JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-01
Tredi= og Debitorer til Stervboet efter afgangne Skovrider Fri& derich Emeken paa Lundsgaard indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel a Dato at møde ved de agtende Skiftesamlinger paa Lundsgaards Skriverstue den 29de Junii og 10de Aug. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, de første for lovlig at bevise deres Fordringer og de sidste at betale hvad de her til Stervboet maatte være skyldig da enhver skal vederfares den Ret dem tilkommer. Lundsgaard den 18de Maj 1795. Larsen. committeret Skifteforvalter. med Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de April 1795, Vi som er bekiendtgjort ved Ober= og Underretterne, indkaldes 3 Gange efter hinanden, i den Altonaer Mercur, den Kiøbenhavnske Berlingske og Byens Aviser sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver som kunne have noget at fordre efter forrige residerende Capellan for Wissenhierg Menighed i Fyen, afgangne Hr. Christian Ludvig Venninghausen, saavel i Henseende til hans egen Gields Forbindtligheder, som hvad der kunne paaligge ham, som Arv sig tiltagende, og at gielde pligtskyldig, at tilsvare efter afg. Madame Anne Sophia Hedevig Ganderup, fød Venninghausen, og hendes forhen afgangne Søster Madame Dorothaa Friderica Lorentzen, hvis Efterladenskab hun, i Kraft af et imellem hende og denne hendes Søster oprettede resiproque Testamente, var kommen i Besiddelse af, og med saadanne deres Fordringer, at hvad Navn være kan, at indkomme for Baag Herreds geistlige Skifte Ret den 15 Junii førstkommende paa Gammellund i Wissenbierg Sogn i Fyen, hvor Skiftesamling da holdes, og ellers efter Behag at melde sig hos underskrevne Provst i Baag Herred, da enhver skal faae den Ret, som Fordringens Natur og Lovmæssighed tillader. Dreslette Præstegaard ved Assens den 22 Mai 1795. J. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-01
Formedelst min Kones Svaghed, og anden Forflyttelse, ere vie) blevne enige, underhaanden at bortsælge vores eiende og iboen Gaarde No. 36 og 37, beliggende paa Hjørnet af Torvegaden og Strandstrædet paa et nærsom Sted, nu begge samlet, beqvem til Kiøbmandsbrug, Giestgiverie og videre, til hvilket sidste samme for det meste har været brugt til 15 paa 16de Aar. J. Gaarden er godt og overflødig Vand, saaog en smuk Frugt og Kiøkkenhave. Gaardens Bygning er 16 Fag til Torvegaden, 22 Fag til Strandstrædet, et Sidehuus 19 Fag, saaog et lidet Halvtag, til egne Heste og Køer. Liebhavere ville behage jo før jo heller at melde sig og akkordere med Christian Müller i Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-01
Hvor nogle Skiepper Kommen er at bekomme anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-01
Hvor gode Asparges ere at faae tilkiøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Odense, den 5 Junii. Det borgerlige Skydeselskab her i Byen, marscherede i Tiirsdags Formiddag med flyvende Fahne og klingende Spil ud til Skydebanen, for at skyde til den der oprettede Skive. Der blev først skudt for de Kongelige Herskaber og for vores Stiftbefalingsmand. Gevinsterne vare: en Skaal, et Beger, en Potageskee, alt af Sølv, og tilfaldte: 1) Sr. Waitler, Feldbereder, 2) Sr. Møller, Skræder, 3) Sr. Bonne, Giørtler. Kl. halv 9 om Aftenen marscherede Skydeselskabet igien ind i Byen, og derefter fornøiede sig paa den Peterske Klubsahl med Mu fik og Traktemente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Fra det Kongelige Rentekammer ere under 16 Mai d. A. udkommen 2de Plakater af følgende Jndhold: 1) Hans Kongelige Majestæt har under 6te i denne Maaned allernaadigst behaget at resolvere: at ligesom det ved den igjennem Rentekammeret udgangne Forordning af 8de Junii 1787, dens 1ste Post Litr. c er under visse Vilkaar blevet tilladt at henlægge Jord til saamange jordløse Huse, der ere i en Bye, om deres Antal endog overstiger Gaardenes, saa maa det ogsaa nu være Godsetere tilladt ved Udskiftningen af de Byer, hvor aldeles ingen jordløse Huse ere, eller hvor disses Antal er ringere, end Gaardenes, under ovenmeldte, i Forordningen anførte, Vilkaar at fratage Gaardslodderne (dog ingen over 3, høist 4, Tønder Land, undtagen hvor Gaardslodderne maatte være af saa betydelig Størrelse, at den kunde taale at miste Jord til tvende Huuslodder) saa megen Jord, at Husenes Antal kunde blive i det mindste lige med Gaardenes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
2) J Følge Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Resolution af 6te i denne Maaned bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning: at de i Følge Forordningen af 28de Junii 1788, af den Kongelige Kasse for sidstafvigte Aar 1794 forskudsviis udbetalte Marschhpenge for Landsoldaterne i Danmark, imedens de have været underveis til og fra Exerceerpladsene, blive, naar indeværende Aars Julii Qvartal Skatter erlægges, at udrede med Fem Skilling af hver Tønde Hartkorn, Ager og Eng, og To og en halv Skilling af hver Tønde Hartkorn, Skov og Mølleskyld. Af de jydske Efterretninger, den 29 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Efter Forlydende er Landmaaler og Oberbygnings-Jnspecteur Hr. Major v. Mühlenfels paa St. Thomas udnævnt til Oberstlieutenant af Jnfateriet og Vice-Commandant paa St. Thomas med 1800 Rdlr. V. C. aarlig. Raadet paa St. Thomas er bleven ophævet, da Commandanten sammesteds skal herefter besørge saavel de civile som de militaire Forretninger; ligesom og Opmaalings-Forretningerne skal herefter i Særdeleshed besørges af de i Vestindien garnisonerende Officerer som dertil findes beqvemme. J afg. Consumptionsinspecteur Dahlstrøms Sted i Skanderborg, er Cassereren derpaa Stedet Christian Ludvig lich udnævnt tillige til Consumtions=Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Det skal være resolveret, at den, som efter afg. Justitsraad Trap bliver ansat til Hospitalsforstander i Aalborg, skal for sig, Skriver og Karl tilstaaes i aarl. Løn 600 Rd., fri Bolig i det Huus, hvor de forrige Forstandere have boet, og 8 Favne Brænde eller Penge derfor 4 Rd. pr. Favn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Efter Forlydende er Oxholm og Aalegaard med dets Godser samt Byen Rold og Skov, alt under eet Kiøb, solgt til Hr. Cancellieraad Hillerup paa Asdahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 30 Maj. Administrator i Grevskabet Rantzau, Kammerherre von Bardensleth, er med 2500 Rd. aarlig Gehalt udnævnt til Kantzler ved den Kongel. Oberret der. Baron v. Brockdorff, bidtil Land= og Oberretsraad i Slesvig, er med 1500 Rbs. Gehalt udnævnt til 3die Deputered i det tydske Cancellie. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Den engelske Minister, Hr. Hayles, som paa nogen Tid har været fraværende, ventes med første tilbage hertil. - Fregatten Freya er under Generaladjutant Kofod afseilet til Vestindien. - Jgaar gik en svensk Coureer, der kom fra Paris, her igiennem til Stokholm. - Fra Consul Wulff London er indløben Efterretning, at Admiralitets Retten sammesteds atter har frigivet 16 af de i forrige Sommer opbragte danske Skibe. - Jgaar er Etatsraad Clauswitz, 1ste Secretair ved de udenlandske Affaires Departement, død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Stokholm, den 22 Maj. Den største Deel af de i Frankerige opbragte svenske Skibe, ere, efter Baron Stals Forestilling, igien frigivne med Skadesløsholdelse. - Den franske Gesandt Rivals har endnu ikke havt sin første Audients, men lever paa en stor Fod og beboer den forrige Polske Gesandt Potockys Hotel. J Sverrig er død en Soldat 115 Aar gl., der har tient under 4 Monarker. 8 Dage før hans Død, gik han endnu til næste Landsbye for at nyde Nadveren; 2 Timer før hans Død gjorde en Marsch i Naboelauget, hvor han pludselig døde. - Her er og død en Læge i sit 82 Aar ved gode Kræfter, der uderholdt 2 Maitresser. - J dette Foraar grasserer igien Snuefeberen, eller den saakaldte Jnfluence hos os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Haag, den 26 Maj. De Punkter, som skulle legges til den 15 Artikel i Alliance=Tractaten imellem Frankerige og Republiken, bestaa i følgende: 1) begge Nationer kunne betiene sig af Havnen. og Dokken i Vlissingen med lige Rettigheder. 2) Enhver Nation skal have sine særdeles Magaziner, Værfter &c. 3) Den bataviske Republik afstaaer det Vestindiske Huus i Vlissingen med dets Strækning, og indrømmer den franske Nation Brugen af en af Værfterne i Forveien. 4) Kiøbet af Skibs=Nødvendigheder, Huse &c., bliver for hver Nations Regning. 5) Reparations=Omkostningerne for Dokken, Volden &c. bliver ligeledes fælles; dog skal den bataviske Republik føre Directionen over Udgivterne. 6) Jngen af begge Nationer skal have en Admiral eller Vagtskib i Havnen i Vlissingen. 7) Jfald der skulle indløbe nogle Besværligheder i Henseende til dette Reglement, som ikke med det Gode skulle kunne bilegges, saa skulle de afgiøres ved 5 Dommere, 2 Franske Mænd og 2 Hollændere, og en 5te, der vælges ved Lodkastning af begge Nationer. 8, Dette Reglement skal have sin Virkning strax efter Tractatens Ratification. - Generalerne Daendels og Dumonceau ere komne tilbage fra Paris. - Den Engelske Regiering vil sælge Ladningerne af vore Kompagnieskibe, og seqvestrere Kiøbeprisen - Vore Gesandtere i Paris, Blauw og Meyer, melde, at 2 Skibe, hvoraf det ene var færdig til at seile til Ceylon, og det andet til det gode Haabs Forbierg, ere blevne nægtede Tilladelse dertil, og have derfor over Rotterdam, den 26 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Efter Pariser Breve venter man at der med første givet et Promemoria. skal aabnes en Congres i Basel imellem de krigførende Magters Ministre, hvorved et Medlem Velfærdtsudskoddet torde optræde som Fransk Negotiateur. - Da det trefarvede Flag formedelst Alliancen blev udstukket her, gjorde dette Syn saadan Jndtryk paa nogle, at de øiensynlig tilkiendegav deres Bedrøvelse. - En Lykønsknings-Deputation, som blev sendt herfra til Haag til de franske Folkerepræsentantere, fik Broderkysset af Borgeren Sieyes. - J Vlissingen blev den der liggende Franske Contreadmiral von Stabel indbuden med alle de. sin Officerer til en Fest i Anledning af Alliancetractaten. Kigskibene gave en Salve af 21 Skud, og de Franske, Hollandske og Amerikanske Flag bleve optrukne. Om Aftenen blev en Dandsesahl indrettet paa Fregatten Hector, hvor de Franske og Hollandske SøeOfficerer aabnede Ballet, med de Viissinger Damer. Carmagnolen blev dandset omkring Masten, og derved stiftet Broderskab imellem den Franske og Bataviske Marine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Hannover, den 29 Maj. J forgaars ere 400 M. preuss. Artillerister med 3 Stykker, marscherede her igiennem til Magdeburg og Berlin. Efter et Rygte skulle de øvrige preuss Tropper, der skulle marschere Wien, den 23 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Følgende Tropper ere paa ny opbrudte til det østerrigske tilbage, have faaet Contraordre. Lombardie: 5 Bataill. og nok et heelt Regiment Infanterie, 2 Eskadroner Husarer, 900 M. af et Frikorps tilligemed en stærk Artillerietransport. - J Aqvi i Montferat er et østerrigsk Troppekorps af 15 Bataill. Jnf. og et Cavall. Reg. trukket i Leir d. 10 h. Berlin, d. 30 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Den store Stats- og Cabinetsminister, Grev Ewald Friderich v. Hersberg, er her død i sit 70de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Warschau, den 23de Junii. Man paastaaer bestandig, at Polen ikke ganske vil tabe sin politiske Existents, og med første skulle nogle Gesandter, som og Grev Potocky, Marskal ved den forrige Targowiczer Confoederation, komme her tilbage. Rygtet om en Misforstaaelse imellem Preussen og Rusland er ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Formodningerne om Polens forestaaende Forandring. ere meget forskiellige. Nogle forsikre, at heele Polen bliver deelt uden Sværdslag; andre tale med Vished om Krig. - Kongens Familie vil med første besøge ham i Grodno, og man siger, at Hoffet vil med første giøre en Reise til Norden. - Efter Forlydende samles 20000 M. ved Grændserne af Vestpreussen, og 100 Kan, skulle bringes til Petrikau; man taler og omen preussisk Leir ved Plosk. De 60 til 70000 M. russiske Tropper, som staae i Polen og Litthauen, marschere uophørlig hist og her, saa at man ikke nøie kan angive deres Stilling. - Efter Beretninger fra Gallizien, formere Tyrkerne en Cordon ved den russiske Grændse, men holde sig meget fredelige. - Jmidlertid taler man herom en Fægtning imellem Russerne og Tyrkerne. Anledningen dertil gav een til General Suwarow ankommen, og i en Hast tilbage befordret Coureer. - Fyrst Nic. Radzivill, Ridder af adskillige Ordener og Starost, er død paa sit Slot Radow uden Arvinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
London, d. 22 og 26 Maj. Paa St. Domingo have vore Tropper erobret et nyt Fort, der var anlagt af Fienden nær ved Port an Prince, men mistet 6 Officerer. Regieringen vil hverve og oprette 6 Regimenter Negere og farvede Folk i Vestindien, der skulle commanderes af europæiske Officerer, og hielpe til at forsvare Øerne. Negerne skulle have gjort megen Skade paa Cap Francois og man frygtede paa St. Domingo for, at de brittiske Tropper saart maatte forlade den hele Øe. - Spanien skal have afslaaet det franske Tilbud om Fred. - Den bengalske Klub har med en uhørt Ødselhed høitideholdt Hastings Frikiendelse. Over 600 Personer spiste med den Frikiendte. Man bød tilsidst 50 Guineer for en Billet til dette Æde selskab, men der var ingen flere at faae. Det ostindiske Compagnie vil nu give Hr. Hastings en Pension af 5000 Pd. aarlig for den Tieneste han har beviist det i Jndien. Kongen forarstaltede en landlig Fest paa Arvestatholderindens Fødselsdag i en Hauge, der forestillede et hollandske Marked, og varede fra Kl. 4 om Eftermidd. til 9 om Aftenen med mangfoldige Fornøielser. Man saae Dandsechor, Marionetter, Farceer, Liniedandsere, Hestekunster, Savoyards- og mange Boder med alle Slags Vare, for hvilke Kiøberne efter Behag kunde stikke Pengene i en Bøsse, der var bestemt for en Fattigskole. Kongens Datter, Prindsesse Elisabeth, havde Directionen over den hele Fest, hvorved Arvestatholderen var hende behielpelig. - Ved Kysten af Ny Guinea har man opdaget 2 Specerie=Øer, der ere tagne i Besiddelse i Kongen af Engellands Navn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Paris, den 18 Maj. Rygtet og Fred med Østerrige bliver hver Dag stærkere. Efter Breve fra Basel tvivler man ikke paa, at den jo snart vil komme i Stand, og efter Breve fra Wien skal Baron Thugut komme herhid. Man siger og, at de østerrigske Tropper, der skulle trække til Rhinen, have faaet Contraordre. Man haaber her endnu bestandig Fred med Engelland. Man troer at Hr. Eden just derfor er saa hastig reist tilbage fra Dieppe til Engelland. - Dunkirchen holdes endnu bestandig sperret af Fienden, saa at de neutrale Skibe, der ere fragtede med Levnetsmidler for fransk Regning, med Møie kunde løbe ind. - J Rennes skal den 6te huj. paa Lovens Tempel med store Bogstaver have staaet følgende Ord: Kong Ludvig den 17. leve. Departementet lod strax Seddelen tage bort. - Priserne paa Vare stige bestandig For en Skilling Kobbermynt blev igaar budet 10 Skilling, i Assignater. - Man har været saa uforskammet at for forlange 25 Sous for er kogt Jordæble. - En Soldat, som i Vender har faaet 17 Saar, og uagtet sit ilde mishandlede Legeme, da han neppe var lægt, igien tog Tieneste, mistede Beenet, lod sig den 17. med sine Saar og Træbeen see for Conventet, bedende om at forsørges. Han fik en Gave af 1700 Livres af Nationalskatten, og hans Pension skal bestemmes. - Paa adskillige offentlige Pladser taler man i disse Dage uden Undseelse om Nødvendigheden af en stærk Forandring i Regieringen. - Spanien og Engelland skulle under fælles Beskyttelse have erklæret St. Domingo for uafhængig indtil videre; Spanien vil kiøbe alle Negerne der, og sende dem til Biergværkerne i Mexico og Peru, men Engellænderne skulle erstatte denne Mangel ved nye Negres Tilførsel fra Afrika. Man legger til, at den bekiendte Negerchef Francois har overgivet Capsstad til Spanierne, og General Lavaux Havnen i Parix til Engellænderne. Vore Omstændigheder ere endnu de samme: 2 Unzer Brød for hver Person; tusinde Underhandlere, der opholde sig i Egalites Palais; stum Knurren, der lader sig høre i alle Hiørner i Staden; Liig, som man daglig trækker ud af Floden; en ganske ubegribelig Overdaadighed, som man seer allevegne, endog i Forstæderne; en bedrøvelig og smertelig Taushed, som man merker i alle Smaahandlernes Boder; en betydelig Forhøielse af Priserne, paa alle Vare, Dette er den nærværende Tilstand i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Fra Jtalien, den 16 Maj. Admiral Hothams engelske Flaade er d. 9 igien gaaet under Seil fra Livorno, for at opsøge den franske Touloner Flaade. - Fra Neapel meldes, at Hertugen af Casantzo er arresteret paa sit Landgods, fordi han har staaet i nøie Forstaaelse med det franske Convent, til hvis Tieneste han har anvendt alle sine Jndkomster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Nederelven, den 1ste Jun. Fra Rhin og Strasborg meldes, at en nær forestaaende Fred imellem Churcelln og Frankerige allerede er forkyndt i Churfyrstens Navn i Deut.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Altona, den 2 Junii. Fra London meldes, at Statsbudet Schav, der er ankommet dertil fra Wien, har overbragt det Keis. Hofs Beslutning, om at antage et Laan af 4 Mill. 800000 Pd. Sterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Pariser Breve af 25 Maj saavelsom en Stafette fra Amsterdam melde, at Tumulten er fuldkommen dæmpet, Roligheden igien bragt tilveie, og at Oprørerne, der var flygtede til St. Antons Forstad, da den bevæbnede Magt nærmede sig, have udleveert deres Anførere (hvoriblandt Cambon og Thuriot) og deres Skyts. Denne Tumult den 20 Maj har været meget betydelig. Midt i Conventsalen, som Oprørerne trængte bevæbnede ind udi, skeete Pistolskud; man gik løs paa Præsidenten og Sekretairerne med Sabler, et almindelig Skrig, af Mord gad Gienlyd, og Conventdeputered Ferrand blev myrdet, og hans Hoved baaret omkring paa en Pike. Den svenske og amerikanske Gesandt, der vare tilstæde, erklærede, at de vilde blive, og deele Conventets Skjebne. Jmidlertid maatte næsten alle Deputerede af det herskende Partie flygte, 25 af Bierpartiet bleve i Salen, og udnævnte et nyt jacobinisk Sikkerhedsudskov; i hele Paris blev stormet med Klokkerne, indtil Legendre med 4 troe Batailloner af Nationalgarden rykte frem, og bemægtigede sig Conventsalen, hvori 20 Kompagnier trak ind igiennem 4 Adgange, og foriagede Oprørerne. Om Natten rykkede endnu 2 Cavallerie regimenter ind. Roligheden er bragt tilveir, men Borgerne ere endnu under Vaaben, og alle Klokkerne bleve tagne af Taarnene. - Agiotagen og Mangel paa Levnetsmidler angives som Aarsag en Oprøret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Regensburg den 24de Maj. Her er besluttet af de 3 Rigscollegier, at begynde at raadslaae over følgende Punkter den 1 Juni, og at ende dem den 14de: 1) At overlade Jndledningen til Freds Underhandlingen til Keiseren, med Hensigt til Rigets Gotbefindende af 22 Decbr. 1794, i Henseende til Kongen af Preussens gode Tieneste. 2) Keiseren skal og overlades Tid og Sted til at aabne Freds Congressen, men foreslaae Staden Frankfurt dertil. 3) Ved Underhandlingerne at see paa den rolige Tilstand, som var førend Misforstaaelsernes Udbrud med Frankerig. 4) Til Rigsdeputationen skulle 4 Katholske og 4 Evangeliske Stænder foreslaaes, af Churfyrsterne Maynz og Saxsen, af Fyrsterne Østerrige, Bayern, Bremen, Würtemberg eller Hessen, af Stæderne Frankfurt, Augsburg. De Punkter, der skulle besvares, ere følgende: 1) Hvad skal der andrages i Hensigt til den formelige Jndledning af en Freds-Underhandling, og i Hensigt til Berigtigelsen af de derved nødvendige Freds=Præliminarier, 2) Hvad skal der bestemmes i Hensigt til Hovedsagen for de tilkommende Freds=Underhanlinger: 3) Hvorledes tænker Riget at concarrere ved disse Freds Underhandlinger, 4) Naar der antages en Rigs Deputation, hvilke Bestemmelser, udfordres da endnu til ikke at opholde Forretningen ved Formaliteter og Omstændigheder over Modum tractandi og ellers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Døbte: Odense d. 30 Maj. Handskemagersvend Hans Marrevigs Datter, Maren Bernitte. Fadd. Mad. Dahlin, Jfr. Reutz, Hr. Procurator Friis, Hr. Catechet Barfoed, Hr. Student Rasmussen. Den 3 Jun. Bøssemager Theodorus Linds Søn, Niels Henrich Jacob. Fadd. Mad. Bang, Jfr. Juul. Hr. Kammerjunk. v. Sehested, Hr. Lieutenant v. Hein, Hr. Stiftsrevisor Bøtcher. S. D. Vertshuusholder og Vognmand Johan Clausens Søn, Niels. Fadd. Handske mester Ole Holms Hustrue, Maren Nielsd., Student Lindegaard, Handskemagerne Jesper Andersen og Niels Horup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Copulerede: Den 3 Jun. Hr. Johan Ludvig Carl Ammentorp og Jomfrue Christine Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Ved Tal=Lotteriets 721 Trækning i Kiøbenh. udkom: No. 60, 51, 15, 20, 62.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
At det i Aftes Kl. 8 behagede Gud ved en sagte og salig Død, Al. at bortkalde fra dette Jordiske, Handskemagermester Abraham Lodberg, i sit Alders 79 Aar, efter at hans Hustrue, Maria Jørgensdatter, een Time i Forveien, i sit 90 Aar, ligeledes var bortdød, bekiendtgiøres herved for de Afdødes fraværende Slægt og Venner. Odense den 4 Juni 1795. Andreas Horop.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Avertissements. Jeg har herved den Ære at bekiendtgjøre de Høirespective J Herrer Abonnentere, som have leiet Loger i det ny opbygte Skuespilhuus i Odense, at den ved Planen imellem Abonnenterne bestemte Lodtrækning om Logerne foretages i Mad. Petersens Huus Mandagen den 15de d. M. om Eftermiddagen Kl. 4, til hviken Tid jeg underdanigst beder at enhver Ahonnent enten selv eller ved en Befuldmægtiget behagentlig vil mode. Faanos Hroser, Odense den 4de Juni 1795. Skuespil-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
J Søndags kjørte min Karl, Niels Pedersen, fra Nyborg, med 4 Heste for Vognen. Ved Aunslef er han bleven tilsinds at forlade Heste og Vogn, uden at jeg i nogen Maade kan begribe Aarsagen Han skal samme Dags Aften være seet i en stor Tørvemose der i Egnen, hvor man spurgte ham om han ikke vilde til Byen, og hvortil han skal have svaret, at han var tilfreds han aldrig saae Byen, mere. Heste og Vogn blev fundet staaende paa Landeveien, og ere hiembragte, men til Karlen har jeg siden intet hørt; thi ombedes enhver som maatte finde eller antreffe ham, at give mig Efterretning derom. Hans Andersen, Odense den 4de Juni 1795. Vognmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-05
Da en Træbroe af 2 Faa paa Qverndrup Mark, og paa Veien T til Trunderup, skal opbygges næsten af Ny, efter de derover forfattede Conditioner og Overslag, som kan faaes til Eftersyn hos mig underskrevne, saa bliver samme til Licitation opbuden. og den Mindstbydende paa Amtsøvrighedens nærmere Approbation tilslagen, i Sunds=Gudme Herreds Tingstue i Svendborg Torsdagen den 16 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10; til hvilken Dag og Tid Liebhaberne behagelig vilde indfinde sig. Svendborg den 2 Juni 1795. Bekker. Fredi= og Debitorerne til Stervboet efter forrige Gaardfæster Hans& Erichsen, som boede i Rynkebye under Schousboe Gods og døde sidstleden 15de Maj, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, for de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste at betale deres Skyld til Boet. Schousboe den 3 Jun. 1795. Paa S. T. Hr. Justitsraad Bergs Vegne som Fuldmægtig J. Nielsen.