JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-14
J Følge er inden Fyenboe Landsring og Sunds Gudme Herredsking læst Proclama indkaldes herved Credi= og Debitorer, de i Stervboen efter forrige Sognepræst for Hesselager Menighed afgangne Hr. Andreas Winding med 6 12 Ugers Varsel, at anmelde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalter i Boen, da enhver skal erholde den Ret, som Lov og Forordninger tilholde. Conradt, Langaae Præstegaard d. 10 Jan. 1801. Provst i Herredet, Skulde nogen imod Formodning have noget at fordre i Stervboet efter afg. Sophie Dannefærd From, Enke efter forhen afdøde Sognedegn for Oure og Veistrup Meenigheder, Andreas Stolpe, der efter hendes Mands Død i følge et Kongeligt confirmeret Testammente haver sadt i udskiftet Boe og døde i Ringe Degneboelig den 16 Octbr. s. A., saa bliver disse i Følge Placaten af 26 October 1792 indkaldede at indfinde sig inden 6 a 12 Ugers Dagen hos mig undertegnede som SkifteForvalter i Boen, til hvilken Tid de og indvarsles, som skylde noget til Boen, og om der skulle være flere Arvinger end de der allerede have mældt sig. Conradt, Langaae Præstegaard den 5 Jan. 1801. Provst i Herredet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-14
Sidste Søndag er af et Huus her i Byen bortstiaalet en Sølvspiseskee med Bogstaverne J. S. B. Den som beviislig kan angive Tyven, loves en Douceur, man henvendet sig til Adressecomtoiret. Nogle faa Stykker nydelige smaae Sølvmedailler af 2808. i Berlin med trykte Fortegnelser og Stuis haves i Kommission, at sælge paa Adressecomtoiret. os mig bekomme tilkjøbs for Priser, Kil Klæde=Fraque=Hvergarnstøier, bleged og andre Lærreder, syede Cavayer af diverse Colleur og Garnering, Overbuxer, uldne Halv= og Heelstrømper, grove og fine Dyner med og uden Fyld, Ride=Chabaraquer, Valdrapper, Stald= og Kanedækkener og Topper til Kaneheste, Gulvetøier med mere Vinter Requisiter, og hvad som ikke til Bebag maa findes færdig, kan efter Ordres og Accordt meget gesvindt blive færdig og erpederet, hvortil jeg herved anbefaler mig det høie og respektive Publikums Ynde. S. Kiær, i Nedergade No. 694.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-14
NB. J Kiøbenhavn paa min Fabrik i Adelgaden Nr. 27. skraas for Prindsens 1 Sahl kjøbes Vinter=Hareskind. i store og smaae Partier, gives for Stykket 2 Mk. 8 s. Caspar Hinrich Bruhn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Freds=Udsigter paa det faste Land. Det var ikke i Stain, som de sidste Efterretninger meldte at Vaabenstilstanden for Tydskland blev sluttet, men i Steyer, i Overøsterrig, 4 Mile sydlig forbing. Konventionen indeholder i alt 17 Punkter, hvoriblant endnu ere at bemærke, at den i Tyrol anordnede Jnsurrek, tion i Massa strax skal afvæbnes, og at det skal ansees som et umiddelbart Brud af Vaabenstilstanden, ifald nogen Tropper sendes til Italien, førend der ogsaa er sluttet Vaabenstilstand. General Morean har derimod paa sin Side lovet, for at give C. H. Karl et utvetydigt Beviis for de Grunde, som have bevæget ham til at forlange Tyrols Rømning, at han, paa Forternes Kufsteins, Scharnits og Finstermunts Besætning nær, vil lade det bliver ved, blot at opstille Sauvegarder og Politievagter i Tyrol til Kommunikationens Vedligeholdelse. Ligerviis vil han forskaffe alle Tyrols Jndvaanere de mueligste Lettelsen, til deres Underholdning; ei heller skal den franske Arme paa nogen Maade blande sig i Landets Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Mellem Generalerne Angerean og Simbichen i Franken er Demarkationslinien alt fastsat saaledes, at den skal gaae lang med den høire Rednitzbred opad modMaynstrømmen til Neutralitetslinien vedLichtenfels, saa at Franzoserne følgelig her blive i Besiddelse af Forchheim, Bamberg, Nürnberg og Lichtenfels. I Jtalien vil Vaabenstilstanden nu, efter de nye uheldige Omstændigheder (see neden for), sikkert komme til at koste Mantua. I det Tilfælde at Fiendtlighederne nogentid igien skulde begynde, kunne Franzoserne, derved at Overkarnthen er indrømmet dem lige til Spital, og de altsaa staae Passet ved Tarvis og Pantafsel saa nær, let afskiære den hele Jtalienske Armee. Men netop denne og lignende Arrangements er den største Borgen for Freden. Kontributionen for Qverøsterrig er af Moreau ialt fastsat til 3 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Over Amsterdam haves endnu den vigtige Staffet=Efterretning fra Paris, at Konsulerne ved et Budskab have notificeret det lovgivende Korps Vaabenstilstanden ved Steyer, og tillige meldt det, at Grev Cobenzl den 31 Decbr. Caltsaa den sidste Dag i det bortrundne Aarhundrede) har i Luneville andraget og en Separatfred, saa at følgelig Østerrigs Forbindelse med Engelland kan ansees for bristet. I Budskabet selv forekommer denne mærkværdige Yttring: "Dens Grundsætninger og Menneskehedens Øn skeer troe, erklærer Regieringen Dem, Nationen og hele Europa de Hensigter, som besiæle den. Den venstre Rhinbred skal være Republikens Grændse; man forlanger Jntet af den høire Bred. Europas Jnteresse tilstæder ikke, at Østerrigs Gebeet i Jtalien udstrækkes over Etschfloden. Den Helvetiske og Bataviske Republiks Uafhængighed maae sikkres. Vore Seire udvide ikkedet Franske Folks Fordringer; men Østerrig maae ei heller vente det af sine Nederlag, som det aldrig havde naaet ved Seiren. Disse ere Regieringens urokkelige Grundsætninger. Frankerigs Lykke skal bestaae i at giengive Tydskland og J. talien deres Roelighed; dets Hæder i atfrelse det faste Land fra Engellands havesyge og fiendskindede Genius. Skulde vor Godtroenhed end engang blive skuffet, da skal Jntet hindre os fra, at føre vore seierrige Vaaben lige. til Venedig, Vien og Prag. - Som en Følge, af Grev Cobenzls Erklæring ere Fredsunderhandlingerne i Luneville i fuld Gang, og Alting er der i Glæde, i Forventning af en ret langvarig og talrig Kongres. - Maatte den kuns ikke blive alt for langvarig! - Som man i sidste Avis befrygtede, skulde Krigsskuepladsen i I talien desværre! lukkes med en nye to Dages blodig Seene, hvor Tydskerne atter gik af med Tabet. Det var den 25de (samme Dag, da Vaabenstilstanden blev sluttet i Tydskland) at 4 franske Divisioner, under Skyt set af et paa Høiene ved Moline di Pozzold posteret Artillerie, foreerede Overgangen over Mincio, og besatte Stedet Pozzolo, men bleve, efter Bellegardes Offii al beretning (som netop ankom til Vien Nytaarmorgen) 3 Gange med stort Tab slagne tilbage. Midlertid var dette hele Angreb, som man for sildig indsaae, en af de gamle franske Maskeer; thi da Bellegarde belavede sig paa at modtage dem her igien næste Morgen, havde de pludselig deres hele Magt samlet ved Montzam hans (imellem Pozzold og Peschiera) hvor de i en Hast forfærdigede en Broe, og kom Østerrigerne i Flanken. Nu melder Bellegarde vel, at han i Førstningen bragte den venstre franske Fløi til at vige; men tilstaaer derhos, at da en nye fiendtlig Kolonne, lynsnar besatte Høiene ved Valegg i og og Natten forbød ham at tage dette Sted tilbage, saa besluttede han, for at undgaae flere Opofrelser, at beordre Armeens Retirade til denne Side Etsehfloden, hvilket naturligviis skeete i beste Orden. Tabet, som paa begge Sider er betydeligt, lover Grev Bellegarde at meddele næste Gang. General Karm befinder sig iblant de Saarede. I den foreløbige franske Offici al beretning anslaaes de Keiserliges Tab i disse to Dage til 24 Kanoner, adskillige Faner og 8000 Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Tydskland. Ogsaa den 28 og 29 forefaldt en alvorlig Fægtning ved Nenhof i det Fuldiske imellem Franzoserne og Maynzerne under Hr. Albini. Seiren var i Begyndelsen, paa de Franskes Side, men tilsidst maatte de vige, efter tydske Beretninger for Maynzernes Tapperhed og efter franske for deres Overmagt. Albini mistede dog i alt ikke mere end 114 Mk. Dræbte, saarede og Fangne. J Frankfurt bleve Jndvaanerne og Aftenen den 6te skrækkede ved et Jammerskrig paa Gaden, da 20 Vognefulde Saarede fra hiin overflødige Fægtning bleve førte derigiennem. Franzoserne skulle i alt have tabt halvanden Miils Terrain. J øvrigt indeholde Efterretningerne fra de adskillige Armeekorps nu, ligesom efter Konventionen af Hohenlinden, ikke uden Rømnings= og Besætnings=Rapporteer. Den sidste franske Offte i aldepesche fra det Overøsterrigske er fra Steyer af 24 Decbr. General Lecourbe - hedder det i samme - har gjort 4 til 500 Fanger, og Richepanse er rykket ind i Steyer, hvor Fienden har efterladt sig 17 Kanoner og 4000 Fanger. Allevegne har man fundet umaadelige Magasiner, Fiendens Tab af Mennesker, Heste, Munition og Bagage er uhyre. I Ling fandt vi 10000 Fade, Meel og 25000 Sække Havre. - I Vienvedbliver man at organisere et nyt Opbud. Hele Garnisonen skal ufortøvet opbryde til Armeen, alle Heste ere satte i Reqvisition, i de fleste Klostere, Kirker og offentlige Bygninger anlægges Magasiner, og Alting seer der ud, som om man var belavet paa en virkelig Beleiring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Frankerig. Aldrig havde maaskee nogen Magt efter en syvaarig mordisk Krig saa frygtelige Armeer paa Benene, som den franske Republik paa nærværende Tid. Siden Macdonald og saa er stødt til den Jtalienske Armee, regner man samme forat være 140000 Md. stærk. Dagen efter Vaabenstilstandens Slutning udstædte Morean en Proklamation til sin brave Armee, hvori han siger: " Soldater, Efter 20 Dages Forløb, hvoraf ingen er tabt for Æren, have J passeret en af Østerrigs sidste Bolværker, Ennsfløden. Ved Ordet Fred, Maalet for alle Eders Seire, troede jeg at maatte standse Eders Fremskridt. Soldater, vi behøve ei at frygte for, at denne Vaabenhvile skal skuffe vor Forventning. Men skulde det, imod al Sand ynlighed, endnu engang lykkes Engelland, at qvæle Klogskabens og Politikens Stemme, da skulle J paa nye gribe til Eders Vaaben, og da, døve imod ethvert Forligstilbud, tilføie Fienden, som ene Tilintetgiørelsen kunde afvæbne, det sidste dødelige Stød. Vaabenstilstandens Fordeele ville noksom oprette Eder Tabet af nogle Dages Rolighed. - Antallet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
af de arretterede Deeltagere i det sidste Komplot skal nu alt beløbe sig til imellem 70 og 80. Man har ogsaa deriblant nævnet Barras, hvilket dog endnu er uden Grund. Tallet af de ved Explosionen let Saarede angives nu til 60. PaaFruehospitalet ligge 10 haardt Saarede uden Haab. Man taler nu igien om, at udnævne Bonaparte en Eftermand, fordet let muelige Tilfælde, at han skulde komme pludselig af Dage, og nævner General Moreau, Carnot og Talleprandsom Kandidater til denne Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Blandede Efterretninger. Frankerig. Af de mange skiønne Sententser, man tillægger Bonaparte i Anledning af det sidste Mordanslag udmærker sig især denne: " Hvad kunne da disse Mordere have imod mig, Jeg søger Lykke og Fred for Fædrelandet, og dette er min Forbrydelse, hvorfor vore fælleds Fiender tragte mig efter Livet. Til den indstændige Bøn, at han for Eftertiden ikke maatte udsætte sig for nogen lignende Fare, for at Frankerigs skiønne Bestemmelse dog maatte naae sit Maal, svarede han: " Jeg er Soldat; jeg kiender ingen Fare, og min Post er der, hvor man trodser den. Den Aften maatte jeg i Opergen, fordi hele Paris var forsamlet der i fuld Glands, og der befandt sig en fremmed Minister (Sprengporten), for hvis Ansyn man, overeensstemmende med Politiken, maatte fremstille en glimrende Forsamling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
I en Journal fortælles den snorrige Anekdote, at i et at de nærmeste Huuse, hvor Explosionen skeete, hang 30 Malerier, af hvilke de 29 gik i Stykker, da derimod det 30te som just var den første Konsuls Portrait, blev ubeskadiget Den Pavelige Gesandt i Paris, Hr. Spina, har ogsaa tilskrevet Bonaparte et Lylønskningsbrev, fuldt af Apostolisk Salvelse. Af 4000 Planer til Nationalkolonnen, som ere indleverede, har den berømte Konstner Moreans vundet Prisen. Efter denne bliver Kolonnen 210 Fod høi. Samtlige Departementer blive afbildede derpaa ved lige saa mange Figurer, som holde hinanden ved Hænderne og danne en Kiæde omkring Monumentet Paa Siderne af en 4ekantet Stybolat skal forestilles Trophæer til Ære for Rhin, den Jtalienske, Pyrenæer= og den Egyptiske Armee. Paa den ene Side kommer denne Jndskrivt: dette Monument blev oprettet under Napoleon Bonapartes, Cambaceres og LebruusKonsulat, paa den anden: den franske Nations Hader, paa den tredie den 14 Julii, og paa den fierde: "den 21 September.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Den Jtalienske Armees Forstærkning ved Macdonald bestyrker den Gisning, at Bonaparte enten venter en Engelsk Landgang i Jtalien, eller og har en Angrebsplan for imod Neapel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Der er Jntet om, at man har arretteret 2 Personer, som da de den 24de gik over den nye Broe, sagde: "Nu er det Tid at vi faae Knaldet at høre. Man har gjort den Beregning: at den franske Søemage og Koloniernes Administration har i de 100 Aar fra 1689 til 1789 kostet 3904 Millioner Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Søepræfekten i Orient har indberettet, at det grusomme Mandskab paa en Engelsk Kaper har sat 9 Franzoser i Land paa den lille Øe Bernandet, hvor de maatte opholde Livet med vilde Rødder, indtil de ved en Hændelse bleve frelste af en fransk Søelieutenant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Krigskibene i Maas= og Scheldeflodernes Munding ere betydelig forstærkede, for at hindre Udførselen til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Da Grev Cobenzl erfarede det nye Mordkomplot, som var smedet imod Bonaparte, kunde han ikke holde sig fra at udbryde i disse Ord: at hans Dødsdag havde været en Ulykkens Dag for Frankerig og hele Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Spanien. Den forrige Statssekretair, Hr. Urquijo er indtil videre forviist til Las Moras, 1 heel Miil fra Madrid. Man formoder at denne uventede Begivenhed har Sammenhæng med Lucian Bonapartes Ankomst til Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Tyrkiet. Den høie Port er snart ikke meere istand til at tælle de rebelske Pachaer. En af disse kalder sig Konge af Grækenland og skal være en Herre paa 30 Millioner Piastre. Den gamle Oglu skal være kommen til kort i en Fægtning mod Pachaen af Belgrad, og er derpaa trukken i Vinterqvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Tydskland. Erkebiskoppen af Salzburg var saa lykkelig at redde sine Skatte, og overhovedet alle Kostbarheder paa sine Undersaattere nær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Siden Vaabenstilstanden har Baron Thugut været ganske stum, og ei engang givet den Engelske Gesandt Andients, som han for saae hver Dag hos sig. Hertugen af Sachsen Memmingen har ved sin Søns Daab første Juledag givet et nyt Beviis paa sin Popularitæt, da han lod sit hele Land bede til at staae Fadder. Men da dette naturligviis vilde have blevet en temmelig vidtløftig Række, saa mødte blot, foruden Sognefbaden, den ældste Mand og yngste af de konfirmerede Drenge fra hver Bondebye. Blant de andre fyrstelige Faddere vare ogsaa Kronprindsen af Danmark. Prindsen blev kaldet Bernhard Erik Freund, hvilket Navn Hertugen selv gav denne - i en Pitts Øine extrajakobinske - Betydning: at han skal ære sine Undersaattere og ligesom hans Fader være deres Ven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Tyrolerne skulle gjøre Vanskeligheder i at indrømme Franzoserne Kufstein og andre af deres Grændsefæstninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Mellem Østerrig og Rusland vil man igien bemærke venskabelig Forstaaelse. - Det Russiske Hof skal ogsaa have formaaet Porten til at antage den nye Spanske Gesandt. - Derimod behøver et andet Rygte, at Engelland skulde godvillig ville aftræde Malta til Rusland, endnu megen Bekræftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Saavel i Holland, som Nedersaachsen grasserer nu igien den faa kaldte Influenza, der især yttrer sig med Brystsygge. - (Ogsaa her i Fyen, fornemmelig paa Landet, her skeer denne Syge i saa stærk en Grad, at der findes Huse, hvori alle Beboerne ere Patientere; dog har man endnu ikke hørt at Nogen er død deraf. Formodentlig har den tykke og taagede Luft, som det vedbliver at være, meest Skyld i disse Sygdomme, hvorfor nogen Vinter meget var at ønske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Det Condeske Korps skal nu være smeltet sammen til 1600 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Sverrig. Den 23 December har Kongen tiltraadte Hiemreisen fra Petersburg, hvor Keiseren har givet ham det store Johannitterkors. Begge Souverainer skulle have havt hyppige Konferenzer, og man venter en meget fordeelagtig Subsidietraktat for Sverrig. Maltas Tilbageerobring skal være Hovedgienstanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Det skal være den 16 Decbr. at den Nordiske Konvention er undertegnet i Petersburg. Preussen hedder det, tiltræder kuns samme i visse Dele. Ved Sverrigs Mægling skal nu ogsaa være aabnet Konferenzer imellem den Russiske og Hollandske Gesandt i Stokholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Jndenlandske Efterretninger. Den fra Jægersborg Dyrehave noksom bekiendte Md. Price med hendes Mand er kommet tilbage til Kiøbenhavn, fra Fyen. Mange smigre sig med, at det vil blive dem tilladt, at vise deres Konster offentlig i Hovedstaden, for dog at forskaffe de Personer som ikke kan rummes i Skuespilhusets indskrænkede Kreds, nogen Leilighed til at blive af med deres Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Kammerjunker Lillienskjold, Medlem af Regieringen, paa de danske Vestindiske Eilande og Major Oxholm, den begge for nærværende Tid opholde sig i Kiøbenhavn, skal, som det siges, pludselig afreise til Nordamerika. Gienstanden for deres Sendelse er ubekiendt i Publikum. Man er sysselsat med at bestemme en nye Uniform for de Kgl. Konsuler i fremmede Havne. Efter Forlydende vil den blive noget mere glimrende og pragtfuld end Søe officeers Uniformen, som de have haaret hidindtil Den forrige Skuespiller Preisler skal nu være ansat som Souffieur ved det Kiøbenhavnske Theater med 250 Rd. aarlig Løn. Han er bleven Medlem af det Holsteenske dramatiske Selskab, hvor han nyelig har debuteret med usædvanligt bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Den 13 Jan. blev en Slave pidsket og brændemærket paa Halmtorvet formedelst Tyverie. For ikke ret lang Tid siden havde han udstaaet samme Straf paa Grund af en lignende Forbrydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Foruden de Telegraser, som anlægges i Kiøbenhavn og Helsingøer, skal endnu flere indrettes langs med Siellands østlige Kyst. Endeel af de dertil fornødne Folk ere allerede antagne, og man haaber med det første at see den heele Jndretning sat i Værk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
De 100 Mand, som fra Kiøbenhavn ere ankomme til Helsingøer, arbeide nu tilligemed Garnisonen paa Fæstningsværkernes Forbedring. Ved Slutningen af forrige Aar vare 3750 Langs=Interessentere og Mestere, 4319 Svende og 2352 Lærredrenge i Kiøbenhavn. Desuden sysselsatte der værende Fabriker og Tobakspinderier 1418 Arbeidere. Den Jødiske Nation bestod af 219 Familier. Uden for en Skov ved Aalborg er en Skiærlipper, deserteret fra sin - Slibevogn. Til Nytte for Fædrenelandet seer man af Handelstiden. den og Professor Todes Sundhedstidende, at den store Blegsabrik, som Hof= og Stadsrets Prokurator Aabye paa egen Bekostning har anlagt i Nærheden af Kongestaden, nemlig paa Vesterbroe, nu er i fuldkommen Stand, og at Sagkyndige, nemlig Dhrr. Professorer Abildgaard, Schumacher, og Hr. Assessor Rafn have seet denne skiønne Fabrik og befundet den ganske sortræffelig- og da den er saaledes indrettet: at Blegningen kan skee til alle Aarets Tider og i alle Slags Veirlig, Vinter og Sommer, vil Enhver indsee hvad Landet derved han vundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Dødsfaldt Karbeks Præstegaard den 3 Jan. Sognepræst C. F. Bast; Stege den 2 d. Postmester og Tugthuusskriver N. Bøyesen, 76 Aar; Roeskilde den 2d. Frue M. C. Tscherning, fød Schov. Schlesvig den 3 Decbr. s. A. C. Waltersdorff, Major af Kavalleriet, 76 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Odense. Førstkommende Søndag prædiker H. H. Hr. biskoppen til Høimesse i Vor Frue Kirke; hvor og Kandidaterne Hr. Wogelius og Hr. Storch aflægge Katechetisk Prøve Onsdagen den 21de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Ved Tallotteriets 686 Trækning i Altona udkom: No. 2, 65, 18, 51, 46. -Sr. L. Hr. S. L. C. S. L. S......
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
AVERTISSEMENTS. Nogle og 50 Traver godt og stort opbunden Bygfoder er at faae tilkjøbs hos Kiøbmand Larsen, boende paa Overgade Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Fredagen den 6te Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 vorder Frangde Sogn Skolehuses af nyt Opbygning, offentlig lisiteret, samt den gamle Skolebygning ligeledes forauksioneret, i Overeensstemmelse med det hertil forfattede Overslag, der tilligemed Viltaarene ligger til Eftersyn i Frangde Præstegaard. Gustav Ludvig Vaden, Dr. Nyborg d. 14de Jan. 1801. Landsdommer og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Den saakaldte Eilschouske Gaard med tilliggende importante Hauge beliggende paa Odense Byes Vestergade Nr. 280, er strax at faae i Leie paa et eller flere Aar, paa meget billige Vilkaar, hvorom kan accorderes med Hr. Kammeraad Holm i Odense, som har Fuldmagt fra Vedkommende. I den Tanke, at der dog endnu findes sandhedselskende Læsere iblant os, for hvilke redelige og frimodige Betragtninger over Kristendommens evangeliske Sandheder og sammes herlige Virkninger til Menneskets sande Forædling og Lykke samt paalidelige og interessente Efterretninger om den kriftne Kirkes nærværende Tilstand i Verden vilde være nyttig og behagelig Læsning, har et Selskab forenet sig om, at udgive et Strivt under Titel: Evangelisk Magazin for danske Sandhedselskere, hvoraf det første Hefte nu er færdigt fra Pressen, og indeholder følgende Stykker: 1) Er det ligegyldigt hvad man troer om Gud og guddommelige Ting, 2) Sand bevangelisk og bibelsk Kristendom som det virksomste Middel til, at befordre Menneskets moralske Forbedring. 3) Efterretning om det engelske Missions=Societæt. 4) Præsten Lavaters Breve skrevne fra hans Fængsel til hans Venner i Basel, og 5 historiske Fortællinger om Evangelii lyksaliggjørende Virkninger. - Dette første Hefte faaes hos Hr. Bogbinder Milo i Odense, Hr. Hører Evald i Ribe og Udgiveren i Wigerslef Præstegaard for 20 sk. indhæftet. Leesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Udi Nyborg paa en af dens reeneste Gader er en for nyelig af nye opbygt anseelig Gaard med Side= og Baghuse, Gaardsrum og Haugeplads m.v. at faae til Kiøbs underhaanden, samme er beqvem indrettet for et Herskab, Handlende, eller anden Familie, nøiere Underretning giver Tømmermester Langhoff i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
En Jomfrue, af god Opdragelse, som forstaaer alt hvad der udfordres til en Huusholdnings Bestyrrelse, samt andre Fruentimmer Netheder, ønsker sig employeret til førstkommende 1ste Mai enten her i Odense, eller hos en anden honet Familie paa Landet; paa Løn ansees ikke saa meget, som paa en god Omgang. Anviisning skeer fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Bøger,som faaes paa Adressecomtoiret. P. A. Mennichs Waaren=Lexicon in 12 Sprachen. 2 Theile. 5 Rdlr. 3 Mk. J. C. Schedels nenes und vollstandiges, algemeine Vaaren Lexicon, 1ster Theil A bis L. 3 Rdlr. 3 Mk. 8s. Ambrosio eller Munken af M. G. Lewis, oversat af N. T. Bruun. 3 Dele. 1 Rdlr. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-16
Julius von Sassen. Sørgespil i 4 Atter oversat af N. T. Bruun. 2 Mk. heftet. Stri Brahe, eller de Nysgierrige. Et Skuespil af Hs. Majestæt Gustav den Tredie. 2 Mk. heftet. Nytaarsgave for unge Mødre, som deres Børn Sundhed, ligger paa Hierte. 12 s. heftet. Det smukke Kiøns Karakteer af Pebersvenden Im. Kant. 16 sk. Skrivp. og 12 s. Trykp. heftet. Underjordisk Vandring under Paris, hvorved blev fundet, at det er støttet paa Dødningshoveder og Dødningsbeen. 10 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-19
Fredsrygter.