Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Under 6 Aug. 1771 blev hin Sum af 5000 Rdl. til Akademiets Udgivter nedsat til 4000 Rdl. aarligen. Deraf var 500 Rdl. ansat for Brændsel, Lysning, Materialier og uvisse Udgivter, denne Sum var især utilstrækkelig, og Akademiet maatte derfor af og til ansøge Tillæg, som tilstodes, saaledes fik det i May 1774 og Febr. 1776 hver Gang 500 Rdl. af den kongl. Particulier=Kasse, og i Sept. 1778 700 Rd. af Zahl. kassen. - Akademiet kom mere og mere i Gield. 1781 under 14 Febr. blev igjennem det danske Cancellie udfærdiget et Rescript af Jndhold: at Hs. Majestæt havde ladet undersøge, hvorfra Akademiets Gield reiste sig, hvori den bestod, og hvorledes det for Fremtiden kunde sættes i den Stand, at det kunde bestaae. Efterat være foredraget den derpaa indkomne Forestilling, bevilges: 1. at Akademiet til strax at afdrage dets Gield til Aarets Udgang 1780 maae udbetales af den kongel. Kasse 1900 Rdl., som skjenkes samme en Gang for alle. 2, at Akademiet fra 1 Jan. 1781 maa nyde og i det kongl. civile Reglement anføres for den samme aarlige Fond, som det tilforn, ifølge den confirmerede Fundation af 25 Sept. 176, indtil 1771, havde været forundt, nemlig 5000 Rdl., som qvartaliter af Zahlkassen skulde udbetales. Af dette Fond havde Akademiet i Fremtiden at bestride alle dets aarlige Udgivter og Fornødenheder, uden noget videre Tilskud, saaledes som i det i Forslag bragte og at Hs. Majestæt approberede nye Reglement findes anført. Charlottenborg Slots Bygninger skulle fremdeles være Hans Majestæt Selv forbeholdne, og i den Henseende tillades: at sammes aarlige Vedligeholdelse paa Tag og Fag, nemlig alt hvad som vedkommer det Udvendige, saasom Mure, Tag, Vinduer, Skorstene, med videre, item Jstandholdelsen af den Deel af det Indvendige, som henhører til Bygningens og dens nærværende nagelfaste Pertinentiers Conservation, maatte for den kongl. Kasses Regning udenfor Akademiets Fond fremdeles bestrides, saa og at paa samme Maade af den kongl. Kasse maatte udredes Renovations, Brolægnings og andre Grundskatter af Slottet, Vandværkernes og Sprøiternes Jstandholdelse, Skor stenenes Renovation, og endeligen Slotsforvalterens reglementerede Løn, 100 Rdl., der altsammen skulde være Akademiets Fond uvedkommende men derimod skulde alle indvendige smaa Reparationer, Forbedringer og Indretninger i Charlotten. borg Slots Værelser, som for disses bestemte Brug og Hensigts Skyld, eller for saavidt Værelserne af Akademiets Medlemmer og Betjente beboes, tilsaadanne Beboeres Nytte og Beqvemmelighed mere end til Bygningens egentlige og nødvendige Conservation, kunde forefalde, samtlige bekostes deels af Værelsernes private Beboere, hvilke stedse paa egen Bekostning skulle vedligeholde enhver sine Værelser, og i sin Tid aflevere samme til deres Efterkommere i forsvarlig Stand, deels af Akademiets Fond, for saavidt dets Skolestuer og andre til dets almindelige Brug bestemte Værelser paa Slottet vedkommer, alt uden nogen Byrde eller Udgift for den kongelige Kasse. b. Portnerens, Vægterens, og Arbeidskarlenes hidtil reglementerede Lønninger og Tillæg til Brænde og Lys, i alt aarligt 204 Rdl. 92 s. skulde iligemaade fra 1781 Aars Begyndelse af Akademiets Fond afholdes, ligesom fremdeles, c. Udgifterne til Olie og Tran, samt Lampevæger til Slottets Lygter og Lamper, saa og til Slottets Renholdelse, skulde være den kongl. Kasse uvedkommende, men derimod paa den Maade bestrides, at Akademiet i Fremtiden af sit Fond maatte lade forsyne de Ly ter og Lamper, som oplyse Porten og Tilgangene til dets Skoler, og andre almindelige Værelser, ligesom enhver blandt dem, der beboe Slottet, skulde paa egen Bekostning lade vedligeholde og forsyne de Lygter, som findes i Omgangen til hans Værelser sammesteds, saa og besørge disses Reenholdelse, tilligemed Opgangen dertil, ligesom Akademiet skulde bestride slig Renholdelse i dets almindelige Værelser og Skoler, samt Opgangen til samme; og endeligen skulde d. med Kakkelovnenes og Skorstensdørenes Afpudsning i Værelserne, saavelsom med Natte-Renovationens Bekostning paa selv samme Maade forholdes. 3, at Akademiet med dets Forslage til Reisestipendiers Uddeling skulde have følgende almindelige Regler for Øine: a. at Staten stedse kan være forsynet med et Antal faste og fuldkommen duelige Kunstnere i ethvert Fag, som dets virkelige Fornødenhed udkræver, nemlig to Billedhuggere, en Historiemaler, to Bygmestere i Hovedstaden, to Portraitmalere, en Miniaturmaler, en Medailleur, to Kobberstikkere, og en til at stikke Kaarter, saaledes at naar en saadan Kunstners Plads i et eller andet Fag bliver ledigt, man da altid kan have et værdigt Subject i Beredskab til at besætte Pladsen. b. at derimod de unge Kunstneres Tal ved overflødige Reisestipendier ingensinde alt for meget forøges, saaledes at det overstiger den sande Fornødenhed enten i Almindelighed i alle Klasser, eller i Særdeleshed i en eller anden enkelt Klasse, og c. at følgelig Reisestipendiernes Uddeling ikke just bør være bunden enten til nogen vis Tid. saaledes at den nødvendig skulde skee hvert Aar, hver andet, tredie eller fjerde Aar, ei heller til nogen bestemt Afverlings Orden imellem Klasserne indbyrdes, men at tvertimod aldeles intet Reisestipendium nogensinde af Akademiets Fond tilstaaes, førend paa den Tid, naar en af Klasserne virkeligen behøver en Reserve, og da til den dueligste Eleve i samme Klasse. Dog forstaaer det sig selv, at saadanne Subjecter, om hvis Duelighed man efter deres Hjemkomst seer sig nødsaget at tabe det Haab, man forud havde gjort sig, bør ansees som udgaaede af de duelige Reservers Antal i deres Klasse, og følgelig andre i deres Sted, ligesom naar Dødsfald er indtruffet, ved Leilighed forundes Stipendium; og paa det denne nødvendige Orden i Fremtiden nøje og uforanderligen kan vorde overholdt, saa har Akademiet i enhver Forestilling eller Forslag om deslige Stipendier, udførligen at fremstille de Aarsager og Omstændigheder, som bevæge det til at foreslaae samme Stipendium for en vis Klasse frem for de øvrige, og i Særdeleshed for en vis navngiven Eleve, at nemlig denne Klasse formedelst Dødsfald, anden Befordring, eller hjemkomne Elevers vitterlige Mangel af Duelighed, fattes en Reserve udi det fastsatte Antal, da derimod de øvrige Klasser ere, eller snart blive, forsynede med deres bestemte Antal enhver for sig, eller og endnu mangle duelige Subjecter til at reise paa samme, at den Eleve, som i Særdeleshed til Stipendiet bringes i Forslabesidder de Egenskaber og den Duelighed, som dertil udkræves, og at Udgivten kan bestrides af Akademiets Fond uden Byrde for den kongelige Kasse med videre, uden hvilke foranførte Aarsagers og Omstændigheders Rigtighed intet Stipendium af Akademiet maae foreslaaes eller ventes bevilget. Endelig hvad angaaer de to mindre nødvendige Kunster, nemlig Landskabs- og Kabinets Maling, samt Emaille-Maling, da tillades, at en og anden duelig Eleve, saafremt nogen saadan herefter skulde melde sig, maa derpaa forundes Reisestipendium naar dette af Akademiets Fond, uden Savn for de øvrige Klasser af mere nødvendige Kunstnere, kan bestrides, men derhos paasees, at saadanne Kunstneres Antal ikke maa forøges til mere end en ældre og en til to yngre Kunstnere i enhver af bemeldte to Klasser.