Københavns Adresseavis, 1766-06-23
Anmærkninger. Da det Aar 1765, i Hundedagene var en stor Hede i Berlin, har man, blant andre Midler for galne Hundes Bid, betient sig af dette eenfoldige og skiønne, som er at Hr. Sydon af Stoltzefelde ved Solding meddeelt: Urten, som Curen egentligen er skeet ved, heder: Matrisylva, som nogle mener at være Bukke=Blade, men andre holder for at være den man kalder paa Tydsk, Sternriebkrant eller Waldmeister. Denne Plante har frelst meer end 10 Mennesker, og 100 Stykker Qvæg. Man har endog paa Hunde og Sviin prøvet den, og den har staaet sin Prøve. Man har brugt den baade tør og frisk i Melk eller Theevand, samt paa Smør og Brød 2 gange om Dagen, uden at just iagttage nogen vis Dosis. Det er ikke noget usædvanligt, men enhver Landmand bekiendt, at man undertiden, og helst i de frugtbareste Aaringer, kan see en Ager besaaet med Korn af et Slags, af een Haand og paa een Tiid, at bære tvende Slags Frugter saa forskiellig imod hinanden, at, naar det paa et Sted kan ligge i Legd, er det paa et andet endnu ikke opkommet af Jorden: Eller, naar det paa et Sted er Meyefærdigt, er det paa er andet Sted endnu grønt, uden at saadan Tildragelse af alle Agerdyrkere agtes, eller Aarsagen dertil undersøges og forekommes; Men føler allene Forskiellen udi sin Skieppe. Dette skeer naar et Stykke Jord er besaaet og tilberedet, og en sterk Væde med paafølgende Blæst og Tørke indfalder, om det udi indeværende Aars 89 og 10 Mai indtraf, de over Jorden, som man kalder det, Steenløben, eller bekommer en haard Skorpe, et Sted meere og et andet Sted, mindre, efter som Jorden er meer eller minder Leer blandet, hvilken hindrer, at den spæde Spier ikke kan igiennembryde, men maae bie indtil Skorpen ved paafølgende Væde, som kan udeblive nogle Dage, al vel ogsaa i nogle Uger, vorder løsnet. Raad og Middel herimod er vel af nogle men ikke at alle bekiendt; Thi man har seet at een og anden Bonde, som i 8te a 14ten Dage har savnet sin Sæd at frembryde, og holdt den for at være forloren, har paa nye oppløyet og besaaet Jorden, hvilket var gandske ufornødent og til spilde, saasom man ved slig Begivenhed ikke har andet at tage Vahre, end efter en Dags tørt Veyerligt at lade en Harve eller Trumle paa nye drage over Jorden, hvorved Skorpen, knuses og man faaer at see den spæde Sæd ønskeligen at fremvore. Den eller de, som det maatte være angelegent at see Exempel og Beviis herom til allerstørste Forskiel, kan man herfra henvise til en Mand, som holder det foren Ære og Fornøyelse derudi saavelsom i flere Ting, at kunde være sine Landsmænd til Tieneste. Følgende Maade at curere Horn=Qvægs Sygdomme paa er opfunden af Dr. Fischer, Hendes Russisk Keyserlige Majestets Liv Medicus, og udgives for ubedragelig. Saasnart man mærker at et Hoved er anstukket maae man i 3 Dage ikke give det andet end Malurt, Galgau eller andre bittre og Maven tienlige Urter, samt blande en Haandfuld Suurdey eller Ølbærme med Drikket. Desuden giver man det hver Aften noget pulverisert Tobak, Malt=Spiritus ter, og Kornbrændeviin, lavet som en Kage; Men om Morgenen i halv Onze grøn Sæbe blandet uden foede Hvidelig. Men har det meget stærk Duggiøb, saa meget man ikke give det Sæben. Medens Curen varer, maae man ofte vaske det med Lund af Brænde=Aske, og rense Munden med Ædike, samt dække Hovedet og Nakken vel til; Da man paastaaer at denne Cuur fielden skal mislinge. En af Deres Efterretningers, fra Førstningen af en sol Holdere, formoder sig ikke Deres Mishag udi et redelig Forlangende, som er, at følgende maatte forundes et Sted, i Deres Blade: En Zirat paa Deres 144 Numer afvigte Aar giver Anledning dertil. Den velgrundede, ordentlige og nette Erindring, som pryder første Sted af samme Numer, har opvart Frimodigheden til at meddele Dem Kundskab om et Slags Nyt, som vel er lidt ældere, end samme særdeles vel trofne Erindring, dog ikke længere end siden Slutningen af afvigte November Maaned, da en Besvarelse af 103 Sider i Qvarto allene paa Numer 38 af de lærde Kiøbenhavnske Tidender, imod Afhandlingen om Trecenheden, indtie, skal, siden bemeldte Maaned, have havt en Omgangs=Cirkel imellem gode Venner, som ere litterati, fra Hadersleb inclus. indtil hen imod Colding exeluf. Forfatteren til samme Besvarelse stal have ordnet sine Tanker over de 7 Octav=Siders lærde Critiqve saaledes, at han inddeler sin Besvarelse i det 1) Fordeelagtige (klaulible), 2, Forbederlige (Pallaule), 3) Forstilte (Simulerte), og 4) Fortrydelige og Forbrydelige, (Oteusele Criminelle), hvilken sidste 4de Hoved=Titel bliver endelig udført igien udi 27 Puncter. Hvad bifald Forfatteren maatte kunde spaae sig af hans Arbeyde af saa vid Udstrækning imod et eneste Rumer, i fald han tænkte at lade det undergives en øiensynligere Tortur, end den, en Pen fører med sig, derom er vel ikke stort at sige for værende Tid, Men det kand for vist siges og bevidnes, at hans Grundsetninger fuldkommen kommer overens med Erindringen i Deres 144 Numer; hvilket kand nogenledes sluttes af hans Besvarelses 8 sidste Linier i tydske Riim, som han skal tilstaae at have taget af Hufalligen Gedancken over General-Superintendent Schwort, trykte i Hamborg 1709, og følger hermed af saadan Klang: Auch ist bey Lehrern schon der Wahn sehr fest beklummen Wenn ihnen nenes was im Lehren fallet fur; Manch alter Kafer schuuret, der junge mus mit brummen, Und mancher Stumpler weis nicht was er zeiget dir. Das ind nicht alle Zeit die ausgemachten Koche, Die grose Messer fuhrn, und viel sich bilden ein, Man findt bey Grossen oft die allergrosten Schwache, Der Goliath sich dunkt kan ein Pigmæns seyn. Saa vidt om det der maaskee nyder Jndrykkelse. Jan. i Aar 1760. Adrian Josephsen.