Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Jtalien. J Padua er en Qvindes-Person ved Nafn Helena Cornatto, som skal være en Procurators Daatter, for hendis Lærdoms skyld forfremmet til Docter-Grad i Theologiafterat Gisslerne ere en hver igiengifve, indrømmer den Kongel. Danske Gubernør, som sluttet er, den Syndreport for de Svenske, hvilcken de Svenske strax besætte med et Compagnie Fodfolck. Siden lefveris Fæstningen med alle ofver paa Mandag førstkommende som er den femte Augustii, och det naar Klocken er sex om morgenen. 2. Dermed skal en hver staa frit for at reise fri ud herfra. Nemlig Gubernøren med den ganske Gvarnison Øfverst-Lieutenanter, Majorer, Capteiner, Stadts-Major, Vactmester, Lieutenanter, dissligeste alle reformerede Officerere saasom Øfverst-Lieutenant Congevalle, Ca(Num. 98., pitein Schmid, och alle andre, hvode ere; tilmed Regiments Stafs-Personer saasom Regiments-Qvarteermester, Auditorer, Præster, Feldskiærere, Vognemestere, och Geval lere. Korteligen, alle Ofver- och Under-Officerere, saavelsom gemene af Rytteriet, Artilleriet Fodfolcket och Dragoner. item samptlige Handvercksfolck, Constabler och Handtlangere af Artolleriet. Och skal staa dennem alle frit fore at fare ud den 5. Augusti med deris Heste, Pagazi eller Føring, Ofver- och Under-Gevær, liudende Spil, tendt Lunte, flyfvende Fane, och Kule i Mund. Och at de maa tage deris Kaas och Vey ofver Hornbro ad Malheim, Alunvercket, Gulerøe, och siden videre som de lyster ad Helsingburg, saa hastig eller langsom som som de self ville. Saa skal och alle indfødde Skaaninger, saavel gemeene som Officerer, af hvad Stand och Værdighed de ere, som ickun findis iblant den Danske Guarnison eller Besætning, och har gifven sig i Kongens af Dannemarck, hans Beskiermelse och Tieniste ochsaa reise fri och ubehindret ud med Sack och Pack, Ofver- och Under-Gevær, tendt Lundte och Kule i Mund, och følgis med den anden Danske Garnison ad Helsingborg. 3. Kongens Feld-Medicus Doctor Oldenborg, Kongens Proviant och Ammunitions-Forvaltere, med samtlige Guarnisons Betiente saasom Garnisons Præster och Bagere maa och med deris Folck, Heste och all Føring passere frit med den anden Garnison ad Helsingborg. 4. Den Danske Amptmands och Commissarii Folck, som findis i Christianstad, maa och sicker och ubehindret fare ud och den samme Vey ad Helsing borg. 5. Alle Civil-Betiente, saasom den forrige Borgmestere Falck Carssen, den Danske Toldere, dissligeste alle Ridefogeder och andre, som hafve gifvet sig i Kongens af Dannemarck Beskiermelse och Tieneste, alligevel de ere en deel fød i Skaane, maa de dog med Pack och Sack och all Føring, samt deris Qvinder och Børn, ubehindret følges med den Danske Garnison samme Vey ad Helsingborg. 6. En hver som udjar af den Danske Guarnison skal være tillat at tage med sig 24. skud Krud och ligesaa mange Kuler med tilbehørig Lunte, samt fire Dagere Kost och Proviant. 7. Gubernøren skal och staa frit for at tage med sig tre Metal-Stycker, hver af tre Pund, samt tilbehørige Lavetter och Styck-Vaagne, tillige med en Fyrmørse och hvad dertil hører, samt Kuler och Krud til tolf Skud for hvert StyckOch skal ham dertil forskaffes en Artolle rie Vogn med tvende Kule Karrer och hvad der behøfvis at spendis fore. Och det af de Svenske strax skaffis med hannem fort ad Helsingborg. 8. Dissligeste skal der af de Svenske forskaffes hundrede Vogne med sine Heste derfore, til Guarnisonens Behof och til at føre Rytter och Dragoner Sale oc Redskab udi samt de døde Soldaters Gevær och Mundering. 9. Alle Ofverløbere som findis blant de Danske skal være tilsted at massere iligemaade fri och sicker samme Vey ad Hesingborg. Men de som ere indfødde Svenske skal af den Svenske Konge perdoneris och tilstedis at reise hiem igien til deris. 10. Jngen skal noget paa Veyen med Mact fratagis, ihvem hand och er, och ihvad det och være kand, enten i Heste Mobilier och Flytte-Gods eller andre diss lige Sager, med hvad Nafn det och næfnis kunde. Jcke heller skal nogen Vogangribis, langt mindre plyndris och spolieris. Heris. Skal icke heller i ringeste Maade paa de Svenskis Side, skee nogen tvungen Verfvelse eller andre disslige Midler til at drage Folck til sig, men langt heller af dennem forhindris och forbydis. Och til den Ende skal de Danske icke engang sætte sig i den Svenske Leyer, men massere fort uden Ophold. Jcke heller skal nogen af de Svenske komme dennem nærmere end paa tolf Skrid. Jcke heller Confoyen enten for eller bag efter være lenger fra den end omtrent hundrede Skrid. 11. Om nogen Pagazi eller Føring, Sadle och Redskab samt Soldater eller andet saadant skulde blifve tilbage i Chri- stianstad, och der kommer Skiberom fra Kiøbenhafn, som, der skal bortføre, da skal saadant være tillat, och de Svenske gifve samme Skiberom Pass med sig tilbage, och lade der i ubehindret bortføris hvad som kunde være bleven tilbage, och om det er Folck som ofverføris, skal de och gifve dem nødtørftig Kost och Proviant med sig paa Reisen. 12. De Svenske skal och med Gubernøren och hans gandske Gvarnison och Følge, som tilforne er specificeret, skicke en saadan Confoy som kand forslaa och nock er i dissligeste en Commissarius som skal være forplictet at lade de Danske paa Veyen tilføre och forskaffe nødtørftig Kiød och Øll, dissligeste haardt Foderatzieoch Græs til Hestene. Och skal de Danske med deris ganske Følge, af samme Confoy ledsagis lige ad Helsingborg, eftersom der i den anden Punkt sluttet er. Men førend de Danske ere færdige skal samme Confoy lade sig finde paa Volden Norden for Christianstad, och der bie dennem til de kommer, tillige med de Heste och Vogne som bevilget ere. 13. Den Danske Gubernør skal efterlade sig Gissel derpaa at Confoyen skal komme tilbage och Accords-Puncterne fuldkommis. Samme Gissel skal med all efterladte Pagazi til Søes ofverføris ad Kiøbenhafn. 14. Om nogen Excess begaaes i Udtaget eller siden, af en eller anden, skal Accorden dog blifve ved Mact, och den der giort hafver, naar det bevist er, straffis af Gubernøren. 15. Hvad sig belanger det Borgerne har at kræfve af de Danske Officerer, som de ere blefven dem skyldige for forstractePenger och andet, da er saadant forligt och accorderet dem imellem, saa at ingen derfore skal være arresteret, at hand jo maa frit udpassere. 16. Efterat den Danske Gubernør er udfaren, skal ham være tillat at skicke til Hans Kongl. Majestæt af Dannemarck tvende visse Officerer af sin Garnison, och lade ham vide at hand er udfaren. 17. Alle de Liig, som i Kircken i Christianstad ere hensatte och icke endnu begrafne skal uden nogen Vederlag og Betalning være følgactige, naar deris paarørende der begiærer. 18. Kon 18. Kongen af Sverrig tager Øfrig heden i Byen med de Geistlige samt det ganske Borgerskab til Naade igien: saa at hvad som imod Hans Majestæt af Sverrig er passeret mens de vare under den Danske Jurisdiction skal med alle være forglemt och tilgiven, och icke mere eftertenckis. Och enhver skal blifve i den Bestilling hand var tilforne. 19. Gubernøren forsickrer, at der icke er at befrygte for nogen forborgen Mine eller anden skadelig Jld. Dissligeste at all Proviant, som endnu er til ofvers, saavelsom Ammunitions-Sager, Krud, Kuler och disslige meere undertagende det Gubernøren efter den 6. och 7. Punct tager med sig, skal af de Danske Betiente registreris, och rittig och uforfalskes til de Svenske overlefveris. Carl Henrich von der Osten (LS) Andreas Fuchs (LS.) Georg Christoff von Puttkammer (LS.) 20. Den Svenske Besætning paa den Post som inddrømmet er, skal icke vige ofver tyfve Skrid derfra indtil i morgen ved bemelte Klocke slet alle Danske ere udfaOmsider skal alt det som i denne Accord er sluttet paa Cavallerers Parol eller ærlig Krigsmands Ord, ubrødelig holdis. Til hvis meere Bekræftelse heraf tvende ligelydende Giemparter ere forfattede, och begge underskrefne, forseglede och ofver gifne paa Hans Kongl. Majestæt af Dannemarck Side af Gubernøren, och paa Hans Kongl. Majestæts af Sverrig Side aff Feld-Marskall Lieutenant Baron von Aschenberg, tillige med deris paa begge Sider Deputerede Commissarier. Datum imellom Beckholm Skandse och Christianstad Den 4. Augusti Anno 1678. Rutger von Aschenberg (LS.) Axel Wachtmeister (LS.) Axel Roland (LS.) Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard.