JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-31
Formedelst anden Bestemmelse, et min eiende og iboende Gaard No. 12, beliggende ved Torvet paa denne Boe store Gade, underhaanden at faae tilkiøbs. Dens Byg ninger, som er indrettet til Bedrelse for en Familie af Stand, bestaaer af 15 Fag nye Stuehuus med Qvist, 12 Fag nye Baghuus, i hvilket indeholdes en smuk Haugestue 24 Fag Sidehuus og 6 Fag Halvtag. Til Gaarden, som i fordum Tid har været beboet af et Herskab, er en ligesaa smuk som god Frugt- og Urtehauge, der støder til Søen hvorfra haves Udsigt til Dyrehaven; og til Gaarden have endvidere paa Byens Mark 3de gode Jordlodder, 2de gode Engskifter, og en næsten uopskiærlig Tørvelod, hvori indeholdes Tørv af bedste Bonite. I Gaarden, der er rumme lig og stor, er Pumpe, som med en særdeles Lethed give det, endog til et stort Brænderie, fornødne Vand. Med Gaarden kan faaes i Kiøbet et complet Brændeviins=Redskapaa circa 5 Tors. Rum. Liebhaberne ville jo før jo heller melde sig hos mig, da de selv ved at tage Gaarden og den Eiendomme i Øiesyn, vil finde den god og derhos ligesaa skiøn og behagelig, som til Næringsdrivt, beliggende. Skanderborg, den 20de Januarii 1812. G. Wibertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-31
Tyve Favne Bøge Kløvebrænde er at faae tilkjøbs hos Sødring i Linnaae pr. Amaliegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-31
Paa Landeveien fra Aarhuus til Frysenborg Skov elle derfra og paa den almindelige Landevei til Weyerslev, et den 31te f. M., tabt en Otting Sæbe. Den eller de som maatte finde samme vilde behage at anmelde det paa AdresseContoiret i Aarhuus, og er Eieren ligesaa villig som pligtil at give Finderen en raisonabel Douceur. En Søepolt, som, saavidt kan kiønnes, har været brænpaa venstre Forhov, er indtaget her paa Gaarden, og oplyses herved til Afhentelse af dens Eier saa hastig muelig imed medgaaende Omkostningers Erstatning. Skulle inge Eier indfinde sig, da bliver den bortsolgt ved offentAuction Tirsdagen den 4de Februarii førstkommende, og Formiddagen Kl. 10, her paa Gaarden. Ristrup, den 25de Januari 1812. J. L. Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-31
To Stuer med Kiøkken og Spisekammer, er at faae i Leie til førstkommende Paaske Flyttetid hos Grovsmed Be
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Udenlandske Efterretninger. (af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.) Forsættelse om Dannebrog-Ordeners Kapitul. 6) Til Riddere af Dannebrogen ere allernaadigst blevne udnævnte: Contre=Admiral Lykken. Kammerherre Major v. Bucvald. Kherre Baron v. Selbye. Kherre Greve af Reventlow. Kherre Amtmand v. Løvenskjold. Conferentsraad og Amtmand Leth Sommerhielm. Ritmester Greve af Holck Winterfeldt. Etatsraad Birch. Etatsraad Mathiesen. Oberst v. Grüner. Oberst v. Krag. Oberstv Waldet. Commandeur Lassen, i SøeEtaten. Amtmand Koren. Etatsraad Ahrenz. Etatsraad og Prof. Cramer. Oberstiteutenant v. Tidemann. Kammerjunker Major v. Qvalen. Justitsraad Bull. Justitsraad v. Schmidt Phiseldek. "Justitsraad Bang. Justitsraad Scheel. "Major v. Lange. Prem. Major b. Wildenrath. Major v. Bruun. Major d'OrignyCapitain Holm, i Søe-Etaten. Capitain Stephansen, Søe-Etaten. "Major Guillaumo. Amtsprovst Herz. Amtsprovst Mønster. Amtsprovst Lykken. Stiftsbrovst og Prof. Clausen. Prof. Brorson. Agent Ryberg. Bankdirecteur Larsen. Kammerraad Nord berg, Dannebrogsmand. Consistorialraad Aschehoug. Ritmester v. Friboe. Capitain v. Koppen. Capitain P. Prangen. Capitain=Lieutenanterne Suenson, Bagger, Holsten, i Søe=Etaten. "Divisions=Qvarteermeer v. Scholten. Stadshauptmand Trane. Capitain Cramer. Prem. Lieutenant Ch. Lütken, i Søe-Etaten. Prem. Lieut. M. Lürken, i Søe-Etaten. Stabs=Capit. b. Ahlefeldt. Prem. Lieut. Prytz, Sec. Lieutenanterne Kraft, Klink og Paludan, alle i Søe-Etaten. Second Lieut. v. Rüdiger. General-Consul Pedersen. Stiftsphysikus Petersen. Consul Ulrich. Consul Heigelin. Prøvst Frimann. Foged Schorn. Provst Friderici. Mag. og Rect. Block. "Skibsbygmester Larsen, Dannebrogsmand. "Rustmester Kyhl, Dannebrogsmand. Raadmand Aal. Kiøbmand Lysholm. Assurance Mægler Wissely. Jnspecteur Bruun. Provst BrechKiøbmand Mørch. Rector Jæger. Overlærer StourPlatou. Sognepræst Qvale. Kiøbmand ChristiSkibsmaaler Eskildsen. Mægler H. J. Heelsw. Balletmester Galeotti. Kiøbmand C. Stoltenberg. Kiøbmand H. Stoltenberg. Sognepræst Hierild. "Jnstructeur Schwartz. Jnstructeur Rosing. Kiøbmand Holter. Kapellan Krag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
7) Til Dannebrogsmænd ere allernaadigst blevne udnævnte: Maanedslieutenanterne: "Kock, Holm, Krag, Risom, Oldeland, Ohm, Trolle, "Warming, Weise, Brandt, Farmer, Fæster, Falck, Beck, alle i Søe=Etaten. Holzførster Petersen. "Maskinbygger Kretz. JnspecteuLahndorff. Strand=Toldbetient Kuhnmunk. Kiøbmand Bang. Hof=Instrumentmager Larshoff. Fortopianofabrikant Uldahl. Proprietair Glad. Batteriechirurg Simesen. Jnspecteur Schulz. "Skibscapt. Sølling. Skipper Osmundsen. Skipper Luytkis. Skipper Henrichsen. Skipper Ambiørnsen. Skipper Hansen. Degnen Larsen. "Lærer Petersen, ved Søe-Etatens Underofficeerskole. Seil, Flag og Compasmager Weilbach. Gartner Teisner. Skolelærer og Kirkesanger Høyer. Organist og Orgelbygger Jngolstad. "Nielsen, Pælebukker=Qvarteermand. Falster, Skolelærer og Kirkesanger Lars Forsæt den yngre, Forligelses=Commissair og Klokker. Hvolen, Lehnsmand. H. Chr. Møller, Qvarteermand af Holmens Haandværkstok. N. Hansen, Formand ved Holmens Haandværkstok. P. N. Leien, Skoleholder og Kirkesanger. Chr. Møller, Selveier. Bruhn, Klokker og Skolelærer. "Lars Olsen, Gaardmand og Udflytter. O. N. Lolandsaas, Skolelærer. J. Tronsen Eggen, Gaardmand og Kunstarbeider. J. S. Aalboe, Gaard bruger. Jon Dalen, Huusmand og Kunstarbeider. M. Jensen, Skolelærer. "P. Larsen, Sergeant ved Livgarden til Fods. N. P. Elsøe, Commandeer=Sergeant ved 2det jydske Jnf. Reg. 3die Bataill. C. P. Od gaard, Foureer ved samme Reg. og Bot. U. M. Næs trup, Corporal ved samme Reg. og Bat. Jæger=Comp. J. Petersen, Qvarteermester. Kock, Baadsmand af Aarhuus Flotillen. P. Juul, Baadsmand af Fladstrands Flotillen, J. Sørensen, Underofficeer sammesteds. Jacob Stage, Underofficeer sammesteds. S. Larsen, Underofficeer ved den norske Søe-Defension. "N. Hansen, Bombarderer af 21de Artill. Comp. H. Sievers, Bombardeer af den holst. Artill. Brigade. J. J. Schottborg, Garder ved 2det Comp. af Livgarden til Fods. "M. Alsløw, Grenadeer ved Hs. H. Prinds Christian Frederichs Regiment. "J. Kikop, Grenadeer ved samme Regimt. "R. Thomsen lille Løytofte, Grenadeer ved samme Regmt. H. Straafeldt, Musqueteer af Khavns Jnf. Regiment Fr. Schulz, Soldat af Khavns Jnf. Regiment. Chr. J. Friistrup, Musqueteer ved 3die jydske Jnf. Regmts4de Batailton. Ch. Staal, befaren Matros og Qvarteermester. Fr. Block, Matros af 2den Division. M. Jørgensen, heelbefaren Matros. Lunøe, Underkansneer ved Flotillerne i Jylland. J. N. Normannvigen, Matros paa de Nordlandske Jægter. K. Carlsen, norsk Matros.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Formedelst indtrufne Omstændigheder er Bestemmelsen af Kapitelstaxten for Siellands Stift udsat til Midten af Februar d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Den for sin Godgiørenhed bekiendte Grosserer og Ridder Peder Peschier i Khavn døde den 16 dennes, og blev den 23de begravet med megen Pragt; over 40 Vogne fulgte Liget. Han var født i Gens, hvor hans Fader var Apotheker og Borger. Sammesteds opdroges han med sine mange Sødskende, og opofrede sig til Handelen; gik først som Kiøbmand til Genua, siden til Lissabon, hvor han var en kort Tid etableret; tog derpaa til Amsterdam, hvorfra han (i 1768) nogle og tredive Aar gammel, kom til Kiøbenhavn, hvor han siden stedse har opholdt sig. Han giftede sig i Octbr. 1784 med en Datter af Contre Admiral Grodtschilling, der sørger som Enke uden Børn. Han var siden 1794 en af de 7 Kirkeværgere for den Franske reformeerte Menighed. Den Peschierske Familie er meget talrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
En Brandfoged paa Landet i Lolland spørger i sin kristelige Enfoldighed i Marida Avis : som ikke Kongen har befalet, at ved hver Landsbykirke skal være nogle Brandredskaber til Betryggelse mod Jldsvaade, ikke allene for Kirken, men og for Andres Boliger, Det ved Soesmarke mishandlede unge Menneske skal nu være fuldkommen helbredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Sidstafvigte 4de Januar om Aftenen Kl. 7 til 8 afbrændte en Gaard i Lykkebye, Tullebølle Sogn paa Langeland. Som man fortæller, opkom Jlden derved, at en Pige, der undertiden havde Tilfælde af Slag, var gaaet ned med en tænde Lygte i Tørvehuset, hvor Slaget kom hende paa, og hun tabte Lygten, som i Faldet sloges sønder, hvorved Lyset kom til at tænde nogle Blaar. Da Pigen kom til sig selv, havde Jlden allerede grebet saa vidt om sig, at den ikke meere kunde dæmpes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Aarhuus. Aarhuus Stifts Capitelstaxt for 1811. Rug, a Tønden. 24 Rdlr. 5 Mk. Byg . . . . . . 15 - 1 - Havre . . . . . . 8 - 5 - 8 s. Boghvedegryn . . . 24 - . - Smør . . . . . 165 - . - Fra den samme velgiørende Haand, der saa ofte og nyelig saa udmærket har været udstrakt til de Nødliden des Lindring, har ogsaa jeg modtaget en Gave af 25 Rbd. til Vederqvægelse for de Ulykkelige i Byens Arrester, hvis Forbrydelser har berøvet dem Frieheden og med den En nen til at fortiene. Efter den høie Givers Villie blev disse, paa den Tid 11 i Tallet, paa Hs. Majestæts ved allernaadigste Konges Fødselsdag, rigelig bespiist med et godt Middagsmaaltid, under hvis Nydelse ogsaa Fængslernes mørke Vraaer gienløde af gode Ønsker for den elskede Fyrste og af inderlig Tak til deres Velgiører, de vilde, at ogsaa de skulde føle Glæde paa denne for al redelige Danske saa kiære Dag. - Til fremdeles Vederqvægelse for de samme Elendige i denne Vinter har jeg endvidere ved Hr. Cantor Kabell modtaget 66 Rd. 5 Mk. 12 s., som givne af Selskabet i Kronprindsens Klub, Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag. Enhver af de ædle Givere modtage min varmeste Tak med Fo sikkring om den samvittighedsfaldeste Anvendelse af deres Gaver. Aarhuus, den 1ste Febr. 1812. J. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Fra et Borger=Selskab, forsamlet hos Hr. Ræmis sidstl. 28de Januar, er mig tilsendt 40 Rd. 4 Mk. 8 s. til Understøttelse for danske Søemænd i engelsk Fangne skab. Diffe ædle Medborgere være hiertelig takket fo denne Gave, der, med Byens øvrige Bidrag til Lindring for vore lidende Landsmænd, førstkommende Maji sk. vorde sendt til Kiøbenhavn, for at opnaae sin videre Bestemmelse. Aarhuus, den 31te Januarii 1812. N. K. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Engelland. Besvarelserne paa de Kongens Læger forelagte Spørgsmaale, angaaende hans Tilstand, stemme alle overeens i, at Hs. Majestæt ikke er i Stand til at varetage de Kongelige Forretninger. J øvrigt er hans Legems- og Sindstilstand ikke slettere end ved den sidst tildeelte Angivelse, og skiøndt der var den største Usandhulighed for hans Helbredelse, mistvivlede de dog ikke landske om samme. - Bladet Alfred meddeler en Tabel hver Englands Krige fra Revolutionen 1688, hvoraf man seer, at Englands Gield ved sidste Krigs Begyndelse 1803 var 619 Millioner, og at den aarlige Jnd lægt nu er 23 Millioner, men hvad Gielden i disse otte Aars Krig er steget, sees ikke. J London er i forrige Aar født 20654 Børn og døde 17043 Mennesker. London forskiønnes ret i den senere Tid, nye Gader, jo endog hele Stæder, lægges til. Saaledes er en Stal bleven lagt til i Menigheden Chelsen, og en anden i Js lington, og for nærværende Tid er over 2000 Bygningen Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Nordamerika. Amerikanerne har i forbigangne Aar ført Krige med nogle indianske Nationer, iblandt andre med Potawatemins-Jndianerne, som vare opæggede til Opstand af en foregiven Profet, der endog vovede at levere den amerikanske General Harrison en Bataille, men Profeten godtgjorde ikke sit Foregivende ved Udfaldet, og blev total slaget. - Korrespondenen mellem den amelikanske Gesandt i Kiøbenhavn, Erwing, og den danske Statsminister Rosenkrantz, angaaende de amerikanske Skibes Opbringelse, er forelagt Kongressen. Den første beklager sig over, at de amerikanske Skibe som havde be salt Tolden i Sundet, og havde gode Papirer, ere blevne briisdømte af de danske Priisretter, fordi de gik under sagelsk Konvoi. Han mener deraf ingen Grund kunde siges til at erklære dem for Priser, da de vare tvungne til at skutte sig til Konvoien, og havde, deres gode Sahvidst, ikke engang modsat sig de danske Kapere, men den danske Minister beraaber sig paa, at de aldeles ikke saatte findes i nogen fiendtlig Konvoi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
(af ovennævnte Blade.) Efter de nyeste Forordninger, som ere udkomne i Hamborg angaaende Konskriptionen, skal de, som for at undsaae den, frivillig have lemlæstet sig selv, ansættes til Punnerere eller Skandsegravere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Man har oversat den chinesiske Straffe=Lovbog paa Fransk. Nogle Steder af samme kunne give et Begreb om dens Aand og Væsen. Jblandt de tre ved samme bestemte Dødsstraffe er ogsaa Sønderhuggelse i tusind Stykker eller Knivdøden, saaledes kaldet af et vist Antalskierende Jnstrumenter, hvoraf hvert er betegnet med det Lems Navn, det skal giennembore. Strangulering, er den almindeligste Dødsmaade; thi i dette Tilfælde overgives det døde Legeme til de Paarørende til Begravelse, da i de andre Tilfælde Regieringen skal lade Hovedet indsalte og opbevare til Advarsel. Med Penge kan imidlertid enhver Legemstraf afkiøbes, saa at den Rig kan for sine Penge kiøbe den grusomme Fornøielse at pine og marte sin Fiende o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Ved en Jldebrand i Konstantinopel kom en græsk TolksHuus i Brond. Han reddede den største Deel af sine Skatte og Møbler, men forglemte et Barn, som man snart ikke meere kunde komme til, da Huset stod i Luer. Faderen troede Barnet allerede uden Redning, da hans Huushund i det samme styrtede ud af Huset med Barnet i sit Gab og lagde det langt derfra paa Troppen hos en af hans Herres Venner. Hans Herre gar ham derfor en Belønning, som var lige saa skrækkelig som besyndertig. Han dræbte Hunden med egen Haand og fortærede den i Selskab med sin Familie i et stort Giestebud, som han anstillede til hans Ære. Over Bordet gav han denne Grund for sin Fremgangsmaade: Hunden var for ædel til at blive en Spise for Orme. Den skal blandes med Menneske blod, for at de derved kan blive meere høimodige, følsomme og dydige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Bekiendtgiørelser. I Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Födselsdag opføres paa det dramatiske Selskabs Theater i Aarhuus, Söndagen den 2den Febr. Kl. 5, Menzikof og Dolgoruchi eller De Forviste, Skuespil i 3 Acter efter Lamarteliere og Lasontaine, af N. T. Bruun, samt nogle i samme Anledning forfattede Chor og Sange. Indgangen aabnes Kl. 4 1/2. Aarhuus, den 27de Januarii 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Onsdagen den 5te Febr. om Aftenen Kl. 5. holdes General Qvartalforsamling i Kronprindsens Klub, hvortil Dhrr. Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen. Den Korimodige Giver, som i et Brev uden Navn, til Bogtrykker Lund i Aarhuus, har sindt undertegnede brandlidte Mand 50 Rdlr., hvilke jeg efter hans gode Forlangende ved sikker Leilighed har imodtaget, takkes paa det ærbødigste, og tilønskes ham Himlens evige Velsignelse. Jelling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Siden sidste Bekiendtgiørelse har jeg til Frue Thaarumodtaget fra S. C. 5 Rd., fra en anden Arnævnt Velgiørerinde 5 Rdr., og fra en hæderlig Embedsmand i Aarhuus, som ikke her vil nævnes, 5 Rdlr., hvorfore paa det allerforbindtligste takkes. Ogsaa disse 15 Rdlr. ere afsendte til det lidende Huus. Randlev, den 29 Januar 1812. N. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Tirsdagen den 18de d. M., inedet for den forhen berammede 11te, agter jeg ved offentlig Auction, som holdes paa Stedet, og om antageligt Bud skeer, at bortsælge min eiende og paaboende Gaard, beliggende paa Studsgade, som er en af Byens Hovedgader, og hvorigiennem falder betydelig Passage. Gaarden, der lettelig kan indrettes til Kiøbmandsbrug, bestaaer af 14 Fag Stuehuus og 12 Fag Sidehuus, alt 2 Loft høi, særdeles stærk Bygning, har i begge Etager endeel rummelige, beqvemme og smukke Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer, en god og tør Kielder, Bryghuus og Staldrum, samt gode Lofter; desuden et stort Halvtag, en rummelig Gaardsplads og en smuk Have, med endeel gode Frugttræer udi Eiendommen kan daglig tages i Øiesyn, og tiltrædes førstkommende Paaske Flyttetid. Aarhuus, den 1ste Februarii 1812. J. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Da fra Landet af ikke allene indføres forfærdiget Smedearbeide, men endog Landsboesmede fordeiste sig til at arbeide her i Byen, hvorved Smedelauget finder sig høilig fornærmet, saa advares herved imod saadan Misbrug og lovstridig Adfærd, der i Fremtiden ikke taales, men enhver, som heri fremdeles forseer sig, maae vente sig alvorligen tiltalt og straffet efter Anordningerne. Aarhuus, den 1ste Febr. 1812. Søren Haubroe, Oldermand for Smedelauget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Foreløbigen bekiendtgiøres: at den af Samtøe Roeslotille under Hr. Premierlieutenant og Ridder Fogs Commando, opbragte og priisdømte Galease, Christine Marie, beliggende i Aarhuus Havn ved Bye-Broen, bliver ved Auction bortsolgt midt i Februarii Maaned. Den bestemte Dag, hvorpaa Auctionen skal holdes, vil nærmere blive averteret. Aarhuus, den 1ste Febr. 1812. Fontenay. Storm, Lieutenant i Søe-Etaten. Krigs-Commissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
At jeg fra Dato etablerer mig som Kiøbmand, har jeg herved den Ære at bekiendtgjøre, og vil mine Bestræbelser gaae ud paa, at vinde mine Venners Tilfredshed. Aarhuus, den 1ste Februarii 1812. Christian Linaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
En hvid Syepose, hvori et kommetørklæde, er funden paa Klubben ved sidste Bal, som Eieren kan afhente paa Adressekontoiret. - Derimod er et hvidt Lommetørklæde, og en Handske bortkommet, som bedes indleveret sammested. Et Sted paa 4 Fag, og et Dito næst ved, paa 2 Fe begge med Haugeplads, er underhaanden at faae tilkiøbs enten samlet eller adskildt, og kan tiltrædes næste Paa Flyttetid. De om abcorderes med L. Jørgensen. Aarhuus, den 1ste Februarii 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Lybske Pølser faaes hos Kiøbmand Jordan Tvende sorte Halv=Silke=Tørklæder er funden paa Canske gade, uden for Madame Bechs; imod dettes Bekostning og en passende Findeløn, kan de faaes hos Hr. Matzetta paa Klubben. Underhaanden er en nye moderne Seng til 2de Personesamt en stor og vid Mantelsæk, at faae tilkiøbs. Anviisningen giver Adressekontoiret. Hvor Staldrum til 3 a 4 Heste og 3de Køer, med Forrageloft, tilligemed et Kudskekammer, fra Paaske Flyttetier at bekomme, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
En Skibsaare er den 29de d. funden ved Aarhuus Klind- og kan mod lovlig Legitimation og Omkostninger faaes hos Schieringmunkgaard, d. 1 Febr. 1812. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Den 28de Januarii om Aftenen, er af min Stald bortstiaalen en bruun Hoppe, 4 Aar gl., med sort Hale og Mank, 2 hvide Bagfodder, lidet overhoven, i god Stan og vel skabt. Hvo som kan give mig Oplysning om samme loves en god Douceur. Søren Sørensen Battep. i Thiset Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
Hans Majestæt har allernaadigst behaget, fra den 3die d. M., at overdrage Bedemands- og de dermed forbundne Gravertieneste ved Domkirken til Undertegnede, hvortil Enhver vilde behage at henvende sig. Aarhuus, den 29 Januarii 1812. J Bek, boende paa Domkirkegaarden,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
imellem Bispens og Viinhandler Fullings Gaarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
at jeg igien er forsynet med extra godt Hvedemeel, tiener til behagentlig Efterretning for Lysthavende. J. Simmelkier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
En Student, som i 9 Aar har beskiestiget sig med Børns Underviisning, ønsker sig en Condition i samme Fag til næste Maidag mod en billig Løn og honet Omgang. AdresseContoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-01
For en ædruelig og skikkelig Møllersvend der kan forestaae et Mølleværk, bliver til 1ste Mai en god Condition af faae paa en Vandmølle i Nærheden af Horsens; hvo der attraaer en saadan Tieneste melder sig paa Aarhuus AdresseContoir eller hos 8 Raben, til Peterslyst pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-04
Indenlandste Efterretninger. Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-04
Kiøbenhavn, den 31 Januarii. Tirsdagen den 28de Januarii blev Hs. Majestæt angens høie Fødselsdag celebreret ved Hoffet; om er Hs. jestæts Tal. paa 40 Couvertsvorved Ridderne af Et kanten ey Stokkors af Danlebrogen i Odensdragt vare tilsagt at spise; Ordens kommandeurerne, Ridderne af Dannebrogen og Danbrogsmændene spiste ved 6 Gallataffler, dækket paa Ho Couverts, om Aftenen var Cour og Apartement, I derefter det Kongel. Bunterads Taffel 52 Couerts og Marskals Tafflet 90 Couverts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-04
Ved allerhøieste Rescript af 27de dennes har Hs. kongel. Majestæt anordnet følgende: Vi ville allerbadigst have fastsat at de Riddere af Dannebrogsdenens 4de Klasse, som Vi benaade med Dannelogsmændenes Hæderstegn, skulle bære Sølvforset paa Instre Bryst og venstre Side af Ridderordenen, den vedblive at bære i Knaphullet, hvorimod de Danbrogsmænd som Vi have benaadet eller herefter haatte benaade med Dannebrogordenens 4de Klasse, skulle bære denne Ridderorden oven over Sølvforset, sukket i samme Baand i Knaphullet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-04
Fremdeles har Hs. Majestæt under 28de dennes lernaadigst ladet udstæde følgende Kongelige aabne brev angaaende de den fremtidige Bestemmelse af dannebrogsmændenes Hæderstegn. Vi Frederik den Slette, af Guds Naade konge til Danmark og Norge &c. &c. Giøre vitterligt: det var stedse Vort landsfaderlige Ønske, at kunne, og Beviser paa Vor Kongelige Hyldest og Naade, opmuntre og belønne Enhver blandt Vore Undersaatter, om hvem det blev Os bekiendt, at han, efter sin Stilling, havde udmærket sig ved Fortienester af Fædrelandet. - Derfor satte Vi Dannebrogens Orden i nærmere Forbindelse med det ypperste Ridder Samfund i vore Stater; derfor udvidede Vi den saaledes, at den, giennem i Grade. kunde give Adgang. til forøget Hæder ved stigende Ridkiærhed for at fremme hvad der er gavnligt og stort; derfor stiftede Viet nyt Pant imellem Os og Dem blandt Landets trofaste Sønner, som, ved riddetlig Tænkemaade og følgerige Handlinger, endog under mindre gunstige omstændigheder havde beviist sig værdige til at fremstaae som Dannebrogens Mænd i Vore Ædles Kreds. - J lige Hensigt kundgiøre Vi her Vor allernaadigste Beslutning om: at de Dannebrogens Sølvkors, hvilket Vi bestemte til, ved Siden af begge Vore Ordener, at være et udvortes Tegn paa erkiendt Borgerværd, herefter ei skal være Medlemmerne af vore Ordeners Kapitul samt Vore Dannebrogsmænd allene forbeholden: Men at Vi, ligesom Ve finde en fyldestgiørelse i Selv at bære dette Hæderstegn, end videre, saavel nu som i Fremtiden, dermed ville udmærke Dem blandt Vore Riddere af Dannebrogen, som, ved uafbrudt Jver for Vor Tieneste og Fædrelandets Held, have bestræbt sig for end ydermere at forøge de Fortienester, for hvilke noget at Olnens Hæderstegn blev dem tildeelt. - Vi ville derfor allernaadigst have de Bestemmelser herom, der indeholdes i Vort aabne Brev af 28 Junii 1808, og i Vor Anordning for Dannebrogsmændene af 28de Januarii 1809, udvidede og nærmere forklarede derhen: At naar det maatte behage Os at benaade nogen Storkors, Commandeur eller Ridder af Dannebrogen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, da skal dette at ham altid bæres tilligemed Ordenen, og tiene ham til et nyt udmærkende Tegn paa Vor Kongelige Naade og Velbehag. Og skal hver Ridder af de benævnte 3de Klasser, der saaledes med Sølvkorset benaades, som Dannebrogsmand navnligen opføres paa Dannebrogsmændenes Liste.