Berlingske Tidende, 1804-01-23
Endskiøndt man allerede i det danske Sprog har gode Skrifter om Skove og vilde Træers Opelskning og Behandling i Almindelighed og en Afhandling om denne Materie af Hr. Forstinspecteur Becker i Rostock nyelig er tilkiendt en af de i denne Henseende udsatte Præmier; har det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium dog endnu anseet det gavnligt, at en god Afhandling blev for attet og offentlig bekiendtgjort om Eeg. Bog, Avn Fyr, Lærke, Ask. Alm, ægte Kastania, uægte Acacie, og a fl., med Hensyn til Flaadens Skibsbyggerie, for at tilvelbringe alle fornødne Dimentioner dertil. Til den Ende har holbemeldte Collegium atter overdraget til Selskabet at udsætte for dets Regning følgende Præmier: For den fuldstændigste og bedste Afhandling, forfattet enten i det danske, tydske, engelske eller franske Sprog i ovenmeldte Øiemed = = = = 300 Rdlr. For den næst bedste . . For den næste derefter. Selskabet vil ingen vis Form eller Plan foreskrive dem, som agte at skrive denne Materie; dog ønsker det at følgende Poster maatte under Arbeidningen haves for Øie: 1) Hvilken er den hastigste, sikkerste og bedste Formerings- og Opelskningsmaade for enhver af ovenmeldte Træearter naar de skulle opelskes i Mængde? Hvilken Jordart er for enhver især den beqvemmeste og hvorledes behandles den. Er Planternes første Opelskning i Planteskolen skadelig eller gavnlig, og ifald den er gavnlig, hvilken Tiespaa Aaret er det da bedst at Omplantningen eller Ud plantningen i Skov skeer, Hvorvidt bør Træerne staae fra hinanden? Er Beskiæringen nødvendig og gavnlig, og om den er det, naar og hvorledes skeer den da Hvad kan ellers ved enhver af de benævnte Træearter være at mærke Besvaringen af disse Spørgsmaale maatte skee med Hensyn til at erholde det fornødne og bedste Skibstømmer, baade krumt og lige Tømmer, Knæer, Planker, Master, Stænger, Aarar, Blokke, Nagler og overhoved alt hvad der træ ves saavel til Over som Undertømmer. a) Er det, naar Træerne først ere i den vedbørlige Vext, nok til at erholde alle Sorter Skibstømmer i tilstrækkelig Mængde og til alle Dimentioner at de overlades til sig selv. og Naturen, Eller gives de Maader, paa hvilke de ved Kunsten kunde bidringes den fornødne Dannelse for hver Brug især, Jfald saadanne kunstige Hielpemidges, hvilke ere de da, Kunne de med Fordeel anvendes uden at finke Træerne i deres Vext og uden at skade Tømmeret i dets Styrke? J hvad Alder er enhver af ovenmeldte Træer bedst skikket til at fældes, naar den skal være meest beqvem til det Brug, hvortil den i Skibsbyggeriet er bestemt? Hvad Tid paa Aaret bør Fældningen skee og haad er derved at lagttage? Er det gavnligt for Tømmeret at Træet i Forvelen er afbarket, det er at sige: bliver det haardere, selere og varigere, Kan mere af Vidier (hvidveden, Geden) uges naar det er afbarket for det fældes, Naar er i saa Fald den rette Afbarknings=Tid for Træet? Hvor længe bør Afdarkningen forudgaae Feldningen " Bør det ved Stammens og Hovedgrenenes Aftarkning beholde sine seie Grene eller kun nogle deraf med eller uden Bark, eller bør alle Topgrenene afhugges saavidt de ikke med Stammen og Hovedgrenene kan afbarkes: Afhandlingerne maatte, saavidt mueligt, være oplyste ved Erfarenhed, saavel fra fremmede som fra vore egne Stater. Naar Forfatterne anføre noget eller betiene sig af fremmede Nationers Skrifter, maatte det i Noter anføres hvilke Kilder de have øst af. Afhandlingerne, som bedømmes af Selskabet, indsendes til samme inden Decbr. Maaneds Udgang 1824, forsynede som sædvanlig med en Devise og samme Devise paa en forseglet Seddel, hvori findes Forfatterens Navn. J W. Hornemann, Selskabets Secretair. Avis Tiin.