JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1800-01-01
Til Brolægnings Kommissionen Et Par Forslag; 1) at de Kampestensfliser, som bestemmes til at kante Fortoget, ikke taales runde i Liggesiden. Jkke allene gjør denne Egenskab dem utroe i Lejet, saa at det mindste voldsomme Stød driver dem ud, men man taber den Fordeel at kunne vende dem, naar den øverste Flade, f. Ex. ved Ildebranden, beskadiges. 2) At de beholde i det allermindste en halv Alens Brede og den største mulige Længde. Disse Egenskaber ville bidrage til leje. 3) At Fliserækken ikke, som nu, afbrydes ved hver lille Rende der gaaer ud fra Husene. Da saadanne Render ikkun behøve otte Tommer omtrent i Lysning, saa var det meget gjørligt, at den derfor liggende Flisesteen underhuggedes i Hvælvingsform. Derved blev da Fliserækken uafbrudt. 4) At Fortogene lægges med tjenligere Stene end hidtil. Kommissionen vil ikke undres over, at man, naar man har det godt, gjerne vil have det bedre. Vore Fliserækker ere virkelig en Fuldkommenhed ved vort Brolægningsvæsen, hvoraf Kjøbenhavn kan være stolt. Men det gælder om, at Fliserækkerne baade lægges og holdes som de bør. Er Rækken altfor overskaaret af Render, taber den sin Behagelighed og Bekvemhed. Og enhver skævtliggende Flise er kun lidet bedre end en Rævegrav.
Politivennen, 1800-01-01
Forslag til de højere Embedsmænd, item til Boghandlerne Prost og Stork. Det skeer ofte, at Mennesker, som have at tale med de højere Embedsmænd, og som enten ere Fremmede i Staden, eller, endskjøndt boende der, aldrig have havt det Uhæld at sollicitere, ere i Forlægenhed for at finde disse Mænds Boliger. Det er endnu ikke i Brug, skjøndt jeg veed ikke hvorfor, at avertere: Da det har behaget H. M. at udnævne mig til det og det, det og det Kolleg., eller i den og den Kommission, bekjendtgjøres, at jeg boer der og der, og er synlig og talelig de og de Dage om Ugen paa den og den Tid; - eller: Da jeg nu i Sommermaanederne ligger paa Landet der og der, saa bekjendtgjøres at jeg der kan antræffes paa den og den Tid o. s. v. Dette vilde virkelig være i mangt et Fald nyttigt, og spare mangen Time, og mangen Aprilgang for Mennesker der maae og ønske at nytte Tiden. Det foreslaaes derfor for den udmærkede Klasse af Medborgere, hvorom her tales, at tjene Publikum med slige Avertissementer. Ligeledes ønskede man, at de Herrer Udgivere af Kjøbenhavns Vejviser ikke allene omhyggeligen sørgede for at have Embedsmændenes Boepæle anviste, men ogsaa, at i en Artikel som kunde kaldes f. Ex. Efterretning for Sollisitantere eller dem, som have at bestille hos Embedsmændene - gaves Underretning om den Tid, da man kan vente at faae disse Mænd i Tale.
Politivennen, 1800-01-01
Slet Opførsel af en Karl paa Tømmerpladsen. En stor Mængde unge Mennesker, af forskjællig Alder og Stand, strømme i disse varme Sommerdage ned til den store Tømmerplads bag Blaataarn, for der at bade sig. Anmælderen af dette, var den 15 Angust selv tilstæde der, og blev ved samme Lejlighed, Vidne til den meest ubegrændsede Tølperagtighed af en Karl, som, i det mindste foregiver at have Opsyn med Tømmeret paa denne Plads. Sagen forholder sig saaledes: Trende smaae Drenge vare i Selskab med deres Fader ankomne der, og med hans Tilladelse, gik de ud paa Tømmeret, for at lægge deres Klæder og gaae i Vandet. Efter nogle Minuters Forløb, kom den eene af disse Smaa op, for igjen at iføre sig sine Klæder, og nu springer ovenmældte Karl frem, og med en stor Baadshage i Haanden, giver Drengen et vældigt Slag i Ryggen, med det Spørgsmaal: hvad han havde der at bestille? Faderen som paa Landet var Tilskuer af dette, tog nu sin Søn i Forsvar, og foreholdt Karlen, hvor slet han handlede mod et Barn, der ikke i mindste Maade fornærmede ham, men alt dette hjalp ikke, det groveste Pøbelsprog lød fra Karlens Mund, og tilsidst truede han ham med samme Beværtning af Baadshagen, som Sønnen. Hvorvidt denne Plads staaer til det Offentliges Tjeneste om Sommeren eller ikke, kan Anmælderen ikke afgjøre, kun ønskede han, at Vedkommende enten ganske vilde forbyde Brugen af samme, eller foreholde denne Karl en bedre Opførsel for Eftertiden, da Forældre, ikke kan være tjente med, at faae et eller andet Lem af deres Børn beskadiget af denne ildetænkende Karl.
Politivennen, 1800-01-01
Til Udgiveren af Politivennen. f No. 129 har De i det Stykke: Om Dyrtiden i det sidste Hælvt af 1800, deels fremsat en Urigtighed, deels omtalt den Forholdsregel, Udførselsforbud af Korn og Fødevare, paa en uforsigtig Maade. Tilgiv at jeg siger Dem dette saa reent ud. Beviset følger: I Kollegialtidenden, hvor ommældte Udførselsforbud læses, er som Bevæggrund dertil ikke anført andet, end dette, at man befrygtede Mangel i Norge. Men saaledes som De har fremsat Tingen, maae, troer jeg, enhver skjønsom Læser troe, at det er den høje Pris paa de første Fornødenheder i Kjøbenhavn, og den deraf flydende Elendighed og Forarmelse, for Arbejdsstanden især, der motiverede Forbudet. Da nu Regjeringen ikke har angivet denne Motiv, men en ganske anden, saa troer jeg at De har handlet urigtigt, i at vise Lovgiverens Handling fra en anden Synspunkt, end den rigtige. De har fremsat Forbud af Fødevarers Udførsel som en overmaade nyttig, og, hvad en dnu er mere, overmaade nødvendig Foranstaltning. At Regjeringen i Øjeblikket har fundet den nyttig er klart. Men De maae jo selv indsee, hvad Følgen maatte blive naar Fødevare, som næsten ere de eneste vi have at sælge til Fremmede, aldrig maatte udføres. Vi kunde da ikke betale de Vare vi nødvendig trænge til fra Fremmede, al Handel vilde tabes, Kongens Toldinkomster uendelig formindskes. Kan De ønske alt dette? umligt. Men saa har De fejlet i at omtale Forbudet saaledes, at hvo der ikke kjender Dem, fristes til at tiltroe Dem denne Mening. jeg er o. s. v.
Politivennen, 1798-01-01
Varsko i Bredgaden. Paa det nordre Rendestensbret i Krydset af Bredgaden og den Gade hvori Landkadetakademiet ligger, ere et par af Jernskinnerne løse saa at de opstaaende Ender ere farlige for Fodgængeres Fødder.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. ) Det i Politivennen paaankede skraae Fortog paa Østergade, er uden for No. 54 omlagt. 2) Af en Odenseisk Avis sees det, at der tænkes paa, ved Toldboden at opbygge et værdigt Herbergerhus; Udgiveren har allerede No. 74 ønsket dette, og ønsker, at det snart maae iværksættes. 3) Over Beltet gjøres en Kommunika;ion ved tre Telegrapher, en paa Sprogs, en i Nyborg, og en i Korsør. Da Mangelen paa en saadan Anstalt, var fremsat i No. 38 af disse Blade, er det Udgiverens Pligt, at anmelde den afhjulpen. Formodentlig ville nu lignende Indretninger gjøres ved lille Belt og Øresund. 4) De i No. 120 paaankede Stene uden for Hjørnegaarden af Amaliegaden og Anneplads ere strax borttagne.
Politivennen, 1800-01-01
Uordener I Silkegaden ligger en af disse Vandkiger-Lemmer, der som sædvanligt, ikke allene mangler de Egenskaber, den burde have! at være jævn med Gaden, og ikke ved opstaaende Jern og Tømmer farlig for - men den mangler dem i Fodgængere; høj Grad. Især er det ikke muligt, at gaae imellem Lemmen og Rendestenen, uden at glide ned i denne. 2) Hr. Traktør Møller vilde forbinde sig Publikum ved, som Husejer, at rekvirere af Brolægningsvæsenet sit syndige Fortog (egentlig Fliserækken) omlagt. Trangen dertil har to gange forgæves været fremsat i dette Blad; men maaskee det troes, at naar Husejeren tier er Sagen ikke saa farlig. 3) Fortoget uden for Thots Palæ er saa ujævnt, at det virkeligt er pinligt at gaae derpaa. Ujævnheden er saameget værre her som den støder sammen med en anden slem Egenskab, der desværre er alt for almindelig ved vore Fortoge, den at være lagte med smaae ganske spidse Stene. 4) Den Flise-Steen, som ved Bredgadens Begyndelse ender Rækken foran Gadebrætet, er glat slibrig og rund, og altsaa meget ubekvem for de Fodgængere, der skulle sætte over Renden. *) Uden for den røde Gaard tæt op til Schimmelinans Palæ i Bredgaden staaer paa Fortoget Hovedet af en Pælet Par Tommer op, og burde derfor enten optages eller nedslages i Jævning. 6) Fortoget i Bredgaden ligeover for Frideriks Hospital er i den jammerligste Forfatning. De spidse Stene hvormed det engang har været lagt, ligge nu i Høj og Dal, og Fliserne ere ude af Leje, sommesteder endog ganske farligen skraae. 7) I Pilestræde er Fortoget, især Fliserækken, i en halsbrækkende Forfatning der hvor No. 92 og No. 9 1 støde sammen. 8) Uagtet den Ulejlighed Rendebrætter afstedkomme, hvor paapassende Husejere eller Kældermænd ikke holde Orden med dem, ej tilraader at formere disses Antal; maatte man dog ønske, at der var et for Enden af Dronningens Tvergade lige over for Estasraad Bruuns. Renden er her saa bred, at Fruentimmer, Børn og Gamle, ikke uden Umage kunne komme over, og er Renden i Ir opsvulmet, saa er der ikke andet forend at tage en lang Omvej. 3) Det nye Gadebræt, i Mødet af Regnegade og Gottersgade, er meget skødesløst tilpasset. Det ønskedes, at Tømmermanden, ved at paalægges Omgjørelse, maatte lære at skille sig bedre ved offentlig Arbejde.
Politivennen, 1800-01-01
Uvorenhed i Kongens Have og andre Steder. Hr. Politiven. Den Pøbelagtighed og Skadefrohed, som sees i Rosenborg Have, og omtales i Deres Blad No. 118, kan De see og finde næsten overalt, hvor alle har fri Adgang, baade paa det simple, det prægtige og det konstigste Arbejd og Sirater. Skam og Skade at vi skal have Aarsag at sige sligt om vor egen Nation, der dog gjør Paastand af Forfinelse og opklaret Forstand og Levemaade, skjøndt den viser sig slettere end noget andet Steds laveste Pøbel, hvor de kostbareste Monumenter og andre Ting staae frit til Skue af alle, uden Bevogtelse af Skildvagt eller Vægter, og blive dog aldrig overmalede med Navne og dumme Tanker, meget mindre beskadigede, som her skeer. Men skulde denne gemene Uskik ikke kunne udryddes hos vore Landsmænd, naar Børn bleve fravænnede den skadelige Vane at røre ved alt hvad de see, o de Voxne, naar de bleve grebne i nogen skadefro Stræg, enten fik korporlig Straf, og førtes med et Skamtegn paa, omkring i Stadens Gader, eller fik en følelig Revselse i Forbedringshuset. Det Første vilde nok virke bedst, og ikke gjøres fornødent at bruges mere end engang.
Politivennen, 1800-01-01
Til Generalitetets Overvejelse. Mon det ikke nu, da efter Indretningen Landets Børn tages til at være Landsværn, nu da den danske Soldats Vilkaar staae ved Siden af de beste i hele Europa, var Tid at afskaffe den tydske Hverving, der medtager saamange Penge og skaffer saa lidet paalidelige Folk? Og var det ikke vel Premien værd, om de 80 Rdlr., som enhver fremmed Rekrut ærlig koster, kunde forskaffe os saa mange frivillige, indfødte Soldater, ved f. Ex. at proklamere: At enhver her i Kongens Stater, under 28 Aar, som findes dulig og frivillig vilde tage Tjeneste i Armeen, som hvervet paa 8 Aar, skulde erholde strax i Haandpenge det halve af fornævnte Summa eller 40 Rdlr. samt naar han havde udtjent, til sit Etablisiment, de øvrige 40 Rdlr. heraf 5 i Tilfælde at han døde, skulde udbetales hans Hustru eller Børn for hvert hans aftjente Aar. Gjorde det intet godt, saa gjorde det dog heller intet ondt. Og jeg mener det var vel værdt at see, hvormange raadvilde unge Mennesker eller Dagdrivere derved kunde bringes under Gevær i Landet.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Siden den Tid der i disse Blade klagedes over den fejlagtige Bogstavering af de Efterretninger, som paa Huse og Døre antræffes, have adskillige Malerdrenge meldet sig til Underviisning ved Hr. Masmans Søndagsskole, hvilket geraader deres Mestere til Ære, og vil sikkert vorde Dem selv til Nytte og Fornøielse. 2) Det Bidrag som er indsendt med Motto: O Musa giv mig Held og Lykke, at jeg en Synder nu paa Bylden ret maae trykke! vilde Indsenderen behage at undskylde at ikke indrykkes under den uuværende Form. Dersom det derimod maatte tillades Udgiveren, at borttage de efter hans Tanker altfor haardt beskyldende Steder, lover han at indrykke alt hvad deraf er vigtigt og hvad der sigter til Forfatterens Øjemed: at gjendrive den Paagældende. Det Bidrag, som er indsendt om, at en Engelsk Kapitain lader med Hvede her i Havnen, indrykkes ikke denne Gang af Mangel paa Plads. Maaskee vil Anmælderen troe, at det til næste Gang kunde være for silde, da Engelskmanden alt kunde være afsejlet, og lee os ud oven i Købet; kan være rolig, da Regieringen vist nok ike tillader et engelsk Skib at bortgaae med en Ladning Korn, hvis den seer at, Krig med Engelland er uundgaaelig.
Politivennen, 1800-01-01
Uordener. 1) Paa Hjørnet af Kultorvet og lille Købmagergade er ud til Kultorvet anlagt en nye Stentrappe der borttager hele Fortoget. ) Pedersstræde er forunderligt at see, hvorlunde Steen, Grus og andet Bygningsfæld for Tomten 2Z1 har ligget siden Ildebranden og ligger endnu langt ud over Fortoget og spærrer Vejen. 3) Onsdagen den 20 saaes en fraspændt Vogn at staae i Krystalgaden uden for No103. Ejeren vilde behage at indsee at den ikke der har tilbørligt Stade.
Politivennen, 1800-01-01
Et bekvemmere Exereersted for Kjøbenhavns Borgerskab. Det er indlysende, at Stadens Borgerskabs Exercerhus ligger ubekvemt, og langt borte i en Afkrog, som nøder de 11 af Stadens Borger Compagmier at samles til deres militaire Ovelser i det 12te Compagnies Qvarteer, hvor endog er for liden Plads til Ovelser, naar ikkun et Par hundrede Borgere med deres Officerer mødte; og man er tilbøjelig til at antage som grundet, at denne kjedelige og lange Vej, i det mindste ikke kan opvække Lyst til de befalede militaire Øvelser, og en villig Lyst hos et Borgerskab til saadan Tids-Forsømmelse er dog skjøn og behagelig at tænke sig. Ingen har, saavidt vides, endnu nogen Tid offentlig talet eller skrevet om en saa vigtig Gjenstand for det hele Københavnske Borgerskab, som en bekvem Exercerplads, skjøndt det Kongelige Huus aldrig har ladet nogen Lejlighed gaae forbi hvor det har været mulig og passende, at vise det nu levende Borgerskab Prøver paa den Kongelige Agtelse, Forfædrene saa ærefuldt havde erhvervet, og vi i Tilfælde skulle vide at vedligeholde. Tiden er ej til at lunne, naar det ønskedes, gjøre nmulige Ting mulige, men endnu kan der være Haab om at Kjøbenhavns Borgerskab kunde faae en Exerecerplads og Hus, mere bekvemt (end den de nu haver) inde i Staden, naar det maatte behage at overlade noget dertil af den Grund i Rosenborg Have, som Kongen har afgivet til Staden, imod at den paa Kristianshavn igjen blev tilbagegiven Staden - og hvorfor kunde det ikke blive gjørligt, naar kun hans Kugl. Majestæt vilde have det? Og ligesaa muligt, formener enhver Tænkende, dette kunde iværksættes som mange flere Omskiftninger, der ere skete og kunne skee. ønskeligt var det at fornemme herom Medborgeres Tanker. d. 2 August 1800.
Politivennen, 1798-01-01
Dito paa Hjørnet af Pilestræde og Myntergaden. Paa Hjørnet af Pilestræde og Myntergaden udenfor Urtekræmmer Høg er et ituflakt Rendestensbret.
Politivennen, 1800-01-01
Spørgsmaal til Stadshauptmanden. Naar en Borger, som hidtil ikke har baaret eller havt Gevær, tilsiges paa engang at holde sig færdig med et Sideog et Skydegevær samt 24 skarpe Patroner, og han ønskede at opfylde sin Pligt imod Fædrelandet, hvorledes skal han da best bære ; sig ad dermed. Sender han Bud til Kaptejnen, da fvarer denne, at kun de Forarmede kunne faae Geværer af Tøjhuset. Gaaer han til Tøjhusforvalteren, svares ham, at kun paa Siadhauptmandens eller Kaptejnens. Anmodning udleveres Geværer. Gaaer han til Marskandiserne, seer han nogle gamle opskurede Geværer, hvoraf det han, med sin liden Kundskab til dette Slags Vare, udvælger, maaskee er istand ved første Skud at springe, og beskadige eller dræbe ham eller de hosstaaende Borgere. Jeg spørger, hvad han skal gjøre. Meget saa af dem, som ikke pleje at gjøre Vagt, have siden Tilsigelsen anskaffet sig Geværer, eller om de have gjort det, da vil det for det meste være Geværer, som Forsvaret kun er lidet tjent med. Det er derfor en falsk Regning, om det troes, at man har saa mange fuldvæbnede Borgere paa Øjeblikket rede, som man har tilsagt. Overhovedet troer Spørgeren, at de fleste Borgergeværer neppe due. De ere desuden af forskjællig Kaliber, hvilket skader Brugbarheden overmaade meget. Var det ikke det bedste, at enhver Borger, naar han løste Borgerskabsbrev, fik et brugeligt Gevær, hvorpaa det Ord Stadens eller Statens stod indgravet. Dette Gevær forblev immer Stadens Ejendom, da det aldrig maatte sælges eller afhændes. Det var af eens Kaliber med alle de øvrige; forefandtes det, ved nogen Borgers Afgang, borte eller fordærvet, maatte Stervbodet udrede Værdien.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. Et engelsk Skib ladet her i Staden med 310 Tønder Hvede af Kreditoplaget, er udklareret paa Toldboden d. 26 Aug. sidstl. Dette bekjendtgjøres, fordi det leder til den Formodning, at den nærværende Affære med Engelland vil bilægges i Mindelighed.
Politivennen, 1800-01-01
Spørgsmaal til vore Fysiker og Kymister. Det er ikke fjældent, at man hos Valbyerne faaer, istedet for uforfalsket Smør, en Blanding af Smør og Kartofler, der have været kogte og efter at være masede, ere sammenæltede dermed. Det er ogsaa let for en Pige, som sendes til Torvet, at bedrages dermed. Da Bedraget imidlertid er saa grovt, at man taber 25 Proeent, saa ønskede man et Middel til at kunne for Sælgernes Øjne overbevise dem derom.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Uden for Urtekræmmer Hansens, paa Hjørnet af Ulkeog lille Kongensgade No. 96, ere strax Jernene over begge Rendestenene borttagne. 2) Det i Lærstræde for Jødesynagogen saa langt fremstaaende Piankeværk er nu rykket ind, men Hullerne i Broen sees endnu efter Stiverne. Disse burde strax fyldes og lægges, da man i Regnveir kan faae en vaad Sko deri, og til alle Tider beskadige en Fod. 3) Rosenborg Have har allerede faaet to ret skjønne Bænke med Ryg, som staae ved Indgangen i den første Gang.
Politivennen, 1800-01-01
Uordener ) Paa Tagrenden af Guldsmed Lindes Hus paa Hjørnet af Raadhusstræde og Farvegaden, staae Urtepotter paa en meget smal Taggesimsrende, til begge Sider, som ved en stærk Blæst true at falde ned, og letteligen kan beskadige de Forbigaaende. 2) Paa Hjørnet af Nygade og Gammeltorv staae en heel Deel Skramlerier til Hinder for Færselen paa Fortoget.
Politivennen, 1800-01-01
I Anledning af Storehedinge Bagers Retfærdiggjørelse i No. 121. Forrige Aars Afgrøde kan ikke retfærdiggjøre Vensels Behandling, thi NaboBagerne i Kiøge, paa Valløe og Vemmeltofte have hele Aaret igjennem produceret det skjønneste Brød man vilde nyde; naar altsaa disse med Held benyttede sig af forrige Aars Afgrøde, kunde Ven;el ligesaa, med mindre han ei forstaaer Professionen retskaffen. - Lige for Bagernes Øjne, tæt uden for Byen ligger en Vejrmølle med godt Sigteværk, noget derfra ved Byen Renge, en anden af samme Beskaffenhed, og omtrent 1; Mil længere børte, den tredie, nemlig Jullinge hollandske Mølle; hvorledes tør han da vove offentlig for et heelt Publikum at lyve, at her manglede et godt Sigteværk; men det gaaer saaledes: den der fattes Retsgrunde at forsvare sig med, maae fabrikere dem. Storehedinge d. 24 Aug. 180o. A. C. v. Holstein.
Politivennen, 1800-01-01
En ny Uskik. Ærede Hr. Politiven. Da jeg tvende Dage efter hinanden haver faaet tvende Klædninger fordærvede, ved at passere Østergaden, som formodentlig er skeet af et skarnagtigt Barn med en Sprøjte, da jeg aldeles ikke har mærket da det skede, ligesom samme Ubehagelighed er hændet et Fruentimmer af mine Bekjendtere paa denne Vej; saa underretter jeg Dem herom; muligt ved at bekjendtgjøre saadant, at Barnets Forældre kunne gjøres opmærksomme herpaa, saa Folk uden at faae deres Klæder fordærvede kunne passere denne Gade. Jeg er o. s. v. At denne Uorden nylig havde formeret vore talrige Drenge-Unoder, vidste jeg, men ikke endnu, at man ogsaa mødte den paa Østergade, for otte ti Dage siden saae jeg den udøves af en Dreng paa store Købmagergade tæt uden for Professor Todes; Sprøjten blev endog fyldet af Rendestenen, og tæt hos stod dog en til Butikken hørende fuldvoxen Person, der ikke synligen misbilligede Tingen. Da Drengen mærkede at der gaves Agt paa ham, holdt han inde, og jeg havde ikke Tid til at lægge Mærke til, hvor Drengen hørte hjemme. Saasnart det imidlertid sikkert erfares, at een eller anden driver dette Uvæfen, skal hans Navn ufejlbarlig bekjendtgjøres.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. Kjælderskuret paa Hjørnet af lille Kongensgade og Halmstræde, hvorover forhen er klaget, er nu taget bort, og et nyt sat istedet, saaledes at ingen oftere kan komme til skade.
Politivennen, 1798-01-01
Dito i st. Strandstræde d. 19 Aug. Uden for det sidste Huus paa højre Haand naar man kommer fra Hallandsaas ligger et Bret paa en meget uforsvarlig Maade væltet ned i Rendestenen, og Jernspidserne ligge op paa Fortoget, og true Fødderne,
Politivennen, 1800-01-01
Uordener. 1) Ved den nye Rendesteens Kiste som er anlagt i Nødet af lille Strandstræde og Anneplads, bør man gjøre Broelæg. ningsvæsenet opmærksomt paa at Brættet er meget for kort, og at samme bør forlænges omtrent 3 Alen, for at bedække Kisten, og hindre at ikke Vogne i mørke taagede Nætter, eller førte af uvante eller drukne Kudske, især om Vinteren, naar Kisten tilfryser oven paa, eller fyger fuld af Snee, skulle velte deri. En Afviser, og endnu bedre en Lygte, burde sættes der, hvis Brættet ikke skal lægges. 2) Uden for 176 i Gothersgaden ligger den for Porten værende Flise meget farligt for Fodgængere. 3) Paa Hjørnet af Østergade og Amagertorv No. 36, blev for nogle Dage siden Rendebrættet repareret, men Lænken, som skal holde det, ikke fastgjort. Forbifarende Vogne kjøre Brettet hvert Øjeblik af sit rette Leje, og det er Mirakkel, at ikke Mennesker, eller Heste endnu have brækket Been ved at plumpe ned i den neget dybe Rendesteen, som her rettere kunde hedde Sluse. Over den løse Lænke, hvorved hænger en Blyklump, falder i det mindste en halv Snees Mennesker hver AftenBrettet tilhører Byen, hvorfor Vedkommende anmodes om, ufortøvet at hæve denne Uorden.
Politivennen, 1800-01-01
Spørgsmaal om Vognmændene. Naar Forordningen om Vognmandslaget siger, at Vognmændene paa Forlangende rant kommen ind i et Lag imod dets ønske, til andre Tider er det blevenslaaet, endog Laget ikke var derimod, og uagtet Aspiranten ved fornd, i Haat om Bønhørelse, at have stukket sin Formne i sit Anlæg, ved Afslaget saae sin Ruin for Øine. Dette anføres ene og allene formed den af Kongen besalede Frant.ighed og Anstændighed at gjøre opmær som paa, at enhver, endog den tilsyneladende Inkonsekventhed leder vild. Ordsproget siger: en klar Byder gjør en snar Adlyder. skal levere en vel bespændt Postvogn, Karlen forsynet med Postkjole og Horn, mon der da ikke under en vel bespændt Vogn ogsaa maae forstages: at der foruden Agestole bør medfølge Agehynder. Dette ønskedes besvaret af en Lovkyndig, i disse Blade, da Vognmændene aldrig sende Hynder med Vognen og de Rejsende ere kun daarlig tjente med at sidde paa et haardt Bræt; det er heller ikke alle Rejsendes Lejlighed selv at have Agchynder. Mon det ikke vilde være baade retfærdigt og nyttigt, om en Plakat paalagde, at en Vogn paa hvert Sæde skulde have et forsvarligt Hynde?
Politivennen, 1800-01-01
Drengen sidder undertiden vel længe i Ermet. Den 10de September om Aftenen imellem 7 og 8 kom der fire Personer ridende paa Nørrebro, omtrent ved Lysters. Nogle velklædte Fruentimmer gik ned paa Jordvejen, da det forekom dem, at de Ridende ikke godt kunde styre deres Heste (tvende af dem vare Officerer, og der er altsaa ingen Formodning for, at de vare beskjenkede) men istedet for at Llive paa Tiven, red de ned i nogle Vandpøle, hvorved de fra Hoved til Fødder overstænkede det ene Fruentimmer, og fordærvede hendes Klæder. Det indstilles til disse Herrers Bedømmelse, om det var at opføre sig som Kavalerer.