Berlingske Tidende, 1767-03-01
Den 17 Julii. (Rigsdags-Tidendens Datum) ved det at Rigets Stænder saaledes, som under sidstleden 20 Junii er anført, have til Hs. K. Majestæt afgivet deres underdanige Betænkende, hvor meget de Assocterede i 12. 3 og 5te Vexel-Contoirer komme til at erstatte Kronen, og Banken, har Rigets Stænders store Deputation, paa det at fuldkommen Sikkerhed maa erlanges for den Betaling, som dem er paalagt, den 19 Juniis Underdanighed begiæret hos Hs. K. M., at det som bemelte Associerede ikke, efter den dem dertil allerede forundte Tid, formaae at stille Borgen, for den Eiendom de besidde, eller for saa stor Deel deraf, som kommer til at hefte for deres Gield; eller og til Kronen og Banken at opgive saa megen 136 og fast Eiendom, som derimod svarer; da hør, saa Fald Hs. K. Msts. Befalingsmænd saavel her som i Provincerne, erklære alle deres Eiendomme seqvestrerede, ey at sælges eller bortvendes, indtil at Curatorerne have udredet deres Boers Beskaffenhed, og om Skyldenerne ikke tilbyde at rette for sig. Udlæg da kan vorde iværksat; dog at det ikke betages de Associerede, selv allene at raade over det Huusgeraad og Boehave, hvorfor de kunne stelle vederhaftig og andig Borgen. Ved hvilket alt det paaligger Kronens og Bankens Embedsmænd, at bedbagte disses Ret og Beste. - Videre har den store Deputation fundet fornødent, at indfordre de Associeredes egne Erklæringer, paa hvad Maade de selv befinde sig at kunne fornøye og tilfredsstille Banken og Kronen, for de dem at betale paalagde Summer. J hvilken Henseende Deputationen, ved Udtog af Protocollen den 19de Junii, har betydet Curatorerne i de Assocteredes Boer, inden 8 Dage at begiære af bemelte Associerede, hver for sig, et tydeligt Svar, hvad anden Adgang ogildveyde befinde sig at have til at betale Kronen og Banken med, end at lade en lovlig Execution over deres Eiendomme, gaae for sig; med hvilket Svar Curatorerne havde at indkomme til Deputationen uforhalet. – J Steden for afg. Groshandler Anthont Frank Classon, er Groshandler John Fenvik udnævnet til Curator hos Brugs Patron Levebure. Til Curatorer hos Groshandlerne Carlos og Claes Grif ere forordnede: Assessoren i Hs. K. Msts. og Rigets Kammer-Revision, Carl Ellund, og Groshandleren Johan Gabriel Koschel, med Betydelse, ikke mindre til dem end til Curatorerne hos de øvrige Afsocierede, tilligemed Eierne selv. at forestaae disse Contoirer, Boe og Eiendomme, samt derved i Besynderlighed af forefindende Bøger og Acter forderligst at giøre sig nøye underrettede om hvert Boes og Contoirs Beskaffenhed, Handel, Midler og Formue, og tilligemed sammes Besørgelse til Rigtighed, drage Omsorg for, at vedbørlige lovlige Registeringer og Vurderinger over løse og faste Eiendomme forderligst vorde forfattede, saa og at tilsee, at alle de nødvendige Udgifter, som udfordres ved Værker, Verster, Skibs=Rederier, Fabriker, eller ved hvad andet som til deres Næring og Handels Drist henhører, vorde betids og vedbørlig besørgede, de Jndkomster, som indløbe bør ind fordrede, og udi alle Deele holdet en nøye Tilsyn, at ikke Enendommene under deres Forvaltning maa forverres eller forrykkes, indtil at man kan komme til Endskab og Rigtighed, med Betalingen for Debitorernes Gield hos Kronen og Banken. S. B.S. D. Efterat Rigets Stænder den 16 Februarii sidste leden havde fundet for Got at beslutte, at Terminen for Rigsdags Mand til at indgive saadanne Besværinger, som, efter Adskillelse fra Stændernes almindelige, kunde vorde anseete for private, maatte regnes til og med den sidste Februarik; har hos Rigets Stænder kommet udi Overveielse, hvorledes adskillige af de almindelige Besværinger dog ikke have inden bemelte Tid kunne overkommes at adskilles fra dem, som kunne ansees for private. Rigets Stænder have derfor befundet nødvendigt, at Terminen til at indgive disse Besværinger i Urskillings Deputationen, maatte ydermere være forlænget til og med den 14 Martii sidstleden. S. D. J Anledning af den underdanige Forestilling, hvormed Landshøvding og Ridder Funck har indkommet til Hs. K. M., angaaende Magt paaliggenheden deraf, at 20000 Daler Silsmk. anslaaes i dette Aars Stat, til at fortsætte Udsalg Slots Bygning, har Hs. K. M. under den 5te Februarii sidstleden, efterat indeværende Aars Stats Commission havde forud sluttet sit Arbeyde, behaget at overlade til Secrete Ulskottet, hvorvidt nogen Midler til dette Brug maatte kunne udfindes. Men da Secrete Udskottet, i Henseende til indeværende Aars store Stats-Forkort, ikke uden Bekymring har maattet strække al sin Agtsomhed der hen, hvorledes og paa hvad Maade den knappe Adgang maa kunne giøres tilstrækkelig til Rigets nødvendigste Behov; Altsaa ved saadan Statsværkets nærværende Tilstand, har Secrete Udskotter ikke mere nu fundet nogen Udvey til at anslaa Midler for Upsalg Slots Bygning, end de 2 foregangner, da man af lige Aarsager har udsat at fortsætte samme Bygning. S. D. Extraordinair Feldt-Medicus Doctor ErieLindecrantz har hos Rigets Stænder ansøgt om, i Betragtning af den Fud og Duelighed, som han skal have udviist i medens han gjorte Tieneste ved Armeen i Pommern, at vorde, paa lige Maade og fra samme Tid som Assessor og Feld Medicus Doct. Ztzel, ihukommet med nogen aarlig Benaading, og med Hs. K. Mst, naadige Bestalling paa FeldtMedlet Embedet, samt derhos med Exspectance paa næste Agessors Vacance i Collegio Medico, eller paa nogen anden tienlig Vacance. – Hvad der sidste eller den søgte Erspectance angaaer, da har Rigets Stænders Urskillnings Deputation allerede afviist samme Post; altsaa bliver en kuns den første Deel af Ansøgningen, over hvilken Hs. K. M. den 18. Februarii sidstleden har meddeelt Sit naadige Afslag, den rette Materie for Rigets Stænders Overveielse. – Omendskiønt da, at Assessor og Feldt-Medicus Doctor Zebel, 6 Henseende til sin ved Armeen i Pommern gjorte nyttige Tieneste, er vorden befordret til et extraordinair Assessors Embedes Collegio Medico, samt derhos hukommet med en særdeles Benaading af 900 Daler Stime, samt med aarlig Løn som Garnisons Medicus her i Stockholm; saa dog, da de medicinske Feldt Betientere i Almindelighed ikke ere vorden antagne med det Vilkor, at nyde bestandig Løn eller Gratificationer, eller at vorde meddeelte virkelige Bestallinger paa de Forretninger hvortil de bruges; Prejudicatet med Assessor Doctor Zebel, som grundet paa særdeles Omstændigheder, avler ey heller nogen Rettighed for andre; have Rigets Stænder derfor ikke fundet nogen Anledning, at tilskynde, at bevilge nogen Extra Løn eller Benaading for Doctor Lindecrantz, men de ere af den underdanige Tanke, at det maa forblive ved Hs. K. Msts, meddeelte naadige Afslags Resolution, helst da Linderant ikke, naar det efter Lovene skee kan, vil savne Virkningen baade af Hs. K. Mste til Collegio Medicum afgangne naadige Besaaling af 18 Juli, 1758, angaaende Feldt-Medicorum Befordring, og af Hs. K. Mste ved Brev af 15 Junii 1761 givne høye Forsikring for Feldt-Betienterne i Almindelighed, at ihukomme den med naadig Befordring. S. D. Afskedigede Mandtalls-Commissarius, Jonas Hierne, har, udi indgivet Memorial, hos Rigets Stænder, anholdet om, at han, i Henseende til sin Alder og Fattigdom, samt til sin lange giorte Tieneste og i den viiste Nidkiærhed for Kronens Fordeel, maatte vorde tillagt Pension for sin øvrige Leve Tid. Men da de allerede bevilgede Pensioner, Beneficier og Benaadinger langt overstige de dertil anslagne, Midler; have Rigets Stænder ikke i Underdanighed kunne tilskynde Hs. K. M., at besvære Staten med nogen Pension for bemelte Mandtals-Commissarius, allermindst da han allerede, i Følge Hs. K. Mars, naadige Brev af 16 October 1761, for sin udviiste Nidkiærhed ved at forbedre Kronens Jndkomster, har nydt en Benaading af 200 Daler Silsme. S. D. J Anledning af den hæderværdige BondestandsProtocolls Extract, har hos Rigets Stænder kommekunden. Eftertanke, hvorledes de af Rigets Stænder forhen i Underdanighed tilskyndede, og af Hs. K. M. i Naade bevilgede 2de aarlige Fri Markeder for Almuen i Marks Herred og Elis borg Lehn, til at befordre denne i Kunster, og især udi adskillige Linned=Væverier noksom bekiendte og flittige Almues Tilvirkningers Afsætning, ere endnu ikke vorden befordrede. til behørig Jværksættelse. – Rigets Stænder have besundet, at efter Almuens Besværing, samt Rigets Stænders egen underdanige Tilskyndelse, har Hs. K. M. allerede Aar 1743 ved naadig Resolution tydelig fastsat, at paa de Steder i Vestergørhland, Smaland og Halland, hvor de fleste Til virkninger skade, burde aarlig foranstaltes et eller flere Fri Markeder; og at, naar Aarets Tid samt Pladserne dertil vare behørig vorden udseete, skulle dettes Jværksættelse foranstaltes saa betids inden Aarets 1743 Udgang, at bemelte Markeder ufeylbarlig kunne benges det da paafølgende Aar, til Sælgeres og Kiøberes Bequemmelighed og Fordeel hvorefter vel Borgs Stad baade ved 1747 Aars Rigsdag, og siden, har klaget over denne Jndretning, i Henseende til den Staden tilladte saa kaldede Gardsar-Handel, men Rigets Stænder ved 1756 Aars Rigsdag, have desuagtet, efter de af Kammer-Oeconomie og Commercer, samt Secrete Handels- og Manufactur Deputationen andragne Grunde, yderligere tilskyndet, at disse Markeder maatte vedblive og forderlig iværksættes; i Følge hvoraf Hs. K. Msts- og Rigets Commerce-Collegium ogsaa, efter Hs. K. Msts, naadtge Anordning af 28 Februarii 1757, ikke allene har fastsat 2 aarlige Fri Markeder for Marks Herred, men og udnævnet baade Tider og Stedet, naar og hvor de maatte holdes, med hvad mere til Jndretningens Befordring, som bemelte Collegium har befundet at burde indrettes fra Almuens Side, nemlig disse Steders Bevogtning, Jndhegnelse, Toldhuus og fornøden Arresthuus, hvilket ogsaa, ved holdte Besigtelser, er befundet at være af Almmen med megen Møye og Omkostning i Stand sat, omendskiønt at de af Borge Stad paa ny, og især ved sidste Rigsdag giorde Jndvendinger, have siden forhindret Markederne selv at komme til nogen Jværksættelse. – J Betragtning af saadanne og flere for denne Almue talende Grunde, have Rigets Stænder anseet billigt, at fornævnte 2de Fri Markeder i Marks Herred, bør strax befordres til behørig Jværksættelse paa de Steder, Tider og Dage, som allerede, i underdanigst Følge af Hs. K. Mests, naadige Anordning, ere af Kongens og Rigets Commerce Collegium fastsatte, nemlig i Kinna den 10 Junii, og i Blorketor den 24 September, herefter ubehindret aarlig at holdes, samt fremdeles fortsættes; hvorved da GeneralTold-Forpagtnings Societetet har at besørge Toldens Oppebørsel og paapasning saaledes, som Anordningerne forePrive; helst da Almmen fra sin Side har fuldbyrdet hvad som i denne Sag var fornødent, og den sig havde paataget. Altsaa have Rigets Stænders Underdanighed anholdet hos Hr. R. M., at det maatte behage Hs. M. herom at give Be saling til Vedkommende. S. D. have Rigets Stænder til de vedkommende Depusationer henviist følgende Sager: 1) Til deres Land- og Søe Milities Oeconomte Deputation, den af Capitain JohanDracke indgivne Memortal, at Feltskær Svennene ved de Uddeelte Regimenter til Hest og Fods maatte forhielpes til nyde den dem ved Jnddeeling Værket paa Stat tilstaae ken, saavel Landgilder som i Korn Vahre. 2) Til deInstice- samt Kammer-Oeconomie- og Commerer-De stationer, en af Lientenant Græve Carl Mørner indgivet Memorial, om at en vis Tid maatte fastsættes, inden hvilen Hs. F. Ms. Collegier og Embedsmænd maatte lade Kronens Ner udforg med dem, som enten havde haft nogen Frende Opførseler under Hænder, eller og til Kronens Pikkerhed gaar i Borgen for nogen Oppebørsels Mand. mere, som kan tiene til en roelig Besiddelse af sonlig og erhvervet Eiendom. 3) Til Seerere Utskottet, et Han lo og Manufactur-Deputationens Betænkende af 6 May sidstleden, angaaende 20277 Daler Silsmes. Erstatning til Manufactur-Fonden, af Rigets Stænders Contoirs Midler. 4) Til Secrete Utskottet, Laugmand og Ridder H. C. Hasenkamp, Assessor Wargius og Herredshøvding Gabriel Franes Memortaler, af 3die, 7de og 8de Junii sidstleden, angaaende de i Rigets Stænders Bank anstillede Auctioner over det Kongel. Stats-Contoirs der pantsatte Obligationer, som vare bleven udstædede til Lodtagerne i 1759 Aars Kron=Lotterie; om hvilken Sags ganske Sammenhæng Secrete Udskottet havde at indkomme med Beretning til Rigets Stænders Pana. – Jmidlertid have Rigets Stænder ikke gjort nogen Standsning i denne paabbegyndte Auction; Secrete Urskottet har ey heller fundet nogen Aarsag til at igienkalde eller ophæve samme Auction, da hverken Lotterte Planen selv har forsikret Lodtagerne, at kunne beholde deres Laan af Banken indtil Smes Contoirets Obligationers Forfalds Tid, ey heller Banken, ved nogen særdeles udfærdiget Kundgiørelse, har paabundet sig saadan Skyldighed, men tvertimod indeholder Hs. K. Msts. naadige Kundgiørelse af 11 November 1762, at alle de paa Løsøre Pandter bekomne Laan, af hvad Navn de være maatte, Laane Bankens egne Attester allene undtagne, burde til næste Forfalds Dag indfries, og derunder vare ovenmelte pandtsatte Obligationer saa meget mere at forstaae, som de hverken i Kundgiørelsen ere blevne undtagne tilligemed Laane Banco Attesterne, ey heller i sig selv udgjorte andet end blotte Gields Breve, forestillende nogen vis Sam Penge, hvilke have lige Natur med Løsøre og Løsøre Pandter, saadanne som Kundgiørelsen foreskriver at burde været indløste; hertil kommer ogsaa, deels at Lodtagerne, udi deres ved Paadtsættelsen til Banken givne Forskrivninger, have videndes og frivillig forbundet sig til at betale Laanet igien inden et halv Aar; deels at Banco Fuldmægtigernes Protocol den 21 Februarii 1759, samt de der da forefaldene Samtaler, udviser, at Meeningen paa Bankens Side har strax, ved Laanets Udlevering, ikke været nogen anden, end denne, at uagtet Banken antog disse Obligationer til Pant, var det den alligevel uformeent, om den skulle faae sine Penge fornøden, at fordre saadanne Capitaler tilbage efter et halv Aars Forløb; deels og, at da det siden, nemlig den 23. October og 9 November 1762, kom hos Banco Fuldmægtigerne til Overlæg, angaaende Banco Laanenes Jndfordring, have Fuldmægtigerne, en eneste undtagen, atter sluttelig været enige derudi, at meerbemelte det K. Staes Contoirs Obligationer skulle indbegribes under saadan Jndforbring J øvrigt indeholde 59, 65 og 66 F. C. i Rigets Stænders Beslutning og Forordning af 22 September 1668, at naar nogen foreskrevne Termin er udrunden, og Pengene ikke strax efter Obligationens Jndhold betales, da skal strax Execution paafølge, og med Panterne omgaaes efter Foreskriften, eller skal Skyldneren, om Laane Bankens Leylighed saadant. dant tillader, paa ny komme overeens med Banken om en anden Betalings Termin, hvilket vel ikke skal vegres, naar Laane Banken kan taale, at Capitalen længere bestaaer, men var det ikke Bankens Leylighed, maatte Capitalen, betales strax naar Terminen er udrunden, under paafølgende Execution. Saaledes have ogsaa endeel Medborgere, i underdanig Lydagtighed for Hs. K. Mst, naadige Kundgiørelse, allerede længe siden indløst deres pantsatte Lodsedler og fuldbyrdet deres Pligt, men derimod have andre efterlade. saadan Jndløsning, omendskiønt disses Antal ikke er større, end at det meeste af 19 Tønder Guld og 44630 Daler Sølv. mynt, som den Sum af disse Banco=Laan, som ved Rigsdagens Begyndelse endnu stod udløben, nemlig noget over 17 Tdr. Guld, staaer hos 24 Laantagere, og deriblant henved 11 Tønder Guld i 3 Personers Hænder allene. J Henseende til alt saadant, og flere herved forekommende Omstændigheder, er det, at bemelte Auction er bleven fortsat paa ligeMaade som forhen. Og er det ellers bekiendt, at ingen andre K. Stats=Contoirs Obligationer indbegribes under denne Auction, end de som Lodtagerne udi det trakte K. Lotterie have bekommet, men aldeles ikke saadanne Obligationer, som Stats Contoiret ellers har udgivet enten med eller uden Bankens Accent, for gjorte Forstrækninger til Kronen. S. D. Af indkommen Beretning om den TøyhuusBygning paa Artillerie-Gaarden her i Stockholm, som i Underdanighed blev tilskyndet ved sidstleden Rigsdag, og den er bleven begyndt under Oberstens af Artillertet, Ridder, af Hs. K. M. Sverds-Orden, Carl Ehrensverds Jndseende, har Secrete Utskottet befundet, at den Deel af samme Bygning som vender ud til Ridder-Gaden, hvor Artilleriets Corps de Gaarde, samt adskillige andre Værelser og Værkstæder burde indrettes, er vorden anseet for den nødvendigste, og derfor foretaget først, nemlig Aar 1763, efter forfattet. og af Hs. K. M. i Naade bifaldet Tegning, samt Aar 1764. fortsat indtil Hiørnet af Fyrverker-Gaden, 50 Alen i Længden og 2 Stokverk i Høyden, foruden Vinden; da Grunden tillige er bleven lagt til endeel af den Fløy, som skal strække sig langs denne sidstnævnte Gade; videre, at til denne Bygning har Hs. K. Ms. og Rigets Krigs-Collegium Tid efter anden anordnet 48000 Daler Silst., hvoraf 43289 Dal. 17 Øre ere medgangne paa Bygningen indtil 1764 Aars Udgang, og de øvrige 47 10 Daler 15 Øre anvendede til beholdne Materialier, med mere; At den Aar 1764 ved Fyr verker Gaden begyndte Fløy, med endeel af det ved Artillerie Gaden bestemte Tøyhuus for Foldt Artilleriet, burde, efter Oberste Chrensverds Tanke, som dernæst meest fornødent, nu foretages, og efter Haanden indtil 1768 Aars Udgang fuldføres; og at siden skulle giøres Begyndelse med det store Tøyhuses Nedrivelse og Opbyggelse igien, samt at til bemelte Fløy og mindre Tøyhuus, efter nærværende Priis paa Bygnings Materialier, udfordres, for indeværende Aar 29000 Daler Stimt., og for hvert af de 3de paafølgende Aar 40000 Daler, tilsammen 149000 Daler Selvmt., med hvad mere som samme Beretning indeholder, om Tilsynen, ved Arbeydet og dets Drift, samt og Rigtigheds Afleggelse Herved har kommet i Overveielse hos Secrete Uskottet, at det store Tophuus, som for den største Deel bestaaer af Tra og under sit bræstfældige Tag huuser en vigtig og dyrebar Forraad, har allerede længe været saa gammelt, bygsældige og ildfængende, at Tingene der ere stændig og ved mindste Tilfælde i yderste Fare, baade for Jldsvaade og for Skade af Dryp og Fugtighed; samt at man ey heller er sikker, hvor længe denne gamle Bygning kan staae, inden enten en større eller mindre Deel af den faldet aldeles omkuld, hvilket og Oberste Chrensverd har ansøgt i bemelte sin Beretning. Secrete Utskottet har altsaa anseet denne Deel høyst nødvendig, og for det angelegenste af den ganske Bygning, og formoder, at de Betænkeligheder, som hidindtil have ligget i Veyen ved dens Foretagende, ogsaa nu kunne ophæves. Derved har vel Secrete Utskottet befundet at være best, om denne ganske Bygning kunne foretages tillige og paa eengang, i Henseende til at den ganske nederste Vaaning bør blive hvelvet; men da skulle og det hele gamle Tøyhuus paa engang røddiggjøres og nedrives, og alt hvad der findes, som vares paa andre Steder, efterdi det ny Tøyhuus bør opføres. paa samme Sted hvor det gamle nu staaer, hvilket SecretUtskottet har anseet nu at blive alt for vidtløftigt, og i Henseende til Omkostningerne svært. – Secrete Utskottet har derfor været betænkt paa, hvorledes ogsaa denne Bygning maatte kunne fordeeles i visse Skifter, og efter Haandet fuldbyrdes, og har derom trædet i Overlæg med Ober-Jntendanten og Ceremonsemesteren af alle Hs. K. Mis Ordener, Græve Cronstedt, hvilken har forfattet Tegningen saave dertil, som til alt det øvrige. Og da bemelte Ober-Jntendant nu har tilkiendegivet, at han har ladet Grunden under søge paa Stedet, og befundet den saadan, at Arbeydet med Sikkerhed kan drives i 2de, høyst 3 Skifter, og den nederste Deel lige fuldt hvelves, uden deraf at befrygte nogen ufuldkommen eller skadelig Reysning; Saa har Secrete Utsket ter ikke fundet nogen Betænkning derudi, i Underdanighed af tilskynde, at bemelte Deel af Bygningen paa Artillerie Gaarden, som den nødvendigste, maa allerførst og som meld besørges, dog saaledes, at den lavere Deel af den Fløy til Fyrverker-Gaden, som er begyndt paa, først vorder opført til sin rette Høyde, og saavidt særdig, at den imidlertid inge Skade kan tage; og kan da Forraaden i det gamle Tøyhuus deels der pakkes tilsammen, deels forvares i de opbygte nu Fløye, og bemelte gamle Huus ikke videre rygges hvil gang, end saa stor Deel, som atter kan foretages af den ny Bygning, eftersom Adgangen paa Midler dertil bliver, der Secrete Utskottet vil siden nærmere i Underdanighed opgive Jmidlertid, og paa det at forbemelte Arbeyde, som maa go for Tøyhuus=Bygningen, maatte kunne udføres og fuldbyrdes endnu i Aar, og neste Aar giøres en Begyndelse med Tophuset selv; har Secrete Utskottet anmeldet, at det ville søge Udveie til, at de dertil Forslagsviis udfordrede 29000 Daler Stift. skulle være at imodtage efter Haanden, og eftersom de behøvedes, naar Hs. K. M. i Naade ville behage derom at give Vedkommende Befaling.