Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-26
Spanien. Ved den store Katastrophe, som i nærværende Tidspunkt finder Sted i Spanien, under hvilken dette ulykkelige Land er nedsunken i en tredobbelt Kamp, hvis Udfald er høist tvivlsomt, er det vigtigt at samle de forskiellige Dokumenter, som kunne tiene til at oplyse Tingenes sande Tilstand der, hvilken er mageløs i Historien, endskiøndt man ingenlunde deraf bliver sat istand til at slutte sig til Udfaldet af denne Tummel. De Politiker som, med nogen Grund, formene at der er skeet Don Karlos Uret, og at hans Prætensioner ere grundede, kunde let blive tilbøielige til at troe, at Spillet vil tilsidst vende sig til hans Fordeel, naar de ikke vidste at det stred mod Englands, Frankeriges og Portugals politiske Jnteresse; thi Dronningens Regiering synes at mangle Agtelse og Tillid, og det liberale Partie, som svømmer oven paa i de store Stæder, at mangle det fornødne Tilhold i Nationens store Masse, og især i Folkestemningen hos Landbeboerne; saa det er i det mindste rimeligt, at Don Karlos Armee maae blive overordentlig forstærket af de Misfornøiede, af Geistlighedens Tilhængere og de Exalteredes Modstandere. (Formodentlig er det ogsaa nogle af de største Statsmænds Troe. Desuagtet gaaer neppe Spanien denne Gang tilbage til sin gamle Absolutisme; det synes ikke at høre til Planen for Tingenes Gang. Hvorfor skulde ZumalaCarregui døe saa tidligt?) Hvad der giør den nærværende Giæring i Spanien saa overmaade indviklet, er at den fremgaaer af 4 Elementer; af en Successions=Strid, af forskiellige politiske Principer, (absolutistiske, moderat konstitutionelle og exalterede, af en Kamp imellem Oplysning og religiøs Overtroe, og endelig af det største Element, nemlig af den dybeste Jndgribelse i det hele europæiske politiske System. Den bedste Opløsning af denne politiske Knude var vel naar Ludvig Philip rykkede ind med 50,000 Mand i Spanien, og erklærede at han kun vilde erkiende Jsabellas Regiering og det franske Charte i Spanien, anbragt der under moderate og til Folkets Tilstand passende Modifikationer. Det synes næsten at være Synd at lade denne chaotiske Forvirring vedvare længere i det ulykkelige Land. J Polen saae det ikke nær saa galt ud da det blev deelt; men Spanien er et Statslegeme, hvis sande Beskaffenhed ingen kiendte førend det blev sygt for Alvor, som det nu er blevet. Hvad det exalterede Partie egentlig vil, kan bedste sees af den Petition, som de Urbanos indgave til Dronning-Regentinden under det mislykkede Oprør i Madrid, thi det samme Partie i de øvrige insurgerede Stæder slutter sig til denne Petition som Udtrykket af dets egne Meninger og Fordringer. Det er høist mærkværdigt, at saamange af Spaniens Adelsmænd bekiende sig til dette System; Grunden dertil er formodentlig, at de forvente dog tilsidst at faae Magten i Hænderne, og at deres Plan gaaer ud paa at styrte Geistlighedens Magt, vælte hele Statsgielden og Landets trykkende Byrder paa dennes store Eiendomme og saaledes derved hæve Værdien af deres egne, og under alle Omstændigheder at redde deres Formue under den politiske Storm og Statens almindelige Skibbrud. - Denne Petition lyder saaledes: Sennora, Da Don Karlos ved Kongen sin Broders Død giorde Fordringer paa Kronen og antændte Borgerkrigen i vort Fædreneland, saa tog den bedre Deel af Nationen Deres ophøiede Datters Partie, i den Overbeviisning, at den derved forsvarede sine egne Rettigheder, og vilde derved retablere de foriale Garantier, som to Gange ere blevne erhvervede ved Folkets ædle Anstrængelser; men ere begge Gange blevne undertrykkede ved Forræderie, og de Personers og Klassers lastværdige Intriger, som finde deres Jnteresse i at Misbrugene skulle vare ved, og som have tilveiebragt den fuldkomne Undergang af den Magt, Velstand og den Hæder, som er uadskillelig fra det spanske Navn. (Denne Beskyldning er dog fornemmelig møntet paa det apostoliske Partie, paa Geistligheden, nogle enkelte Store, og den Camarilla som omgav Hoffet. Efterat Spanien havde mistet sine amerikanske Provinfer, og derved sine store Penge-Resourceer, saa var en Revolution uundgaaelig i dette Land, naar Geistligheden vilde forblive i Besiddelse af sine overvættes Rigdomme og Friehed for offentlige Byrder; deraf lader Raseriet mod Munkene sig forklare. Kleresiet finder sig maaskee deri, for derved at afvende Stormen fra sig selv.) Nationens og Deres Majestæts Tillid ere skuffede; Spaniens Ønsker, som elsker og understøtter Jsabellas Throne, ere ikke blevne hørte. Prætendentens Tilhængeres Forhaabninger, hvis Fremskridt i de nordlige Provinser og i Katalonien, ere en Følge af de offentlige Autoriteters Svaghed i andre Dele af Riget, true Thronens og Nationens Frieheder; de blive antændte og oplivede ved de Regierendes Overbærelse og Ængstelighed. For at Tillid og Lydighed kunne paa nye tage til hos Deres Majestæts Undersaatter, for at Embedsmændenne kunne giøre Regning paa alle Godes Understøttelse, for at kunne forberede Ordenens, Friehedens og Lovenes Triumph. ile vi med ærefrygtsfulde at foredrage Aarsagen til og Vigtigheden af vore Bekymringer for at finde i Deres Majestæts ædle og patriotiske Følelser det sikkerste Lægemiddel mod den Onde, som tynger paa vort Fædreneland. Allerede ved Kammernes Aabning ere Nationens meest paatrængende Fornødenheder blevne forelagte for Deres Majestæt, den Omstændighed, at der ikke blev skiænket dem nogen Opmærksomhed, giør det nødvendigt at anvende andre og skarpere Midler til deres Afhielpelse. Borgermilitairen i Madrid, for hvilken det er meest magtpaaliggende at understøtte Deres Datters Throne og at erholde frie Jnstitutioner, for hvis Forsvar den har lovet at ville vove Eiendom og Livet, kan ikke andet end optræde som en Tolk for Nationens Ønsker under de nærværende kritiske Omstændigheder, og at bede Dem at modtage følgende Petitioner: 1) At lade alle Klostergeistlige forlade Klosterne, imod at behandle Munkene paa en anstændig Maade (Munkenes Antal i Spanien skal uddiøre 70,000, deres Klosteres 2122: Nonnernes 36,000, og deres Klosteres 1150; af disse Klostere ere nogle uhyre rige, især Kartheuserne: deres Jorder indtage den største Deel af de Landskaber, hvori de ligge; de affolke Landet, suge det ud, og befordre Dovenskab og Lediggang ved blindt at uddele Almisser. 2) At tilbagegive de Nationalgodser, som bleve solgte under den konstitutionelle Epoche. 3) At afskedige de Embedsmænd, hvis tidligere Forhold udviser, at de ere bundne til Prætendentens Jnteresse. 4) At udvide Grundsætningerne for Loven og Borgermilitairen, og at retablere dens forrige hæderværdige Navn af en Nationalmilits. 5) At mobilisere den for at understøtte Thronen, Frieheden og den offentlige Orden. 6) At udtage 200,000 Md. for at bekiæmpe Faktionerne. 7) At retablere de provinsielle Deputationer. 8) At forelægge den første Kortes Forsamling en nye Valglov, som er bygget paa omfattende og med Folkets Jnteresse overeensstemmende Grundsætninger. (Paa denne Punkt ere alle Friestaters Held eller Vanheld byggede. Valgloven kan stige for dybt ned i Uvidenhedens og Raaehedens Egne, eller for høit op i Magtens. Det Vanskelige herved er at træffe den rette Middelvei. 9) At tilstaae Trykkefriheden med de Garantier for dens Udøvelse, som det borgerlige Selskabs Vel udkræver (vist eet af de vanskeligste Æmner for Statsbestyrelsen at regulere paa en tilfredsstillende Maade; thi Trykkefriheden er som Sværdet, der kan svinges af Helten og Fædrenelandets Forsvarer, men ogsaa af Stiemanden og Røveren). 10) Ufortøvet at sammenkalde de Kortes for at understøtte Deres Majestæts velvillige Hensigter. Endelig, som Middellet til at sikkre Udførelsen af disse Bestemmelser, at sammensætte et Kabinet, hvis Medlemmer ere ikke bundne ved Sindelag og Ønsker, som stride mod de Forholdsregler for det offentlige Vel, hvilke vi inderlig ville bede Deres Mastæt om at tage. - Madrid, 16de August 1835.