JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Om den ulykkelige Konge Ludvig den 16de, skriver Friderich allerede 1775 i sit 265de Brev til Voltaire, "Deres Konge har de beste Hensigter i Verden, og er velgiøren, de; men det meeste man har at frygte for ham, er denne Pest ved Hofferne, som vil søge at forføre og forderve ham i Fremtiden. Han er meget ung, han kiender ikke den List og de Kunstgreb, hvoraf Hoffolkene vilde betiene sig for at dreie ham efter deres Villie, paa det at de kunne tilfredsstille deres Egennytte, deres Had og deres Ærgierrighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Om de franske Ministre siges der i samme Brev: "Ere Deres Ministre ikke ganske og aldeles Konger, saa have de dog ligesaa megen Myndighed." Hvor ilde Retten forvaltedes i Frankerig, viser høistbemeldte Konge 1767 i sit 198de Brev til Voltaire med disse Ord: "Der have vi tre Domslutninger efter hverandre, som ere Parlementerne i Frankerig til Skændsel. Calas, Syrven og le Barre burde aabne Øinenene, paa Regieringen, og bringe den til at reformere Rettergangsmaaden; men man afskaffer ikke Misbrugene, førend de ere komne til den høieste Grad. Naar Tribunalerne engang i Tanker haver ladet radbrække en Hertug eller Pair, da først skulle de store Huse skraale, da skulle Hoffolkene giøre en Støi, og den almindelige Nød naae til Thronen. Under (Syvaars) Krigen var der en smitsom Syge i Breslau, man begrov dagligen 120 Mennesker, og en vis Grevinde sagde: Gud være lovet den høie Adel bliver skaanet; det er kun Pøbel, som døer! Her har De en Afbilding paa, hvad Stands personer tænke; de troe at være æltede af en kosteligere Deel, end Folket, som de undertrykke. Dette har næsten altid været saaledes. Den samme er de store Monarchiers Maade. Kunde, som selv have følet Undertrykkelse, kiende og afskye den. Disse Skiødebørn, som Lykken, har inddysset i Velstand, troe, at Almuens Lidelser ere overdrevne, at Uretfærdigheder ere kun Feiltagelser, og at der ligger ikke Magt paa Resten, naar det første Drivehiul kun gaaer. Friderich hadede meget Uretfærdighed og Passion hos Dommere. Han siger 1774 i det 243de Brev til Voltaire: "Deres franske Dommere ere ligesom vore, naar disse have den hidsige Feber, og vee det Slagtoffer, som falder i deres Hænder, medens Hiernen er forvirret!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Om Parlementerne skriver han i det 277de Brev til Voltaire: "Hr. Thurgot (Finantsministeren, har fundet i sine Formænds Papiirer, hvilke Summer det har kostet Ludvig den 15de for at bestikke fine Parlements=Lem mer, paa det de skulde registrere, jeg veed ikke hvilke Anordninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Om Frankerigs Finantser lyde Ordene i det 284de Brev til Voltaire af Aaret 1777 saaledes: "Jeg har havt Leilighed til at skaffe mig nølagtig Kundskab om dette Riges Jndkomster, og om dets Gield. Gielden er uhørlig stor, Kilderne udtømmede, og Paaleggene umaadeligen forøgede. Det eneste Middel til med Tiden at formindske denne Vegt af Gield skulde være at indskrænke Udgifterne, og afskaffe alle dem, som vare overflødige. Men saa vidt vilman aldrig komme. Thi istedet for at sige: Saa meget har jeg i Jndkomster, saa meget kan jeg udgive, siger man: Jeg behøver saa og saa meget, skaf Udveie. En Udvei kunde det være at aarelade Tonsurens Sønner (Munkene og Geistligheden) tilgavns. Men det vilde ikke forslaae til i kort Tid at betale Gielden, og skaffe Folket de Lettelser, som det i høieste Maader trænger til. Denne slemme Forfatning har sin Kilde i de foregaaende Regieringer, som have trukket Gield paa sig, og aldrig betalt. For nærværende Tid er Massen saa uhørlig, at man ikke meere kan slippe fra den uden ved end Bankerot. Dersom Krigen med England, bryder ud, hvilket synes uundgaaeligt, da skal der Penge til at føre den med. Naar det nu ikke bliver mueligt at skaffe nogen, saa hører man op med at udbetale Livrenterne, og dermed ere i det ringeste 40000 Familier i Riget ødelagte. Forlad Dem til, at Regieringen har intet andet Middel tilbage for at undgaae saa gruesom en Catastrophe, end at giøre en Bankerot med velberaadt Hu, det er at sige, nedsætte Renter og Capital til det halve af deres Værd. De spørger mig om jeg billiger dette Skridt. Nei sikkerligen ikke, dersom jeg saae noget bedre. 5) Dette skeete kort derefter, fordi Frankerig understyttede Englands oprørske Colonier i Nord=America Det er bekiendt, at Hs. Kongel. Høihed, Storhertugen af Toscana, har længe vegret sig for at tiltræde de forenede Magters Forbund imod Frankerig, men er dog endelig bleven bevæget dertil, hvorpaa er sluttet en Alliance=Traktat imellem det storbrittanniske og to scanske Hof den 28de October 1793. Artiklerne heraf ere vel ikke endnu bekiendte, men saa meget er klart, at Storhertugen af Toscana ikke skal være forbunden til at bidrage noget til Krigen imod Frankerig; England derimod giør sig ansvarlig for, at Toscana skal blive indbefattet i den tilkommende Fredsslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Den toscanske Statsministers Svar paa foranførte Note. - Mylord! Hs. Kongel. Høihed befaler, mig at svare paa den Memoire, som De i Dag har overleveret, og paa den erklærende Note, om Kongens, deres Souverains, Hensigter, at Hs. Kongel. Høihed har besluttet at giøre de fornødne Anstalter, paa det at Hr. de la Flotte og hans Tilhængere forlade Toscana saasnart, som det er mueligt. Hs. Kongelige Høihed haaber, at Hs. Majestæt Kongen af Storbrittannien vil der finde et nyt Beviis paa den besynderlige Agtelse og Villighed, som Hs. Kongel. Høihed har med Fornøielse ved enhver Leilighed udviist. Disse ere de befalinger, som min Souvernin har givet mig. Jeg har den Ære at være o. s. v. Den 8de October 1793, om Aftenen Klokken 10. (Undertegnet)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Serristori. Om Kaffetræet og dets Frugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Den rigeste Høst skeer dog altid i Mai Maaned, da man breder Klæder under Træerne, og ryster dem, saa at de modne Bønner falde ned(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Fridericia den 20de Februar. Efter Forlydende er Professor Thorkelin for sin Flittighed i Geheime=Archivet bleven virkelig Justits=Raad, og Cancellie Secretair P. J. Monrad Cancellie=Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Ligeledes siger Rygtet, at der er nedsat en Commission i Odense, angaaende Oprettelse af et Skoleholder=Seminarium for Fyens Stift, og at Commissionen bestaaer af følgende Lemmer: Hr. Stiftamtmand Buchwald, Hr. Greve Reventlou paa Brahe Trolleborg, Hr. Etats=Raad Trant, Hr. BiskopBlocht, Hr. Professor Steeninkel, Sogne præst i Assens, Hr. Capitain Bang, Tolder i Nyborg, og Hr. Provst Clod, Sognepræst for Skydeberg og Orte Meenigheder i Fyen. J Assens have Jøderne Nathan Epstein. og Aaron Lorsch erklæret Opbud. De have angivet deres Eiendomme for 6006 Rdlr. 4 Mrk. 4 Skl., og deres Gield for 13819 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Til Opbudsmænd ere af Landstinget udnævnte Byefoged Nellemann i Assens og Birkedommer Hansen paa Hamborggaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Dødsfald. Fridericia den 16de Februarii Hr. Christen Paulsen, forhen Kiemmer, og Lieutenant ved Borgerskabet, 60 Aar. Den 18de Hr. Peder Larsen, Borger og Bager i Horsens, 42, Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Trykfeil. I Ugebladets N. 7 paa sidste Side, forste Spalte, øverste Linie, i Stedet for Printsen læs Printsessen af Lamballe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Subskriptionsplan. J den glade Overbeviisning, at jeg ved mit Arbeide er saa lykkelig, at bidrage noget til Kundskabs Udbredelse iblandt mine yngre Brødre, anmelder jeg herved min forehavende Oversættelse af Kinderfrenden over Schulunterricht i Gesprachen, Kiel 1793, som jeg agter at udgive under Titel, Børneglæder. soller, Skoleunderviisning i Samtaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Til Anbefaling af denne ypperlige Bog, træder jeg ærbødig tilside, og lader den ædle Forfatterinde selv tale: Længsel efter en Bog til Underviisning. i Almue- og især Landbye=Skoler, liig Mønsteret af det i sit Slags, endnu eneste Magasin for Børn af Madame Beaument, anledigede Forfatterinden, selv Besidderinde af et Landgods, til Forsøget af nærværende Samtaler. Hvorvidt det er lykkedes hende, enten i Efterligningen af hendes Forbillede, eller i den hensigtsmæssige Afvigelse fra samme, saavel i Forredraget selv, som i Valget af det Forredragne, det maa andre dømme. Her være det nok at bemærke: at, ligesom Bestemmelsen af denne Bog var fra Begyndelsen kun lokal, Hensigten endnu ogsaa heller ikke er, deri at fremstille en fuldstændig og endnu mindre en systematisk Underviisning. Hvad man i disse Samtaler egentlig kan kalde Underviisning, er kunfor Tydeligheds Skyld bragt i nogen Orden. Ellers har det været mindre Hensigt end Mid deel. Kun Leilighed og Anledning har man søgt, til tidlig at udrydde eller at bevare fra visse raae Begreber og Fordomme, til at opvække Ungdommen til Eftertanke, og til Brugen af den sunde Forstand over Gjenstænde som omgive den, og paa saadan Maade, ved nogen Udvidelse af den sædvanlige Jderkreds at forskaffe den en forædlet Existens; men fornemmelig tidlig at giøre Børnenes spæde Siele opmærksomme paa det moralske Menneskes meer end dyriske Bestemmelse, og paa det Sandes og det Godes gjendommelige Skiønhed, saa at disse sidstes blide, men ofte igientagne, Paavirkning, maatte lede dem til selv at finde Sporet af deres tilkommende Livs hele Bane, og det mere ved en levende og ubedragelig Følelse, end ved en kold Fornuft, der alt for lettelig, naar Egenkierlighed og Egennytte ere med i Spillet, bedrager sig selv. Meget vil maaskee altsaa en skarp Bedømmelse her savne, meget endnu være at tilsætte, havde den tilsyneladende Plan tilladet det, meget havde maaskee kundet være meere bestemt eller mere udførlig lært; men fordringsfri som den første Tanke til denne Bog har været, skal det ogsaa ved Udførelsen være fyldestgiørende, naar derved ikkun her og der er stiftet Nytte, naar derved ikkun i nogle Børnehierter er opvakt Glæde, og Kierlighed, og Liv. Jøvrigt seer man forud, at Bogen ikke gives Børnene allene i Hænderne, men at de læse den i Overværelse af en forstandig Lærer, der kan udfylde de aabne Steder, forklare det Nødvendige, og bruge det Forekommende kun som Ledetraad til udførligere Underviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Den følgende Deel, som udkommer næste Michaelismesse, skal indeholde Bibelhistorien indtil Christi Fødsel."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Paa Oversættelsen skal jeg anvende al tilbørlig Flid, og ligeledes sørge for Trykkens Siirlighed. Den nu udkomne første Deel udgiør et Alphabet, og Prisen, som for det første bestemmes til 4 Mark for Trykpapiie og 5 Mark 8 Skilling for Skrivpapiir, skal i Forhold til Subskribenternes Antal vorde nedsat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Til at befordre Udgaven beder jeg herved ærbødigst: at Deres Højærværdigheder biskopperne ved Deres gode Anbefaling hver i sit Stift. ville bidrage, og at enhver redelig Ungdomsven villigen vil giøre sit til Subskriptionens hastige Fremme. Saasnart Subskriptionen er fuldbyrdet, og jo før jo heller, beder jeg, at Listerne maatte mig tilsendes. Her i Kiøbenhavn modtages Subskription paa alle Bogladerne og hos mig selv, paa Christianshavn i lille Kongensgade Nr. 106. P. N. Nyegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Kapitels Taxten paa afvigte 1793 Aars Afgrøde for Siellands=Stift. Rug = 3 Rdlr. 5 Mk. 4 Sk. Byg = = = 2 - Havre = = = 1 - 3 - : For Fyen og Langeland. Rug Tønden 3 Rdlr. 1 Mk. 10 s. Byg = = 2 Rdlr. 1 Mk. 12 s. Havre = 1 Rdlr. 4 Mk. 4 s. For Lolland og Falster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Aalholms= og Mariboe=Klosters Amter. Hveede Tønden 3 Rdlr. 4 Mk. 2 s. Rug, 3 Rdlr. 3 Mk. 6 s. Byg = = = 2-1 Havre = = 1 - 2 - 11 - Erter = = 2 2 7 - Haldsted=Kloster=Amt. Hvede Tønden, 3 Rdlr. 4 Mk. 2 s. Rug - Byg = = = 2 - 1 Havre = = 2 - 1 10 sk. Hvide Erter = = 2 - 1 - 8 sk. Graa Erter = = = 2 13 s. Nyekiøbings=Amt. Hvede Tønden = = 3 - 3 - 1 s. Rug = = = 3 - 1 s. Byg = = 2 - Havre = = 1 - : - Hvide Erter = 2 - . - Graae Erter = 2 - -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Bekiendtgiørelser. Ved Kongelig allernaadigst Rescript til HøiVelbaarne Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Buchwald, under 7de hujus, er det bevilget: at Middelfart Byetings=Ret, for Fremtiden, maae holdes om Tiirsdagen, i steden for, at samme forhen har været holdt om Fredagen; hvilket, saavelsom at denne Forandring tager sin Begyndelse førstkommende 4de Martii, herved, efter den derhos i allerhøist bemeldte Rescript indeholdende befaling, til enhvers Efterretning bekiendtgiøres. Middelfart den 18de Februarii 1794. J. Bluhme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Skipper Rann af Fridericia lader her. ved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter sig sidst i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som ville have enten Stykgods eller andet herfra med ham, ville jo før jo hellere og i seeneste til ommelte Tiid, melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimelig melde ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Madame salig Neumanns i Fridericia agter næstkommende Mandag d. 24de Februarii Kl. 2 slet Eftermiddag ved første Auction at bortsælge sin iboende Gaard i Danmarksgade beliggende under No. 233, næste Onsdag den 26 ejusdem ved anden Auction, og den 3die Martii derefter ved tredie Auction, da Gaarden, naar antagelig Bud skeer, skal blive bortsolgt. Gaarden ligger paa den nordre Side af Danmarksgade paa Hiørnet af Kongens Stræde paa den østre og imellem Madame Lunds Gaard paa venstre Side. Den bestaaer af 10 Fag Egebindingsværk til Danmarks gaden, samt 3 Fag Qvist, og ligeledes 3 Fag til Gaarden; under Gaarden er en 5 Fag god tør Kjelder; til Kongens Stræde 7 Fag Egebindingsværk indrettet til Bryggerhuus, Stald og Lade tilligemed et lidet Kammer. I Gaarden er 5 Fag Egebindingsværk indrettet til Brændehuus og der, et Tiener=Kammer. Gaarden findes en god Brønd, og en god og kiøn anlagt Kjøkken= og Frugthauge med en Fiskepark. Til Gaarden er og godt Vand. Den er vel indrettet baade for en Kjøbmand og Avlsmand, og Kamre at bortleie. Gaarden, kan tages i Øyesyn af Liebhabere. Fridericia d. 4de Februarii 1794. N. C. Clausson.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-02-21
Da adskillige i og uden for Provinsen have anmeldt sig, at ville paatage sig, efter Jndbydelse i Aviserne forrige Aar, at forfærdige et i Assens Kiøbsted Kirke behøvende nye Taarn=Uhr, saa bliver samme stillet til offentlig Licitation paa Assens Raadstue den 4de Martii førstkommende, efter derover forfattede Tegninger og Conditioner, og den Mindstbydende tilslagen paa Stiftets høie Øyrigheds nærmere Approbation. Assens den 8 Februarii 1794. Broeholm. Kirke, Værge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Hist. Polit. Magazin for Martii. 1) Auch Stof zum Denken uberMeynungen, von einem Danen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Forfatteren viser her, at Forskiellighed i Meeningen har forvoldt mange Ulykker i Verden og ønsker, at Verden, engang maatte blive saa oplyst, at den havde kuns en Meening, hvilket han haaber, vil omsider udvirkes ved Trykfriheden. Saaledes ender han: Politiske og religgiøse Meeninger have stiftet saa megen Skade, at man dog engang maatte blive klog og arbeide paa at berige Menneskene ved Hielp af Trykkefriheden med nyttige Kundskaber, paa det de kunne blive fornuftige, vise, dydige og handle fornuftigt. Et Land, hvor Enhver er Patriot, er unegteligen et lykkeligt Land. I et saadant Land døer Overtroen og alt skadeligt Svermerie brister som en Sæbeboble og synker i - Jishavet. Endog Lemmer paa Høiskolerne og de mindre Skoler ere langt fra ikke alle frie for skadelige Meeninger. Respect da for Trukfrieheden og de opklarede brave Mænd, der ved den meddeele og deres Aands Frugter, for at giøre Lærene opmærksomme, at de blot maatte lære fra sig Sandhed til Viisdom og Retskaffenhed. Held mig, at jeg er en Dansk og at Trykkefrihed er heel og uindskrænket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
i mit Fødeland, De Guldkorn, som ved den udstrøes, vil bestandig vinde meer og meer Land for Sandhed, Retskaffenhed og egte Patriotisme, og de forstandige, brave og arbeidsomme Borgeres Tal vil tiltage. O maatte endnu før Enden paa dette Aarhundrede dog enhver skadelig Mening bortrøddes. 2) Antrag des Lord Landsdown imbrittischen Oberhause wegen Schliessung eines Friedens mit Frankreich. Er bekiendt af Aviserne. 3) Staatsschriften, die Mishelligkeiten zwischen Grosbrittannien und Genua betreffend.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Man veed af de offentlige Tidender, at Engeland endnu ikke har kunne true, Genua og Venedig til at tage Deel i Krigen mod Frankerig; besynderligt ellers, at Engeland vil forbyde disse 2 Stater, der selv ere Republiker, at erkiende Frankerig for Republik, 4) Ueber den gedroheten Einfall der Franzosen in England, von einem Englander. Denne Engelsmand troer, at det kan aldrig være Frankernes Alvor at giøre Landgang paa England; men at de derved blot vil afskrække Engelænderne fra at gjøre det samme hos dem. 5) An Sr. Kønigl. Majestat zu Dannemark und Norwegen allerunterthunigst Erklarung abseiten W. F. Grafen von Schmettow in Betreangeschuldigten Misbrauchs det Presfreyheit von dem Herrn Gra sen selbst verfast. Denne velskrevne Erklæring fortiener at læses heel. 6) Bericht uber die politische Lage der Franzssischen Republik, am 17 November 1793 abgestattet von Robertspierre, im Namen des offentlichen Wahls. Man seer heraf som af alle Franske Beretninger, hvor ophidset Republiken. baade er og har Aarsag at være imod den Engelske Regiering. 7) Schreben Sr. Majestat des Kønigs von Preussen an Sr. Hochfurstl. Gaden, den Churfürst v. Mainz, uber die Versorgang derPreussischen Armee. Er bekiendt af de offentlige Tidender. 8) Vorschlag des Herrn von Dohm Königl. Preussisch Minister, beym niederrheinischen und westphalischen. Kreise. Er af samme Jndhold som det forrige. c) Neue angebliche Verschworung, zu Paris. Denne Sammenrottelse er ei allene lykkeligviis opdaget, men ogsaa afstraffet saa Engelænderne have efter al Formodning atter spildt det Guld, som var anvendt paa at bestikke Hebert og Konsorter. 10) Glücklicher Anfang tur Verlegang der Hamburgiichen Begrabnisplage ansserhalb der Stadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Minerva for Martii. 1) Svende Taler holdne i Selskabet. for Efterslægten den 4de Marts d. A. den ene af J. P. Rosenstand. Goiske, Secretair i Toldkammeret og den anden af Prof. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
2) Brev fra en Reisende i Jtalien af R. (Fortsettes.) Begyndelsen er interessant; og dersom Forfatteren vedligeholder Fortsettelsen i samme Smag, vil det altid blive en Prydelse for Minerva 3) Oplysning til Publicum for det Classenske Testamments Executorer, om de i samme indeholdne Gaver. til offentligt Brug. Man veed nok, hvor længe det i Almindelighed varer, inden død Mands Efterladenskab kan slaaes i Hartkorn, om det end ikke beløber til store Capitaler; endsige naar det udgjør en saadan Massa bonorum, som der findes efter sal. Generalmajor Classen; desuagtet have Exekutorerne af hans Testammente allerede besørget en Deel af hans Legater bragte til Modenhed, for hvilke de her giøre offentlig Rede. 4) Poesterne ere a) Musernes Philosophie af Hr. Rin. b) Sang ved den Kongel. Families Ankomst i Skuespilhuset, af Hr. Thaarup. c) Skiøn Ellensborg, en Romance, af Mad. M. S. Buchholm. 5) Michel Lepelletier Plan til en Nationalopdragelse. En fortreffelig Plan, om den ellers er muelig at udføre. Denne er ellers den samme Pelletier, der Dagen for Kongens Henrettelse blev myrdet af Garde ren Paris, fordi han talede om, at han havde stemme for Kongens Død. 6) Et Brev med Oplysninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
7) Beretning af Her von Holten, om H. Kongel. H. Arveprindsens, ved Christiansborg Jldebrand ødelagde Naturaliesamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
8) Literaturens Hovedprodukter er: Treschows Forsøg om Guds Tilværelse, hos Gyldendal for 28 s. Rothes Naturbetragtninger, 5te Deel, hos Schulz for 5 Mk. Suhm Danmarks Historie, 6te Deel. ibid. for 9 Mk. Rabbeks poctiske Forsøg, 1ste Deel. ibid. for 3 Mk. 8 s. Fausts Sundhedskatechismus, omarbeidet og forøget af Prof. Tode, hos Nitsche for 1 Mk. men for 8 s., naar nogen tager 100 Exemplarer for at uddeele blant Almuen. Svendsens naturlige Magie, hos Soldin for 1 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Wedels Samlinger og Agendyrkning og Landvæsen, 3die Hefte, paa Børsen for 3 Mk. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Anmerkninger til den militaire Sophron, hos Hegelund for 1 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Anekdoter og Ludvig 16 og hans Dronning 2det og sidste Hefte, hos Poulsen for 2 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Tanker om Danmark nærværende. Politik, oversat af Tydsk, hos Tikiøb for 8 s. Herholdts commentatio de qvæstione medica, qvam universitas Hav. niensis præmio ornavit, hos Buch for1 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Et Norsk Korpses Klage over Grev Schmettau med Anmerkninger, hos Gyldendal for 8 s. Silkeskone (en Kommedie, efter det Franske ved Thaarup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Duellen eller den 1 April af F. H. Guldberg. Skrivefriheden, af en unævnt. for Tode. Theresia, et Syngestykke af ProfesResten er meest Prækener og Betragtninger over Jldebranden paa Christiansborg Slot. 9) Skuepladsen. 10) Historien. Denne Artikel synes ikke at have forringet sig ved at skifte Forfatter. Et eget Tilfælde med Børnekopper af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Annal=Register, London 1783.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
J Aaret 1768 grafferede Børnekopperne saa almindeligen paa Jamaika, at meget faa undgik dem. Omtrent midt i Junii Maaned fik Hr. Peterkin, en Kiøbmand, hen ved 50 Negre fra et Skib, Kort efterat de vare komne i Land, bleve adskillige iblandt dem angrebne af en Feber, og Smaakopperne lode sig see. de øvrige bleve strax inokulerede. Jblant dem, der fik de naturlige, var et Fruentimmer, omtrent 22 Aar gammel og frugtsommelig. Udbrudsfeberen var ubetydelig, og Kopperne lode sig tilsyne, før jeg saae hende. De vare faa, tydelige og store, og hun gik Sygdommen, igjennem uden nogen Fare, indtil hun den 14de Dag fra Udbrudet blev angre den af en Feber, som varede kuns nogle faa Timer. Dog alligevel overfaldt Veerne hende samme Dag og hun fødte et Pigebarn, hvis hele Legeme var overalt besat med Kopper ligefra Jssen til Fodsaalerne. De vare klare og meget store, omtrent saadanne, som sees den 8de eller 9de Dag, naar de ere gode. Barnet var lidet og sygeligt, det kunne ikkuns die meget lidet. Man skaffede det en Amme og drog al muelig Omsorg for det; dog døde det 3die Dag, efter det var født; Moderen kom sig gandske og eies endnu af Allex. Peterkin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Ved mange Aars Erfaring paa Jamaika har jeg bemerket, at hvor frugtsommelige Koner enten have faaet de naturlige Kopper eller og ved Feiltagelse ere blevne inokulerede, have de gjerne aborteret enten under Udbrudsfeberen eller kort efter; men jeg saae aldrig Tegn til Kopper paa nogen uden det ovenmeldte Barn. Southampton=buildings i Holborn 1781. Will. Wright. Med. Dr. En Anekdot taget af Welltburgeren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
J No. 283 af et Skrivt udgivet i Strasburg under det Navn: Geschichte, der gegenmartigen Zeit af 16de August dette Aar læste jeg følgende Fortælling, der forekom mig ret besynderlig, og som jeg Ord til andet her indrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
Anekdoter. Da endeel Officierer sad og talede om brave Krigere, faldt Samtalen paa Henrik Hertug af Lancaster, der med egen Haand havde fældet 36 Mand i et Slag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-04-01
paa Keiser Friderik den Smukke, der havde expederet 50 Mand ogsaa i et Feld slag, paa Kong Arthur af Engelland, der paa een Dag havde med sin Kaarde nedlagt 470 Mand, og endelig paa Skanderbeeg, Fyrsten i Epirus, der havde i sin Levetid sendt 2000 Tyrker i den anden Verden. Hvor J kan giøre en stor Qvalm over ingen Ting, raabte en Gaaskonier, han var i Selskabet: Alle de Matradser, jeg har i mit Huus, ere stoppede blot med de Folks Knebelsbarteer, som jeg selv har nedlagt i sidste Krig.