JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Rusland. J en Skrivelse fra den russiske Grændse doleres over, at flere fremmede Journaler have i den senere Tid gjort sig Umage for, ikke blot at fremstille Ruslands Vaabenlykke mod de oprørske kankasiske Stammer, som tvivlsom, men endog at fremstille Krigen selv, som en Erobringskrig, hvorved man havde en uretmæssig Grændsendvidelse til Hensigt. J denne Henseende føres det Vedkommende til Gemyt, at de kaukasiske Folk, hvorom Talen er, ere ved Fredstractater med Persien og Porten paa den retmæssigste Maade blevne russiske Undersaatter, og at de altsaa ere Oprørere, hvilke Rusland efter den almindelige Folkeret har den fuldkomneste beføielse til at tvinge til Lydighed. Ruslands Øiemed med at erhverve sig hine Landstrækninger har ikke egentlig været at udvidsine Grændser, men at befordre Civilisationen, hvis Fremgang forhen meget blev hindret ved de barbariske Stammers idelige Jndfald. Naar derfor den Magt hedder det til Slutning – som gjør sig til af at være Civilisationens mægtigste og virksomste Befordrer paa Jorden, kommer de kaukasiske Oprørere til Hjælp ved at tilføre dem Krigsfornødenheder (man erindre Tildragelsen med den engelske Brig Vixen); da geraader den derved i aabenbar Modsigelse med sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Blandinger. J London hersker La Grippe i en høi Grad. Dette er da endelig Tilfældet paa saa mange Steder i den nærværende Tid; men i London er den saa ondattet, at Dødeligheden er fast ligesaa stor, som da Cholera i sin Tid rasede heftigst. Ogsaa i andre engelske og skotske Stæder holder denne Sygdom slemt Huus; navnlig er Edinburgh haardt hjemsøgt. - D. 19de d. M. ved Middagstid havde man i London en saa tyk Taage, at det blev mørkt, som ved Midnat. Paa Gaderne kunde man ikke see eet Skridt for sig; i Husene maatte man tænde Lys; Skibsfarten paa Themsen, blev ganske standset, og Vognene maatte med stor Forsigtighed kjøre Fod for Fod. - Luftskipperen Hr. Green kom d. 17de tilbage til London med sin Ballon. Strax efter Ankomsten fik han et Besøg af Exhertugen, af Brunsvig, som tilbød ham en stor Sum Penge, dersom han vilde leie ham Ballonen, hvormed Hertugen vilde gjøre en Reise til Nordamerika. Om der bliver Noget af denne Handel, vides endnu ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Efterretninger fra Smyrna omtale en frygtelig Orkan, som rasede i Lilleasien i December; den varede i 24 Timer og anrettede stor Skade. – Fra Alexandrienskrives, at der sammesteds i flere Maaneder havde været en Art Hungersnød, hvoraf Regjeringen, istedetfor at afhjælpe den, søgte at drage al mulig Fordeel. J Overægypten var det Korn i Overflødighed; men Mehemed Ali havde forbudet Udførsel for at kunne høre fordærvet Korn ud i Smaapartier til skammelig høie Priser. Ogsaa andre Levnetsmidler vare sjældne. – Den tydske Naturforsker Vilhelm Schimper fra Mannheim tiltraadte i Begyndelsen af November fra Ægypten en Reise til Abyssinien. Hans Hovedøiemed er at undersøge dette mærkværdigeBjerglands Flora, og venter man af hans Bestræbelser et rigt Udbytte for Botaniken. Efter engelske Reisendes Beretninger er Choleraen endelig ogsaa trængt ind i Abyssiniens Bjergegne og har det krævet mange Offere. - J München er Choleraen nu næsten ganske ophørt. - J afvigte Aar have 13000 Udvandrere indskibet sig i Bremen, forat gaae til Amerika. - Fangevogteren i Frankfurt, som flygtede bort tilligemed sine Fanger, skal være en Student, som havde vidst at forskaffe sig denne Post, og som hyklede en saadan Strenghed mod Fangerne, at man havde den fuldkomneste Tillid til ham. – De ældste Folk i Africa kunne næppe erindre saa streng en Vinter, som den nærværende, i hvilken Regn og Hagel, Frost og Sne og vedholdende frygtelige Storme fra Norden hidtil have hørt til Dagens Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Bulletins. D. 25de Jan. "Hs. Majest. Kongen har Natten imellem d. 24de og 25de Jan. sovet henved 5 Timer, og Allerhøistsammes befindende er i det Hele bedre." D. 26de Jan. "Hs. Majest. Kongen har i afvigte Nat sovet flere Timer, Appetitten er god, Kræfterne tiltage." D. 27de Jan. Hs. Majest. Kongen har i afvigte Nat sovet fire Timer, Hosten er uforandret, dog ikke være; Appetitten god og Kræfterne i Tiltagende." D. 28de Jan. Hs. Majest. Kongen har i afvigte Nat sovet noget afbrudt af Hosten i fire til fem Timer, Appetitten er god, Hosten som i Gaar, Kræfterne tiltage." (Berl. Td.) Til den sidst afholdte praktiske Prøve ved den fuldstændige juridiske Examen havde 20 Kandidater indstillet sig. Af disse erholdt 7 Charakteren: Laudabilis, nemlig: C. L. F. Pontoppidan, F. Weilbach, G. J. Qvaade, G. Aagaard, O. Lund. S. V. L. Drechsel og P. F. C. Brun. De øvrige 13 erholdt Charaktereen: Haud illaudabilis, nemlig: T. Gudmundsen, P. C. N. Buch, G. F. Tillisch, J. Skrikke, C. A. R. Schack, M. C. Hoff, Grev V. C. C. Sponneck, L. F. Trøiel, N. Levinsen, A. Arnesen, C. Villemoes, W. Jacobsen og L. A. Smith. (Kbh.) DHr. Professorer H. R. Claussen, H. Freund, N. Hoyen, Schouw. J. Thiele, Etatsraaderne Dumreicher og Treschow, Fabrikant Gamst, Hofraad Hambro, Greverne Reventlow Criminil og C. Moltke, Oberst v. Prangen, Grosserer H. Puggaard, Justitsraad Rathen, Kammerjunker P. B. Scavenius og Kommandeur=Kapitain P. M. Tuxen have aabnet en Subskription til et Museum for Thorvaldsens Værker. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Kbhposten indeholder en skarp Artikel imod Sorøe Academi, af hvilken man seer, at der er Plads for 64 Pensionærer, men at af disse de tredive Pladser, staae ledige. Den første Director, Etatsraad Tauber, tog sin Afsked med 1200 Speciers Pension; men man veed endnu ikke, om den anden Director, Etatsraad Estrup, en hovedrig Mand, vil nøies med at gaae af med samme eller vil have en større Pension. Naar han reiser fra Sorøe saa reiser en Præst fra Kbhvn.,Hr. Pastor Waage derud, forat overtage Directoratet. Denne tredie Director skal hove 3000 Rbd. aarlig, foruden andre store Agtements. Det er langt fra vor Agt - vedbliver Kbhp. - at ville kaste den mindste Skygge paa den almeenagtede H. Waage; men naar man til Director i Sorøe maa tage en Mand, der ikke har noget Navn i Litteraturen, der ingen videre Navnkundighed har som Embedsfører, der blot har været Adjunct, som saa utallige Præster have været, og som kun er yndet Prædikant og en almeenagtet Sjælesørger, saa maa det i al Fald være ringe bevendt med de mange Lærde og Skolemænd, som han skal træde i Spidsen for, og saa har Sorø Academi ogsaa den Henseende svigtet Nationens Haab, at næmlig der ikke blot skulde dannes meer end sædvanlig flinke Studenter, men tillige meer end sædvanlig flinke Skolelærere. Angaaende Academiets Finantser bemærkes, at dets aarlige Overskud stal være fra 12 til 18000 Rbd., og det endskjønt det gjør Depenser som f. Ex. den med Agerdyrkningsinstitutet paa Mørup. der skal have koster 62,000 Rd., uagtet kun 3 Candidater avledes paa denne velgjødede Ager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Vor ofte omtalte forfulgte Landsmand Digteren, Harro Harring, hvis ædle Sindelag vi ikke sjeldent hørte skildtes med Varme af flere Mænd, der have staaet i personlig Berørelse med ham, er nu fra Schweitz kommen til London, hvorfra han har sendt et aabent Brev til hans Venner i Fædrelandet", der i Udtog er meddeelt i "Jtzeboer Wechenblart, og hvori han gjendriver adskillige af de Løgne, Bagvaskelser og Urimelig heder, som flere tydske Blade have udspredt om ham. Det har tidligere været offentligen omtalt, at Mineralvandet i Recoaro i det nordlige Jtalien besidder den Egenskab at opløse Blæresteen. Redacteuren af den herlingske Tidende, Justitsraad og Archiater Schønberg, gjør nu Publikum bekjendt med den ikke mindre interessante Efterretning, han har indhentet fra paalidelig Kilde, om at nævnte Mineralvand taber aldeles intet af sin Virksomhed, naar det forsendes om Efteraaret og Vinteren. Hr. Schønberg har tillige faaet et kjøbenhavnsk Handelshuus til at besørge en Transport af bemeldte Vand afskibet fra Triest til Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Præste Enken Madame Østrup i Tersløse i Sielland, er i første Jnstants frikiendt for videre Tiltale og acqviescerer i denne Dom. Om det Offentlige finder Anledning til, videre at forfølge Sagen, er endnu ikke bekjendt. (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Hr. Cancellieraad Hempel yttrer blandt Andet ved Budskabet og sin Ven Bogtrykker Søren Elmenhoffs Død i Randers - hvis Venskab uafbrudt og stedse varmere har vedvaret i henved et halvhundrede Aar følgende: "Forgiæves vilde jeg i dette Øieblik søge at skildre mine Følelser; men det sanddru Vidnesbyrd skylder jeg min afdøde Vens Minde, at sielden slog i nogen Dødeligs Bryst et ædlere Hjerte, der var ukjendt med Svig. Sielden fandtes Nogen saa god, saa overbærende med Andre, saa villig til efter Evne at deeltage i Næstens Nød, at hjelpe og fremme ethvert gavnligt Foretagende. Selv havde Elmenhoff, uden fremmed Hielp, arbeidet og fremkiempet sig til en hæderlig Post i Borgersamfundet; men ved sin utrættelige Flid, sin med sand Siæls adel varrede Beskedenhed og Nøisomhed, sin Godmodighed og Retskaffenhed havde han vundet Medborgeres fortjente Agtelse og Kjærlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Natten til den 8de de, er paa Godset Horst ved Preetz udøvet et røverisk Jndbrud, hvorved 3 i Ansigtet sværtede Karle trængte ind i Godsforvalter Langes Sovekammer, og, da han vilde sætte sig til Modværge, bedøvede ham ved flere Slag i Hovedet. Man fandt ham næste Morgen, med bundne Hænder og Fødder, ligge bevidstløs i Sengen. Røverne havde bemægtiget sig de forefundne Penge og Forvalterens Uhr. (N3) Forretningerne ved Kieler-Omslag ere endte endnu næsten tidligere end nogensinde før. Rentefoden for de første Prioriteter i Godser 3 1/2 pCt., for de andre 4, ja endog 6 pCt. Betalingerne, hedder det, ere skete promte. Et glædeligt Beviis paa Jnteresse for sine Bønders Opkomst har den nye Eier af Bygholm, Hr. Proprietair Schutte, givet, i det han for kort siden har gjort Fæsterne i Hatting By Tilbud om Fritagelse for Hoveri mod en billig Godtgjørelse. Tilbudet er antaget, og Foreningen indgaaet til fælleds Tilfredshed. (Sk. Av.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Ledige Embeder. Carlslunde og Carlstrup Sognekald i Siælland, 3500 Rd. - Storeheddinge og Høierup Sognekald i Siælland, 800 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Befordring. Den 17de Januar er Director ved Sorøe Academie, H. F. J. Estrup, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til virkelig Etatsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 27de Januar: Species 202 solgtes til 12 Mk. 1 spottendedeel s. Bank Disconto 5 pCt. Norske Speciesedler 178 enh. a 179.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Ribe. Da den almindelige Bekymring, som vor dyrebare Konges Sygdom havde vakt, atter var vegen for Haabet om Hs. Majestæts lykkelige Restitution, saa blev ogsaa iaar d. 28de Januar hilset med Glæde og festligholdt med Militærparade af det borgerlige Jægercorps, Glædessalver, dramatiske Forestillinger, Bal, og andre festlige Sammenkomster. Gud bevare Kongen og lade endnu i en Række af Aar denne Dag blive en Glædesdag for Landets Børn,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Ogsaa her i Byen griber La Grippe stærkt om sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Ribe Torvepriser d. 28de Januar. Rug pr. Td. 2 Rd. 40 ls.; Byg 1 Rd. 24 s.; Havre 1 12 s.; Boghvede 1 Rd. 16 ls.; Boghvede- og Byggryn pr. Skp. 26 ls.; Bygmeel 24 s.; Kartofler 4 ls.; Æg Snesen 6 enh. ls; Smør pr. Pd. 6 ls.; Oxekjød 1 enh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
AVERTISSEMENTS. Hos undertegnede staaer til Salg en ny med smukt Pyramide=Mahogni fineret Secretær. Chr. Petersen. Snedkermester i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
De, som ønske nye Sedler til det 90de Classelotteri, og de, som endnu have Frilodder uafhentede, ville behage at lade samme afhente forinden den 24de Febr. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Kreaturbeen kjøbes til højeste Priser hos H. sal. Dessauer. Mk. R. Mandagen d. 18de Febr. lade undertegnede ved offentlig Auction paa Raadstuen i Ribe bortsælge et Partie garvet Læder, bestaaende af Saale og Bindsaalelæder, tauet og utauet Overlæder, Kalveskind og a.m. Sufficante Kjøbere gibes 3 Maaneders Credit. M. Kleisdors. Christian Elers Hertz, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Bølling og Nørre Herreder,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Gjørvitterligt: at, Prokurator Kruse af Faster andrager for mig, hvorledes han, som af Amtet beskikket, efter behageligst meddeelt Benneficium, af 24 October f. A., paa Knud Christensen Møls Vegne af Tarm Bye, Egvad Sogn, i Nørre Herred, Ringkjøbing Amt, i Overeensstemmelse med bemeldte Knud Christensen allernaadigst skiænkede kongelige Bevillinger, af 6 Maii forrige Aar, skal erhverve Mortificationsdom over efternævnte Fordringer, der, uagtet samme ere notorisk indfriede, hviler uudslettede af Pantebogen, paa Knud Christensens forhen og endnu tildeels eiende Gaards Hartkorn og Jorder med mere, i bemeldte Tarm Bye, saafremt Jngen maatte fremkomme og legitimere sin lovlig Berettigelse til ermeldte Pantegield, nemlig: 1, Panteobligation, udstædt af Hans Eskesen i Torm i Egvad Sogn, den 9 Maji 1802, tinglæst 21 Julii samme Aar, paa Capital, til Søren Eskesen af Tarm 100 Rd., Køren Hansen af Bisgaard i Egvad 100 Rd., Enevold Nielsen af Gyris i Aadum 199 Rd., og Christen Pedersen af Bøel i Lønborg, 100 Rd., ialt 499 Rd. dansk Courant, der hviler paa Omtaltes Hartkorn 2 Tdr. 3 Fkr. 2 Album. 2, Panteobligation, udstædt af Claus Christensen, i Tarm, til Søren Christensen Eskildsen, sammesteds, den 13 Junii 1804, tinglæst 20 Junii samme Aar, paa Capital 398 Rd. dansk Courant, med Prioritet i endeel af ermeldte Knud Christensens Gaard, under hans Hjemmel hørende, Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. enfemtedeel Album; thi stevnes herved den eller de som maatte være i Besiddelse af bemeldte Panteobligationer, med Aar og Dags Varsel, at give Møde for Bolling og Nørre Herreders Ret, som holdes i Skjernbroegaard i Skjern Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, den første ordinaire Retsdag i Maii Maaned 1838, sædvanlig Tingtid, for der at fremkomme med og beviisliggjøre dennes eller deres lovlige Ret til fornævnte Capitaler, der ellers vil vorde ved Dom mortificerede efter nærmere Jrettelæggelse af Sagens Dokumenter og Paastand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Forelæggelse og Lavdag er ophævet ved Forordningen af 3 Junii 1796. Under mit Navn og Embeds Segl. Herreds Contoiret i Skjern den 12 Januarii 1837. Hertz. (L. S.) Christian Elers Hertz, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Bølling og Nørre Herreder,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Gjørvitterligt: at, Prokurator Kruse af Faster andrager for mig, hvorledes han, som af Amtet beskikket, efter behageligst meddeelt Beneficium, af 24 October f. A., paa Anders Heibal Laursens Vegne af Tarm Bye, Egvad Sogn, Nørre Herred, Ringkjøbing Amt, i Overeensstemmelse med bemeldte Anders He bal Laursen allernaadigst skjænkede kongelige Bevilling, af 6 Mai f. Aar, skal erhverve Mortificationsdom over efternævnte Fordringer, der, uagtet samme ere notorisk indfriede, hviler undslettede af Pantebogen paa Anders Heibal Laursens eiende Hartkorn og Jorder a. i bemeldte Tarm Bye, saafremt Jngen maatte fremkomme og legitimere sin lovlige Berettigelse til ermeldte Pantegield, nemlig: 1, Panteobligation, udstædt af Anders Christian Nielsen af Tarm, til Hans Eskesen Kirkegaard i Egvad Sogn, den 18 Junii 1807, tinglæst 16 December samme Aar, paa Capital 300 Rd., der hæfter paa Anders Heibal Laursens eiende Sted, og Hartkorn 3 Skp. 1 Fkr. entrediedeel Album, efter hans Skjøde, af 16de Januarii 1831. 2, Panteobligation, udstædt af Christen Henriksen, af Tarm, til Maren Pedersdatter, afgangne Christen Jensens Enke i Qvong, den 15 Junii 1813, tinglæst 21 September 1814, paa Capital 213 Rbd. Sølv Værdie, med Prioritet i ernævnte Sted og Hartkorn 3 Skp. 1 Fkr. entrediedeel Album, samt lige Prioritet i en Eng, Skidenena kaldet, Hartkorn 3 Fkr. i Album. 3, Panteobligation, udstædt af Hans Eskesen i Tarm, den 9 Maji 1802, tinglæst 21 Julii samme Aar, til Søren Eskesen af Tarm for 100 Rd., Søren Hansen af Bisgaard i Egvad, for 100 Rd., Enevold Nielsen af Gyris i Aadum for 199 Rd., og Christen Pedersen Bøel i Lønborg 100 Rd., ialt 499 Rd. dansk Courant, prioriteret paa Anders Heibals Hartkorn 1 Skp. 3 Fkr. 2 enh. Album; thi stevnes herved den eller de som maatte være i Besiddelse af bemeldte Panteobligationer, med Aar og Dags Varsel, at give Møde for Bølling og Nørre Herreders Ret, som holdes i Stjernbroegaard, i Skjern Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, den første ordinaire Retsdag i Maji Maaned 1838, sædvanlig Tingtid, for der at fremkomme med og beviisliggjøre dennes eller deres lovlige Ret til fornævnte Capitaler, der ellers vil vorde ved Dom mortificerede efter nærmere Jrettelæggelse af Sagens Dokumenter og Paastand. Forelæggelse og Lavdag er ophævet ved Forordningen. af 3 Junii 1796. Under mit Navn og Embeds Segl. Herreds Contoiret i Skjern den 12 Januarii 1837. Hertz. (LS.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Undertegnede har ihuustaget en Gellevæder, som Eieren kan lade afhente mod at betale Omkostningerne. Laust Hansen i Østervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
For en ugift Seminarist er en Plads som Skolelærer, i det vestre Skoledistrict af Grindsted Sogn ledig til 1ste Mai næstkommende. Lønnen er 15 Tdr. Byg aarlig som betales efter Kapitelstaxt samt fri Boelig med Brændsel og Valg mellem at faa Kost paa et bestemt Sted i Nærheden af Skolen eller at kunde fordre en Godtgjørelse derfor af 30 Rbd. Sølv aarlig. Ansøgninger maatte inden 1ste Marts næstkommende indleveres enten til Stiftamtmanden i Ribe eller til Provst Eiler i Leirskou Præstegaard ved Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin hol ve Gaard, som kan tiltrædes til næstkommende 1ste Mai. Til Gaarden er et godt Forraad af Mærgel. Lysthavende kunne nærmere tage Eiendommen i Øiesyn, naar man henvender sig til Roost, d. 20de Jan. 1837. Henrik Andersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Skiveskydning. Med velbaarne Hr. Justitsraad, Borgermester Tran bergs gunstige Tilladelse, agter undertegnede næste Fastelavns Mandag at anstille en Skiveskydning ved Hr. Kjøbmand, Viceconsul H. J. Müllers Kalkbrænderi, ved Korsbrødregaard. Gevinsterne ere: 1ste et Meerskumspibehoved med Sølv=Beslag; 2den en Sølv-Spiseskee, 3die en Sølv Theest, indvendig forgyldt, og 4de 2 Sølv Theeskeer. For hvert Nummer, der betales med 6 ls. Cour., skydes Skud, dog kun med glat Bøsse, og længere end til Fastelavnsmandag Aften kunne ingen Nummere erholdes. Ærbødigst Ribe d. 24de Jan. 1837. C. Dithlessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-03
allernaadigst Kongelig privilegeret. Stifts Ni be AdresseAvis, overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 10. 3die Februar. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-03
Portugal. J Lissabon herskede, ifølge de sidste Efterretninger, stor Bekymring for en oprørsk Bevægelse, som man frygtede for vilde bryde løs d. 18de Jan., da Cortesmødet skulde aabnes, i den Hensigt, at styrte Ministeriet og sætte liberalere Mænd i dHrr. Sa da Bandera's og Passos's Sted. Den brittiske Admiral Gage havde truffet alle Anstalter til, i fornødent Fald, at beskytte saavel Dronningens Person, som de brittiske Undersaatters Personer og Eiendomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-03
Frankerig. Som bekjendt, er een af de formildende Forandringer, der efter Julirevolutionen bleve indførte i Straffelovgivningen, den nemlig, at af de 12 Edsvornes Stemmer skulde i det Mindste de 8 være enige, naar Kiendelsen, "Skyldig", skulde have Kraft, allerede for noget over et Aar siden bleven ophævet, paa Grund af, at alt for mange politiske Forbrydere bleve frikiendte. Et endnu langt betydeligere Skridt tilbage til den ældre Lovgivnings Strenghed har Regjeringen andraget paa, i det den ved Hr. Per til har ladet Pairskammeret forelægge det Forslag, at de, som have Kundskab om et Attentat mod Kongens Person og ikke inden 24 Timer angive Alt, hvad de derom vide, skulle straffes, som om de vare deelagtige i Forbrydelsen. Der tvivles næppe om, at jo Kamrene ville billige dette Regjeringens Forslag, mod hvilket der heller ikke synes at være Meget, som med Rimelighed kan indvendes. Da imidlertid siden Julirevolutionen den blotte Medviden har været aldeles fri for Tiltale, saa giøre Pariserne allerede forud Ophævelser, over denne nye Krebsgang. - Om den sidst omtalte Strid mellem Journal des Debats og det Warschauer, Regjeringsblad ere de uafhængige Pariserblades Domme meget forskjellige. Nogle ere godmodige nok til at lægge endeel Vægt paa Striden og finde der et Beviis paa, at Regjeringen erkjender, at man er gaaet forvidt i at give efter for Rusland; men National anseer det Hele for et Spilfægteri, blot beregnet paa at være Engelland noget til Babag; ja den formoder endog, at Hr. v. Pahlen selv er med i Hemmeligheden og har viist den franske Regjering den Artighed, at lade een af sine Secretærer skrive hiin Artikel i det polske Blad, for saaledes at give Journal des Debats Anledning til at fare i Harnisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-03
Storbrittannien og Jrland. Kongen vilde d. 28de Jan, holde et Geheimeraad, i hvilket Trontalen skulde bringes i Stand. Talen vil denne Gang ikke blive oplæst af Hans Majestæt selv, da Høistsamme har besluttet for det Første at forblive i Brighton, fordi den øndartede La Grippe endnu bestandig hjemsøger Hovedstaden og bortrykker en stor Mængde Mennesker. Jfølge en nylig bekjendtgjort Liste over Underhusets Medlemmer, skulde Ministrene ikkun kunne gjøre Regning paa en Majoritet af 13 Stemmer, i det de Ministerielles Tal angives at være 33 og Oppositionsmændenes 319, men da det er et Toryblad, som meddeler Listen, sætter man just ikke stor Lid til dens Rigtighed. - Af de sidste Efterretninger fra Capseer man, at Bestyrelsen sammesteds nu bestræbte sig for at vinde Cafferne og paa denne Maade bevæge dem til at holde Fred. Blandt Andet var der udstedt en Forordning, ifølge hvilken den, der dræbte, saarede eller paa anden Maade forurettede en Caffer, skulde lide samme Straf, som om det var en engelsk Undersaat, mod hvem Forbrydelsen var udøvet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-03
Blandinger. J Rom haabede man en almindelig Amnesti for alle dem, der formedelst revolutionære Forbrydelser endnu vare i Fængsel, naar først de meest Skyldige vare i Civita Vechia, hvor de opbevaredes, bleve indskibede til Amerika. Man ventede hver Dag de Fartøier, som skulde tage disse ombord. Saameget som Romerne glædede sig over denne pavelige Mildhed, saa misfornøiede vare de paa den anden Side med, at Carnevals, lystighederne vare forbudne iaar, fordi man frygtede for, at de kunde fremme Udbruddet af Cholera. Man vilde nu ved Bønskrifter søge at bevirke dette ForbudsOphævelse. - Frederik den Enestes Fødselsdag, d. 24de Jan., som endnu stedse festligholdes i Berlin, har iaar fremkaldt et Skrift af Professor Preuss under Titel: "Frederik den Store, som Skribent". Dette Skrift er Forløber for en ægte og fuldstændig Udgave af Frederiks Værker, som, om muligt, skal udkomme 1840 til hans Tronbestigelses hundredeaarige Jubelfest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-03
J Zürich mærkede man Natten mellem 23de og 24de f. M., efterat Tøveir Dagen i Forveien pludselig var indtraadt, flere temmelig stærke Jordstød, som satte Beboerne, der ikke ere vandte til Sligt, i betydelig Skræk. De samme Jordstød sporedes i Basel, Stuttgart, Freiburg og paa flere Steder. J Stuitgart bemærkede man Natten mellem 25de og 26de et klartskinnende Meteor, som Kl. 1 1/2 steg op fra Syden, blev efterhaanden større, saa at det strakte sig gjennem flere Grader, hævede sig indtil Zenith og tabte sig først Kl. 2 paa den østlige Horizont. - En Hr. Howden spaaer i "Caledonian Mercury, at vi endnu i denne Vinter ville faae en overordentlig Kulde, som en Følge af den Tilstand, hvori den afvigte Sommers usædvanlig kolde Temperatur og det overordentlig vaade og stormende Efteraar har at Armosphæren. Han synes at tilskrive den Halleyske Commet denne Jndflydelse.