Jyllandsposten, 1839-10-01
Nyheds=Post. - Den betydelige Beskadigelse paa Byens Territorium, som den 25de f. M. i Aarhuus foranledigedes derved, at Afstemningerne ved Basballebroe ei itide vare optagne og Afviisningsløbet for smalt calculeret – da Aarhuus Vandmolle, efter i flere Dage at have ladet Vandet opstemme, pludselig losslog sine Sluser, hvoraf først fire og kort derpaa otte andre bleve trukne - lader til senere at ville af føde endeel Processer, da Klager fra flere Sider erfares at ville reise sig. Broens Bygmester klager saaledes over, at Vandet ved Aarhuus Mølle blev holdt forlænge, nemlig i 3 Dage, uagtet de Vandmasser, der nedstyrtede om Søndagen, saa dette skal have oversteget den befalede Høide over hvilken Møllen ei maa opstemme det, og at om Mandagen alle 12 Sluser pludselig bleve aabnede, uden at derom forud var meddeelt Underretning. Mølleren klager over, at Møllerne ovenfor ham brød igjennem, hvorved Bagvandet standsede hans Mollebrug; at han tidt nok har ladet Brobyggerne advare, men ofte skal have faaet til Svar"at han med sit Vand maatte gjøre, hvad Pokker han vilde at det var Møllebyggerens Sag at borttage Afdæmninger ne, efterat Steenbroen var istand til at gjennemlade Vandet, og at Afviisningsløbet i ethvert Tilfælde burde have været af den Vidde, at det maatte kunne opfatte hele den Vandbeholdning, som i meest betrængte Øieblikke kunde indlades i Aaløbet. Flere Gaardeiere klage over den Skade, der er tilføiet de Broen nærmest beliggende Bygninger Ligesom Eierne af Haver mellem Broen og Møllen klageover, at Vandet ved pludseligen at være steget henved fire Alen i den Grad oversvømmede Haverne, at man flere Steder i Baade endog kunde seile en Snees Alen op i disse over Agurker, Rodfrugter m.m. Og sluttelig klage Byens Beboere over den Skade, der er skeet paa selve Byens Territorium, idet Aaen tillige er bleven fyldt med Steen og Gruus, hvorfra nogle af Borgerne give Møllerne, AndreBrobyggeren Skyld, medens et tredie Partie ved at give dem Begge Skyld finder sin Trøst i Nydelsen af de delicate Aal, som Mølleren under denne Vandsnod aftvang Livet og senere til Undgieldelse og Erstatning lod henføre til offentligt Salg paa Byens Torv. Hvorvidt Mængden, af de her i Aarhuus optaarnede Klagemaal paa en Tid, da Adjuncternes Antal bliver fordoblet, saaledes endvidere vil have den dobbelte Besætning af Procuratorer til Følge, vil Tiden vise; men i ethvert Tilfælde opfordrer denne farlige Begivenhed til de alvorligste Forholdsregler fra det Offentliges Side, da det ellers efter al Sandsynlighed er at befrygte, at denne Beskadigelse kun kan betragtes som en Overture til et værre Efterspil. Det synes saaledes at være en høist tvivlsom Sag, at den ny opførte Steenbroe kan modtage den Vandmasse, som Møllens 12 Sluser, paa eengang aabnede, kan lade udstrømme, deels da Møllen, ifølge sit Privilegium alene i Høbjergnings-Tiden skal være indskrænket til at holde sig en vis bestemt Høide, stigning af Vandet efterrettelig, og deels da den ny anlagt Steenbroe kun har en Vidde af 12 Alen, imedens hver Sluse, ved Møllebroen er 1 Alen 12 Tommer bred, som følgelig ved alle 12 Sluser har tilsammen et Vandløb af 18 Alen, hvorved Jngenieurcorpset saaledes aldeles ei synes at have taget tilbørligt Hensyn paa uforudseelige Uheld, som f. Ex. Gjennembrud af Aarhuus Møllebroe, Sluseværket, Mølleværket eller Andet, som saaledes under voldsomme Tobrud, Tordenvande, m. m. ufeilbarlig vil have frygtelig Ødelæggelse til Følge. Hertil kommer, at SteenbroensFundament skal ligge 2 Alen dybere end det almindelige Aaløb, som saaledes ei kan antages virksomt for den levende Strøm, forinden hele Aadybden bliver den samme, hvilket vanskeligen lader sig udføre, da Byens Haver og Bolværker, som langs Aaen ere opførte ved saadan Fordybning, da de eengang ere calculerede efter det ældre Aaløb. Aarhuus Vandmølles odiense Privilegium formenes, under disse Omstændigheder, at true Byen med Fordærv, ligesom den siden dens Erection har været til Skræk og Ødelæggelse for det Oplands Beboere, som ulykkeligviis med Eiendomme af Enge (een Godseier skal saaledes, ifølge Møllevandets Opstemning, iaar have lidt et Tab af 100 Læs Høe), Tørvemoser og Agerjorder grændse til de Aaer og Søer, som befindes ovenfor Møllen, da disse alle ere i Møllerens Vold og ei at ansee for Herrer over egen Eiendom. Bekjendt er det, at mange af disse Jordeiendomme vilde stige mere end femdobbelt i Værdie ved at see dette Mølleprivilegium hævet, som her, til Skade for Mange, dominerer baade Land og Stad. En stor Opfordring er derfor nærværende og mulig vordende Ødelæggelser til det ærede Borger-Repræsentantskab i Aarhuus ved Underhandlinger at forsøge, hvorvidt Mølleprivilegiet mulig her stod til at hæve efter mindelig Overeenskomst, idet Møllens udelukkende Monopol til al Byens Formaling ved Hjelp af en Dampmølle fuldeligen vilde kunne erstatte MollenRenunciation paa al Ret til Vandets Opstemning og Afbenyttelse, saa dette uhindret kunde passere det almindeligAaløb, hvorved megen Skade og Fare vilde undgaaes og betydelig Nytte stiftes for et frugtbart Opland, hvis Eiendomme, saa nær beliggende en af vore driftigste Handelsteder, hellere eengang for alle maatte beqvemme sig til et trykkende Offer, end paa denne Maade at sætte Liv og Eiendom i Vove.