JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-10-14
Nyeste Postefterretninger. Grækenland. De græske Anliggender sysselsætte det franske Cabinet. De sidste Depescher fra Grækenland lade aldeles ikke tvivle om, at Jnsurgenterne jo have anvendt Magt imod Kong Otto. J flere Timer vægrede Kongen sig ved at undertegne Proclamationen og Taksigelsesdecretet til Hovedmændene for Opstanden og Deel tagerne i samme. Kongen erklærede at have opfyldt ethvert billigt Forlangende ved at antage Forslaget om en constitutionel Statsforfatning; Jnsurgenternes øvrige Fordringer forkastede han som ligesaa mange Jndgreb i Kronens Prærogativer. Da Kongen, trods Statsraadets og de nye Ministres Forestillinger, ikke vilde give efter, gjorde Cabinettet Mine til at indrække sin Demission. Rygtet herom udbredtes med Lynets Fart iblandt Folkestimmelen, der omringede Paladset. J dette Øieblik styrtede Commandant Kalergis ind i Raadsalen med den Erklæring, at han ikke indestod for Noget, da Gjæringen var stegen til det Høieste. Kun for at forebygge Udbrudet af blodige Optrin, gav Kongen, bestormet af de fremmede Gesandter, omsider efter, dog først efterat han havde foreholdt Grækerne deres Utaknemmelighed, og appelleret til den kommende Tid. Jngen Skygge af Mangel paa Mod og Aandsnærværelse hviler paa Kongen; men hans Blik maatte falde paa Dronningen, paa Hertuginden af Oldenborg paa hans Landsmænd – de trofaste Bairere, der trods alle Gjenvordigheder ikke havde forladt ham, paa de faa Krigere, der omgave hans Person, og Professorerne. Hvad skulde han vel gjøre, naar endog de fremmede Gesandter tilraadede ham at give efter, Jblandt de med Dampskibet til Triest ankomne Passagerer ere Prindsessen af Oldenborg (Grevinde v. Ober stein), Æresdamen Frue von Alten, Friherrerne v. Hess, v. Würzburg, v. Steinsdorf, Oberstlieutenant Spies, Overlægen Dr. Lindenmaier og 5 andre baierske Officerer. Da flere af disse Herrer vilde gaae iland i Patras, modtoges de med Steenkast af Pøbelen, og maatte søge deres Redning paa Dampbaaden. Dette er Grækernes Taknemmelighed, Med det næste Dampskib ventes de øvrig baierske Undersaatter.
Viborger Samler, 1843-10-14
J en Correspondentartikel fra Ancona af 25de Septbr. omtales med Roes Kongens længe vedholdende Vægring ved at give efter for Jnsurgenternes bydende Fordringer. Uagtet Kalergis truede med at lade sine Kanoner spille imod Slottets Porte, vilde Kongen ikke give efter; kun de fremmede Gesandters bestemte Forsikkringer, som - siger Correspondenten – jeg ikke nærmere kan omtale eller betegne, synes at have givet Udslaget.
Viborger Samler, 1843-10-14
Augsb. Allg. Zeit. melder fra Paris under 1ste Octbr.,at man efter den Maade, hvorpaa den russiske charge d'affaires har yttret sig om de græske Anliggender, næsten skulde formode, at man kunde imodesee fra Ruslands Side en Protestation imod Omvæltningen i Grækenland, saa at et Sidestykke til Revolutionen i Servien ikke hører til Umulighedernes Rige.
Viborger Samler, 1843-10-14
J en Correspondentartikel fra Constantinopel af 15de Septbr. anføres Jndholdet af den sidste, den græske Regjering tilsendte, Afskrift af Londonerconferencens Protocol overeensstemmende med de tidligere directe fra Grækenland indtrufne Efterretninger, men det tilføies udtrykkeligen, at Protocollen ikke indeholder Noget om en Opfordring til Regjeringen om at indføre Repræsentativsystemet i Grækenland.
Viborger Samler, 1843-10-14
Storbritannien og Jrland. London, den 6te Octbr. Deel er med det vestindiske Dampskib "Tay, at Efterretningen er ankommen om den frygtelige Jldebrand, der har ødelagt endeel af den blomstrende Handelstad, Kingston paa Jamaica. Flere Mennesker ere komne til Skade, hvoriblandt nogle ved den Anvendelse, man gjorde af Kanoner, for at nedskyde flere Bygninger, og derved hindre Flammehavets Udbredelse. Jlden udbrød den 26de Aug., og slukkedes først den følgende Dag. Mangel paa Vand lagde Hindringer i Veien for Jldens Slukning.
Viborger Samler, 1843-10-14
Mandskabet paa de i Havnen liggende engelske Krigskibe viste sig særdeles virksomt. Ogsaa Tropperne have udmærket sig.
Viborger Samler, 1843-10-14
De nyeste Efterretninger fra Mexico af 28de August melde, at Valgene have havt et mindre heldigt Udfald for St. Ana, med hvis Herredømme man er utilfreds. Man meente iøvrigt, at dersom han ikke paa ny blev valgt til Præsident, vilde Hæren proclamere ham til Dictator.
Viborger Samler, 1843-10-14
Ifølge de nyeste Efterretninger fra Hati er denne ulykkelige Øe given til Priis for alle Anarkiets Rædsler.
Viborger Samler, 1843-10-14
I flere Stæder har Militairet vægret sig ved at handle i Overeensstemmelse med Civilauctoriteterne. Gen. Ri viere, Chef for den provisoriske Regjering, har seet sig nødsaget til at vende tilbage til Portau-Prince, da han ikke var istand til at beseire de Hindringer, der i de østlige Dele af Øen stillede sig imod ham. De østlige spanske) Districter vare tilbøielige til at danne en Forderation, og at adskille sig fra Hovedregjeringen. J AuxCoyes har en Neger, ved Navn Salomon antaget Titlen af Chef d'execution, og hans Parti tiltog betydeligen da 1 Linieregiment og nogle Nationalgardister, der af Regieringen vare udsendte imod ham, vare gaaede over tilham. Salomons Hensigt er det at stille Øen under Frankerigs Beskyttelse. Nationalgarden i Portau-Prince havde erholdt Befaling til at rykke ud imod Jnsurgenterne, men Gardens General, Souffrant, havde afslaaet Regjeringens Forlangende.
Viborger Samler, 1843-10-14
J Leith har et stort Huus standset med sine Udtællinger. Passiva anslaaes til 80,000 Lstl.
Viborger Samler, 1843-10-14
Beretningerne fra Calcutta af 10de August melde, at i Seind var Alt for Øieblikket roligt, men at Beludscherne atter samlede sig, for – som der berettedes -at foretage et nyt Angreb imod Englænderne, der imidlertid havde trukket betydelige Forstærkninger til sig. J China var Tilstanden uforandret den samme.
Viborger Samler, 1843-10-14
Det i Nærheden af Guardafni forulykkede Dampskib "Memon, havde forladt Bombay den 20de Juli, det havde til Aden en særdeles lykkelig og hurtig Reise, men forliste den 1ste Aug. ved Nattetid under en stærk Storm og svær Søgang. Dette indvirkede saa stærkt paa Skibet, at Maskinen ikke havde Kraft til at bringe Skibet fra det nærliggende Land. J det Øieblik, da Skibet stødte paa Grund, kom Maskinen ud af sine Fuger, og Topmasten faldt overbord. Skibet drev nu nærmere imod Kysten, og kantrede. En Baad blev udsat, og det lykkedes, skjøndt med stor Besværlighed, at redde Passagererne og Mandskabet. Man har endnu Haab om at bjerge Maskinen. "Memon var et smukt og nyt Skib, og Capt. Powell stolede saa meget paa dets faste Bygningsmaade, at han besluttede at styre i lige Linie fra Bombay til Aden, istedet for at vælge den i Monsuhntiden sædvanlige Omvei. Udfaldet retfærdiggjorde Capitainens Beslutning, og i 10 Dage tilbagelagde Skibet Reisen til Aden. Men neppe havde Skibet bestaaet denne Prøve, førend den omtalte Catastrophe paafulgte. Den nærmere Undersøgelse vil først vise, hvorvidt nogen Brøde i Anledning af Skibets Undergang hviler paa Capitainen. Jøvrigt er det usandt, at han skulde have været Aarsag i et andet Dampskibs Undergang.
Viborger Samler, 1843-10-14
Frankerig. Paris, den 5te Octbr. De Uroligheder, som ere udbrudte i flere italienske Stater, og som, trods Rygterne om deres Undertrykkelse, endnu true at gribe om sig, synes i Tuilerierne at have vakt Frygt for en østerrigsk Jntervention. Man siger, at Guizot har tilbudt Paven at sende franske Tropper til Ancona for at understøtte den pavelige Regjering. Svaret skal være indløbet; det skal være negativt. Ved denne Leilighed bebreider man paa ny Grev Mole, fordi han i sin Tid rømmede Ancona. Man er iøvrigt overbeviist om, at Paven ligesaalidet ønsker en østerrigsk som en fransk Jntervention.
Viborger Samler, 1843-10-14
En Emente har fundet Sted ombord paa den franske Fregat "Urania", der commanderes af Capt. Brugt.
Viborger Samler, 1843-10-14
Efter dennes Rapport forsøgte Rebellerne at revoltere Natten imellem den 19de og 20de Mai paa Veien fra St. Crone til Goree; det lykkedes imidlertid Capitainen at dæmpe Oprøret; Formanden blev skudt paa Stedet, og senere skal den strengeste Disciplin herske ombord. En Journal paastaaer, at Capitainen har ved et Pistolskud strakt Formanden, der opfordrede sine Kammerater til Ulydighed, til Jorden. Som Aarsag til Utilfredsheden angives en Formindskelse af Nationerne.
Viborger Samler, 1843-10-14
Journ. d. Deb., der bestandig beskjæftiger sig med den sidste græske Revolution, søger at gjendrive Lamartines Paastand om at Guizot skulde være en Hovedaarsag til denne Revolution. Journalen gjentager sin tidligere Yttring, at Kong Otto selv har ved sit Stivsind og sin slette Forvaltning fremkaldt de sidste Begivenheder i Athen, Med Mauguins parlementariske Løbebane er det nok forbi. Han har maattet tage Flugten til Spanien, fordi han frygtede for retlig Forfølgelse af sine Creditorer, Hans Navn skal allerede være udstrøget af Advocaternes Liste.
Viborger Samler, 1843-10-14
Spanien. Journ. d. Deb. meddeler i en Oversigt af Forholdene i Aragonien og Catalonien, at Jnsurgenternes Stridskræfter i Barcelona beløbe sig til 6000 Md., og at den fra Madrid sendte Gen. Sanz, der staaer i Spidsen for 8000 Md., ikke vover at angribe bine. Journalen formener, at Jnsurrectionen i Zaragosa snart vil vorde dæmpet.
Viborger Samler, 1843-10-14
Fra Barcelona meldes under 27de Septbr. at RieraChef for den tredie Bataillon Frivillige fra Catalonien, havde med 600 Md. begivet sig til Sabadell, for der at udpresse en Krigsskat. Men Stadens Befolkning grel til Vaaben, bemægtigede sig Riera tilligemed hans Soldater, og førte dem til Citadellet i Barcelona. J denne Stad er der Mangel paa Levnetsmidler.
Viborger Samler, 1843-10-14
Fra Paris haves under 6te Octbr. følgende Telegraph efterretninger fra den spanske Grændse. "Perpignan, den 4de Octbr. J Provindserne Taragona og Lerida ere Valgene faldne ud til Fordeel for det parlementariske Parti. Den 29de Septbr. var Valencia roligt; det parlementariske Parti havde seiret med stor Majoritet. "Perpignan, den 5te Octbr. Posten fra Barcelona var endnu igaar ikke ankommen til Figueras. Gen. Amettler lader den ikke passere."
Viborger Samler, 1843-10-14
En besynderlig Naturbegivenhed har sat Sognet St. Pierre, i Øise Departement, i Bestyrtelse; en Skypompe har bortført to Børn ligefor deres Forældres Øine. Man har søgt efter dem to Mile vidt, uden endnu at have fundet dem. Man er bange for, at de ere kastede ned i Oisefloden.
Viborger Samler, 1843-10-14
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-10-14
Kjøbenhavn. Ved Armeebefaling af 9de De, er bestemt, som Regel for Fremtiden, at Officiererne skulle anlægge Overkjoler i Tienesten hvert Aars 15de October og aflægge dem igjen den paafølgende 1ste Mai, samt at Underofficerer og Mandskab skulle anlægge Overkjoler hvert Aars 1ste Decbr. og aflægge dem igjen den 1ste April. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1843-10-14
I Anledning af denne Biographie har Fædrelandet, anstillet nogle bemærkninger, iblandt hvilke læses: "Hvad hielper det os, at Stemanns Fader og hans Moder vare borgerlige, at hans Kone var en Jomfru, at han boer i Badstuestræde og at der findes gammeldags Meubler i hans Forstue, naar under hans Ministerium de høiere Statsposter næsten udelukkende ere besatte med Adelige, skjøndt disse i Dygtighed sandelig ikke staae over den dannede Middelstand, naar hans Administration ikke kan opvise en eneste virkelig democratisk Foranstaltning, men tvertimod nye Baroniers Oprettelse o. s. v., og naar de enkelte Skridt, der ere skete i en mere folkelig Retning, ere skete mod hans Villie. Og hvilken Jndskrænkning maa ikke den ham tillagte Roes for Selvstændighed lide, naar han vedbliver at være Minister, uagtet hans Mening i de vigtigste Sager ikke har kunnet trænge igjennem. Er det sandt, at han har modsat sig Stændernes Jndførelse, Landets Sønderlemmelse i Provindser o. s. v., hvorfor er han da Minister endnu den Dag idag, Vi underskrive Meget af hvad der i den critiserende Biographi er sagt til Stemanns Roes, og vi finde det meget naturligt, at Pantheon ikke indlader sig paa at opponere mod det herskende Regjeringssystem, men vi maa protestere imod, at en offentlig Characteer, der netop finder sin bedste Roes i sin bestemte og faste Afsluttethed, forvanskes ved at tillægges Egenskaber, der ikke blot ere ham fremmede, men aldeles modsatte; og er det sandt, hvad der i Biographien siges om Stemanns personlige Characteer, da maa han selv vide os Tak for denne Protest.
Viborger Samler, 1843-10-14
J Søndags Morges døde i Kjøbenhavn, efter et langvarigt Sygeleie, Capitain à la suite i Artilleribrigaden, Lærer ved den militaire Høiskole, Ridder C. L. v. Bend; Han var en ualmindelig Personlighed, en energisk Characteer, og en saavel nidkjær som særdeles dygtig Lærer i sin Videnskab, Mathematiken. Han var een af dem, fra hvem Impulsen til Høiskolens Stiftelse og Planen til dens Jndretning udgik, og uden at træde hans Colleger for nær, kan man gjerne sige, at han i de Aar, den har bestaaet, har været den egentlige Sjæl i dens Virksomhed, og at det Tab, denne Anstalt lider ved hans tidligere Død, neppe for Øieblikket vil kunne erstattes. Desuden virkede han som en af de første Lærere ved Mariboes Realskole, og i en Række af Aar som Formand for Athenæum, hvis Repræsentantskab i Tirsdags besluttede at lægge deres Erkjendelse af hans store Fortjenester af dette Selskab for Dagen ved personligen at vise ham den sidste Ære. (Fdl.)
Viborger Samler, 1843-10-14
Ogsaa den kjøbenhavnske Statsgieldsforening har iaar feiret Kronprindsens Fødselsdag.
Viborger Samler, 1843-10-14
J Tirsdags er Censuren over den latinske Stiilprøveved Examen artium ved Kjøbenhavns Universitet bleven bekjendtgjort. Fem ere rejicerede, blandt hvilke En fra Kolding Skole. (Fædrel.) I Anledning af, at afdøde Provst Petersen er bleven udnævnt til kongelig Deputeret ved det islandske Althing, foreslaaer Corsaren" at Geheimeraad Møsting udnævnes til Commissarius ved den roeskildske Stænderforsamling, Pastor Hornsyld til geistligt Medlem, sal. Sibbern for Universitetet, sal. Fribert for Sorø Academi,
Viborger Samler, 1843-10-14
Formedelst en vedholdende Regn i Søndags blev derikke noget af den extraord. Fest i Tivoli til Benefice for Hr. Carstensen, og Festen blev udsat til Afholdelse i Onsdags, hvis Veiret vilde tillade det.
Viborger Samler, 1843-10-14
Lumbye har beriget Dandseverdenen med følgende nye Galopper: "Tivoli-Circus Galop, "Tivoli-Damp-Karoussellbane-Galop, Tivoli-Bazar-Tsching-TschingPolka", "Tivoli-Salon-Galop og En Sommernat paa Møens Klint."
Viborger Samler, 1843-10-14
Den Person der paa Sorgenfri Slot satte sig i Besiddelse af den svenske Sangerindes Armbaand, er ifølge Kbhp." sendt til Frankerig.
Viborger Samler, 1843-10-14
I Anledning af, at Regnskabsfører Hansen, der vilde betale den danske Statsgjæld, har ladet sig nøie med at blive Toldbetjent i Fredericia, anfører Corsaren, Historien om den Mand, som, da Preussen var kommen i den stærke Finantsnød efter Tilsiterfreden, tilbød Kongen at ville gjøre Guld, uden at forlange anden Belønning end den, at Kongen skulde udfrie ham af Gjældfængslet. J forrige Uge blev en Matros arresteret, som, i et Anfald af delirium tremens, med en Øxe havde villet aflive sin Fader. Naboerne, der ilede til paa den gamle Mands Angstskrig, havde Møie med at styre Uslingen, der i sit Raseri var saa stærk, at man maatte svinebinde ham og paa en Vogn føre ham til Politikammeret. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1843-10-14
Natten imellem afvigte Løverdag og Søndag, den 7de og 8de D., Kl. 12 1/2, forkyndte Klemtning fra St. Knuds Kirketaarn i Odense, at en Brand var udbrudt paa Landet, og, som man senere erfoer, var det i det 3 Mile fra Odense beliggende Herrested, hos Provst Selmer, hvis Præstegaard tilligemed Degneboligen aldeles skulle være lagte i Aske. Ved Beretningens Afgang manglede man endnu nærmere, paalidelig Efterretning om Branden; men, efter Sigende, skal den være opkommen saa pludselig i Præstegaardens Bryggerhuus, at Beboerne kun frelste Livet næsten nogne, og 16 Kreaturer og Gaardhunden skulle være omkomne i Luerne. (O. Th. Av.) Mytteriet blandt de holsteen lauenborgske Tropper, i Leiren ved Lüneborg, skal, ifølge en Correspondent=Artikel, i O. Th. Av., have bestaaet deri, at tvende Compagnier havde omringet deres Compagnichefer i Marken, og nægtet den Lydighed; ja, efter nogle Beretninger skal der endog være lagt voldsom Haand paa den ene Compagnichef.
Viborger Samler, 1843-10-14
Da der fornylig ved Contingentets Udrykning, som bekjendt, fandt et lignende Optrin Sted i Jtzeboe, der endtes med, at Dragonerne insulterede eller idetmindste deeltoge i at insultere deres Regimentschef, Oberstlieutenant v. Hindenburg, ved at slaae Vinduerne ind hos ham, og der nu kort efter har fundet et andet, endnu grovere Brud paa Disciplinen Sted ved Contingentet; saa tør man vel med Grund vente, at disse Sager ville blive Gjenstand, for den alvorligste Undersøgelse, og at Ophavsmændene ville blive straffede efter Krigslovenes Strænghed; thi Jntet er farligere for en Armee, end Disciplinens Forfald.
Viborger Samler, 1843-10-14
J flere offentlige Blade er det fortalt, at man i Nærheden af Elmshorn ved Jordarbeiderne ved Jernbanen, har flere Fod nede fundet Viinranker, men Prof. Noltke i Kiel har undersøgt Planten og erklæret den for - Caprisolium.
Viborger Samler, 1843-10-14
Horsens, den 10de October. J Fredags Aftes blev Kean givet til Benefice for Hr. Lange, som i dette Stykke udførte Titelrollen og blev strax ved Jndtrædelsen i første Act modtaget med Applaus. Hr. Lange blev tillige ikke alene fremkaldt som Kean, men nød ogsaa den her sikkert første Gang nogen Kunstner tildeelte Ære, at flere af Damerne fra Parterret tilkastede vor Thalias, Yndling Blomsterbouquetter. For disse ham saa kjære Erindringer takkede han i ret hjertelige Ord. - J Søndags Aftes sluttede Selskabet dets Forestillinger med Holbergs "Maskerade" og Vaudevillen Rekruten." J førstnævnte Stykke gav Hr. Directeur Müller Henriks Rolle, og udførte den med saamegen Lune og Munterhed at det ikke kunde andet end foraarsage hans Fremkaldelse. Og saa Hr. Schmidt som Peer i Rekruten blev samme Aften fremkaldt. (Hors. Av.)
Viborger Samler, 1843-10-14
Handels-Efterretninger. Fra Kjøbenhavn hedder det, at i Handelen med Tælle og Uld er det flaut.
Viborger Samler, 1843-10-14
Reisende med Dampskibet "Jris" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 11te October: (Afg. fra Kbh. Morgen Kl. 5. Ank til Aarhuus Efterm. Kl. 4). Amtmand Kammerherre Lorenz med Frue, Lieutenant Wittrock med 2 Sønner, Frøken E Brock, Jomfruerne Clementin og Therese Hemmert, Fru R. de Thygeson, Mademoiselle Dreholdt, Pastor Carlsen med Kone, Capt. v. Jürgensen, Consul Friis med Familie, Frøkenerne Styrux, Sophie og Caroline Christens, Mad. Sommerfeldt, Jfr. J. Borberg, Propr. Meincke, Propr. Pontoppidan med Søster, Pastor C. Bruun, Kbm. Benthien, Pastor H. Bruun med Kone, Pastor Nielsen, Politiretsfuldm. Feddersen, Etatsraad Schjønning med Søster, Forvalter Friis, Propr. Rahlff, Fabriqueur Mattat, Forvalter Funder, Mad. Bjørn, Propr. Risom, Kbm. Malling, Kbm. Jahnsen, Propr. Andersen, Hr. Sünckenberg, Handelsbetjent Ponsaing, Tøimager Mendel. Jalt 51 Passagerer.
Viborger Samler, 1843-10-14
Dampskibet "Jris" foretager iaar sin sidste Reise fra Aalborg til Kjøbenhavn Mandagen den 30te October.
Viborger Samler, 1843-10-14
Med Dampskibet "Caroline Amalie" fra Kbhvn. til Aarhuus, den 11te October: (Afg. fra Kbh. Morgen Kl. 5. Ank, til Aarh. Efterm. Kl. 4 3/4). Greve af Rantzau med Tjener, Kammerjunker Kirchhoff, Krøken Clementsen, Lieutn. v. Bauditz, Major v. Elberg, Mad. Thune, Commis Foss, Fru Andersen, Gaardeier, Houlberg med Familie, Jfr. Erichsen, Strømpehandler Lyngholm, Møller Madsen, Mad. Therkildsen, Pastor Lacour med Kone og Søster, Kbm. Lauritzen, Cand. juris Lund, Forpagter Poulsen, Propr. Søltoft, Cand. juris Jespersen, Gaardeler Rosenmeier, Propr. Andersen, Fru Maag, Fru Møller, Landmand Sørensen med Familie, Gaardmand Nielsen med Kone, Fru Agnes Leutner, Discipel Müller, Lieutn. Albeck, Discipel Koch, Proprietair Koch, Kræmmer Lindhardt, Skræderm. Hegelund med Kone, Cand. phill. Brodersen, Garver Stöltz, Landm. Conradsen med Familie, Handelsbetjent Christensen, Exam. juris Gjæstgiver Brøchner, Snedkerm. Birch, Mad. Lucassen med Datter, Kom. Faurschou, Mad. Nielsen, Forvalter Raben, Kom Wolle, Handelsbetjent Jacobsen, samt 58 Soldater og Dækspassagerer. Jalt 131 Passagerer. Med Dampskibet "Christian VIII fra Kallund. til Aarhuus, den 11te October: Procurator Kastrup, Kjøbmand Hansen, Forpagter Hofmann-Bang, Kjøbmand Holch.
Viborger Samler, 1843-10-14
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 12te Octbr.: Jfr. Møller, Mad. Rygaard, Mad. Benthen, Cantor Mibera. Med Samme fra Randers til Viborg, den 12te October: Hr. Mistoft, Jfr. Ramus, Mad. Thim. Med Samme fra Viborg til Skive, den 12te October: Jfr. Andresen, Hr. Petersen, Hr. Madsen.
Viborger Samler, 1843-10-14
Døde. Kjøbenhavn: Maria Bistrup, 24 Aar; Christiane Petrine Busch; Sara Hesse, f. Munck; Snedkersvend Johan Frederich Schæfer, 40 Aar. Julius Gotired Philip Fo tel, 17 Aar. Han dede paa Reisen fra Batavia til Rotterdam, med Kinnskibet Sylphiden.) – Stokkemarke Præstegaard paa Lolland, Præsteenken Mad. Cecilie Cathrine Kynde, f. Hansen, 20 Aar. - Odense. Conditor Jean Baptist Dury, 64 Aar. - Stendrup ved Kolding: Andreas Nicolay Flensburg, 58 Aar. – Aalborg: Daniel Simoni, 78 Aar; Bødkermester Thomas Bierregaard, 20 Aar.
Viborger Samler, 1843-10-14
Ved Tallotteriets 1562de Trækning i Kjøbenhavn, den 10de October, udkom: Nr. 49. J. 76. 58. 64.
Viborger Samler, 1843-10-14
Paa 18de Søndag efter Trinitatis holder Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Ursin sin Tiltrædelsesprædiken i Domkirken. Hr. Pastor Hindberg prædiker i Søndresogns Kirke.
Viborger Samler, 1843-10-14
AVERTISSEMENTS. En 2 Etage Kakkelovn er at faae til Leie eller tilKjøbs af J. C. Lykke
Viborger Samler, 1843-10-16
No. 164. 71 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Viborg. Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. anovannaasnarsnarnvannaandantensensgaSaanssansaasnanshavnsaanssonensatte.
Viborger Samler, 1843-10-16
Mandagen den 16de October 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-10-16
Med ovenstaaende Correspondentartikel kunne sammenholdes en ældre Correspondentartikel af 16de Septbr. fra Athen, og en lignende Skrivelse fra Piræus af 20de Septbr. J Sidstnævnte forsikkres ligeledes, at Roligheden ikke er bleven forstyrret et eneste Øieblik, at Militairet og Embedsmændene have maattet besværge Constitutionen, der endnu ei er given; at mange Embedsmænd ere afskedigede, og at Partimændene ere traadte i deres Sted. Jblandt de afskedigede tydske Embedsmænd herskede Jndignation og Bestyrtelse, da mange ere aldeles uden Formue, og man ikke engang tilstaaer dem de tractatmæssige Reisepenge. Flere Familier have, ligesom Brevskriveren, begivet sig til Piræus, hvor de have stillet sig under de fremmede Skibes Beskyttelse. J Artiklen af 16de Septbr. hedder det, at det var et rystende Syn at see, at ingen Græker var forbleven den unge Monarch tro. To Gendarmer, der vare placerede for Makrojannis Huus for at lagttage Capitainen, bleve skudte af Makrojannis Følge. Ligeledes blev en ung Mand af en anseet Familie dræbt, som først for faa Dage siden var kommen tilbage fra Paris, da man antog ham for en Herr Privilegios, om hvem det Rygte gik, at han skulde have fraraadet Kongen at give Folket en Constitution. Et Forsøg paa at befrie Forbryderne fra Criminalfængslet mislykkedes ved Kalergis Energi. Skjøndt ene, sprængte han med dygtige Sabelhug en Hob af flere hundrede Mennesker, af hvilke mange bare Værge, til rette Tid indtraf nu en Cavallerieafdeling, der gjorde Pladsen ganske ryddelig. - Om Forsøget paa at befrie Forbryderne hedder det i et Brev fra Athen af 21de Septbr., at en Deel af det under Oberst Makrojanni staaende irregulære Troppecorps vilde med Magt befrie Forbryderne, for derved at vække nye og større Uordener; men at Commandanten Kalergi lykkeligviis forstyrrede Udførelsen af denne skjændige Plan. Kalergis Tropper bemægtigede sig, efter et Haandgemæng, det truede Punct; de irregulære Tropper maatte tage Flugten. Makrojanni selv blev i Forvirringen arresteret, dog erholdt han efter faa Timers Forløb sin Frihed.