Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1685-08-01
Ofver-Ungern. General Schulz har atter beleyret den Stad Eperies og med Jlds-indkastelse temmelig beskadiget den. Rebellerne hafver gjort et Jndfald udi hans Leyer, oc udi samme Action som varede 6. Timer, bleffve mange Folck paa begge Sider, dog er med Beleiringen blefven continueret. Croatien. Dette Lands General Greffven af Herberstein har igien gjort et Jndfald udi Tyrckernis Land og mestendelen forderfvet det gandske Landskab Carbavia saavelsom oc indtaget det Slot Wunitz, oc besat det med 400 Mænd, siden er hand med et riigt Bytte kommen tilbage igien; Udi samme Provintz har ikke i 140 Aar været nogen Christen Armee. Hr. General Lesle hafver den 26. Julii ved Grtzky Sigeht hos Draven holdet en Rendevous med sine Folck, oc samme Dag marcheret lige til Caniska, oc sat Jld paa Forstaden, Tyrkerne gjorde et sterck Udfald, men bleffve drefne tilbage igien, dereffter marcherede Armeen over den Flod Drave oc siden til Esseck, som effterfølgende Relation af Feldt-Leyeren ved den Broe offver Caracia den 11. hujus det, udviser. Forleden Afften har Balack Caspar med 500. Croater til Hest oc lige saa mange til Fods, faaet Ordre at marchere for an, oc omringe den Festning Michalowitz, paa det Guarnisonen skulde icke undkomme deraff om Natten, dereffter er Feldt-Marskal Lieutenant med alle Croater oc Dragoner bleffven hensendt at giøre hannem Succurs, hvilket altsammen lykkeligen gick for sig, efftersom Tyrkerne haffde slet ingen Kundskab derom, oc derofver gaffve sig paa Naade oc Unaade for Feldt Marskals Ankomst, hvilken ocsaa der hand dette fornam, marcherede lige forbi med Armeen, oc effterlod 200. som vare noget skrøbelige til Fods, oc 100. Heyducker der udi, Fangerne som var 8 Mænd foruden vinder oc Børn, lod hand indsætte udi et Taarn indtil hand kom tilbage igien. Siden har ocsaa Balack Caspar faaet befaling med sine Folck paa det sna snareste at forføye sig til Broen, at Tyrkerne icke skulde ruinere den, efftersom de derved betog ald Passen offver Vandet, oc skyndede sig det meste mueligt var, udi den Forhaabning at de skulle hafve en god Lycke og Fremgang ved Esseck. Ydermeere bleff der berettet fra den Keyserlig Feldt-Leyer ved Esseck, at den tid Hr. FeldtMarskal Lesle haffde slaget Fienderne paa Flucten ved Essercker Broe, oc uden nogen synderlig Modstand erobret den lille Stad Esseck, saavelsom oc bekommet en stor Forraad af Proviant der udi, oc tilstedet Soldaterne friligen at røffve oc plyndre da har hand derefter besictiget Broen, hvilken neppe har sin Liige, paa den ene Side Traven er den hen ved 1100. oc paa den anden 8000 Skrid, opbygget aff tycke Ege-Stocker, den er 12 Skrid bred, saa at 3 Tyrkiske Vogne kand age der paa, oc paa begge Sider ere kostelige. udhugne Gallerier: Traven var vel paa den sted ikke meget bred saa, at mand lettelige kunde haffve indtaget den med 16. Skibe, hvorfore Tyrkene paa hin Side haffde ladet afbryde den oc lod hen stemme udi Donau. Der mand paa hinSide Traven ikke kunde fornemme nogen Fiende, haffver Herr Feldt-Marskal giffvet Ordre til alle Regimenter at de med den brendende Materie som de haffde ført med sig af Byen, skulle afbrænde 1100. Skrid som støde paa denne Side hvilcket ocsaa er saa lyckeligen gaaen for sig, at mand for Natten, neppeligen kunde see paa hvilken sted Broen haffde staaet. Jmidlertid bleff der hørt et stort Skrig iblant Folcket, at Bassen oc de rigeste Borgere haffde ført deris beste Gods oc Rigdom ind udi Slottet, hvorfore mange Officerer anholt hos H. Feldt Marskal, at de maatte giøre et Anfald derpaa, hvilcket der det vel nødigt bleff dennem tilstedet, da er der blefven giort saadan en Anstalt, at mand skulle sæne Jld paa de tvende Porte, thi ellers kunde samme Slot umueligt bliffve indtagen, efftersom der var en temmelig stor Steen-Muur og en dyb Braff der omkring, der dette skulle stillis i Verck, da saae mand en Jld at være antændt udi Byen, hvilcket oc udi faae Timer lagde den udi Aske, oc forhindrede det at mand ingenlunde kunde komme til den tene Port, men den anden aabnede OberstLieutn. Spinola, i det hand satte Jld derpaa, dog fordi Broen tillige med bleff affbrændt oc Tyrckerne inden for haffde beskandset sig med Bolvercker, da kunde mand ingenlunde bestorme dennem, men maatte begiffve sig tilbage igien, udi samme Action ere tvende Høfvidsmænd aff det Lottringiske Regiment, en Græffve aff Lodron oc en Fendrich aff det Lesliske Regiment, bleffven, eendeel andre Officerer, Volunteurs oc Gemeene qveste, oc efterdi det icke siuntis raadeligt at ten cere noget videre, da har Hr. Feldt-Marskall befalet at Armeen skulde strax marchere tilbage igien. Til et Tegn at denne herlige Seyervinding formedelst Guds Bistand var indlagt, da er der sendte 14. store Tyrkiske Fahner til Hans Keyserl. Mayestet oc hvad ellers aff andre Raritæter som Fienderne kand være fratagen, det forvendtis ocsaa med første.