Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-26
Hvad fremdeles de specielle Punkter i Jnseraterne angaae, da yttrer blandt Andet den første Jndsender sig om det Paafaldende i at ville tage fra een Mand og lægge til en anden, hvorved det synes mig forglemt at Entrepreneuren ved at gjennemføre hele Gadeanlæget efter Contracten blot ligefrempfylder sine Forpligtelser, samt at det aldeles ikke er afgjort om han vil lide noget Tab derved eller ei, med mindre har maaskee af en Frygt for Forholdene, som forekommer mig utidig, skulde lade sig bevæge til at afhænde Grundene for en ringe Priis; derimod kunde maaskee Communen, hvis tilkommende Omstændigheder skulde hindre Entrepreneuren i kraftigen at gjennemføre Byggearbeidet, billigviis i Tiden tilstaae ham en længere Frist til Arbeidernes Fuldførelse - den eneste Jndrømmelse, hvorpaa Communen efter min Forme under ovennævnte Forudsætning bør indlade sig Med Hensyn til de speciellere bemærkninger i det sidste Jnserat i Stiftsavisen Nr. 181, da synes det mig at røbe Mange paa Kundskab om Forholdene, naar det hedder at om man end antog den foreslaaede Modification udelukkede man dog ikke, at Terrainet benyttedes som Byggeplads efterhaanden som der sporedes Trang dertil, samt at de tilkommende Eieres egen Fordeel vilde foranledige Bebyggelse, om end ikke alle Bygningerne bleve Grundmuur eller forsynede med Tag render." Hertil kan for det Første anføres, at ligesom der er stor Forskjel paa at kunne ligefrem fordre Gaden bygge færdig efter Contracten inden en bestemt Tid (15 Aar) og paa at kunne formode den bebygget paa ubestemt lang Tid, saa ledes vilde det unegteligt medføre stor Ulempe for Færdselen for Folk, som allerede beboede en Deel af Gaden, at være hed om, hvorlænge det vel kunde vare inden Opførselsen, ninger med den Uorden og Forstyrrelse, som altid med ophørte, medens man vidste, at Gaden skulde være til Aar 1862, naar den oprindelige Plan fulgtes. les maatte Byen, hvis det modsat den første Bestem Contracten tillodes at opføre andre Bygninger end med 2 Etager og Tagrende m. m., befrygte, at net blev bebygget paa uvis Tid med Barakker, hvorved esikerede at faae et andet Nyenstadt med sine Ulemper for et Antal af smukke og gode Bygninger, som vilde e Trangen til bedre og større Leiligheder og som rime ilde føre amilier til Byen - en sig paa at man kun een Etage. hvilken ved O.d Planen. terne, da den udsatte sig for at derslidende. som et Hovedmotiv til at indlade skulde saaledes troe. tragte Planen som lemlæstet ved den tilsigtede Modification, og det saa meget mere, som Communen, hvorledes end Beskaffenheden af de fremtidige Bygninger blev ligefuldt maatte være pligtig at bære Udgifterne ved Brolægning, Vand- og Lygtevæsen, hvilket, som bekjendt, enhver Grundeier kan fordre, medens den mistede en stor Deel af JndtægDa jeg nu efter det Ovenanførte haaber at have godtgjort paa den ene Side at de nærværende omstændigheder ikke kunne afgive saa grundede Betænkeligheder for Communen, at den skulde paa Grund af dem opgive den oprindelige Plans Udførelse, samt paa den anden Side, at den projecterede Modification vil lemlæste Planen og medføre, at Communen vil gaae Glip af de formeentligt vigtigste Fordele, uden i Forhold hertil at spare Udgifter, - saa tager jeg ikke i Betænkning paa det Kraftigste at fraraade Communalbestyrelsen at indgaae paa Kammerraad Hillerups Andragende, uanseet endog, at Communen vistnok unegteligt maa være yderlig varsom med, som i ethvert Tilfælde, saaledes ogsaa her, at forandre en saa vigtig og nøie drøftet Bestemmelse, da man øiensynligen derved svækket Tilliden til Bestyrelsen, udsætter de Borgere for Tab som allerede have spekuleret i Planen og navnligen kjøbt af Grundene, og hæmmer Lysten til for Fremtiden at indlade sig paa gavnlige Foretagender, af Frygt for at en BesAar skulde bl. et i det følgende. C. H. Ha Til Efterskriften maa vi bemærke, at DiskussiC. H. H. e tagen. E. Skr. Naar Jndsenderen i Artikelen i Fyens Avis No. 153 finder det mærkeligt, at et Organ, nemlig Stiftsavisen, som tidligere modarbeidede det oprindelige Projects Gjennemførelse, nu derimod har optaget et Jnserat til Gunst for samme (i Bladets No. 178), da forekommer det mig meget glædeligt at Redactionen af det Blad i Provindsen, som har fleste Abonnenter og følgeligen kan virke i størst Grad, har forandret sine Anskuelser i den liberalere Retning, at den ogsaa tilsteder Artikler af modsatte Anskuelser end Bladets Adgang til sammes Spalter. - Forøvrigt ønskede jeg mit forrige Jnserat ogsaa nig negtet af Redacteuren. det nye Gadeanlæg efter vor Anskuelse hører til de Æmner, i hvilke et uafhængigt Blad hvad end dets egen Mening kan være, maa tilstede begge Parter at blive hørte; dette have vi ogsaa tidligere gjort, og der kan saaledes ikke være Tale om at vi heri have forandret vore altid have været liberale.