JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Jngensteds finder man tydeligere Beviis paa den Danske Skibsfarts store Flor i denne Tid end i de Hamborgske Lister over ankommende og afseilede Skibe. Næsten hvert andet Fartøi er Dansk eller fra en Dansk Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J en Tale, som Hr. Byfoged Wiborg har holdt i Selskabet for den Bornholmske Efterslægt d. 28 Jan, d. A. anføres blandt de vigtigste Hindringer for Bornholms Velstand, Agerdyrkningens maadelige Tilstand, Mangel paa Jordens Udskiftning, og endelig den for vor Tidsalders Oplysning kun lidet hædrende Omstændighed, at der indtil dette Øieblik kun findes en eneste ordentlig indrettet Almueskole i hele Landet. Rønne, som engang eiede en saadan Skole, mistede den, da der aabnedes en saakaldt lærd Skole, hvorved hele Øens mandlige Ungdom ligesom indbødes til at forlade Plougen og Roret, for at dannes til Embedsbanen, medens Rønnes talrige Almusungdom voxte op i den største Vankundighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
De fra Altona til Tønningen bestemte og af Engellænderne tilbageviste Skibe, Capit. Burmester, Smidt og Petersen, have nu faaet Tilladelse til at fortsætte deres Reise til Tønningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
En Bondekone paa Søbygaards Gods, Skorup Sogn, fødte sidste Tirsdag fire Børn, hvoraf de 3 strax døde og det 4de levede en Time efter Fødselen, som var noget for tidlig. Konen ansees uden Fare. Den blyblandede Fortinning, som paasættes ved Hielp af Harpix, er ved Kongel. Resol. af 5te Junii d. A. forbudet ved alle Kar, der bruges til Madlavning, under en Mulct af 2 til 10 Rdlr. Der maa ikke bruges nogen anden end den saakaldte Salmiakfortinning. Men Harpixfortinning og en Tilsætning af en Deel Bly til tre Deele reent Tin, maa dog fremdeles bruges ved Theevandskjedle, og store Kiedler paa een eller flere Tønder, naar disse ikke ere bestemte til sure Tings Kogning, hvorved Fortinningen kunde opløses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Hs. Maj. har fastsat, at Landsoverretten samt Hof= og Stadsretten skal i criminelle og benificerede Sager for Kjøbenhavn bedømme og paakiende den Behandling, der er brugt ved Optagelsen af subsidiaire Forhører og Tingsvidner ved de Retter, der ellers sortere under fornævnte Ret, som Landsoverret betragtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Af Jndberetning fra Commissionen for de Danske Skolers bedre Indretning sees, at de Seminarister, der antages paa Blaagaard, ikke maae være under 18 eller over 26 Aar; at deres Underhold betales med 60 Rdlr. aarligen i 3 Aar. Deres Tal, som var bestemt til 40, er bleven forøget til 45, og de ere deelte i Classer. Den egentlige Undervisningscursus er togarig, og i det tredie Aar tage de kun Deel i de Læretimer, i hvilke de ikke selv øves i at give Underviisning. Om Sommeren, fra 6 til 7 om Aftenen undervises de i Haugedyrkning, og om Vinteren læses 2 Timer, ugentlig over det practiske Landbrug. J Fritimer øves de i Haandarbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Til Hovedstaden er ankommen: Engelsk Officier Griv v. Lentzborg fra Kiel, Kjøbmand Funck f. Berlin og Hasselkuss f. Riga (logere hos Rau & Schmetzer); Capitain v. Hinkelde i f. Lolland og Grev Moltke fra Fyen. Afreist, Kjøbmand Wohlfarth og Capitain Hanson til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Udenlandske Efterretninger. Den smukke Løve i det Keis. Franske Menagerie er død, og man har nu udstoppet den, for at hensætte den i Naturaliecabinettet. Ørnen i samme Menagerie har i nogen Tid været syg af Tidslede. Da man gav ham en smuk Engelsk Hane til Priis, nærmede han sig den, betragtede den med Opmærksomhed, for at carassere den, og spadserede op og ned med den i sit store Buur. Siden den Tid har den faaet Appetit igjen og befinder sig vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Cadet de Vaurs Anvisning til at knuse Been og uddrage en Næringsstof deraf, er ogsaa bleven vel optaget i Sverrig. For Mandskabet ved Kongens Livgarde til Hest har Obersten, General-Adjutant Grev Løvenhielm ladet anlægge i det Store en Beenkognings-Indretning, og en saadan Indretning er ogsaa bleven gjort ved Børnehuset, i Stockholm. Dette Foretagende undgik ikke Kongens Opmærksomhed; han lod nedsætte en egen Committe, som, efter at have paa det nøieste undersøgt alt hvad der hørte til den Løvenhielmske Beenkognings-Jndretning, ikke allene blev overbevist om dens fortræffelige Nytte, men endog opgav nogle senere Forbedringer, hvorved saavel Nytten af Beengeleen bliver udvidet som Tilberedningen lettet. J sin Jndberetning af 1 Dec. f. A. siger Committeen, at een af dens Medlemmer, Prof. Almroth, Stadsphysicus i Stockholm, som ved det almindelige Børnehuus der paa Stedet, allerede længe har i det Store ladet koge Suppe af Beengelse til de derværende Børns Underhold, tillige har tilberedt Gelke= eller Bouillonskager af Been, som uden at fordærves kunne i lang Tid conserveres og indeholde i en liden Volum en god og sund Føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Prof. Almroth har tilkjendegivet den, at han har opfundet en Mølleindretning til at male Benene istedet for Stødning, som i det Store fordrer for megen Tid og tillige ikke fuldkommen pulveriserer Benene. Indretningen til Gelekogning i Børnehuset bestaaer af to efter den Rumfordske Methode med Spiralrør indmurede Jernpander, en af 200 og en af 50 Kanders Størrelse. Den store nyttes til de malede Beens Kogning, for derved at faae Beengeleen, som siden anvendes til Suppe, eller indkoges i den mindre Pande til den Consistence, der til Gelekagernes Tilberedning er nødvendig. Disse kunne siden gjemmes længe. Af 6 Lispd. Been, faaes 1 Lispd. tørrede Gelsekager. Af disse Kager have 120 Børn fra Junii Maaneds Begyndelse f. A. faaet en stærk og nærende Suppe. Til hver Portion deraf tages 2 Lod Beengelse, 1 Koppe Potates og 5 Lod Gryn, jevnet noget med fedt ristet Rugbrød. Denne Suppe have de Committerede fundet, at være ligesaa god som den, der tilberedes af færsk Gelse. Med lige Fremgang som det lykkedes Prof. Almroth at tilberede og conservere faste Gelsekager, har han ligeledes naaet sit Øiemed med den af ham opfundne Beenknusningsmachine. Denne simple Indretning, hvormed Forsøg er bleven gjort i de Committeredes Overværelse, sættes hurtig i Bevægelse, og inden to Timers Forløb kan 1 Pd. Been, finmales og 1 Pd. vel knuses. Benene søndermales desuden med denne Machine langt finere end ved den hidtil brugte Stødning, hvorved meget af den Fødestof, Benene indeholde, gik spildt. De Committerede give Prof. Almroths Opfindelse den bedste Anbefaling, og mene, at Beengelsekager burde nyttes saavel for Soldaterne i Garnisonen, som for Tropperne i Feldten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
I et Værk, som Architect Fleuret i Paris har under Pressen, læres den Konst, at forfærdige kieselhaarde Stene af hvilkensomhelst Form, som i 3 Maaneder blive haarde, uden at svinde; de angribes ikke af Hede eller Frost, og blive i Jorden og Vandet endnu fastere. Opfinderen anpriser disse Stene især til Brøndrender, Vandledninger og cementerede Kieldere. Han har allerede 1782. lagt Brøndrender af denne Steenmasse, som ere over 160 Fod lange, og i disse 25 Aar ikke have trængt til mindste Reparation. - Friedrich den Anden udsatte 60 Friedrichsdorer for Opfindelsen, af den Konst, at forfærdige Steen af Sand, med Opgaven blev ikke opløst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J Wütsburg indtraf d. 29. f. M. to Franske Statsfanger, Baron Busch og de Rossi under Kongel. Bayerske Bedækning. De kom fra Bamberg og fortsatte deres Vei til Maynz. Man veed endnu ikke med Vished hvorledes Sverrig vil forholde sig mod Lübecker Skibe. En til Lübeck fra Pillau ankommen Lübecker beretter, af han er bleven anholdt af den ved Darss stationerede Svenske Fregat, og derpaa frigiven igjen, efter at hans Papirer vare blevne undersøgte og har havde bevist, at hans Skib var Lübecker Eiendom. Et andet ligeledes fra Pillau kommende Lübecke, Skib er, bleven anholdt af de Svenske, som, efter at de havde besat det med Mandskab, befalede det at seile til Østad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Gouverneuren i Beuxeuth, General Le Grand lod d. 13 Maji for den almindelige Sikkerhed, Skyld, 30 Preussiske Officierer, der levede i den Stad, som Krigsfanger, og hvoriblandt Gen. Maj v. Zweisel befandt sig, føre fra Beureuth til Maynt, J Würsburg, hvor for nogle Aar siden alt det Gamle blev afskaffet og alt Nyt indført, tør Professorerne nu ikke meere indfinde sig i Høresaene uden med Krave og Opslag, og Studenterne ere forbundne til at bære Pidsk og Kaabe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Efterretninger fra Krigsskuepladsen. Af en Skrivelse fra Danzig d. 7 Maji 1807. Vor Stilling er skrækkelig. En Trediedeel af vor Stad er ødelagt. De Franske gaae fra alle Sider løs mod vore Volde. Hundrede Jldsvælge aabne sig uafladelig. Dagene ere frygtelige, Nætterne endnu langt skrækkeligere. Vor tappre Gouverneur har forsøgt Alt hvad Mod kun kan indgive og Duelighed kun kan udtænke, men alle hans Forsøg ere mislykkede, han er, ligesom vi, forladt. Russerne ere ikke komne ham til Hjelp. De Beleirende forunde os ingen Ro; hver Dag er ødelæggende for os, men den skrækkeligste var d. 25 April. Bomberne faldt paa engang i Tusindetal paa os. Husene styrtede sammen; de, som ikke rammedes af Bomberne, nedstyrtedes af Ruinerne af høiere Bygninger, der stode ved Siden af dem. Qvinder og Børn fandt deres Død i det de søgte et Tilflugtsted. Under alle disse Ulykker smigrede man os bestandig med Haab om Undsætning. Breve bragte os Løvte og Forsikkring om, at Warschau er bleven erobret og at de Franske ere blevne kastede tilbage paa hiin Side Thorn. Jmidlertid saae vi de Beleirende i al Tryghed fortsætte deres Værker. I Gaar havde man paa Børsen opslaaet den Efterretning, at 20,000 Engellændere og 15,000 Russer ville lande i Weichselminde, medens den store Russiske Armee rykker frem til Lands. Men hvorfor dvæler man saa længe med Land- og SøExpeditionerne i en saa gunstig Aarstid? Hvorfor overlader man vore Huse til Luerne, naar man kan redde os Naar De læser dette Brev er jeg maaskee ikke mere. En Bombe har ødelagt mit Huus og mit skjønne Magazin. Jeg har reddet mig i en liden Hauge i Forstaden; hvor stort et Omfang vor Stad end har, gives der dog ingen Plet, hvor ikke Døden hvert Øieblik kommer hen, for at udsøge sig Offere. - Hvor ligge de Hielpekilder, der igjen paa ny skulle oplive vor Handel, Hvor skal man gjenfinde alle de Skatte, der ere bortødslede til Krigen, eller de Capitaler, der fra Banquen i Berlin ere blevne bragte som Privateiendom til Kønigsberg og uddeelte som Belønninger blandt Russiske Soldater eller overladte til Bundsforvandtes Disposition?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J Danzig have de Franske forefundet 300,000 Centner Hvede, 100,000 Flasker Brændeviin, 1 Mill. 700,000 Flasker Viin og mange andre Levnedsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Den 21 Maji vilde Marchal Lefevbre lade Danzig indtage med Storm, men Oberst Lacost, kom just samme Dag tilbage fra Fæstningen, og bragte den. Efterretning, at General Kalkreuth vilde capitulere, paa samme Vilkaar, som han engang havde forundt Garnisonen i Maynz. Paa begge Sider manglede der ikke Grunde til at indgaae denne Capitulation; thi uagtet Hagelberg uden stort Forlis kunde bestormes, var den egentlige Fæstning selv dog omgiven af en bred Grøvt, opfyldt med Vand, og saaledes forsvaret, at Overgivelsen endnu kunde forhales nogle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Den Preussiske Garnison, som i Begyndelsen var 16,000 Mand stærk, var hensmeltet til 9000 M.,med hvilken Levning General Kalkreuth udmarcherede d. 27de f. M. henved 4000 M. ligge syge i Hospitalerne, og næsten ligesaa mange ere deserterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Communicationen med Danzig er nu fuldkommen tilveiebragt igjen. Posterne besørge igjen alle Pakker og Breve derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Fæstningen Neissau har capituleret d. 30 f. M. Siberien skal nu ved Forbindelsen af Floderne Ob, Petesjora, Sob. og Ussa sættes istand til at føre sine mangfoldige Producter til Archangel. Ogsaa Wolga søger man at forbinde end mere med andre Floder, for at lette al Handel og Vandel i det indre Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Magistraten i Stralsund har ladet bekjendtgjøre, at Antallet af de derværende Chirurger er ved Dødsfald og anden Afgang saa meget formindsket, at alle de, der forsynede med de tilbørlige Kundskaber ville nedsætte sig der, ville være meget velkomne og finde en god Modtagelse. Hver af det store Sanhedrins Deputerede har af Ministeren for det Jndre faaet anvist 18,000 Fr. som Diætpenge, der ved deres Hjemkomst i Departementerne udbetales dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J Frankrige arbeides nu paa en Commerce Lovbog. Man har i den Anledning henvendt sig til saakyndige Mænd i de tre Hansestæder, for at indhente deres Betænkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Da det Franske Senats Deputerede sidst havde Audience hos Napoleon, forespurgte han sig hvorledes det gik med det ny Odeum. Aldrigsaasnart vare de Deputerede komne hjem igjen, førende der blev antaget flere Arbeider, og der arbeides nu Dag og Nat, for at faae Bygningen deshastigere færdig. Keiseren har tillige ønsket, at hver Senator maatte have en Loge i dette Theater. Paa det Sachsiske Livcuirasseer-Regim. og Garde du Corps nær har alt det øvrige Sachsiske Cavallerie maattet aflevere sine Heste til de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Nu behøver den Sachsiske Armee en stærk Recrutering og ny Equipering, hvortil der vil medgaae nogle Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J Bordeaux og Nantes kobberforhudes, efter befaling, alle de Skibe paa 300 til 700 Tønder, som ligge der i Havnen. Hensigten er aldeles ubekjendt. Et overmaade pragtfuldt Exemplar af den Franske Storarmees Bullerins, af de seneste Feld toge mod Østerrige og Preussen, oversatte i det Tyrkiske Sprog, er bleven sendt til Storsultanen. De oversættes ogsaa paa Persisk, for at sendes til Keiseren af Persien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Ved Danzig have de Franske med Musketild tvungen en kobberforhudet Engelsk Corvette, besat med 120 Engellænder, og ladet med Krudt og Kugler, til at overgive sig. Den havde desuden 60 Russer ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Keiser Napoleon skal nylig have sagt til den ny Tyrkiske Ambassadeur, at han og Keiser Selim i Fremtiden ville være saa uadskillelige, som den høire og venstre Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Det Corps, som beleirede Danzig, bestod i den sidste Tid af 40,000 Mand. En hemmelighedsfuld Statsfange. - J afg. Anzeiger der Deurschen opkastes et Spørgsmaal. angaaende en Mand, der for 50 Aar siden døde i Fængselet i Dannenberg. Han har formodentlig været af fornem Stand og hans omhyggelig skjulte Historie har megen Lighed med den saakaldte Jernmaskes. J den anførte Stad i det Lüneburgske staaer endnu et Taarn, der har tjent til Statsfængsel og hvori denne ubrkjendte Fange har siddet. Han ankom i en Karet med 6 Heste for, under militair Bedækning, og blev overleveret til Amtmanden, tilligemed en Skrivelse, hvori der befaledes denne, at indrømme Arrestanten de bedste Værelser, og at indspærre den medfulgte Kammertjener, der ikke maatte sætte en Fod uden for Taarnet. Det tillodes ikke noget Menneske at see hiin, eller tale med denne, undtagen Amtmanden, med ogsaa han skulde, under stor Straf, afholde sig fra at efterforske Fangens Stand eller Historie. For hans Bord og Underhold skulde Amtmanden, sørge, og hver Middag skulde der leveres ham 6 Retter; Vinen og Aftensmad kunde han vælge efter eget Behag, men hvad han end fordrede skulde aldrig negtes ham. Regningerne skulde maane ligen indsendes til visse navngivne Personer i Lune, burg, som sendte Betalingen. Brevvexling var den Ubekjendte tilladt, men alle de Breve, han skrev, maatte Amtmanden indsende under Couvert til de navngivne Personer i Lüneburg. De Breve, der ankom til Statsfangen, vare uden Adresse. Den gik ingen Postdag forbi, uden at han jo afsendte og modtog Breve. Efter Amtmandens Fortælling røbede denne Fange i sin Opførsel og sine Samtaler, fornemme og fine Sæder, stor Verdenskundskab, og udbredt Læsning; men han afholdte sig omhyggeligen fra at berøve sin Historie endog i fjerneste Henseende; de Smaabilletter, han tilskrev Amtmanden, vare undertegnede Statsfangen. Han havde mange Penge hos sig, en stor Garderobe, lod endog i sit Fangenskab endnu flere galonerede Klæder sye, og sysselsatte sig saa ivrig med sin Paaklædning, at han endog omklædte sig tre, fire Gange om Dagen; da Amtmanden meldte dette til Luneburg, ankom strax fra dette Land en Læge og en Chirurg. Da hans Sygdom blev betænkelig, ankom en vigtig Person, som sjelden forlod ham, og som strax, da han opgav Aanden, indpakkede hans Papirer og sendte dem under Forsegling til Lüneburg. Han døde i Aaret 1786. Hans Lig blev i en dobbelt Ligkiste staaende nogle Uger i Dannenberg- og derpaa tilligemed Kammertjeneren, under stærk Bedækning bragt om Natten til Lüneburg. Den fra bleve begge transporterede videre om Nattetider, uden at man nogensinde kunde erfare, hvad der var bleven af dem. Hvo var nu dette Offer for det Hannoverske Cabinets Justice?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Vi have havt og have endnu endeel berømte Skribentere, som man med Ossian kunde kalde af other gave, fordi de enten ere physiske eller litterair døde. En er bleven berømt Digter, af ved at skrive nogle Smaapoester, en anden en berømt Historiker ved at forfatte en ikke slet Compilation, en tredie en berømt Taler ved at holde to tre Taler i en Trediedeel af et heelt Seculum, en fjerde kaldes Dannemarks Wieland, fordi han har oversat Wielands Musarion, kort sagt, saaledes kunde jeg opregne Dem hele Snese, som bestandig kastes vor Tidsalder i Næsen, naar man sukker over dens Litteraturs Fattigdom. Men dem upartisk, undersøg disse gyldne Tiders gyldne Arbeider, sønderlem hine Skribenters Poeste, Vittighedsarbeider og Originalitet, og De vil finde, at en Tiendedeel af den Røgelse, som vore litteraire Røgemænd have offret dem, var ufortjent. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
nu er Mængden ved det evige Skraal bleven saa vant til at høre dem nævne som berømte Mænd, at den virkelig for Alvor troer, de ere hvad man paa Prent kalder dem. Man undersøger ikke hvorledes og hvorfor de ere blevne saa berømte, men enkelte af deres Ubetydeligheder, som man maaskee har anseet for Betydeligheder i en mindre skjønsom Alder, have, i Forening med de Lovtaler, vi saa idelig have læst over dem, gjort et dybt Jndtryk paa os. Ligesom vi troe, at man i vor Ungdom havde længere og behageligere Sommere end nu, saaledes troe vi ogsaa, at vor nyere Litteratur ikke kan bære Vand mod den gamle. Jeg vil ikke gaae videre i denne Materie; den kunde lede os alt for langt bort; men eftertænk selv denne Sag, og De vil finde, at jeg ikke har saa ganske Uret. Jeg kan ligesaa lidet være blind for vor ældre Litteraturs Mangler, som for vore nyeres Fortrin. Om disses Fortrigend kun bestod deri, at man ikke mere kan faae Digternavn for en god Drikkevise eller blive en Dansk Vieland for en Oversættelse af Moforion, saa er det allerede nok. Det er dog altid et Skridt videre til den afsigelige OpdraPartiskhedens Ødelæggelse. Den fremkommende Slægt værnes nu efterhaanden til at bedomme aldre og udere Skribenters Arbeider med Upartikhed, og ikke at lade sig blænde af en Roes, som sælges til den Høistbydende eller en Dadel, som er Frugten af Ondskab og Bind. Naar kun Fliggen af det Slør, hvor den følPartikkhed indhøiler sig, er løftet op, opdages snart Danskabningens afskyelige Ansigt, (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Enden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Indenlandske Efterretninger. Enkehertuginden af Brunsvig reiser i disse Sage fra Ananstenborg til Slückstadt, for at begive sig til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den 13 d. M. reiste H. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen fra Kiel til Louisenlund. H. F. H. Arveprindsessen af Brimar forbliver endnu nogen Tid i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Nogle Deputerede fra Senatet i Lübeck ere i disse Dage ankomne til Kjøbenhavn, og have have udience, hos Directeuren Grev Bernstorff J disse Dage døde i Kjøbenhavn en i denne Hovedstad meget bekjendt Mand, Aron Jsaak, der, pagtet han ikke forstod det mindste af Chirurgien, med en næsten beundringsværdig Færdighed skar Ligtorne og endog var ansat med en aarlig Log som Ligtornskjærer, hos det Kl. Herskab. Han var her i Landet saa godt som den eneste, man uden mindste Fare kunde betroe sig til, og med ham vil det Fine af denne fordum maaskee ubetydelige, men i vore Dage vigtige, Færdighed næsten udder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den gamle i lang Tid brostfældige Træbro paa Gammelkongevei uden for Vesterport, er nu istandsat, men, de store farlige Huller paa samme Vei lige ved St. Jørgens Søere endnu saaledes som de have været. Dette Aar tegner overalt i Dannemark til at blive meget frugtbart. Fra Viborg meldes, at man der har havt tilstrækkelig Regn, at Korn og Græs nu ville trives timeviis, og at Frugttræerne i mange Aar ikke have spaaet en rigere Host. De vare netop afblomstrede, da Regnen kom, D. 10. d. M. havde man allerede Jordbær i Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Man har nu i Kjøbenhavn en ny Maade at anbefale sig som Sproglærer. Prof. St. Lubin og hans Hustrue, som begge nylig ere ankomne og ønske at give Undervisninger i det Franske Sprog, at indbyde det Danske Publicum ved Aerostiker, Den, som har staaet under Professorens Navn i No. 257 af Adresseavisen er imidlertid godt skreven, J Odensee har man nylig fundet i nyhentet Vand fra Byens Poster, til hvilken Kildevandet, ledes fra Roerdam, en Orm af næsten 12 Tommers Længde. Den var lysgraa, ikke tykkere end en Violin=Qvint, og med ubevæbnet Øie bemærkes kun en sort Prik i begge Ender. Ved Hjelp af Forstørrelsesglasset, der viste den i Størrelse af den groveste Contrebasstræng, faaes tydelig, at den største Prik var Hovedet, og at dens Gab idelig aabnede sig. Den mindre Prik viste sig som et Sugerør, var i idelig Bevægelse, snoede sig i mangfoldige Bugter, da man satte den i et Glas Vand, og sammensnoede sig undertiden i et lidet Nøgel. Naar man nu forestiller sig, at det var let mueligt, at faae en saadan Orm i sig, især Spiren af dens næsten usynlige Yngel, saa var det meget raadeligt, at enhver, som drikker raat Vand, filtrerte det først, i det mindste gjennem raat Papir, da det klareste Vand endog lige fra Kilden, kan medføre meget, som undgaaer det ubevæbnede Øies Jagttagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Skibet Kammer. Rosenkrang, Capit. J. Sal. rensen Foyen, bestemt fra Lissabon til Tønninger, er opbragt til Deal. - Det fra Kjøbenhavn til Algier bestemte og til Engelland opbragte Skib Susanna, er, efter at Stormen d. 30 Maji havde drevet det op paa Dynerne, med Ankeres og Touges Forlis, indløbet i Coves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
J Civilaaret 1805 ere i Island copulerede 243 Par, fødte ægte Børn 1269, uægte 107, dødfødte 52, tilsammen 1428, døde af Mandkjønnet 751, af Qvindekjønnet 829, tilsammen døde 1580.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
To af Qvindekjønnet havde opnaaet en Alder af 90 til 100 Aar; blot 1 af Mandkjønnet har opnaaet en Alder af 70 til 80 Aar. Borgerdydsskolen mister i denne Tid atter een af sine gamle, agtede Lærere i Hr. Overlærer Stephamsen. Han afgaaer i disse Dage til Nakskov, hvor han er ansat som Overbestyrer ved den derværende Skole. Jnspectionen ved Borgerdydskolen, er nu overdraget til Hr. B. C. L. Møller, der allerede i 13 Aar har arbeidet i Undervisningsfaget, og i 1 Aar deeltaget i Underviisningen i dette Jnstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Angaaende det af det Danske Videnskabernes Selskab udsatte Priisspørgsmaal om Theorien af Kræfternes Parallelogram, vare 14 Afhandlinger indkomne, hvoriblandt een af Hr. M. de Mello, Prof. i Mathematiken ved Universitetet i Combra i Portugal, vandt Prisen. Den var forfattet i det Franske Sprog.