Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-22
Hollandsk-belgiske Anliggender. Fra Paris strives, at den østerrigske Gesandt GrevAppony har d. 9de Jan., i Anledning af den forden omtalte Anholdelse af et østerrigsk Skib i Schelden, erklæret for Hertugen af Broglio, at der ingen Tvivl var om, at hans Hof jo med det Første vilde kræve af Holland Fuldbyrdelse af Tractaten af 15de Novbr., hvad den frie Skibsfart paa Schelden angaaer. Paa denne Yttring byggede man Haabet om, at den hollandsk belgiske Strid snart vilde blive jevnet, eftersom det ikke fandtes rimeligt, at Kong Wilhelm vilde lukke Øret ogsaa for Østerrigs Forestillinger. D. 10de blev det forsikkret paa Børsen, at Kongen af Holland for saavidt havde givet efter, at han vilde overlade de endnu svævende Stridspørgsmaal til Afgjørelse ved en Astrægal-Jnstants. Jligemaade berettes fra Paris under 11te Jan., at en Skrivelse fra London til et af de største Handelshuse har meddeelt den Efterretning, at Samtalerne imellem Lord Palmersion og Grev Pozzo di Borgo i de sidste Dage havde antaget en ganske anden Characteer, end tilforn; at den russiske Diplomats Sprog var blevet langt mildere, og at han forsikkrede, hans Hof havde de fredeligste Hensigter. Tillige havde man bemærket, at den hollandske Gesandt havde i nogle Dage trukket sig meget tilbage, hvilket man vilde forklare af i Vending, Underhandlingerne have taget. J Wien troede man ogsaa, at Maalet nu vil naaes uden videre Forstyrrelse, og at det vil lykke Cabinetterne, som i de sidste bevægede Aar med usædvanlige Opoffrelser have forhindret et almindeligt Brud, at befæste Freden og til Lettelse for Folkene tilveiedtinge en almindelig Afværkning. Den Amsterdammer Handelstidende forer iligemaade et fredeligt Sprog. Den tvivler ikke om, at i Tilfælde af Krig vilde den hollandske Land- og Søn Magt krones med Hædet; men, siger den, Krigshæder er ingen ønskelig Ting; Krigshæder ligner Afrikas brændende Sol, der blænder, men ikke frugtbargjør Markerne. "Hvilke, spørger den, "ville Følgerne blive af en Krig, Vi ville ikke tale om de utallige Offte, den vilde koste os, ikke om den Afmagtstilstand, hvori den vilde stytte os, ikke om Handelens fuldkomne Tilintetgjørelse og om utallige Næringsveies Standsning; men hvilke ville Følgerne af Krigens endelige Udfald blive dersom Holland, understøttet af de østlige Magter, seirer, og da disse Magter maaske give efter for dem, der ønske en Restauration, og paa ny sammenknytte Holland med Velgien - vil da ikke det første Oprørsskrig i Brussel atter bringe samme ulykkelige Forhold tilbage, Men dersom Frankerig seirer. - maae vi da ikke prise os lykkelige, dersom vi kunne slig pe med saadanne Betingelser, hvorved alle vore Jnteresser opoffees for Belgiens Fordringer," Naar paa ingen anden Maade en billig Fred er at erholde, finder den Krig nødvendig; men til den Yderlighed er, det efter dens Mening, endnu ikke kommet, da den hele nuværende Strid i det Væsentlige kun angaaer Afgifterne for Seiladsen paa Schelde og for Gjennemfarten til Lands, og disse Afgifter kunne ikke betale en Krig, om end Holland derved kunne tiltvinge sig sine høieste Fordringer. Jmidlertid veed man endnu Jntet med Vished om, hvad Kong Wilhelm har besluttet sig til, med Hensyn til de sidste Forslag. Journal de Debats siger, at det synes, som om han vil fremture paa sin uheldsvangte Vei, og ønsker i denne Andledning, at han dog alvorlig vil betænke, hvad hans Haardnakkerhed tilsidst vil føre over ham og hans Rige. - 2 engelske og 2 nerdamerikanske Skibe, som vilde løbe ind til Antverpen, ere ved Vilessingen blevne afviste og have sandsynligviis igien maattet søge Søen. Dette ladet sig, hvad de nordamerikanske Skibe angaaer, ikke forene med, hvad der fra Paris fortælles, at det østerrigsk Skibs=Asviisning var en Fruengelse, de Schelden kun skulde spærres for engelske og franske Skibe, til Gjengjæld for Blokaden og Embargen m.M. - Endnu den 10de blev en hollandsk Prise indbragt til Dünerne. Den belgiske Coureer mælder, at Prinds Frederik d. 15de vilde indtræffe til Nimmegenfor der at tage sit Hovedqvarteer, og at 10,000 Md. skulde ligge i Leir ved denne Stad. - General Har let, som commanderede den Brigade, der escorterede de hollandske Fanger, har modtaget et Brev fra GenChasse, hvori denne tolker sin egen og sine Krigeres Taknemmelighed for den Agtelse og Humanitet, hvormed de franske Tropper have behandlet dem.