Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-22
J Rio de Janeiro er udbrudt en Militair Revolution og Kongen har antaget den portugisiske Constitution. Hoftidenden, som udgives i denne Stad, af 26de Februari. indeholder en omstændelig Efterretning om denne Forandring, Kongen har antaget den portugisiske Constitution for sit heele Rige, udnævnt nye Ministre og udstædet et Dekret desangaaende. Kronprinsen aflagde først Enden, og derpaa alle Authoriteter efter ham. Alt gik meget roeligt af; Militairen spillede derved Hovedrollen og holdt saalænge som Ceremonien varede, Gaderne besat, hvori Kanoner vare opplantede, og efterat at Høitidelighed, var forbi marscherede den til sine Qvarterer og det forsamlede Folk skildtes roeligt ad. Proclamationen blev bekiendtgjort paa Pladsen Rocio og Prinsen oplæst. Kongens Dekret fra Altanen, fra Jndgangen til Theatret. Da nogle Artikler deri ikke behagede den forsamlede Mængde, saa var han nødsaget til at tile til Palladset St. Christoval, for at foretage en Forandring i Dekretet. Denne Forandring erholdt da Folkets Biefald, og da Kongen kom Kl. 12 om Middagen ind i Staden, bleve Hestene spændte fra hans Vogn og Folket trak ham jublende til hans Slot. Staden blev illumineret og Aftenen og Kongen begav sig med sin Familie til Skuespilhuset, hvor man opførte en af Rosinis Operaer. (Man kunde imidlertid synes, at den constitutionelle Regiering ikke passer saa ligge foren Stad, som Rio Janeiro, hvor ifølge Leitholdsnye Reise fra Berlin til denne Stad de 3/8 Deele af Jndvaanerne ere Negere og kun den erne 6te Deel ere hvide; thi hvad, om nu ogsaa Friehedsaanden farer i de sorte Jndvaanere; hvilke tilforn ved farlige Oprør have sat Regieringen i Frygt, skal man desuden glæde sig over Amerikas Uafhængighed, saa maae endelig det fordærvelige Negerslaverie afskaffes, som især har Overhaand i Brasilien, og Jorderne blive dyrkede med frie Hænder. – Man vil paastaae, at Kiøbmændene i Rio de Janeiro, have skudt store Summer sammen, hvormed Militairen er bleven bestukket og General Brandt skal have sagt, at man godt kunde have omstemt Soldaterne den anden Dag for Halvdelen af disse Penge. Greven Arcos stemmede for, at man skulde i Øieblikket antage Constitutionen for at forskaffe Kronprinsen Popularitet; derimod skal Greven af Palmella have ønsket med Kongen, at man ikke skulde gaae frem med saamegen Raskhed. Man beretter fra Rio de Janeiro, at Bahia har været det samme for Brasilien, som Oporto var for Portugal. Den 17de Februari ankom nemlig Paketbaaden Manchester til Rio Janeiro, og bragde Efterretningen og Revolutionen i Bahia. Efterretningen giorde et stort Jndtryk. Den 22de Februarii ankom Skibet Jcarus med Greven af Valmafra Bahia, som skulde bede Kongen om at give sit Samtykke til den Forandring, som der var forefaldet. Den 24de udkom nu et Kongeligt Dekret, hvori Hs. Mai stæt erklærede: at han med Hensyn til de Omstændigheder, hvori Monarchiet befinder sig og for at befordre sit Folks Vel, har besluttet sig til at sende sin Søn Don Pedro til Portugal, for at høre Undersaatternes Klager, afhielpe alle Misbrug og befæste Constitutionen, og da denne Constitution ikke passer sig saa ganske for Brasilien, saa befalede Hs. Majestæt at Deputerede skulle udnævnes paa de atoriske Øer, Madera og Brasilien for at komme sammen i Rio de Janeiro, for at forhandle om de nødvendige Forandringer og Forbedringer i Constitutionen. Men dette Dekret mishagede i en høi Grad Folket, hvoraf de misfornøiede Militairer, betiente sig og saaledes bragte Revolutionen til veie den 26de. Da Kongen paa denne Dag kom fra sit Lystslot til Staden, saae han meget neslaget ud; men om Aftenen, da Revolutionen var tilendebragt var han særdeeles oprømt. Om hvorledes det egentlig gik til da Revolutionen udbrød meldes følgende i en anden Skrivelse fra Rio de Janeiro, man havde længe ventet der en Revolution, men man holdt ikke dens Udbrud for at være saa nær, men det omtalte Decret hvori Kongen forbeholdt sig selv at ville udnævne de Cortes og en Junta bragte den til Modenhed. Nogle Patrioter besluttede at betiene sig af Folkets Stemning, for at bevirke en Revolution. Deres heele Jndflydelse udstrakte sig til en Haandfuld Soldater. De forsamlede sig paa et Skib i Havnen og havde bestemt den 1ste Marts tilat udføre deres Planer; men en Søn forraadte sin Fader Hemmeligheden; hvorpaa der blev givet omNatten til den 25de, befaling til at arresteere dem, hvilket blev overdraget en Bataillon af Politie Vagten at udføre; men denne Forholdsregel befordrede Revolutionen, istedet for at forhindre den; især da mange anseelige Kjøbmænd ogsaa skulde arresteres og deporteres til Angola i Afrika. Hovedmændene for Sammenrottelsen vare Goiz, tilforn Oberst Lieutenant; derpaa Costa, Major ved det 11te Regiment; Pimenta, Major ved den sydlige Division; Cinriano, Lieutenant ved Artilliriet; Major Padoa; Præsten Silva og Mocanidao en Lærd. Den 25de om Midnatten, forlod Jæger regimentet sine Barakker. Obersten som vilde forhindre det blev arresteret. Da de kom ind i Staden saa opfordrede det de Brasilianske Jægere til at foreene sig med dem, hvortil de alle vare beredvillige og man marcherede nu til Pladsen Rocio, hvor Vaabendepottet er. Kl. 3 om Morgenen blev det berettet Kronprinsen, hvorpaa han strax erklærede at han vilde stille sig i Spidsen for Tropperne, for at forhindre Blodsudgydelse. Prinsen tænker frit og denne store Dag erholdt ved hans aabne og Loyale Forhold sin fortrinligste Glands. Prinsen kom ganske uventet. Da han ankom derhen hvor Jægerne stode, saa raabte de til ham, Constitutionen leve, hvilket han besvarede. Efter at han i kort Tid havde raadført sig med Officeererne og var bleven omringet af det nysgierrige Folk, saa steeg han op paa Altanen paa Skuespilhuuset, hvorfra man overseer heele Pladsen og oplæste et Dekret og Tiltrædelsen til den portugisiske Constitution. Et almindeligt Biefald udbredede sig fra alle Sider. Ved Salut fra Forterne, og ved at ringe med alle Klokkerne i Staden, blev denne Begivenhed bekiendtgjort. Tiltrædelses Acten blev underskrevet af Officererne og alle dem som kunde trænge sig frem dertil. Prinsen spurgte om der endnu behøvedes noget meere, hvorpaa 4 Studentere traadte frem og forlangte Trykkefriheden. Prinsen svarede derpaa: at den fulgte af den foretagne Handling, da en Constitution uden denne var som et Legeme uden Siæl Derpaa reed Prindsen, ledsaget af 2 Lieutenanter til St. Christoval, for at erholde Kongens Samtykke, som ogsaa strax blev meddeelt. Prindsen begav sig strax tilbage dermed til Pladsen Rocio, hvorhan blev modtaget af Folket, som var ude af sig selv af Glæde, hvorpaa han forkyndte fra Altanen: at et nyt Ministerium var bleven udnævnt, hvilket blev hørt paa under et almindeligt Viva Raab.