Berlingske Tidende, 1776-05-17
Selskabets Priismaterier og Premier. Theoretiske Materier. 1. Efter Kongelige allernaadigst Foranstaltning ved Finants Collegium udsættes paa sammes Anmodning denne og nest følgende Selskabet overdragne Premier: For de to beste Afhandlinger om en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jordlods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For den beste Afhandling 100 Rdlr. For nest beste 50 Rdlr. Afhandlingerne maa være passende paa Dannemarks Jorders sysikalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde=Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele OmgangsMaade med Jorden fra først til sidst nøiagtigen anføres, samt geleides ved Beregninger over Udgift og Indtægt, paa det Jordbrugeren med det større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding. for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden October Maaneds Udgang dette Aar. - 2. Endskiønt Selskabet nyeligen haver belønnet en Afhandling om Omgangs=Maaden med Myrmalmens Tilberedning; saa fremsætter den dog end videre til noyere Besvaring af samme Materie følgende. For en nøyagtig Beskrivelse med hossøyede Arbeids=Tegninger over Raaste= og Smelte Ovne, hvorudi Myrmalm for sig alene maae kunde behandles og tilgodegiøres, tilligemed oplyselige Underretninger om, hvorledes enhver Sort Myrmalm, efter deres meest bekiendte forskiellige Egenskaber, paa forskiellig Maade bliver at omgaaes og beskikke i og under Raastningen og Udsmeltningen; saa at et fuldkomment smidigt og brugbart Jern deraf kan faaes, Selskabers mindre Guld=Medallie eller 50 Rdlr. Forfatteren vilde be slitte sig paa den mueligste Tydelighed i Udtrykkene, og legge Grunde for sine Meninger, som vise, hvorfore Malmens Behandling maae være saa og ey anderledes, og i det heele være saa udførlig, at enhver som vil betiene sig af denne Naturens Rigdom, uden videre Veyledelse, derefter kan anstille Forsøg. Tillige maae Forfatteren føye specielle Overslag over hans beskrevne Jndretning, lempet til de dertil behøvende forskiellige Materialiers Priis udi Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, hvor en saadan Afhandling fornemmlig vil blive nyttig. J Tilfælde, at der med Afhandlingerne følger speciel Beregning over Indtægt og Udgift af saadan et Værk af Størrelse som man foreslaaer, vil Afhandlingen derved blive saameget meere paaskiønnet af Selskabet. Priisskrifterne indsendes til October Maaneds Udgang. - 3. Da Beskrivelser over enkelte Stifter, Amter eller mindre Landstrækninger kan, naar de give et fuldstændigt Begreb om sammes naturlige Beqvemheder og Mangler, blive gode Veyvisere til deres mueligste Forbedring ved at lære, hvori Jndbyggerne paa ethvert Sted behøver at oplyses, og hvortil at opmuntres; saa udsætter Selskabet en Premie af 50 Rdlr. eller den mindre Guld=Medallie: For den ordentligste, noagtigste og fuldstændigste sysiskekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgte større eller mindre Landstrækning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte, vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekiendtgiørelse finde værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste November 1777. - 4. Hvilke ere de naturlige Produkter baade af Plante= og Dyr=Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provintser, især bør beslitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge i sær opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte, deraf dette rimelige Forhold maatte flyde for Staten, Næringstænderne, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske, vestindiske og udenlandske, ethvert Lands forskiellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark og een for Norge, og een for de tydske Proviser. For den beste Afhanhling om enhver af disse Materier, for hver sin Cirkel, giver Selskabet sin mindre Guld=Medallie eller 50 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1776. J Besvaringen maatte man ey alene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lyttes, skiønt de ikke her til Lands have deres Hiem, ligesom og paa de natuklige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen eller noksom ere blevne dyrkede og lagttagne. - 5 Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drifi Rigerne har paa mange Stæder sin Grund i Land=Almuens Uvidenhed, og derfor søger at Raade Bod paa samme, men at forskaffAlmuen de fornødne Underretninger til deres Jord=Behandlings ønskelige Forbedringer. J Følge heraf vedbliver Selskabet endnu at udsætte følgende Premier. For den beste, ordentligste, tydeligste og efter Land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrke nings Katekismus for Dannemark. En saadan Katekismus maatte forfattes i Spørsmaal og Giensvar, og være saaledes skreven at man med Vished kan haabe, at dens Jndhold vil blive underret tende for Bondestanden. Den maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man deri maatte afhandle. J Henseende til Eng maatte saavel naturlige som kunstige Enge tages i Betragtning: Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrknings=Maade samt dens fordeelagtigste Vanding, hvor Beliggenheden tillader det, de beste Planter, man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst= og Høebiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulde udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskiellighed, de begemmeste Agerdyrknings Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings=Maade, det vigtigste om Giødnings Tilveiebringelse og om Giødningen selv, om Pløyning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemste Maade at aflede Vandet paa, at indgrofte Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning, maatte ey heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renseelse fra Ukrud, Rødder Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den sordeelagtigtigste Torve skier maatte og meddeles fornøden Anviisning, men den Materie om Qvæg Avlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal de blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme. Efterde der ved adskillige Leyligheder møder en betydelig Forskiel imellem Agerdyrknings=Maaden i og uden for Felledskabet, og det beste Agerbrug ey kan finde SteFelledskab, saa maatte til Slutning de tienligste Raad imod Felledskabets Ubeqvemmeligheder fremsates til Befordring af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Platil Udførsel egentlig alene kan foreskrives Enemmerter. Denne Ag Katekismus bør for Hensigtens Skyld ey være for vitløftig, og den for en udgjøre meere en sex til syv Ark i det høyeste af Selskabets sædvanlige Tryk. For den beste og tienligste Ager=Katekismus, give Selskabet sin mindre Guld=Medaile eller 500 Rdlr. og for den ne beste Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. Afhandlingerne maa være indsendte inden October Maaneds Udgang i dette Aar 1776. (Fortsættelsen følger). Ved Døden ere afgangne: J Tronhiem Mad. Marthe Holst. Mr. Peter Rosenvinge, 30 Aar. J Bergen Mester Bager Rechens Hustrue, Mad. Elisabeth Stammer, 46 Aar. Mad. Catharine Børsmann, Sr. Peter Jensens Hustrue, 78 Aar. J Tøndern Amt den 6te Mai Hr. Paul Christian Zoega, Sognepræst til Rabsted, 72 Aar. J Riber den 3die Mai Jfr. Astrup, 35 Aar. Den 6te hujus i Reisbye Præstegaard Eiler Hagerup Radoer, 17 Maane der 3 Dage. Paa Samsøe den 17de April Hr. Otto Luja residerende Capellan. J Assens den 10de Mai Hr. Postmster Langhoff, 70 Aar. Her i Staden Sr. Børre Søel, Skibs=Tømmermand. Den 11te huj. Mad. Maria Klauen, Theodor Adelers Stolemager Enke, 84 Aar. Den 12te huj. Mad. Anna Kirstine Bragryn, Fabriqveur Gottfried Goltzes Hustrue, 22 Aar. Den 14de hujus Frue EtatsRaadinde Anna Magdalena Piper, 65 Aar gl.