Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-08-24
Jndbydelse til Subskription. En god og ædel Mand havde - vist uden min Begjæring, eller Forudvidende - roesværdigen paataget sig at arbeide paa en Fredsstiftelse imellem Denuncianten: Hr. Herredsfor ged A. Kier og mig. Vi bleve samlede paa 4de Sted, og tra den 2den Mai sidst en Forening, som strax blev skreven; med af Mangel paa stempled Papiir, ei reen= og underskreven Koncepten, skreven med Herredsfogdens egen Haand har jeg endnu i Gjemme. Hr. Herredsf. K. forestog, at jeg paa mit Hiemreise næste Dag vilde komme til ham, for at give Forliget lovmæssig Form. Glad ved Haabet om at faae Fred havde jeg allerede givet efter i et og andet, føiede ham nu ogsaa deri, og - kom. Dog troede jeg ikke Freden alt for vel. Virkeligen begyndte han og snart at fordre Forandring i, og Tillæg til det, Dagen forhen indgaaede Forlig, saa at jeg mærkede - det jeg forud befrygtede - at Manden kun vilde betiene sig af denne Leilighed for at tilbringe mig et uventet Stød paa en eller anden Maade. - Da det endeligen komtil Underskrivt, paastod han, som en uundgaaelig Nødvendighed, at Forligs=Dokumentet maatte dateres " Kiersholm den 3die Maj. Ogsaa der gav jeg efter. Han vilde at jeg første skulde underskrive og forsegle. Det skeete. Herpaa skrev han - uden for vor Aftale - sit Navn tilligemed den tilføiede Indskrænkning, som jeg, mere for hans, end min Skyld udelod i min - men han ikke i sin - Bekiendtgiørelse i Aarhuus Avisen. Endnu begiærede han en Tilstaaelse af mig i Henseende til den i Jris og Hebe for Octbr. M. f. A. indførte Veihistorie. "Den vedkom jo slet ikke denne Sag eller dette Forlig - hvad han da vilde bruge den til Han vilde kun have den lingende hos sig selv. Vel, sagde jeg paa dette Vilkaar skal det ogsaaskee, - og skrev derpaa som man har læst i ovenmeldte Tidende. Enhver agtsom Læse, har vist ved dette Dokument lagt Mærke til 3 Ting, a) Atdet i ingen Maade vedkom Forliget, men var allene dera bleven foranlediged. b) At det havde en fra Forliget forskiellig Datum, og c) at det var en væsentlig - i Slutningen udtrykkeligen anført - Betingelse: "At intet videre derom, maatte trykkes. I det Øieblik altsaa, da Hr. Herredsf. K. lader dette - efter sin Foranledning, Jndhold og Bestemmelse - utrykkelige Document trykke, erklærer han ei allene den indeholdne Tilstaaelse for ligesaa ugyldig som om den aldrig var gjort; men endog det hele Forlig, som det var foranlediged af, for brudt og ophæved. Dette sidste gav han desuden noksom tilkiende ved sin underlige og ufattelige Final, som var tilføied hans Bekiendtgiørelse i Aarhuus Avisen, saavel som ved sin Jndberetning om Forliget til det Kongelige Danske Kancellie, hvilken " Jndberetning dette og har lagt til Grund for den paafulgte Resolution; At denne Sag bør have sin Fremme. (Thi forhen havde Kancelliet som retfærdigt var, resolveret. At Herredsf. K. bør bevise sine Beskyldninger.) Endeligen har og Den uncianten K. ved sin Stævning og hele inqvisitoriske Fremgangsmaade under Tingsvidneførelsen klart nok lagt for Dagen, hvorvel han var finde imod mig. Dette foreløbigen for at vise, at ikke jeg, men Denuncianten K. har brudt det stiftede Forlig. Af gode Aarsager maae jeg endnu tilføie et Par Omstændigheder: Jeg have de lovet Forliget, saasnart som skee kunde, indført i nogle At viser. At bekiendtgiøre den væsentlige Jndhold af Fredstractaten havde altsaa været nok. Men ingenlunde havde jeg lovet eller paataget min, at lade indføre Forenings=Dokumentet i sin fulde Form, Ord til andet fra Begyndelsen til Enden. Det første gjorde jeg med Fornøielse, endog ved at følge Documentets Ord paa det nøieste, men ei det sidste, som jeg aldrig havde indgaaet; thi i saa Fald havde jeg og maattet anbringe nogle oplysende Anmærkninger, som ikke just havde tien til at forøge Hr. Herredss. K. Hæder. Mit originale Forenings=Dokument havde jeg desuden strax paa min Hiemreise, sendt til min brave Sagfører, Hr. Fr. Tolstrup i Skanderborg, efterat jeg i en Skynding havde taget Gienpart deraf, saaledes, som indført i Aviserne. Enhver Sprogkyndig sammen ligne kun min - og Herredsfoged Kiers Bekiendtgiørelser, og dømme saa om anden Mening kunne komme ud, end denne At Angivelsen, saavelsom den imellem os svævende Tvistighed havde reist sig af Misforstaaelse. En Sandhed, der til Overflod nu er bleven sat i fuldkommen Lys og stadfæste derved: At Denuncianten ved et saare skarpt, 3 Tingdage ført og ellers meget mærkværdigt Tingsvidne ikke har været i Stand, til, at udbringe noget Beviis for een eneste af alle hans beskyldninger over mig. Det hele vidtløftige Tingsvidne, fra første Linie til sidste Punkt, er at ansee, som en udførlig oplysende og overbevisende Forklaring over denne Kierske Text, Angivelsen og den imellem os svævende Tvistighed har reist sig af Misforstaaelse. Hvordan den Tvistighed imellem og 2 Embedsmænd er bleven til, og forøge. Hvad Lys, eller Skygge den kaster paa os, Om Præsten i Randlev er skyldig, eller uskyldig i de Forbrydelser, for hvilke han er bleven denuncered i Kollegierne m.m., alt dette formoder jeg at interessere mine selvtænkende og upartiske Medborgere. Tings vidnet, saavelsom andre ihændehavende Dokumenter - tildeels forsynede med nødtørftige Oplysninger og Anmærkninger, hvilket tilhøbe sikkert vil indeholde ganske mærkværdige Bidrag til begge Tvistendes Karakteristiker, og især til Opløsningen af hiin moralske og politiske Gaade: "At en offentlig " Rettens Betient, der beklæder adskillige vigtige Stats=Embeder, har baade villet og turdet nærme sig til 2 af de høie Regierings Kollegier med usandfærdige, ærerørende Beskyldninger over en ustraffelig og uberygted Embedsmand er jeg sinded til, i Følge mit offentlige Løfte, at udgive i Trykken. Menn, dersom det skal blive fuldstændigt, vil det vel udgiøre en 12 til 14 Ark, hvert til 3 s., hvorpaa jeg ei formaaer at giøre Forlag. "Tvistigheden imellem Herredsf. U. Kier og Præsten N. Blivher, kan vorde Bladenes Titel. Saa mange af mine ædle og ærede Medborgere, som ville bidrage, til denne Tings Udgivelse, behage at tegne deres Navne i Odense hos Eieren af adressecomtoiret, Hr. S. Hempel, i aalborg hos Hr. Klokker Milling; i Wiborg hos Hr. Bo handler Just; i Fridericia paa udressecomtoiret; i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen; i Horsens hos Hr. Postmester Schaldemose; i Weyle paa Postcomtoiret og hos Hr. Fuldmægtig Be paa Toldcomtoiret; i Colding hos Hr. Bogbinder Meelbye; i Ebeltokt hos Hr. Postmester Hesselberg; i Greenaae hos Hr. Bogbinder Ramshardt; i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Lund og ellers hos andre mine Velyndere, som anmodes ærbødigst om at sende Subskribenternes Navne i ufrankerede Breve til Hr. Bogtrykker Lund i Aarhuus, eller mig, inden October Maaneds Udgang d. A. Trykningen skal ufortøved vorde foretagen, saasnart som Oplagets Størrelse, efter Subskribenternes Antal, kan vorde bestemt. Randlev Præstegaard, den 10de August 1798. N. Blicher.