Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
De Efterretninger man har fra Bahia naae kun til den 8de November og berette: at det Portugisiske Skib Vigilante løb derind den 7de November som var opbragt af den Brasilianske Fregat Nethernoy 20 Miil fra Lissabon; ligesom Skibet Pombieha, som er taget af Lord Cochrane, er ankommen i Havnen ved Maranhao. Keiseren har foruden den Titel han har tillagt Lord Cochrane skjænket ham betydelige Jorder, og det hedder at han skal udnævnes til Gouverneur i Bahia. – De Uroligheder, som ere passerede i Pernambuco ere dog intet imod de Begivenheder, som have tildraget sig i Para, hvorfra der meldes under 2den November: at en høist farlig Opstand var brudt ud iblandt Tropperne og Negerne, som truede at blive frygtelig for enhver Europæers Liv. Den 15de Octbr., 3 Dage efter at Keiseren var proklameret, hørte man pludseligen om Aftenen det Skrig opløftet af det 3die Regiment, som ligger i Garnison: Leve Keiseren, Europæerne døe! det 1ste og andet Regiment, Pøbelen og en stor Mængde Negere forbandt sig med det og marscherede til Gouverneurens Boepæl for at forlange Enropæernes Udryddelse. Alt tog nu Flugten til de Skibe, som laae i Havnen. Gouverneurens Tilstand var lig en Fanges; dog blev et Medlem af Regieringen ved Navn Conco, som havde befordret Complottet, arresteret. Jmidlertid adspredte mange Soldater sig i Gaderne, skøde ind af Vinduerne og begyndte at plyndre. Disse Rædselsscener vedvarede indtil den 16de om Aftenen; da til Lykke for Staden Capitain Greenfell, Chef forden Brasilianske Krigsbrig Maranhao af Lord Cochranes Escadre sammenbragde Skibsfolket fra flere Skibe, som imedens Soldaterne vare bestænkede bemægtigede sig Krigsdepottet. Den følgende Mor gere Vaaben, 8 Feldkanoner bleve monterede af Englænderne og saaledes blev det let at afvæbne disse tøileløse Skarer; den 18de bleve begge disse Regimenter ved deres Officerer bragte ud af Casernerne og opstillede i Midten af en Qvarree og derpaa bleve de bragte udenfor Gouverneurens Palads hvor der endnu var en bevæbnet Hob. En Escdron af 30 Ryttere, som gallopperede ind i Staden for at hielpe Oprørerne maatte snart overgive sig 5 af Oprørerne bleve strax skudte og 250 kastede i Fængsel, hvorfra man den 20de bragde dem til Skidet Palaso, som laae i Havnen, den samme Aften forsøgde de endnu paa at befrie sig under det Skrig: Europæerne døe, men det lykkedes dem ikke, og strengere Foranstaltninger bleve trufne til at holde dem i Orden. Men samme Nat anfaldt de hinanden i en grusom Fortvivlelse saa at man om Morgenen fandt med Skræk at de 252 af dem vare dræbte og kun 4 vare blevne i Live; at saa mange af dem omkom blev ogsaa derved befordret, at man blev nødt til at skyde imellem dem. - Ogsaa i Maranhav ere store Uroligheder udbrudte; et Skib er kommen derfra i 69 Dage, som har medbragt Biskoppen, nogle Kiøbmænd og deres Familier, som have taget Flugten fordi et almindeligt Anarchie er der udbrudt. – Ved det forvildede Udseende, som Brasilien nu har faaet vil det maaskee igien blive mueligt for Portugal at bringe det tilbage under si Herredømme; ogsaa forsikkres, selv i Journal des Debats, at man udruster i Lissabon 10,000 Mand imod Brasilien. – Den 1ste Januar bliver den columbiske Congres aabnet, 33 nye Lovforslag ligge i Beredskab for at forelægges Forsamlingen. Regieringen har tilstaaet 3 Engelske Herrer i London betydelige Jordstrækninger for at anlægge Colonier af Europæer. – Statsforandringen i Spanien er bleven bekjendtgjort paa Ørn Portorico og indført; men Folket viser sig temmelig urorlig derved. – Paa Jamaica er det samme Tilfældet med Negerne; en farlig Opstand er bleven opdaget og undertrykket og Planreurernes Forsamling har erklæret sig imod at deri nærværende uroelige Tidspunkt blive indført en Forbedring i Negernes Kaar. Dens Jndvaanere have i denne Anledning indgivet en Adresse til Hs. Majestæt og besværet sig over deres elendige Tilstand i det Hele. – General Mina vil indskibe sig til Sydamerika.