JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Prindsen af Schmuhl er denne Aften i Borowsk og Marschal Hertugen af Elchingen i Mojaisk. Veiret er fortræffeligt; Veiene ere skjønne; det er Resten af Høsten. Dette Veir vil endnu vare 8 Dage, og til den Tid ville vi befinde os i vor nye Stilling. - J Fægtningen ved Molajaroslawetz har den italienske Garde udmærket sig. Den har taget Fiendens Stilling og holdt sig deri. Gen. Bar. Deelzons, en udmærket Officier, er bleven dræbt af 3 Flintekugler. Vort Tab bestaaer i 1500 Døde eller Saarede. Fiendens Tab er 6 til 7000. Man har fundet paa Valpladsen 1700 Russer, hvoriblandt 1100 Recruter i graa Kitler, som neppe havde tient i 2 Maaneder. - Det gamle Russiske Jnfanterie er ødelagt. Den Russiske Armee forstærkes kun af Cosakker, der nyligen ere ankomne fra Dou. Velunderettede Folk forsikkre, at ved det Russiske Jnfanterie kun det første Geled bestaaer af Soldater, og at det andet og tredie kun er udfyldt med Recruter og Milits, som man, det Løvte uagtet, man har givet dem, har indlemmet deri. 3 Russiske Generaler ere dræbte. Goneral Grev Pinto er let saaret. (Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Warschau, d. 18 Nov. Efterat Storarmeen, havde faaet den Efterretning, at den skal gaae i Vinterqvarteer, saa have adskillige Officierer benyttet sig heraf til at søge om Orlov. Nogle af disse ere passerede, denne Stad. Da de med deres Corps havde gjort Bevægelsen fra Moseau til Smolensk, saa er det meget interessant at erfare af dem, de nærmere Omstændigheder ved denne Marsch. Siden Afmarschen fra Moscau havde den franske Armee bestandig smigret sig med, at det endnu vilde komme til en almindelig Affaire. Da Keiseren gav efter for denne Modets og Tillidens eenstemmige Attraa, saa tilbød han siden Fægtningen ved Molajaroslawetz to Gange Kampen. Men den Russiske General ansaae det ikke for tjenligt, at udsætte sig for Faren og lod i lang Tid ikkun Cosakker fremkomme. - Den 12 Nov. befandt Hovedqvarteret sig endnu bestandig i Smolensk. Hs. Maj. befandt sig uafbrudt i allerhøieste Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Paris, d. 19 Novbr. En Skrivelse fra Will na af 7de Nov. indeholder blandt andet følgende. Armeen fortsætter sin Bevægelse siden Affatten ved Malojaroslawitz i den fuldkomneste Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Denne glimrende Affaire gjør Vicekongen af Jtalien stor Ære. Uendelig overlegne i Tallet, fornyede Russerne Angrebet ti Gange, og bleve til Gange drevne tilbage fra Valpladsen, efterat de havde bedækket den med Døde og Saarede. En Hest fik Prindsen skudt under sig. Da Hs. Keis. Høihed efter Fiendens Tilbagetog holdt Revie, over sine Divisioner, tilkiendegave Tropperne deres meest levende Enthusiasmus, og et eenstemmigt Bifald gjenlød fra hele Linien. - Reserven under Gener. Loison, der befandt sig i Tilsit, er brudt op siden nogle Dage. Troppernes Concentrering er en heldig Begivenhed. J det Armeen trak sig bort fra Moscau, gjorde den det første Skridt, til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
J en Artikel dat. Hamborg, d. 25 Novbr. hedder det, at i Følge tilforladelige Efterretninger fra Norden har den Russiske Armee mistet, i een af de sidste Fægtninger ved Nara, een af sine hed ste Generaler, Baron v. Baggehufvet. Gener. Benningsen er i samme Affaire bleven saaret. Man befrygter, at han ved sin høie Alder ikke vil kunne udholde et nyt Feldtogs Skrabadser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Subscriptions Plan. Det Jndtryk, som et Sillede igjennem Synet frembringer paa os, er stærkere, end det, som frembringes ved Skrift og Tale. Ved Billedet sættes Beskuerens Phantasie i Bevægelse: Gienstanden, staaer lys og levende for ham, og indpræger sig dybt i hans Siel, naar hans Øie ikke er aldeles udannet, eller hans Forstand sløv. - Til de vigtige Sandheder, som Tidsomstændighederne især opfordre os til at lægge paa Hjertet, hører fornemmelig den: "At Livets Lykke forøges ved at kunne undvære. Jo stærkere denne Sandhed fremlyser, desbedre for det Offentlige som for den Enkelte. – For efter Evne at bidrage til at vække Opmærksomheden herpaa, har Undertegnede forfærdiget et billede i Kobberstik under Titel Oldtid og Nutid, hvorpaa de qvindelige Sysler forestilles, som de i Almindelighed vare for et Aarhundrede siden, og som de ere nu. - Maatte dette Blad vinde Publikums Bifald, agter jeg at udgive Pendant dertil, som skal vise Følgerne af hine forskjellige Beskjæftigelser. – Fra mekanisk Side har jeg ved dette Arbeide søgt at forene flere af de nyere Manerer i Kobberstik med hverandre; men da slige Plader ikke kunne levere mange gode Aftryk, saa indbydes herved til Subscription, og loves Subscribenterne gode og udsøgte Exemplarer. – Prisen er 10 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Efter Forlangende kunde ogsaa faaes colorerede Exemplarer for 16 Rdlr., hvoraf et Prøve=Exemplar, forevises. S. L. Lade, Hof=Kobberstikker. Gothersgaden No. 128. Oldtiden. Religiøsitet og Flid, Sædelighed og Tarvelighed ere her hjemme. Bibelen, Christus paa Korset, klinet inden i Laaget af Kisten, som er saaledes opfyldt med hjemmegjort Linned, at den ikke kan rumme alle Gangklæder, bevidner det. Alt er her hjemmegjort og indenlandsk. Her kiendes faa Fornødenheder, faa Ønsker, hvilket sikkert er Grundvolden for Livets Lykke. Tilfreds med Gud og sin Skjæbne, synger hun med sand Sjælero: Hvo ikkun lader Herren raade, Han bygger fast paa Klippegrund; o. s. v. (Sang 301.) Nutiden. viser i modisk vellystig Dragt og udvortes Glivmer det Modsatte af hin Simplicitet; det meder udenlandske Fabrikvare. Toiletbordet er her det Vigtigste paa Dagens bedste Tid, som kjendes af Taffeluhret, af Husenes Slagskygge paa Muren, og af den forbi marscherende Vagtparade. Om dennes Janitscharmusik, eller Papegojens Sladder, hendes sminkede røde Kinder, eller Chocoladen, beskjæftiger Sjælen mest i dette Øieblik, maa lades beflemt, da hendes blinkende Øiekast er usikkettMon man, efter at have deeltaget i al Verdens Glæder, i Komedier, Maskerader, Concerter, Baller, Gjæstebud, m. m. vel sover roligere og tryggere paa denne pyntelige Seng, om end selv Cicharens fortryllende Toner dysse os i Søvn, end paa hin opredte Landsbyseng, naar alle Dagens huslig Sysler ordentlig ere tilendebragte. - Mon man ved gavnlig Beskjæftigelse vel sidder blødere og beqvemmere paa Mahonistolens Hestehaars-Sæde, end paa halmflettet Bøgetræstol, – Masken, som Mini bliver bange for, vidner om Vanen til at forstille sig; men al Forstillelseskonst kan dog ikke med Sandhed udtrykke den naturlige Ynde, som erstattelig tabes med Uskyldigheden. Om de hostte Sjæle-Evners Uddannelse findes her ingen Virnesbyrd, i det mindste hverken ved gode Bøger, Malerier eller Kobberstykker, som forædle Sjælen; derimod røber Jndholdet af Toiletkassen et Studium af den laveste Sandselighed, som desværre saa ofte bliver forvexlet med sand Kjærlighed. Hun nynner: Ustadigt er Mændenes Hjerte; De elske og beile iflæng, De volde os Piger kun Smerte; o. s. v. Patrioten siger her med Tode: O, hvilken Vinding, om det gik Efter hin gamle gode Skik Læs; Oldtidens Berømmelse i Todes Skrifter, 2 D., P. 108.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos i Staden hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Mod Niende Aargang. No. 98. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 5 December 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
J Anledning af Stykket. Hvad er Bug= eller Strubetalere, af Hr. Assessor Winkel-Horn, i No. 96 af Skilderiet, troer Udgiveren, som Forfatter af den i dette Blad forhen indførte Afhandling om Bugtalere, ikke at burde fortie her, at han senere har havt Leilighed til at overbevise sig om, at Hr. Charles er en virkelig Bug eller Strubetaler, og at han hverken betjener sig af skjulte Personer eller andre konstige Apparater, men at Lyden kommer umiddelbar fra ham selv. Hvorledes dette gaaer til, har jeg allerede viist i ovenanførte Afhandling. Uden at miskjende Hr. Assessorens rosværdige Jver for at bidrage til Oplysningens Fremme, og til at forebygge, at de utallige Konstgreb, hvorved Menneskene saa ofte ere blevne besnærede, ikke skulle faae videre Tilvext," kan Udgiveren dog ikke undlade, at erindre, at Oplysningens Fremme ligesaa vel kan standses ved Vantro til naturlige Phænomener som ved Overtroen selv, thi Forskjellen bestaaer her kun deri, at Overtroen vil udlede Alting af overnaturlige, Vantroen derimod af lutter unaturlige Aarsager. At Menneskene desværre alt for ofte har ladet sig besnære af Bedragere, er desværre alt for vist, men enhver, som drager Tæppet tilside og viser os, hvorledes de ere blevne besnærede, gjør Menneskeheden altid en stor Tjeneste, og det er netop derved, at Sandheds Sol fordrive de mørke Skyer, som indhylle Oplysningens Tempel. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Jndenlandske Efterretninger. Til Hr. Prof. og Ridder Wiborg var fra Flensborg indsendt en Model af en brændebesparende Ovn, som med Fordeel i mange Huse blev brugt i Flensborg. Den var af den Beskaffenhed, at den i enhver endog i de sædvanlige og sletteste Kakkelovne med en Udgivt af henved 20 Rdlr. kan anbringes. Det Kongelige Danske Videnskabers Selskab besluttede, at lade denne Indretning prøve og ved nøiagtige Forsøg at bestemme dens Værd i Sammenligning med de sædvanlige Ovne; Etatsraad og Prof. Bugge tilligemed Prof. og Ridder Wiborg bleve anmodede om at anstille disse Forsøg, og dertil at bruge den i Selskabets ForsamlingsVærelse staaende Kakkelovn, som er en sædvanlig stor firkantet Ovn med Tromle og Rør. Paa Pladen af Ovnen blev anbragt et Thermometer, paa Tromlen et andet, midt i Værelset det tredie, og i den yderste Ende af Værelset det fjerde Thermometer. Derefter blev ildet i Ovnen med en bestemt Vægt af Brænde, og Varme Graden antegnet paa alle fire Thermometere hvert Qvarteer fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 3 Eftermiddag; hvorved man erholdt en sikker Kundskab om denne Ovns varme gjørende Evne og varmefordelende Kraft. Da Opfinderen af den forbedrede Jndretning Hr. Thay. sen fra Flensborg var her i Staden, blev han anmodet om selv at besørge Jndretningen af de murede, samt op og nedgaaende Trækker i ovenmeldte Ovn, hvilket han og havde den Godhed at besørge, og tillige at være nærværende ved alle Forsøgene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Thermometerne bleve ophængte paa de forhen anførte Steder, og Ovnen ildet med samme Vægt af Brænde, som i det første Forsøg. Det blev da befundet 1) at Ovnens Træk ei betydeligen var formindsket og ingen Røg i Værelset foraarsaget; 2) at Kakkelovnspladerne bleve meget hedere, men Tromlen og Røret meget mindre varmt end forhen, 3) at Thermometerne i Midten og ved Enden af Værelset begge vare stegne nogle Grader høiere og 4) at den forøgede Varme vedvarede i længere Tid. - Da Selskabet ved disse Forsøg var blevet forvisset om denne Thaysenske Jndretnings Fortrinlighed, besluttede det at sende Afskrivter af Commissariernes Forsøg og Jndberetning til det Kongelige Rentekammer, til det oeconomiske Velfærds Selskab, og til Selskabet for indenlandsk Konstflid. Selskabet forhaaber, at denne nyttige brændebesparende og lidet bekostelige Jndretning derved vil blive almindeligere bekjendt og ført i Brug her, ligesom den allerede meget bruges i Flensborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
J disse Dage er paa Børsen solgt en Huus Panteobligation, stor 17,300 Rdlr., for 13,000 Rdlr.; 2,400 Rdlr. Species i transportable Stats fonds til 4 pC. Rente i Species, for 223 Rdlr. af hver 100 Rdlr. Spec.; et 3 PC. Brandforsikkrings Annuitetsbeviis, stor 300 Rdlr., for 82 Rdlr. af 100 Rdlr.; 5000 Rdlr. Spec. for 279 Rdlr. og 280 Rdlr. af hver 100 Rdlr. Spec., samt et Sæt 21aarige Obligationer, hver stor 400 Rdlr. Spec., hvoraf en Obligation forfalder til Betaling hvert Aars 1ste Martii, for 260 Rdlr. af hver 100 Rdlr. Spec., alt med 6 PC. Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er, under den 2den December d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, under d. 30 f. M., behaget allernaadigst at tilkjendegive Cancelliet: "At da Bortsælgelsen, ved offentlige Auctioner af Kornvarer, Kjød, Smør, Flesk og andre saadanne Varer, hvis Forhandling egentligen burde skee paa Axeltorvene, medfører en skadelig Opdriven i Priserne, saa skal det indtil videre være forbudet, ved offentlige Auctioner at bortsælge Kornvarer, Kjød, Smør, Flesk og andre egentlige Torvevarer. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 97.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Naar der kom Velstand blandt Folk i Oplandet (det er der, siger man, men saa, at man ved en høi Grad af Tarvelighed hielper sig ved hvad man har, og kjender ingen Anvendelse af hvad lidt man har tilovers) saa ville af sig selv Haandværkerne i Staden komme op. Det er naturligt, at disse ikke arbeide, naar der er ingen som betaler dem deres Arbeide. Man vil vel sige, at her er ikke Sted for Fabrikket og Manufacturer, af den smukke Aarsag, at det raae Materiale ei frembringes der. Som om der voxte Bomuld og Silke og Dannemora Jern og Roraas Kobber og Mahognitræ o. s. v. i Engelland. Men saa længe Jordboen lever i sin Tarvelighed af lidt eller intet andet end det han selv frembringer og forarbeider, og fristes ikke til at bringe meere til Marked, end det han nu ernærer sig og sine med, saa er der rigtig nok ingen Hænder til Manufacturdrivten, den behøves ikke og vil ikke gaae. Naar Nydelse og Behov tvinger Folket til at erhverve, at erhverve paa den fordeelagtigste Maade, saa faaer Kjøbmanden nok at omsætte, saa faaer han Capitaler at satte i Manufacturdriften, saa finder han Mennesker i Mængde, som forlange Sysselsætning og Fortjeneste saa blomstrer Forædlings og Omsætnings Jndustrien ved Siden af Productionen. – Uagtet Klipper, have ingen af Øerne nogen meget betydelig vide, undtagen Bukken Øen, og en Deel af Karmen, ogsaa en Tinde af Mosterøen; imidlertid ere ingen af de større Øer flade eller lavlandede, men i det mindste høie nok til at sees i en temmelig Frastand. De ere alle lave i Sammenligning med det Bugten især i Øster og Nord-Ost omgivende faste Land, som endog temmelig nær Kysten hæver sig til at bestaae af de høieste Klipper i Landet. Saadanne vise sig allerede Strands, Hjelmelands, Jelsøes og især Suledals Klipper. Den Halvøe, som begrændser Bugten paa nordre Side, og indbefatter Nærstrands eller Hinderaas og SkjoldsPræstegielde, ere vel og meget anseelige, dog ei nær saa kjæmpemæssige, som de her skille Kystegne ne fra det østre Jndland. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Blandede Efterretninger. Fyrst Joseph Poniatowski, der commanderer den høire Fløi af Storarmeen, er 50 Aar gammel. Hans Farfader var den berømte Grev Stanislaus Poniatowski, Carl XII. Adjutant og Yndling; hans Fader var Fyrst Andreas, Kongen af Polens yngre Broder, Feldtmarschal i Østerrigsk Tjeneste. Fra sin Ungdom af fulgte Fyrst Joseph den militaire Løbebane. Som GeneralLandons Eleve fik han af denne den første Underviisning i Krigskonsten, udmærkede sig ved forskjellige Leiligheder, blev snart Oberstlieutenant i Østerrigsk Tjeneste, og derpaa General=Major i den Polske Armee. Kossinsko havde betroet ham en Division, med hvilken han tjente under begge Beleiringerne af Warschau. Efter denne Stads Overgivelse blev han der længe. Siden efter begav han sig til Wien, og afslog bestandig Catharines og Poul I. Tilbud, der allerede havde udnævnt ham til Generallieutenant over hans Armee. Han tog selv til Petersborg, og vovede i Keiserens Overværelse at vedblive sin Beslutning. Poul, som denne Vægring fortrød, lod ham ikke tilbagegive hans Godser, som Catharine havde ladet seqvestrere, og som han først nogen Tid derefter fik tilbage. Han levede i Stilhed paa sine Landgodser, da hans militaire Talenter kaldte ham til Armeen. Han befandt sig i Aaret 1807 i Spidsen for den Polske Nationalgarde, blev derpaa Krigsminister og Commandant i Hertugdommet Warschan. J Aaret 1809 commanderede han i Feldttoget i Gallizien, hvilket forskaffede ham en kostbar Kaarde og en smigrende Skrivelse fra den Franske Keiser. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Ved Hjelp af dette Fluidum helbredes alle Nerve Svagheder umiddelbar, og andre Svagheder middelbar, og dets Kraft er almindelig helbredende og vedligeholdende for hele Menneskeslægten. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 20de Nov. Fra adskillige Rigets store Stæder meldes os, at man allerede beskjæftiger sig med Anstalter til Hs. Majestæt Keiserens og Kongens Kronningsfests Høitideligholdelse, der skal foregaae den 6te December.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Venedig d. 27de Oct. J Søndags Kl. 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
om Morgenen sporede man her et hæftigt Jordskjælv. Til Lykke har der ikke gjort nogen videre Skade, end at et Par Skorstene og en Muur ere nedstyrtede. Treviso d. 4 Nov. Fra alle Sider erholder man de sørgeligste Efterretninger om Jordskjælvets Virkninger af 26de October. J Sarmeda, San Cassano, Pordenone, Caneva, Aviano, Sacile, Polenigo, som ogsaa i Fanna, Cavasso og Sequals, ere et stort Antal Skorstene indstyrtede; Husene bekom Rifter, de, som vare i slet Tilstand, faldt ganske tilsammen. Klokketaarnets Spidse i Sacile styrtede ind, og Klokketaarnet i Pordenone truede en saadan Ruin, at man var nødt til at bryde det ned paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Mailand d. 8de Nov. Alt i nogle Aar var Jndvaanernes og Reisendes Sikkerhed i adskillige Departementer paa Floden Etschs venstre Bredde, hyppigen forstyrret ved Mord, Brandstiftelser og Tyverier. Endelig beseirede Politiets utrættelige Aarvaagenhed alle Hindringer, og man bemægtigede sig 52 af disse Røvere. Tretten af dem ere af Specialretten i Padug dømte til Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Amsterdam. Fra 1ste Januarii 1813 tør ingen Døde længere begraves i Kirkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Berlin, d. 6te Novbr. Alt længe stige vore offentlige Fonds, og alt giver tilkiende, at deres Værd endnu mere vil tiltage. Vor Stads militaire Byrder ere meget formindskede ved vor Garnisons Forringelse og ved en ny Militairveis Oprettelse. Næsten alle Tropper, der begive sig til Polen, Preussen og Rusland, marschere nu igjennem Sachsen og Schlesien. - Vore Tropper vedblive at udmærke sig i Curland og paa de Lief landske Grændser. De af dem tilkjæmpede Seire have opvakt, i alle Rigets Provindser, den fyrig ste Glæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
J Løbau i Overlausitz vandt nogle fattige Linnedvævere, der næsten ingen Arbeide havde meere, det store Lod 30,000 Rdlr. i det Dresdenske Lotterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Paris, d. 23 Nov. Moniteuren indeholder følgende officielle Efterretninger fra den Franske Nordarmee i Spanien: 1) Udtog af en Skrivelse fra General en Chef, Grev Caffarelli, til Hans Excel. Krigsministeren, Hertugen af Feltre, dat. Burgos d. 23 Oct. Heri beretter Generalen, at man venter fra den ene Time til den anden, at kunne marschere fremad og undsætte Fortet ved Burgos, og at han haaber at erfare, at General Sonham vil beslutte sig til at angribe den engelske Armee. Han havde faaet Efterretning om, at den er i fuldt Tilbagetog, og man brød derpaa strax op. For Burgos forefaldt en Affaire med Arriergarden, og man tog nogle Fanger. Ved Ophævelsen af Buxgos's Beleiring have Fienderne ladet 2 sexpundige Canoner i Stikken. Den forløbne Dags Aften ankom Generalen selv i Burgos. Det synes, at Fienden har bestemt sig til at gjøre en Agterbevægelse paa Grund af Ankomsten af Nordarmeens Hjelpetropper og den Efterretning han har faaet om et Slag, som General Hill har tabt ved Tajo. Generalen ventede endnu samme Dags Morgen Ankomsten af to Divisioner Jnfanterie og Artillerie, og han vil understøtte Portugalarmeen saalænge til den ikke behøver ham mere. Generalen roser meget Fortets Garnison, og den brave General Dubreton, der commanderede den. 2) Udaf en Skrivelse fra samme General til Krigsministeren, dat. Burgos d. 23 Oct. Heri hedder det, at Fortet ved Burgos bestaaer af Jordværker; at det har udholdt 35 Dages Beleiring, og havde maattet overgive sig, dersom det var blevet forsvaret med Midler, som de almindelige Regler foreskrive; at Fienderne med hule Kugler have skudt Brescher, ved Hjelp af hvilke de kunde forsøge 5 Storme, at Forsvaret har været saa haardnakket, at en Deel af Pallisaderne i den forskandsede Leir af Kuglerne bleve bortrevne 1 1/2 Fod fra Jorden, og at det blot maa tilskrives Troppernes Tapperhed at denne den svageste Deel af Forskandsningen ikke blev tagen af Fienderne. 3) Udaf en Skrivelse fra samme til Krigsministeren, dat. Ci gales ved Valladolid d. 30 Oct, hvori han beretter, at Portugals Armeen er brudt op for at forfølge Fienden, og at han har understøttet den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Ved Villadrig stødte man paa den fiendtlige Avantgarde, som blev angreben og mistede 300 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Det Engelske Cavallerie, som havde formeret sig ved Villadrig i en Quarre, var nær bleven fangen, og man forsikkrer, at Lord Wellington og Prindsen af Oranien befandt sig i denne Querree, Cavalleriet kastede begge Linierne, tog Fanger og da det havde forenet sig igjen, for at gjøre et andet Angreb, undveg Fienden og trak sig i største Hast tilbage. Man fægtede saa haardnakket, at Oberst Beteille, og 6 Officierer af Gensd'armerielegionen bleve saarede, at ved det 15de Jægerregiment Obersten og alle Officierer paa 2 nær, fik Sabelhug eller Contusioner, og at ved den Bergiske Escadron Lancierer adskillige Officierer bleve saarede. Ved Palencia slog Hr. v. Toll den sidste Deel af Convoyen, tog 400 Mand og megen Bagage. Efterat Fienden paa sit Tilbagetog havde nedbrudt adskillige Broer, forenede han omside sin Magt i Cabezon, og lod sin Eqvipage marschere til Puerto de Duero og til Tudela. De Franske Tropper manøvrerede mod Simancas og Torbesillas. Dette bevægede Lord Wellington til at rømme Cabezon, hvis Bro han lod sprænge i Luften. Jeg, siger General Caffarelli, gik til Valladolid. Portugals Armeen bryder op i Dag, for at stille sig ved Duero. Generalen maatte indtil den Tid følge den. Jnden 23 Dage vilde han begive sig paa Marschen, for at vende tilbage til Nordarmeens=Gebet. 4) Udaf Generalen; 5te Depeche til Krigsministeren, dat. Burgos d. 8de Nov. Her hedder det til Slutningen: Paa sit Tilbagetog har Fienden i det mindste mistet 7000 Mand Døde, Saarede, Fanger og Desertorer. Fortet ved Burgos kostede ham, efter hans egen Tilstaaelse, over 3000 Mand. 6000 Mand har han, efter sin egen Tilstaaelse, mistet i Slaget ved Salamanca. Han har kun faaet 1600 Mand Forstærkning. Hans Armee er saaledes bleven betydelig svækket. De fleste af hans Saarede ere omkomne paa den lange Vei fra Burgos til Salamanca.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
J Bonn, sporedes d. 18de Nov. Kl. 7 1/4 om Morgenen et Jordskjælv, som varede 3 Secunder. Man fornam det i alle Dele af Staden, men det forvoldte ingen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
De seneste Efterretninger fra Feldtmarschal Fyrsten Schwarzenberg gaae til den 7de Novbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Den 6te var det Østerrigske Hjelpecorps ved Prestowice, det Sachsiske ved Smislotz. Den 2de blev Hovedqvarteret forlagt til Preestowice; Armeen bivoaquerede mellem Schidlowiz- og Motibow og havde sine Forposter ved Rossa. Den var i Begreb at fortsætte sin Marsch til Wolkowisk, for at indhente Fienden, der, efter Forlydende, har over Slonim taget sin Marsch direction mod Nieswitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-05
Paris, den 23 Nov. Man taler meget om saare gunstige Efterretninger fra Spanien og en glimrende Fordeel over Gen. Hill. (J. de Emp.)