JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-30
Fredagen den 2den Juni førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auktion, som afholdes ved Aaen, bortsolgt et Partie dobbelte Fyrre Bredder, et Partie blank bruun Bergens Tran, et Partie blank hvid Bergens Ditto, et Partie 2 og 3 Fods engelske Slibestene, et Partie Hollandsk Zahrtfisk, et Partie Veggerfisk og et Partie Storsen nyelig fra Bergen hiemkommen, efter de Conditioner som ved Auktionen skulle vorde bekiendtgjorte. Horsens den 52de Mai 1815. H. F. Carø. J. F. Udi Drammelstrup Bye, Fausing Sogn, Son der-Hald Herred, Randers Amt, Estrup Gods, er Huusmand Rasmus Møller og Hustrue Maren Rasmusdatter ved Døden afgaaet, og deres efterladte Boe taget under Behandling til videre paafølgende Skifte. og Deeling imellem deres Arvinger, saaledes som Lovene og det mellem dem oprettede Testamente, Kongelig konfirmeret 4de December 1801, befaler. Under Registerings Forretningen sidste 24de April blev anmeldt som Arvinger. A. Efter den afdøde Rasmus Møller. 1) en Heel=Broder, Anders Andersen, død og efterladt sig følgende Børn a) en Datter Mette Christensdatter, gift med Sognefoged og Gaardmand Palle Pedersen i Auning. b) en Dito Maren Andersdatter, gift med Boelsmand Poul Sørensen i Auning. f) en Dito Ane Marie Andersdatter, gift med Peder Rasmussen, Jndsidder i Taarup. d) en Dito Nille Marie Andersdatter, hiemme hos Stedfader en Frands Sørensen i Auning. e) Bodil Catrine Andersdatter, 17 Aar, opholder sig hos fornævnte. f) en Søn Anders Andersen, 14 Aar, opholder sig sammesteds. 2) en Heelsøster Kiersten Andersdatter, Enke efter afdøde Gaardmand Mogen Rasmussen i Bøien. 3) en Halvsøster Maren Rasmusdatter, gift med Gaardmand Jens Mathiesen i Taarup, død og efterladt sig en Søn Rasmus Jensen, ogsaa død, og efterladt sig: a) en Søn Jens Rasmussen, 18 Aar. b) en Ditto Peder Rasmussen, 16 Aar. c) en Datter Ane Catrine Rasmusdatter, 14 A.d) en Ditto Maren Rasmusdatter, 12 Aar. e) en Ditto Else Kirstine Rasmusdatter, 10 Aar. Alle hos Gaardmand Jens Elkier i Taarup, der er gift med deres Moder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-30
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. B. Den afdøde Kones Maren Rasmusdatters Arvinger. 1) En Heelbroder Christen Rasmussen, Huusfæster i Liltved, død og efterladt sig en Datter Giertrud Christensdatter, gift med Gaardfæster, Jens Andersen i Liltved. 2) en Dito Jens Rasmussen, død og efterladt sig, a) en Søn Rasmus Jensen, Huusmand i Li Siørup. b) en Datter Ane Jensdatter, gift med Gaardmand Jens Jensen i Hevring. c) en Dito Giertrud Jensdatter, gift med Gaardmand Christen Knudsen i Holbek. 3) en Dito Peder Rasmussen, Skovfoged og boende i Anderbekhuset i Udsyeneder Sogn i Randets Amt. 4) en Heelsøster Ane Marie Rasmusdatter, gift i Wrennes Sogn og Bye i Mols Herred, død og efterladt sig: a) en Datter Mette Jensdatter, gift, men med hvem vides ikke. b) en Dito Ane Jensdatter, gift, men med hvem vides ikke. 5) en Dito Loste Rasmusdatter, Jndsidder hos Gaardmand Knud Rasmussen i Ørsted. Hvilke samtlige Arvinger og om flere maatte være, herved indkaldes i Følge Plakaten den 26de October, 1792 med 12 Ugers Varsel. Saa indkaldes ogsaa herved samtlige Creditorer som have Fordring i Boet, de første for at legitimere deres Arveret og de sidste for at anmelde og beviisliggiøre deres paa Boet, havende Krav. Skiftet vorder foretaget her paa Estrup Skriverstue 6te og 12te Ugersdagen, som er den 5te Juni og den 17de Juli 1815. Estrup, den 28de April 1815. J. N. Borum. Forvalter ved Stamhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-30
J min Gaard er indkommen et stort hvidt Lam, som den rette Eier kan bekomme imod at opgive Kiendemærke og betale dette Avertissement. P. Bram, Handskemagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-30
Den i de fleste Almueskoler indført: Additions - Subtractions - Multiplications - Divisions Tabelle, samt Forklaring over Mynterne tillige med den større Multiplications Tabel. i faaes paa Adressekontoiret i Aarhuus. J 100deviis faaes de betydeligen lettere. For enkelte Expl. er Prisen 6 Rbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
No. 66. Aarhuus Stifts. Aar 181 privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 2den Junii. Fredagen - Napoleon og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Da, som vi vide, det nærværende Franske Ministerium har fremstillet Nationen, den af de allierede Magter ved Napoleons Landgang i Frankrige udstædte Deklaration som ikke meere anvendelig, efterat han uden Modstand har bemægtiget sig Regieringen, og at ikke allene Nationens Ønske paa nye befæstede hans forrige Ret, men at tillige hans Tilbud, at stadfæstParisertractatten, bortrydder hver Grund for at før Krig mod ham. - Saa blev desaarsag en Kommissien nedsat i Wien, der, paa Grund af hine Fremstillinger skulde undersøge om det var nødvendigt, at udstæde nogen nye Deklarat mod Bonaparte. Resultatet, af denne Commissions Jndberetning, som nu er fremlagt for hele Europas Øine, er: at ingen af de Sophisterier, hvorved man har villet berøve hiin Deklaration sin Kraft, kan svække den; at Bevæggrundenne dertil endnu ere de samme; at de siden dens Udstædelse forefaldne factiske Forandringer ikke i det Væsentlige kunne være af nogen Virkning for Bonapartes og Frankriges Forhold, og at Tilbudet at stadfæste Parisertraktaten i ingen Henseende kan have nogen Jndflydelse paa Magternes Beslutning. Det gientages desaarsag at han, (Napoleon) ved at fremkomme paa fransk Grund for at styrte Regieringen, hidse Folket og Armeen til Oprør mod den retmæssige Monark og anmasse sig Titel af de Franskes Keiser, har givet sig selv til Priis for hele den Straf, som alle Staters Love fastsætte for Forbrydelser af dette Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Parisextraktaten kan ikke forenes med Bonapartes Herredømme og Europa ingen Fred slutte med den Mand der i semten Aar har viist sig som Almeen ellers uforsonlige Fiende. Da altsaa Deklatationen af 15de, Marts vedbliver at være gyldig, findes en nye Deklaration overflødig. - De Magter, som have undertegnet Parisertractaten, have i Forening med de deri deeltagende Magter: Bayern, Danmark, Nederlandene, Hannover, Sardinien, Sachsen, Würtemberg og begge Sitilierne, samtykket i Commissionens Jndberetning, og samtligen undertegnet dette Artstykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Det engelske Ministerium har nu fremlagt Over og Underhuset Kopier af den officielle Korrespondence som angaaer den af Napoleon gjorte Jndledning til fredelige Underhandlinger; Originaldocumenterne bleve de i Wien forsamlede Monarker tilstillede og samtlige Allierede besluttede, derpaa ikke at afgive nogen Besvarelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Skrivelse fra Kaulincourt til Lord Castlereagh. Paris den 4de April 1817. Mylord:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
De Forventninger som bevægede Hs. Majestæt Keise, ren, min høie Souvernin, at underkaste sig de største Opofrelser, ere ikke blevne opfyldte. Frankrige har ikke erholdt Belønning for dets Høiagtelse mod sin Monark. Dets Forhaabninger bleve skuffede paa en sørgelig Maade. Efter i nogle Maaneder med Kummer og Beklagelse at have dæmpet sit Sindelang, yttrede sig samme paa en overordentlig Maad. Ved et almindeligt og frit Jmpuls har det erklæret den Mand, af hvem de allene kan forvente Garantie for dets Frihed og Uafhængighed, som dets Befrier. Keiseren lod sig see, den kongelige Trone styrtede sammen og Bourbonnerne have forladt vorti Gebret uden at en eneste Blodsdraabe er bleven udgydt til deres Forsvar. Keiseren drog gjennem Frankrige baaren paa sit Folks Hænder fra Kysten hvor han landede indtil midt i ind hans Hovedstad, hans Residentse, der nu atter, saavelsom alle Franskmænds Hierter, ere fyldte med vore dyrebareste Erindringer. Ingen Hindringer have været iveien for Keiserens Triumstog. Fra hans Landgangs første Øiebliovertog han igjen sit Riges Regiering. Neppe synes hans første Regiering endog kun for et Øieblik at have været afbrudt. Nationen har viist hvad Enighed formaaer. Jeger overdraget i min Keisers Navn at kundgiøre Eders Herlighed denne store Begivenhed, og at bede Dem, bringe denne Deklaration til Hs. storbrittaniske Majestæts, deres høie Herres, Kundskab. Keiserens Gienindsættelse paa Frankrigs Trone er for ham den største Triumf. Hs. Majestæt er isærdeleshed stolt af ene og allene at have sit Folks Kierlighed at takke derfor, og han nærer intet andet Ønske end det, at kunde belønne en saadan Hengivenhed med en lykkelig Roligheds Velsignelser. Det er kunudreders Velgierninger at Keiseren haaber at opnaae sine ædleste Hensigters Opfyldelse. Ved at respectere fremmede Nationers Rettigheder, smigrer Hs. M. sig med de behageligste Haab, at ogsaa den franske Nations Rettighed vil vorde uforkrænket. Dette kostelige Godes Opretholdelse er den første, er Keiserens dyrebareste Pligt. Ber dens Rolighed vil for en lang Tid være sikret, dersom de andre Souverainer ere findede som Hs. M. at sætte deres Ære i Fredens Bedligeholdelse, i det de stille Freden under Ærens Beskyttelse. Dette, Mylord. er det Sindelang, hvoraf Hs. M. oprigtigen er bestellet, og som Han har overdraget mig at meddele Deres Regiering. Jeg har den Ære &c. Kaulinkourt, Hertug af Vicenza. Ogsaa Keiseren af Østerrige erholdt giennem Fyrst Metternich en lignende Skrivelse, hvori Napoleon ligeledes yttrede Fredens Ønske og Forsikringer og Parisertractatens Opfyldelse. J Nærværelse af alle Monarker og Befuldmægtigede bleve disse Breve oplæste, men eenstemmigen kiendtes for Ret, at de ubesvarede skulde tilbagesendes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Endvidere er nu sluttet en Konvention mellem Engelland og de Allierede, hvorved hiint forbinder sig til at udbetale 5 Millioner Pd. St. Subsidier for indeværende Aar der beregnes til 1ste April 1816. Denne Sum skal deles lige imellem Preusen, Østerrige og Rusland. Skulde Freden for bemeldte Tid komme istand, saa blive Subsidierne udbetalte indtil den Maaneds Udgang da Freden vorder sluttet. - Vel vare Ratificationerne fra Østerrige Side endnu ikke indløbne, men man lod til at være vis derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Napoleon er endnu vedvarende i Paris, nyeligen har Han udnævnt Carnot til Storofficier af Æreslegionen. - Keiserinde Marie Louises Sekretair, som var fulgt hende fra Frankrige, er ankommen til Paris og har havt en lang Sammenkomst med Napoleon. Han blev ledsaget til den franske Grændse af den østerrigske Major Langenau. - Ogsaa General Vandamme skal være bleven hiemkaldt fra Armeen i og hans Plads besat ved General Lobau. Kommanden over Forstædernes Konfordereerte er bleven anfortroet General Darricau. Marskal Grouch bliver Chef for Nordarmeens Reservekavallerie, og General Pajol for sammes lette Kavallerie. - De Franskes Bevægelser har paa engang taget en ganske anden Retning. Deres Troppemarscher gaae nu især af Mezieres og Thionville. Efter al Sandsynlighed i torde det ved Mosel og Overrhinen komme til de første Krigsoptrin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
J London havde Admiralitetet den 22de Mai erholdt følgende Telegrafefterretning fra Portsmouth. Korvetten Cephalus ankommer i dette Øieblik fra den franske Kyst. Hele Vendeen er er i Opstand. Blot i disse Departementer beløber sig de væbnede Royglisteres Antal til over 50,000, der have Generalerne i Oleron og Charetie i Spidsen. Paa hele Bestkysten, sees den hvide og den Kongelige Fane at vare. - 18000 Engellændere skulle lande ved Vest-Pyrenæerne for at operere i Forening med 14000 Spaniere og 30000 Portugisere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Den russiske Hær drager nu frem i stærke Jilmarscher, dens venstre Fløi gaaer over Nürnberg, hvor man allene venter sig en Gennemmarsch af 100,000 Md. Centrummet marscherer over Bayreuth og Bamberg; den høire Fløi af Koburg. Hele Armeen trækker sig hen af Maynz; deres venstre Fløi skal ved Mannchem støde til den østerrigsk - bayerske Armee. i - Svenskerne samle sig ved Stralsund; foruden de 30,000 Md. Kontingentstropper som Sverrig stiller, opretter det endnu en Reserve af 15000 Mand. Et lignende Forhold er Bestemmelsen hos alle de allierede Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Jtalien. - Napoleons Familie. J Nürnberg havde man sidstl. 21de Efterretning fra Wien, at dertil foreløbigen var indtruffen en Koureer med den Efterretning, at Østerrigerne vare rykkede ind i Neapels Hovedstad. Alle Fielleboder bleve nedrevne paa Wiens Torve, for at forberede den officielle Koureers Indtog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Generalerne Bianchi og Neipperg vare allerede den 9de i Spoletto, og ilede af Popoli for at afskiere Kong Joachim Tilbagetoget. F. M. L. Mohr følger Neapolitanerne i Hælene, havde den 9de besat Benedetto og indbragt til Fermo over 1000 Fanger. Aqulla har kapituleret; Garnisonen har faaet fri Afmarsch under betingelse ikke at føre Vaaben i 1 Maaned og 1 Dag. - F. M. Nugent indberetter under 6te, at han gaaer et fra Neapel fremrykkende 25000 Md stærkt Korps imøde. Ankona er indsluttet baade fra Land= og Søesiden. - Gatea er af Neapolitanerne selv erklæret i Beleiringstilstand. Alle Jndvaanere som ikke kunne proviantere sig, blive udjagede. Gouverneurens Pallads istandsættes til Kong Joachims Families Modtagelse. Hvor Kongen selv var, vidstes ikke. Endeel Flygtninge af alleslags som have søgt ind til Neapel, have der dannet sig til et Korps og valgt, Camillo Borgia von Velletri til deres Anfører. Adskilligegange ere de allerede brændende og plyndrende trængte ind paa den hellige Kirkes Gebeet. Den 3die Mai bemægtigede sig 400 deraf Staden Ceprano, antændte Portene og Palladset Ferrari, og droge derpaa igien tilbage. General Nugent har udstædt en streng Dagsbefaling mod disse Oprørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Kardinal Fesch har med sin Søster, den gamle Mad. Lætitia indskibet sig til Frankrige, men blev paa Veien anholdt af engelske Krydsere. Hieronimus er bleven i Neapel, hvor han i Forening med sin Søster, Dronningen, traf Anstalter til Hovedstadens Forsvar, men Lazaroni raabte allerede: Ferdinand leve! Ludvig forhen Konge af Holland, var endnu i Rom, og havde søgt om Passe til at maatte drage tilbage til Frankrige med den Lucianske Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Fædrelandet. Det hedder nu, at deres Kongl. Majestæters Kroning skal gaae for sig i Julii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Hs. Exellence Statsminister Rosenkrantz indtraf i Søndags til Odense. - Dagen i forveien passerede Hs. Majestæts Generaladjutant, Admiral v. Lindholm over Beltet til Fyen og Søekapitain Bielke til Sielland, som Koureer fra Hs. Majestæt, hvem man om nogle Dage forventede at indtreffe til Sin Hovedstad. Efter Hs. Majestæts Afreise fra Wien har det allernaadigst behaget Høistsamme at oversende gyldne til Kunst, og Videnskabsivers Belønning prægede Fortienstmedailler, til Digteren Deinhardstein, Taleren, Consistorialraad Glatz og Hofmedailleuren Harnisch, alle ledsagede med høistegenhændige Skrivelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Kbhvn, den 30 Mai. Vor Cours begynder at forbedre sig. I Gaar var Banco nok at faae under3900, og Specier solgtes det høieste til 39 Rbankmark. Statspapirerne staae imidlertid i samme Priis som i forrige Uge Obligationer 289 til 200.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
En uformuende Huusmandskone i Vigersløv, 1/2 Miil fra Kbhvn., som tilforn har født 10 Børn, hvoraf de fleste leve, kom i Løverdags ned med 4 Børn, 3 Drenge og 1 Pige, der alle tilligemed Moderen befinde sig vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Politiedirecteuren i Kbhvn har under 22de Mai publiceret følgende af Hs. Majestæt udstædte Reskript. Samtlige Hovedstadens Huuseiere skulle herefter, under en Mulct af det sidste Halvaars Leie, hver Flyttedag paa Politiekammeret anmelde, hvor der staaer Værelser ledige, som ere bestemte til at bortleies.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
En Mand ønsker i Kbhvns Adresseavis et Laan af 600 Rbdlr imod derfor i Sommer at give en Søgnedag om Ugen en Equipage frit for en Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Forestillingerne paa det kongel. Hoftheater endtes i Søndagaftes, med en af Mad. Andersen forrige Jfr. Olsen, fremsagt skiøn Prolog, hvori hun bandt den afdøde talentfulde Jomfrue Busk en herlig Kierminde strands. Tregange Bravoraab vidnede om Almeenhedens Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Fra Straffeanstalten i Kbhvn ere undvegne Livs ingen C. Hybenet, 25 Aar, og Rasphuusfangen P. syhn, ikkun 20 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Den 5te Junii bliver Kronborg Ladegaard ved Helsingøer, den 10d. Toppekiøbgaard ved Hirschholm, 3 og den 21de Augustendal ved Antvorskov, bortsolgte ved offentlige Auctioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Jfølge indløbne Privatbreve er endvidere det bety e delige Hamborgske Handelshuus Hirsch Bauer & Comp. i denne Tid falleret; tre mindte: J. F. Dieder, Hans Lange og P. W. Lohmann, ere fulgte efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Sidstl. 19de Maji blev kopuleret i Aalborg, Hr. Kiøbmand Galster og Frøken Castonier. Fløitevirtosen Hr. Vogel, og Liniedandseren Hr. Paran give endnu Forestillinger i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Den Norske Rigstidende anmelder følgende ledige Embeder: Byefoged Embedet i Kragerøe. Præsident Embedet i Christiania. Politimester Embedet sammeI steds. Til dette sidste Embede er reglementeret en aar i lig Gage af 1500 Rbdlr. rede Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Døde. P. Østergaard, Assessor i Hof= og Statsretten, Constructionsskriver Hagelskiær, Professorinde Wadskier; Mad. Eskildsen, fød Ernst; Mad. From; C. F. Chrensværd; alle i Kbhvn. Pastor Rieffenstahl til Munkeboe i Fyen; Student H. J. Baagøe i Roeskilde; Landinspecteur Madsen paa Vesterborg i Lolland; Frøken Erlandsen paa Dueholm; Frue Kofoed, fød Fridsch i Ribe, Frøken Blendermann paa Nørholm, Mad. Schibye i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 30 Maj 645. - Specier solgtes til 38 3/4 Rbmk. Commits 68 pr. 100. Oblig. 250. Norske Sedler 67.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Ved den 936 Trækning i Altona udkom følgende Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Paa Søndag prædiker i Fruekirken til Høimesse : Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahusen; i Hospitalskirken. Hr. Jahnsen. 20 20 og Ha Sogne og Dandse,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Bekiendtgiørelser. Af en ublid Skjebne nedbøyet, og med en yderst J svag Helbred segnede min eneste Broder, forrige Stiftsrevisor Georg Christopher Elling, i Dødens kolde Favn den 31te Mai om Morgenen imellem 7 og 8. Dø i dens haarde Kamp blev ham af det velgiørende Forsyn forkortet ved et apopledisk Tilfælde, der berøvede ham al Følelse. Edle Mennesker baade af den civile og geistlige Stand. J som saa velvilligen hædrede hans sidste Vandring i Livet ved personlig Nærværelse. - modtager herved min ærbødigste og forbindtligste Taksigelse. Elling. Candidat i Theol. Hr. S. kan fra Vedkommende afhente det forønskede Svar paa Adressekontoiret. Paa det visse Corresponderende, ikke skulde vildlede af de Bekiendtgiørelser, som er foregaaet i Aarhuus Avisen f. A., om Postens Forandring imellem Greenaae og Ebeltoft, bekiendtgiøres herved At Postgangen til og fra Ebeltoft, uforandret som hidtil, skal vedblive at gaae over Randers og Greenaae, og ikke order forlagt over Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Formedelst svagelig Helbred agter Toldbetient Hof at sælge underhaanden sit iboende Sted, beliggende for Enden af Bastuegaden tæt ved Tørvet under No. 173, i og som bestaaer af 7 Fag et Etagehuus med 2de Stuer, et Sovekammer, et rummeligt Kiøkken og Spisekammer. Jndkiørsel til Gaarden; udi Gaarden er godt Vand og 5 Fag nye to Etage Huus med 3 Stuer, 2 Spisekammere; skiøn Udsigt til Marken, og til den skiønne og gode have med alleslags Frugttræer i, som tilhører Stedet, alt uden Fælledsskab; Stedet er saa det som nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Tirsdagen den 20de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, lader Enkemadame Geertsen i Aarhuus, ved en eneste Auktion bortsælge, saafremt antagelig Bud skeer, følgende hende tilhørende Eiendomme i Weilbye Sogn og Bye, nemlig: 1) En Gaard som svarer af Hartkorn Ager og Eng skyld 3 Tdr. 1 Fdkr. 2/5 Alb., hvormed følger bemeldte Gaards Anpart af Kirken med Korn- og Qvægtienden, undtagen Kongel. Anpart Tiende, at Rug og Byg. Gaardens Eiendomme, som for endeel Aar siden ere udskiftede af Fælledskab, ere fortrinligen gode, da Pløielandet, saavelsom Engene, forstørstedelen, bestaaer af bedste Bonitet og det Hele i fuldkommen god Drivt. Til Gaarden er og skiøn Gierdselhugst, samt god og overflødig Tørveskiær, samt en god Frugt Kiøkkenhauge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Kirkens Anpart Korn- og Qvægtiende af den Gaard Weilbye som henhøre til Præstekaldet og som staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Td. 3 Fdk. 2 Alb. Auktionen holdes i selve Gaarden i Weilbye hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte som iblandt andet vil indeholde; at Kiøberen strax kan tiltræde Gaarden med dens fulde Avl og Grøde, men at intet af Kiøbesummen forlanges betalt forinden Snapstings Terminen 1816. Aarhuus, den 30te Mai 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. En ganske nye meget smuk rummelig Kurverogn, med 3de Agestole til 6 Personer og et nyt Seletøi til 2de Heste, kan faaes tilkiøbs, og anvises fra Amtstuen i Aarhuus. Skipper Standt, belliggende paa nordre Side oppe Skipper Standt, belliggende paa nordre Side oppe ved Broen, afgaaer til Kiøbenhavn sin 425 Dage, medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Underhaanden er tilkiøbs: en Sluppe liggende, Horsens Havn, bilfærdig og hækkebygt; den er fortømret 1813 paa Øen Taasinge af de bekiendte gode Bygmestere af Truense Øye paa samme Øe. Den fik Kiøl og Stevn af nye, og heel Fortømring til det øverste og inden Bords af bedste Ege Materialier. Den lader omtrent 800 Tdr. Kornvare; den forevises i Liebhaverne af Havnefogden Poul Stephansen paa Stedet, med ham kan og handles om samme. Anstundende 1ste November bliver Forvalter=Tie Anstundende 1ste November bliver Forvalter=Tienesten ledig ved Giessinggaard; de Ansøgende vilde behagentlig være forsynet med Anbefaling om: Forhold og Duelighed ved Anmeldelsen til Folsach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Nogle faa Pommerantzer og Citroner er arriveret tilligemed nye Figen, Rosiner, Chatrineblommer, engelsk Senep, Hollandsk Ost, chinesisk Soja, Pro vens=Olie, fiin Soulong i Daaser, Haysan, Haysan, schin og Congo m. m., som bekommes for billig Prii Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-02
Afskediget Soldat Christian Nielsen er, efterat have paadraget sig en betydelige Deel Eield her i Byen, ikke allene til lovet Betalingstid udebleven, men har endog i lang Tid ikke været at finde og saaledes opvakt Formodning om uredelige Hensigter, hvorfor han herved billigen efterlyses med Anmodning til alle Retsindige, som han maatte forekomme at anholde og lade ham aflevere til denne Byes Øvrighed, for at han kunde bringes til at rette for sig. Han skal efter Rygte for ikke længe siden have opholdt sig i Bierager i Hads Herred og fører sin Afskeed fra 1ste jydske Jnfanterictegiment og et Kludesamler-Pas hos sig men er ellers ikke forsynet med noget lovligt Reisepas For en halvsnees Dage siden er bortgaaet fra Undertegnede tre Klodder, en sort traarig, en rødblisset Folklodde og en fortblisset Følklodde med to hvide Fødder. For Underretning om disse Klodder loves en Douceur og alle Omkostningers Betaling. Jens Christensen i Lihme, Sommer Sogn, Randers Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-03
Nr. 67. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes den 3die Junii. Løverdagen 3
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-03
Blandinger. Fortsættelse af den Svensk-Norske Regierings Kundgiørelse om Grundene som have foranlediget de anførte Nermænds Udmærkelse med Belønning af Svenske Ordenstegn. Commandeurer af Nordste Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-03
Statsraad Rosenkrantz, Storkors af den kald. Dannebrogorden. Den udmærkede Nidkierhed hvormed han har tient Fædrenelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-03
Statsraad, Grev Wedel Jarlsberg, Commandeur af Dannebrogordenen. Deels som Embedsmand og deels som Privat, har han ved sielden Jnd sent og liaftfuld Anstrængelse bidraget til at fremme Fædrenelandets Held. Commandeurer af Sværdordenen.