JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Berlin, den 2den Februarii. Man taler om en Finantscommittee til at besørge og afbetale de i Krigen behøvede overordentlige Udgivter. Statsministeren Schulenborg, og Struensee, skulle fornemmelig sysselsætte sig med denne vigtige Sag. Cornavallet er forrige Uge bleven sluttet, og den berømte Dandserinde Mad. Vigano, hvis Dands især har gjort Operaen glimrende, har tillige med hendes Mand faaet to tusende Ducater (!!!) samt anseelige Presenter af en deilia Ring, og en meget riigt med Brillanter besat Daase af Hs. Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
London, den 29de Januarii. Som det hedder, vil ved Parlamentets Sammenkomst blive foreslaaet at aabne et Laan for Prindsen af Wallis, hvorved Hertug dommet Cornwallis skal tiene til Hypothek.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Haag, den 2den Februarii. Hollands Repræsentanter have gjort den Aftale med Generalen for de franske Tropper, Moreau, at, ifald Provindsen Zeeland ikke snart skulde bestemme sig til at give sit Samtykke til Nationalconventen, skulde han uddrage alle franske National-Tropper af Provindsen. Da man nyelig i Friesland gjorde samme Skridt, fik Almuen strax Magt med Regieringen, og tvang den at samtykke National conventen; og samme Tilfælde vilde træffe ind i Zeeland. Man har og allerede Efterretning her, at Zeelænderne i Nødsfald ville hidskikke en Deputation, for at giøre Aftale med Hollands Repræsentanter og Conventens Oprettelse. Meget synderligt falder det enhver, at vor Revolutions tvende Hoveder, Borgerne Hahn og Lestevenon ere forbigangne i Valget til Nationalconvent, da de dog have opoffret alt, for at bringe Revolutionen til sin nærværende Høyde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Det Brev, hvori Zeelands Stater have søgt at fralægge sig Ferregeaus Angivelse, at de vilde give deres Provinds under Frankerig, er tilsendt den bataviske Minister i Paris med Begiering, at anmode det franske Directorium at befale Jngenieur Ferregau at give nøyagtig Beretning om hele Sagen, og de deri indvikklede Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Endnu er det en Hemmelighed, hvorfor vor Minister Meyer saa uventet er hidkommet fra Paris. Man taler paa ny om, at Holland skal tage virksom Deel i Krigen med Keiseren, og lade et Corps støde til de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Paris, den 29de Januarii. Frankerig, maae nu igien, siger vor official Tidende, tage en truende Stilling paa sine Grændser. Ligeledes ere Almeenaandens hele Kraft, det høye Mod, og den inderlige Friehedskierlighed fornødne, for indvortes at tilintetgiøre Forsøgene og de talrige Forbrydelser af Royalisterne, der endnu allevegne ved Mord og Ødelæggelser lønne os for vor Eftergivenhed. Ustridig ere de svage af Tal, i Sammenligning med den Masse af Borgere, der saavel formedelst deres Grundsætninger, som de gjorte Opoffrelser, ere Republiken hengivne. Men Royalisterne ere desuagtet frygtelige nok, naar man betænker deres Dristighed, og sammenligner den med vor Skrøbelighed imod dem, naar man fremdeles veyer deres Handlangeres Virksomhed, og nogle republicanske Forvaltningers strafværdige Sorgløshed; de førstes Jntriguer, og en Deel franske Borgeres Ligegyldighed, der troe at have gjort nok for Republiken, naar de ønske den Held Hvorledes, de udenlandske Agenter udsaae endnu bestandig Penge, og Borgerkrigs Sæd iblandt os, og vi vilde tage i Betænkning, at sætte nogle lette Opoffrelser mod disse Ødslinger. Hvormeget vilde selv de rige Egnister skade sig, naar de ikke vilde komme Fædrelandet til Hielp med en Deel af deres Formue, som snart gandske vilde røves dem af hiine omstreifende Bander, der allerede i adskillige Departements have dannet sig, myrde Patrioterne, og røve, og plyndre al Eiendom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Paris, den 1ste Februarii. Ramel er bleven udnævnt til Finantsminister, og har antaget denne vanskelige Post. J Forveyen aflagde han den 29de, som Finantscommitteens Ordfører, Jndberetningen om, hvad i de trende Dages Commeresecret var forhandlet; hvoraf det væsentligste var, at den 19de Februar alle til Assignatfabrikaturen brugte Former, Plader, og Stempler, o. s. v. skulle tilintetgiøres, den offentlige Skats Commissarier samme Dag brænde de ved det tvungne Laan indkomne Assignater, og opgive Antallet af de endnu tilværende, hvilken Opgave maanedlig skulde gientages; hvilke Puncter samtlig decreteredes; tillige erklærede han, at Assignatfabrikationen ikke ti Sous overgik det fastsatte Tal af 40 Milliarder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Tillige har Directoriet, i Følge Finantsministerens Bekiendtgiørelse, authoriseret Nationalskatten til, at giøre en Deel af sine Udbetalinger i Rescriptioner eller Anviisninger paa Metalværdie, til Jhændehaveren, og paa tre Maaneder, hvilke antages i alle Republikens Casser, ved Betalingen af det tvungne Laan, af Skatter, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Oldingsraadet har forkastet det af Chazal i Femhundredes-Raadet indbragte Decret, om Confiskationen af Emigrantfrænders og Fædres Godser. Derimod er det i alle Republikens Departementer paalagt Øvrighederne, inden 20 Dage at indgive en Liste paa alle de Borgere, der siden Revolutionen have været bortreiste, og ere komne tilbage, samt deres forrige Navn, Stand, og Haandtering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Den meget virksomme Politieminister Merlin fra Douan har udstædt en nye Skrivelse til Skuespildirecteurerne, hvori han giør dem bekiendte med deres borgerlige Rettigheder og Pligter, i Henseende til de i deres Skuespilhuse forefaldende Uroeligheder; ligeledes har han i et Circulaire erklæret, at Regieringens Bestræbelser for igien at indføre den for Parisernes Sundhed saa nødvendige Gadernes Reenlighed, stedse ville blive afmægtige, saalænge Borgerne ikke understøttede dem med, at lade omhyggeligen feye for deres Huse, og Møddingerne saaledes opkaste, at Arbeidet blev Skarnagerne let. De Ulydige anbefales foruden den lette Pengebøde ogsaa til Hæftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
J et andet Circulaire formaner han Belgier og Litticher, ikke at fæste Troe til et af Emigranterne udspredt Rygte, at Freden var sluttet, og Belgien skulde gives Keiseren tilbage, da Frankerig havde optaget dem, som kjære Børn i sit Skiød. Dette, saavelsom Directoriets Budskab, hvori det æsker alle Luxusheste og hver 30 Arbeidshest over hele Republiken sat i Reqvisition til næste Feldtog, og de meget strænge Forholdsregler, der tages mod de unge Mennesker, der have unddraget sig Reqvisitionen, Aubert Dubayets Ombudsbrev til Republikens Militairagenter, alting bebuder, at Krigen, saasnart Aarstiden tillader det, med fordobblede Kræfter skal fortsættes, og skal den hollandske Gesandt Blauw have mældet til Haag, at Directoriet føyer Anstalter til, med 300000 Franske at kunde vise sig ved Rhinen. Alle de Fredsforhaabninger, man af den indgangne Vaabenstilstand gjorde sig, ere altsaa paa eengang forsvundne. Vel skal for nogen Tid siden en neutral Magts Minister have gjort Pitt Fredsforslag, men intet gunstigt Svar have faaet; og er man i selve London af den Meening, at de Fredsord, der med Vaersomhed vare indflettede i Kongens bekiendte Tale, blot var et Offer, man bragde den offentlige fred kiære Meening, for at svække Oppositionens Klager; men hvorved Minister Pitt forbandt sig til intet, da han aldrig kunde mangle Paaskud til at forhale Underhandlingerne. Derhos forsikkrer man, Østerrig har forpligtet sig til, ikke ved nogen separat Fred at forlade Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
London, den 2den Februarii. J Dag samtræder. Parlamentet igien, og man veed alt forud, at det ved et Kongeligt Budskab vil blive underrettet om Fornødenheden af at ruste sig med al Magt til et nyt Feldttog, og understøtte Keiseren med et nyt Laan paa 3 Millioner Pund Sterling. Ministeren skal allerede have vundet Bancodirecteurernes Samtykke til dette Laan, som de i Begyndelsen vare imod. Banqveren Morgan af Oppositionspartiet har beregnet, at denne Krigs 4 Aar have kostet over dobbelt saa meget, som de første fire Aar af den americanske, der kun gav 47 Millioners Gield, da disse have alt givet 101 Millions Pund Sterl. Gield.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Vor hele Nationalgield beregnes nu til 3 2 Millioner Pund Sterling, for hvilke aarlig maae betales 12 Millioner Renter. Ogsaa ere ved de nye Krigsudsigter Stoks igien faldne, og man venter med Føye, at Oppositionen ikke vil tie dertil, især da den ydermere har den vestindiske Flodes Vanhæld at anføre. Denne er efter at have været 52 Dage i Søen, og kun lagt 200 Søemile tilbage, da dens Krigskibe vare saaledes tilreedte, at de uden Reparation ikke kunde holde Søen, og de 220 Transportskibe vare svundne til 45, med disse, samt 6 Linieskibe, og 3 Fregatter indløbet i Portsmouth. Adskillige af de savnede Skibe ere gandske forulykkede. Admiral Christian troer, en Deel af hans Transportskibe har reddet sig til Lissabon, man frygter, at Artillerietransportskibene ere strandede. Fregatten Leda skal være sat til paa Madera, dog haves herpaa endnu ingen Bekræftelse. Sikkrere er det, at to Transportskibe ere forgaaede paa Cornwallis Kyster, hvor 150 Liig af Mænd, Qvinder, og Børn, samt mange Heste, og Planker ere kastede i Land. Adskillige andre Skibe med Soldater, deriblandt et med det 26de Dragonerregiment, 500 - 600 Mand stærkt, skulde være forgaaede. Den anklagede Stone, er, Folket til megen Gammen, bleven friekiendt; men een af Tilhørerne, der yttrede sin Glæde paa en uanstændig Maade, maatte bøde 20 Pund derfor. Da Kongen og Dronningen i Gaar Aftes kiørte fra Comoedien, fik de en Steen ind af Karetvinduet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Haag, den 6te Februarii. Den 3die have da endelig Zeelands Stater i Generalstaternes Forsamling erklæret, at de tiltraadde Conventen, og blot bedet, da de til bestemte Tid ikke kunde blive færdige, at man vilde udsætte Convent-Commissionernes og Committeernes Udnævnelse, indtil de zeelandske Deputerede kunde komme med.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Kiøbenhavn, den 15 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Vinden. Varme. S. O. Februar. S. O. Kulde. O N. O.S. V. Varme. Kahbecks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen, Agnielas af J. B. Pollin, oversat af Fransk, for 1 Mk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med Biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretning er og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendom. 3) Forklaring til Cancelliet over Biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. Predigt uber die Frage, Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
AVERTISSEMENT.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-15
Forpagtninger. Følgende Indretninger og Nærings=Brug paa Friderichs værk skal opbydes til Bortforpagtning: 1) Bryggeriet og Brændeviinsbrænderiet. 2) Meyeriet, 3) Ovre-Mølle. 4) Fiskeriet udi Arrøe Søe. Auctionen holdes i Hillerød, Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af faaes trykte til Eftersyn udleveret, i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Hr. Christen Vestergaard paa Generalitetet, i Roeskilde hos Procurator Hr. Fisker, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Frederichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain von Ticherning og Hr. Forvalter Jørgensen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Kiøbenhavns Aar No. ning. Janus, endnu. Post-Tidender. Huus. huus Fredagen, den 19 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Genua, den 26de Januarii. Paa Corsica tiltager Giæringen mod de Engelske stedse meere og mere. J Corti har et corsiansk Regiment, der staaer i engelsk Sold, grebet til Vaaben mod et engelsk Regiment, dræbt 14 Mand, og giort adskillige til Fanger. Det engelske Regiment drog sig derpaa til Bastia. Ser engelske Officerer ere for nyelig i bemeldte Stad blevne myrdede ved Nattetider tæt ved et Caffeehuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Den herværende spanske Gesandt fik for nogle Dage siden en Coureer fra Madrid, hvorpaa han strax sendte Courerer til de spanske Gesandte i Turin, Florenz, Rom, Neapel, og Parma. Man troer, at disse Depecher have Hensyn til de nærværende Forhold mellem Engelland og Spanien, der skulle være meget krigeriske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Jtalien, den 25de Januarii. Til den 23de Martii har hans pavelige Hellighed ansat to Kongregationer for de hellige Skikke, til at undersøge Gudstienernes P. Leonhard af Porto Mauritio, og Johan di Bilera, Erkebiskop af Valentia, deres Canonisations Sag (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
London, den 2den Februarii. Den russiske Tractat med Storbrittannien er af Lord Grenwille og Grev Woronzow, som deres tvende Souverainers Repræsentanter, sidste Torsdag høytidelig ratificeret, og ombyttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Man troer her, at de ny Arrangements og Forbindelser, mellem Engelland og Keiseren have bevæget det franske Directorium til det Budskab, at alle Midler skulde opbydes til Krigens Fortsættelse. Midlertid ere vore Stoks faldne over dette Budskab. Vort i Dag første Gang samlede Parlament skal, efter Sigende, aabnes med et kongeligt Budskab, der forestiller Nødvendigheden, af al Magt at ruste sig til et nyt Feldttog, og understøtte Keiseren med et nyt Laan af 3 Millioner Pund Sterling, hvorhos man dog vil gientage den Forsikkring, at man vil gribe enhver sig tilbydende Leilighed til Fredslutning. Oppositionen vil sikkerlig stride haardelig; men neppe være heldigere, end Jrland, hvor Vicekongen ligeledes den 21de Januarii aabnede Parlamentet med en Tale, hvori han viiste, at Fiendens Seiervindinger uagtet, dog de offentlige Anliggenders Stilling var forbedret, hvilket han beviiste af Østerrigernes Seiere, Caps og Trinconomales Erobring, de brittiske Floders Overlægenhed, Frankerigs indvortes Uroelighed, forfaldne Handel, og udtømte Finantser; dog erklærede han, at Tingenes nærværende Stilling saavelsom Regieringen nu var saaledes der, at med den kunde underhandles, og en Almeenfred paa sømmelige og retfærdige Vilkaar for Engelland og dens Allierede sluttes, saasnart Fienden paa sin Side viiste sig villig dertil, hvoraf han da og tog Anledning at anbefale et nyt Pengetilskud, Hr. Grattan, det irlandske Parlaments For, modsatte sig den sædvanlige Takadresse, og ønskede at giøre nogle Tillæg, der ikke bevilgedes. Hr. Cur ran, en anden ivrig Oppositions Mand giorde den hele Tale latterlig, som blot Smiger af Hospartiet, og lignede den med en Geburtsdagsode, der gemeenlig forenede den koldeste Poeste med den usselste Musik. Han skildrede denne Kriigs sørgelige Følger baade for Engelland, hvor, sagde han, næsten hele Scepterets Magt var kommet i Banqverernes Hænder, og for Jrland, som derved havde mistet over 100000 af sine Jndvaanere, og fordobblet sin Gield. Lord Tyrone foreslog ikke desmindre Taksigelsesadressen, Oberste Førster understøttede den; og den gik igiennem med 122 Stemmer mod 14 (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Breve fra St. Thomas af 22de December mælde, at de Franske have foretaget en ny Expedition mod de africanske Kyster, og taget, eller ødelagt de fleste derværende engelske Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Paa Øen Guadeloupe har den franske Commissair Victor Huques (der altsaa ikke er rømt) sat alle vaabendygtige Personer i Reqvisition. Han sysselsætter sig med at foranstalte nye Expeditioner mod de brittiske Øer, og man beklagede Udeblivelsen af den med Admiral Christian ventede Forstærkning, som man med usigelig Glæde saae imøde, da et dertil hørende, men af Feiltagelse for tidlig afgaaet Skib kom til Antiqua, men som nu med saa uhyre Forliis er gaaet hiem igien. Jkke desmindre mælde dog londonske Breve over Hamborg, at 4000 Mand fra denne Flode med en Afdeling Skibe have paa nye tiltraad deres Reise til Vestindien, og at 10000 Mand vare reede i Cork, at indskibes did. Derimod mælde andre Efterretninger, at der mellem disse Tropper skal være megen Sygdom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Til Guadeloupe skal være ankommen en fransk Fregat med 300 Artillerister. Den Grenada er paa Pladserne St. George, og Richmondhill nær, gandske i de Franskes Magt. Paa Martiniqve har et americansk Skib udskibet 300 Franske med en Mængde Vaaben til Negerne, af hvilke de ventede Tilløb. To brittiske Compagnier marcherede dem imøde, og dreves med betydelig Tab tilbage. Men nu opkom Tvedragt mellem de Franske, en Deel af dem syntes at have i Sinde at rømme over til Engelskmændene, og de begyndte at fyre paa hinanden. Fyrgetyve af dem strakte Gevær, og bleve strax nedskudte (!) De øvrige adspredte sig i Skovene, og opsøges nu af de Engelske, saa at dette Tog af ingen Følger bliver, især da to engelske Regimenter, hvert paa tusind Mand, under Bedækning af Orlogskibet Scipio, ere ankomne til Martiniqve. Den 17de December landede atter 80 Franske med nogen Munition, men maatte samtlig springe over Klingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Efter de nyeste Efterretninger fra Jamaica, forsvare de oprøriske Maroons sig endnu bestandig i deres Bierge og Skove mod Britterne, og hvorvel al Tilførsel af Levnetsmidler er dem afskaaren, giør deres Mod og Kiækhed dem uovervindelige. De skal endog gaae saavidt i deres barbariske Standhaftighed, at de i denne Hungersnød dræbe deres egne Børn. Nu er Commandeuren en Chef paa Jamaica draget imod dem. J Torsdags blev over Admiralitetet opreist en Telegraph, der corresponderer med alle Søehavne i Kongeviget. Den er alt saaledes i Gang, ogsaa fuldkommen, at i sidste Uge var paa 7 Minuter Efterretning fra Dower til London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Hr. Thelwall har, de tvende Parlamentsacter uanseet, der især var sigtede mod hans Forsamlinger, paa nye indbudet Publicum til hans politiske Forelæsninger, han i Fasten vil holde. Han lover nøye at rette sig efter Conventionsbillen, i Følge hvilken han ikke maae have mere end 49 Tilhørere, og saaledes at nytte den Leilighed, den lovgivende Magt endnu ikke har forbudet at foredrage almeen Grundsætninger til Menneskenes Held.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Paris, den 1ste Februarii. Udgiverne af de 6 Journaler, man for nogen Tid siden hæftede, ere igien friegivne. Af de 4 Chouanshøvdinger, der bleve hæftede paa Bregnigny, ere af den nedsatte militair Commission 3 dømte til Døde, og den fierde, navnlig Rallet til Deportation. Deres Hensigt var at bemestre sig Staden Rennes, hvor de havde megen Forstaaelse. Ved Puisayes Correspondance, der er faldet Republikanerne i Hænder, blive mange Personer ikke blot i Rennes, men andre Naboestæder compromitterede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Man fortæller, Politieministeren har faaet Befaling, at vogte paa Clubben i Pantheon. Hver Aften samles de jacobinske Grupper paa Grevepladsen og Port au Change. I Gaar Aftes skiældte de skrækkelig paa adskillige Medlemmer af Directoriet. Jsær ere de forbittrede paa Rebell, der i sin sidste Tale sagde: at Nædselsregimentet aldrig skulde komme igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
J Gaars Mødet i 500 Raadet foreslog Natioalinstitutet, at Conventsdecretet af 1793, der forord ede, at Descartes's Liig skulde bringes ind i Panheon, maatte bringes i Udøvelse; der udnævntes en Commission at undersøge dette, bestaaende af Chenier, Daunou, og Gregoire. Dagen for æskede Vaublanc paa nye sin Jndlemmelse i Lovgivningen, den af en militair Commission over ham, som medskyldig i 5te October-Opstanden, afsagte Dødsdom uagtet, og vilde han da dømmes efter de constitutionelle Former. Pastoret var atter hans Talsmand; Villers hans Modstander, og gik man efter lang og hæftig Tvist over til Dagens Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
London, den 5te Februarii. Saa omstændelig det end var udspredt i Publico om det kongelige Budskab Krigens Fortsættelse, og det keiserlige Laan paa tre Millioner angaaende, er derom dog endnu intet forekommet i Parlamentet. Oppositionstaleren Grey tiltalte Pitt, og sagde: kort for Juleferierne havde Underhuset, faaet et kongeligt Budskab med den Tidende, at i Frankerig var nu bleven en Tingenes Orden, der havde bevæget Kongen til at gaae ethvert af den franske Regiering yttret Forlangende om Fred paa det virksomste imode. Denne Erklæring havde opvakt en stor Fredsforhaabning, og han leed paa, der ikke imidlertid var indtruffet Omstændigheder, der vilde tilintetgiøre denne. Han vilde altsaa for nærværende Tid blot spørge Ministerne, om de vare sindede at give Parlamentet nogen nøyere Oplysning i Følge af hiint Budskab og angaaende Fredssagen overhovedet?" Ministeren Pitt affærdigede ham med det sædvanlige smukke ministerial Svar: han ansaae sig ikke forpligtet, at besvare dette Spørgsmaal; hvorpaa Grey anmældte en nye Fredsmotion, han den 15de vilde giøre. Ved Steenkastet efter den kongelige Vogn, da den kiørte fra Skuespilhuset, skulle følgende være de nærmere Omstændigheder først blev der i Chandosgaden kastet Skarn paa Lakeierne, der stode bag paa Vognen. Ja een af dem, ved Navn Valence, fik et Slag af en Prygl, saa han næsten sank til Jorden, og Faklen gik ud mellem Hænderne paa ham. Den eskorterende Garde kom til Hielp, og nu blev det roeligt, indtil Vognen naaede Pallmall. Der kom atter nogle efter den, og i det den kiørte Carleton Honse forbi, fløy en Steen indad Karetvinduet, skrammede Dronningen hen af Kinden, og faldt paa Skiødet af Lady Harrington, der sad hos. Dronningen blev saa forskrækket, at hun nær var besvimet. Kongen tog Stenen i Haanden, og har den med sig til Dronningens Pallads. J Tirsdags holdtes et Cabinetsraad herover, hvori Livkudsken Kemp, og Lakeierne Valence og Backer aflagde deres Udsigende, Proclamationen om Gierningsmændenes Opdagelse er endnu ikke udstædet. Den af Directoriet Paris, gen 5te Februarii. æskede store Hesteudskrivning har fem Møder igiennem sysselsat 500 Raadet. De Forslag den nedsatte Commission derom indgav, befandtes stedse for vidtløftige og ikke simple nok. J et foreslog den endog, at de, der lagde Dølgsmaal paa Luxusheste, skulde give 300 Livres i Bøder, og Hestene confiskeres; men Doulet reiste sig mod disse Vidtløftigheder. Ved Kunstlen, for at omfatte alt – sagde han – frembringe vi tilsidst et undførligt Decret. Endelig indgav Lecointrepuraveur i Forgaars et gandske simpelt Forslag, som da og siden de til Agerbrug fornødne Heste derved forska ne des - uden videre Modsigelse blev antaget og deer te ret, de vigtigste Puncter ere: alle Heste, Muulesler, og Muuleselinder, der indtil den 2de Januarii ikke sædvanligen bruges til Agerbrug, og Handelsdrift, sættes i Reqvisition til Armeens Tarv efter Directoriets Foranstaltning. Deres Værdie betales reent ud i Metal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Stutteriernes Beskeelere og Følhopper ere ikke indbefattede herunder med. Directoriet overdrages hele Detail let af dette Decrets Udførelse. Ramel skal endnu ikke være blevet Finantsminister, og Faypoult forretter Embedet endnu, har fra Directoriet faaet en meget smigrende Skrivelse, med Forsikkring, at han blot afgik, fordi han andensteds behøvedes, og har aflagt en meget beroeligende Jndberetning om Finantsernes Tilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Den store Auction over Kirkeornaterne er begyndt i Hotel de Nantouillet. Blandt de nærværende Fanger i Conciergeriet udmærker man Ridderen af Rougeville, der i Junii 1793 kastede i samme Fængsel en Nellike til Marie Antoinette, med en Sæddel i, der indeholdt Forslag at skaffe hende paa frie Fod, hvilke hun besvarede, med at udprikke nogle faa Ord med en Naal. Han sidder alt længe, uden at Proces anlægges imod ham.