Berlingske Tidende, 1827-05-04
J denne Hensigt vil Det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmes at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. i Sedler, fordeelte paa 5 til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen kunde blive en Følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre at Jorderne, efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadeligt Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m., ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldristens Regler, eller efter det overskaarne Kobbeldrugs saa at der kun 2 Aar efter hinanden tages lange straaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller dyrkes med Brakfrugter. De Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den nye Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formestilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gjælde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hs. Majestæt har skjænket til dette Øjemed. For at udbrede Brugen af hensigtsmæssige Kornrensnings= og Hørbrydenings-Maskiner og af arbeidsvarende Agerdyrkningsredskaber, saasom : Plove uden Hjul (saakaldte engelske eller Svingslove), forbedrede nordamtrikanske Plove, Hoppeplove, Exstiratorer, lader Selskabet, tildeels for et at Hans Majestæt Kongen dertil allernaadigst bevilget Bidrag, aarligen forfærdige nogle saadanne Redskaber, som det vil overlade til een og anden Lygtig, men trængende Avlsbruger især af Bondestanden for en, efter Omstændighederne, meere eller mindre nedsat Betaling. Kornrensnings= og Hørbrydnings=Maskinerne ere fornemmelig bestemte til fælleds Afbenyttelse for et Sogns eller en Byes Beboere. Den som attraae et eller andet af disse medskaber, maatte herom indgive Ansøgninger ledsagede med paalidelige Attester, som vise at de ere værdige og trængende til at komme i Betragtning, og at de ikke allerede eie det eller de Redskabet hvorom ansøges. Mangel af hensigtsmæssige Redskaber til Hørstraaets Beredning er en væsentlig og almindelig hindring for Høravlens Fremme i Fædrelandet, og gjør det en og i de stene Egne umuligt for vore Landmænd at kunne dyrke Hør i det Større Til de væsentligste Operationer ved Hørberedning høre Brydning og Skjætning. Af de hos os hidtil bekjendte Brydemaskiner var den, som bruges ved det, Kongelige Høravlings-Jnstitut paa Kjøng (ved Wordingborg) og som drives ved destekraft, hidtil anseet for den bedste, og Selskabet har derfor ladet nogle Exemplarer deraf forfærdige til Brug for de Egne, hvor Høravlen er meest i Gang. Af Skjætte Maskiner haves og forskjellige Slags, men, om de end i Almindelighed maae foretrækkes for de sædvanlige Haandskjætter, saa trænge de dog til væsentlige Forbedringer, med Hensyn til Besvarelse af Tid Arbeidskraft og, hvad der er det vigtigste, af Material. J sidste Henseende ere de nu brugelige SkjætteIndretninger især mangelfulde, efterdi meget af den bedste Hør gaaer tabt under Behandlingen. At erholde en Skjærte=Maskine, ved hvilken disse Mangler afhjælpes, vilde være særdeles ønskeligt paa en Tid, da Opmærksomhed for Høravudlover Selskabet derfor en Belønning af 100 Rbd. Til Huus=Brug vilde en liden lens Vigtighed synes at blive alminde. For Opfindelsen af en saadan Maskin Maskine, som kunde drives med saa Hander og uden stor Bekostning anskaffes, være tjenligst, og Opfindelsen af en saadan vilde Selskabet ogsaa paaskjønne; men vigtig ansees det at erholde en større, beregnet paa detraft, til Afteneralse paa de Steder, hvor man befatter sig med Hørtilvirkning i det Store. Hvo, som concurrerer til den her udlovede Belønning, maatte til Selskabets Bedømmelse indsende helst en Maskine i fuld Størrelse, eller, i andet Fald, en god Mode med en fuldstændig og nøiagtig Beskrivelse. For at smaa Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land, og derunder, kunde vorde til Nyt baade for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrtningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 20 til 25 Rbd. Sedler aarligen i 5 Aar. for det første for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører : 1) At der avles Rødsrugter, og at der bruges Staldfodring i Sommermanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kjøkkenurter og Frugttræer. 4) At saavel haven, som Marken er godt indhegnet. 5) Bicaal, Plantning af Ask. Nopler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftholdene, Dyrkning med Spaden paa de mindre vorder o. d. l., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Da Staldfødringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabet, som Hædersman en af sine Medaibet af Guld: For den Jordbruger, som beviislig gen i ikke mindre end 3 Aar har brugt Sommerstaldfodring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning, eller den bele, i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lutte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning den er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne fodrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvormange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fordringsmaade med den sædvanlige Sræsning paa fri Land, enten vel bevoret med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Selskabet har i adskillige Aar udlovet Belønning for de Bønder, som plante vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker ; men det har, Sagens Vigtighed uagtet, ikke hjulpet. Man har derfor besluttet at forsøge en anden Maade til at opnaae Maalet paa, ved nemlig at udlove Understøttelse til saadanne Plantninger. Vilkaarene ere: Den Lod, som bestemmes dertil, skal være forsvarligen indhegnet og tør, og i det mindste 4 Skpr. L. 8. M. stor. Til Læ skal den rundsom beplantes med to eller tre Rader Piil eller Poppel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae kunne være canadisk Poppel, Birk Ask, Elm, Alm, Hessel, Løn, Eeg, Bøg og Naaletræer. De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinanden. Det første Aar efter at en saadan Lod er indhegnet, giver Selskabet Vedkommende en Understøttelse af 15 Rbd., det andet Aar, naar den er beplantet, 20 Rbd., det tredie Aar 10 Rbd., og det fjerde Aar 5 Rbd., forudsat at Anlægget vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. For hver Skp. Land, Lodden er større, forhøies Understøttelsen med en femte Deel, indtil Arealet overstiger 2 Tønder Land. J. M.; thi noget betydeligen for eget Bidrag til Skovanlæg af større Omfang kunde overskride Selskabets Evne. For det første udloves denne Understøttelse for 10 Bønder, som derom inden dette Aars Udgang, melde sig. Dog kan kun een Mand i et Sogn komme i Betragtning. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. Afsætningen af tørrede Havefrugter er en ikke uvigtig Jndtægtskilde for Enropas sydligere Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saameget tilbage i Danmarks største Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedet taget her for det første ikke kunne blive nogen væsentlig Gjenstand for Handelen, Det er derimod bekjendt, at i Fyen og paa nogle af Smaaderne drives Habevæsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder aples en stor Mængde Træfrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Producenterne den Fordeel, som visse kunne høste deraf, dersom de med Ombyggelighed søgte, ved Tørring og bedre Behandling at gjøre Frugterne skikkede til Forsendelse. J Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de komme til Bestemmelsesstedet, da de efte ere bedærvede, fordi de tille behørigen nedrakkes, men løse nedslortes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte for skiødesløs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, presses sædvanligen Møst deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnok kræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Rige, andre Provindser eller til Udlandet. I endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremme Havedyrkningens Udbredelse blandt Almuen, og Det har nu seet sig opferdiet til, ogsaa, om muligt, at bidrage til, at en fordeelagtigere Afsætning af Træfrugter, for de Dele af Riget, hvor de avles i Mængde, kunde finde Sted. Selskabet udlover derfor et Antal Præmier af 20 - 60 Rbd. for de Bønder, der bevise at have afsat en Qvantitet at i det mindste 12 Lpd. vel tørrede og indvakkede indenlandske Træfrugter, saasom af Æbler, Pærer, Kirsebær eller sk. Blommer af forældede Sorter. Huusmænd kunne komme i Betragtning til Præmie for et mindre Qvantum. Hensigten med denne Præmie er vel fortrinligen at opmuntre Landalmen ved til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kjøbmand, eller den Landmand udenfor Bondestanden, som godtgjør at have bragt et betyaf deligt Parti tørrede Frugter i Handelen, ogsaa kunne vente en Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Jsland af yderste Vigtighed, 8 eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vinteren over og de ere et herligt Fødemiddel i Forbindelse med det saltede Kjød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabet udsætter derfor et af sine større Sølvhægere, som et Agtelsestegn, for den Landmand eller Kjøbstad=Indvaaner i Island, som godtgjør at han i et Aar har avlet ikke mindre end 20 Tønder Kaalrabi=Rødder, under Jorden og om muligt samlet af sin egen Avl ikke mindre end 1 Pund Kaalrabi=Frø. Kartoffelavlen, som efter hvad Erfaringen har viist, lykkes ret vel i Island, naar den drives med fornøden Jndsigt, og som i indtræffende haarde Aar, naar Kreaturerne omkomme, vel endog kan bidrage til at forebrage Hungersnød, fortjener ogsaa at blive meere udbredt der. Selskabet udlover derfor ligeledes en af fine større Sølvbægere for den Jordbruger i Island, som herefter begynder at lægge Vind paa at dyrke Kartofler og beviisliggiør at have i et Aar avlet ikke mindre end 300 Tønder af disse. Altsaa kan Jngen, hos hvem Kartoffelavlen af allerede maatte være i Gang, have Adgang til denne Præmie, men vel Andre, om de end ikke have naaet det her fastsatte Minimum naar de, istedetfor det deri manglende, have aplet et forholdsmæssigt stort Qvantum af hine Kaalrabi Redder. Ale Efterretninger fra vore Kyster stemme deri overeens, at Sildefangste er nu i betydelig Aftagende, og at derimod Torskrarter indfinde sig der i stor Mængde. Det er vigtigt for Landet at denne, sandsynligviis igjennem flere Aar voxende og vedblivende, Overflødighed benyttes paa den fordeelagtigste Maade. Da nu Fangsten selv er let, saa kommer det fornemmelig an paa at tilvirke de større Fisk ved Saltning og Tørring, til afsættelig og forsvarlig Handelsvare. For at opmuntre til dette Øiemed udsætter Selskabet sin største Guldmedaille, eller dens Værdie i Penge, for det Anlæg, som tilvirker og afsælter i tvende Aar, fra October dette Aar af at regne det største Qvantum a saltet eller tørret Fisk, ikke under 200 Tønder salt Torsk eller 1000 Lispund Klivfisk eller 1200 Lispund Stokfisk, og sin anden Guldmedaille, eller Værdien, i Penge, for ikke mindre end det Halve af ovenanførte Qvantum. Præmicæskerne maae ved paalidelige Attester godtgiøre saavel Varenes Qvantitet, som Qvalitet.