JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Døbte. Den 8 Marts, Grosserer P. Petersens Datter, Laura Andrea Wilhelmine; Fadd.: Barnets Moder, Jfr. Schulz, Overkrigskommissair, Branddirektør Køble og Barnets Fader. Den 17de, Forvalter paa Schelenborg, Joh. Char. Eilschous Datter: Anne Sophie Frederiche, Fadd.: Baronesse Juul Brochdorph til Scheelenborg, Jfr. Nielsen, Birkedommer Møller, Brændeviinsbrænder P. Jørgensen, Bogholder Eilschou og Forvalter, Andersen paa Sandholdt. Den 19de, Skomagersvend J. W. Jakobsens Søn: Hans Jakob Christian; Fadd.: Pigerne M. Momberg og M. Duck, Skomagersvendene Cl. Jeppesen, Joh. Hartmann og Art. Rasmussen. Den 24de, Raadstuetjener Chr. F. F. Kachnes Søn: Theodor Bend; Paludan; Fadd.; Mad. Hirschfeldt, Frøken E. Bendz, Overauditeur og Borgemester, Reimuth, Kancellieraad og Politiemester Schønheider, Stadshauptmand Andrup, Krigsraad Kellinghuusen og Stiftsfuldmægtig Lund. Den 25de, Skytten paa Gyldensteen, H. M. Kierbyes Søn: Carl. Sophus, Fadd.: Grevinde Gyldensteen ved Frue Schubarth, Frøken Gortz, Geheimekonferentsraad Schubarth, Storkors, Stadshauptmand Andrup og Brandinspekteur Langhoff. Den 27de, Skomagerfrimester N. Hendriksens Søn: Hans Hendrik, Fadd: Mad. Hendriksen, Pigen E. Hendriksd., Gaardmand M. Hansen, fra Pederstrup og Tjenestekarl M. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Kopulerede. Den 18de, Reebslagerfrimester Niels Jochum Jensen og Pigen Sophie Larsdatter. Den 19de, Skomagersvend Jakob Wølle Jakobsen og Pigen Maren Bjerregaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Døde. Den 25 Febr., Hattemagermester Joh. Krøgers Søn, Daniel Thein, 3 1/2 Aar. Den 27de, Skomager Joh. Lanking Ribe, 36 Aar. Den 1 Marts, Almisselem B. M. Larsen, 37 Aar. Den 2den, Skomager I. L. Ribes Enke, Marie, 43 Aar. Den 4de, Kjøbmandenke M. Lottrup fød Crone, 78 Aar. Den 8de, JakobKurvemagers Enke, Elisabeth, 70 Aar. Den 12te, Almisselem Ane Jørgensdatter, 34 Aar. Den 15de, Priorinde Joh. v. Leth, 7 Aar. S. D., Dagleier And. Jensen, 75 Aar. Den 14de, Muursvend L. Nielsens dødfødte Søn. Den 18de, Tømmersvend og Almisselem P. Hansen, 72 Aar. Den 19de, Skjærsliber og Almisselem N. Christensen, 81 Aar. Den 25de, M. Chr. Hansd. Datter, Ane Margrethe, 14 Timer. Den 24de, Politiebetjent N. Nielsens Søn, Johan Christian, 5 Uger. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Døbte. Den 11te, Tjenestekarl J. Hansens Datter: Else Kjerstine, Fadd. Mad. Andersen, Jomfrue Povelsen, Stifts Dyrlæge P. Michelsen, Vognmand H. Mathiassen, Handskemager Smidt, Ungkarlene P. Johansen og J. Hansen. Den 27de, M. Hansd. Datter: Anthonette Wilhelmine; Fadd.: Barnets Moder, Pigen T. Michelsen, Dandselærer Kruger, Huusmændene N. Hansen og H. Mogensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Døde. Den 5te, Almisselem J. Madsen, 84 Aar. Den 8de, Tømmersvend P. Povelsens Enke, Apolonne Hansdatter, 57 Aar. Den 16de, Almisselem J. Larsen, 75 Aar. S. D., Almisselem, Dagleier J. Jacobsens Enke, Kierstine Hansdatter, 70 Aar. Den 18de, Tjenestekarl P. Sørensen, 57 Aar. Den 22de, Tjenestekarl, R. Nielsen, 45 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Døbte. Den 6te, Dagleier R. Jørgensens Datter: Emilie Marie Christine; Fadd.: Vagtmester Olsens Enke, Pigen K. Pedersdatter, Tømmersvend A. Jørgensen, Brændeviinskarl A. Pedersen og Huusmand C. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-01
Døde. Den 1ste, Dragon P. Povelsens Kone, Maren Rasmusdatter, 40 Aar. Den 5te, Skolelærer Christian Peter Welsch, 46 Aar. Den 6te, Korporal M. Petersens Enke, Anne Hansdatter, 73 Aar. Den 10de, Regimentsbøssemager Delcomiins Søn, Erne Adolph, 11 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
No. 48. 54 Aargang. Fyens Stifts br. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 4 April 1825. Jndhold. Frankerig (Forhandlinger om Reneloven, Storbritannien (Hustisons Plan til større Handelsfrihed, Spanien (De Madrider Stats=Regidorers Proces). De Amerikanske Anliggender (Fortsat Bombardement paa Vera Cruz. Den Mexikanske Kongres aabnet). De græsketyrkiske Anliggender (Jbrahims Flaade samlet ved Suda) Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Af Renteloven var til den 24 Marts antaget 4 Artikler, og alle Amendements forkastede, paa eet nær af Hr. Pavisom blev understøttet af Hr. Villele og tilsidst antaget med 153 imod 148 Stemmer. Samme angik, at Rentekjøbet kun skulde skee med Konkurents og offentlig. Hr. Villele inddrømmede og en liden Modifikation til den 1ste Artikel, saaledes at der istedetfor, fra den 22 Marts 1825. skal staaer, fra nærværende Lovs Bekjendtgjørelse. Ved den Yttring af Ministeren: "at Finantserne altid lide ved en stor Finantsoperations Forkastelse, bemærker Journal des Debats, at paa den Maade maa dette være skeet ifjor, at Ministeren altsaa bryder Staven over sig selv og ikke kan blive i Embedet, hvis slig en Plan forkastes, i det mindste som Skik og Brug er i andre Repræsentativ=Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
J sin Skildring af Hr. Rothschilds almægtige Jndflydelse paa Statskrediten (S. 186) udlod Hr. Bordeau sig blandt andet med, at hvis Renten faldt paa en Tid, da han ikke vilde have det, behøvede han blot fra sin Sofa at lade sin Kommando lyde: "Siig paa Børsen, at i Marts skal Renten stige til 1064 Efterhaanden begynder den af Hr. Villele selv forudsagt Partieaan (S. 186), eller som et Blad udtrykker sig Revolutionen i Modrevolutionen, alt mere at yttre sig. Saaledes foreslaaer Handelsjournalen nu Eierne af Nationalgodserne at stifte et indbyrdes Assecurants=Selskab hvorved de forpligte sig til, ei at sælge deres Eiendomme, under det 25 dobbelte Beløb af Jndkomsten, for at nyde godt af den Artikel i Chartet, der garanterer deres leg time Besiddelser ei allene for fysisk Udkastelse, men ogsaa for enhver moralsk Fralistelse. Konstitutionel anstiller ligeledes en Beregning over, hvor meget den Milliarde, som Frankerig i fem Aar faaer at skatte til Emigranterne, udgjør aarlig, maanedlig, ugentlig, daglig og timeviis. Efter samme bliver det 21,746 Fr. og 70 Cent. for hver Time, og naar de andre Skatter tilføie 130,180 Fr. 20 Cent., hvoraf Man kan gjøre sig et Begreb om de Byrder, Nationen maa bære. Samme Bla meddeler en Ansøgning til de Deputeredes Kammer om, i det mindste at fradrage de mange Understøttelser, Emigranterne under de forskjellige Regjeringer siden deres Tilbage, komst have oppebaaret, fra den tilstaaede Erstatning, og et andet Blad har det naive Jndfald om Godtgjørelsesloven, at den er beregnet efter alle fire Specier, da den for Emigranterne er Additio, for Rentenisterne Subtraktio, for Børsspillerne Multiplikatio og for Frankerig Divisio.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
En Privat=Audients, som de tree Pairs, Marquis de Jaucourt og Greverne Boissyd Anglas, Mathien, samt 4 Deputerede, samtlige Protestantere, Søndagen den 20 f. M. havde hos Hs. Maj., formodes at have angaaet deres Kirkes Anliggender. - Ligesom hiin vise Græker ingen Lov vilde give imod Fadermord, for ei at antage Forbrydelsens Mulighed, er Loven imod Kirkeforbrydelser neppe bleven til, før Ultrabladene anføre flere Overtrædelser af den. J Coteau er saaledes en Præst nylig, paa Veien til en Syg med Sakramentet, bleven overfaldet af en Galing, som slog ham de hellige Kar af Haanden &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Efter Forlydende forbliver Fyrst Metternich i Paris til den 10 April. Den 23 f. M. holdtes en Konferentshos ham, som bivaanedes af den pavelige Nuntius med Gesandterne fra Neapel, Østerrig, Rusland, Preussen, og Bayern, og endnu samme Aften afsendte den Første en i Koureer til Rom. Jøvrigt erklærer Stjernen, at der ligesaalidet vil blive holdet nogen Kongres i Mayland som Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Ved det franske Kavallerie skal foretages nogle Forandringer, og 6 Regimenter Jægere tilhest gaae ind, hvorimod Kuirasseer=Regimenterne skulle forstærkes og oprettes et nyt Karabinier= og 2 Dragon-Regimenter. Den 22 Marts holdt Dauphin Mønstring over Tropperne paa Marsmarken. Som Man forsikrer, bliver Øvelsesleiren ved Luneville langt talrigere end i Fjor, og vil formodentlig efter Kronningen blive besøgt af Dauphin og hans Gemalinde. J Konseilet omhandles i denne Tid de Formularer, som skulle bruges ved Kroningen. Udtrykket i Kongens Eed om, Kjetternes Udryddelsen troer Man vil bortfalde; derimod skal Man ikke være ganske enig, om Kongen ogsaa skal sværge paa Chartet eller Grundlovene. Hr. Clauzel v. Causserges har tilstillet de Deputerede sit Skrift: som Kongen af Frankerigs Salving og denne ophøiede Ceremonie i Forhold til Statsforfatningen i Monarkiets forskjellige Tidsaldere." Stjernen, som hidtil var af den faste Formening, at Kronningsdagen var bestemt til den 15 Mai, begynder nu at drage dette i Tvivl, da Kammerets Forhandlinger umulig kunne sluttes til den Tid, og Kongen selv i sin Tale fra Tronen har sagt, at Mødet skal sluttes med Kronningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Storbrittannien. Den 19 f. M. holdtes i London et stort Kabinetsraad, som varede flere Timer, og hvortil Hr. Canning ogsaa var indkommet fra Landet. Dagen efter Linieskibet. Wellesley paa 74 Kanoner er Fregatten Thetis ogsaa afseilet, for at støde til den nu af 3 Linieskibe og 4 Fregatter bestaaende brittiske Eskadre ved Lissabon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
I Underhuset blev Sir Burdetts Bill om Katholikernes Emancipation første Gang læst den 22 Marts, og den anden Læsning, som Hr. Peel dog erklærede at ville modsætte sig af alle Kræfter, er fastsat til den 19 April. Den 21de begyndte Hr. Huskisson sit vidtløftige Foredrag angaaende de tilsigtede Forandringer i Engellands Handels-Politik. Samme bestaaer af tree, Dele: 1) om en Revision og Forandring i KolonialPolitiken, 2) en Undersøgelse og Afgivterne af fremmede Fabrikata og 3) hvorvidt Skibsfarten endnu mere kunde udvides. Jhenseende til Kolonierne bemærkede han, at de store politiske og kommercielle Omvæltninger i sidste halve Aarhundrede udkræve Ophævelsen af mange Jndskrænkninger, ligesom Udelukkelses= og Monopol=Systemet svækker Kolonierne til Moderlandets egen Skade. Nordamerika paastod han videre, kan ikke forlange større Ret til Handelen paa Kolonierne end andre Nationer, og Storbrittannien har ikke Grund til at være meere iversyg over Hamborg, Danmark eller nogen anden af de nordiske Staters Søefart end over Amerikanernes. Kun nogle Forbud vilde endnu blive nødvendige, f. Ex. Jndførselen af Krigsmunition, Sukker, Rom o. s. v. Med Undtagelse af disse Artikler bør alle venskabelige Nationer tilstaaes frie Handel paa alle brittiske Kolonier. Derved haaber Ministeren, at disse foruden Sukker=Dyrkningen snart vilde lægge sig efter andre Jndustriegrene, saasom Silkeavl, Jndigodyrkning, og siden knyttes fastere til Moderlandet. J et af de næste Møder vilde han udvikle de andre Dele af sit liberale og velgjørende System, hvortil Sir Burdett, Hume og Flere af Oppositionen forud lykønskede baade ham og Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Spanien. De franske Tropper paa den venstre Ebrobred og i Arragonien saavelsom Besætningen i Corunna have Ordre at holde sig marschfærdige til at forlade Spanien til den 3 April. Om Tropperne i Barcellona, Cadix &c. var endnu intet bestemt, endskjøndt der forsikres, at den franske Regjering har afslaaet ethvert Andragende om Okkupationens Forlængelse, saalænge den nye Amnestie ikke er bevilget, hvortil dog ikke er mindste Udsigt mere. Kongen skal desuden ved sin vedvarende Svaghed være i saa ondt Lune, at det endog er forbudt at tale til ham om den unge Murat, som endnu stedse holdes fængslet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Processen imod Ermedlemmerne af den Madrider Magistrat er nu i fuld Gang, og Tilhørernes Antal derved saa stort, at flere fornemme Damer have faaet Besvimmelse over Heden i Salen. Jmellem de Tiltaltes Forsvarere er fire berømte Advokater, som have beklædt Embeder under Joseph Bonaparte. En af disse, Cambronero, sluttede sit frimodige Foredrag med disse kun alt for sande Ord: Ulyksalig den Nation, som sønderslides af Partier, men endnu langt ulyksaligere, naar Regjeringen aabenbar erklærer sig for at beskytte det ene Partie imod det andet Der lægges til, at den russiske Ambassadeur Hr. v. Oubril skal have været saa tilfreds med hans Tale, at han har forlangt en Afskrift deraf -De Amerikanske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
J Charthagena gjordes store Tilberedelser til Glædesfester i Anledning af Roialisternes Nederlag og Limas Jndtagelse af General Sucre. Bolivar selv var ved en haard Sygdom hindret fra at deeltage i Slaget. Fregatten Venezuela udrustedes, for at overbringe den brittiske Regjering de officielle Seiers-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Endnu den 24 Januar var en Eskadre afseilet med Tropper fra Havannah til Fortet St. Juan d'Ullo, hvorfra Staden Vera-Cruzvedvarende beskydes. Den i London, værende Mexikanske Charge d'Affaires Hr. Michelena, hvem det, som Medlem af de spanske Cortes, var overdraget at bede Kong Ferdinand skikke en af sine Brødre til Mexico for at krones, begiver sig nu i en vigtig Mission til Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Den Mexikanske Kongres aabnedes første Gang Nytaardag med en Tale af Præsidenten, hvori han med Fyrrighed skildrede Kampen mellem Frihed og Despotisme, og hvorledes Lyset, som Menneskevennen Wilhelm Penne først tændte i denne Verdensdeel, nu har ubredt sig til de Folkeslag, som i tre Aarhundreder vare underkastede en foragtelig Behandling. Berøvede al Retfærdighed - vedbev han - have Mexikanerne sønderrevet det Baand, som knyttede dem til Moderlandet, efterat have liidt meere end menneskelig Taalmodighed kunde bære. Vore ødelagte 1 Egne, vore Os berøvede Eiendomme, de altid opfyldte Fængsler, Fortvivlelse og Død, som uden Ophør truede Os, er vor Adkomst til Frihedens &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Den nye Nordamerikanske Præsident, Hr. John Quiney Adams, har modtaget sit vigtige Embede ved en Skrivelse, hvori han lader sine mindre heldige Rivalers Talenter og Fortjenester vederfares den fuldkomneste Ret. Jøvrigt melde de seneste Efterretning er herfra, at saavel til Neuyork som Philladelphia var i Slutningen af Februar ankommet befaling fra Washington til ufortøvet at udruste alle Krigskibe, hvilken Efterretning havde gjort stort Jndtryk paa Handelsklassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
De græst tyrkiske Anliggender. En foreløbig Efterretning om, at Fæstningen Patras havde kapituleret, er vel ikke stadfæstet; dog vilde Man ogsaa i Konstantinopel vide, at Udenværkerne vare indtagne. Breve fra Triest og Livorne melde om visse Betingelser derved, fermodentlig at den skal overgives, naar den ikke inden en bestemt Tidspunkt havde faaet Undsætning Jbrahim Pascha veed Man nu er afseilet til Sudapaa Candien, som Middelpunktet for hans Operationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Fra Hydra er derimod udløbet en græsk Flotille paa omtrent 60 Seil, for at opsøge ham. Det første Laan er alt opbrugt af Grækerne, og de sætte nu deres Haab til et nyt. Kolokotron i har under frit Geleide indfundet sig i Napoli, hvor Regjeringen har tilstaaet ham 20 til 30 Dage til hans Retfærdiggjørelse. Chefen for den fuldbyrdende Magt, Conduriotti, er i Spidsen for 6 til 7000 Md. opbrudt til Patras, for at blokere, Fæstningen fra Landsiden. Maurokordato, som under Prædikat af Senatets Overkantsler var paa Reisen til Napoli, har havt det Uheld at brække en Arm underveis. Sultanen skal nu være høist opbragt paa Vicekongen, hvem han mistænker for at have selv stiftet Opstanden i Syrien, i det Øiemeed at unddrage sig for at stille flere Tropper imod Grækerne. Til de latterlige Rygter hører, at han siden den sidste Sammenrottelse skulde have sendt endeel af sine Skatte til Asien, da han agtede at flytte sin Residents herover. Af Privatbreve fra Petersburg vildeMan iøvrigt vide, at den overordentlige brittiske Gesandt, Hr. Stratfort-Canning, hvis Reise især skal have Hensyn til Grækersagen, først den syvende Dag efter sin Ankomst fik Udenrigs=Ministeren, Grev v. Nesselrode, Tale, og at den ham derpaa bevilgede Audients hos Keiseren varede meget kort. Den bekjendte Sessini, som formedelst sine Jntriguer imod den græske Regjering i Januar d. A. maatte begive sig til de joniske Øer, har af Lord Over-Kommissairen faaet befaling at forlade Øen Zanteinden fem Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Beltpassage fra den 30 Marts til 3 April 1825. Fra Fyen til Sjælland. Møller R. Jensen; Kand. pharm. C. W. Ernst: Handelsfuldmægtigerne L. Soltau og J. Branger; Musikus N. P. Simonsen, Qvæghandlerne L. Frederiksen og C. Knudsen, afsked. Premierlieutenant og Landmaaler C. v. Kiene; Krigsraad, Toldkasserer og Postmester Aarestrup; Seminarielærer, N. M. Petersen; Volontair H. C. Krag; Ritmester C. F. W. v. Schrøter; Skipper A. Christiansen. Fra Sjælland til Fyen. Kjøbmand og Færgeløbskasserer J. Beck; Skibstømmermester A. Bonnesen; Skipper L. C. Juhler; Kniplingshandler T. W. Jürgensen, Discipel J. P. Knap; Madame M. Tryde, Ritmester v. Prinzen, Baron, Forst= og Jagtjunker v. Wedel; Kjøbmændene J. Meyer, D. S. Adler og C. S. Roeskilde; Handelsfuldmægtig L. Bøving; Forpagterne T. W. Hastrup, og Nye; Forvalter Olsen; Kapitainlieutenant W. F. Ravn; Feldbereder S. Crone; Hestehandlerne Formann og P. SchjønSeminarist A. Landt; Jomfrue Landt; SnørbaandsfabrikantJ. F. Adolph; Lods J. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
(Formedelst Helligdagen er ingen Kours noteret med denne Post Avertissements. Nylig har forladt Pressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Bidrag til Huusandagtens Oplivelse, i en ny Samling af Prædikener, holdne i St. Knuds Kirke i Odense af J. Paludan Müller, Ridder af Dannebroge, Stiftsprovst og Sognepræst. Andet Hefte. Jndholdet er følgende: I. Troens Jndflydelse paa vor Skjæbne her i Livet formedelst dens Jndflydelse paa os selv. H. Hvad den bedre Christen skylder sin slettere Medchristen. III. Sandhedens Magt. IV. Guds ubegribelige Storhed. V. Hvorledes en Christen befæster sin Sindsro ved Dødens Nærmelse. VI. Visheden, om et bedre Liv forøger vort Værd som Mennesker og vor Værdighed som Christne. VII. Den uægte og den ægte Religions iver. VIII. De Livets Glæder, som have den største Varighed, bør ogsaa have det største Værd for en Christens Hjerte. I. Forbønner for Andre gavne os selv. X. Den bestandige Troskabs store og salige Løn. Kl. Hvad udfordres om vi skulle blive skikkede til at opfylde Pligterne mod Næstens aandelige og evige Vel XII. Egenkjærligheden. XIII. Vore Sindsbevægelser fortjene høiligen vor Opmærksomhed og Eftertanke. XIV. En sand Christen er en Viis, som bliver sig selv liig i alle Livets Omstændigheder. Bogladeprisen for dette Hefte (12 1/2 Ark stor Octav) er 8 Rbmk. 8 s. Trykp. og 10 Rbmk. 8 s. Postp., for Subskriberne derimod ikkun 7 Rbmk. Trykp. og 9 Mk. Postp. indheftet, hvilken Priis ogsaa er gjeldende for de af Byens Jndvaanere, som have kjøbt det 1ste Hefte. - Skriftet sælges i Kjøbenhavn paa den Gyldendalske og Hofboghandler Schubothes Boglade, i Provindserne hos mine sædvanlige Kommissionairer og her i Byen hos Forlæggeren Odense den 4 April 1825. S. Hempel. Plakaten af 29 August 1818, saalydende : Den Straf, som, efter Forordn. 10 November 17564 og 4 Januar 1757-4, sammenholdne med Plakaten af 31, October 1757 samt efter Forordn. 18 Mai 1759-2 og Plaakaten af 14 November 1763, finder Sted for Handel med eller Brug af Spillekort, der ikke med behørigt gjeldende, Stempel ere forsynede, skal være forandret og nærmere bestemt derhen, at naar Nogen herefter befindes enten i Kjøbenhavn eller paa nogetsomhelst andet Sted i Danmark at have handlet eller spillet med saadanne Spillekort, der ikke paa anordnet Maade ere stemplede, skal han for hvert Spil Kort, hvormed han saaledes har forseet sig, bøde 10 Rbd. Sølv, hvoraf Halvdelen tilfalder Angiveren, og den anden halve Deel det Steds Fattigvæsen, hvor Forseelsen er begaaet, og Kortene desuden være forbrudte og indsendes til "Rentekammeret til videre Foranstaltning. bliver herved, ifølge Stiftets Ordre af 31 f. M., grundet paa det Kongelige danske Kancellies Cirkulaire af 22de næstforhen, bragt til offentlig Kundskab. Odense Politiekammer den 1 April 1825. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Fra nu af modtages af Undertegnede til Bleeg i indeværende Sommer, til muligst billigste Priis. - Thi advares Alle og Enhver, at holde sig fra min Bleeghauge uden særdeles Tilladelse. J manglende Fald har de sig selv at tilskrive den deraf flydende Ubehagelighed. Odense d. 1ste April 1825. Jeppe Jacobsen, Blegmand, boende ved Torveaaen No. 575.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Ved Auctionen i Brylle næstkommende Onsdag den 15 April 1825, om Formiddagen Kl. 10, efter afg. Jørgen Mathia sen, bliver bortsolgt en Blyvinde og en Diamant, samt endeel Haandværkstøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Fredagen den 8 d. M., Eftermiddag Kl. 4, bliver afholdt offentlig Licitation paa denne Byes Raadstue over Arbeidet ved trende Brønde, som skulle graves og opsættes med Steen, nemlig ved St. Jørgens=Nørre- og Vindegade=Porten; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 1 April 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-04-04
Enhver, som har noget at fordre i afdøde Jomfrue Gundel Hedevig Aagesens Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Den Afdødes Arvinger ere anmeldte at være: 1) en Søster, Beate Aagesen, givt med Søkrigskommissair Bruun, død og efterladt sig: a) en Datter, Nicoline, givt med Forvalte, Østrup paa Dalum; b) en Søn, Claus Christian Bruun, Forvalter ved Roeskilde Kloster; c) en Søn, Stige TønsbergBruunn, Auditeur og Krigskommissair i Christiansand, død og efterladt sig 4 Børn, hvis Navne ikke vides; d) en Datter, Jnger Amalia, givt med Kapitain v. Jessen i Ratzeburg; 2) en Søster, Jomfrue Laurentze Aagesen i Kjerteminde; 3) en Søster, Jomfrue Eggertine Aagesen i Nyborg, og 4) en Søster, Frederiche Amalia, givt med Christian August Steen paa Dyrehavestedet ved Nyborg. Samtlige disse Arvinger, og de Umyndige med Værger, indkaldes ligeledes for at legitimere deres Arveret og iagttage det Fornødne under Skiftet. Thaulov. Kjerteminde den 1 April 1825.