Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Jndenlandske Efterretninger. Dannevirke meddeler en udførlig Beretning om den i Sommersted Kro afvigte Tirsdag for de danske Slesvigske Deputerede afholdte Fest. Den lange Række af Toaster aabnedes med en Skaal for Kongen, udbragt af Præsidenten, Sognefoged Jochumsen, der indledede samme med det Ønske, at Hs. Majestæt for Fremtiden vilde opretholde Modersmaalet og give det den fuldkomneste Ret i Stænderalen saaledes, at alle danske Foredrag blive hørte og optagne til Protocols. Efter en Skaal for Kronprindsen, vort Haab og fremtidige Støtte". fulgte Skaaler for P. H. Lorenzen (med 9 dobbelt Hurra), for Nis Lorenzen, der først havde andraget paa det danske Sprogs Ret, for Posselt, P. Nielsen og Jepsen, for Sønderborgs brave Borgerskab i Erindringen om hvormeget de nordslesvigske Bønder vare samme skyldige, for Justitsraad With og den jydske Stænderforsamlings Majoritet; for det danske Folks Enighed og Samdrægtighed, indledt med Thaarups smukke Vers: Enige Brødre saa ville vi være, for det Ønske, at Hs. Majestæts i det sidste Rescript af 10de Febr. udtalte landsfaderlige Hensigter maatte opnaaes, forden gode liberale Stad Flensborg med det Ønske, at den maa vorde Forsamlingstedet for de slesvigske Stænder i Fremtiden; for de 19 Jndvaanere i Aabenraa, som havde udtalt deres patriotiske Følelser i en Adresse til Lorenzen, for almindelig Værnepligt, for det nye Dannevirke, for det Løfte, at det ikke skulde vare 3 Aar, før de atter samledes til et lignende Gilde, hvilken Toast fremkaldte den Erklæring, at man kunde haabe at samles til en Folkefest inden 3 Maaneder, nemlig den 14de Mai, Sprogrescriptets Fødselsdag, paa Skamling Banke, Slesvigs høieste Punct, som patriotiske Mænd havde besluttet at tilkjøbe sig; hvilken modtoges med stormende Jubel; derpaa fulgte Toaster for Bondestanden, for Kløverbladet (P. H. Lorenzen, Nis Lorenzen og Posselt, for de danske Borgere i Haderslev og for Præsidiet. Et opstaaet Uveir nødte Deeltagerne i Festen til at blive sammen til Daggry, og Natten forgik hurtig under Taler, Discussioner og Sang. En Comitee nedsattes til at overveie de Æmner, der laae Selskabet paa Hjerte, blandt Andet Kjøbet af Skamling, banke, hertil valgtes 17 Medlemmer. (Fædrel.) Den fyenske Teniers. Under denne Overskrift læses følgende Meddelelse i den hempelske Avis. Vi fandt ham i sit Attelier, i et talrigt og dannet Selskab – hans egne Skizzer - men forresten kun i Samfund med 2 levende Væsener i en tilstødende Alkove, hans udlevede Moder og et gammelt Tyende, Begge paa Sygeleiet, og idelig kaldende ham fra Paletten. J denne Omgivning og under Savn af alle de for Konsten opmuntrende Betingelser, havde han ikke destomindre bragt Liv og Lune, samt Alt hvad der kunde fortrylle den fineste Gastronom, tilstede i sit Attelier, – ikke i Virkeligheden - kun paa Lærredet; men Sandheden saa nær, at Teniers ikke vilde fornægte det sit Stempel Maleriet, 47 og 33 Tommer, fører Beskueren ind i Gouvernements=Kjøkkenet paa Odense Slot, under Forberedelserne til et Galla-Taffel. Livkokken har just taget Skildpadden af det store Kar, for at forsone Gastronomerne med dette Livs Besværligheder. To fattige Bønderbørn, som ville sælge Krebs, tabe sig i Beskuelsen af dette fremmede Dyr, medens Krebsene krybe af Kurven. Jægeren, kommen fra Jagten, harcellerer Kokken med en skudt Krage; andre Kjøkkenfolk traske hist og her, og Kjøkkener er opfyldt med stort og smaat Vildt, Fiske, Fugle og Grønsager, medens Kar og Kjedler dampe paa Komfurerne. Maleriet, som i alle sine Details er udført med en Teniers Sandhed og Naturtroskab, vilde være et værdigt Kabinetsstykke for Slottets Spisesal, og det vilde forsvare sin Plads saa godt som hvilket andet, man der har placeret. Konstneren, som i sit yppige Kjøkken paa Lærredet har savnet alle de virkelige gastronomiske Opmuntringer, han der har fremtryllet, og som upaatvivlelig derved endydermere har godtgjort sit skabende Geni, er nu nødt til at gjøre sin Teniers til Penge, fordi han fremdeles som Søn og Sygevogter maa ofte det meste af sin kostbare Tid. En Ven af ham og hans Dygtighed har derfor henbragt Maleriet i denne Avises Bureau, tilligemed en Plan, hvorledes Konstens Venner for en saadan Acqvisition, kunde forene sin og Konstnerens Jnteresse. Foreløbig indbydes enhver Konstens Ven at tage Maleriet i Øiesyn. Det Øvrige vil da nok finde sig. Fædrelandet for sidste Løverdag meddeler en magnetisk Historie, som dog er en sandfærdig Sandhedshistorie, om dens Offentliggjørelse vil lede til noget Resultat enten for den Vedkommende eller for Videnskaben, vil Tiden lære. J Ratiborn i det sydlige Schlesien lever en Kone, som i 17 Aar har lidt af frygtelige Sygdomsanfald, ved Hjælp af Magnetismen er hun i de sidste Aar kommen sig saa vidt, at hun har erholdt sine Lemmers frie Brug. Af og til henfalder hun endnu i magnetisk Søvn, og i en af disse har hun for nylig seet i Kjøbenhavn en liden, tyk og god Mand, der er i Besiddelse af en Maskine, sandsynligviis electromagnetisk. Maskinen er foroven fiirkantet, hviler paa Søiler, og har 24 med Silke omspundne Snore, der endes i Staalnapper." Eierens Navn angav Patienten, saavidt Lægen kunde forstaae det, Weistor rau. Han skal, efter Patientens Yttring, med Ængstelighed vente paa, at Nogen skal komme for at spørge efter Maskinen. Kan Patienten komme i Besiddelse af denne Maskine, har hun derved faaet Udsigter til et meget langt og lykkeligt Liv. Lægen har skrevet til Kjøbenhavn for at finde Manden, og Fædrel." haaber, at naar de andre Blade optage denne Historie, komme vi nok paa Spor efter ham, da han er saa godt betegnet og der vel i det Høieste ikke er mere end een saadan Maskine."