JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Paris, den 1ste Juli. Den 29de Juni modtog det lovgivende Corps følgende mærkværdige Skildring af Rigets Forfatning fra Grev Montaliver, Minister for det Jndre : Mine Herrer, siden Deres sidste Møde er Riget blevet forøget med 16 Departementer, med 5 Millioner Jndvaanere, med en Landstrækning som giver 100 Millioners Jndkomster, med Kyster af 300 Lieues Udstrækning og alle de Sømidler de frembyde. Mundingerne af Rhinen, Maasen og Schelden vare ikke franske, Circulationen i det Jndre af Riget var ikke uden Hindringer. Producterne fra Centrumers Departementer kunde ikke naar Havet uden imellem fremmede Toldsteder. Disse Uleiligheder ere forsvundne. Scheidens Søarsenal, paa hvilket saa mange Forhaabninger hvile, har derved faaet al den Udvidelse det bør have. Emsens, Wiserins og Elbens Mundinger bringe os alt det Tømmer vi behøve fra Tyskland. Rigets Grændser, naae lige til Østersøen, og da vi saaledes have enddirecte Communication med Norden, saa vil det blive os let at erholde de Master, den Hamp, det Kobber og andre Marine=Artikler vi maatte behøyt. Vi forie nu alt hvad Frankrig, Tyskland og Jtalien levere til Skibsbyggerie. Simplon, som er bleven fransk, sikkreres en ny Forbindelse med Jtalien.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Roms Forening med Riget har omstyrtet den ubehagelige Mellem væg, som befandt sig mellem vore Armeer i Nord= og Syd=Jtalien og har forskaffet os nye Kyster vid Middelhavet, der ere ligesaa fornødne og nyttige for Toulon, som det adriatiske Havs for Venedig. Denne Forening har endnu den dobbelte Fordel, at hederne ei mert ere Sture, rainer og Fremmede for Frankrig. Man behøver blot at efterlæse Hilstorien, for at erindre sig al den Ulykke Sammenblandingen af den verdslige og geistlige Magt har tilføiet Religionen. Bestandigen have Paverne opoffret de hellige Anliggender for de verdslige. Det var ikke Henrik 8des Ægteskabsskilsmisse, men Petere ingen, som skilte Engelland fra den romerske Kirke. Er det fordeelagtigt for Staten og Religionen, at Paven ei er Souveraln, saa er det ligesaa fordeelagtigt at Biskoppen af Rom, vor Kirkes Hoved, ikke er fremmed for os, og at han forener i sit HiertsReligionens og Fædrelandets Kierlighed, ophøiede Sieles Særkiende. Dette er i øvrigt det eneste Middel til at bringe den retfærdige Jndfindelse Paven maa have paa det Geistlige i Forstaaelse med Rigets Grundsætninger, der ikke tilstæde at nogen fremmed Biskop maae have nogensomhelst Jndflydelse der. Keiseren er tilfreds med den Aand, som besieler hele hans Geistlighed. (Nu udbredede Ministeren sig over Religion, Retspleie, Statsbestyrelse, offentlig Underviisning, Kunster og Videnskaber, offentlige Anlæg, Landeveie o. s. v. og derpaa vedblev han saaledes :) Marinen. Vi have tabt Guadeloupe og Jsle de France. Den Ville at komme Colonierne til Hielp maatte ikke foranledige det Forsøg at lade vore Eskadrer løbe ud, i den forholdsmæssige Undermagt, i hvilken de befandt dem.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Siden Hollands Forening med Riget har dette Land forskaffet os 10000 Matroser og 13 Linieskibe. Vi have betydelige Flaader paa Schelden og ved Toulon. Mere eller mindre stærke Afdelinger af Linieskibe ligge i de forskellige Havne og 15 Linieskibe befinde sig paa Antverpens Verffter. Alt er der indrettet til hvert Aar at formere vor Eskadre med et stort Antal Krigskibe. To Linieskibe bygges i Cherbourg og Forraadet paa Tømmer og andre Fornødenheder er der saa betydeligt at vi førend Slutningen af 1811 kunne see 5 andre Linieskibe paa Stabelen sammesteds. Alle Virfter i Ortent, Rochefort og Toulon ere beskiettigede. Talrige Krigskibe bygges i Venedig. Neapel skulde efter Tractaterne i Aar have 6 Linieskibe og 6 Fregatter. Dette Kongerige har dem ikke. Regieringen vil overtyde sig om Nødvendigheden af at gienopette denne Forsømmelse. Vort Hielpekilder, vor indenlandske Skibsfart ere tilstrækkelige, til faa Aar at bringe det Materielle af vor Sømagt til samme Punkt, som vore Fienders.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
De med Marine=Conscriptionen begyndte Forsøg have havt et ønskeligt Udfald. De unge Mennesker paa 18, 19 og 20 Aar, som befinde sig ombord paa vore Krigskibe, vise den bedste Villie og danne sig bastigen. Vore Eskadrers oftere Udløben, vore Flaaders og Fløtillers Esolutioner paa Zuldersøen, paa Schilden og paa vore Rheder have ladet vore unge Conscriberede giøre Fremskridt, der berettige os til at satte de bedste Forhaabninger. Krig. I et Aar ere de fleste Fæstninger i Spanien tagne efter Beleiringer, som giøre den franske Armees Jngenienevæsen og Artillerie Ært. Over 200 Faner, 80,600 Fanger og mange hundrede Kano, ner ere i forskellige formelige Batailler fratagne Spanierne. Denne Krig endtes, da Engelland opgav sin sædvanlige Palik og stillede sig i den første Linie. Denne Kams Resultat er let at forudsee, og der Virkninger paa Verdens Skjebne lade sig let begribsEngellands Befolkning kan ei være tilstrækkelig til at besætte bede Indierne, Amerika og flere Estabitssementer i det middellandske Hør til at forsvare Jrlands og der egne Kyster, til Garnisonerne og Eqvi pagerne paa dets uhyre Floder, til Menneskekabet i en haardnakken Krig med Frankrig paa den spanske Halvet. Saaledes ere mange omstændigheder for os, imedens Cagelland, ved at fortsætte Krigen, udsætter sig for sig Folkemængdes Ruin, eller hvis det opgiver den, efter først at have indladt sig saa vidt i den, for Skam og Vanære. Frankrig har 800,000 Mand under Vaaben, og naar en nye Magt og nye Armeer marschere til Spanien, for der at beklæmpe de evige Fiender, saa blive endnu 4000,000 Mand og 50,000 Heste tilbage i vort Riges Indre, paa vore Kyster og Grændser, for overalt at tir til vore Rettigheders Forsvar, hvor samme maatte trues. Fastlands=Systemmet, som fortsættes med den største Standhaftighed, undergraver Grundvolden for Engellands Finantser. Allerede tadet dets Cours 33 Procent. Deis Colonier kunne ei afsætte deres Producter, de fleste af dets Fabriker ere lukkede. Og Fastlands Systemmet, er endnu neppe begyndt. Fulgt i 10 Aar vil det allene være nek til ganske at tilintetgiøre Engellands Hielpekilder. Dets Jndtægter beroe ikke paa hvad Landet selv, men paa hvad Verdenshandelen indbringer. Alt i dette Øieblik ere Halvdelen af Engellands Contoirer lukkede. Forgieves haabe Engellænderne af Tiden og de Begivenheder, deres Lidenskaber fremskynde, at Udvele for deres Handel skulle cabne sig.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Hvad Frankrig angaaer, da har Fastlandsystemet Jntet forandret i dets Forfatning. For 10 Aar siden vare vi uden Søebandel, og og ville endnu forblive uden Søehandel. Forbudet mod engelske Varers Jndførsel paa Continentet har aabnet en Udvei for vore Manufacturer; men hvis denne endog ophørte, saa tilbyder dog det der afsættes i Riget dem tilstrækkelig Afsætning. Vore Fabriker have at sørge for mere end 60 Millioner Consumenters Fornødenheder. Den keiserlige Skats Velfærd derver ikke paa Verdens Handel. Over 900 Millioner, som udfordres for at bestride Rigets Udgivter, ere Resultaterne af directe eller inddirecte Paalæg. Engelland behøver 2 Milliarder til fine Udgivters Bestridelse; og dets egen Indtægt forskaffer det ikkuns en Trediedeel deraf. Vi tede at Engelland kan udholdt denne Kamp ligesaa længe som vi, saafremt det kan tilbringe flere Aar uden Laan, og Consolidering af dets Skatkammerbeviser, og naar det ken udrede hvad det har at betale i klingende Mynt, eller i det mindste med Papiir, som kan indvexlet med Contant. Ethvert fornuftigt Menneske maae være overbeviist om at Frukrikan holde ud 10 Aar endnu, i dets nærværende Forfatning, uden at komme i anden Forlegenhed end den det i de sidste 10 Aar her fristet, og uden at forøge sin Gield, imedens det alligevel bestrider alle sine Udgivter.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
- General Grev Suchet melder i en Depesche fra Leiren for Tarragona af 13de Juni, at Fortet Francoli er taget med Storm, og Løbegravenne mod Tarragona aabnede, uagtet den mordiske fiendtlige Jild. Den 4de Juli. Efter en Audients, som Hs. Maj. den 30te f. M. gav den spanske Ambassedeur Hertug deel Campo, der overrakde sit Creditiv og den svenske Gesandt Baron Lagerbjelke, som overrakte sin Rappelskrivelse, blev en Deputation fra det lengivende Corps indladt til Audients hos Hs. Majestæt. Corpsets Præsident, GrevMontesquien, overgav Hs. Majestæt en Adresse, hvori han med særdeles Taknemmelighed berørte de mange nye Velgierninger, der skyldes Hs. Majene, og den Lykke der er bleven Rigets Lod ved Hs. M. Kongen af Røms Førsel. Denne Tale besvarede Hs. Majestæt Kei. Præsident og Dhrr. Deputerede fra det lovgivende Corps, Det mig me et kiært, under denne for Mit Hierte saa dyrebare Omstændighed, at see Eder hos Mig. Alle Eders Ønsker for Fremtiden ere Mig meget behagelige. Min Søn skal svare til Frankrigs Forventning. Han skal vise det samme Sindelag mod Eders Børn, som Jeg nærer imod Eder. Aldrig skulle de Franske forglemme at deres Lykke og Hæder ere forbundne med den Thrones Velfærd, som Jeg har oprettet, befæstet og forstørret med dem og for dem. Jeg ønsker at alle Franske kunde høre dette. J hvilken Forfatning ogsaa Forsynet og Min Villie har sat dem, saa er Kierligheden til Frankrig og dets Ve deres første Pligt. Jeg antager Eders Yeringer. Derpaa modtog Hs. Majestæt de Afsendte fra Elsmundingernes Wesermundingernes og Over-Emsens Departementer. Paa en Tale af Grev Grøre for førstnævnte Departement, som disse Deputationers Præsident, svarede Keiserin : I ere for stedse forenede med Riget. Jnger politisk Forhandling, kan adskille Eder fra samme. J skulle opfyldt alle Eders Pligter sam Franske, og nyde alle de Privilegier, de ere forbundne med denne Egenskab. Jeg antager Eders Sindelag. - Den 27de f. M. begav Fyrsten af Schwarzenberg sig i sin Gallavogn til St. Claud, for at overrække Hs. M. Kongen af Rom St. Stephansordenen.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Senateur, Grev Lacepede er udnævnt til Senatets Præsident for et Aar, fra 1ste Juli af at regne.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
J Anledning af Kongen af Roms Daab har hele Garnisonen i Paris faaet en Maaneds Sold i Gratification.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Hoffet afgaaer til Compagne.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Universitetet har gjort Fremskridt. Al offentlig Ordragelse maae regieres ved militær Disciplin, og ei ved civile eller kirkeligt Politie. At vænnes til militair Discipiin er det nyttigste; thi i enhver Stilling i Livet er det nødvendigt for Borgeren at kunne beskytte sin Eiendom mod indførtes og udvortes Fiender. Der udfordres endnu 10 Aar inden alt det Gode, Kriseren lover sig af Universit tet, og inden alle hans Planer kunne være opfyldte ; dog ere store Fordie opnaaede, og hvad nu finder Sted, er at foretrække for det, som forhen har er leret. Compassets Opdagelse frembragte i forrige Tider en Revo urion i Handelen. Brugen af Honning gjorde Sukkeret overflødig og Vald giorde Jndigoen ufornøder. Chemiens Fremskridt derirke i dette Øieblik en ganske modsat Revolution ; den er kommen saavidt, at den undrager Sukker af Druer, Aborn og Runkeltøer. Den Vald som havde beriget Lanqueboe og en Deel af Jtalien, og som i Kunstens Barndom maatte vige for Jndigoen, faaer nu igjen Overhaand. Store Foretagender ere i de sidste 10 Aar satte i Værk. Udgivterne for de offentlige Arbeider vare i Aaret 1810: 138 Millioner 141727 Frankte og i Aaret 1811, ere de 154 Millioner 901000 Franker. En stor Deel af disse Udgivter er bestemt til at anlægge nye Fæstninger for. Disse Arbeider ere foretagne til Fordeel for Eftertiden for at bestyrke og befæste Riget. Paa vore Havne arbeides med lige Virksomhed. Canalen ved St. Qvintin er færdig. J det man forbedrer Veiene, formindsker man Afstandene. Man antager at Turin derved er kommen 36 Mile og Mayland ved Veien over Simpion mere end 50 Mile nærmere. Næste Aar vil Hamborg, komme 60 Mile nærmere ved de Chuusser som anlægges giennem Sandegnene ved Mastricht til Mesel og fra Wisel til Hamborg; og dette ri være det første Exempel i Historien at 80 Miles Vei er fuldendt i 2 Aar. Ti Værkstæder ere beskieftigede dermed, og inden Enden af 1811 vil over Halvdelen af denne Vei være færdig.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Rom, den 11te Junii. J Forgaars var Kl. 9 om Morgenen To Deum i Peterskirken; kun Halvdelen af samme var indrettet til Høitideligheden, og 1200 den loestillede Soldater saaes neppe. Om Middagen var en talrig Forsamling i det skiønne Gallerie Dorie, derpaa er Neddeløi med Hest, derefter svævede den høie af Michael Angele i Luften hævede Rotunde, oplyst paa alle dens Linier, med et rødt mit Lys, paa Aftenrødens Agur. Det var det eneste Stuespil i sit Slags. Efterbaanden blev Himmelen mørkere og Lamperne klarere. Da Klokken slog ni blev i 10 Sekunder bele Kuppelen oplyst med Beegfakler, i en Jldkugle, ved hvis Skin Lamperne forbunkedes. Pladsens høie a Colonade ver oplyst. Uden at støde paa hverandre kiørte 7 Rader, Vogne omkring paa den vide Plads. Det var lysere end om Dagen. i Kl. 10 begav man sig til Tideren, for at see den kunstige Vulkan, som 3 ud af Engelsborgs uhyre Masse kastede flere tusinde Raketter paa engang . i Veiret, hvorved Broen, Tiberen og Peterskuppelen oplystes, og af hvis Torden de appenning Bierge gave Gienlyd. Aftenen i Forrøieng vare alle Monumenter i Campo Vaccino og Colisseum oplyste. Mennesker i Tusindtal trænger sig paa begge Sider af Capitoliet ned g til Forum og hen under Titusbuen, og eirede sig omkring Freds et remplet paa Høien, for et see Jlluminationen af det endnu staaende J Segment af Colisseet - et Cirkelstykke af 800 Fods Bredde og 160 Fods Høid. - tillige med dets 3 Søilerader og sitiske Pilestreil Natten var himmelsk skiøn. Paa Circus, hvor der overmorgen skal holdes Viddeløb, paa gammel somersk Viis, staae nu Springbrønde, der, hvor forhen Maalene var inddragte. J Midten fines den skiønne Fontaine af Bernini, samt en gyptisk Pyramide, der er anbragt paa en konstig Klippe. Sæderne blive gienoprettede af Træe. Paa Søndag skal opføres en Concert laf Zingarelli paa Capitoliet.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
London, den 22de Junii. Den 3die Maj bestod den engelske Armee i Portugal under Lord Billington af 30800 Mand under Vaaben, hvoriblandt 10000 i lestremeduur og 20800 i Egnen af Almelde. Hele Armeen beløb sig til 35900 Mand, hvoriblandt 4900 Mand Kavallerie.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Lissabon, den 8de Junii. Den 29de Junii. Badajoz har ikke overgivet sig. Man troer at Commandanten vil kunne holde sig længe i Haab om at men skal nykke frem og komme ham til Hielp. Bemaardementet vedvarer. Man har flere Gange opfordret Commandanten til at overgive sig. Paa en af disse Opfordringer svarede han : "Jeg og min brave Garnisen ville forsvare Fæstningen saa længe, der endnu er en Steen paa den senden i den." Han holder sig virkt ig brav.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Lissabon, den 8de Juni, Kl. 8 om Aftenen. J. 2 Timer har Tilegraphen været i bestandig Bevægelse; men Jntet er bleven bekiendtgjort. Man venter en vigtig Efterretning fra Ar merne, da den franske General Soult har faaet betydelig Forstærkning. og hans Armee, som er voxet til 32000 Mand, rykker frem. Man forsikkrer at 7000 Mand fra Madrid, Sebastians hele Magt og omtrent 5000 Mand fra Cadix ere stødte til Soult. Paa vor Side har man heller ikke været ledig. Alt Cavallerie, Artillerie og undværligt Infanterie har taget Veien til Badajoz.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Lissabon, den 9de Junii. Siden min sidste Skrivelse i Aftes erfarer jeg at vi have gjort et For- og paa at indtage Fortet Christopol med Storm, men at dette Forsøg, ler mislykkedes.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Fra Løbegravene for Badajoz, den 6te Junii. Den forenede Armee begynder Bombardementet : 2 Badajoz den 3de dennes og har fortsat samme indtil Postens Afgang Natten til den 6t. Idag har den franske Hær igien ladet sig see i Albuerra og Santa Maria, og jeg troer at jeg næste Uge kan melde dem at et stort Slag er bleveret, da de Franske, ligesom ogsaa vi, have sammentrukket deres hele Magt. Af et andet Brev af samme Datum. Soult rykker frem fra Liereng med en Armee paa 33000 Mand. hvoriblandt 7000 Mand Cavallerie. Fra alle Naboe=Provindser har han trukket Topper til sin Armees Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
- Mid Kongens Helbred er ingen Forandring skeet.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
J vor Regierines Politik en Bert en mærkelig Forandring. Det er han første Gang besluttet at Frifartsbreve skulle tildeeles franske Skibe, som have fransk Besætning og afgaae herfra til en fransk Havn, naar de have taget Colonial=Producter ind. Vi kunne imidlertid ikke haabe det Napolton vil tilstæde vore Varer Jndførsel under disse Betingelser. Man hør, siger Alfred, udstuderet et nyt Middel til Bedste for vor Handel. Franske Skibe skulle have Licentser til at komme med Baglast til engelske Havne, under den Betingelse at de sammesteds ville indtage Colonialvarer. Jeg takker Eder, vil Napoleon svare, som no beller ikke vilde lægge hindringer i Veien for at engelske Skibe under te samme Betingelser maatte indløbe i Frankrigs Havne. Denne Udvei er beundringsværdig. Sandels vi ere komne saa vidt at vi ikke mere vide af hvilket Træe vi skulle skiære Pile Gothenburg, den 14de Junii.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Alle Efterretninger fra Engelland bekræfte at Kiøbmændene der, som staae i Handel forhold med Colonierne, fallere den ene efter den anden, uagtet adskillige af dem endnu for et Par Aar siden vare Eiere af 150 til 200000 P. St. Man vil ingen flere Ladninger imod fra Colonierne, hvis man skal betale Fragten. Regieringen kan ra sten ingen Recrurer mere faae. En Jnfanterist koster 50 Sularer, lig naar han skal til Portugal 100 Guineer. En Cavallerist kost det doppelte. Admirel Baumarezes Flaade skal slet ingen Operationsforsøg foretage sig. Blottet for Tropper har den ingen anden Bestemmelse end at escortere Coffardieskibene til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Carlsruhr, den 29de Junii. Høistsal. Storhertug Carl Frederichs bøitidelige Ligbegjængelse fandt Sted den 23de dennes om Aftenen Kl. 10. Paa Laaart af Kister, blaae en Pude med den af en Guldkrone skiulte Urne, som i en dobbelt tin og sølvforgyldt Kapsel glemmer den Høisaliges Hierte, og har følgende Jndskrivt: "Her hviler Carl Frederichs, Storhertug af Badens, ledle store Hierte, som indsluttede en Verden fuld af Kierlighed og og varmt for Fædrelandets Vel, for sit Folks Lykke, som ingen Fyrstes Hierte end Slog. Jordens Andeel skiuler Jorden. Hvad intet Rum omslutter, giemmer den Høitelskes taknemmelige Folk af Baden dybt i trofast Bryst.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Mayn, den 3die Juli. Storhertugen af Wüburg er kommen tilbage til sin Residents den 21de f. M. Hos. Keiserl. Høihed Vierdronningen af Jtalien bruger nu Badene i 6 Albano.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Constantinopel, den 27de Maj. Alle Anstalter til Krigens Fortsættelse drives bestandig her, saavel til Bands som til Lands paa det virksomske ; hvorved alle udspredte, Aygter om de Underhandlinger, der skulde være knyttede mellem Porten og Rusland, og om en narforestaaende Fredeslutning, i det mindste her, ansees for meget tvivlsomme
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Hermannstadt, den 11te Junii. Breve fra Bucharest melde at en Gesandt ved Navn Hamid Effendtankom dertil den 5te d. M. fra det tyrkiske Hovedqvartere. TolkenApostolaky ledsager ham. Den tyrkiske Gesandt modtoges med særdeles Aginse. Han fik en Æresvagt og blev inqvarterer i et af de bedste Huse i Staden. Alles Øine ere nu naturligviis henvendte paa en Fredsunderhandling ; dog synes det ikke at men kan være berettiget til at troe at samme kan vorde aabnet, før denne foreløbige Samtale er til Ende, da den i den tyrkiske Leie værende Reis Effendi saa synlig viis selv maae være bestemt til den egentlige Fredsunderhandling. Pierre Fonton er ligeledes igien kommen tilbage fra Leiren ved Schum la og indtruffen i Bucharest.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Servie, den 20de Jan. Det russisk serviske Cosak, eller frivillige Corps, som forhen stod under Oberst Nikiisch, har allerede en Tidlang ganske været Servisene overladt, og ligger nu fordeelt i de forskellige Districter i Strøien. Den 16de Juni havde en stor russisk Militair=Evolution Sted i Belgrad. Russerne øde sig næsten dagligen i Vaaben Petersburg, den 19de Junii. Den 4de dennes opkom ulykkeligviis i Constadt en Jldsvarde, hvorved, uagtet alle de Slukkendes Bestræbelser : 60 Træhuse bleve et Rov for Lurene. Jlden skal være opkommet ved en Dagers Uforsigtighed. Den 18de brave Deres Kriserl. Majestæter sig til Deres Sommerresidents Kammerjoste.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Den grusinske Zarewitsch, Peraes Jrakkepirsch er udnævnt til Ridder af St. Anncordenens første Casse.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Hamburg, den 9de Juli. Under 29de f. M. er udkommet en Forordning, som forbyder de egenmægtige Arresteringer. Alle og enhver som herefter giøre sig skyldige i samme straffes med haarde Fæstningsarbeide fra 5 til 10 Aar, hvis de beholde den eginmægtig Paagrebne længere end 10 Dage, og med Fængselstraf fra 2 til 5 Aar, hvis de ei inden 10 Dage ere forløbne igien frivilligen lede ham gaae; men hvis de have taget ham i Forvaring under Forklædning, under er folske Navn, eller efter en falsk Ordre fra Øvrigheden, eller truet ham med Døden eller tilføiet hem legemlig Piasel, da Kulle de derfor Løde med Livet. Marscheel Prindsen af Eckmaal har befalet et Grenadeer-CorporalPedien, af 17de Linieregiment skal cesseres fra sin Grad, sættes fast en Maaned, og herefter marschere sidst i et af Centrummets Compagnier, fordi han har at presset de Personer Afgiver, som passerede igiennem den Barriere hvor han havde Vagt. Vedkommende skulle igjen have de Summer han har af vungen dem, og samme aftrækkes ham i hans
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Kiøbenhavns Vexelcours, den 12te Juli. Hamburg 804 Procent L. S. 309 - K. S. Species 792 1/2. - Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Blandede Efterretninger. At bade sig i Elben og de mindet Floder omkring Dretdent, er ved en Politieanordning forbuden under 5 Rdlr. Straf for Personen. Derimod er paa offentlig Bekostning oprettet to store med Træværgeomgivne Bedeindretninger i Eiden, hvoraf enhver rummer 60 Personer, og hvor man kan bade sig uden Betaling. Ved disse fønde Anstalter er paa eengang sørget for de Badendes Sikkerhed og den offentlige Vilanstændighed. Veien i Molden og Walschiet ere yderst usikkre formedelst omstretsende Røverbander. Den 7de i forrige Maaned blev en russisk Aussargeneral angreben paa Veien fra Sinteschty til Bucharest af en saadan Bande. De slæbde ham ind i Skoven. Man har endnu ingen Efterretning om hvorledes det derefter er gaaet ham. De russiske Commanderende giøre nu all. Anstalter til et have dette Ond.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Hs. Majestæt Kongen af Preussen har forenet sit Copil og Balletten med Nationaltheatret, og overdraget Overbestyrelsen af det Hel til Directer Jsland, som er udnævnt til General Directør for de Kongl. Skuespil.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
For at forevige Compo Formio=Fredens Epeque, lader Kongeriget Jtaliens Regiering Professor Compil i Turin forfærdige en colossal. Fredsstøtte, der skal opreises paa det Sted, hvor Frede 1 blev sluttet.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Indenlandske Efterretninger. Corsøer, den 11te Juli. Beltet har siden sidste Post afgik endnu været frit for fiindtlige Seilere.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Helsingøer, den 7de Juli. Fra igaar til idag ere 27 Skibe af forskellige Slags passerede Sundet. Et nord fra indkommen Fartøi beretter imellem Anholt og dette at have seet en engelsk Orlogsbrig. der var taklet som en Brig, og paa nogen Distance fuldkommen saa ud som en Coffardiemand.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Den 8de Juli. Siden igaar ere 6 Skibe passerede Sundet. Fra Tilegraphen er idag meldt at et fiindtligt Linieskib er i Sigte ved Kullen.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Den 9de Juli. J sidste Etmaal ere 4 Skibe passerede Sundet. Fra Telegraphen er idag meldt at et fiendtligt Orlogeskib ligger til Aukers ved Kullen og at en Orlogsbrig krydser ved samme.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Den 10de Juli. Siden igaar ere 24 Skibe passerede Sundet. Fra Telgraphen kan det fiendtlige Orlogsskib observeres til Ankers ved Kullen. Den 11te Juli. J afvigte Etmaal er 13 Skibe passerde Sun der. Den fiendtlige Orlogsbrig er endnu til Ankers ved Kullen.