Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-20
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Et Skib, som nyelig er kommet til England fra Vestindien beretter: at det skal være uroeligt paa Øen Cuba, og at det ikke kunde faae Tilladelse til at anløbe Havannah. Er nu ogsaa Oprørsflammen udbrudt paa denne Øe, saa brænder den over det hele spanske Amerika, i Følge alle de Efterretninger, man har fra disse ulykkelige Lande bliver Kampen imellem Jndependenterne og Royalisterne stedse mere blodig og grusom, alle Fanger myrdes paa begge Sider; Jndependenterne indskrænke sig blot til en Guerillas Krig, eller til at fægte i smaae og uregelmæssige Hobe. Deres Parthie har faaet en Anfører af Anseelse i General Don Jose Alvarez de Toledo, der var Medlem af Cortes Forsamling, som Deputeret fra Staden Santo Doming, hvorfor han blev forfulgt af Ferdinand den 7des Regiering; han tog sin Tilflugt til Sydamerika, hvorhan nu bestræber sig for at løsrive Provindserne fra Moderlandet; han har i en Addresse til Jndependenterne gjort Regnskab for sit Levnet og Forhold. J Kongeriget Mexico har vel Spanierne endnu Hovedstaden Mexico og Søehavnen Vera-Cruz i Besiddelse; men i hvilken Grad Landet imellem disse to Stæder foruroliges af Jndependenterne kan bedst sees deraf, at en Transport af 7000 Muul æsler beladte med Penge, som under Bedækning skulde afgaae fra Mexico til Vera-Crux har maattet bruge syv Maaneder til denne Tour, endskiøndt Afstanden er omtrent kun 60 Mile. Hvad der især har gjort Marschen for denne Transport besværlig, er, at bemeldte General Toledo er landet i Nærheden af Vera-Cruz med en talrig og vel udrustet Krigshær, som han har samlet i den sydlige Deel af de Forenede Stater og hvormed han har sat sig fast ved Staden Porto Piedra; her oppebier han Forstærkninger og mange Jndvaanere støde til ham; han er derpaa rykket frem imellem Falappe og VeraCruz og leverede 2000 Spanier, som nyelig vare komne dertil fra Europa under General Milliores, en Træfning disse bleve ganske slagne og mange Spanier gik over til Jndependenterne; han indtog derpaa Staden Puerte deel Rey, som behersker Landeveien til Mexico, denne Stilling har formodentlig foraarsaget den langsomme Marsch af den omtalte Convoy. Da Jndependenterne saaledes afskiære eller i det mindste besvære Communicationen imellem Vera-Cruz og Mexico, saa maae vi ikke undre os over, at Efterretningerne fra denne store Stad ikke ere nyere end fra den 29de December f. A., hvor der blot fortælles os at den tappre Jndependent General Joseph Marie Morelos, som var saa uheldig at blive taget til Fange i en Fægtning af Spanierne, er bleven afsat af Jnqvisitionen fra sin geistlige Værdighed, da han var Præst inden han blev General; over 100 Personer bivaanede denne høitidelige Handling. Han maatte træde frem for denne geistlige Ret, med en grøn Vorfakkel i Haanden, sætte sig paa en sort Bænk ligeoverfor Domstolen og vende sit Ansigt mod et Alter; her blev først læst Messe, hvorpaa Processen begyndte. Han blev anklaget for at være en Kiætter, for at være mistænkt for Atheismus og Materialismus, for en vellystig Hykler, da han har avlet 3 Børn, og for utallige andre Forbrydelser. Han blev nu afsat fra sin geistlige Værdighed og derpaa hudflettet af to Medlemmer af den hellige Jnqvisition, denne overgav han derefter til Vicekongen, som det nu beroer paa, om han vil skiænke ham Livet som Landsforræder. (Maaskee Spanier, af Anseelse igien kunne være i Jndependenternes Vold). - Hvilken forskiellig Aand der forrestenbefiæler Jndependenterne og Royalisterne, sees bedst af Vicekongen af Mexico Callejos Proclamation til denne Hovedstads Beboere, og som fortie ner at meddeles fuldstændigt; den lyder saaledes: Endelig er den Tid kommen, hvor Rebellerne i disse Provindser aftage Masken, hvormed de hidindtil bedækkede den sande Hensigt af deres lastefulde Forhold, og bedrage de Uvidende, da de nu vise sig for Verden som skamløse Forrædere, da de aabenbart opsige deres Lydighed mod Kongen, vores Herre, erklære Nyespanien for uafhængig og nedværdige Kirkens Rettigheder og Skikke. Dette sees af flere Aktstykker af den saakaldte mexicanske Congres og af de Anførere, som ere forsamlede i Apatzingan og Torretan. Disse Documenter bestaae af en latterlig Constitution, som er underskrevet for et Syns=Skyld den 22de October i Apatzingan af 11 Personer, som selv kalde sig Deputerede, ligesom ogsaa af en Proclamation, som giør den bekiendt og af et Decret, som befaler dens Antagelse og indfører en nye Calender for dette Aar.