JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Blandinger. Blandt de forskiellige Jndividuer der i Frankrige have udgivet sig for Ludvig VI Søn, tildrager sig En meere end alle de øvrige, den offentlige Opmærksomhed. Denne blev fængslet i St. Malo den 15de Septbr. 1815, under en stærk Eskorte ført fra Brigade til Brigade, og d. 29de Jan. 1813 indspærret i Rouens Arresthuus. - Han angiver omstændeligen følgende Beviser: At han er en Louis Charles Bourbon, Hertug af Normandiet, Ludvig Kyl og Maria Antvinettes Søn, født 1785 den 27de Marts, 1792 indspærret i Tempeltaarnet, hvorfra han i Begyndelsen af Junii 1795 blev frelst ved de Herrer Frotte og Guerville, og et andet Barn sat i hans Sted. Derpaa var han bragt til Hoveqvarteret i Charette, hvor han blev indviet, opholdt sig noget i Vende under strængeste Jnkognito, førtes derpaa til Engelland, hvor Kongen overøste ham med Gunstbeviisninger, sendtes igien til Vende armeen med alle Papirer til hans Legitimation, blev af Pave Pius VI høitideligen salvet i Nærværelse af Madame Victoire og 30 Kardinaler, derpaa anerkiendt i Spanien af Enkehertuginden af Orleans. Politie=Præfecturet i Paris sendte ham under et falsk Navn til Hospitalet i St. Denys, hvor Fouchs kiendte og reddede ham. Herpaa var han gaaet i amerikansk Tieneste og derfra i brasiliansk, hvor han var stegen til Oberst i Kavalleriet. Den 22de Jan. 1815 erfoer han i Rio Janeiro Bourbonnernes Tilbagekomst til Frankrige, og indskibede sig dertil. Han angiver mange naturlige og kunstige Kiendetegn og beraaber sig paa Hertuginden af Angoulemes og flere andre Personers Vidnesbyrd, naar de kun ville være Sandheden troe. - Offentligen er nu i Paris fremsat det Spørgsmaal: Hvorfor drager man ham ikke for Domstolen hvis han er en Bedrager, hvorfor har man ikke gjort det ringeste Forsøg for at opklare en eneste af hine Omstændigheder, og nu i to Aar holdt ham fængslet uden Lov og Dom? Hvor stor Fabrikkiden er i Engelland, kan man giøre sig Begreb om, ved, at der allene i Blackburn ugentlig forfærdiges 25000 Stykker Callicoes, hvorfor betales i Arbeidsløn 6500 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
To Kiøbmænd i den franske Stad Tarbes. Jacobs og Chevalter, have gjort sig usynlige, efter at have indkiøbt Vare paa sidste Messe for 150000 Fr. I deres Pakhuse fandtes tomme Fade, og Sukkertoppe fyldte med Høe istedenfor med Sukker. - J Thuringen har man faaet fat paa en Kiøbmand Mangel, som i en Tid af 24 Aar har været Bestyrer af en Tyvebande og ført dens Regnskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Den 9de Jan. døde den halvaarsgamle Kronprindsesse Jsabelle af Spanien, og blev bisat hos hendes Forfædre i Eseurialet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Vor Frelseres Kirke i Moskan bliver den største krik ne Kirke paa Jorden. - Til Universitetets Opbyggelse har Keiseren for det første anviist 300,000 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Professor Kruse anmelder, at han har faaet den Jdee. som han endnu bestræber sig for at realisere, at bringe Fædrelandet i Besiddelse af Thorvaldsens fortræffelige Frise, forestillende Alexanders Triumftog til Babylon. Ved at meddele Thorvaldsen samme, tilbød denne, bestælet af varm Følelse for Fædrelandet og dets Kongehuus, sig, hvis Jdeen lod sig udføre, at ville som Bidrag dertil skienke den hele Løn, han som Kunstner af enhver anden vilde fordre i Candva vilde neppe fordre mindre end 50000 i Specier, og idet han kun anslaaer Tiden, Marmoret, Omkostningerne dermed, samt dets Bearbeidelse af fremmede Hænder, vil han levere hele Frisen tilligemed tvende herlige Lorvatider, passende til at bære en Tronkimmel, for 15000 Studi. Hvis det kommer istand, vilde Tronsalen i Kongeborgen blive prydet med den nyere Tids berømteste Kunstværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Khous. Skilderie maler os Fordum og Nu saaledes: et Naar man sammenligner endog Kongers Levemaade for og nogle Aarhundreder siden med vore samtldige Borgeres, i saa kan man ikke andet end forundres over hine Dages Tarvelighed og vor Tids Overdaadighed. - Hvor træffer man nu en Skræder eller Skomager, der ikke maa have sin Thee eller Caffe hver Morgen, Og dog lod Kong, Christian den Fierde sig udie med varmt Øl uden Sukker; thi det erfarer man i hans Deduction mod Fru Ellen Marsvin, hvor det blandt andet hedder: Naar Pigerne og Morgenen skulde giøre varmt Øl til Os, da vilde Fru Kirsten, at de skulde bære hende det til, at komme Sukker deri, aldenstund de vidste Vi ingen Sukker vilde have deri o. s. v. - Hvilken Børstenbinder eller Rokkedreier kan nu reel giøre et Barselgilde, uden at have Porcellain, og i det mindste Sølvskeer paa sit Bord, Hvilken Skriverkarl eller Bodsvend kan vel sætte Boe, uden at anskaffe sig et Taffelservice og adskillige Sæt Dækketøi. - Og dog maatte Kong Frederik den Anden, da han 1559 skulde krones lade udgaae et Missive til Kiøbstæderne Malmøe, Helsingøer, Landskrone, Kiøge, Roeskilde og Kiøbenhavn, hvori han - da han agtede at holde sin Kongel. Kronning og formoder hid til Sig nogle fremmede Førster og Herrer, - beder og begiærer, at de ville laane Ham af deres By saamange Tinfade, Tintallerkener, Saltfirker, Kiædle, Duge og Lysestager, som thenn ind lukte Seddel udviser o. s. v. - Malmøe maa paa den Tid have været en betydelig Stad; thi der begiertes laant af den ligesaamange Tinfade, Tintallerkener (100 og 150, som af Kiøbenhavn. Jalt blev der laant 340 Tinfade, 560 Tintallerkener, 210 Saltfirkener, 10 Lysekroner; (af Malmøe) 101 Lysestager, 304 Duge, 2 Kiedler, hver paa Tdr., 1 paa 2 Tdr., 4 paa 1 Td., 9 paa 2/8 Td., 8 paa 1 Fdk. - Man seer heraf, at man ved hine Dages Gieste bude ikke lod sig spise af med Complimenter, og Forholdet af Fadene mod Tallerkenerne (34 mod 560) viser, at man vel ikke saa ofte skiftede Tallerkener, som nuomstunder, men at Tinfadene ogsaa vare desto bedre forsynde - Den Gang fremmede Fyrster og Herrer, som Konger bøde til Giæst, spiste paa Tin, laante hos Kiøbsted, folk, da faae man Helte som Damel Ranzau, og Hæders mænd som Herluf Trolle, og Dannevinder som Birgitte Gis. (Herlige Tin Alder, hvi svandt du saa brat, Du var en Guldalder mod vor nuværende FasanceAlder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Følgende paa Viborg Theater i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag fremsagde Epilog af Borgemesteren, Hr. Secr. Gundelach, er saa inderlig skiøn, at Udgiveren ei selv kan nægte sig den Fornøielse at pryde dette sit Blad dermed: Hvi nægtede dog Flora os at byde en faaer Krands af sine Blomster smaae; at Fredriks elskte Dag vi kunde pryde, med røde Roser og Kjærminder blaae - Alt ledte vi, og ledte saare længe; men blegnet alt var Skovens grønne Blad, og paa de kolde, vinterklædte Enge ei mindste Blomst paa visnet Stengel sad. Naturens Blomster vare længst forsvundne; thi kaldte vi Thalig fra sit Hiem, og bad, hun venligen, i Krandse bundne, os vilde mane Kunstens Blomster frem. O, svage Daarer!" lod Gudindens Talle afmægtig er jeg kun mod Florats Arm; min bedste Blomst, som skiønnest monne prale, er visnet alt i Morgen paa min Barm; Og Vaarens Blomster blomstre kun saa faae, som i Thalias, saa i Florals Skiød; Og Storm og Snee og kolde Vinterdage ner Kunstens som Naturens Foraars Død. Kun tvende groe selv under Vinters Hierte, og blomstre frodigen i Vaar og Høst, og aande hver en Stund, i Fryd og Smerte, af deres Bæger Glæde, Held og Trøst. Kun disse skal J række Eders Konning. med varme Hierter og andægtig Bryst; og Fader Fredrik, med sin hulde Dronning, skal smile ned til sine Børn med Lyst." - Thalia svandt. - Vi hendes Stemme lyde; og ydmyg og med dansk Troehiertighed, vi Danmarks Drot de tvende Blomster byde, og Troeskab hedde de og Kjærlighed! Modtag dem, Frederik, med Guust! - vi bede -de stode altid Danmarks Trone nær, Dit Viborg fandt dem paa sin golde Hede; og Du skal see de evigt blomstre der!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Bekiendtgiørelser. Onsdagen d. 18de Febr. Kl. 3 Eftermiddag bliver General Forsamling for det føsterlige Velgiørenheds Selskabs Medlemmer paa Selskabets sædvanlige Forsamlings-Sted i Bispegaarden. Man udbeder sig Forsamlingen saa talrig som muligt da adskiligt den bliver at forhandle, ligesom man og, kan have den Fornøielse foreløbig at anmelde, at have behagelig Ting at foredrage Selskabet. Aarhuus d. 14de Febr 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Directionen for det søsterlige Briggiørenheds-Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
At den til den 20de dennes bestemte Auction ved Pakhuset i Høien eller gl. Skagen, over Ladningen fra der indstrandede svenske Brigskib Catharina, Capt. Blomberg, bestaaende af 112 Skpd. Jern og et Partie Planker, bliver efter Vedkommendes Begiering og formedelst indtrufne Omstændigheder udsat til Mandagend 23de Febr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, bekiendtgiøres, Skagen d. 7de Febr. 1818. herved. D. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Auction paa Scheel, bliver foretaget Løverdagen d. 28de Febr. næstk. om Formiddagen Kl. 10, efter Overeenskomst med afg. Cancellieraad Foghs Boe, over endeel for hans Regning sammesteds dervende Løsører, saasom 2de gode Sengesteder med Omhæng, noget Porcellain, Ridedækkener, Pidske, en Hakkelsemaskine, m.v. Saa vor der og samme Tid og Sted bortsolgt for Handelsmand, Baith i Randers hans Regning, noget af ham fra Auctionen den 2den Junii f. A. endnu uindløst Gods. Liebhavere ville behage at give Møde. Greenaae d. 10de Febr. 1818. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Mandagen den 2den Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver Gaarden her i Byen og Mark jorderne paa Byens Mark, som tilhører Stervboet efter afgangne Enkefrue Kammerraadinde Hansen, stillet til offentlig Auction for at bortsælges. Gaarden hvis Beliggenhed næst indtil Nørre Bom paa vestre Side af Nørregade er meget fordeelagtig er og i Hen fiende til Størrelse, smukke Værelser og Indretning en af de første i Byen. Den er til alle Sider indelukt af sammenbyggede Huse, blandt hvilke Gadehuset med Potten iberegnet er 25 Fag Gaardspladsen er meget stor, smuk og rummelig. Markjorderne ere af de bedste paa Byens Mark og næsten alle tæt ved Gaarden, og indtil Nørre Bom beliggende. Der kan i den det ene Aar med det andet, saaes 5 Tdr. Byg, 6 Tdr. Rug og 16 Tdr. Havre, og af Høe avles aarlig 6 a 8 Læs, og kan paa disse Eiendomme aarlig fodres og græsses 4 Heste og 8 Køer. Bidtløftigere Beskrivelse. over disse Eiendomme ansees for overflødig da enhver som maatte være Liebhaber bedst vil kunde overtyde sig om deres Værd ved at tage dem i Øiesyn, hvilket til enhver Tid kan lade sig giøre, naar man derom henvender sig til den i Gaarden værende Avlskarl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Saasnart Auctionen over Gaard og Eiendomme er tilendebragt, vorder strax derpaa samme og følgende Dage ved offentlig Auction bortsolgt Boets Mobilier, Effetter og Jnventarium bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Porcellain, Kiøkken- og BrygersRedskaber, Vindovne Bilæggerkakkelovne, Borde, Stole, Speile Skatoller, Skabe, Kister, Senge og Sengeklæder, Dækketøier, Dreiser, Lærreder, samt meget mere andet Uldent og Linnet, som er for vidtløftig her i at opregne, saaog et par brune Kjørehopper, en god nye rødmalet Haugevogn og et Sæt Brekskinds Kiøre. tøi til 2de Heste. Trykte Cataloger over hvad som af rørligt Gods ved denne Auction skal bortsælges, bliver mod Betaling af 5 Rbmk. pr. Stkt. 8 a 14 Dage før Auctionen at erholde i Ringkiøbing hos Hr. Agens Buch, i Lemmig hos Hr. Justitsraad Schønau, i Skive hos Hr. Cancellieraad Selmer, i Viborg hos Fr. Landvæsenscommissair Hansen og her i Byen hos Hr. Kiæmmer og Casserer Wang. Saavel formedelst Afsattelse af Conditionerne til Gaardens, Eiendommenes samt Boets Mobiliers og Effecters Salg, saaog fordi der med Hensyn til Skiftets videre Fremme i dette Stervboe kunde være ogsaa andre Ting af Vigtighed, at afhandle jo før jo bedre, anmodes herved samtlige Arvinger om til denne Auction at møde eller møde lade, da de Udeblivende ellers maae finde sig i hvad de Mødende vedtage. Auctionen saavel over Gaard og Markjorder som over Mobilier, Effecter a. afholdes til forommeldte Tid i Stervboegaarden selv, efter de Conditioner, som da vorder fremlagte og bekiendtgjørte og som vistnok efter den Kundskab jeg allerede har, vil blive meget favorable for Kiøberne. - Thi ville Liebhaberne til bemeldte Tid og Sted behage at give Møde. Holstebroe den 2den Februar 1818. Gade, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Onsdagen den 4de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter vedkommende Panthavers Begiering, grundet paa foregaaende Forlig og Execution, foretaget offentlig Auction 2den Gang, udi og over Smedemester Wiigs paaboende Gaard No. 122 i Skidengyden her i Byen, til Bortsælgelse efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Aarhuus den 3die Febr. 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Tanderup Sædegaard, der tilhører Stervboet, efter afgangne Proprietair Hans Buch bliver, efter Vedtægt under Skiftet, stillet til offentlig Auction paa Gaarden selv, Fredagen d. 13de Martii næst om Formiddagen Kl. 10 slet, for, om antageligt Bud, skeer, da at bortsælges, ved en eeneste Auction, til Tiltrædelse dette Aars 1ste April eller 1ste Mai. Denne Gaard er beliggende i Sneiberg Sogn, Hammerum Herred, Ringkiøbing Amt, dens nuværende Hartkorn er 12 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. ufrie Hovedgaardstaxt, dens tilliggende gode og frugtbare Jorder, modtage i aarlig Udsæd omtrent 26 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, 8 a 10 Tde Boghvede og 50 Tdr. Havre, hvilken Udsæd meget kan formeres ved at benytte den fortrinlig gode Mærgel som findes særdeles beqvemt over alt paa Gaardens Ind- og Ud Mark og paa dens Enge som ogsaa kan forbedes ved Mærgel, avles aarlig 100 Læs Høe. Den holdende Beletning er: 10 Bæster, 40 Studt og de fornødne Huusholdnings Kør samt 100 Faar. Bygningerne ere meget gode og Stuehuset i Særdeleshed, det er opført af Grundmuur for 2 Aar siden, da Laden sammes Tid fik en grundmuret Tide indtil Gaarden. Liebhabere til denne Eiendom ville nærmere behage at tage den i Øiesyn. Conditionerne blive i det hele saa favorable for Kiøberen som muligt, og især kan endeel af Kiøbesummen ventes at blive staaende i Eiendommen. Høyriis pr. Holstebroe, d. 30te Jan 1818. Møller Formedelst Bopæls Forandring, attraaer undertegnede, underhaanden at sælge mit paaboende Sted Marielyst, i Grumstrup Bye, ved Hoved Kroe imellem Aarhuus og Horsens under Vedstedt Sogn, staaer for Ager og Engs Hartkorn 12 3/4 Skp.; Bygningerne er assuerede for 5100 Rbd. N. V. Stedets Jorder i samlet Strækning, (paa et Tørveskifte nær) bestaaer af 24 Tdr. Land a 14000 - Al, nemlig: 16 Tdr. Agerland, 4 Tdr. England og 4 Tdr. Land med vext, tig Over- og Underskov bevoxen. Hovedlodden som i det hele er indhegnet og tildeels beplanet med levende Giærde, deraf besaaes det halve Agerland aarlig, med 2 Tdr. Rug, 56 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre og 2 a 3 Skpr. Ærter; til Stedet avles aarlig 20 Læs fortrinlig Enghøe og 10 Læs Kløverdøe; med Stedets Probuction kan godt aarlig forres og græsses 2de Heste, 6 støer og en Kalv, og 4 Faar med Yngel. Eiendommen kan tiltrædes først i April næst, naar Handel sluttes derom i Martsmaaned førstk. med Eitten paa Stedet. Totrediedele af Kiøbesummen kan for det første blive indestaaende i Eiendommen Foruden ovennævnte Tørveskifte, er i Hovedlodden overflødig Tørveskiær. Stedets Beliggenhed for Jorderne, Havean lægget, med flere fordeelagtige Indretninger, erfares i bedst paa Stedet. Marielyst pr. Horsens d. 10de Febr. 1818. Tørslew, Landinspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Paa Skiervads Gods, i Randers Amt, Nørre Herred, er ved Døden afgangen, Møller, Peter Lauritsen Budsk, og hans Boe taget under lovlig Skiftebehandling; thi indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Ugers Varsel, Boets, saavel Credi, som Debitorer, at møde for undertegnede Stifteholder, de første for at bevise hvad de maatte have tilgode og de sidste for at giør Rigtighed for hvad de maatte være Boet skyldig. Skeel d. 12te Febr. 1818. R. L. Wadum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Kiøbenhavnsk Porter 1 Mk. 14 s. Flasken. Dødbeløl 1 Mk. 14 s. og Hvidtøl 12 s., samt i dige Flasker a 1 Mk. 6 s. Stykket bekommes paa Guldsmed. gaden No. 216 hos J. Møller, Nyelig ankomne Castanier bekommes paa Svane Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Hes P. Frausing faaes Kommen Agvavit, i hel og 4 An ere, til bedste Kiøb muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Extra fiine Hatte er bleven færlig paa Hattefabriken, og sælges til meget billige Priser af J. Hirsch. Da jeg agter nu at informere honette Forks Børn i Brodering, fransk Syening Monsterstrikning Dameklæder efter Maal, saa skal min Bestræbelses Formaal. altid være Enhvers Tilfredshed, samt den billigste Betaling. Trine Svendsen, Guldsmedgaden No. 216.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Det Sted paa Volden, som for Tiden beboes af Frue Vadskiær, kan erholdes til Leie fra førstkommende Paaske Flyttetid af Komd Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Den gode og beqvemme Leilighed for en Familie, som nu beboes af Skipper Raae, er at faae til Leie til næstkommende Fløttetid, naar man derom henvendes sig til Mad Henningsen For en eenlig Mands= eller Fruentimmer=Person som mod Betaling maatte ønske sig i Kost og Logie paa Landet, er en meget god Leilighed at faae til næstk. 1ste May. Den der maatte ønske sig en saadan Leilighed, ville melde sig i en forseglet Billet, som aflægges paa Adressek med Udskriv til M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
3 Værelser, Kiøkken og Spiskammer, kan faaes til Leie hos P. Basse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
En middelaldrende Jfr. der i flere Aar har tient des en Familie paa Landet som Huusjomfrue, og derfra kan vise de bedste Recommendationer, ønsker sig en Condition i samme Fag til næste 1ste Mai. dag helst paa Landet. Adressekontoiret anviser. Udgivet 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist En Tiener ønsker sig Condition til 1ste Mai, hos et Herskab som kan godt opvarte og har gode rekommendationer og kan godt Frisere og Barbere, og jeg er i Condition hos Hr. General Krigscommissair Becher, paa Thyrsbek ved Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-14
Af Provst Rasch's Anviisning til at forene den evangelisk christelige Palmebog, samt den bibelske Historie, med den forordnede Lærebog i den evangelisk christelige Lærebog for desbedre at indprænte Sandhederne baade i Hukommelse og Hierte, er udkommen et nyt Oplag af første Udgave med mindre Stiil, som sælges indbunden i Dusinviis for 3 Rbmk. Stykket, og faaes tilkjøbs i Aarhuus hos Boghandler Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Nr. 21. Aar 1818. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 17de Februarii. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Sverrig. Den Svenske og Norske Post, som ellers almindelig indtræffe til Khvn. om Onsdagen, vare endnu i Løverdags ei dertil ankommen. Man formodede en eller anden pludselig indtruffen Begivenhed at være Aarsag til sammes Udeblivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Over Hamborg haves derimod en Beretning fra Stockholm af 3die Februar, saalydende: "Vor næsten 70 aarige Monark er bleven beftig syg. Hs. K. H. Kronprindsen har selv vaaget en heel Nat ved Allerhøists Sygeleie. J Slotskapellet holdes offentlige Bønner for. Hs. Majestæts Helbred. Jgaar bivaantes samme af samtlige Rigets Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Ved Orkanen den 17de Jan. Sloge Bølgerne 300 Alen ind til Helsingborg og toge med sig de paa Broen placerede streogtyvepundige Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Tyrkiet. I det ottomanniske Ministerium er pludseligen forgaaet en stor Forandring. Kiaja Bey (Jndenlandsministeren, Tschansch Baschi (Rigsmarskallen) og Stor Veziren ere afsatte, i den sidstes Sted er den hidtil i Brus sa værende Devisch-Pascha (bekiendt ved sin Strænghed, ophøiet til denne Rigets høieste Værdighed. Keiseren af Marokkos Ven og Fortroelige, Jøden Masado Ben Leaho, er udnævnt til første Minister for alle Rigets udenlandske Anliggender. St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
J det engelske Blad, Morningchronicle læses følgende Sarkasme. - At Øen St. Helen er bleven til ved en Vulkan eller et Jordskielv, og at en saadan Naturbegivenhed atter vil ødelægge den, det er en almindelig Mening. Sir Love, den aarvaagneste af alle Gouverneurer, har siden det sidste Jordskielv taget kraftige Forholdsregler i Henseende til Napoleons Bevogtelse. Han har raadet Admiralen, i det Tilfælde, at Øen skulde forgaae, at lade alle Slupper roe ud paa Havet, for at opsiske Exkeier seren, da man veed, at han har forsynet sig med en Svøm i metrøie af Kork, for ved en saadan Leilighed at undkomme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Amerika. Den Mængde af udvandrede Franskmænd som opholde sig i Philladelphia, anlægge nu ved Floden Zombiaben, en Kolonie, hvis første Stad skal kaldes Aigleville Ørne stadd. De have kjøbt dertil af Fristaternes Regiering en Landstrækning af 100,000 Acres eller Morgen Land. J. Spidsen for dette Establissement staae Vandamme og Brødrene Lallemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Den sydamerikanske Jnsurgentgeneral Mac Gregor er kommen til Liverpool i Engelland. - Skjøndt Minas Opbringelse til Mexiko, skal Opstanden der i Landet dog ingenlunde være dæmpet. Naar kun ikke Jnsurgenterne manglede Krigsfornødenheder og indsigtsfulde Anførere, det vilde da være dem en let Sag at fordrive de kongl. Tropper, der kun ere i Besiddelse af nogle Stæder paa den nordlige og østlige Side, da forresten hele Landet er i Jnsurgenternes Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Ved Parlamentets Aabning sidstl. 27de Januar, holdt Lord Stanhope en Tale der gjordte stor Opsigt, og som gik ud paa, at fraraade at trække den allierede Armee forsnart ud af Frankrige, men tvertimod beholde samme der saalænge, som mueligt, da Stemningen blandt Folket ikke kan antages at være til Fordeel for den nærværende Regiering; han anførte at saadant i det mindste var den erfarne Fouches Mening, var man derimod saa sikker paa den nærværende gode Stemning blandt det franske Folk, saa kunde man jo gjerne slippe Bonaparte løs. Fremdeles meente han, at det havde været politisk rigtigst at have deelt det togange erobrede Frankrige i flere enkelte i Stater. - Lord Liverpool holdt derimod for at det havde ingen Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Hertugen af Cambringes Formæling med Prindsessen, af Hessen fuldbyrdes den 24de Febr. Derefter reise de til Engelland, for atter at vies af Erkebispen af Canterbury, da en saadan efter den engelske Kirkes Ritual ene giør deres Ægteskab gyldigt; derfor har Parlamentet erklæret Hertugen af Sussers Formæling for ugyldig, og hans Børn uberettigede til Thronfølgen. - Den 22de Decbr. 1817 holdt Mr. Pacok, 73 Aar. gl., Bryllup med MistrefsVillard, 63 Aar gl. Bruddommen var Enkemand, Bruden Enke og har allerede været gift fire Gange. Begge have et Afkom af 100 Børn og Børnebørn. - En Borger i en lille Bye ved Dublin aflagde sin Eed paa at have mistet nogle Bankosedler; han fortalte at en Hund havde snuset til dem og slugt dem. Dommeren i Byen dømte Hunden til Døden. J dens Mave fandtes Banko, noterne, der tilligemed Forhøret blev sendt til Banken i London, som ombyttede dem med nye. - Ugelønnen for Kuldragerne som udlosse de paa Themsen ank. Steenkuls skibe, var ifior omtrent 100,000 Pd. St., hvoraf man kan giøre sig et Begreb om Kulforbruget i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
Rusland. Hs. Maj. Keiseren indtraf d. 28de Jan. til St. Petersborg; de kgl. danske og svenske Ministre vare allerede indtrufne dertil. - Keiseren har udnævnt flere Æresdamer, hvoriblandt Fyestinde Gallitzin og Grevinde Orloff til Dames du Portrait" - Til den nye Kirkes Bygning i Mes an, har Keiseren anviist fyrretyve Millioner Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-02-17
- Sidstleden 17de Jam opkom Jldsvaade i Krigsgouver, neurens Huus i St. Petersborg, der næsten aldeles op brændte. Det var et rædselfuldt Syn at see Overpolitimesteren, General Gorgoli, staae oven paa Brandmuren af af det tre Etager høie Huus midt inde i Flammerne og dirigerede selv Slukningsanstalterne. - Ved en keiserlige Ukas er befalet, at den hidtil brugelige Straf for Forbrydere som Mordere eller deslige at Næseborene blive dem opskaarne, ei længere skal finde Sted. - Kulden i St. Petersborg var endnu bestandig 25-23 Gr. Tydskland.