Berlingske Tidende, 1769-08-01
Efterdi da Rigets Stænder, udi oven paaberaabte underdanige Skrivelse af 21de October 1756, hvilken atter grunder sig paa Rigets Stænders Aar 1747 gjorte Forfatning om Betienternes Befordring ved Bytteværket, have udi 12te F. forordnet, at saadanne, som ved disse Slags Forretninger ere vænnede, og forhen have derudi arbeydet, burte, ved forefaldende Vacancer, til de ledige Betieninger befordres; efterdi og Sederborg er virkelig Kammer=Forvandter udi det Værk, hvor Vacancen var, og, efter det K. Kammer=Collegii Vidnesbyrd, har givet mange Prøver paa sine besiddende Jndsigter, Flid og Duelighed i det Arbeyde og de Forretninger, som til det ledige Comtoir henhøre; høre; altsaa burte og Sederborg, i Følge Rigets Stænders Forfatning af 21de October 1756, have forblevet ved det af det K. Kammer=Collegio den 30te April sidstl. Aar oprettede Forslag til Kammererer, og det fremfor Feld=Secretaire Noreus, som ikke findes før at have været brugt ved deslige Kammer=Forretninger helst saasom Hs. K. Majestæt ey heller udi Sit den 16de October 1764 udfærdige, de naadige Brev har befalet det K. Collegium andet, end at det, ved at oprette det ny Forslag, skulle iagtige Rettigheder, som enhver af de Søgende efter Forordningerne tilkomme, og det paa Grund deraf paalaa Collegium at anføre Segeborg paa Forslager den 20de No. vember forgangen Aar. - Saasom det nu af det som en anført bliver ustridigt, at Kammer=Forvandter Sederborg, virkelig er vorden fornærmet, og sat i Usikkerhed om hans retmæssige Befordring, altsaa have Rigets Stænder erag agtet retviist at være, At han, som ikke allene har fuldbyrdet sine Pligter, men ogsaa ingen Aarsag har givet til sit Lidende, bør nyde Rigets Stænders Forfatning af 21de October 1756 got af, og, til Opretning for hans Lidende, ansees som den der virkelig paa forbemeldte Forslag har været anført, og maa beregne sig saadant til videre Befordring. Hvilket Rigets Stænder i Underdanighed have tilkiendegivet Hs. K. M.S. D. Efterat Hs. K. M., paa Generalens og Commandeurens af Hs. K. Msts. Sverds-Orden Friherre Chrensverds underdanige Tilskyndelse af 9de Decembr. 1756. havde tilladt Schoutbynacht og Ridder Trolle, at han, Betragtning at hans Alderdom og Skrøbelighed, maatte til Admiralitets Capitain og Ridder Peter von Stiernemanafstaae sit havende Baadsmands Compagnie, saa er dette Compagnie, med flere, i Følge Rigets Stænders siden giorte Forfatning, og Hs. K. Msts. den 27de October 1762. udfærdigede naadige Skrivelse, til Armeens Flode vorden anslaget, saa at Capitain von Stiernemann følgelig har maattet afstaae det, uden der i Steden for at vorde forseet med noget andet hvervet eller inddeelt Compagnie ved Admiralitetet i Carlscrona. - Herover, saavelsom og over at Hs. K. M. har afslaget den af Capitain von Stierneman ansøgte Erstatning, 5000 Daler Kobbermt., som han paa berørte Compagnie skal have anvendet da han imodtog det at Schoutbynacht Trolle, har bemeldte Capitain ført Besværing hos Rigets Stænder, og i Førstningen anholdet, at han, som herved lidende, maatte til Opretning enten erholde et ved Orlogs=Floden først ledigt vordende hverved eller inddeelt Compagnie, i Kraft af Hs. K. Msts. naadige Brev under 18de October 1756, eller og de 5000 DalerKobbermt. erlagte som han ved Jmodtagelsen skal have anvendet paa det mistede Compagnie. - Men udi en seenere overleveret Memorial har Capitain von Stierneman meldet, hvorledes han, som efter Hs. K. Msts, naadige Befaling havde Jndseende over Lootsværket i Finland, maatte, ved de derved forfaldende stedsevarende Forretninger i de Finske Skær, hindres fra at imodtage noget hvervet Compagnie med den Tilsyn, som Hs. K. Msts. og Kronens Fordeel, samt hans egen Sikkerhed udfordrede. J hvilken Henseende, og da Capitainen ikke ville unddrage sig fra end videre at fortfare udi denne ham opdragne Direction over samme Lootsværk, efterat han i nogle Aar har dermed haft at bestille, og derved erhvervet sig den besynderlige Kundskab og Erfarenhed, som dertil erfordres, ønskede han hellere at nogen anden Udvey til Opretning for hans Lidende kunne vedtages, og saadan, at ældre Officiers derved mindre skeete Jndpas i de Fortrine, som dem tilkommer; han foreslaaer derfor, at, saasom han ved forbemeldte Loots-Jnd seende, og de ham af Hs. K. M. og Rigets Admiralitets Collegio anbefalede Forretninger, har sat en væsentlig Deel af sit Helbred til, ham derfor maatte forundes den Hielp ved disse besværlige Forretninger: "At en vis Admiralitets-Officier forordnes at gaae ham til Haande ved Lootsvæsenet i de Finske og Klandske Skær, hvilken under hans Jndseende maatte iværksætte de derhen hørende Forretninger, da han, som derved sandt bedre Leylighed til at pleye sit i Kronens Tieneste tilsatte Helbred, derimod forbandt sig til, selv og uden nogen Byrde for Kronen at fornøye en saadan Officier af det som i Kraft af Hs. K. Msts. Brev af 26de Julii 1756 tilstaaes ham selv; hvilken Officier derimod erhvervede sig en Kundskab om Lootsvæsenet, som var tienlig for Riget, saa at han siden med Nytte kunne bruges: "Og at denne Forfatning maatte staae ved Magt, indtil han formodentlig inden kort Tid blev befordret til et hvervet Compagnie paa Flodens Stat. - Denne Ansøgning have Rigets Stænder saa meget hellere antaget, (uden at de behøve at indlade sig i nogen Betragtning over de Grunde som Capitain von Stierneman har anført, til at bevise sin Rettighed til Compagnie i Steden for det han har mistet, som de paa den ene Side befinde, at bemeldte Capitain derved har indganget, at han, uden Hensigt til sin forrige Paastand, hellere ville antage en imod hans Lidende nogenledes svarende Opretning: end give Rigets Stænder Anledning til for ham i Underdanighed at raade til nogen saadan Opretning, som, i Henseende til sine særskildte Omstændigheder, kunne geraade ældre Officiers til Forfang, hvilke ikke ere i lige Omstændigheder med ham; og paa den anden Side, at Ansøgningen selv stemmer overeens med Kronens virkelige Fordeel i det at man derved beholder en saa nytttig Officier ved det Finske Lootsværk, og en anden, uden nogen Kronens Bekostning. betids udsees og øves til at kunne, ved Capitain von Stiernemans Afgang, med fuldkommen Kundskab og Tienestens Udretning imodtage samme Værk, hvilket Maal Rigets Stænder og have befundet at stemme overeens med deres ved Rigsdagene 1756 og 1761 yttrede underd. Hensigt til det Finske, Finske Lootsværkes Opkomst, hvortil Capitain von Stiernemann og, som Rigets Stænder af Acterne have erfaret, har med roesværdig Jver, Jndsigt og Utrettelighed saaledes bidraget, at han, som fra Aar 1758 har arbeydet i den Materie, og saaledes gjort sig Farledene selv heel nøye bekiendt, er adskillige gange af vedkommende Collegio og Embedsmænd vorden anmeldet til Hs. K. Msts. naadige Jhukommelse, og har altsaa gjort sig værdig i det mindste til saa liden en Erkiendtlighed som den han nu til sit Helbredes Pleye har begiært, hvilken Rigets Stænder derfor og have fur det sig foranledigede til, i Underdanighed at tilskynde, indtil han siden nyder Befordring, helst da al videre Erstatning for det Compagnie han har mistet derved bortfalder, og han desuden bør, med lige Virksomhed herefter, som hidindtil, lade sig være angelegent, under det K. Admiralitets Collegium at fortfare i sin Flid og Omhu for den større Detail af dette Lootsværk, og det med Bistand af den Admiralitets-Officier, som bemeldte Collegium finder tienligt, dertil paa ovenmeldte Vilkor efter Sædvane at forordne."