JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Gaardsalg. Formedelst Alderdom og Svagelighed agter jeg underhaanden at bortsælge min paaboende Eiendom: Hovedgaarden Aggersborggaard. i Øster=Hannherred, Hjørring Amt, staaende for Hartkorn ufrie Hovedgaardstaxt, tilligemed de under Gaarden brugende særskildte beliggende Jorder, ialt 36 Tdr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb., hvis Areal af Ager er geometrisk Maal. 158 Tdr. og af Eng 42 Tdr. Land, et meget betydeligt stort Areal af Hede, foruden Kjær- og Fjordholme af circa 400 Tdr. Lands Jndhold, hvilke sidste afgive en gandske udmærket Græsgang og kunne ogsaa fredes til Høeslet. Agerjorderne ere bekjendte for deres udmærkede Godhed; Mergel haves og raae Jorder findes til Opdyrkning. J Kjøbet kan følge Aggersborg Sogns Kirke- og Kongetiende af 179 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn, 1 Gaard og 35 Huusfæstesteder, der forrette betydeligt Ugedagsarbeide, Aggersunds Færgested, 16 Stkr. hele Sild Bundgarnsstader og Aaleruserettighed, samt 1 Vindmølle, der har god Søgning, haves til Gaarden. Eiendommen, der har en smuk og god Beliggenhed lige over for Ladepladsen Løgstøer, kan tiltrædes til 1ste Mai d. A., og endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i samme. Den sædvanlige Besætning er 90 a 110 Stkr. Fækreature, 12 Heste og 70 a 80 Faar. Liebhavere kunne henvende sig til undertegnede Eier. Aggersborggaard, den 3die Januar 1842. A. C. sal. Kjerulff, fød Lüttichau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
For en ung, flink og dannet Stuepige, der har conditioneret i samme Egenskab hos en honet Familie, og som kan legitimere sig med godt Skudsmaal, er en gode Plads at erholde til 1ste Mai 1842. De som maatte ønske en saadan, ville snarest muligt henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Et ungt Menneske, der i de sidste 2 Aar har været beskjæftiget med Underviisning i et Jnstitut, ønsker sig snarest muligt en Plads som Hjelpe= eller Huuslærer. Vedkommende ville i den Anledning behage at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. 315 Rbd. 28 s. Sedler og Tegn af Baroniet, Wilhelmsborg Godses Umyndiges Midler, kunne strax erholdes til Laans mod anordningsmæssig Sikkerhed. Gothaab, den 23de Decbr. 1841. Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Paa en Herregaard i Nærheden af en af Jyllands største Kjøbstæder, er en ledig Plads for en Gouvernantder kan paatage sig Underviisning i Tydsk, Fransk, Musik, og Fruentimmerhaandarbeide, som strax kan tiltrædes. De herpaa Reflecterende vilde behage snarest muligt enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Paa Søndersthold pr. Veile er til næstkommende Sommer for 100 til 150 Stkr. Faar Græsset at faae, eller af Mangel af disse for 50 Stkr. Ungsvæg eller Stude. De herpaa Reflecterende vilde behageligst snarest muligt henvende dem i frankerede Breve til undertegnede Forpagter. D. H. Abraham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Paa Østkysten af Jylland ønskes i Forpagtning til Foraaret 1842 en Præstegaard eller anden Landeiendom paa circa 1200 a 150 Tdr. Land gode Jorder og hvor tillige endeel af den udvendige Besætning kunne medfølge. Reflecterende ville behageligst henvende dem tilAuctionsholder Herz i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Til næstkommende Paaske=Flyttetid kunne nogle Beboelsesleiligheder, hvoriblandt een, der med Hensyn til dens Indretning og Beliggenhed i Nærheden af Torvene, samt den til samme hørende Gaardsplads m.v., fortrinligt egner sig for Kjøbmandshandel, erholdes tilLeie, naar Vedkommende i den Anledning snarest muligt henvender sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
En ung Pige, hvis hele Opdragelse har været henvendt paa at danne hende til Lærerinde, ønsker sig anbrygt til Mai, helst hvor Børnene ere smaae. Hun kan give grundig Underviisning i Tydsk, Fransk, Engelsk, de almindelige Skolevidenskaber, alle nu drugelige paandarbeider, samt Tegning og Malling. Man behage at henvende sig til Jnstitutbestyrerinde Petersen i Veile. J Colding anvises til Salg af Meubel-Snedker R. Rasmussen, en Divan og 6 Stole med sort MoreensBetræk og rode Snorer, et stort Skjænkeskab, passende for en Værtshuusmand, en smuk Lysekrone, et Lysestøbetøi med 24 Brikker, samt nogle andre Stole. I Nærheden af Weile er et Hollænderie af 7080 Stkr. Køer at faae i Forpagtning. Hvor, erfarer man, naar man henvender sig til Adressecontoiret i Aarhuus, eller til Jnspecteur Lorenzen paa Petersholm pr. Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
I Nærheden af Weile ere tvende Vandmøller at faae i Forpagtning paa eet eller flere Aar. Hvor, erfarer man, naar man desangaaende henvender sig til Adressecontoiret i Aarhuus, eller til Jnspecteur Lorengen paa Petersholm pr. Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
En Dreng af skikkelige Forældre, helst fra Landet, kan strax eller til 1ste Mai blive antaget i Farverlære, naar man derom henvender sig til Farver Thrane i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
For en Gartner eller duelig Gartnerkarl der kan paatage sig Bestyrelsen af en Frugt- og Kjøkken=Hauge, og som er forsynet med gode Anbefalinger, er til Foraaret en fordeelagtig Plads paa en Herregaard ved Veile. Man behager derom at henvende sig til Kjøbmand Chr. Alrøe i Aarhuus. Dyder og Udyder i Exempler med hosføiede Fra Pressen er nylig udkommen: Sententser og Leveregler, 1ste Deel, af Consistorialraad Bjerregaard." Bogen, der er et Sidestykke til Forfatterens i sin Tid efter Cancelliets Anbefaling i en Deel Almueskoler, anskaffede bibelske Exempel- og Sprogsamling, er 30 Ark stor, compact trykt, og sælges i alle danske Boglader for den billige Priis 1 Rbd. 3 Mk. Denne Exempel- og Sententssamling indeholder ei alene en stor Mængde af Exempler og Biographier, men er og forskjellig fra vore øvrige mindre Exempelsamlinger ved den udvalgte Skat af Tankesprog og moralske Betragtninger af ældre og nyere Forfattere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Over Bogen har vor bekiendte St. St. Blicher fældet følgende Dom: "Det er et Skrivt, ei alene i Form og Materie det første i sit Slags her i Danmark (Mallings store og gode Handlinger ere blot nordiske; Bierregaards universalhistoriske). Men det er derhos saa reent moralsk, saa ægte religienst, at det derved vorder hvad ethvert historisk Værk burde være, i fuld Maade practisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
Dette Skrivt har endydermere den saare sjeldne Egenskab: at kunne fattes og føles af ethvert nogenlunde fornuftigt Jndivid i alle Samfundets Classer, de laveste som de høieste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
At den ærværdige Forfatter har en udbredt Læsning i flere, især philosophiske, historiske, moralske, poetiske Fag, denne Fortjeneste deler han med Mange; men med Faa den, at anvende det Lærte paa rette Steder. Det vilde være sælsomt, at dette Værk skal have faa Læsere og færre Kjøbere, hvis vi ikke kjendte de Skrivters Skjæbne, der udgaae fra jydske Officiner, og havde lang Erfaring om, at i boglige Sager er Kjøbenhavn næsten Alt, og Provindserne næsten Jntet. Jeg slutter med den Erklæring, at jeg ikke kjender nogen indholdsrigere, og i alle Retninger, ogsaa den religiense, hensigtsmæssigere dansk Læsebog i Borgerskoler, saavelsom i de lærde, end denne, hvorpaa jeg har stræbt at vække meere almindelig Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-14
St. St. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
342. No 9. Løverdagen. den 15 Januar. Den til Forsendelse, med Brevposterne. alene priviligerede Kongelig allernaadigst AarhanStiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Blandinger. En engelsk Gesandt, der nylig blev sendt til en muhamedansk Fyrstes Hof i Jndien, saae sig ved sin Ankomst ført igjennem en Række pragtfulde Værelser, til et lille Gemak, hvis Forziringer og Meubler i Riigdom overtraf Alt, hvad han hidtil havde seet. Man lod ham alene. Kort efter viste sig to riigtklædte Mænd, som gik foran en kostbar Bæreseng, der blev baaren af Slaver. Paa dette Leie befandt sig en menneskelig Skikkelse, som man skulde have antaget for et Liig, hvis ikke Hovedet af og til havde bevæget sig. To Betjente bare Tallerkener af Guld, paa hvilke stode et Væger og en Flaske. Gesandten troede at være et ufrivilligt Vidne til en Begravelse og vilde bortfjerne sig; men med Forbauselse saae han nu de to Betjente hæve den Liggendes Hoved i Veiret og gyde ham noget af Bægeret ind i Munden. Efterat dette var blevet gjentaget fem til sex Gange, aabnede Skikkelsen, Øinene, drak selv og satte sig kort efter opreist. Manden tiltalte derpaa Gesandten i det persiske Sprog Efter to Timer var han fuldkommen i Stand til, at beskjæftige sig selv med de alvorligste Anliggender. Den engelske Gesandt tog sig da den Frihed, at udspørge ham om den sælsomme Scene, han nylig havde været Vidne til. "Jeg har allerede længe nydt Opium - svarede Monarken: og er efterhaanden henfalden i denne beklagelsesværdige Tilstand. Tre Fjerdedele af Dagen tilbringer jeg i denne Legemssløvhed, hvori De nylig saae mig. Jeg kan da hverken bevæge mig eller tale, men har min Bevidsthed og fryder mig i denne Tid ved Phantasiens meest henrivende Billeder. Jeg vilde imidlertid ikke vaagne af denne Tilstand, havde jeg ikke troe Tjenere, som vaagede over mig. Saasnart de ved mine Pulsslag kunne mærke, at mit Hjerte bliver kraftløst, naar mit Aandedrag næsten ophører, saa række de mig igjen Opium, som De har seet. Jeg har i de sidste fire Timer taget flere Unzer til mig, og snart vil jeg igjen falde tilbage i min sædvanlige Ubevægelighedstilstand." J Londons Havn er i disse Dage Skibet Whimløbet ind med en Mahagoniladning fra St. Domingo, efterat næsten hele dets Mandskab var død underveis, saa at kun Capitainen og een Matros bleve tilovers for at føre Skibet tilbage til England, hvortil det endnu havde 4000 eng. Mile at gjøre. Desuden var samme Skib næsten uafladeligt udsat for Storme, saa at det mistede en Mast og en Deel af sine Seil. J denne Tilstand, og næsten halvdøde af Anstrængelse stødte de to Somænd endelig paa et andet Skib, som til Understøttelse laante dem en Matros. Det Mærkværdigste derved er, at Capitainen gjorde denne lange Fart uden Chronometer. Skib og Ladning vare assurerede. Man haaber, at Captain Kerrigdes og Matros Lillys sjeldne Mod vil blive belønnet efter Fortjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Den berømte engelske Astronom Herschel vil have udfundet et Princip for Veirligets Gang, efter hvilket man kan forudvide det langt ind i det næstkommende Aar. Hans Regel grunder sig derpaa, at Veirligets Characteer staaer i Forbindelse med den Time, i hvilken Fuldmaane, Nymaane, første og sidste Qvarteer, falder ind, d. er med den Time, i hvilken Maanen skifter; f. Ex. naar dette indtræffer mellem 12 og 2 om Dagen, faaer man Regn (om Sommeren), Snee og Regn (om Vinteren); mellem 6 og 8 om Morgenen Blæst, osv. Maanens Løb og Jndvirkning paa Jordens Luftkreds er (som han forsikkrer) den sikkreste Rettesnoer, man kan have, for at kunne afgive temmelig paalidelige Veirspaadomme. For Aaret 1842 har Herschel allerede forudsagt følgende: Januar vil bringe nogen Frost med megen Regn og Snee, som holder ved til Februar Maaneds Begyndelse og, efter et Ophold af 8 Dage, der blive kolde og blæsende, vedvarer endog ind i Marts, som derpaa bringer megen Snee og Storm, men ender med smukt og mildt Veir. April afvexler med smukt Veir indtil Mai, da det atter bliver Regn. Juni bliver, paa de første 8 Dage nær, udmærket smuk. Julii afvexler hver 8 Dage med Regn og smukt Veir. August kold og regnfuld. Septbr. klar og smuk. Midten af Octbr. bringer et stygt og ubehageligt Veir, med Regn og Blæst, og senere Snee, hvormed det temmeligt eensartet vedbliver, paa en Ugestid nær i Novbr. og Decbr., indtil Aarets Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
J Paris kom den i lang Tid værende artesiske Brønd, som bekjendt, endelig istand. Siden i Foraaret løber der en stadig Strøm derfra, og da denne vedbliver at tage meere til end af, saa har man nu maattet nedsætte en Commission, som skal afgjøre om Brønden uden Fare for Hovedstaden kan vedblive at bestaae, eller om den, for at forebygge Udhulinger og Sammenstyrtelse, skal tilstoppes igjen. Thi Brønden vedbliver daglig at udkaste 25 Kubik-Metres (c. 10 Læs) Sand, og da den nu har givet Vand i 270 Dage, saa findes der allerede 4050 Kubik=Metres (2700 Læs) Jord og Steen opdyngede paa Jordens Overflade. Naar Brønden derfor vedbliver at strømme saaledes i 20 Aar, saa vil hele Paris være underhulet, og staae i Fare for at styrte sammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
J Paris døde nylig, i Plantehavens Menageri, den skjønne Løve fra Sennegal. Løvinden græmmede sig saaledes herover, at den ikke vilde spise meere, men ligeledes døde et Par Dage efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Man har nu fundet en ny Anvendelse for den galvaniske Kraft, nemlig til Beskyttelse af Planter, imod Orme og Snegle. Man betjener sig dertil at tvende Ringe, een af Zink og een af Kobber, der passe til hinanden, og som lægges omkring den Plante, de skulle beskytte. Saasnart Ormen eller Sneglen kommer i Berørelse med Kobberet, faaer den et galvanisk Stød og falder ned. Apparatet virker ligefuldt enten det er Regn eller Tørveir. Opfinderen er en Englænder ved Navn Cuthbert. Nys ankom et Regiment Bjergskotter fra Øen Ceylon til England og beordredes til at rykke ind i Limerik i Jrland. Da det marscherede ind i denne Stad, gik der foran det en Trop Sækkepibe Musikanter og en – Elephant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
I Anledning af den ulykkelige Hændelse paa den store vestlige Jernbane (i England), hvorved 7 Mennesker mistede Livet, har Juryen dømt Jernbaneselskabet, for udviist Skjødesløshed, til en Mulct af 1000 Po. St. - Den engelske Biskop Fowler, der har 13000 Pd. St. aarlige Jndkomster, er i denne Tid bleven afsindig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Prindsen af Capua, der, som bekjendt, giftede sig med den delige Miss Penelope Smith og derved paadrog sig sin Broders, Kongen af Neapels, Unaade, skal nu i London, hvor han opholder sig og har ført et glimrende Huus, være i saa bundløs en Gjæld, at Creditorerne true med at arrestere ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
J Frankrig begynder den slemme Skik at finde Indgang, at Mændene sælge deres Koner. For kort Tid siden forefaldt endog det Tilfælde i en Landsby, at en Fader solgte sin Datter for 1000 Fr. Den følgende Dag fortrød han denne Handel og vilde, at den skulde gaae tilbage; men Kjøberen var ikke at bevæge dertil, og derfor har Faderen henvendt sig til Retten, for at faae Handelen kasseret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
En curieus Proces beskjæftiger i denne Tid Advocaterne i Nantes og Bourbon=Vender. Sagen angaaer en Meteorsteen, som Sognets Maire, paa hvis Mark den faldt ned, gjør Fordring paa; men som en Raritetsamler, i hvis Besiddelse den er, ikke vil give Slip paa, da han har kjøbt og betalt den af de Folk, som saae den falde. Hvem af Begge har nu Ret J et italiensk medicinsk Tidsskrift fortæller en Dr. Brofforio følgende mærkelige Exempel paa skadelig Virkning af Musik. En gift, men barnløs Kone paa 28 Aar, af kraftig Legemsbygning, der aldrig før havde forladt sin Landsby eller hørt nogen Concert, deeltog endelig engang i en tre Dages Fest, hvorved der blev dandset til et fortrinligt Orchester. Hun tog med særdeles megen Jver Deel i denne for hende nye Fornøielse; men da Festen var forbi og hun igjen kom hjem til sin vanlige Dont, kunde hun paa ingen Maade blive det Jndtryk qvit, som Musiken havde gjort paa hende. Hun maatte tage sig for Hvad hun vilde, uafbrudt klang de forskjellige Melodier, hun havde hørt, for hendes Øren. Søvnen forlod hende; hendes Fordøielse leed derved; hendes hele Sundhedstilstand blev angreben, og hun maatte søge Lægehjælp. Man gjorde mange forskjellige Forsøg paa at fordrive de indhildte Melodier, der altid klang i hendes Øren; men jo svagere hendes Legeme blev, desto mere foruroligedes hun af de musikalske Toner. Disse Nervelidelser vedvarede i 6 Maaneder, da døde hun, uden i al den Tid eet eneste Øieblik at have havt Ro. Selv i hendes Dødsstund troede hun at høre en falsk Violin; hun holdt sig desaarsag for begge Øren og raabte: "Ak hvor falsk Det sprænger mit Hoved!" og det var hendes sidste Ord. En interessant Nyhed er det, at den ungarske Rigsdag ikke alene har ophævet den for al menneskelig Følelse oprørende Pryglestraf, men ogsaa Dødsstraffen. Paa flere Steder i det nordlige Preussen anlægges for Tiden Kartoffelmeelsfabriker, og komme disse først ret i Gang, saa ville Kartoflerne blive en endnu nyttigere Frugt, der muligt turde bevirke en fuldkommen Omvæltning i Agerdyrkningen. Man paastaaer af Erfaring, at 10 D. Hvedemeel og 4 1/2 s. Kartoffelmeel sammenblandet giver ligesaameget Brød i Vægt som 23 s. reent Hvedemeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Den berømte Magnetdoctor Matthei fortsætter, sine underfulde Helbredelser, og overalt strømme Patienter til ham i Tusindtal. Han stryger dem blot med Haanden, og de Syge ere friske. J Arnstadt, havde han erklæret, ikke at ville foretage sine Cur uden i Lægernes Nærværelse. Daglig bivaane nu disse vexelviis hans Operationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Kongen af Preussen har udstedt en Kabinetsordre, ifølge hvilken Jngen for Fremtiden erholder Pension, for han har tjent i 40 Aar, med mindre han af Lægerne virkeligt erklæres for uduelig til at varetage sin Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Fra Berlin meldtes mod Aarets Slutning: "Der vil i næste Aar opgaae et funklende Meteor paa vor literaire Himmel, nemlig et universalvidenskabeligt Tids organ, til hvis Udgivelse vore berømteste Forfattere have forenet sig. Blandt disse nævnes: Steffens, Straus, Neander, Twesten, Mendelssohn, Raumer, Varnhagen, &c. Hovedredacteuren bliver Schelling. J en tydsk By tildrog sig nylig Følgende: En Advocat holdt sin Tale for Retten og havde allerede længe talt, da han paa eengang standsede og erklærede, at han først kort iforveien havde faaet det Hverv, at møde for en Collega, og bemærkede just nu, at han havde forvexlet Sagerne og forsvaret sin Modstander, i Stedet for at bekæmpe ham. Han vilde netop begynde i den modsatte Retning, da man meldte, at Partierne just for et Øieblik siden havde forliget sig med hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Efterat det var lykkedes Politiet i Hamborg at overbevise endeel fremmede Muursvende om Deeltagelse i det ved Forbunds-Beslutning af 4de Decbr. f. A. forbudne Uvæsen, og at straffe dem derfor, har det paany opdaget, at alligevel dette blev fortsat i Stilhed; men været saa heldig, at bemægtige sig Ordførerne og Kassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Overskous Lystspil Østergade og Vestergade er nu oversat paa Tydsk under Titel af "Die breite Strasseund die schmale Gasse." Ogsaa Dyvekes Historie er bragt paa den tydske Skueplads under Benævnelse af "Das Taubchen von Amsterdam, og med stormende Bifald opført i Leipzig o. fl. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Ved Pastor Harms's Jubilæum udbragtes blandt Andet en Skaal for Harms: "Den anden Luther", Gjenopbyggeren af den i Ruiner liggende christelige Kirke, den store Mechaniker, der ofte med eet Ord løftede store Byrder fra Menneskenes Bryst og, som Moses liig, der med sin Stav slog Vandet ud af Klippen, ud af det klippehaarde Bryst drev Vandet op i Øiet!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Jfølge Jtzh. Avis har i Hennstedt en Jndvaaner kastet sin Naboes, en Bagers drægtige Tæve hund, der kom ham logrende imøde, levende ind i den gloende Bagerovn, Fra Christiania læses i den "Constitutionelle en Theateranmeldelse om Opførselsen af: "Regimentets Datter, der begynder saaledes: Hurra, Nu er den delige Stemme opvækket af sin dybe Slummer: Jfr. Schwirtz har lyttet til vore idelige Tilraab, hun har reist sig til sin fulde Høide, og hun er marscheret fremad, efterat have staaet stille i to samfulde Aar. Endelig engang, Trommerne have hvirvlet til hendes Ære, Publikum har jublet i vild Begeistring, og nu blæser selv Feuilletonen en Fanfare til Raabet: "Leve Regimentets vakkre Datter!" – Vi kjendte hende ikke igjen, saa smuk var hun bleven, saa varm og begeistret. Da hun kom frem i sin brogede, velformede Dragt med kneisende Nakke og straalende Øine, kastede sine Arme tilbage og hævede sit Bryst, da syntes hun at sige til os Alle: Nu kan jeg det, nu vil jeg det, nu har jeg været flittig og opmærksom, nu har jeg sunget paa det den hele Sommer, den lange Høst, jeg har vandret omkring i Skovene og udfordret Sangfuglene til Væddekamp og udfoldet min Stemme i den frie Natur – nu er jeg forberedt – nu skal J høre. - Og saa sendte hun fra sit fulde Bryst klare, kraftige Toner med Liv og Lyst og Energi. - Bravo, kjække Marketenterske! Fremad, marsch, altid fremad – ret fremad – ingen Afvei og ingen falske Toner – saa skal Du see, Men endnu er Du saa glad i de falske Toner – bort med dem og fremad marsch. - Hvor Theatret skal leve godt i Vinter! Ole Bull spiller for Pensionsfondet og Regimentets Datter synger for Theaterkassen og siden kommer Kongen - og Schweitzerhytten med en Bettly og Lestog med en indtagende Catharine; og Storthinget, og Hoffet, og Skuespil, Tragedier og franske Dramer, og oppe i alt dette det Eenogtyvendes kraftige Sange og dets Datters delige Røst. Theatret leve!"(Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Barkskibet, som i Mandags løb af Stabelen, skal efter Sigende være det største Skib, som er blevet bygget i Aarhuus, og i Drægtighed overgaae Grønlandsfareren Thetis. Ligesom Alt, hvad der sigter til Handelens Opkomst, fortjener Paaskjønnelse, saaledes have vistnok dHrr. Röe & Comp., som det nævnte Skibs Rhedere, Krav paa Byens Taknemmelighed ved at fremme et Foretagende, der fordrer en betydelig Pengekraft, og som ikke blot har sat en stor Deel Mennesker i Virksomhed, men tillige i Tiden vil bidrage til Skibsfartens og Handelens Flor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Efter at Skibet var løbet af Stabelen blev nedenstaaende Sang, forfattet af Hr. Fr. Sneedorff Birch, afsungen ombord, og derefter udbragt forskjellige Traster, blandt hvilke for Rhederne, Bygmesteren, Sangens Forfatter, a., der alle ledsagedes af gjentagne Hurraraab. Sangen var saalydende: Rask gled du, stolte Snekke, ud i det hvide Skum; og aldrig dig vil skrække. Orkanens barske Brum, mens høit fra Stangen vifter blodrøde Dannebrog, som sank fra Skyens Rifter, da Volmer Fjenden slog. J Fred, i Kamp, i Seier, i vilde Bølgekast, uplettet, Flag, du vaier. fra danske Snekkers Mast; med Hvidt i Rødt du være. et Flammetegn i Nord: at Fromhed, Kraft de ere vort Anker og vort Roer. Saa skal du og ombølge, o Flag vor Snekke her, og ingen Taage dølge. dit rene Farveskiær, ei Storme Masten fælde, hvor stolt du Vingen slaaer, til Skuden, skjør af Ælde, gid silde! – selv forgaaer. Naar bort engang du haster, i Snekke! fra vor Stad, med Vimpel, Seil og Master, vort Blik dig følger glad; og see vi hjem dig bringe os Handlens rige Frugt, skal Jubelsangen svinge sig høit fra Cimbrers Bugt. Dog ei vi dem bør glemme, som her med driftig Hu vor Handels Flor vil fremme: thi lyd vort Hurra nu Lyd kraftig for de Gjæve, som lod fra Cimbrers Kyst, den prude Snekke svæve med stolten Egebryst!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Forlangt Jndrykkelse. Hvad mon der kan være Aarsag til, at Postmesteren i Grenaae endnu ikke fungerer i den befalede nye Uniform,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-15
Bekjendtgjørelser. I Gaar Aftes Kl. 7 henslumrede ved en blid og stille Död min retskafne og uforglemmelige Mand, Agent Sören Nielsen Monberg, i sin Alders 16de Aar. I 18 Aar fandt jeg i ham en trofast Ledsager paa Livets Bane, ved hans Bortgang seer jeg tillidsfuld op til den Gud, som saa rigeligt velsignede vort Samliv, ihukommende Skriftens Ord: Gud kaldte ham til sin evige Herlighed efter en kort Tids Lidelse." 1 Pet. 5, 10. Horsens, den 11te Januar 1842. Gedske Monberg, föd Theerkelsen.