JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Ved Forslaget om at lade Sukkerraffinadeurernes under Forarbeidning værende eller i Behold havende raffinerede Sukkere ansees som Oplagsbeholdning, maatte der, efter den Tilforordnedes Formening, tages særligt Hensyn til Vanskeligheden i at optage slige Beholdninger, ei alene fordi Qvantiteten ikke let lod sig udfinde af den Deel, som var under Bearbeidning, saasom Kogning, Kyring &c.,men ogsaa fordi Forholdet mellem det paa Oplag tagne raae Sukker og det kogte, endnu ei raffinerede, Sukker samt Syrop, letteligen vilde lede til Misforstaaelser mellem Oplagshaveren og Toldvæsenet. En saadan Bestemmelse vilde rimeligviis ogsaa fremkalde Andragender og lignende Begunstigelser fra andre saasom fra Seildugsfabriindustrielle Anlæg kanter og Rebslagere for Hamp, som maatte haves paa Creditoplag.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Jndtægt . . . . 238,958 Rbd. Denne Omstændighed turde Tarifcommissionen naturligviis ei tabe af Sigte ved Toldreguleringen, og skjøndt Ballancen kun udviser – og, da den maatte støtte sig til faste, i de foregaaende Aars Jndførselstabeller begrundede, Talstørrelser, ikkun kunde udvise - 198,549 Rbd., har der dog maattet calculeres paa en Stigning heri indtil 35,000 Rbd., som maatte tjene til at dække de Misregninger, som Calculerne til Balancen mulig maatte indeholde, ved forde i Jndførselstolden forhøiede Artikler at antage et uformindsket Jndførsels qvantum og altsaa en fuldkommen, til Toldforhøielsens Størrelse svarende, Jndtægtsforøgelse. Heraf fremlyser, at der for Regjeringen vilde fremstille sig væsentlige Betænkeligheder ved at approbere nogen fireret Regulering af Sukkertolden, som udviser et mindre Beløb end disse 234,000 Rbd., der med Grund kunne antages i sin Tid at blive Resultatet af Udkastets Tarif ansættelse. Naar man hermed sammenligner den af Pluraliteten af Committeen foreslaaede Toldansættelse af 2 Rbd. 8 sk. pr. 100 Pd. for alle Slags Sukkere, vilde Jndtægten blive af 8,500,000 Pd. a 2 Rbd. 8 s. pr. 100 Pd. . . . 177,083 Rbd. af 1000,000 - a 2 pr. do. hvorved altsaa vilde tabes mod ovennævnte Calcule . . . . . 33,000 Rbd. (Fortsættes i næste Nr. KjøbenhalTrykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
delse. sen. for de en til evposter By. privilegerede. (St. Derlingske derlissements. politiske idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg Mandagen den 23de Mai.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
London, den 13de Maj. – Forslaget angaaende Damers Adgang til Parlaments=Forhandlingerne gav Anledning til følgende Optrin. Hr. Kearsley yttrede, at ethvert hæderligt Medlem, der var velsignet med Døttre eller med en Kjæreste, vistnok vilde sende dette urimelige, latterlige Forslag hjem igjen med et Nei. (Eil Ei!) - Dr. Bowring. bemærkede, at Damernes Nærværelse vilde bevare Anstanden og lægge en venlig Tøile paa de mandlige Lidenskaber (Latter). Nu reiste sig Hr. Villiers. Rigtignok - sagde han - er jeg hverken velsignet med Døttre eller med en udvalgt Skat, føler heller ingen Trang til, ved politiserende Damers Nærværelse at faae mine mandlige Lidenskaber, eller en mulig parlamentarisk Tilbøjlighed til Portviin, Ale eller Whiske holdt i Tømme (Latter); men alligevel maa jeg stemme mod dette Forslag. Ak! hvor mange Slags Venner have vi dog ikke i dette Huus: Venner af Kirken, Venner af Forpagterne, Venner af Folket, og nu endogsaa Venner af Damerne! Dette Forslag vilde i Sandhed fremføre en organisk Forandring (Latter). Men jeg indseer i Grunden ikke Nødvendigheden deraf, og troer ikke, at de vedkommende Smukke selv have ønsket det. Saavidt jeg veed, hersker der ikke i saa Henseende nogen truende Bevægelse blandt Damerne; de have ikke heller indgivet nogen Petition. At tilstede dem Adgang til Galleriet vilde rigtignok ikke skade noget; men vilde Sagen blive staaende derved, (Hør!) Snart vilde Damerne - de ere, som bekjendt, af en noget begjærlig Natur (Latter) – forlange Adgang til Bibliotheket og de andre Værelser; de kunde drive det endnu videre, maaskee til disse Bænke, hvor vi sidde. (Latter, til Orden!") Det vilde ogsaa være umuligt at tilstede saa mange Damer Adgang, som Huset har Medlemmer. Skal i saa Fald Rettigheden at gjøre et Udvalg tilkomme Hr. Ministeren for det Jndre, Hvor let kunde han ikke udsætte sig for den Mistanke, paa en uretfærdig Maade at have givet Damer af en vis Classe Fortrinet, (Latter. Vilde ikke Oppositionen snart hviske paa hans Bag, at han havde ladet sig ledes af slette Bevæggrunde, (Latter). Under alle Omstændigheder er denne en saa kilden og mangesidig Sag, at der vil udfordres trende Sessioner til rigtigt at overveje den."
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Paris, den 11te Maj. – Alle Journaler ere opfyldte med Beretninger om de sørgelige Følger af de over hele Frankerig stedfundne Oversvømmelser, Vandet i Seine-Floden steeg til samme Høide som i Aaret 1792. Flere af St. Clonds Alleer stode under Vand, og den ligeledes udtraadte Marne blev af Seine Strømmen trængt et betydeligt Stykke tilbage. Qvaien St. Paul, Rue de la Mortellerie og flere Qvarterer, i Omegnen af la Greve og Raadhuset ere oversvømmede og Jndvaanerne i disse folkerige Gader tænke blot paa at redde saa meget som muligt. Nedenfor St. Denis og Bizons er hele Egnen en stor SøChaton, Chausseen fra Bougival og Port Marie ere oversvømmede og Strømmen udstrækker sig til Skrænten, af St. Germain. Seinen er traadt en halv Miil langt ud over sit Leie. Meer eller mindre sørgelige Angivelser indløbe fra Metz, Nancy, Bourges, DijonSemur og andre Stæder. Ved Chatillon sur Seine ere Broerne bortrevne og en Deel af Staden mangler al Forbindelse med den øvrige. Blandt de af Strømmen bortrevne Gjenstande er ogsaa en Dampmaskine af 120,000 Frankers Værdi. Byen Troyes ligger som omkrandset af et Hav. Paa mange Punkter ere Landsbyerne afskaarne fra hinanden. Tabet af Mennesker, Qvæg, Effecter, Broer og Veje kan ikke beregnes og vil formodentlig i Kamret give Anledning til et Lov-Udkast om en Special-Credit. Paa mange Steder har man allerede begyndt med Privat-Samlinger. Her i Paris faldt Floden betydeligt i GaarPhare paastaaer, at et Corps paa 5000 Mand. med 300 Heste og noget Feldt-Artilleri drages sammen i Pau, for med det første at afgaae som Forstærkning til Fremmed-Legionen i Spanien. Herr Mendizaval skal endog i dette Øjemeed have hidsendt 1,000,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Portugal. Om Prinds Ferdinands Overreise fra Portsmouth til Lissabon meddeles Følgende: "Den unge Prindses Afreise fra Portsmouths Havn var imponerende i sin Art. En stor Mængde Mennesker havde forsamlet sig i Omegnen af Havnen, paa Quaierne og i Admiralitetsgaarden, for at see ham indskibe sig; man bemærkede deriblandt mange Damer og Personer af de høiere Stænder. Kl. 12 1/2 kom Prindsen kjørende til Havnehuset; Vagten modtog ham i Parade med sænkede Fahner. Den tunge Afsked fra hans Fader og Broder var allerede overstaaet; han ledsagedes kun af sin Fætter, Fyrsten af Leiningen, og af de engelske, portugisiske og tydske Herrer, der skulde følge ham om Bord og tildeels til Portugal. Under Kanonernes Torden gik man under Seil, medens Matroserne, der vare opstillede paa deres Skibes Raaer, raabte Hurra til Afskeed. Reisen gik imidlertid ingenlunde saa rask og lykkelig for sig, som man havde ønsket og haabet. Allerede samme Aften maatte der kastes Anker ved Cowes, en lille Havn paa Øen Wingt, da Havet gik høit og en Storm var i Anmarsch. Dagen efter nødtes man endog til midt paa Veien til Portland, at vende om igjen, og atter at søge Beskyttelse i Havnen ved Cowes. Denne var en af de ubehageligste Dage, samtlige Reisende bleve søsyge. Den tredie Dag henimod Aften naaede man omsider Portland, hvor der kastedes Anker. Men Langfredag havde man den værste Tour. Af den heftige Vind blev en Storm, Dampbaaden kastedes voldsomt omkring paa Bølgerne, og først Kl. 9 om Aftenen naaede vi lykkeligt Jndfarten til Plymouths snevre Bugt. Næste Morgen erfarede vi, at dette ikke var skeet uden stor Vanskelighed, og at Skibet havde været i stor Fare for at kastes ind paa Klipperne.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Ved alt Dette opførte den unge Prinds sig modigt og med Værdighed. Han var bestandig lystig naar han viste sig paa Dækket. Det besluttedes at oppebie i Plymouth bedre Vejr, og vi opholdt os her indtil anden Paaskedags Morgen, da vi atter lettede Anker ved klar Himmel. Vi kom tæt forbi Eddystones berømte Fyrtaarn og vare derpaa snart i Biscaias Bugt. Man havde lovet os, hiin Side Finisterre at finde en mildere Himmel og stadigt Vejr, men dette vedblev at være lunefuldt. Havet var uophørligt uroligt og i bestandig Bevægelse, og havde en Havn blot været i Nærheden vare vi vistnok flygtede derhen.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Endnu den sidste Nat havde vi, da Portugals Kyster, allerede vare i Sigte, en Storm at udholde, der syntes os alle frygtelig. Den 8de April om Middagen viste sig endelig Sierra da Cintra og Rocca da Lisboa. Henimod Kl. 1 løbe vi ind i Tajos Munding, medens Forterne San Juliao og Bugio, der slutte Havnen, hilste os med Kanonernes Torden. Det majestætiske Lissabon aabnede lidt efter lidt sin pragtfulde Beliggenhed for vore Øine. Solen skinte mild og varm; vi opdagede grønne og blomstrende Buske langs Kysten. Men de derpaa følgende Scener frembøde virkelig et herligt Skuespil. Utallige Baade, nærmede sig med høje Embedsmænd og Øvrighedernes Repræsentanter; en broget Vrimmel Smaabaade, opfyldte med Nysgierrige, fulgte dem. Skibene paa Tajo vare smykkede med tusinde Flag, Kanoner tordnede fra dem alle og fra alle Forter, og rystede Havet og Sjælen med deres tordnende Velkomst. En Mylren af de meest glimrende og rige Uniformer var snart om Bord hos os, hvor heller Jngen havde glemt at pynte sig; endog en Cardinals og en Ærkebiskops Silkegevandter fejede vort Dække. Jmidlertid roede den kongelige Jagt, bemandet med 120 Matroser, straalende af Guld og viftende med SilkeForhæng, frem over Strømmens Speil, efterat have afskediget hine Besøg, besteeg Prinds Ferdinand, Jagten, for at begive sig i Land til den første Sammenkomst med sin kongelige Brud. Denne deres første Samtale skal have været yderst venlig og interessant. Henimod Kl. 9 om Aftenen vendte den unge Fyrste tilbage fra Staden med sine fortroligere Omgivelser. Næste Dags Middag (den 9de April Kl. 12 fandt Formælingen Sted i Kathedralkirken. Om Aftenen var hele Staden illumineret, hvilket ogsaa var Tilfældet de tvende paafølgende Aftener.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Kjøbenhavn, den 23de Maj. (Fortsættelse af den jydske Stænderforsamlings Forhandlinger.) Nr. 18 af samme Tidende indeholder Fortsættelsen, af Forhandlingerne den 5te Maj. Flere Medlemmer, yttrede, at en Committee burde nedsættes i denne Anledning, hvilket med 48 Stemmer mod tre vedtoges, og bestaae af som Medlemmer, hvortil valgtes: Møller Knudstrup, Kammerraad Christensen, Justitsraad Nyegaard, Kammerjunker Lüttichau og Proprietair la Cour til Schierss. Vicepræsidenten anmeldte at have modtaget et Andragende fra Christrup Sogn, om Tilladelse til at levere Fourage i Randers istedetfor i Aarhuus, hvilket vil blive afgivet til den i Anledning af Ritmester FriissForslag nedsatte Committee. Dernæst oplæste Procurator Jngerslev sit Forslag til en Petition, angaaende Forandring af den lovbestemte Betalingstermin for Jylland og en almindelig Autorisation af 11te Decbr. Termin for Jylland. Andragendet gik ud paa allerunderdanigst at bede Hans Majestæt Kongen om en Forandring, med Hensyn til den for denne Provinds bestemte Omslags Termin saaledes at der, istedet for een Termin fra 13de til 24de Juni, bestemtes tvende Terminer, hver paa otte Dage, nemlig fra den 8de til den 15de i Juni og December Maaneder. Skulde det Sidste, nemlig at bestemme Terminerne tre Dage tidligere end i det øvrige Danmark, ej vinde bifald, da at Terminerne maatte indstilles at blive, som for de øvrige Provindser, fra 11te til 18de i fornævnte Maaneder. Den Kongelige Commissarius og flere Medlemmer gjorde nogle bemærkninger over Forslaget; ved Afstemning blev derhos vedtaget med 42 Stemmer mod otte, at en Committee i denne Anledning skulde nedsættes, hvortil valgtes: Lands-Overrets-Procurator Otterstrøm, Auditeur Roulund og Overkrigscommissair Christensen. Endvidere oplæste Tobaksfabriqueur Funder et af Kjøbmand Hirschind jun. i Aarhuus forfattet Andragende, angaaende Forandring i Lovgivningen om det stemplede Papiir. Proponenten ønskede, at Forsamlingen allerunderdanigst vilde andrage paa: 1) At det maatte vorde Gjenstand for nærmere Overveielse, hvorledes en Stempel-Afgivt, passende kunde opkræves af Vexler, der fra Udlandet trasseres paa Danmark og der accepteres. 2) At Stempelpapiirs Forvalterne maatte være forsynede med Blanquetter til Vexler, Connossementer og Certepartier, og at disse maatte udfærdiges med en Tryk og et Stempel, svarende til Tidens Fordringer. Tvende Medlemmer formeente, at dette Andragende kunde behandles af den Committee, som det er overdraget til at afgive Betænkning over Udkast til en Placat angaaende Nedsættelse indtil videre i det forSlutsedler paa Kjøbmandsgods og Varer paabudne stemplede Papiir, og efterat det af Forsamlingen eenstemmigen var vedtaget, at der ingen særskilt Committee skulde nedsættes, blev det ligeledes eenstemmigen besluttet, at Andragendet skulde afleveres til fornævnte Committee.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Den 2den Maj henad Morgenen indstrandede paa Anholts søndre Side, ligefor Fyrtaarnet, Galeasen "Oeconomie", Skpr. Beilke af Colberg, fra Stettin med Rapsæd bestemt til Amsterdam. Skibet. var den foregaaende Aften sprunget saa lækt, at Skipperen ilke kunde holde det paa Pumperne, men maatte sætte det ind paa Stranden. – Af Ladningen er bjerget omtrent 340 Tdr., og Takkelagen er i Behold.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Skibet "Hope", Skpr. Wood, fra Liverpool med Salt og Stykgods bestemt til Lybek, er kommet paa Grund ved Drags. Dog var Skibet tæt, og man ventede at bringe Skibet af igjen.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
J Ugen fra den 14de til den 21de Maj ere her i Staden ægteviede 24 Par, fødte ere 94, hvoraf 17 Drenge og 47 Piger; døde ere 88, hvoraf 27 Mænd, 20 Qvinder, 21 Drenge og 20 Piger. Under ovennævnte 88 Døde ere indbefattede otte, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere sex flere fødte end døde. Det bemærkes, at af de fra Trinitatis Sogn ere sex Par Ægteviede, femten Fødte og ni Døde henhørende til Tidsrummet fra d. 7de til d. 14de d. M. - De angivne 88 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 6, Betændelsesber 3, Brystkrampe 1, Brystsyge 14, Bylder 1, druknet 2, dødfødte 3, hidsig Feber 1, Gigt 1, hastig død 3, indvortes Svaghed 2, Kighoste 2, Kirkelsvaghed 3, Kopper 2, Krampe 13, Kræft 2, Kolik 1, Nervefeber 1, nyfødt 1, Skarlagensfeber 1, Krampeslag 2, Slagflod 4, Steen 1, Strubehoste 1, Svindsot 5, Typhusfeber 1, Vand i Brystet 2, Vattersot 2, uangivne Sygdomme 7.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Kjøbenhavn, den 23de Mai. Posten med Dampskibet ankom i Gaar Aftes Kl. 71, den for i Dag i Morges Kl. 4 1/4. Af de medbragte Tidender meddele vi vore Læsere de vigtigste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
England. – En Efterretning om, at O'Connell, som en Følge af Dubliner=Valg-Committeens Kjendelse i Sagen, allerede var traadt ud af Parlamentet, stadfæstes. Tory=Bladene beskjeftige sig meget med Rygtet om Premier=Ministerens, Lord Melbournes Udtrædelse af Ministeriet, og Gesandten i St. Petersborg, Lord Durhams Jndtrædelse i hans Sted. Som Grund hertil angives, løjerligt nok, den Omstændighed, at Ministeriet Meelbourne stemmer mere med Ministeriet Broglies Principer end med de, Hr. Thiers hylder, hvilket skulde gjøre Constitueringen af et meere afgjort liberalt engelske Ministerium nødvendigt, og derfor maatte da Lord Durham stilles i Spidsen for samme. Hvorledes nu Ministeriet Thiers er kommet i Ny for at være liberalere end Ministeriet Melbourne, er vanskeligt at forklare. Frankerig. – J "Moniteuren" af 12te d. M. læstes: Ved en kongelig Resolution af 5te Mai er Contre-Admiral Baron Hugon blevet udnævnt til Øverst-Commanderende paa den i Middelhavet forsamlede Observations=Escadre. Flaade-Capitain Raboudy er udnævnt til Commandant paa Linieskibet Triton" og for den i Levanten stationerede Skibs Division, der staaer under Contre-Admiralens Over Commando. En anden kongelig Resolution af 11te d. M. udnævner Flaade-Capitain Deloffre til Commandant paa Linieskibet "Jena, paa hvilket Contre-Admiral Hugon vil herse sit Flag." "Journal des Debats" lægger stor Vægt paa disse Udnævnelser og paa Oprettelsen af denne Observations Escadre. "Journal du Commerce, der til farer med løse Rygter, fortalte den 12te d. M., at den spanske Gesandt i Paris nu havde formelig forlangt en Jntervention. Dette skulde være skeet den 4de Maj. Svaret var gaaet ud paa, at man ligesom hidindtil vilde understøtte Dronningen, men ikke intervenere. Jøvrigt vilde man efter Kammer-Sessionens Slutning forklare sig nøiere for ham.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Biskoppen af Leon, Don Carlos's Agent, der, som bekjendt, nylig blev arresteret paa sin Gjennemreise i Bordeaux, ankom den 10de d. M. til Strasborg, hvorfra han blev transporteret til Frankfort.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Efter Gazette des Tribunaurs"Beretninger at dømme, vil i Anledning af Juli-Dagen i Aar Ex Ministrene Chantelauzes og Guernons Fangenskab blive forvandlet til simpel Forviisning fra Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Spanien. – Efterretninger fra Madrid af 4de d. M. stadfæste General Chacons Jndtrædelse i det spanske Ministerium som Marine-Minister. J Procuradores-Kamret var det kommet til en Debatte over, om en af Procuradoren Parejo nedlagt Protest mod det, angaaende Klostrenes og andre Nationalgodsers Salg udstedte Decret, skulde protocolleres eller ei. De ministerielle Medlemmer modsatte sig i Førstningen saadant, men efterat Grev de las Navas havde gjort nogle bemærkninger herover, blev Protestens Optagelse i Kamrets Protocol besluttet, med 59 Stemmer mod 13.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Fra Krigsskuepladsen meddeles Følgende: "Efterat General Evans's Tropper havde erobret Carlisternes Forskandsninger, gjorde de holdt ved Venta de Hernani og udhvilede sig der. Af Jndberetninger indtil 9de d. M. seer man, at Generalen endnu denne Dag holdt San Sebastians Høider indtil hiint Sted, Venta, besatte og befæstede sig paa samme. Hernanis Besætning var den 8de blevet forstærket med trende carlistiske Batailloner, og syv andre Batailloner vare af den carlistiske Over-General, Egnia, blevne detascherede derhen, for at angribe Englænderne. - Det stadfæstes, at de carlistiske Chefer, Segastibelza og Jbero ere faldne i den sidste Trefning. Jsturiza er traadt i Segastibelzas Sted.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Portugal. – J Oporto udbrød der den 25de f. M. Uroligheder, der skulle have havt deres Grund i en Utilfredshed med fremmede Fabrikkaters Jndførsel, og i Frygten for den mulige Skade af en ny Handels-Tractat med England. En Sværm af 2300 Mennesker ødelagde en stor Mængde fremmede Fabrikkata i Pakhusene ved Floden og især skal den danske Consul, Hr. Kebe, have lidt betydelige Tab. Da den bevæbnede Magt nærmede sig, blev Pøblen drevet fra hinanden, og den 29de var Roligheden aldeles gjenoprettet. Men den egentlige Aarsag til Opstanden synes ikke at have været nogen anden end de høje Kornpriser, der havde ført en Mængde trængende Landboere ind i Staden. Utilfredsheden blev ogsaa strax dæmpet, da Øvrigheden erklærede, at Kornpriserne skulde blive nedsatte, og da Kjøbmændene af Frygt for nye Uroligheder, viste sig villige til at aabne deres Korn-Forraads-Kamre. Tydskland. – Nr. 138 af den Preussiske Stats-Tidende beretter fra Berlin af 17de dennes, at Hs. Kongelige Høyhed Prindsessen, Prinds Karl af Preussens Gemalinde, er samme Dag Kl. 8 om Morgenen blevet lykkelig forløst med en Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Samme Tidende indeholder under samme Datum, Følgende: Hertugerne af Orleans og af Remours besaae i Forgaars, efterat de havde bivaanet Gudstjenesten i den catholske Kirke, Museet, hvor de modtoges af den virkelige Geheimeraad og General-Jntendant af de Kongelige Museer, Grev von Brühl, med samt hele Embedspersonalet. Efterat D. D.,K. K. H. H. havde taget Museets forskjellige Afdelinger i Øiesyn, forføjede Høistsamme sig til Professorerne Rauchs, Tiecks og Wachs Atteliers og tilkjendegav i de meest smigrende Udtryk deres bifald over de forefundne Kunstfrembringelser. Om Middagen var stor Diner hos Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen, og om Aftenen bivaanede begge de ophøiede Gjæster Forestillingen i Operahuset, hvor man gav det lyriske Drama Nurmahal, med Musik af Spontini. Samme Dag rykkede Potsdams og Spandaus Garnisons Tropper herind til Foraarsøvelserne. Som en Følge heraf var der i Gaar en stor Diner hos Hs. Majestæt Kongen, hvortil de active Generaler og Garde-Corpsets Stabs-Officerer vare tilsagte. Om Aftenen var der Bal paa Slottet, hos Hs. Kongelige Høyhed Prinds Vilhelm, Hs. Majestæt Kongens Broder.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
J Dag Middag gav den Kongelige Geheime Stats- og Minister for de udenlandske Anliggender, Hr. Ancillon, til Ære for Hertugerne af Orleans og af Remours i sit skjønt decoreerte Hotel en stor Diner, som ogsaa Prindserne af det Kongelige Huus beærede med deres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Den 18de er der Diner hos Prinds August og Souper hos Prinds Vilhelm, den 19de Dejenner dansant. hos den franske Gesandt, Hr. Bresson; den 20de en stor Feldt-Manovre, den 21de Diner hos Prinds Albrecht og Bal hos Prinds August, den 22de Diner hos Kronprindsen, og den 23de en stor Fest i det nye Pallads ved Potsdam.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Det Kongelige Theater. J Morgen Aften opføres: Robert af Normandiet, Opera. Paa Torsdag: Sparekassen; og Hovmesteren i Knibe. paa Fredag: Smeden i Neumark; og Balletten: Waldemar. Paa Løverdag: Robert af Normandiet.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Reisende. Ankomne den 18de og 20de Maj. Fuldmægtig Lassen fra Vemmeltofte, Capitain Recke fra Slagelse; Baron Gyllenkron, Candidat Koenig og Dr. Hakanson fra Malm; Færgemand Kempel fra Helsingøer; Garvermester Spøhr fra Odense, Landmand Bang fra Løve Herred; Professor Tauber fra Aalborg; Kammerherre Pueke fra Carlscrona; Factor Bergstrøm og Skipper Delander fra Malm; Auditeur Gether fra Christianss; Student Hegelund og Apotheker Neergaard fra Kjerteminde; Forpagter Tolderlund fra Sorø. Ankomne med Dampskibet "Dronning Maria" den 19de Maj. Dhrr. Franke, Ehlinger, Anrich, Bencke og Valentin, Lieutenant Helling og Hofconditor Rodewaldt fra Stetten.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Dampskibet "Løven" ankom til Karrebet den 18de Mai og medbragte følgende Passagerer fra Kiel: Hr. Doctor juris, Güllich og Hr. Hjorth.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Samme Dampskib afgik fra Karrebek den 19de Mai med følgende Passagerer til Nakskov: Hr. Bogholder Saurbrey, Kjøbmand Dan og Johanne Marie Madsen; til Kiel: Hr. Stiftsprovst Clausen, Jomfrue Ditleysen, Jomfrue Lessøe, Professor Clausen med Frue, Forvalter Nissen, Gartner Thiesen, Forpagter Schmedes, Jomfrue Göthens, Proprietair Schuter, Avlsfuldmægtig Henr. Maes, Arbeidsmand Eliemann.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Kjøbenhavns Havnepriser, den 21de Mai 1836. Hvede, Sjællandsk. 4 Rbd. 2 8 a 4 Rbd. 5 s. - Dito, Lollandsk...... Dito, Langelandsk Dito, Holsteensk..... Dito, Østersøesk.. Rug, Sjællandsk.... Dito, fra Provinds. Dito, Holsteensk. Dito, Østersøesk.. Byg, 2 radet. Dito, 6 radet. Havre..... 2 - 1 8, 2 - 2 - Ærter og (Alt i Sedler og Tegn pr. Tønde.) Smør, Sjællandsk Rbd. - - 8 a Rbd. - - 8 Dito, Fynsk Fag. 10 - 3. . . 12 - Dito, Jydsk Fdg.... 10 - . . . . 11 - 3 - . Dito, Holsteensk Fag. 12 - . . . . 13 - Bøgebrænde, pr. F. 8 (Alt i Sedler og Tegn.) Solgte Obligationer.
Berlingske Tidende, 1836-05-23
Torsdagen den 19de sidstleden solgtes ved Auction paa Børsen, for 98 Rbd. 3 Mk. Sedler & Tegn pr. 100 Rbd. af Obligationens paalydende Sum, en af Bødkermester Henning Christopher Dehli, under 20de August 1829 udstædt og den 24de f. M. tinglæst Obligation, stor til Rest 1,800 Rbd. Sølv, der afbetales med 200 Rbd. Sølv aarligen, og hvorved er givet Pant i Gaarden Nr. 118 i Gothersgaden, næstefter 4,200 Rbd. Sølv og Bankhæftelsen stor 660 Rbd. rede Sølv.