Viborger Samler, 1775-11-20
Jredagen d. 10 Novemb. blev her i Domkirken Hr. Niels Christian Nyboe indviet til at være adjungeret og succederende Sognepræst for Wridsted og Flye Menigheder. Det Ord af den til slig Forretning anordnede Text, som vor Høiædle og Høiærværdige Hr. Biskop efter Ordenen denne Gang forklarede, var 1000ræ, Tit. 1. 8 Ordet oversættes vel almindeligen ædrue, men sigter dog meere paa Sindets, end paa Legemets Ædruelighed. De tvende Ord, hvoraf dette er sammensat, vise ogsaa, at herved egentlig betegnes Sundhed i Sindet, som ytteer sig i den ved Naaden helligede Fornufts rette Anvendelse til Begierlighedernes Undertvingelse. Efter saadan Bestemmelse af Textens Meening forestillede Høibemelte Hr. Biskoppen deraf: Sund Sands og Eftertanke, som en fornøden Ee genskab hos dem, der skulle antages til Lærere. I. Hvad J. Hvad der hører til saadan Egenskab. H. Hvorfor den hos Lærere er høist fornøden. J. Hvad der hører til saadan Eegenskab, Nemlig: 1. Vel Naturens Gaver, eller Ævne til at fatte rigtige Begreb, sammenligne dem, drage Slutninger af dem, og anvende alt til at skille det Sande fra det Falske, bedømme Tingenes Værd og Følger; Men dog fornemmelig Naadens Gaver, en oplyst Forstand og helliget O tillie, Eph. 1.12-18, eller, kort sagt, et Sind som er: a) ved Sandhedens Kraft helbredet og renset fra sit naturlige eller paadragne Mørke, Fordømme og Vilfarelser, og b) befriet fra herskende Begierligheder, og rasende Sindsbevægelsers Herredømme, hvoraf det tilforn hindredes at see det Rette, og treffe Middelveien. Og saadant er de benaadedes Sind, Joh. 8. 32. Førend Naaden lyste for dem, var der ligesom en Dunst og Taage for deres Øine; Sindet var ligesom drukken og fortumlet i sine Lyster og Drømme. Naaden giør igien Sielen ædrue, og drager den ud af saadan sin Ruus. Men denne Eegenskab bestaaer dernæst 2) i Lyst og Fyrrighed, til at anvende saavel Naadens, som Naturens ved den helligede Gaver tilbørligen. - Sundhed er aldrig uden Kræfter - a) til Agtsomhed og Forsigtighed, saa vi baade see ret til, og see og vel for. Der feile Verdens selvkloge Børn. De see igiennem For Aaa størrelstørrelses eller Formindskelses=Glas, rende i Faren, som Absalon, sove, som Sissera, eller som paa Masten, 1 Thesse 5. v. 3. Prøver og vælger ret. v. 21. Derfor heeder det saa ofte: Seer til, at ikke nogen berøver Eder ved Philosophie og forfængelig Bedragerie efter Menneskenes Skik &c. Col. 11. 8. Seer til, at Eders Frihed ikke bliver de Skrobelige nogenlunde til Anstod. 1 Cor. 829. Seer til, at J omgaaes varligen o. s. v. Ephef. 5. 15. 17. Seer til, at der skal ikke findes i nogen af Eder et ont vantroe Hierte o. s. f. Ebr. 3. 12. b. Til Seier over sig selv, sit Sind, og dets heftige Bevægelser, c. Til en Færdighed i at ramme Maade i alle Ting, og gaae de modsatte Pynter og Yderligheder forbie. - Saadant er det rette og gavelv. Rom. 12. 3, som sættes imod Umaadelighed og Udsvævelse, og bemerkeer efter de forskiellige Forbindelser, hvori det bruges, Beskedenhed, et sat Væsen, Velanstændighed m.m. 1 Tim I. Hvorfor denne Eegenskab hos Lærere, er høistfornøden. 1) Fordi de ellers ei ret skulde kunne forstaae det, hvortil de beskikkes, den SindsSygdom, de skulde opdage, den Lægedom, de skulde anprise, da Erfarenhed i alting er den beste Lærre mester. Mindre kunde de retteligen forestaae det. En Huusholder maa besidde Snildhed saa vel som Troskab, Luc. 12. 42. Jesus fordrer det, Matth. 10, 16. Fromhed uden Forstand vilde baade da og nu foraarsage megen Forvirring, og de Velmeenendes Taabelighed skade saa vel, som andres. En retskaffen Hyrde behøver flere end Argus=Øine, efter Chrysostomi Anmærkning. 2.) Fordi de ellers snart maatte tabe den Agt og Fortrolighed, der er dem saa umistelig, og give sig selv blotte, jore uden Maade, og i Utide, blande deres egen Sag med Guds &c.¬