Berlingske Tidende, 1799-12-09
Kiøbenhavn, den 9de December. Under 20de Novbr. d. A. har det behaget Hs. Majestæt at resolvere saaledes: Da det er Os magtpaaliggende, at de under Vort danske Cancellie henhørende Sager blive fremmede i den med sammes Natur overeensstemmende Orden, og erpederede med den Hastighed, som Vore troe Undersaatters Bedste kræver: saa ville Vi, i Betragtning af de under bemeldte Kollegium henlagte Sagers tiltagende Mængde, og Forretningernes Vidtløftighed, i Forhold deraf forøge Kollegiums Lemmernes Antal, og tildeele hvert Departement visse Sager, som af sammes Deputerede forestaaes. Cancelliet skal bestaae af følgende fire Departementer: Til det 1ste Departement skal henhøre alle Sager, som angaae Universitetet, de lærde Skoler, de kongelige Seminarier eller Lære Jnstituter, det almindelige Skolevæsen, Geistlighedens og Religions=Lærernes Embeder, alt det, som kan henføres til den offentlige Underviisnings=Anstalter, og til de, med Hensyn til samme, beskikkede Embedsmænd eller Betiente Pligter og Rettigheder. Til 2det og 3die Departement skal henhøre Justits= og Politi=Væsenet i sammes hele Omfang; Skifte= og Overformynder=Væsenet i begge Riger, samt i Vestindien, Jsland og paa Færøerne; Testamenters Konfirmationer, samt Bevillinger til Ægteskaber, Stilsmisser og Separationer; alt det, som angaaer Qvarantæne=Jndretningerne, Distrikts Chirurgikaterne, Provincial=Physikaterne, Foranstaltningerne til at afværge og hæmme smit somme Sygdommes Udbredelse; det almindelige Fattigvæsen, Velvæsenet, for saavidt samme ei er henlagt under General=Veikommissionen i Danmark. Til 4de Departement skal henhøre: Over-Tilsynet med de offentlige Stiftelser og disses Midlers Administration, Lehns=Contoiret, samt hvad der angaaer de Fidelkommisser, der høre under Cancelliets Opsigt, saa og hvad som angaaer Forsvarsvæsenet, for saavidt samme er henhørende til Cancelliets Virkekreds. J Henseende til Personalet ville Vi, at Cancelliet skal bestaae af en Præsident og 3 Deputerede af hvilke den ener General Prokurør. Præsidentens Pligter skal bestaae i a) At paasee den Ordens Haandhævelse i Sagernes Gang og Expedition, som ved denne Vor Befaling er tilsigtet de Henvende sin Opmærksomhed paa de almindelige Indretninger og Foranstaltninger i Staten, som ere Cancelliet underlagte, . Vaage i Særdeleshed over Embedernes vedbørlige Besættelse. saaledes, at de Dueligste og Retskafneste blive Os allerunderdanigst forslaaede. d) Referere for Os de Sager, som ikke kunne, uden ved Vor allerhøieste Resolution, blive afgjorte J Henseende til de Deputerede, da deeltage de samtlige i Forretningernes almindelige Bestyrelse; men det dem anviste Fag bør i Særdeleshed være Formaalet for deres hele Opmærksomhed. Den Deputerede resererer Sagen i Kollegiet: og efterat have sagt sin Mening om samme, indfører han Protolellen den Resolution, som Cancelliet i Sagen afgiver Enhver Expedition, uden Undtagelse, forfattes og udfærdiges fra det Departement, hvortil Sagen, der omhandles henhører. Naar ledige Embeder skulle besættes, reftteres Ansøgningerne derom først i Kollegiet af den Deputerede, som er Chef for det Departement, under hvilket de Sager, de vedkomme det ledigt blevne Embeds Førelse, ere henlagte, derefter besørger han, fra sit Kontor, Forestillingen derom til Os ervederet. General=Prokurøren skal intet særdeles Departement have, men skal tage Deel som Medlem af Cancelliet i alle Sager, som af samtlige Deputerede foredrages, og i Særdeleshed vaage over, at Lovene overholdes, og, hvor Forbedringer i disse findes fornødne, at giøre Forslag til nye Paa det at Justits= og Politisaget, som er af et saa betydelige Omfang, ikke skulle savne den Hielp, som samme kunde trænge til, ville Vi, at to Expeditions=Sekretærer skal ansættes i disse Departementer. Hvad de Sager af Vigtighed angaaer, som, efter sammes Natue, ikke bør være strax bekiendte, da ville Vi, at enhver Deputeret skal have en særskildt til denne Brug bestemt Protokal, hvorudi enhver Delideration og Beslutning indføres, hvile i Kollegiet selv at den Deputerede ervederes, og bør itte komme i Kontorerne: Ligesom Vi saaledes have allernaadigst bestemt det Fornødne Henseende til Cancelliets Jndretning saa er ogsaa Vor allernaadigste Villie: At Vor første Deputerede, Konferentsraad Schow, skal forestaae det Departement, hvortil Sagerne, der vedkomme Universitetet, de lærde Stoler, Geistligheden m.v. henhøre. At Vor tredie Deputerede, Statsraad Reiersen, forestaaer Departementet, hvorunder Sagerne, der vedkomme de publitte Midlers Administration m. v. ere henlagte. Til Chef for det danske Justits= og Politi Departement ansættes Professer Coldsom vi tillige udnævne til 5te Deputeret i Vort danske Cancellie. Til Chef for det norske Justits og Pour Departement ansættes Høiesterets=Assessor Feddersen, som Vi tillige udnævne til 4de Deputeret. Til Assessores i Cancelliet beskikke Vi de nuværende 2de Expeditions=Secretærer, Kancellieraaderne Knudsen og Monrad; begge disse ansættes i Justits=Departementerne, den første i det danske, og den sidste i det norsk.. Disse Affessores skulle underskrive med Kollegiet, paa samme Maade, som de Kommitterede i Vore Kammer=Kollegier. Hvad de fornødne Sekretærers, Kancellisters og Kopiisters Ansættelse og Fordeling i de forskjællige Kontorer betræffer, samt det, som Vitroe, at kunne tiene til at udfore Vor i denne Resolution tilkiendegivne Villie, da har Cancelliet at indkomme med dets nærmere allerunderdanigste Forslag. Vi ville end videre allernaadigst bestemme: 1) Atdenne Resolution skal med næste Aars Begyndelse sættes Kraft, dog tiltræde de tvende Deputerede, Etatsraaderne Feddersen og Cold, deres nye Embeder, saasnart deres dem hidtil anbetroede Forretninger det tillade. 2) J Henseende til Expeditions-Sekretæren, Cancellieraad Knudsen, ville Vi, i Betragtning af Omstændighederne, og det Forhold, han har staaet i som Medlem af Cancellier, meddele ham Vort allernaadigste Løfte, at han skal, naar en Deputerets Post i Cancelliet bliver ledig tiltræde samme. Og 3) ville Vi allernaadigst forbeholde Etatsraad Feddersen Adgang til hans Plads som Assessor i Høiesteret med Anciennetet i Henseende til Sæde og Gage.