JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Efter Tabellerne over Kjøbenhavns Folkemængde fra 1769 til 1796, er den i dette Tidsrum stegen 26,735. Man kan altsaa, efter et Middeltal, antage, at vor Hovedstad har en Fjerdedeeflere Jndbyggere nu end for halvtredsindstyve Aar siden. Er end denne Folkemængde under Krigen bleven forøget ved en større Garnison, saa er den ogsaa bleven formindsket ved et mindre Antal Fremmede, som Krigsurolighederne ikke tillade at komme hertil. At Dødeligheden, som en naturlig Følge af Folkemængdens Forøgelse, ikke kunde andet end tiltage, er begribeligt, men at de fleste Sygdommes Tal, saaledes som Sammenligningen mellem begge Aar viser, er steget saa uforholdsmæssig, kan ikke andet end bedrøve Menneskevennen. Er det ikke skrækkeligt at tænke sig, at der af visse Sygdomme er død tre, fire, ja fem Gange saa mange i Aaret 1808 som 1761.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Kjøbenhavn har en Fødselstiftelse, der optager alle hielpeløse Frugtsommelige uden Forskjel, og der er endog føiet en saadan Foranstaltning, at deres Navn bliver ubekjendt. Kun saare faa offentlige Advarsler maatte virke meget, og mange vilde da gjøre af Frygt, hvad de burde gjøre af Pligt. Men til en saadan Frimodighed ere mange af Hygeas Præster nu omstunder alt for discrete. Jkke faa af dem smigre hellere Modesvagheder, der undergrave de første Støtter til Livet og Sundheden, end lægge sig ud med en Familie, der forstaaer at paaskjønne Konsten, de skyde heller Skylden paa Luften, Aarstiden og Naturen, end støde den naadige Frue for Hovedet ved reent ud at sige hende, at en frugtsommelig Kone ikke maa valtse, klæde sig for tyndt, ikke være med ved Pikenikker og Gjestebude, hvor man spiser til Middag naar Solen gaaer ned, og lægger sig naar den staaer op, ikke drikke for megen Caffe og ophidsende Drikke. Nei, de søge hellere at fremstille Alting i et saadant Lys, at den naadige Frue, som gjør sig skyldig i alle saadanne Synder, beholder en Samvittighed saa reen som den nyfaldne Snee, medens den stakkels Natur, den algode Moder, der klæder Marken med Lilier, og er Naturmenneskets eneste Læge og Gjordemoder, faaer Skyld for Alting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Af Forraadnelsesfeber ere i afvigte Aar død 140, i Aaret 1761 derimod aldeles ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
At det varme Veir i afvigte Sommer kan have bidraget meget til, at denne Smitte var saa hyppig, er vel mueligt, og at dens videre Udbredelse blandt flere Mennesker maa betragtes som et tilfældigt Onde, er unegteligt. Men at baade de Formuendes og Fattiges Levemaade nu til Dags er saaledes, at Blodmassen bliver mere tilbøielig til at fordærves end i gamle Tider, er ikke mindre en Sandhed. Og fra den Side kan denne pestaatige Syge ikke betragtes som blot tilfældig. Det er en absolut Nødvendighed, at den maa blive mere og mere almindelig, jo hyppigere vi ved vor forvendte Levemaade forøge hine Aarsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Af Nervefeber døde i forrige Aar 134, og i Aaret 1761 derimod aldeles ingen. Blandt Residencer kunne røse sig af saa herlig en Jndretning. Men maa Moraliteten ikke være sjunken dybt i en Stad, hvor man, trods saadan en menneskekjerlig Stiftelse, kan begaae den unaturligste af alle Udaad, at henstænge det Barn, man har baaret under sit Hjerte, i en Forstue, og udsætte det for, ikke allene at sulte eller fryse ihiel, men endog at blive traadt hiel? Hvilken Tigerinde handler saaledes med sine Unger, Aarsagerne til denne Syge regne Lægerne; Udsvævelse i Vellyst, for lidet nærende Føde og hyppig Nydelse af Caffe og Thee. Her ere altsaa Aarsager nok baade for den Rige og den Fattige at paadrage sig denne Syge. Paa vore Baller og i vore saakaldte Familieselskaber har den Formuende Leilighed nok til at hente sig en Nervefeber, og de overdrevne høie Priser paa de fleste af Livets første Fornødenheder, de slette, ja ofte fordærvede Fødevarer, som formedelst disse høie Priser, nydes, medføre Svækkelse nok for den egentlige Fattige. Af Krampe døde i forrige Aar 112. Denne Syge synes ogsaa at være en Følge af Levemaaden og Tidsomstændighederne, saavel blandt de Formuende som blandt de Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Men høist besynderligt maa det forekomme enhver, at der i forrige Aar døde af Børnekopper 46, trods Vaccinationens almindelige Jndførsel i begge Rigerne, og 176 derimod kun 4 Det er en medicinsk Gaade, der fortjente at opløses. Af denne Sammenligning vil enhver kunne see, at Sygdomsaarsagerne og med dem Sygdom mene og Dødeligheden maa have tiltaget betydeligen i det sidste halve Aarhundrede, og at det er hellig Pligt for hver Øvrighed, hver Familiefader, hver populair Skribent, hver Folkelærer, at medvirke paa bedste Maade til dette store Ondes Formindskelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Indenlandske Efterretninger. Onsdagen d. 18 Januarii førstkommende, om Eftermiddagen ved 4 1/2 Slet, holdes Generalforsamling i det Asiatiske Compagnie, hvor Jnteressenterne anmodes af Directionen at møde, for 1) At modtage de Efterretninger, som Directionen finder sig foranlediget at meddeele. 2) At resolvere paa Hr. Consul Pingels Begjering om et Partie Theers Forhandling her i Landet, som formedelst Krigs Urolighederne er indkommet til Bergen, og der til Udførsel skal være oplagt. 3) At beslutte angaaende den af Hr. Grosserer C. F. Birch forlangte Eftergivelse af skyldige 1600 Rdlr. 4) At bestemme, om afgangne Overstyrmand Fischers Enke paa Begjering maae tilstaaes en liden Summa, i Anledning af den hendes Mands Effecter i Compagniets Værge overgangne Confiscation, naar hun fratræder den hende tillagde Pension. 5) At tilstaae Compagnie=Betienterne, Fuldmægtig Møller, Assistent Poulsen og Fuldmægtig Stub, paa Ansøgning, et for dem af Compagniets bestandige Commission, i Betragtning af Tidernes trykkende Omstændigheder, foreslaaet Gratiale. 6) At lade sig foredrage Udfaldet af det sidste Europæiske Regnskabs Revision og Decision, samt derefter at meddele Directionen og Betjenterne her Conventionsmassig Qvittering for Handels Aaret 1807-1808. 7) At vælge, da Directeur Valg denne Gang ikke foretages, een Revisor i Hr. Commerceraad Rabe. Holms Sted, blandt de dertil foreslagne Herrer, Jnteressentere. 8) At foretage Valg paa to Lovkyndige, tre Handelskyndige og to Søekyndige Decisorer, blandt de dertil foreslagne Herrer Jnteressentere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søeofficierer var ved dette Aars Begyndelse: 1 Admiral, 2 Vice-Admiraler, 3 Contre-Admiraler, 9 Commandeurer, 13 Commandeur=Capitainer, 30 Capitainer, 31 Capitain-Lieutenanter, 55 PremierLieutenanter, 66 Second-Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet, 5 Commanden rer, 4 Commandeur=Capitainer, 6 Capitainer, Capitain-Lieutenanter. - Søe=Cadet-Corpset bestaaer af: 16 Cadetter med 100 Rdlr. Gage, 48 med 50 Rdlr. Gage, 21 uden Gage, og 30 indskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
En ung Pige paa 21 Aar fra Godset Jarsbek, det Holsteenske, som var bleven uenig med sin Huusbonde og hans Kone, fattede det hevngjerrige Anslag, at sætte Jld paa deres Huus. For at udføre dette Forsæt tog hun et brændende Stykke Tørv fra Kakkelovnen og lagde det i Halmen, som strax kom i Brand og inden faa Øieblikke stod i lys Lue. Ved Køernes Brølen og andre Creaturers Skrig og Støi bleve Husets Beboere til Lykke vækkede af deres Sovn, og Jlden slukkedes inden den kunde gribe videre om sig. Forbrydersken, som desuden har gjort sig skyldig i adskillige Tyverier, er af vedkommende Overcriminalret dømt fra Livet, men Hs. Kgl. Maj. har allernaadigst behaget at resolvere, at denne Straf i Betragtning af de Formildelsesgrunde, som tale for Delinqventinden efter Dommens Forkyndelse, skal forandres til Tugthuusarbeide paa Livstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Prisen for Dansk Uld er nu stegen til 7 Mk. 4 s. Pd. Den kostede ellers kun 2 Mk. 4 s. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Et Familieselskab her i Staden, som vilde høitideligholde Nytaarsaften ved et lille Gjestebud, havde iblandt andet en Skinke paa Bordet, som var forsynet med adskillige smaae Sirater. Disse vare fæstede med Knappenaale, som man, ved at lægge Skinken for, maaskee havde glemt at borttage alle. Følgen heraf blev, at en Dame var saa uheldig at nedsluge een, der blev siddende i Struben, og lettelig havde kunne medføre de sørgeligste Følger for hende, dersom man ikke strax havde anvendt saa virksomme Midler, at den befrygtede Fare blev afværget Man seer heraf et nyt Beviis paa den Sætning, der synes saa ofte at være indprentet forgjeves, at man aldrig kan omgaaes varsomt nok med Knappenaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
En Handelsbetjent hos en Grosserer her i Staden, har i disse Dage taget sig selv af Dage paa en besynderlig Maade. Efterat han hos Cassereren forgjeves havde begiert et Forskud, indfandt han sig hos hans Principal, og forestillede ham, at Forskudet var blevet ham negtet. Principalen svarer, at dette var skeet efter hans udtrykkelige Villie, da han fandt det urigtigt at forstrække et Menneske med Penge, som kun anvender dem til Spil og Dobbel. Handels betjenten tager nu en Pistol frem og vil fyre den af paa sin Principal; men denne kaster sig næsgrus paa Gulvet og søger saaledes at kryde hen til Døren. Den fortvivlede Handelsbetjent sætter sig selv Pistolen Munden, trykker den af, og bliver et Offer for sin Afsindighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Helsingøer, d. 9de Januarii 1809. Løverdags den 7de i Dagningen, Vinden S. O., stiv Kuling, stærk Strøm og megen Jisgang, saaes 6 Skibe komme drivende i Jisen Sønden fra. Dehavde alle deres Seil beslagne og mægtede ikke at regjere Skibene i mindste Maade, men maatte følge Strømmens og Jsens Gang, der holdt dem i Begyndelsen temmelig Midtvands, men drev dem efterhaanden, som de nærmede sig Fæstningen, nærmere til den Danske Kyst. Et Par skarpe Skud for og agter om, tvang dem til at tone Flag. To af dem heisede Svensk Kongeslag, af disse var den ene en Kutter og den anden en armeret Brig. De øvrige vare Preussiske og Rostokker Koffardie mænd. Da Fæstningen vilde tvinge de armerede Fartøier til at stryge, skjød den endnu nogle Skud for om dem, hvorpaa den ene heisede sit Flag i Sjov, gav Nødskud og strax derpaa strøg. Kutterbriggen derimod besvarede Fæstningens Skud og kastede adskillige Kugler i Land, hvoraf nogle faldt ind i Byen, dog uden at gjøre Skade. Jmidlertid er der megen Grund for at troe, at disse skarpe Skud var mere en Følge af den Forvirring, som Nøden frembragte ombord, end af et Overlæg, der vilde have røbet en alt for utidig Kaadhed. Thi han vexlede af med løse og skarpe Skud, og man saae Matroser springe fra Skibet ned paa Jsen, og ængstelig søge til Land, som dog ei var mueligt for dem. Fæstningens Canoner bleve nu rettede mod Skroget, og efter at den havde faaet 5 eller 6 Kugler strøg den, og heisede det hvide Flag fra Fortoppen, hvorpaa Fæstningen opholdt at skyde. Uagtet alle mulige Anstrængelser, saavel af Roeslottillens Mandskab som af Færgefolkene, var det dog aldeles umueligt at gaae ud for at tage disse Skibe i Besiddelse. Vi maatte see dem glide med Jsen ud af Sundet. Krigsbrug medfører uden Tvivl, at ødelægge de fiendtlige Skibe man ei kan erobre og beholde, og det havde været en let Sag for Fæstningen at have skudt dem alle i Sænk, men sikkert er det ingen Plet paa Danske Krigeres Ære, at have hellere villet skaane den lidende Menneskelighed end følge en barbarisk Skik. Tre af Koffardieskibene bleve siden tagne ved Gilleleie og Dronningmøllen. De ere ladede med Hør, Hamp, Seildug, Talg og noget lidet Stykgods. Ogsaa Hertugdømmernes Jndbyggere have med rund Haand ydet deres Skjerv til at lindre de tappre Norske Krigeres Kaar. De Bidrag, som til denne Hensigt ere indkomne fra begge disse Provindser, udgjøre i Dansk Courant 33,35 Rdlr. 3 Mk. 9 s., hvilken Sums Beløb allerede er indbetalt i den Slesvig=Holsteenske Hovedcasse. Saaledes haves her et nyt skjønt Beviis paa, at een Gavmildheds og Patriotismes Aand besjeler alle de Undersaatter, der staae under vor elskede Monark velgjørende Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Under 2 d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Kjøbmand Nicolai Kriegsmann til Consul i Riga, og at tillægge den der hidtil værende Vice-Consul Richter Titel af Agent, med virkelig Commerce-Raads Rang. Hr. Tvermoes, borgerlig Værge for Trinitatis Kirke, har d. 6 Jan. tilsendt Directionen for denne Kirkes Fattigskole en Sum af 1618 Rdlr. 18 s., som ædelmodige Medborgere have sammenskudt, i Anledning af vor Dronnings Fødselsdag, til Skolens Gjenopbyggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Efter nylig at have mistet deres Forældre næsten paa een Dag, have afdøde Major Sprechlers efterladte Børn i disse Dage atter fristet den haarde Skjebne at berøves ved Døden en 6 1/2 Aar gammel Søster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Kongens Livcorps faaer nu en ny Uniform, nemlig sort Kjole med hvidt Foder, rød Krave og Opslag, en Chacot med Fjer, og Plade, hvorpaa Minerva med alle sine Attributer. Den gamle Uniform maa ikke aflægges førend den 1 Martii, og den ny ikke anlægges førend til samme Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Fra Dragøe af har man bemærket et Menne skee paa den Svenske Kyst i en uforanderlig Stilling uden at røre sig af Pletten. Man formoder, at det er et Menneske, som er frossen ihiel. Man har ogsaa lagt Mærke til to, tre Personer, som næsten en heel Dag vare at see paa Jsen i en lang Frastand, men som igjen forsvandt. Det er at formode, at det var Svenske Deserteurer, som have fundet deres Grav under Jsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Frederiksberg By er om Vinteren en reen Contrast af det, den er om Sommeren. Ligesom den om Sommeren er en Samlingsplads og et Opholdsted for Kjøbenhavns formuende Jndvaanere, saaledes møder man der om Vinteren Fattigdom og Elendighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
J Handelstidenden No. 4 har Hr. Oberst Falkenskjold leveret en Anviisning til at bygge Broer af Tang, hvor det hedder i Jndledningen: Saavel Materialiernes som Haandværksfolkenes Dyrhed bragte mig for omtrent 3 Aar siden paa den Tanke at anbringe en Broe af Tang over en Bek, som gaaer igjennem min Mark ved Sophienberg; efter Tømmermandens Overslag skulde den Gang Tømmeret og Planker have kostet 120 Rd., Tømmermandens Arbeidsløn 30 Rdlr., Søm og Smedearbeide 12 Rdlr., foruden Transporten. Den Broe af Tang, som jeg i den Sted satte, koster mig i alt til Dato 6 Dages Kjørsel med mine egne 2 Vogne, paa en Tid, da jeg ikke havde andet at bruge dem til, og en Rende under Broen af 3 Finlappebræder, over denne Tangbroe er der siden aarlig i det mindste kjørt 2000 Vogne med Læs og 2000 tomme Vogne, den er 18 Alen lang og 6 Alen bred og 4 Alen høi; den staaer til hver Mands Eftersyn, som en Muur, og vil saaledes staae bestandig med liden Paafyldning et Par Gange om Aaret; dette har bevæget mig til offentlig at bekjendtgjøre denne Opfindelse, da jeg er overbeviist om, at saadanne Tangbroer kunde anbringes paa utallige Steder, hvor Broens Afstand fra Stranden ikke gjør Transporten alt for besværlig, imidlertid troer jeg dog at det kan betale sig at hente Tangen henimod 3 Miil til dette Brug, især nu, da Tømmer næsten ikke er at faae for Penge og Steenhuggerarbeidet er saa overdreven dyrt og bliver saa lidet brugt til Broer i Dannemark,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Udenlandske Efterretninger. Hos Karrikaturhandleren Martiner i Paris saaes nylig et Stykke, som i det mindste har nogen Værd for Livetraturhistorien. Det forestiller de nærværende Journalister. Disse Herrer staae alle omkring Harlekin, som synes at høre paa dem, og gjøre sig lystig over dem. Blandt dem alle udmerket sig en lang mager Figur, der giver Herrerne paa høire og venstre Side et pedantisk Vink, som om den vilde sige, de skulde være fornuftige og beskedne, ellers maatte han give dem over Fingrene. Det er Monitøren. - Et meget hesseligt Phystognomie, vel begavet med Næse, og indsvøbt i Præste Ornat, viser sig paa venstre Side. Slanger kry de ud af hans Lomme. Dette er Journal de Empire. En mager Kokette, uden al Qvindelighed, er Athence des Dames. J en Krog sover Merkuren paa en Foliant med fortredelig Mine. De øvrige have mere eller mindre Prætension i deres latterlige Skikkelser. Hos hver af dem røber Costument deres fornemske Medarbeide res Aand. sig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Doctor de Carro i Wien har fra China faaet en Art Riis, der, som andre Kornarter, kan trives i tør Bund. Han haaber herved ikke allene at forskaffe Europas Beboere en sund og for de fleste Mennesker nærende Føde, men tillige aldeles at udrydde de mange Sygdomme, der ere en Følge af vaade Riismarker. Adskillige Forsøg, som i forskjellige Provindser i Østerrige ere blevne anstillede med denne Plante, opvække de bedste Forhaabninger om, at den vil lykkes. Paa et Gods i Ungern har man seet den mærkværdigste Virkning af dette Forsøg, af et eneste Korn fik man 1360 modne Korn. Det synes at man endnu aldrig har forsøgt at dyrke denne Art Riis i Europa. En Russisk Botanniker kaldte denne Plante Oryza mutica, fordi den ikke har noget Skjæg, i Frankrige kaldte man den efter dens første Jndfører i Europa Ride Carro, af det Latinske Oryza multica de Carro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Den Hertugelige Oldenborgske Justitsraad von Turk har nedlagt sine Embeder som Medlem af Regjeringen og Consistorium i Oldenborg, og valgt Yverdun i Sveits til sit Opholdsted, for i Nærheden af Pestalozzi at anlægge et Opdragelses Jnstitut, og opofre sig ganske til Ungdommens Underviisning. Han er bekjendt af sit vigtige SkriftBriese aus München Buchsee uber Pestalozzi und seine Elementarbildungsmethode, og endeel andre Skrifter, hvoriblandt det, han efter en paa Embeds Vegne foretagen Skole reise i Tydskland udgav om de tydske Elementarskolers Mangler, opvakte megen Opmerksomhed. Angaaende hin Forandring i sin Stilling har han offentlig erklæret, at den var en Virkning af hans Overbeviisning, at Menneskeheden allene ved Opdragelsen kan hæves til sin Bestemmelse, og betrygges mod vor Tidsalders mangehaande Ulykker, og at den Pastalozziske Underviisningsmethode baner den eene sikkre Vei hertil. Efter et Brev fra ham til en af vore Skolemænd har Methoden, i de 4 Aar, siden han forrige Gang opholdt sig hos Pastalozzi, gjort overordentlige Fremskridt, og man ventede nu der endeel unge Mænd, som Kongerne i Preussen, Holland og Würtemberg agtede at seende did, for at lade dem lære Methoden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Den berømte blinde Virtusinde Jomfru Kirchgesner, som for adskillige Aar siden har ladet sig høre i Kjøbenhavn paa Harmonica, er nylig død i Schaffhausen, strax efter at hun var ankommen der og kort førend hun vilde give en stor Concert. Hele det musicalske Collegium i Schafhausen fulgte hende til Jorden og opførte en Sørgemusik i Kirken. Hun var født 177 Anmeldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Sidst i forrige Aar lod jeg prente en Jndbydelse til gamle Nordens Venner. Jeg har deri, efter nogle Vink om Forholdet mellem vor Tid og de svundne Aldre, forkyndt min Beslutning, at fremstille, snart i Sagastil og snart i dramatisk Form, de betydningsfuldeste Optrin af Norden Helteliv, som fødtes med Asamanden Odin, stred med Døden og betvunges af den i Jomsborg. Herpaa indbyder jeg Dem til at subskribere, som tro, at det gamle Nord har Noget, som er værdt at see, og at dette Noget ei vil dølge sig for mit Øie. Jndbydelsen, som giver nærmere Oplysning, ligger til Gennemsyn hos Hofvoghandler Schubothe, paa Børsen Nr. 5, hvor der ogsaa kan subskriberes. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Med dette Numer begynder sjette Aargangs andet Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 27. Onsdagen den 11 Januarii, 1809. Far
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Postefterretninger. Den nitteende Bulletin, dat. Madrid den 13. Dec. Rosas har overgivet sig d. 6. Over 3700 Mand bleve tagne til Fanger, og en betydelig Deel Artillerie fandtes i Pladsene. 6 Engelske Linieskibe, der laae for Anker paa Rheden, vilde ikke tage Besætningen ombord. - Gen. Sebastinis Division er marcheret til Telavera de la Reyna. Keiseren opholder sig 1 Miil fra Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
J et opsnappet Brev fra Florida Blanca tilLaroman af 18 Nov., siger den første, at Spaniernes sørgelige Forfatning ikke lader sig beskrive, at deres Hovedbestræbelse bør nu gaae ud paa, at forene sig med Engellænderne, hvor en saadan Forening er muelig, at hans Sundhed er saa svag som den maa være hos en 80aarig Olding, men at hans Mod ikke skal forlade ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Staden Madrid sendte d. 15 Dec. en Deputation til den Franske Keiser. Corregidoren overbragte Monarken en Adresse, hvori der bedes omden Naade at see Kong Joseph i Staden, paa det Madrid og alle de til dets Jurisdiction hørende Stæder og endelig hele Spanien kunde under hans Love nyde No. og Lykke. Keiserens Svar var meget udførligt og kraftfuldt. Han siger heri, at det overgaaer hans Magt, at constituere Spanierne til en Nation under Kongens Befaling, saalænge de hænge ved de Grundsætninger, som Engellands Velyndere og Fastlandets Fiender have udbredt i Spanien. Han kan ikke etablere en Nation, en Konge og Spaniens Uafhængighed, naar denne Konge ikke er forsikkret om Troskab og Hengivenhed. Bourbonnerne kunne ikke længer regjere i Europa. Det vilde være ham let, og han vilde være nødt til at lade Spanien regiere af ligesaa mange Vicekonger som det har Provindser. Men han vil afstaae sin Erobringsret til Kongen og etablere ham i Madrid, naar dets 30,000 Jndvaanere ville lægge deres gode Sindelav for Dagen; naar de ved deres Exempel ville vise Provindserne, at deres Tilværelse og Lykke beroer paa en Konge og er liberal Constitution, naar disse Jndvaanere i er en Foran Kirkerne for det hellige Sacrament aflægge en oprigtig Eed, naar Præsterne, Kjøbmændene og de Lovkyndige indskjærpe Folket disse Grundsætninger. Han vil da frasige sig Erobringsretten, sætte Kongen paa Tronen og gjøre sig en Fornøielse af at handle mod Spanien som en tro Ven. Den nuværende Slægt, hos hvilken der er sat for mange Lidenskaber i Bevægelse, vil tænke forskjelligt herom, men deres Efterkommere ville velsigne ham som deres ny Skaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Den Franske Keiser har den 7 Dec. udstædt i Madrid en Proclamation til Spanierne, hvori de opfordres til Lydighed mod deres Konge- og Constitution, og til at kaste den Gift, Engellænderne vil udbrede iblandt dem, fra sig, og i hvilken det hedder til Slutningen: "Men dersom Mine Anstrængelser ere forgjeves og J ikke svare til Min Tillid, saa har Jeg intet andet Valg, end at behandle eder som erobrede Provindser, og sætte Min Broder paa en anden Trone. Jeg vil da sætte Spaniens Krone paa Mit Hoved, og Jeg skal mage der saa, at den skal respecteres af de Jldesindede, thi Gud har givet Mig Magt og Villie til at overvinde alle Hindringer."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Et Keiserl. Fransk Deeret befaler, at Hertugerne af Jnfantado, Hjar, Medina Celi, Ossuna, Marquis Santa Cruz, Greverne Fernant Nues og Altamira, Prindsen af Castel-Franco; S. Peter Cavallos og Biskoppen af St. Ander, skulle, som Frankriges og Spaniens Fiender og begge Kroners Forrædere, stilles for en Krigsret og skydes, og at alle deres Eiendomme skal confisqueres. Derimod tilstaaes alle Spaniere, der i en Tid af en Maaned, efter Keiserens Jndtog i Madrid, nedlægge Vaaben og vende tilbage til Orden, fuldkommen Ammestie. Herfra undtages end ikke Medlemmerne af Central- og Jnsurrections-Juntaen, og de Generaler og Officierer, der have ført Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Alle Klostere i Spanien skulle forringes til en Trediedeel.