JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
- med den bekiendte Sværmerske, Fru Krüdner, der plages af en vis Prækesyge. Hun forsikkrede ham, at hun havde havt Deel i den hellige Alliance, og givet den første Jdee dertil; at hun nu er saa salig, at hun end ikke i Himlen kunde være det i høiere Grad, og at hun kun ønskede at lade alle Mennesker tage Deel i denne Salighed; at Gud, ligesom ved Napoleons første Flugt, harde aabenbaret hende, at Exkeiseren enten var eller snart vilde være borte fra St. Helena; at han denne Gang ikke vilde fremtræde med aaben Magt, men at han vilde bedaare Verden med skjult List; at der i Frankrig har dannet sig et Dydsforbund, der allerede tæller 400,000 Lemmer, og naar disse løsbryde, ville de ødelægge Europa med Jld og Sværd. Kun ved oprigtig og trofast at slutte sig til den hellige Alliance, kan det endnu reddes. - Hvor længe dette Fruentimmer endnu skal drive sit Spil, vides ikke, men saa meget er vist, at paa de Steder i Schweiz, hvor hun en Tidlang har opholdt sig, skal den Sæd, hun har udstrøet, allerede have yttret sine Virkninger, især ved at vække Tvedragt i Familier. Hun er nu lykkeligviis paa sin Tilbagereise til Rusland, hvor hendes Mand i mange Aar har været udenlandsk Minister. J Tydskland havde man sørget for, at hun ikke fik Leilighed at forvirre Almuens Hoved ved sine sværmeriske Taler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Biskoppen af Gent, Prinds af Broglio, var som bekjendt, bleven anklaget i Anledning af et af ham udgivet formeentlig oprørisk Skrift, under Titel, jugement doctrinal. Han er nu endeligen bleven dømt til Deportation, endskjøndt han allerede førend Dommen blev fældet, selv har deporteret sig til Paris. J Dommen findes blandt Andet, ogsaa følgende: J Betragtning af, at det er Skumlerie mod Constitutionen, naar man siger, at det er imod Samvittighedens Pligt at gjøre Eed paa, at adlyde den, fordi den yder alle i Riget værende Menigheder lige Beskyttelse. Thi denne lige Beskyttelse er en Stats retsgrundsætning, der kun angaaer Menighedernes borgerlige Forhold, paa det de kunne leve fredeligen ved Siden af hverandre, og forrette enhver af deres religiøse Handlinger, uden at forstyrres deri. Religionsbekiendelsernes Lighed for Lovene, som Constitutionen udtaler, angaaer ikke de forskjellige Bekjendelsers Læresætninger, der, som reen mystiske, ere unddragne den ydre Magt, og kun overladt til enhver Bekjendelses Religionstjenere &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Biskoppen har nu udgivet et nyt Skrift mod denne Dom, hvori han søger at godtgjøre: at Verdslige ikke kunne dømme en Biskop. - Assiserettens Contumatial=Dom er d. 19 Nov. bleven opslaaet paa Skampælen i Brüssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Universitetet i Göttingen tæller i denne Tid omtrent 1, 100 Studerende, hvoriblandt 40 Danske og Holstenere, men kun 10 Engelske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Med det første kan man vente Fru Staals efterladte Skrifter, der besørges udgivne af A.W. Schlegel. De leveres paa een Tid i det franske, engelske og tydske Sprog, og komme til at indeholde i 3 Bind Betragtninger over de vigtigste Begivenheder i den franske Revolution. De oversættes paa Tydsk af A. W. Schlegel. Glædeligt Nytaar! Venner i Hovedstaden. en Kuldsvier uden for Bondestanden. Paa denne Nytaars-Dag, togange atten, Af Hjertet, Venner, ønsker jeg Enhver, Fra Dagens Gry og lige indtil Natten Al den Velsignelse, jeg smager her. En Boelig hverken skummel eller kroget, Hvor jeg i sydlig Soel mig stundum krør; Fordi man føler sig, betyder noget J saadant Hjem som mit, tilpas er stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
En Lænestol, en Seneca paa Skjødet, Jfjor, iaar, adaare trofast Ven: Skjønt sjælemæt dog fro ved Davrebrødet, Som af en huuslig Haand alt rækkes hen Lyksaligt Nytaar, der fra alle Kanter Bebuder første Morgens Festlighed, En egen Tact af Basser og Discanter, Som vi Kuldsviere os gotte ved. Rundt om mig dybe rullende Orcaner, Hvem ei Sefyrer komme nær i Suus, Concert af Kaglehøns og Kykkelhaner, J Loer, Stalde, Stier, Gaard og Huus. Som jeg J slutte Forbund med Naturen, Orchestret glemmes da paa Hallandsaas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Hver Strengeleg fra Orglet indtil Luxen Af et saa rigt Kapel snart overgaaes. Et drøit Fad Sødgrød med en vældig Skinke, Flink Appetit og reen Samvittighed, Et frisk Glas Kornvin for med Ven at klinke, Oplive Glæden og slaae Sorgen ned. "Jeg kuner ei et Ord om Thee og Kaffe, Om salig Pønsen ved et Drag Tobak(Paa Fløde nær J hint jo bedre skaffe, Til dette sige vist saa mange Tak!) Her Øiet lukt, med aaben Hjerne blader Min Aand i Verkerne om Løgn og Sandt, Snart krydsende med Leibnitz blandt Monader, Snart styrende til Havn igjen med Kant. En Aften uden Støi og Lysekroner, For natlig Roe et gunstigt Slag Styrvolt, Et magligt Leie, hvor man sig forsoner Med Alt, hvad Livet har af mørkt og koldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
J Sale, Kabinetter, Korridorer, Med dette Ønske knap vel kommes tør "Jdag, det hele Aar af Creditorer Gid der ei klappres maa paa Nogens Dør, Omsider dette Aar, togange atten, Jer Syssel vorde let, Jer Slummer sød, Som da uskyldigt smilende ved Patten Paa Mødres Knæe J Livets Morgen nød! Rettelser. J forrige No., P. 67, udelades følgende: Lin. 21 og 22, ligesom det hos Holberg hedder (T. 3.) Lin. 39, arbeidede
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Bekjendtgjørelse. Det første Hefte af det bebudede Skrift: Humoristen, vil om føie Tid udkomme. De, som endnu maatte have paategnede Subscriptionsplaner i Hænde, ville behageligen indsende samme, enten til Skilderiets Udgiver, store Kjøbmagergaden No. 57, 1ste Sahl, eller til Bogtrykkeriet i store Helliggeiststrædet No. 14. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. naa mie, i Femtende Aargang. No. 7. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Januari 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Svar paa Hr. Grundtvigs i Skilderiets No. 3 og 4 sidstleden Jndrykkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
At Hr. Grundtvig har fundet min Menings yttring i No. 2 af Skilderiet for indeværende Aar af den Beskaffenhed, at han kan være bekjendt at svare derpaa, glæder mig oprigtigen, og det Stødende, som mueligen i dette hans Udtryk kunde findes af en, der var tilbøielig at udlægge alt til det Værste, overseer jeg gjerne hos en Mand, for hvis Talenter saavelsom Nidkjærhed for den gode Sag. jeg bærer uskrømtet Agtelse. Denne Forsikkring vilde Hr. Grundtvig foreløbigen modtage, ligesom ogsaa denne, at jeg skal bestræbe mig for at sige det, hvortil jeg ved hans Svar finder mig foranlediget, paa ligesaa skikkelig en Maade, som den, hvorpaa jeg, efter hans Vidnesbyrd, har fremført min første Tale. Først og fremmest maa jeg da bede Hr. G. selv, saavelsom andre dette Blads Læsere, at lægge Mærke til, at jeg ikke har gjort det Spørgsmaal hvad kommer der ud af al den Vind med Saxo og Snorro!" naaret der med den, som Hr. G. siger, nys i Skilderiet har tilspurgt ham saaledes ikke kan menes andre end mig. Jeg har sagt at et Oplag paa 2000 Expl. af Saxos og Snorros Krøniker kunde være bleven trykt og solgt uden hine Forberedelser og hiint Sammenskud, som i denne Hensigt er bleven gjort. Jeg har fremdeles sagt, at dette, at man ved Hielp af de indkomne Bidrag solgte 2000 Expl. af disse Bøger til en meget lav Priis, efter min Mening, ikke var stort bedre end Jntet, med Hensyn til hiint at traaede Maal, at de skulde blive Almuelæsning; og dette har jeg sagt, for om mueligen at overbevise Folk om, at et Forslag til en hensigtsmæssigere Anvendelse af de indkomne Bidrag, kunde fortjene Opmærksomhed. Nu at udfolke disse Yttringer saaledes, som om jeg havde gjort foromtalte Spørgsmaal, og som om jeg ansaae og erklærede alt for Vind, hvad som hidtil er skeet, for at fremme et efter min sande Overbeviisning høist almeennyttigt Foretagende, og som jeg altid af mit ganske Hjerte har ønsket den bedste Fremgang, – dette synes virkeligen at røbe Tilbøielighed at udlægge alt til det Værste, en Feil, som jeg, oprigtigen talt, ikke troer Hr. G. fri for- og som ofte forleder ham til Uretfærdighed imod andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Mere om Mariboe Provindsialbogsamling. - Stiftelsens første Directeur var Hr. Etatsraad og Assessor Tøttrup; efter ham afgangne Dr. Medic. Vivet, i hvis Sted Dr. Medic. Brestrup blev valgt. For Tiden fungerer Hr. Oberstlieutenant v. Wichfeldt, som Directeur. Hr. Professor, Stiftsprovst og R. Clausen bestyrede den i kort Tid som Bogværge, efter ham siden 1797 Udgiveren. Hr. C. Sidenius har været og er endnu dens første Casserer. Stiftelsen staaer aaben hver Dag fra 1 til 2 om Eftermiddagen. - Det saa kaldte Skolelærer-Bibliothek, der ogsaa staaer opstillet i Jomfrue Choret ved Domkirken, og som bestaar af nogle faa Bind, synes at være gaaet i Staae, da det endnu ikke er afbenyttet, og som er ikke at undre over, da det mangler nervus rerum gerenderum, (Penge). Desuden gives der hist og her i Stiftet nogle Læseselskaber; iblandt hvilke et i Saxkøbing under Hr. Pastor Smiths Bestyrelse, som bestaar af 20 Medlemmer. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Man har i den senere Tid skrevet meget hos os om de forskjellige Bygningsmaader, Pisee, Svalerede Bygning, som af lufttørrede Stene, og der er tillige gjort ikke ubetydelige Skridt, til at udbrede disse Lidet bekostelige Byggemaader i Brugen her tillands. Ved Eibye Mølle en Fjerdingvei fra Odense f. Ex. har sammes drivtige Eier, Hr. Langkilde ladet opføre en Ladebygning af omtrent 60 Alens Længde og 10 a 12 Alens Dybde, ganske af straablandet Leer, der siden ved at være bever fet og afrevet med Kalk har faaet fuldkommen Udseende af Grundmuur. J sydligere Lande er denne Bygningsmaade, som bekjendt, endnu langt mere udbredt, og man har der den fuldeste Overbeviisning om dens Varighed. J Ostindien navnligen - Bengalen, hvor Leerbygninger have været i Brug fra den fjerneste Oldtid, er man, for at sikkre dem Udholdenhed ei allene med Luftens, men ogsaa mod Vandets Paavirkning, formedelst Gangers-Flodens hyppige Oversvømmelser, gaaet endnu et Skridt nærmere til at gjøre disse Leerbygninger til fast Grundmuur, ved at brænde dem efterat de ere opførte. Naar nemlig, Pisee eller Leer=Bygninger er fuldfærdig, paa Taget og Træværket nær, tages tørre Grene, ogsaa tørret Kogjødning, hvilken der, som i flere Lande bruges til Brændsel, stikker Jld paa og lader Baalet, heelt udbrænde. Derved faaer Leeret Udseendet og næsten Styrken af en heel brændt Muursteen, og kan, som troværdige Beretninger vidne, staae sig i flere hundrede Aar, endskjøndt aarligen angrebet af den opstigende Flods Vand, og, som enhver anden Bygning, udsat for Luftens Paavirkning. Var vort Brændsel ikke saa dyrt, kunde det være interessant, og maaskee vel ogsaa i Længden betale sig, at gjøre et Forsøg paa, saaledes at forvandle Leerhuse til brændte Steenhuse, (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Under 6 Decbr. f. A. har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt, at Klokker- og Gravertjenesten ved Frue Kirke i Aalborg, ligesom forhen er bevilget i Henseende til Klokkertjenesten ved Budolphi Kirke sammesteds, maa vedblive at udgjøre et eget Embede, imod at der af dets Jndtægter svares aarlig 100 Rbd. S. V. til Byens Skole kasse, til Lettelse for Kommunen, og tillige, efter Stiftsøvrighedens Jndstilling, forundt Student, Julius Marcovitz Claudi meerbemeldte Klokker og Gravertjeneste. J Jndstillingen yttres iblandt andet, at Byens Skolelærere alle ere saaledes lønnede, at de intet Tillæg behøve; de nyde hver i aarlig Løn 400 Rbd. S. V., samt til Brænde og Lys 100 Rbd. N. V., og desforuden fri Bolig, eller i Refusion derfor 300 Rbd. N. V. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Aarhuus, d. 16 Jan. J Nat og i Dag Formiddag har vi havt et frygteligt Stormpeir, der har anrettet stor Skade paa Bolværker, Tage a. J Gaaraftes omtrent Kl. 11 saaes nogle stærke Lynglimt og henad Morgenstunden faldt en Mængde overordentlig svære Haal. Dagen forud var det saa mildt i Veiret, som om det var Foraar. Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Ribe, d. 20 Jan. Efter nogle Dages Storm af V. S. V. reiste sig den 15de Januar herimod Aften en endnu stærkere, der ved Midnatstid blev orcanagtig, og ledsagedes af stærke Lyn og Tordenslag. Stormen rasede hele Natten mere eller mindre hæftig, og Havet steg til saa ualmindelig Høide, og kom med saa stærk en Fart, at flere af de ved Aaen boende Familier gjorde Anstalt til at flytte bort. Uhyre svære Jisflager truede med at skrue sig op mod Byen, men lykkeligviis toge de en anden Retning, og ligge nu opdyngede Sønden og Norden for. Et Skib kom drivende med Jsen, og staaer nu paa det Tørre henved en Miil fra Havet. Lykkeligviis anrettedes ei stor Skade paa Byens Møller og Broer. Paa Domkirken bleve endeel Blyeplader afrevne. Stormen lagde sig den følgende Dag omtrent ved Middagstid. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Viborg, d. 16de Januar. J Gaar, i Nat og i Dag raser her en Orkanstorm af Sydvest med Haal og Sneebyger. - Den ledsagedes i Gaar Aftes Kl. henimod 10 af 3 meget stærke Tordenskrald og flere Lynglimt. - Stormen har omblæst nogle Plankeværker og afrevet hist og her Tagstene. Under Stormen, der i Nat nogle Gange var overmaade heftig, frøs det; men i Dag tøer det, Huusraad mod sødt Rugbrød: Efter den sidste Sommers vaade Veirligt og Høst, har Rugen de fleste Stæder den Feil, at det for Bagningen ikke løftes nok, saa Brødet, den bedste Suurdeig uagtet, vorder født og derved ildesmagende og usundt. For at fremhielpe Gjæringen, kan man allerlettest benytte sig af det ganille Huus rand: "Efterat Deigen er lagt, omtrent 12 Timer for Brødet slaaes op til Bagning, lægges en gloende Kampesteen i Deigen." Dette forøger Gjæringen, er ubekosteligt og hjælper som oftest (Viborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Viborg, d. 19de Januar. Tordenveiret, som hørtes og saaes her den 15de som Aftenen (Torsdag), er og fornummet i lige stærk Grad over 4 Mile Nordvest herfra, i Fiends Herred, samt i Skive og Salling, hvor Stormen anrettede megen Skade. Luften har udtømt endeel Snee og nu fryser det stærkt. - J Gaar forlod S. T. Hr.Doctor Willemoes Viborg, og afreiste til Aarhuus for at tiltræde sit nye Embede som Stiftsphysikus i Aarhuus Stift. Denne blide og yndede Læge ledsagedes med Jndvaanernes bedste Ønsker, af hvilke de Fattiges vare en Gield til denne deres bortkaldte Ven, som Læge. (S. Bl.)J Schlesvig-Holst.=Lauenb. Provinzial-Berichte læses en udførlig Beskrivelse af den mærkværdige Naturbegivenhed, hvorved Byen Wasbek i Amtet Neumünster blev ødelagt, formodentlig det samme Uveir, som rasede den 8 Aug. f. A. paa flere Steder. To vældige Tordenskyer stødte sammen og udbredte, idet de som en Skypumpe, hvirvelede sig hen over Byen, Ødelæggelse til alle Sider. Træer, tildeels 2 Fod og derover i Tvær maal, bleve overbrækkede eller oprevne med Rod og Alt, alle Huse, som Skypumpen berørte, bleve enten aldeles medstyrtede eller berøvede deres Tage. Ved Husenes Nedstyrtning havde let kunnet opkomme Jldebrand, som kunde have fortæret den nybygte Bye aldeles; men det første de gjorde, der beholdt deres Fatning, var at de slukkede Jlden paa Jldstedet. Jngen af Beboerne kom af Dage, ja end ikke Nogen blev beskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
En Kone, som vilde tage et eensomt gaaende Barn ind til sig i Hytten, blev tilligemed Barnet kastet imod et Træe, et Par Sekunder derpaa styrtede Træet om paa Konen, og skjød hende sagte med i en Fordybning, saa chun ikke ved dets Fald kunde beskadiges. Barnet reev Vinden fra chende, og kastede det 10 Fod hen paa en Bunke Halm. Da Uveiret var forbi, krøb baade Kone og Barn ubeskadigede frem igien. To Heste bleve ligeledes grebne af Hvirvelen og liøftede op dreiede nogle Gange omkring, men kom ubeskadigede til Jorden igjen. Som en brølende Løve, Fortæller Hyrden, kom Skypompen mod mig, men omtrent 20 Skridt fra mig hævede den sig og fordeelte sig. J en Tid af 8 Minuter var Uveiret forbi; men i denne korte Tid havde det aldeles omstyrtet 4 Bygninger, gjort flere ubeboelige og fra endnu flere borttaget Tage og Spærværk, og i det Hele mere eller mindre beskadiget 39 Bygninger. Skaden, som Wasbekerne have lidt ved Skypumpen, er altid betydelig nok for dem. Den er taxeret til 2400 Rd. Schl. Holst. Courant; men den ædelmodige Understøttelse, de fik af Nahobyerne og nogle Privatpersoner, ligesom og det Haab, at Regjeringen ved Skatternes Betaling vil tage Hensyn til det lidte Uheld, gjorden taalelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
J Skibhusene ved Odense blev et Huus i Ørkanstormen Natten mellem den 16 og 16 d. M. revet saa ganske overende, at allene Skorstenen blev staaende. Beboerne undkom lykkeligviis saa betids, at Jngen kom tilskade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Kjøbenhavns Børs d. 23 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 394, a vista 400. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 16 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 408. - Specier solgtes til 24 Rbmk. 10 s. a 24 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 Nr. 100; Oblig. (uden Rente) 100. Norske Rigsbanksedler 27 1/2. Dito Speciesedl. 18 1/2 a 19. Svenske Sedler 7 Rbmk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Blandede Efterretninger. J den engelske Capitain Sir James Lucas Vens Efterretning om Africas og den derværende Slavehandels Tilstand, hedder det, at denne nu er ganske i Portugisernes og Spaniernes Hænder, der drive den med firedobbelt Grusomhed. En portugisisk Brig havde nyligen 600 Slaver ombord, af hvilke over 30 døde paa de 20 første Mile, og de øvrige midt imellem de raadnende Liig vare Døden nær. Et andet portugisisk Skib blev ikke opbragt, førend efter det havde bortført den to- og tyvende Ladning Slaver. Fordelen er saa uhyre, at for den Slave, som de betale med 5 Pund 10 Shill., faae de i Brasilien 100 Pd. De spanske Slaveskibe føre 14 til 20 Canoner og 80 Mand, og ere bestandigen rustede til Kamp i 4 Maaneder bortførte de 1800 Slaver fra Landstrækningen imellem Cape Arn og Cape Marnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
De anføres af modige Americanere og Franskmænd. Forf. mener, at det eneste Middel til at civilisere Africa, er Slavehandelens fuldkomne Afskaffelse og Udfindelsen af Midler til at skadesløsholde Høvdingerne; thi de Jndfødte betragte Abolitionsacten som noget, der er høist skadeligt for dem. - Om Acra, hvor det danske Etablissement ligger, hedder det, at det er den sundeste, frugtbareste og skjønneste Plet paa hele den africanske Kyst, rigt paa alle Slags Dyr og Qvæg. De Jndfødte have ogsaa naaet her den høieste Grad af Cultur, hvilket maa tilskrives Coloniens hensigtsmæssige Forvaltning og deres mangeaarige fri Samqvem med Ashanterne og andre Folkeslag i det Jndre. Negernes Huse ere zirligen indrettede, og forsynede med alt fornødent Huusgeraad, ligesom de europæiske. De danske Forter i Aara ere de eneste, hvor der holdes offentlig Gudstjeneste. Jøvrigt ere Europæernes Sæder i de andre Establissementer ikke af den Natur, at de kunne tjene de Jndfødte til et følgeværdigt Exempel. De sidstes Religion og deres Troldmænds Afladskram er langt fra at være Moraliteten gunstig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
En mærkelig Tildragelse har, efter Christiansands Adresse-Avis, foregaaet paa Gaarden Øxnæsgaard i Evie Præstegield, omtrent 2 Mile fra Christiansand, Torsdagen den 18de Decbr. sidstl., omtrent Kl. 8 om Aftenen, ved et saakaldet Snee skred, som borttog, alle paa Gaarden staaende Huse, undtagen Fæhuset og noget af Hestestalden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
J Vaaningshuset befandt sig ialt 10 Mennesker, hvoraf Mand og Kone, 3 Børn, 1 Dreng og 1 Pige fandt deres Død under Ruinerne. Jblandt disse fandtes af de til Biergning didilende Mennesker 2de Dage efter en Pige ilive, meget forfrossen, men dog med saa megen Sands, at hun fortalte nogle Ord, som hun og den næsten ved Siden af hende, af Tømmer og Snee indsluttede Dreng (hendes Broder) havde vexlet imellem hinanden, idet Ruinet var skeet, hvis Jndhold var hjertelige Udtrykke til ham, som alene kunde hjælpe dem i deres Dødsstund, hvis Øieblik de uafladeligen ventede paa. En Dreng og et Pigebarn, paa 12 Aar, bleve ved en Hændelse, idet Huset sammenstyrtedes, lykkeligviis skaanede i Fæhuset. Drengen kom Dagen efter, med neppe saamange Klæder, han kunde skiule sit Legeme i, i et haardt Veir, med Nød og Neppe, til den 3 Miil næstliggende Gaard, hvorfra nogle Folk Dagen derefter indfandt sig paa det berørte Sted. Alle Ligene fandtes næsten ubeskadte paa Tomten, hvor Huset havde staaet, uagtet det Meste af alle Husets Vægge var drevet langt hen af Snemassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
(Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Udenlandske Efterretninger. Samtlige Kjøbenhavns Municipal Afgifters Beløb for 1818, med Undtagelse af Fattigskatten, udgjøre 321,496 3/4 Rbdlr. S. V., eller, efter nuværende Bank-Cours 692,806 1/2 Rbdlr. N. V. J Aaret 1816 udgjorde de samme Afgifter 337,690 Rbdlr. S. V., eller 633,168 3/4 Rbdlr. N. V., altsaa 16, 193 1/2 Rbdlr. S. V., eller 30, 362 1/4 Rbd. N. V. mere end i Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Efterat en allerunderdanigst Jndberetning om hvad det qvindelige Selskab havde virket i Aaret 1817, samt Ballance over dets Jndtægter og Udgivter, i en allernaadigst forundt Audience den 21de December f. A. var overrakt Hs. Majestæt Dronningen, Selskabets allerhøieste Beskytterinde, ved en Deputation af Overbestyrerinden, Kammerfrøken v. d. Maase, Geheimeconferentsraadinde Colbiørnsen og Madame Nathansson, behagede det Hs. Majestæt i de naadigste Udtryk at bevidne Bestyrelsen og Selskabet sin allerhøieste Tilfredshed. Bestyrelsen indbød derefter alle Selskabets Medlemmer til en Forsamling den 29de Decbr. f. A. Hs. Excell. Overhofmarchal von Hauch havde den Godhed at aabne dette Møde med en kort Tale. Derefter uddeeltes endvidere Præmier til fem gamle Tienestepiger, der havde tjent fra 35 til 40 Aar og derover i een Familie, hver 40 Rbd. - Ved Lodkastning udtraadte tre af Bestyrerinderne, nemlig: Grevinde S. v. Moltke, fød v. Düring, Frue Etatsraadinde Ryberg, og Frøken J. M. Jessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
- J de Udtrædendes Sted foretoges Valg ved Stemmegivning paa tre nye Bestyrerinder, efter hvilket Følgende indtraadte i Bestyrelsen: Frue Marie Koefoed, Frue Admiralinde de Krieger, og Frue Commandeurinde Wleugel, fød Dorrien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
De med sidste Post indløbne Breve fra St. Croix stadfæste de forhen omtalte gode Efterretninger om Udsigterne til en velsignet Høst. De tale intet om den Orcan, der har hersket i Vestindien, hvoraf man slutter, at den ingen Skade har anrettet paa vore Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Ved at anmelde det nye Lysestøberie, anlagt af Eierne af Stedet Ratzenborg eller det saakaldte gamle Pesthuus ved Kjøbenhavns Vesterfælled, anmærker Udgiveren af Viborg Samler: "Det var at ønske, at man herefter anlagde saa mange og saa gode Lysestøberier, at fremmede Lys ikke skulle indføres i Landet. - Allerede længe er den gode Vesterjydske Faaretælle kjørt ned til Christiansfeldt. hvert Aar, for at omdannes til Lys, som kan kaldes dyrekjøbte, da alt der udregnes i Sølv. Men, at vore egne danske Fabriker kunne levere den ligesaagode, er der ingen Tvivl om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Byskriver Foss i Natskou, bekjendtgiør, at han nu har erholdt Vished om, at der intet bliver af den store Arv, som endeel Familier i Fyen havde gjort Regning paa efter en i Philladelphia afdød Slægtning, Christian Fibiger. Esg., da efter de fra den danske Minister-Residen indhentede Efterretninger en adopteret Søn af bemeldte C. Fibiger er i lovlig besiddelse af hans efterladte Formue.