Jyske Efterretninger, 1786-12-22
Det er uvist, hvorvidt de Nord=Amerikanske Staters Uafhængighed vil gjøre dem lykkelige. Næsten med en almindelig Stemme blev dette for nogle Aar siden paastaaet. Men endnu findes ingen virkelig lovgivende, og udøvende Magt enten i Congressen, eller i en af de forskiællige Stater af America. Ofte maae Kongressen erfare Modstand og Ulydighed, snart i en, snart i en anden Stat, imod dens Beslutninger og befalinger. Dette nye Rige har altsaa endnu ingen virkelig politisk Consistentz. Den bemældte Mangel af en afgiørende Overmagt; de 13 Staters indbyrdes Jversygdom, de tilgrændsende Jndianeres Fiendskaber, Handels og Nærings Forfald, Pengemangel, og fleere andre endnu ikke hævede eller bortryddede Hindringer udsætte endnu for en lang Tid en regelmæssig og varig Opkomst og Orden for denne nye republicanske Stats Bygning. Endnu er det altsaa et vigtigt Spørsmaal, om det ikke havde været lettere for Americanerne at betale de af Moder=Landet paalagde 3 Pences paa et Pd. Thee (hvilket fornemmelig gav Anledning til Revolutionen) end at udreede sig fra den Gield, og betale de haarde Tyngder, som deres nye forandrede Tilstand har paaført dem. Orcanen, som rasede her i Landet den 4 Septembr. sidst, og omkastede saa mange Huse og Lader, begyndte (efter nu indløbne Efterretninger) 2 Dage før paa nogle Vestindiske Øer, og blandt andre paa Barbados, hvor den i sær paa Skibene, anrettede megen Ødelæggelse. Er det altsaa en og den samme Orcan, saa har den tilbagelagt Veien her til Jylland paa 2 Dage og 2 Nætter, som er en Fart paa 15 a 1600 Milles Distance. Thyboer og Morsinger behøve, desværre, nu ikke, at læse nogen Beskrivelse over de Vestindiske Orcaner. Den offentlige Tieneste til Vei=Arbeide (les Corves) skal nu ophæves i Frankerig, da den findes meget betyngende, og dog lidet nyttig, deels for den Efterladenheds Skyld, som derved er udviist, deels for den Udueligheds og Modtvilligheds Skyld, som ukyndige og tvungne Arbeidere altid ved dette og andre slige Leiligheder lade see. Derimod skal Vei=Arbeidet efterdags bestyres ved Entrepreneurer, efter Kunstens Grund=Regler, og den Summa, som da dertil i Penge vorder at biedrage, vil neppe beløbe Halvdelen af Dag=Arbeidets Priis, naar det blev præsteret in Natura, foruden at der da ei behøves saamegen og ofte igientagen Flikkerie. Det er bekiendt, at Elephanterne brugtes meget i Krigen i gamle Dage, og i sær i Jndien. Man erindre, for Ex., de store Antal, som Porus førte i Marken imod Alexander den Store. Endnu bruges de i Krigen med god Nytte. Tippo Sayb brugte dem i sidste Krig ved sin Armee fornemmelig dertil, at de paa Marchen kunde hæve Kanonerne op af Huller og sumpige Veie. Den Engelske Colonnel Füllerton havde en saadan afrettet Elephant ved sin Armee. Denne, naar et Stykke Skyds skulde løftes op, slog sin Snabel om Kanonens Løb, eller stak Spidsen af samme ind deri, skiød derpaa samme rask op, og ligeledes alt meer og meer fremad, indtil Kanonen kom paa fast Grund. Disse Dyr ere ikke alene kostbare i Jndkiøb, men og kostbare i Underholding, endog i Jndien selv. F. Ex. en Rajah (lille Fyrst har vel betalt en Engelsk Capitain for en saadan Elephant 1500 Pagoder; og da 2 1/2 af denne Mynt udgiør over 5 Rdlr., saa bedrog det sig i vore Penge langt over 3600 Rdlr. Til en saadan Elephants Underholding regner man aarlig 100 Pagoder. Desuagtet holde dog de mange smaa Fyrster tildeels 40, ja flere af samme Dyr.