Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-04-27
Udenlandsk. Frankrig. Den grusomme Borgerkrig i det sydlige Frankrig, som nu har gjort denne hele Egn ulykkelig, er begyndt i Anbagne. De unge Folk af første Reqvisition angreb de Militaire som skulle bringe dem til Armeen, men blev af disse slagne paa Flugten, og retirerede sig til Biergene. Fra Sancerre skal og over 200 unge Folk være flygtede som ikke ville lade sig føre til Armeerne, hvortil flere har slaget sig, saa at de end- og har opfordret og indtaget Staden, omhugget alle Friehedstræerne deri, opbrændt Municipalitetets Archiv, og opstukken den hvide eller kongelige Fahne paa det høieste Kirketaarn. Exconstituanten, Marqvis af Bouthelliers, skal staae i Spidsen af disse Rebellere, hvis Tal skal være voren til 12000de. Efterretningen om det sydlige Frankrigs Skjebne, har ellers foraar saget en meget uroelig Samling i de 500des Raad. Jsnard og Jourdan, som man ikke ville lade komme til at tale, løb fra Talerstolen som rasende, og raabte at det var Borgerkrig, men andre raabte dem imode: til Abbediet med dem. Alle styrtede ind imellem hinanden, og det kom til virkelig Haandgemæng, Jourdan slog til Talot med knyttet Næve og Sage=Senault løb igien imod Jourdan med opløftet Stok. Da alt var kommen til Rolighed, advarede Præsidenten mod slig forargelig Strid, hvilken før havde kostet Fædrelandet saa meget Blod og hvorved Lovenes Helligdom blev gjort til 6 Klopfegter Valplads. Fra Rennes meldes: at man i de sidste 4 Uger har taget over 100 Chouanschefs til Fange. Man seer nu mange røde Uniformer imellem de Chouans, som ere Emigrankere, der af Engelænderne ere sadte i Land disse skal være rigelig forsynede med Louisdorer. Een af dem, som man har fanget havde 2 a 300 Louisdorer hos sig. Fra Marseille meldes: at der skal herske en stor Standsning i alle Forretninger, selv den liden Handel, som dog forskaffede nogle Mennesker er ringe Fortieneste, har nu ophørt. J det skiønneste Veir seer man ingen Mennesker paa de offentlige Spadseregange og Skuespilhusene ere næsten tomme. Toullon bliver en Division af Fløden udrustet. Over den Opstand, som der har været paa vor Eskadre i Ca dir, haves den Efterretning: Oprørerne havde, forme medelst at de ikke blev udbetalt Priispengene, allerede formeret et Udskud paa Landet, men den brave Richery dempede lykkelig Opstanden ved en Proclamation, hvori han erklærede hele Eqvipagen paa Fregatten Friponne for Rebellere. Men anden Dagen forandrede han den derhen, at den øvrige Deel af Eqvipagen ikke skulle ansees for Rebellere, naar de ville udlevere Ophavsmændene, hvilket og skeede, og skal beløbe sig til henimod 100 Personer. Richerns Eskadre, skal ellers have faaet Ordre at indtage Levnetsmidler paa 6 Maaneder og Viin paa 8 Maaneder. Man troer at den skal afgaae til Ostindien. Directoriummet har sendt Bud til de 500des Raad, at samme paa det hastigste og alvorligste skal beskieftige sig med at affatte en Lov til Straf og Undertrykkelse for Pressefrihedens Forbrydere. Saa blev det og besluttet, at Beraadslaaeningerne over de politiske Clubber og Associationer skulle tage sin Begyndelse den 16de April. Man har be Efterretning, at den hollandske Flode, under AdmiralBraak, af 4 Linieskibe og 13 Fregatter, skal paa dens Reise til Ostindien allerede have naaet Høiden af de atoriske Øer, følgelig undgaaet de engelske Floders Opmærksomhed. J vore Havne bliver endnu bestandig mange engelske Skibe opbragte, hvoriblandt et til Brest, som havde 40000 Livres i rede Penge ombord.