Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Indenlandske Efterretninger. Til Stænderforsamlingen i Jtzehoe have samt lige Medlemmer, saavel de af Hs. Majestæt Kongen udnævnte, som af de forskjellige Districter valgte Deputerede, ialt 48, indfundet sig. De anføres Samtlige i første Nummer af den holsteenske Stændertidende, som derpaa giver en kort Beretning om den høitidelige Gudstjeneste, der gik forud for Stændernes Aabnelse. Det første Møde, d. 1ste Octbr., aabnede den kongelige Commissarius, Hr. Conferentsraad Hopp, med en Tale, som han indledede med at fremhæve Forsamlingens vigtige Øimed, at fremme Almeenvel- og oplive Sands og Jver for Samme, en Følelse, der tilligemed de Egenskaber, som dens Tilfredsstillelse fordrer, stedse har characteriseret Holsteneren, og hvilke ville give en urokkelig Garantie for, at de holsteenske Deputerede kun ville hellige deres Raadslagninger til Landets Bedste, og idet de opfylde dettes Tillid, komme Hs. Majestæt Kongens landsfaderlige Hensigter imøde og bestræde sig for at fremme disses Udførelse. Han omtalte derpaa de flere Gienstande af høi Vigtighed, som allerede skulde forelægges denne Forsamlings indsigtsfulde Overveielse, hvorhos han bemærkede at ikke Alt, hvorpaa Landsfaderen havde været betænkt, kunde forelægges denne Forsamling, men kun det, som meest syntes at trænge til Afgjørelse. Saaledes skal der forelægges et Lovudkast angaaende Forbedring ved Formynderivæsenet, hvilket tillige kan betragtes som Overgang og Jndledning til en almindelig Formynderie=Forordning. Jnddrivelsen af resterende Skatter og Afgivter er hidtil, idet mindste i mange Distrikter, skeet paa en for Restanterne særdeles byrdefuld og kostbar Maade. Et Lovudkast skal forelægges angaaende Afhjælpelsen heraf. Fremdeles omtales Udkast angaaende Skibsbyggerie af Arbeidere, som ikke høre til noget Laug, en almindelig Kjøbstads Lovgivning, (der indeholder Elementerne til en tids= og hensigtsvarende Indretning af Repræsentationer. i de øvrige Communer, hvorom den næste Forsamling skal tages paa Raad), de bekonomiske Forhold ved Straffeanstalterne i Glückstadt, Vei- og Chaussee=Væsenet, Søindrollerings=Væsenet, og som en endnu langt vigtigere" Gienstand, end alle de foregaaende: Reform af Toldvæsenet, tillimed Udkast til en Forordning angaaende Landprang. Taleren opfordrede derpaa til gjensidig Tillid under disse vigtige Raadslagninger, og sluttede saaledes: "Med denne gjensidige Tillid stemmer det ogsaa overeens, at der ved Deres Forhandlinger ikke lægges nogen Hindring i Veiet, for Deres uforbeholdne Yttringer, men at der tilstedes dem Tale- og Stemme Frihed, indenfor Lovens og Samvittighedens Grændse. Til den Landet allernaadigst givne Jnstitutions Flor vil det fornemmeligen bidrage, naar den fra Begyndelsen, af træder i Kraft i sin sande Aand, og ved denne Betragtning, mine Herrer, forhøies Vigtigheden af den Dem givne Opgave. Men Deres Bestræbelser ville visseligen ikke forfeile Maalet, da det samme Sindelag af almindelig Velvillie leder og understøtter dem, hvilket saa øinsynligt har fremført Jndførelsen af Provindsialstænderne. Maatte da Forsynet velsigne Deres Bestræbelser, mine Herrer, Maatte disse efter vor almeenelskede Konges ophøiede Villie tjene det fælleds Fædreland. til Held, fremme dets Velfærd, og ligeledes ved dem det Baand, som i Aarhundreder deri forener Fyrste og Folk, ogsaa for kommende Tider stedse knyttes fastere!" - Da aldeles ingen Jndsigelse skeete mod noget Valg, overtog derpaa Alders=Præsidenten, Hr. Geheime-Conferentsraad v. Brockdorff, Ledelsen af Præsidentvalget, hvorhos den næsten i 50 Aars Embedstjeneste graanende Olding tolkede sine Anskuelser og Ønsker for Stænder-Jnstitutionens Flor i en Tale. Den kongelige Commissarius tog da atter Ordet, for at tilsikkre de Deputerede hans personlige Understøttelse. saavel i som udenfor Forsamlingen, for at fremme de tilsigtede Øeimed, og fremstille det Synspunct, hvorfra han ønskede at bedømmes, naar han i sin Egenskab som kongelig Commissair maatte tage Ordet, hvori man ikke maatte see den Hensigt, at ville bestride en i Forsamlingens Midte yttret Anskuelse, da Øiemedet i Regelen vilde være, at give Oplysninger og fremme Discussionens Fleersidighed. Dernæst anmeldte han, at Hr. Cancellie raad Røtger er ham tilforordnet som Secretair, og at Hr. Etatsraad Jensen tilligemed ham skulde give de fornødne Oplysninger angaaende Toldforordningen. Til Slutning opfordrede han til Redactions=Valget, hvorpaa den valgte Præsident, Hr. Dr. Balemann, androg paa en Takadresse, til Kongen, hvilket bifaldtes. Efter nogle Discussioner om dens Affattelse, samt angaaende det Spørgsmaal, om Committeen skulde gives nogen Jnstruction, hvorom Forsamlingen bestemte, at dette ikke skulde være Tilfældet, valgtes Adresse Committeen og derpaa Redacteurerne. - J det andet Møde anmeldte Præsidenten Valgene i Roeskilde, og refererede derpaa angaaende de siden den 1ste Octbr. indkomne Sager. Paa given Anledning forbeholdtes af Præsidenten at andrage paa en Committee angaaende den i Stænder Forordningen omtalte Repartition af Udgifterne. Af en Deputeret reserveredes den Proposition, at der skulde besluttes en Petition om Forsamlingens Offentlighed, med de fornødne Modificationer, og bestemmes en Dag til Sammes Motivering. En anden Deputeret indbragte en Petition angaaende Handelsreisende, samt en Petition fra Kjøbmændene i Preetz angaaende samme Gjenstand, samt Landprang, hvilken Præsidenten henviste til den Committee, der skulde vælges angaaende Lovudkastet om Landprang. Endeligen anmeldte Præsidenten, at der var indløbet en Skrivelse fra forhenværende Etatsraad Reitemeier, tilligemed en Bog, som angik Jndsenderens personlig Anliggender. - Etatsraad Falck forelæste nu Tak adressen til Hs. Majestæt Kongen, hvilken efter nogle Discussioner blev antagen. (Den loves meddeelt i No. 2). - Nu skred den kongelige Commissarius til at motivere Lovudkastene angaaende Formyndervæsenet, Skibsbyggeriet, Landprang, og Jnddrivelse af Restancer, til hvis Undersøgelse udvalgtes Committer af 3 eller 5 Med lemmer. - Endeligen anmeldte Præsidenten, at de ovenomtalte, af Deputerede gjorte Propositioner skulde nærmere motiveres i det Møde, som var ansat til den 8 October. (Hemp. A.)