en høiere Magt til, som er stærkere end Naturen.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 6te Juli. Løverdagen den 11te Juli begive Deres Majestæter sig til Allerhøistsammes Sommer-Residents Frederiksberg Slot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
J Søndags ankom hertil fra München Hs. Durchl. Hertug Maximilian af Leuchthenberg med sin Hofavalleer. Efter at være blevet D. D. K. K. M. M. Kongen og Dronningen forestillet, var Hans Durchlauchtighed i Gaar til Taffel med Allerhøistsamme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
- Den 2den d. afseilede Kadet-Korvetten "Nayaden, under Kommad af Hr. Kapitain-Lieutenant C. C. Paludan, herfra og gik nord efter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
J Ugen fra den 27de Juni til den 4de Juli ere her i Staden ægteviede 10 Par, fødte ere 84, deraf 58 Drenge og 46 Piger; døde ere 58, deraf 24 Mænd, 21 Qvinder, 10 Drenge og 3 Piger. Saaledes ere 26 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Fra det herværende Keiserlige russiske General-Consulat har Red. under 1ste dennes modtaget følgende Meddelelse: Under 28de Januar d. A. har den Keiserl. russiske Regiering, for at de Skibe og Fartøier, som i Rigets Havne ere satte til Qvarantaine Bestyrelsens Disposition, kunne være mere kiendelige, anordnet særegne Flag og Giøs fra Quarantaine-Skibene. - Dette Flag, hvoraf en Tegning ligger til Hvermands Eftersyn i ovennævnte General-Consulats Bureau, indeholder et hvidt Andreas Kors, som deeler Flagets Grund i fire trekantede Felt, af hvilke de paa Siderne ere grønne, og det for oven og for neden er gult. Herved er dog det i Qvarantaine-Reglementets § 149 for Skibe, der ligge under Qvarantaine eller under Observation, foreskrevne Flag ikke afskaffet, ligesom ogsaa Quarantaine-Væsenets Vagtskibe, i Lighed med alle andre Vagtskibe, fremdeles føre det blaa trekantede (Berl. Av.) Flag paa Toppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Den 9de Juni er Amtsprovst Dr. Phill. P. A. Wedel, R. af D., efter Ønske i Naade entlediget som Forstander og første Lærer ved Skaarup Skolelærerseminarium i Fyen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Toldvæsenet har nyeligen i Aarhuus konfiskeret en Deel Kontraband, der syntes saare vel forvaret, nemlig midt inde i et stort Læs sorte Leergryder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-11
Korsøer Skibsliste. Jndkomne fra 29de Juni til 4de Juli. Skpr. P. Egholm af Korsøer, fra Norge, med Trælast. P. A. Schmidt af Flensborg, fra Flensborg, med Muursteen, og Kalk. P. Hansen af Kierteminde, fra Kierteminde, med Hatte- og Skoemagerarbeide. J. Rasmussen af Nyborg, fra Nyborg, med Brænde. N. Petersen af Flensborg, fra Flensborg, med Muursteen og Stykgods. A. Rasmussen, af Svendborg, fra Kiøbenhavn, med Trælast og Jern. J. Sørensen af Kiøbenhavn, fra Kiøbenhavn, med Trælast og Stykgods. C. F. Blomqvist af Landskron, fra Landskrona, ballastet. N. Nielsen af Skaarupper, fra Apenrade, med Muursteen og Kalk. J. Haagensen af Korsøer, fra Lybek, med Stykgods. A. Christensen af Lysekil, fra Norge, med Trælast. H. Larsen af Skaarupper, fra Apenrade, med Muursteen, Kalk &c.