JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Skagen, den 18de Novbr. J afvigte Uge har her været saadan en go selig Storm med Orkaner og Lynild, at Vandet er steget saa høit, at man med smaa Fartøier kunne seile hvor man Dagen forhen gik og kiørte, 3de Skibe ere og strandede, nemlig: 1) et engelsk Skib, hvoraf endeel af Ladningen som blev bierget i Land, bortdrev med Strømmen ved dens Opstigen tilligemed Skibets 2. Baade og 9 Fiskerbaade. 2) Skipper Anders Petersen af Kiøbenhavn, med en Ladning islandske Vare, bestemt til Kiøbenhavn; Ladningen og endeel af Takkelagen er bierget. 3) Skipper Jens Petersen af Oxfiorden, med en Ladning Tømmer, bestemt til Aalborg; man har kuns lidet Haab om dette Skibs Udsættelse fra Grunden, da det staaer paa et farligt Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Copulerede. Odense den 22de November Hr. Søren Niclas Johan Bloch, Subrector ved Odense latinske cathedral Skole, og Frøken Magdalene Margrethe Hensler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Dødsfald. Kiøbenhavn. Sidstafvigte 29de November om Eftermiddagen Kl. 1 1/2 døde Hendes kongelige Høihed Arveprindsesse Sophie Friderike paa Sorgenfrie i Hendes Alders 36 Aar af en Betændelse i Lungerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Aalborg den 20de November Hr. Justitsraad Trap, 67 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Schlesvig Hr. Jens Juel Greve af Ahlefeldt. Laurvig, 30 Aar. Nienhof i Holsteen, Hr. Kammerherre, og Landraad Christian Detlev Revenfeldt, Ridder af Dannebroge, 69 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Subskriptions=Plan, Det bifald, hvormed Publikum har imodtaget Hr. Dr. Mareholls Andagtsbog for Fruentimmer, som i en dansk Oversettelse er udkommen paa mit Forlag, har opvakt det Forsæt ogsaa at besørge en dansk Oversættelse af samme Forfatters: Predigten, vorzüglich inRücksicht auf den Geist und die bedurfnisse unsere Zeitalters. Publikum indbydes altsaa til, ved Subskription at fremme dette lærerige Skrivts Udgave i det danske Sprog. Det indeholder en Samling af 30 Prækener over saadanne Æmner, som i vor Tidsalder især fortiene at overtænkes og prøves. Som et Anhang tilføies tolv Prækener af samme Forfatter, hvilke i en ældre Samling ere komne for Lyset, og vil i alt udgjøre 2 Bind. Den dan ske Udgave haaber jeg at kunne overlade til en langt billigere Priis end Originalen sælges for Oversættelsen besørges af Hr. Pastor Liebenberg. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker. J. F. Schulz, i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Bekiendtgiørelser. Dersom nogen behøver en Avls eller Tieneste=Karl fra Landet, enten til Nytaar eller første Skiftetid; Anviisningen faaes paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Endskiønt jeg ikke formoder, at min Sal. Mand Mathias Winge forhen Stads=Capitain, Guldsmed og Herbergerer her i Byen, skulle have efterladt sig nogen mig uvitterlig Gield, saa dog, for at betrygge mig i Fremtiden, indkaldes herved alle de, som maatte formeene at have nogen lovlig Fordring efter ham, at anmelde samme inden den i Loven bestemte Tid enten til min Laugværge Hr. ProvsSchiøth, Sognepræst for Veyle ag Hornstrup Meenigheder, eller til mig selv. Veyle den 2 Decemb. 1794. Som Laugværge, Schiøth. Marie Sal. Winges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Den 17de December næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver Jødens Hartvig Natans Opbuds=Boe foretaget og sluttet paa Fridericia Raadstue; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af underskrevne Opbuds=Commissarier. Fridericia den 28de November 1794. Lorenzen. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
3 underskrevne Christian Carl Hvas som af Øvrighedensbeskikket Værge for Niels Thomsen Breining i Gauerslund Bye, Coldinghuus Amt, indkalder herved, med 6 og 12 Ugers Varsel, alle og enhver som maatte have noget lovligt Krav til bemelte Niels Thomsen Breining, dermed at fremkomme, og saadant for mig beviisliggiøre, inden bemeldte Tids Forløb, da enhver saadan lovlig Fordring skal blive betalt i Snapstings=Terminen 1795.; Men hvem som ikke melder sig inden den foreskrevne Tid, maae tilskrive sig selv Tabet af deres fortiede Fordringer. Andkier pr. Weile i Coldinghuus=Amt, den 28de November 1794. C. C. Hvas Eet Eiendoms Sted, Sophienlund kaldet, en halv Fierdendeel Miil fra Kiøbstæden Veile beliggende, er underhaanden at faae tilkiøbs; til samme er Ager og Eng samt Skov, der staaer for Hartkorn en Tønde, en Albom. Skoven er af god Bonnitet, og indeholder en Deel store Ege; Marken er for det meeste indhegnet med et forsvarligt Steendige, den er og besaaet med megen Kløver, paa Stedet holdes for nærværende 2de Heste og 4 Køer. Boepælen er beqvem for en conditioneret Familie, bestaaer af, et en Etages Vaaningshuus af 14 Fag, og Teglhængt, det indeholder tvende Stuer, fem Kamre og Kiøkken foruden en Qvist, rummeligen Kieldere, har en Pompe med godt Vand inde i Huset ved Kiøkkenet, med Huset kan følge 4 Jernkakkelovne, hvoraf den ene 3 Etager med en Opsats. Udhusene som ere straatækkede, have 24 Fag i Længden, de indeholde foruden Folke Værelser, Bryggerhuus, hvorved en Pompe med godt Vand, Staldrum til 8te Heste og Vognremisse o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Endnu er ved Stedet en Frugthauge med gamle Træer, en dito Kiøkkenhauge og endnu en for nogle Aar siden med et Plankeværk indhegnet Haugeplads, hvori omtrent hundrede Stykker, unge Frugttræer, af de udsøgteste Sorter, hvoraf en stor Deel temmelig Frugtbærende; ved denne Hauge er bygt et Haugehuus af 3 Fag. Noget af Kiøbesummen kan blive staaende Stedet, og hvilket som alt andet nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren paa Stedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Paa Pallisberg Gods, udi Østerbye i Ma dom Sogn, er død Gaardfæster Enken Kierstine Lydersdatter, over hvis Efterladenskaber, strax efter Dødsfaldet den 6te October sidst, er foretaget lovlig Forseglingsforretning; mens da Arvingerne (5 Umyndige Børn, med deres Formyndere, erklærede ved Boets Aabning 30te Dagen den 4de November næstefter, det de ei vidste, om fleere Credi= og Debitorer vare, end de som den Tid meldte sig, saa, i følge Plakaten den 26de October 1792, indkaldes herved 3de Gange i Rad udi Riber Stifts=Aviser, bemelte Stervboes samtlige Credi= og Debitorer med øvrige Vedkommende, til at møde eller møde lade, udi Stervboestedet. bemelte Østerbye 6te og 12te Ugers Dagen, som er den 16de December og 27de Januarii førstkommende, da Skiftet der disse Tider foretages, og begyndes hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. J øvrigt forstaaer det sig selv, at enhver Kræver maae legitimere sin Fordring, saaledes som Loven udi slige Stervboer æsker, saafremt han vil vente samme gotgjort. Pallisberg den 4de November 1794. J. R. Linnet. Fuldmægtig ved Godset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
di Foldingbroe i Folding Sogn, Malt=HerA. red, Riberhuus Amt, er Told=Controlleur Andreas Fich ved Døden afgangen: førmedelst Boets Uformuenhed bliver sammes Credi= og Debitorer herved indkaldede, med 12 Ugers Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Riber=Stifts Ugeblad, og det 3de Gange efter hinanden, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Riberhuus AmtsContoir, den 4de November 1794. v. Hellfried. Haagergaard beliggende i Coldinghuus Amt Nor" vangs Herred 1 og en halv Miil fra Veile, og 3 fra Horsens, Hovedgaards Taxt Ager og Eng 11 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. 1 3/4 fierdeel Alb. Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb., og Mølleskyld 4 Skpr. 1 Fkr. hvortil aarlig faaes 14 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og 5 Tdr. Boghvede - Avles 100 a 120 gode Løs Høe, en skiøn Skov af gl. og unge Eege, Bøge, Eske og Elmetræer foruden Tørvemoser, der alt falder rundt og Gaarden meget beleiligt og er indhegnet uden mindste Fælledskab. Besætniner: 40 Køer, 10 Bester og 24 Faar, som græsses og foeres. Bopælen er særdeles beqvem for en honet Familie, og bestaaer Borgergaarden af Stuehuset 16 Fag og 2de Fløie hver 10 Fag, høi og svær Ege Bindingsværk, murede Vægge og Teglhengt, med betrukne og malede Værelser, samt Kielder under Huset, hvilket i det hele er vel indrettet og ligesaa vedligeholdt, Ladegaarden er 74 Fag Eegetømmer murede Vægge og Straaetækket, i forsvarlig Stand; ved Gaarden er og endeel gode Fiskedamme og en smuk Hauge som støder paa Skoven der giør den om Sommeren heel fornøielig, er underhaanden at faae til kiøbs paa favorable og billige Conditioner, naar Liebhaberne inden dette Aars Udgang melder sig hos Eieren paa Gaarden. Skulle den forinden blive bortsolgt, skal det i Aviserne blive bekiendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Forordning. Af Dato Frederichsberg Slot den 3die December 1794 er udkommen en Placat af følgende Jndhold: "Da det er bleven Hs. Majestæt allerunderdanigst foredraget, hvorledes, i Følge den af Hs. Majestæt befalede Realisation af Courant-Banken i Kiøbenhavn, fra 1ste Julii 1791 af og indtil 30te Junii 1794 er uddraget af Omløbet og tilintetgjort for 2,500,000 Rdlr. Courant-Sedler, og at derved, og da de af den Danske og Norske Species Bank i Omløb satte Species-Sedler skal staae i et aldeles ubetydeligt Forhold til ovenmeldte Summa, en følelig Mangel paa Numeraire er foraarsaget, til Hinder for PengeOmsætningerne og Realisationen af de ihændehavende, paa Dansk Courant lydende Penge Effecter, hvilken Mangel end ikke har kunnet hæves ved Hs. Majestæts under 11te Julii sidst leden givne Tilladelse, at Species i samtlige Hs. Majestæts Kasser i Danmark og Norge, skal modtages for Courant-Oppebørseler efter det Forhold af 100 Rdlr. Species for 125 Rdlr. Dansk Courant eller 1 Rdlr. Species for 1 Rd. 24 s. Dansk Courant: Saa har Hs. Majestæt, for at befordre Penge-Omløbet i Hs. Majestæts Kongeriger Danmark og Norge, og indtil Hs. Majestæt i sin Tid efter Omstændighederne maatte finde det rienligt og nyttigt forbenævnte Hs. Majestæts Kongeriger, imellem Species= og Courant=Mynt giensidig indføre det i Hertugdømmene ved Hs. Majestæts Forordning af 29de Februarii 1788 allerede bestemte Forhold, allernaadigst villet befale og anordne, ligesom Hs. Majestæt og hermed befaler og anordner: At i alle Courant=Betalinger, Species=Mynt, naar den tilbydes i det Forhold af 100 Rdlr. Species for 125 Rdlr. Dansk Courant, eller af 1 Rdlr. Species for 1 Rdlr. 24 s. Dansk Courant, af alle og enhver uvægerligen skal modtages og ansees for fuldkommen Betaling, men at i øvrigt, og uden for dette Tilfælde, det skal have sit Forblivende ved Hs. Majestæts udi Placat af 19de Martii 1788 givne allernaadigst befaling, hvorefter i Handel med Species=Mynt og Species=Sedler, samme skal i Hs. Majestæts Kongeriger Danmark og Norge kunne modtages og udgives, ligesom Vedkommende med hinanden kunne overeenskomme, enten efter deres Cours som Species eller paa anden Maade. Over Frankerigs nærværende Forfatning. og Udsigter for Fremtiden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
De uroelige Bevægelser, som dette store Rige i endeel Aaringer har været udsat for, ligne fuldkommen hine Jordens konvulsiviske Bevægelser, hine Virkninger af svovelagtige og brændbare Materiers indvortes Gjæring, som man kalder Vulkaner. De anmelde sig først med en underjordisk Brusen, og ved en huul Lyd; men siden efter forkynde Ulykke svangre Tegn deres Virkninger, og ere som 5) Taget af Historisk politisk Magazin for Novemb. Forløber for Ødelæggelsen selv. Endelig tager Giæringen til, Materien kaaler, bryder, frem med Magt, hele Jldstrømme udsprudles vidt omkring, og udbrede Ødelæggelse og Død over alt. Man tælle Vesuvs og Ætnas Udbrud, og ligesaa kan man gjerne tælle de Udbrud af Vulkaner, som ødelægge Frankerig. Disse have som hiine gt paa hinanden i stor re eller mindre Tidsrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Det merkverdigste Udbrud var det, som havde Sted i Julii Maaned 1789, hvilket frembragte Konstitutionen: herpaa fulgte det i September Maaned 1791, som gandske styrtede Kongeværdigheden og indførte i Aaret 1792. den republikanske Forfatning, og endelig det saa uventede Udbrud, der virkede Robespierres Fald, og som en Følge heraf, Jakobinernes Ødeleggelse. Det er altsaa urigtigt sagt, naar man nævner den Franske Revolution; thi denne Revolution indskrænker sig saalidet til Enhed, at den meget meer er fornyet 3 Gange i et Tidsrum af 6 Aar. Dersom disse Gjeringer, endnu vedvare, dersom Hadet endnu ikke er udslukt, dersom den umættelige Blodtørst, der fulgte Stifterne af de første Revolutioner, endnu qvæler deres Eftermænd, maae man da ikke troe, at et Folk, der, for at bruge en berømt Skribents Udtryk, strax ved dets første Skridt til Friehed, er kommen tvers paa Veien, vil holde sig til denne umuelige Phillantropie, denne Phillantropie, der aldrig fandt Sted uden i Abbed St. Pierres og Pluquets Hjernet? Vi vil kaste et flygtigt Blik paa Frankerigs nuværende Tilstand. Jalmindelighed søge de Hoveder, som denne Hydra har mistet, igien at foreene sig med Halen. De sydlige Departementer staae i Lue, de staae op, men i hvad Hensigt, for at forskaffe Jacobinerne igien deres kongelige Magt. J Marseille, i Avignon slaaes man for Dalen eller for Bierget: Lyon, denne forhen saa blom strende Stad, Samlingspladsen for Handel og Kunster, viser Beskueren Jntet uden et vidtloftigt Øde, hvor Øjer, uagtet Dekretet fra Augustii Maaned opdager kuns fra alle Sider Gnister, der ulme under Asken og røgende Rainer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
J det Jndre truede de forladte Verkstæder, den forsømte Agerdyrkning dette Rige med nundgaaelig Hungersnød, og i Flandern og Brabant fik det kuns saameget, at det dermed kunne afhielpe dets meest trængende Nødvendigheder. Af Mangel paa Folk maa det frygtsomme og svage Kjøn allevegne forrette de Arbeider, der formedelst Reqvisitionerer ligge stille, ja endog Bogtrykkerierne ere besatte med Qvindfolk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Departementerne Morbihan, Jlle og Viilaine, Neder=Loire, Maine og Loire ere udtømte ved det Tab og ved de Rystelser, som Republikanternes paa hinanden følgende Sejer, vindinger og Nederlage have foraarsaget. Vende allene holder sig, siden den opgav de Tanker at udbrede sig uden at have Midler dertil, og indskrænkede sig til at føre en defensiv Krig, imellem dens snevre Passer Skove og Steenklipper, ja endog dens Anførere, keede af at smigre sig med det frugtløse Haab om at udbrede Virkningerne af deres sejerrige Vaaben. videre, og at regne paa den Hielp, som de serende Magters Politik ikke have holdt for raadeligt at sende dem, synes paa nogle Maader at have været uvirksomme, og ere udsatte for Conventens Konstgrebe hvilken søger formodentlig at stifte et Forlig i denne Egn et ler, som den selv siger, paa en eller anden Maade at ende denne Helved Krig i Vender. Den øvrige Deel af Riget giver enten sit Biefald eller conspirerer; men i Almindelighed synes de, der sette de øvrige i Bevægelse, at have antaget den Plan, at forbinde med hine Begreber og Frihed og Lighed, hvormed man har fortryllet Folk, Begreberne om Tole rantz og Menneskelighed, hvilke ere samme ligesaa utydelige. For at understøtte denne store Stillads har Conventen efter et Aars Forløb begyndt at legge Sag an imod dens Kommissarier og dens Revolutions=Udskud. Nu kom der saadan en Mængde skammelige Handlinger for Dagens Lys, at man et formaaer at læse dem: Jeg vil kuns berøre denne Artikel i Forbigaaende og alleneste sige dette, at man havde med koldt Blod befalet at myrde, og at Tigeren er bleven drukken af uskyldigt Blod. 30000 Slagtoffere ere, for at sige Tingene med saae Ord, myrdede, skudte eller druknede. Denne sidste Dødmaade kalder Freron en af Commedie Spillerens Collot d' Herbois Commedier. Vidne Udsagnet gotgiør, at den har havt indtil 26 Forestillinger. Der vil findes nok andre, som skal giøre dette Stykkes Natur bekiendt, for i Fremtiden at bringe Forbandelse over Senatet, som har taalt dets ) Jeg forbigaaer stilkiende denne Gienstand, saavelsom og den paa samme passende Ballet af 1) Det synes vist nok ved første Øiekast underligt, at Conventen saalænge har seet igiennem sinare med den Morden; men det er dog at undskylde; thi hvem torde vel under en Robespierres Tyrannie, der i Grumhed langt overgik en Tiberius og Nero, vove at tale et Ord uden at sette sit Liv i Fare. Maatte ikke hele Conventen skiælve for Tyrannen Robespierre, dette Uhyrre, hvilken man har kaldet det paa triotiske Giftermaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Vi vil nu komme til Conventens politiske Øiemeed, eller dem Deels af Conventen, der synes nu at udgjøre Majoriteten, i det den erklærer, at det er Tid at aabne Øinene og komme fra Vilfarelser tilbage til Grundsætninger; i det den tillader at prædike Menneskelighed, Toleranz og Trykkefriehed; i det man sidstleden 10de October stilede en Adresse til det franske Folk, for at bevæge dem til at billige disse Hensigter og giøre dem Jakobinernes System forhadt; og endelig da man begyndte Processen, imod Commissarierne og Revolutions=Udskuddet i Nantes. Hovederne maa, man kan ei skiule det, enten være trette af at myrde eller ogsaa have de indseet, at deres Roes, deres Magt havde ingen fast Grundvold, saalænde Nationen ville træde de gamle Retfærdigheds og Sædeligheds Love under Fødder. Hvilken Triumph for den forrige Regiering i denne Anførernes stiltiende Bekiendelse, Hvilket Offer for Dyden, naar det er kommen saavidt med dem, at de maa søge Understøttelse ved dens efterlignede Billede, Det var i Gierningen ei vanskeligt at indsee, at den indførte Indretning ikke kunne vare længe. Stedse Blods Udgydelse, stedse Hoveder slaaes af, Guillotinen gjorde ingen Virkning meer. Der var altsaa en Forandring, nødvendig, og man maatte giøre sig en Fortieneste deraf: man maatte lempe Forgængernes Vildhed paa en skikkelig Maade efter sin Fordeel. Kort sagt: Love vare nødvendige for at nyde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Det bliver dog stedse sandt, at Adressen, til Folket har havt vigtige Følger og at Processen i Nantes har havt det ikke mindre, og hvem maa ikke forundres over at see, at just dette Folk staaer op imod dem, der have fundet paa at drukne deres Medborgere, som om Ludvig den 14de og hans Søsters Elisabeths Blod ei lod alle Nationers Hevn falde tunge paa deres Hoved K. Efter alt dette er det vel troeligt, at den nye Plan at slutte Fred med en større eller mindre Deel ei er dem ubekiendt; men kan de forbundne Magter underskrive denne Fred, og vil de antimmoderate og Ødeleggerne, hvilket Partie nu forøges ved de undløbne Jakobiner, taale dette, Man seer vel, at dette giver Materie til nye Giæringer, nye Rystelser, nye Udbrud. Vulkanen er endnu ikke slukt. *) Heraf sees, hvorledes Aristokrater i Almindelige hedbedømme de Franske Sager, da den fortreffelige Maade, hvorpaa Conventen nu gaaer frem forat indføre Orden all vegne, anstaaer dem ligesaa lidet, som Robespierres modsatte System. Overs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Man beskæftiger sig i Paris med at undersøge Carriers Opførsel i Nantes, og der komme stedse nye Afskyeligheder for Dagen, som denne Robespierres Handlanger har begaaet. Selv hans Person skal være overmaade styg, eftersom Freron skildrer ham i sit Blad Folke Taleren. Dette Uhyre har en besynderlig Vext, Armee og Been af en usædvanlig Tykkelse, en hvelvet Ryg, lidet Hoved og langagtigt Ansigt. Farven i hans smaa dybtliggende Øine er en Blanding af Blod og Galde. Hans Udseende bliver endnu afskyeligere ved en lang krum Næse, og hans raa Stemme endnu ubehageligere ved den usædvanlige Tonne, hvormed han udtaler Ordene. Paa Talestolen syntes han, naar han blev en smule heftig, at hente Ordene fra Jndpoldene, i det han udtaler, Bogstaven Resom en brølende Tiger og Naturen synes at have forseet sig paa ham, at den e gav ham Kløer; thi vredagtig og arrig er han og Raserie og Blodgierrighed udgjøre Grundlaget til hans Temperamment. Grunden til hans skrekkelige Gruesomhed er hans umaadelige Vellyst, et Slags Raserie, der ledsaget af Myrdelyst, finder ei Midler nok i Naturen til Mættelse; og derfor søgte at tilfredsstille sine Laster ved Forfinelser af barbarisk Grumhed, og altsaa anbefalede de umenneskelige republikanske Givtermaale *). Fruentimmer=Sansculottismus var Uhyrets Yndlings Udtryk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Conventen faaer ellers fra alle Kanter Lykønskninger, fordi den har dæmpet Jakobinismen; men den maa ogsaa handle med desto større Overleg og Forsigtighed, deels for at vedligeholde sin Kredit iblandt Folket, og deels for ei at give Exakobinerne Anledning til at opbringe Nationen paa nye imod sig. Conventen synes ogsaa tilbøyelig til Fred; men Maaden at erholde den paa, synes vanskelig at udgrunde, medmindre den kan slutte særskildt Fred med en eller anden Magt først, da de andre vel nødes til at give efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Engeland. Her sængsler man Folk og nødes at frikiende dem igien. Om det er Veien til at forrekomme Revolutioner, vil Tiden lære. - Lord Howe krydser stedse med sin Flaade paa Høiden af Brest og dog løbe Franske Floder ud fra Brest, og have nyelig bragt et Engelsk Linie 7) See forrige Stykke, hvad Republikanske Givtermaale betyde. skib paa 74 Kanoner tilligemed 40 Koffardie Skibe ind igien til Brest. - Der hersker Sygdomme iblant de Engelske Tropper paa Corfica. Den Skade, som de Franske Fregatter have tilføiet den Engelske Handel i Nordsøen, har bevæget dem til at sende did en Flaade, som man udruster af alle Kræfter. At Parlements Samlingen er udsat til den 30te, har ogsaa givet Anledning til forskellige Rygter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Polen. Dette ulykkelige Land er igien bragt tilbage til dets forrige Elendighed, og hvis Porten ikke giør et hastigt Angreb paa Russerne, er det reent ude med dem; dog ladet det af de Berlinske Tidender, at de maaskee ikke saa ganske ere underkuede som man foregiver og at Porten endnu ved et Angreb kunne give dem Luft: endnu ere Urolighederne ikke heller ganske standsede i Sydpreussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Tydskland. Dette Rige ruster sig endnu til det 4de Feldttog af alle Kræfter: Keiseren udskirver 120000 Recrutter af sine Stater; dog seer man, at Stænderne ønske hellere end gierne Fred. Det lader og virkelig, som der aabnedes en Slags Fredscongres i Schweitz. I Basel komme alleSlags, Allierede og Franske sammen, spise og tale sammen, og Byen er erklæret neutral.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Portugal. Efter Rygtet skal samme Vandheld være overgaaet det kongelige Huus i Lissabon, som forrige Vinter vort Kongehuus, at det kongelige Slot er afbrændt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Mythologiskt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Da det altid har været mig kjært at læse alt, hvad jeg kunne overkomme om den Jndianske Mythologie, denne Guderlære, der vist nok er den ældste i Verden, og uden Tvil end- og overstiger den Mosaiske Religion i Ælde, paalagde jeg en lærd Ven, der reiste som Embedsmand til Trankebar, at søge alt muelig Oplysning om denne Noahske Religion, thi efter min Formodning ere de første og sande Religions=Grundsætninger, som findes i denne Re lion, fra Nogh, der vist nok, da Syndfløden var forbi, bosatte sig i Jndien og ikke efter de flestes Meening i Armeenien, thi hvorledes skulle hans Efterkommere ellers kommet fra Øe steen til Sinears Dal; ) Armenien ligger jo Norden, men Indien Østen for Babel, ei at tale om Jndiske Traditioner, der bevidne det samme. Endnu ved et Brev har jeg siden opmuntret denne min Ven og givet ham et og andet, som han især maatte søge at oplyse, og da han ved sit Svar har glædet mig med Haabet om at tilfredstille mine Ønsker, vil jeg fordem af vore Læsere, der kunne ynde denne Vidskabegreen, meddeele det videnskabelige af denne min Vens Brev.