Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-07-20
Som bekjendt har det kgl. danske Cancellie stadfæstet det Beslag, som Censor havde forordnet mod en Artikel: "Rusland, Orienten, der skulde have været indført i Fædrelandet, paa Grund af at den skulde indeholde politiske Nyheder og Efterretninger. Bladets Redacteur, Overlærer Haage, oplyser nu, at da han var overbeviist om, at den aldeles intet Saadant indeholdt, henvendte han sig til Cancelliet med Begjæring om, at det, naar det ei selv vilde forfølge Beslaget, da vilde tillade en Sagfører paa dets Vegne at modtage en Stevning, for ved Domstolene at faae det Spørgsmaal afgjort, om saadanne Meddelelser, som de, hiin Artikel indeholdt, kunne henføres til politiske Nyheder og Efterretninger. Dette afslog Cancelliet i en Skrivelse til Censor, hvori det hedder: "at det omhandlede Spørgsmaal ikke henhører under Domstolenes Afgjørelse, hvorfor det vil have sit Forblivende ved Cancelliets i den ommeldte Henseende afgivne Resolution. Denne Cancelliets Vægring forat lade Domstolene paakiende Sagen finder Hr. Hage ligefrem stridende ikke blot mod vor Presselovgivnings Analogie, men ogsaa mod de Regler, som de andre Collegier i lignende Tilfælde pleie at følge, og han nærer grundet Haab om, at Hs. Majestæt ikke vil billige Cancelliets Vægring." Han har imidlertid opsat, at "bebyrde Hs. Maj. med denne Sag, deels fordi han endnu har med den Proces at bestille, som Cancelliet har anlagt imod ham for et lidet, formeentligen politisk Skrift, og han gjerne vilde vente til denne er tilendebragt, eller dog til han er færdig med det Arbeide, som den vil foraarsage, (Hr. Hage agter nemlig saavidt vi vide, selv at føre sin Sag) deels fordi han frygter, at han ved denne Sag vilde blive hindret i at foretage en lille Reise, som han vil blive nødt til at gjøre. Han vil desuden endnu engang prøve at faae Sagen bragt for Domstolene. Derhos lover han, at det er saa langt fra at han vil lade det beroe ved Cancelliets Skrivelse, at han meget mere skal gjøre Alt, hvad der staaer i hans Magt, forat faae denne Afgjørelse omstødt, og opfordrer Alle, der interesserer sig for vor Presse, til at forene deres Bestræbelser, for at gjøre Alt hvad der paa lovlig Vei kan gjøres til at værne om det Princip, at Domstolene skulle afgjøre, om der er feillet mod Loven eller ikke. Et i visse Henseender ikke umærkeligt lille Skrift, er udkommet af den bekjendte Skolelærer R. Sørensen i Vensløv, under Titel. Hvad er Religionsfrihed, Og hvad er det for en Religionsfrihed. under Navn af Sognebaands-Løsning, som Grundtvig og Lindberg stride for Og hvad er det, Hr. Mau, Hr. Lindberg og Hr. Rønne have havt at indvende imod mig, Forfatteren yttrer sig meget stærk mod det til Sognebaandets Løsning af Grundtvi- og Lindberg fremsatte Forslag, da det ikke strækker sig videre end til et Forslag til en Fredaccord mellem Troen og Vantroen, og erklærer reent ud, at dersom Troens Sag og Strid dermed var klappet og klar, da var den det ligesom Graven, naar sidste Skovl Muld er klappet til af Liigbærerne." Grundtvig - hedder det – er siden anden Udgave af hans nordiske Mythologie falden for den enøiede Odins Friste-Tale." Med Hensyn til Sognebaandets Løsning har Forfatteren selv tilligemed endeel Andre for et Par Aar siden udstedt en skriftlig Fuldmagt til Lindberg om, paa hans og deres Vegne at ansøge Kongen desangaaende. Lindberg lovede det, men gjorde det aldrig, hvorimod han sidste Vinter, efter nogle troende Præsters Ønske, forebragte Stænderforsamlingen i Roeskilde disses Jndstilling herom. At denne Mand kun pønser paa at begrunde et troen de Præste-Pavedømme er, ifølge Forfatterens Mening, indlysende saavel af dette som af hans Forsvar for Pastorerne Mau og Rønne i den bekjendte Sag om Ole Bertelsens Kone i Haarsløv. J Kjøbenhavn er for nylig udkommet et mærkeligt lille Skrift, betitlet: "Det danske Fiirkløver, eller Danskheden upartisk betragtet af N. F. S. Grundtvig, Historieskriver." Baade de for Fædrelandet høist vigtige Ting, der ere Gjenstand for disse Betragtninger, saavelsom den tiltrækkende Maade, hvorpaa den geniale Forfatter har behandlet dem, gjøre i lige Maade dette Skrift til et høist mærkeligt Phænomen netop for nærværende Tid, som Anmelderen derfor ikke kan nægte sig den Fornøielse at gjøre de af hans Landsmænd lidt nøiere bekjendte med, som endnu blot kjende Bogen af Titelen, og deraf ikke have kunne gjøre sig Forestilling om Jndholdet. - Skriftet er nærmest fremkaldt ved den Roeskildske Stænderforsamlings Forhandlinger og Realskolers Oprettelse; men foruden at denne Sag er opfattet fra en gandske anden Side, og ikke indskrænket til et saa soleret og snevert Standpunkt, som Sagen hidtil er betragtet fra *),*) Hermed være Jntet sagt til Forkleinelse af de hæderlige Deputeredes Bestræbelser, som med saa stor Nidkjærhed toge sig af denne vigtige Sag. Anm. maa tvertimod med Enhver, der har Øie for Vigtigheden af en sand og naturlig Dannelse for Livet, være dem høilig forbunden for den Jnteresse, de have viist for denne vigtige Sag kun mener han, at de have feilet i Valget af de Gjenstande, hvorpaa de meente at Real-Underviisningen burde baseres, hvorimod Pastor G. i denne Henseende udentvivl har ramt der Rette for os. indeholder dette lille Skrift en høist lærerig Udsigt over det danske Folke= og Stats=Liv fra de ældste Tider til nu, og saa mærkelige Betragtninger over vor National-Eiendommelighed, og gavnlige Forslag, begrundede paa denne, at enhver Dansk, der deeler Pastor Grundtvigs, som Anm. haaber, velgrundede Forhaabninger om Danmarks nærmeste Fremtid, vil modtage denne hans patriotiske Gave til sine Medborgere med varm Taknemmelighed. Anm. holder det for upassende ved denne Leilighed at tale udførlig om Bogens Indhold, og vil derfor blot med Hensyn til dens Titel tilføie, at Betragtningen samler sig om de 4 Hovedpunkter, Kongen og Folket, Fædrenelandet og Modersmaalet, og at Forfatteren med de Ord: "Danskheden partisk betragtet har antydet Grundtonen og Stemningen, der udbreder sig over det Hele, den Forkjærlighed for Alt, hvad der er Dansk, som udentvivl enhver Dansk heller end gjerne deeler med ham. J det nu forresten Læseren fra en anden Side betragtet maa finde Forfs, Partiskhed for Danmark høist upartisk, vil han til sin Fornøielse blive en uomstødelig Upartiskhed vaer, som efter Anm. Mening giver Bogen særdeles Værd. Denne betegner Forf. ved at kalde sig, Historieskriver." og netop herved, at ethvert andet end det reent historiske og borgerlige Standpunkt, som Alle kan deele med ham, hvor forskjellige end deres Anskuelser i andre Henseender ere fra hans, mener Anm., at dette lille Skrift vil tiltale Enhver, der har levende Jnteresse for at fremme Alt hvad Godt der for nærværende Tid rører sig i vort kjære Fædreneland. - Bogens i Forhold til dens Størrelse store Rigdom paa Indhold, saavelsom den livlige Fremstilling og den Klarhed og Besindighed, der smukt er parret med Beggeistring og poetisk Tankefylde, giver den en Egenskab, der for nærværende Tid ikke er almindelig: Man lader det ikke blive ved det første flygtige Bekjendtskab, men finder sig tilstrækkelig sysselsat baade anden og tredie Gang, man læser den. J det Anm. derfor anbefaler sine Landsmænd dette Skrift til alvorlig Eftertænkning og Overveielse, kan han ikke tilbageholde det Ønske, at Pastor Grundtvig, der i en Række af Aar har været sine Landsmænd bekjendt som en varm Beundrer af det gamle Nordens Herlighed, og i sin lange Skribent=Bane ufortrødent har arbeidet paa og bidraget til dennes Fornyelse i et eiendommeligt nordisk Folkeliv og en dertil svarende Videnskabelighed, og som nu ved dette Skrift har viist, at han med spændt Opmærksomhed og hjertelig Deeltagelse har fulgt den senere Tids Begivenheder, ikke lader det blive ved dette første Skridt, men at han oftere vil yttre sin Mening om Et og Andet af hvad der nu sysselsætter en stor Deel af hans Medborgeres Tanker med Hensyn til det almindelige Bedste. Der har hidtil desværre næsten ingen Skribent af Betydenhed betraadt denne Bane hos os, og just i Betragtning baade af Pastor Grundtvigs egen ægte nordiske Eiendommelighed som Digter og Videnskabsmand, og hans Øie for at gjennemføre vor Nationalitet i alle det offentlige Livs Forhold, troer Anm., at denne Patriot netop nu har et (Meddeelt.) særdeles Kald til at tale med.