JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed, faaes og fabrikeres hos Undertegnede i alle Sorter til 2 Mk., 2 Mk. 8 s., 3 Mk., 3 Mk. 8 s., 4 Mk., 5 Mk., 6 Mk. pr. Pd.; Handlende gives Rabat; tillige haves Oplag til samme Priser hos Dhrr. J. V. Bardram i Odense, P. Rasmussen i Nyborg, F. W. Funder i Kjerteminde, Jørgen Jacobsens Enke i Faaborg, N. Thomsen i Bogense, P. Arnesen i ditto L. Andersen i Assens, Consul Joseph Petersen i Ærøeskjøbing. Ærbødigst M. T. F. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Alle Sorter Skind, saavel Ræve-, Maar-, Odder-, Hare-, Grævling= og Katteskind, samt smaae Lammeskind og Hestehaar kjøbes til de allerhøieste Priser af Bundtmager Schwartzbrem paa Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Hos Undertegnede kan tvende Personer bekomme Logie og J. Frandsen, Kost. Graabrødre Stræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
En Leilighed i overste Etage, bestaaende af tvende Værelser og Kjøkken, er til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. Adressecontoiret giver nærmere Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
J det ny Huus ved Assistentskirkegaarden ere nogle Leiligheder, bestaaende af Stue, Kjøkken, Loft og Hauge, at faae til Leie til Paaske Flyttetid. Chr. Fred. Jantzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
En brugt let Wienervogn, er indsat til Salg hos Saddelmager Koppel. I Hauge Bye, Lumbye Sogn, er et Huus med en have paa omtrent 3 Skpr. Land at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Eieren Hans Poulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren Hr. Cancellieraad og Herredsfoged Bruun, afholdes Fredagen den 12 dennes, Formiddag Kl. 10, i Qværndrup Kro Auction over flere hundrede Par lyse- og mørkeblaae Beenklæder, endeel mørkeblaae og grønne Frakker, grønne og røde Munderinger, Bais-Trøier, Kitler, Feldthuer, Strimler Kalveskind, tjenlige til Klodsemagere, og Beelhandsker m.m., hvortil Lysthavende indbydes. Odense den 1 Febr. 1847.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
J Følge Begjæring af Enkemadame Brinch, bliver den hende tilhørende Bygning, Huset No. 511 Litr. A. i Vindegaden heri Staden med deriværende Damp=Sangemaskine og dermed combinerede Barkmølle, stillet til Bortsalg ved en nye Auction, som afholdes i selve Bygningen Mandagen den 15 Februar førstk., Formiddag Kl. 10, saaledes: at Huset med dertil hørende Grund først separat opraabes og dernæst Saugemaskinen med tilhørende Dampapparat, alternativ med og uden den dermed combinerede Barkmølle, samt endelig hele Eiendommen med Maskineriet under Eet. Conditionerne for Salget ere til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Auctionscontoir den 2 Febr. 1847. F. Benzon, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Retter, ere de, som maatte have Noge at fordre i Boet efter afdøde Jndsidder Peder Pedersen af Hjordslev By i Ollerup Sogn, under Lunde Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Lunde og Skam Herreders Contoir den 5 Febr. 1847. Hillerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Wenders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: at Vi, efter Skifteretten i Kjøbmand af Odense Kjøbstad, udi Vort Land Fyen, Ludvig Abrahams Fallitboe, dens herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Skifteretten i Odense ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, Fyens Stifts-Avis, samt den altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i forbemeldte Fallitbo, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre: dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordn. af 20 Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands-Overret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 27 Januar 1847. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Orsted. Bentzen. Holm. Algreen Ussing. Simony.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Bevilling for Skifteretten i Odense til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand af Odense, Ludvig Abrahams Fallitbo., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Kjøbmand Ludvig Abrahams Fallitbo til, inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteret i Boet. Odense Kjøbstads Skifteret den 1 Febr. 1847. F. Benzon, const. Klaumann. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Ne 6. Jndhold: Paganinis Kabriolet. - Nicobarøerne. Anviisning til at finde Kilder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
2. En Circulair=Skrivelse fra det Kongelige Danske Cancellie, hvorved Amtsraadets Betænkning forlanges i Anledning af et Forslag fra det Kongelige Sundhedscollegium om at der maatte gives en Bestemmelse for at de offentlige Sygehuse i Provindserne skulle, naar Pladsen tillader det, ufortøvet modtage ikke blot tilstedekomne, men ogsaa andre Patienter i saadanne Tilfælde, hvor Trangen til hurtig Optagelse bevidnes af en Læge, og at en Læge, i Regelen Districtslægen, faaer Sæde og Stemme i Sogneforstanderskaberne i alle de Sager, der angaae Sundhedsvæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Efterat man herover havde indhentet Districtslægernes Erklæring, som herved fremlægges, yttrede Amtsraadet, at der ikke i Amtet for Tiden befindes offentlige Sygehuse for syge Landbeboere, men at det i Almindelighed ikke nægtes, uden foregaaende Afhandling med Autoriteterne, paa Sygehuset i Odense at optage Syge fra Landet naar dertil haves Plads, men at det imidlertid findes hensigtsmæssigt at det paalægges de offentlige Sygehuse, hvor saadanne enten ere eller i Tiden oprettes, at modtage Patienter af Landbeboerne, naar Plads dertil haves, og en Læge bevidner at Optagelsen er nødvendig efter Sygdommens Beskaffenhed og den Syges Trang, uden at derom først behøver at corresponderes med vedkommende Autoriteter; men Sygehusene maatte da ogsaa være berettigede til at fordre Betalingen erstattet af vedkommende Communer imod Regres til de Syge, forsaavidt disse have Midler til Udgifternes Bestridelse. Hvorvidt derimod en saadan Forpligtelse kan paalægges de Sygehuse, som ere oprettede i Kjøbstæderne for disses Fattige eller andre Jndvaanere, kan Amtsraadet alene henstille til nærmere Afgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Med Hensyn til Forslaget om Districtslægernes Tiltrædelse af Sogneforstanderskabernes Forhandlinger i Sager Sundheds væsenet betræffende, da formeentes, at de Tilfælde, hvori deres Sæde og Stemme i Sogneforstanderskaberne vilde blive fornødne, sjeldent kunde indtræffe, da det allerede er paalagt Districtslægerne, naar smitsomme Syge tages under Cuur, at meddele Forstanderskaberne eller disses Formænd de Forsigtighedsregler som vilde være at lagttage og foranstalte; men at det dog kunde være hensigtsmæssigt for de enkelte Tilfælde, hvor særlige Forhandlinger skulde indtræffe Sundhedsvæsenet vedkommende, at paalægge Forstanderskaberne at tilfalde Districtslægen til at tiltræde Forhandlingen og denne at give Møde, imod at gives fri Befordring af Sognet og reglementerede Diætpenge som for Reiser i Fattigvæsenets Anliggender, da den Befordringsgodtgjørelse, der af Amtsrepartitionsfondet er tillagt Districtslægerne for Reiser efter § 4 i Frd. 26 Juni 1844 ikke indbefatter de her omhandlede Reiser, der formeentlig maatte betragtes som Sognereiser. 3. En Besværing fra endeel Huusmænd og Skippere paa Thurøe over Fattigligningen for 1847, hvorved de formene, at Gaardmændene formeget ere favoriserede, og hvori de andrage paa, at det maatte tillades Huusmændene at vælge 4 af deres Midte til Medlemmer af Sogneforstanderskabet, da deri nu befindes 4 Gaardmænd og kun 2 Huusmænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Efter de af Sogneforstanderskabet meddeelte Oplysninger og efter at have gjennemgaaet den paaklagede Ligning, fandt Amtsraadet ikke tilstrækkelig Grund til Forandring i samme, og forsaavidt Klagerne anholde om at 4 Huusmænd maatte vælges til at tiltræde Forstanderskabet, tilkjendegives, at Raadet ikke kan bevirke nogen Forandring i de for Valgene af Sogneforstandere foreskrevne Regler. Da der iøvrigt paa Thurøe befindes 16 valgbare Huusmænd og Skippere, ere disse derved givne Adgang til at vælges som Sogneforstandere, og maatte man derhos forvente, at de af disse, der for Fremtiden vælges, ikke, saaledes som Tilfældet er med en af Klagerne, navnlig Huusmand Niels Andersen, unddrage sig fra at modtage Valget. Den paaklagede Ligning tilbagesendes Sogneforstanderskabet. 4. En Besværing fra Gaardeier Mathiesen af Jllebølle i Lindelse Sogn over Fattigligningen og Almisseuddelingen, hvormed følger Sogneforstanderskabets og Herredsfogdens Erklæringer. Efter herover at have indhentet Sogneforstander skabets Erklæring fandtes Besværingen ubeføiet. 5. Et Andragende fra Møller Kaas i Svallebølle Mølle, hvori han i Anledning af Amtsraadets Resolution af 4 Januar d. A. bemærker, at han, efter Accord med Forpagteren af Møllen har paataget sig alle Afgifter af Møllen, og saaledes maae betale de Mølleren paalagte 1 Rbd. 2 Mk. i Fattigskat, og gjentager derfor sin tidligere Besværing. Amtsraadet tilkjendegav Kaas, at den Omstændighed, at han har paataget sig for Forpagteren at betale Skatter og Afgifter af Møllen, ikke kan begrunde nogen Forandring i den Fattigskat, der er paalignet Møllebruget. 6. Et Andragende fra Horne Sogneforstanderskab om Understøttelse af Amtsfattigkassen paa Grund af de betydelige Udgifter dets Fattigvæsen har at udrede til 7 Vanvittiges Bevogtning og Pleie, der ikke ere qvalificerede til Jndlæggelse i Daareanstalten i Odense. Amtsraadet fandt deels med Hensyn til at de opgivne Vanvittiges Tilstand ikke tilstrækkelig var oplyst, og deels da Horne Sogns Fattigbidrag, med Hensyn til andre Districter, ikke kan ansees byrdefuldt, ei tilstrækkelig Anledning til at tilstaae den forlangte Understøttelse; men skulde enkelte af de Opgivnes Tilstand være af den Beskaffenhed, at de, for at afværge Skade, behøve stadig Bevogtning, vil man tage Sagen under nærmere Overveielse naar nyt Andragende ledsaget med Lægeattest over den Vedkommendes Forfatning indkommer. 7. Et Andragende fra Longelse og Fuglsbølle Sogneforstanderskab om en Understøttelse af hele Amtet af 5 a 600 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
for indeværende Aar til Sognets Huusarme og Fattiges Føde og Ophold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Amtsraadet kunde ikke finde, at Longelse og Fuglsbølle Sogne efter Fattigregnskaberne Udvisende vare mere bebyrdede med Udgifter til Fattige end en stor Deel af Amtets øvrige Sogne; men skulde Sogneforstanderskabet ikke fortiden kunne gjøre Udveie til de Understøttelser, som der i Anledning af den nuværende Trang, paa Grund af de høie Kornpriser, er forhaanden, saa var man villig til at tilstaae Districtet et Laan af Amtets Fattigkasse af 2 a 300 Rbd., imod at dette igjen tilveiebringes ved Ligning og tilbagebetales med 50 Rbd. i Afdrag aarlig, foruden Renter. 8. En Besværing fra Væver Peder Hansen af Thuroover at være paalignet 5 Mk. 9 s. i Fattigskat, og ligesaa meget i Skoleskat. Amtsraadet fandt, efter de af Sogneforstanderskabet meddeelte Oplysninger, ikke Anledning til Forandring i den paaklagede Ligning, og forventede iøvrigt, at Sogneforstanderskabet ved Forfattelsen af Ligningerne nøie søger at forvisse sig om de Vedkommendes Formue og Leilighed, ligesom man antager dette er skeet ved nærværende Ligning. 9. Et Andragende fra 4 Beboere i Horne, hvori de besvære sig over den i 1847 foretagne Ligning over Fattig- og Skolevæsenets Udgifter, og fornemmelig paastaae, at Ligningen bør foretages, ikke alene som hidtil vedtaget, efter Hartkornet, men tillige efter Formue og Leilighed. Efterat Amtet havde foranlediget, at de i denne Anledning af Lehnsbesidderen, og Sognepræsten meddeelte Oplysninger ere Klagerne fore holdte, have disse ved Paategning paa Andragendet frafaldet Klagen, forsaavidt Fattigligningen angaaer, men henstillet, at der i Henseende til Skolevæsenet ogsaa for dette Aar og for Fremtiden bør tages Hensyn til Formue og Leilighed. Efter de oplyste Omstændigheder bør det forblive ved de forfattede Ligninger, hvorimod Sogneforstanderskabet for Fremtiden bør ved Ligningerne over Udgifterne saavel til Skole, som Fattigvæsenet, tage Hensyn ikke alene til Hartkornet men ogsaa til Formue og Leilighed, forsaavidt samtlige Bidragspligtige ikke ere enige i at Hartkornet alene lægges til Grund for Ligningerne. 10. Væver Poul Madsen i Espe gjentager sin tidligere Ansøgning om Understøttelse af Amtsfattigkassen til sin vanføre og sygelige 6 Aars Datters Pleie og Oppasning, da Barnet tillige mangler Fornuftens Brug. Til dette Barns Bevogtning blev for denne Gang tilstaaet, en Understøttelse af 6 Rbd. 11. Et Andragende fra Langaa og Øxendrup Sogneforstanderskab om at den specielle Skolekasse maatte inddrages under Regnskabet for Skolevæsenets øvrige Udgifter, imod at Districtet tilbørligen sørger for de Skolefornødenheder, hvortil Udgifterne skulde bestrides af bemeldte Kasse. Dette Andragende blev bevilget paa de anførte Vilkaar. 2. Et lige Andragende fra Gudbjerg Sogneforstanderskab. Dette Andragende blev ogsaa approberet, imod at Districtet tilbørligen sørger for de Skolefornødenheder, som ellers skulde udredes af den specielle Skolekasse. 13. Et Andragende fra Ollerup og Kirkebye Sogneforstanderskab om at en Vei til Udflyttergaardmand Claus Nielsen i Slæbæk, efter dennes Begjering, maae optages blandt Sognets offentlige Biveie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Da det Spørgsmaal, hvorvidt Veie til enkelte Gaarde kan optages til offentlige Biveie, er under Behandling i det Kongelige Rentekammer, og en almindelig Bestemmelse derom kan ventes, fandt Amtsraadet ikke for Tiden at kunne approbere denne Veis Optagelse blandt de offentlige Biveie. 14. Et Andragende fra Hillerslev Sogneforstanderskab, om Approbation paa Jndkjøbet af et Huus til Fattigboliger for 300 Rbd., hvorpaa agtes strax betalt 50 Rbd. af Fattigkassens Beholdning, men de øvrige 250 Rbd. tilveiebragte ved Laan, Efter indhentet nærmere Erklæring har Sogneforstanderskabet. vedtaget at afbetale Laanet med 50 Rbd. aarlig. Da Amtsraadet Jntet fandt imod Jndkjøbet af det indbemeldte Huus, der formenes at være til Besparelse i de aarlige Udgifter til Huuslye for Fattige, og der i Sognet er Trang for Bolig til saadanne, indstilledes det attraaede Laans Optagelse til det Kongelige Danske Cancellies Approbation paa de anførte Vilkaar. 15. Et Andragende fra Maglebye Sogneforstanderskab om at de halve Udgifter til den sindsvage Peder Larsen Korses Underholdning og Pleie i Odense Daareanstalt fra 1 Januar d. A. maatte udredes af Amtsrepartitionsfondet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Da den fra Hospitalslægen indhentede og vedlagte Erklæring oplyser, at bemeldte Sindsvage lider af en incurabel Manie, der ofte yttrer sig med voldsomme Anfald, og at han maa ansees som farlig for den offentlige Sikkerhed, saa indstillede Amtsraadet, i Henhold til Cancelli-Circulaire af 6 Novbr. 1830 til bemeldte Collegii Approbation, at de halve Udgifter maae udredes af Amtsrepartitionssondet. 16. Jordløs Huusmand C. Jørgensen i Giislev anholder om Understøttelse til sin 16 Aars gamle vanvittige Søns Bevogtning. Til denne Vanvittiges Bevogtning blev tilstaaet for indeværende Aar en Understøttelse af 8 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
17. Et Andragende fra Ølsted Byes Beboere i Sønder broby Sogn om at Steenbroen imellem Ølsted By og Veile, Byes Marker, som Amtsraadet under 29 October 18446 har nægtet at overtage til Omlægning og Vedligeholdelse paa Amtsrepartitionsfondets Regning, maatte istandsættes af hele Sognet, eller at en ny Veiinddeling af Sognets samtlige offentlige Biveie maatte foretages. Førend denne Sag afgjøres bliver derover at indhente Sogneforstanderskabets Erklæring. 18. Det ved Veicomiteen ved sidste Møde til nærmere Undersøgelse overleverede Andragende fra Fæstegaardmand Hans Madsen under Holstenshuus Gods om at en Steenkiste ved hans Mark paa Landeveien imellem Faaborg og Svendborg, maatte omlægges og synkes, for at aflede skadeligt Vand fra hans Jorder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
J Anledning af dette Andragende yttrede Amtsraadet, at uagtet man, i Henhold til den tidligere afgivne Bestemmelse, var af den Formening, at de veiarbeidspligtige Beboere, der have deres Veiparter inddeelte til hver Mand, bør gives Adgang til at kunne benytte Gruusgravene til Veienes Jstandsættelse til enhver Tid der maatte falde dem beleiligst, kunde det dog ikke nægtes, at det efter Sogneforstanderskabets Formening er ønskeligt, at der af dets Medlemmer føres Tilsyn med at Gruusgravene tilbørlig behandles, og da dette Tilsyn, naar det skulde foretages hver Dag, vilde medføre en alt for betydelig Byrde, var man enig i, i den tidligere afgivne Bestemmelse at indstille den Modification, at det overlades til Forstanderskabet at bestemme 3 Dage hver Uge, i hvilke Gruusgravene skulde staae aabne for enhver af de veiarbeidspligtige Beboere, som vilde afbenytte samme. Amtsraadsmedlemmet Gaardfæster Høier var fratraadt under denne Sags Forhandling. 24. Et Andragende fra nogle Beboere i Horne Bye, hvori yttres den Formening, at Amtsraadets Resolution af 1 Febr. d. A., angaaende Broen ved den nedlagte Horne Vandmølle er støttet paa feilagtige Oplysninger, hvorfor de anholde om at de indhentede Erklæringer maatte udleveres dem til Eftersyn. J Anledning af dette Andragende tilkjendegives Vedkommende, at Amtsraadet ikke fandt sig beføiet til at indvilge samme, saa meget mindre som de væsentligste Grunde, hvorpaa Resolutionen er bygget, deri indeholdes. 25. Et Andragende fra nogle Beboere i Humble Sogn om at Veien fra Kjædebye til Kjædebyhaver maatte optages blandt Sognets offentlige Biveie, hvorover er indhentet Herredsfogdens og Sogneforstanderskabets Erklæringer. Amtsraadet fandt ikke fortiden at kunne indvilge dette Andragende, men overlod til Sogneforstanderskabet, naar nyt Forslag i sin Tid indgives om de offentlige Biveie, at tage under Overveielse, hvorvidt der kunde findes Grund til at bringe den omhandlede Vei i Forslag. 26. En Ansøgning fra Dagleier Rasmus Rasmussen i Frorup om Understøttelse til sin vanvittige 16-aarige Søn Pleie og Oppasning, hvilken Ansøgning er anbefalet af Sogneforstanderskabet. Førend herpaa resolveres maa Lægeattest om den Syges Tilstand tilveiebringes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
27. Et Andragende fra Bogtrykker Seidelin i Aarhuus om Amtsraadets Assistence til Udgivelsen af en Amtsraadstidende for hele Riget, hvortil han er villig, naar der tilsendes ham Udskrift af Forhandlingerne, og Amtsraadet forpligter sig i det mindste at tage 12 Exemplarer af en saadan Tidende til 4 Rbd. pr. Exemplar. Amtsraadet fandt ikke tilstrækkelig Grund til at indlade sig paa den fremsatte Begjering. 28. Fattigregnskabet for Svindinge Sogn med derpaa tegnede bemærkninger blev fremlagt, tilligemed en Skrivelse fra Forvalter Møller paa Glorup, hvori han besværer sig over, at Regnskabsføreren Pastor Brolund, som bemærkningerne vise, har nægtet at modtage til Fremlæggelse ved og Jndsendelse med Regnskabet de af Forvalter Møller fremsatte Erindringer i Anledning af hvad Pastor Brolund ved Regnskabets 7de Jndtægtspost har tilført, betræffende 5 Mk. 12 s., som af Pastor Brolund er skjænket Fattigvæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Da Møllers Erindringer angaae Regnskabsformen og enhver Anke saavel derover som over Regnskabets Realitet bør af Regnskabsføreren modtages tilfølge med Regnskabet, har Pastor Brolund været uberettiget til at nægte at modtage, og med Regnskabet at indsende, Forvalter Møllers Erindringer, hvilket tilkjendegives Regnskabsføreren Hr. Pastor Brolund til Jagttagelse for Fremtiden, med Tilføiende, at naar Gaver skjænkes Fattigvæsenet bor disses Beløb og Givernes Navne alene tilføres, da Motiverne til Gaverne ere Regnskabet uvedkommende, og deri ikke bør gives Plads for Anmeldelser, der muligen kunne give Anledning til private Retstrætter. Jøvrigt forbeholdes Forvalter Møllers Ret, forsaavidt han maatte finde noget fornærmeligt eller urigtigt i Hr. Pastor Brolunds Tilførte, hvorpaa Amtsraadet ikke kan indlade sig. 29. En Skrivelse fra den antagne Amtsveimester Kammerjunker Oldenburg, hvori han paa Grund af de betydelige Udgifter, som hans forandrede Stilling og Fraflytning fra Kjøbenhavn og Anskaffelsen af Befordring, i Forbindelse med de overordentlig høie Priser saavel paa alle Fornødenheder som Hestefourage og Karlehold til hans hyppige Reiser, har foranlediget, og hvorfor der kun er blevet lidet tilovers af de ham tillagte 800 Rbd., maatte bevilges et passende Gratiaale, uden Følge for Fremtiden. Amtsraadet bestemte efter fleste Stemmer, paa Grund af de besværlige Tidsomstændigheder og de dermed forbundne Udgifter, og deriblandt til Heste- og Karlehold, at tilstaae Kammerjunker Oldenborg et Gratiale af 150 Rbd., dog uden Følge for Fremtiden. 30. Kammerjunker, Veimester Oldenburg var mødt og fremlagde Forslag til de Veiarbeider, som formeentes at kunde foretages i Aaret 1848.