Berlingske Tidende, 1792-11-02
Paris den 15de October. Den vistigste Efterretning fra Armeerne er, at Fiender, ere have været i Stand til at forsvare Staden Verdum, tage forladt samme og overladt den til vore Tropper. gaaer og neral Dillage Beretning derom, som han fra teren ved Regret ved Verduun har den 12te d. M. tilsende. tigsministeren, Borger=Minister, J mit Brev for i Gaargyldte og Dem, at gienden havde Natten mellem den 10de tie afbrærket sin Leir og var gaaet over Maae; og at jeg alde begiør mig paa Marchen, for at besætte Høiene ved Reet og aldring. Jeg opførte virkelig i Gaar, uden de Madsland af Fienden, er Natterie af 6 Tolvpundinger. Ottepundinger paa Høien St. Bartheleme, omtrent Tølser fra Titabeller i Verduun. Da mine Datterier, ene skadefærdige, sendte jeg følgende Opfordring ved en af det Adjutanter samt en Trømpeter til Commandanten i Jnduun, dog med den Befaling, ikke at overlevere den, som Commandanten var en østerrigsk Officeer. Faa Øie er efter forlangte den preussiske General Kalkreuth en Con taget med maa i Landsbyen Slørteur. Jeg begav mig der galge med General Charbant. Efter min Forventning et jeg, at Saneral Kalkreuth paa det ivrigste ønskede Fred let at erholde samme, ganske at forlade det franske Gebet. et Aften sit jeg General Courbieres Saar paa min Opfor og hvilker jeg strax tilsendt General Kellermann og N. C. missarier, og i Kolge hvilket 2 Grenader Compagniet, de Herrer Charhant og Valene i Dag tage Sccoure. detten for Citabeller i Verbun i Besiddel. Opfordring, dateret Regrer den 12te Octbr. General Dillon, Commandeur over den ved Verdun le franske Armee foreslaaer Hr. preussiske Majestæts Com dant i Verduun og der der værende Titadell, at overgive denne Plads, og enten strax eller inden en endnu i Dag stande Tild at romme samme. Under denne Betingelentrer General Dillon, ikke at ville forurolige de preus ske Troppers Tilbagetog, og selv at beskytte Transporterne at de Syge, som skulle bortbringes. Dersom den preussiske Commandant antager dette Forslag, som har til Hensigt at forebygge unyttig Blods Udgadelse, saa vil han derved forbindre en mordersk Beleiring, som endnu i Dag skal begynde. Min Adjutant, Oberstlieutenant Schenet, overdringer dette, og har Ordre ogsaa at bringe mig Svaret. Den preussiske General Corbiers Svar. Jeg har Befaling fra Kongen, at svare Dem paa Deres Opfordring, at i Morgen tidlig skal Secours=Porten blive Dem tilstaaet for at besættes af Kongens og de franske Tropper, tillige. Terminen til Verduus fuldkomne Jndrømmelse skal kunne være den 14de og de Syge bringes bort paa Vogne fra Landet, som skulle blive betalte. Herefter er jeg anthorisert til, at handle og Capitulations=Puncterne, og har iøvrigt den Ære med udmærket Agtelse at være &c. Den 11te huus som General Dumourier hertil, og i Forgaars mødte han, i Følge med General Moreton og 3 Generaladjutanter, under højtlydende bifaldsraab, for Nationalconventens Skranker, hvor han holdte følgende Talle i Borgere og Lovgiver Frieheden selver allevegne, under Philosophiens Veiledning skal den vandre hele Verden igiennem, og efter Nationernes Oplysning nedsætte sig paa alle Troner. Constitutions Lovene, som De nu forfærdige, skulle komne til at blive Grundvolden for Nationernes Lykke og Broderskab. Denne Krig vil blive den sidste, da den uindskrantede Magt vil komme til at bukke under for Fornuften. - Den Armee, hvis Anførelse Nationens Tillid havde overgivet mig, har gjort sig vel fortient af Fædrenelandet. Formindsket indtil 17000 Mand, da fra den 28de August stødte til den, forvieret af Forrædere, som Tugtelse og Skam overalt følger i Hælene, forskrækkedes den hverken over Antallet af 30000 Despotismens Drabanter, eller over deres Disciplin, hverken over deres Trudsker eller første Fremgang. Argonner=Skovens Passer vare de Termovler, hvor denne Haandfuld Soldater, 14 Dage satte sig imod han frygtelige Armee. Lakkengere end Lacademonierne, bleve vi understøttede af 2 Armeer, der vare bestælede af samme Aand, som vi. Vi forenede og i den uovervindelige Leie ved St. Menehould. Fienderne vilde i deres Fortvivlelse forsøge et Angreb, og dette herlig gjorde min Collegals og Vens, Kellermans, militairiske Lobehane ved en Seier. - J Leiren ved St. Manchould have Friehedssoldaterne lagt endnu andre krigerske Dyder for Dagen, uden hvilke endog Mod kunde være skadelig, nemlieFortroelighed til deres Anfører, Lødighed, Taalmodighed og Standhaftighed. Denne Deel af det franske Rige bestaaer af en tør Grund, uden Vand og Brænde; de Tydske ville tænke derpaa, og deres - Blad skal maaskee giøre denne ufrugtbare Strækning, som er befugtet dermed, frugtbar. Aarstiden var meget regnagtig og kold, vore Soldater slet stadte, uden Straae til deres Leier, uden Tæpper, ofte 2 Dage uden Brød, eftersom Fiendene Stilling gjorde det fornødent, at giøre lange Omveig igiennem saadanne Tverveie, som til alle Tider ere meget slemme, og nu ved den bestandige Reau vare gandske blevne fordærvede, thi jeg maae lade forvalterne for Proviant og Fourage, Væsenet vederfares den Ret, at de, uagtet alle Forhindringer af de slemme Veie, den regnagtige Aarstid, de forudsrete Bevægelser, eller saadanne, som jeg maatte skiule, have vedligeholdt Overslødig hed, saa meget det har været dem mueligt, og med Glæde erklærer jeg, at det er deres Omsorg at takke for, at Soldaten er forbleven ved god Helbred. Aldrig hørte sig Soldaterne at kuurre. Sang og Glæde oplivede denne frygtelige Leir, saa at man skulde have holdt den for hine Lystleire, hvor Kongernes Lurus i forrige Tider forsamlede regimenterede Kunstmaskiner til Tidsfordriv for deres Maittresser eller Børn. Haab om at seire styrkede Frihedens Soldater, deres Strabadser, deres lidte Mangel, ere nu blevne belønnede. Fienden har maatter bukke under for Elendighedlog Sygdomme, hin frygtelige Armes finer nu formindsker indtil Halvdelen, døde Legemer og Heste=Andsler udmærke dens Vel; Kellermann forfølger ham med meer end 40000 Mand, medens jeg med et lige Antal rykker frem for at hielpe Nord Departementer og de ulykkelige, men værdigagtede Nederlændere og Lütitkere. - Jeg er blot paa 4 Dage kommen her, for at aftalmed det fuldbyrdende Raad de særskilte Anordninger for dette Vinterfelttog. Jeg benytter mig af denne Leilighed til at bringe dem min Hyldelse. Jeg vil ikke gjøre Dem nogen nye Eed, men jeg skal vise mig værdig til at commandere Friebedens Sønner, og forfægte de Love, som det sonveralne Fol selv skal forfærdige sig ved Deres Megling. - Præsidenten i N. C., Hr. Lacroir, svarede Generalen paa følgende Maade: Børget og General Den Modtagelse, som De har nydt af N. C., udtrykket Dem bedre, end jeg kan giøre det, den Fornøielse, at see Dem. Bliv De ved at forskaffe Frieheden Seier over Despotismen, og at udslette Rebellerne, som ødelægge det og vortes al deres Fædreneland; da skal De erhverve stande. dringer paa Republikens Aarelse og Erkiendtlighed. - tionalondenens Salang atter Giestod af Bifaldder: ser og Tilraad, da General Damasker den inderStrankerne til den Ære at sætte sig. - Jmidlerild Commissarierne ved Armeerne den Efterretning, at l ral Valene allerede var stødt til den kellermannske Arme. terat han havde gjort mange Emigranter, Preuser og og riger til Fanger, og borttaget mange Heste, Stand et Pengeforraad. Emigrant=Anføreren, Marskald. D. lig, var kort forhen ved en Retognestering bleven stort ret i Laaret. Udteg af et Brenfra en preusisk Oster af 16 Oct. Det er skammeligt, som de Udvaaneds have bedraget: res gode Konge. De lovede at forsyn vores Armes med. saasnart vi vare i Frankrig, de forsikrede, at en Contralution vilde udbryde, saamart allede og sig at Livet og nevare sammenlødne Kolt, at Nationalaarderne vilde . ved det første Dage anter af alt dette er lod . . Armes har aldeles intet faaet ved granterne, end vi manglede intet undtagen Drandspanda Traar, d. faldt vore Durie, samt Tydstere haardt, at mange denne Dage. De franske Tropper ere de udvalgteste Kon. . ordination er nu ligesaavel hos dem, som havde. De gjort Spolutioner, som vore Generaler te have kunne end brundre. Deres Artillerie bruge de fortreffelig, de vi den 20de September haverføre med mange brøde 3) Forine. Vi have udsælget skrækkenge Staabadd. . Kugler og Svard have ødelagt, er det minde, men Da gangen, som raser skrækkelig, har bortrykt mange.