JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-27
For at Repræsentanterne her skulle kunne fyldestgjøre det dem overdragne Hverv, synes det først nødvendigt, at dem meddeles en klar Oversigt over samtlige Communens Eiendele og faste Ressourcer, udenfor de aarligen paalignede Afgifter. Et saadant Hoveddocument burde formeentligen affattes og ei blot meddeles Repræsentanterne, men og kundgjøres for Borgerne i Almindelighed, ligesom de i hvert Aar foregaaede Forandringer efterhaanden burde bekjendtgjøres. Dernæst fordres en simpel Regnskabs orden, som let viser Forholdet mellem Jndtægt og Udgift og bevirker paa den ene Side, at Repræsentanterne ei blot maae have Ret til at erholde men og virkeligen kunne forskaffe sig en nøiagtig Kundskab om de forskjellige Contoers og hele Communens Status, medens paa den anden Side Regnskabs betjentene under Magistraten sikkert og hurtigen kunde drages til Ansvar for Skjødesløshed eller Uredelighed. Der er Grund til at antage, at Bogføringen under Magistraten har været meget forviklet. Det er nemlig nu omtrent 12 Aar, siden Stadens Hovedkasserer blev befunden i en betydelig Kassemangel, men endnu er hans Ansvar ei endeligen afgjort, og der er kun liden Udsigt til, at Sagen imod ham snarligen vil kunne tilendebringes. Staden Kjøbenhavn frembyder da ogsaa et Exempel paa, at den forbryderske uredelige Oppebørselsbetjent kan i mange Aar, maaskee til sin Død unddrage sig den lovbestemte Stra- og en fordærvelig Slaphed saaledes svække Lovens Magt, imod Utroskab, alt fordi man ei bliver færdig med Afgjørelsen af den utroe Betjents Regnskaber. Fremdeles fordres simple men bestemte Former for Forretnings gangen, forsaavidt angaaer Repræsentanternes Forhandlinger indbyrdes og især deres Forhandlinger med Magistraten, saa at Sagen bliver tilbørligen drøftet, og der erholdes Vished for, at Repræsentanterne have faaet Leilighed til at overveie og yttre sig over den foreliggende under deres Ressort hørende Gjenstand. Man bør her uden Tvivl, saavidt muligt, undgaae skriftlige Forhandlinger mellem Magistraten og Repræsentanterne. Endeligen bør der uden Tvivl ogsaa med Hensyn til den materielle Revision af Byens Regnskaber, som med Føie er Repræsentanterne overdragen, gives bestemte Regler og Betydningen af denne Revision, saavelsom af Decisionen paa Regnskaberne. Communalforfatningens Selvstændighed synes her at fordre, at naar der ei er Spørgsmaal om Magistratens Handlinger. som Organ for Statsmagten, men om den dem overdragne Bestyrelse af Stadens Formue, saasom formeentligen uhjemlede Anviisninger af Udgiftposter, saa bør der, saavidt muligt, gives Repræsentanterne Adgang til at bringe Spørgsmaalet om den Magistraten selv eller Regnskabsbetjentene imputerede Forseelse under Domstolenes Paakiendelse, fr.
Berlingske Tidende, 1836-02-27
den ofte citerede Preussiske Communallov af 5 126. Paa den anden Side synes det ei meere end retfærdigt, at Magistraten i Almindelighed, naar Spørgsmaalet angaaer Forholdet mellem den, som Bestyrer af Byens og Stadens Repræsentanter, maa Formue, kunne fordre det paakiendt ved Domstolene, naar den mener, at en afgiven Decision gaaer samme for nær.
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Om Publicitet i Henseende til Communernes Anlig sender. Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn have forlængst været i Besiddelse af en vis Offentlighed i Henseende til Communal-Bestyrelsen, idet Kundskab om Byens Jndtægt og Udgift, i det mindste tildeels, meddeles alle Borgere, og dette Gode vil blive dem sikkret ved den nye forventede Communallov for disse Stæder. Men Hovedstadens Borgere have, ikke mindre end de andre Kjøbstæders, et billigt Krav paa Publicitet i Henseende til Communens Anliggender. Det er i Kjøbenhavn især ved Borgernes Arbeide, at de byrdefulde Communalafgifter skulle tilveiebringes, det er af Byens Jndtægter, de Embedsmænd, lønnes, som nærmest forestaae Byens Formuesanliggender. Men selv uden Hensyn hertil er den omhandlede Publicitet fjernt og nær af alle Regjeringer, ogsaa i vort Fædreland, erkjendt for det bedste Middel til at fremkalde Borgernes Jnteresse for Communens Tarv, hvilken Jnteresse er og bliver den sidste Grundvold for enhver lykkelig Communalforfatning., Hovedstadens Størrelse medfører iøvrigt Nødvendigheden af andre Former for den almindelige Kundgjørelse end dem, som kunne være anvendelige og tilstrækkelige i de mindre Kjøbstæder, og navnligen maa i Hovedstaden Bekjendtgjørelsen ved Trykken nødvendigviis træde i Stedet for Henlæggelsen af Regnskaber og andre Oplysninger til Eftersyn. Foruden den ovenfor omtalte Kundgjørelse af Stadens faste Ressourcer maatte det Overslag over Jndtægt og Udgift for det kommende Aar, som god Orden naturligviis fordrer, at Magistraten og Repræsentanterne aarligen burde affatte, bekjendtgjøres ved Trykken. Fremdeles kunde for hvert forløbet Aars Vedkommende en Fremstilling af det i samme Passerede og især af Regnskabernes Jndhold meddeles efter Repræsentanternes Foranstaltning, i hvilken Fremstilling de maatte have Ret til at optage alle de Momenter af det svundne Aars Communalbestyrelse, som de holdt det for gavnligt at bekjendtgjøre, forat vise deres Medborgere den sande Skikkelse af Communalforfatningen, og dermed ogsaa gjøre dem Regnskab for, hvorledes de selv havde udført deres vigtige Hverv. Hvor endeligen enkelte Communalanliggender bestyres i Forbindelse med andre, og en Adskillelse for Tiden maaskee ei synes tilraadelig. som Tilfældet er med Havne- og Opmuddringsvæsenet, synes det at være et billigt Ønske, at de vedkommende Autoriteter, der bestyre disse Gjenstande, vilde offentliggjøre det væsentlige Jndhold af Regnskaberne over Jndtægt og Udgift. "Disse ere de enkelte Punkter, hvorpaa jeg har troet at burde henlede Opmærksomheden, og jeg tillader mig nu at slutte mit Andragende til de forsamlede Provindsialstænder med den Bøn, at samme ved gjennem den Kongelige Commissarius at forelægge Hans Majestæt Kongen dette Andragende, allerunderdanigst vilde indstille: At de ovennævnte enkelte Forslag maatte blive tagne under Overveielse ved Udarbeidelsen af Udkastet til den nye Communallov for Hovedstaden Kjøbenhavn, og det Fornødne i saa Henseende i sin Tid blive meddeelt Provindsialstænderne tilligemed Udkastet.
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Efterat den i denne Sag nedsatte Committee (Hansen, Haagen, Hvidt havde afgivet sin Betænkning, blev Sagen foretagen i Mødet den 26de Nobr. f. A., men da bestemt at skulle udsættes, indtil Discussionen over det Forsamlingen forelagte Udkast til en Communal-Anordning for Kjøbstæderne med Undtagelse af Kjøbenhavn havde fundet Sted, og Sagen blev derefter discuteret i tvende Plenarmøder den 20de og 22de Januar. Committeen havde indstillet: "at Andragendet allerunderdanigst maatte anbefales til Overveielse ved den Udarbeidelse af en Lov om Hovedstadens oconomiske Forfatning, som, efter hvad af den Kongelige Commissarius var yttret, paatænktes."
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Kammerjunker Scavenius bemærkede, at han ikke kunde bifalde Forslaget, forsaavidt det gik ud paa, at Enhver, der eiede en Gaard i Kjøbenhavn, skulde være forpligtet. til at tage Borgerskab. Han gjorde i denne Henseende opmærksom paa den store Forskjel, der er imellem de andre Kjøbstæder og Hovedstaden, forsaavidt denne tillige er ResiJ hine var det sjeldent Tilfældet, dentsstad. at Nogen eiede en Gaard, uden at han tillige havde sin Bopæl paa Stedet. Derimod havde i Særdeleshed mange Godseiere Gaarde. i Kjøbenhavn, alene for i disse at kunne opholde sig til enkelte Tider, hvilket medførte, at de ikke kunde ønske at staae i den vedvarende nøie Forbindelse med Communen, som Borgerskab forudsætter. Han fandt det derfor at være upassende, at paalægge saadanne Grundeiere Tvang til at tage Borgerskab, og saa meget mere ubilligt, som Hovedstaden havde en ikke ubetydelig Fordeel af, at saadanne Fremmede satte deres Capitaler i Hovedstadens Eiendomme. Da der i Forslaget ikke var blevet taget noget Hensyn til den særegne Omstændighed, at Kjøbenhavn er en Hoved- og Residentsstad, maatte han, da denne Omstændighed efter hans Formening ikke kunde være uden Jndflydelse paa Sagen, ønske den berørt i Petitionen. Proponenten oplyste dernæst, ved at op Forslaget, som omhandler læse den Deel af det nysnævnte Punkt, at det ikke havde været hans Hensigt, udtrykkeligen at anbefale, at det skulde gjøres enhver Grundeier til Pligt, at tage Borgerskab, men at han derimod alene havde troet, at det kunde være passende at indstille til allerhøieste Overveielse de forskjellige Grunde, der talte for og imod, hvilke han derhos yderligere udviklede. Vel kunde han ikke negte, at den af Kammerjunker Scavenius berørte Omstændighed fortjente Opmærksomhed, men han formeente dog, at der vilde være tilstrækkelig Anledning til at gjøre den gieldende, naar Udkastet til den nye Communallov for Kjøbenhavn i sin Tid blev Forsamlingen forelagt, forsaavidt dette Lovudkast da maatte befindes at indeholde Bestemmelser, som ikke kunde ansees at være passende.
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Den Kongelige Commissarius maatte bemærke, at der dog angaaende de af Kammerjunker Scavenius omtalte Grundeieres Forpligtelse til at tage Borgerskab kunde opstaae nogen Tvivl, allerede paa i Udkastet Grund af Udtrykkene i 6. til en Communalanordning for Kjøbstæderne, saaledes som den af ham var forelagt og af Forsamlingen var vedtagen at burde søges redigeret. Det var nemlig derefter en Betingelse for den Rettighed, som efter selve Udkastet tilkom, og for den Forpligtelse, som tillige, efter hvad Forsamlingen havde antaget, skulde paalægges Grundeierne til at vinde Borgerskab, at de havde deres personlige Hjem i Byen; men de omhandlede Grundeiere havde i det Mindste ikke udelukkende Hjem i Hovedstaden, men fortrinsviis paa deres Godser eller andetsteds udenfor Hovedstaden. Der turde altsaa dog være nogen Anledning til særligen at omtale hiint Forhold som Noget, der frembød Tvivl og kunde behøve en særlig Bestemmelse. Vel havde Petitionen ikke bestemt udtalt sig for Grundeiernes Forpligtelse til at tage Borgerskab, men da den dog syntes at tilkjendegive en Tilbøielighed til at antage denne Mening, uden at røre ved hiint særlige Forhold og den Tvivl, hvortil samme kunde give Anledning, saa kunde det dog maaskee være ret Forhold blev hensigtsmæssigt, at bemeldte særligen omtalt som Noget, der kunde blive 4. Overveielse. at tage under sær
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Efterat det af flere Medlemmer var yttret, at der ikke kunde være nogen Betænkelighed ved at indgive Forslaget i dets nærværende Form, da de der berørte Punkter, alene henstilledes til Overveielse, uden at Forsamlingen afgjørende erklærede sig over noget Princip, frafaldt Kammerjunker Scavenius sin Paastand om, at den af ham udhævede Omstændighed skulde optages i Petitionen. Efterat fremdeles Proponenten havde frafaldet, at hans Jndstilling særskilt sattes under Afstemning, billigede Forsamlingen eenstemmigen Committeens Jndstilling.
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Den af Committeens Referent, Procurator Haagen, paa Forsamlingens Vegne forfattede allerunderdanigste Petition til Hans Majestæt Kongen lyder saaledes:
Berlingske Tidende, 1836-02-27
Den, der spiller med egne Penge, offrensædvanligen den sidste Skjærv, men meget ofte bruger Spilleren Andres og in Specie Statens Formue og gjør sig til Bedrager for at tilfredsstille sin Spillelyst. Naar det i saa Henseende var muligt at anstille en nøiagtig beregning, lod det sig maaskee arithmetisk bevise, at Lottoet, ved at friste Regnskabs Betjente at angribe de dem anbetroede Midler, ved at levere Candidater til Fattigvæsenet og ved at forøge Antallet paa Forbrydere, tilføier Staten endog i pecuniær Henseende større Tab, end dets Ballance afgiver i Overskud; men om det endog var Tilfældet, at det afgiver en reel Jndtægt, saa er Erhvervmaaden saa uværdig, at neppe nogen retsindig Borger kunde ønske paa saadan Maade. at samle Formue. Staten bør befordre Borgerens sociale og intellectuelle Vel, og den nedbryder sit eget Øiemed, naar den tillader Jnstitutioner, der tilintetgjøre den almindelige Velstand og moralske Kraft. Hvorlidet den Mand, der vaager for at besætte de Tal, som Drømme have foregjøglet hans Phantasie, er istand til at opfylde sine Pligter som Em Familiefader, lader sig ikke bedsmand og vanskeligen fatte; men mest synbare ere Virkningerne af Lottospillet i de lavere Klasser. Flere agtede Fabrikeiere have forsikkret mig, at de tydeligen kunde skjønne, hvorvidt deres Arbeidere ere hengivne til Lottospil eller frie for denne Last, idet disse for den samme Dagløn kunne have anstændigt Udkomme, Reenlighed og Orden i deres Huse, medens hine leve i Usselhed, og deres Boliger ere Smudsighedens og Uordenens Huller. Den største Ulykke er den, at Lykken stundom synes, at smile, thi deels opmuntrer dette dem til at forcere Spillet, idet de stole paa dens Bestandighed, deels betragte de en saadan Gevinst saa let fortjent, at den bør forbruges til Lediggang og Sviir. "Naar der opkastes det Spørgsmaal, hvorfor Tallotteriet existerer, uagtet Vor Landsfaderlige Konge sikkerligen længe har indseet og kjendt dets skadelige Følger, saa kan Grunden kun være den, at Statskassen antages ikke at kunne afsavne denne Jndtægt; men ligesom det, som forhen bemærket, kan være tvivlsomt, hvorvidt Fordelen er meere end imaginær saaledes kan kun Jndtægten og Jndtægtsmaaden i sig selv være ingenlunde. nødvendig. Vel viser det i Collegialtidenden, No. 40 for indeværende Aar leverede Budget, at Tallotteriet indbringer et aarligt Overskud af 370,000 Rbd., saa at det ikke er nogen ubetydelig Sum, som her tales om, men ligesom denne Sum allerede i sig selv beviser, hvor ødelæggende og fordærvelig denne Jndretning er for de Jndivider, der lade sig friste, saaledes kan det neppe være Tvivl underkastet, at Regjeringen kan ved Besparelser bringe Forhold imellem Statens Jndtægter og de tilStatshuusholdningen medgaaende Udgifter, men skulde dette ikke være Tilfældet, vil sikkerligen ingen god Borger finde sig trykket ved at bidrage. sin Andeel til at gjøre en saa demoraliserende Afgift undværlig for Statskassen."¬
Berlingske Tidende, 1836-02-29
rsendelse. en til fo me de ag sig. evposter
Berlingske Tidende, 1836-02-29
privileger. ede de Berlingske politiske vertissements dende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den 29de Februar. No 51.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Paris, den 17de Februar. – Ved Cancelliets Tribunal i Bourg indfandt sig for nylig en ung, overordentlig skjøn Bondepige paa sexten Aar med hendes tilkommende Mand og nuværende Brudom, en tyk, fiirskaaren Bondeknøs, for der at berigtige en Vildfarelse, som forhindrede deres Givtermaal.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Paa den stakkels Piges Døbeseddel havde nemlig en keftet Maire indskrevet den, der med Tiden skulde blive hele Sognets skjønneste Jomfru - som Dreng og efter en saa gruelig vildledende Attest kunde Vielsen ikke finde Sted. For at berigtige den, vare nogle Retsomstændigheder og nogle dermed forbundne Omkostninger, der beløb sig til 30 Franker, nødvendige. Man ventede, at disse Gebyrer vilde uden Videre blive betalte af den givtelystne Brudom. Men det var ikke Tilfældet. Knøsen vendte sig ganske tørt og phlegmatiske til sin Allerkjæreste og sagde: "Mit kjære Barn, det bliver mig for dyrt, vi ville lade det blive ved det Gamle." Densk jønne Pige slog de taarefulde Øjne ned. Hvorledes 8 – raabte Mairen, fortrydelig – J vil frasige Eder den skjønneste Brud, som nogensinde bleven Bondelømmel til Deel, for usle 30 Frankers Skyld, Hvad skal der nu blive af den stakkels Pige, som ikke paa fjerneste Maade, er Skyld i denne Feiltagelse?" "Det veed jeg nok, sagde Benglen ganske tørt, hun var dengang kun tre Dage gammel; men det hielper ikke, det er mig for dyrt." Og saaledes frasagde Knøsen sig en Ægte stands Himmel for 30 Franker. Man skulde ikke troe, at Sligt kunde forefalde i Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Man har meddeelt en Beregning over de herværende offentlige Spillehuses Gevinst og Tab. J December Maaned f. A. tabte et af dem 120 og 150,000 Franker, hvorimod Gevinsten kun var 65 og 74,000 Franker. En rig Americaner gjorde, ved at vinde ganske overordentligt, Anstalten stor Skade. J hele afvigte Aar beløb Jndtægterne sig til over otte Millioner Franker. For særdeles at lokke det Pariser Publicum, have flere Theater=Directioner her forenet sig og bestilt et Stykke, hvori alle bekjendte og yndede comiske Skuespillere fra Paris's forskjellige Theatre skulle optræde i betydelige Roller.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Jtalien. Ancona. – J Gaar ankom det joniske Dampskib fra Corfu hertil, hedder det under 20de Januar: det medbragde Depescher for London, der endnu samme Aften bleve befordrede derhen. Med Hensyn til Grækenland har man intet Særdeles erfaret, undtagen at Kongen af Bajern vil i Begyndelsen af Marts Maaned vende tilbage til sine Stater.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Rom, den 6te Februar. - Aarsdagen for Pavens Kroning blev højtideligholdt i Dag med Gudstjeneste i det sextinske Capel, hvorpaa hans Hellighed modtog de sædvanlige Lykønskninger. I Gaar Aftes vare i denne Anledning næsten alle offentlige Bygninger og mange Privathuse illuminerede. Den franske Gesandts Hotel og det franske Academi udmærkede sig især ved deres Glands. Medens de skuelystne Romere bølgede gjennem Corso og Glædeskud gjenløde, blev Madame Lætitias Liig bragt til Kirken S. Maria i Via Lata, hvorfra det skal transporteres til den lille By Corneto og bisættes der indtil videre. Dag blev der i samme Kirke holdt Sjælemesse over den Afdøde. Folket, der talrigt havde indfundet si ved Begravelsen, blev skuffet i sine Forventninger thi istedetfor et pragtfuldt Liigtog saae man kun en ganske simpel Kiste, der ledsagedes af Huustiendet.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Regjeringen synes at ønske, at der ikke længer skeer nogen Opsigt ved unyttig Pragt. Tiber er ved den stærke, i de sidste Dage faldne Regn saa opsvulmet, at alle lave Steder i Campagnen og en Deel af Staden staae under Vand, den har anrettet betydelig Skade. Saalænge Oversvømmelsen varer bliver der i Colosseum, paa Regjeringens Regning uddeelt Brød til Markarbeiderne, der ved samme ere blevne uden Beskjeftigelse, Grækenland.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Athen, den 17de Januar. – Det afvexlende, ofte uvante kolde Vejr, man hidtil har havt her, har nu gjort Plads for nogle herlige Foraarsdage. Grækernes kongelige Gjæst benytter disse til, paa Damp fregatten "Meden, der under Kong Ludvigs Ophold ligger i Piræus, at gjøre en Tour paa otte Dage omkring til de mærkværdigste græske Øer.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Fra den serviske Grændse. Af Beretninger fra Belgrad, under 6te d. M., seer man, at Fyrst Milosch's Familie var den 2den f. M. ankommet dertil, og hans Gemalinde havde strax truffet alle Anstalter til, paa en ret højtidelig Maade at modtage Fyrsten. Jeffrem, Fyrst Milosch's Broder, havde ladet oprettes tvende Triumphbuer, den ene udenfor Staden og den anden foran Fyrstens egen Bolig. Landets Fornemste vare strømmede sammen fra Pojarewätz og Kragujewatz, for at forherlige Ankomsten. Den 5te overnattede Milosch i Pojarewatz. – Det lader til, at der under hans Ophold i Belgrad vil blive bekjendtgjort et nyt Reglement, til Fastsættelsen af den serviske Nations undersaatlige Forhold, det er ikke for Jntet at Rotabiliteterne ere indbudte at følge med til Belgrad.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Tyrkiet. Fra Belgrad meldes af 12te d. M., Fyrst Milosch holder netop nu sit Jndtog under Serviernes ubeskrivelige Jubel. Paschaen har ladet ham hilses med Kanonskud. Ogsaa paa den østerrigske DonanSide, i Semlin, gav man Salver til Fyrstens Ære. De forestaaende Forandringer i Servien skulle med det første forkyndes.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Ægypten. Alerandrien, den 4de Januar. – Mehemed Ali har erklæret den engelske Agent, der underhandlede med ham om Handels-Monopolerne, at det ikke alene aldrig har været hans Hensigt at indføre Monopolet i Syrien, men at han endog vilde frigive Silkehandelen i Ægypten. Dette blev ogsaa strax iværksat, og Silkens saavelsom Silkevarers Jnd- og Udførsel i Ægypten for Fremtiden tilladt mod en Afgivts Erlæggelse af 24 pCt. Miri. Arabien.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Fra Dschidda hedder det af 31te November f. M., Siden Ægypternes skrækkelige Tilbagetog fra Assis er der intet Særdeles forefaldet her. Den mellem Richa og Assis beliggende Fæstning Tenuma capitulerede kort efter den ægyptiske Hærs Nederlag, hvilken nu, foruden Veien fra Dschidda til Thals(fem Dagreiser østlig for Dschidda kun holder Kyst stæderne fra Suez til Mokka, og Pemen Zebid og Beiteel-Fakih endnu besatte. Her er allerede tvende friske Regimenter, det 15de og 21de, ankomne fra Ægypten, og det 2det Regiment, bestaaende af Negere, er paa Marschen hertil fra Sennaar; dets første Bataillon ligger færdig til Jndskibning i Sauaken. Af de Regimenter, der tidligere have været her, ligger det 3die i Pemen, det 20de, der er gjort fuldtalligt med Levningerne af det 9de, skal om kort Tid ligeledes gaae derhen, da man synes at frygte for, at Veduinerne, der, med Undtagelse af Hall, ikke besidde noget Punkt paa Kysten, atter skulde forsøge at bemægtige sig Stæderne Hodeda, Abu-Arisch og Sahia, paa hvis Besiddelse de bestandig have lagt stor Vægt.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Det 7de Regiment er, ligesom det 15de i Mekka gjort fuldstændigt med Levningerne af det 16de. Man har i Sinde at oprette en midlertidig Øvelses-Lejr i Nærheden af Dschidda, indtil Aarstid og Omstændigheder tillade et Angreb paa Bjerglandet. J den forrige provisoriske Krigsministers, ChurschidPascha, har Armeen faaet en ny General. Det er en Lykke for Mehemed Ali, at hans Brodersøn, Achmed Pascha, endnu bestandig er her og staaer i Spidsen for Forretningerne. Hans Fødsel saavelsom hans redelige Sindelag borge for hans Hengivenhed for Onklens Sag. Siden de friske Troppers Ankomst bemærker man ogsaa en betydelig Sammenstrømmen af Europæere i Dschidda; de fleste ere ansatte i Armeen som Læger, Apothekere og Jnstructeurer.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Sydamerica. Efterretningerne fra Brasilien naae til den 18de December f. A. Dengang vare Rebellerne endnu bestandig i Besiddelse af Para og blandt Regjeringens Tropper, der fra Pernambuco skulde sendes ud imod dem, var der udbrudt et Mytteri, saa at man med megen Umage tilsidst kun kom saa vidt, at faae 600 Mand indskibede. Ogsaa i Bahia befrygtede man nye Uroligheder, og især var man bange for en gjentaget Opstand fra Negernes Side. J de øvrige Provindser var Alt roligt. Keiseren, Don Pedro Uden, fyldte den 2den December sit tiende Aar, hvilken Dag, ifølge den officielle Gaceta" forherligedes ved store Høitideligheder. Aviserne benytte denne Lejlighed til at meddele Loven af 30te October f. A., der bestemmer Tronfølgen i Brasilien. Den erklærer Dronning Maria af Portugal for udelukket fra den brasilianske Tronfølge, og kalder – efter den nuværende Keisers og hans legitime Efterkommeres Død - hendes Søster, Dona Januaria (født den 1ste Marts 1821), der ved Loven anerkjendes som Keiserlig Prindsesse, til Tronen.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Jndenlandske Efterretninger.