JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-12
At Undertegnede, som i en Tid af 6 Aar har forestaaet Hr. Krigsraad Kellinghuusens Farveri, har nedsat sig som Farver her i Staden, ved Vestesterport hos Hr. Reebslager, Bonnesen, og fra i Dag af modtager alle Sorter Tøier til Farvning, Presning, samt Vadmel til Stampning og Apprettering til Klæde, ligeledes uldne Tørklæders Farvning og Trykning, saavelsom Bordtæpper og Klaveertæpper, alt til forskjellige Kouleurer og Border, undlader jeg ikke at tilkjendegive dem, som ville forunde mig deres Søgning. Hastig at expedere det mig betroede Tøi, samt reel og billig Behandling, skal stedse være Maalet for mine Bestræbelser. Odense den 4 Mai 1832. F. J. Thornberg, Farver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-12
Til næste Flyttetid er i Gaarden Nr. 504 paa Vestergade anden Etage at faae til Leie, bestaaende af 5 Værelser til Gaden, Kjøkken, Kammer, Kielder og Brændehuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-12
Forpagtnings-Auction. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirekteur, bliver Hovedgaarden Aalykkegaard, beliggende i Odense Herred og Amt, ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden Fredagen den 8 Juni førstkommende, Kl. 11 Formiddag, opraabt til Bortforpagtning paa 12 Aar, fra 1 Mai 1855, at regne. Gaarden, hvis Ager og Engs Hartkorn er 64 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. frie Hovedgaardstaxt, er noksom bekjendt for sine udmærkede gode Jorder og fordeelagtige Beliggenhed, tilgrændsende Odense Kjøbstad paa den ene Side og Odense Kanalbassin paa den anden Side, neppe 1/2 Miil fra hvert Sted, som gjør Produkternes Salg meget fordeelagtig. Jorderne, som ere inddeelte i 12 Marker, indeholde omtrent 312 Tdr. Agerland ge metrisk Maal, foruden endeel Enge. Til Gaarden, som drives ved Hoverie, følger Besætning og Jnventarium af Heste, Qvæg, Sviin, Avls- og Meierieredskaber m.v. Konditionerne ligge til Eftersyn 3 Uger før Auctionen i Prindsen i Roeskilde, paa Postgaardene i Ringsted, Slagelse, Nyborg og Odense, hos Hr. Gjæstgiver Hvalsøe i Middelfart, Mad. Worch i Veile, Hr. Gjæstgiver Rohde i Aarhuus, Hr. Gjæstgiver Rüdel i Randers, Hr. Gjæstgiver Petersen i Haderslev, i Stat=Hamburg i Flensborg og paa Gaarden selv, hvor Forvalteren tillige paaviser Eiendommen. Aalykkegaard den 17 Marts 1832. J. J. Leth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-12
Jfølge allernaadigst Bevilling af 5te dennes, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter Generallieutenant, Frederich Greve af Ahlefeldt Laurvig til Grevskabet Langeland og Stamhuset Ahlefeldt m. fl. Besiddelser, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Langelands Herreders Kontoir, Rudkjøbing den 8 Mai 1832. Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-12
At der udi Stervboet efter Generallieutenant, Frederich Greve af Ahlefeldt Laurvig til Grevskabet Langeland m.v. afholdes en Skiftesamling paa Herredsskontoiret her i Rudkjøbing, Onsdagen den 6 Juni d. A., Formiddag Kl. 10, samt at der fremdeles sammesteds, den 1ste Onsdag i hver Maaned, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt ordinaire Skiftesamlinger i det nævnte Stervboe, saadant bekjendtgjøres herved paa lovbefalet Maade. Langelands Herreders Kontoir, Rudkjøbing den 8 Mai 1832. Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Ne 82. 61 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Redigeres, trykkes og udgives i Odense Jndhold. Om Krig og Fred (Den russiske Ratifikations Udvexling). Portugal (Betænkelige Symptomer i Lissabon). Frankerig (Mere og Carlist-Sammensværgelsen i Marseille og Hertuginden af Berrys Plan. Uroligheder i Toulon, Bordeaux &c.). Jtalien. Tydskland (Presselovens Antagelse af Stænderne i Cassel). Cholera. Om Krig og Fred. J London glider Fredsværket saa jævnt fremad. Efterat Konferentsen, fulgt af den belgiske Gesandt, var traadt sammen den 4 d. om Aftenen Kl. 10, kom Man til Ende med den russiske Ratifications Udvexling om Natten Kl. 1 Den er rigtignok affattet i venskabelige Udtryk imod Holland, og driver ivrigt paa Modifikationer, uden Tvangsmidlers Anvendelse; men indeholder derhos intet, som kunde berettige til den Tanke, at Keiseren af Rusland vilde billige noget Skridt af Holland, der kunde ansees stridende imod Konferentsens Anskuelse. Af en Artikel i Haager=Journalen at slutte, har det dog endnu langt Udseende hermed. "Enhver - hedder det - forlader Holland, lige indtil dets troeste Allierede. Man maa fortvivle og Retfærdighedens Sag. Men vi ræddes ikke ved den forudseete Afgjørelse, og skulle Vi sige vor Mening reent ud, saa bringe disse Ratificationer det Spørgsmaal, som nu i 18 Maaneder har sysselsat den nyere Politiks Ypperstepræster i London, ikke eet Skridt videre frem, men snarere tilbage. Hollands Ære forbød det at underskrive betingelser, som i det høieste kunde forelægges et overvundet Folk. At bringe Tiden et Offer var Konferentsens Devise, Fred til enhver Priis dens Formaal, &c. J Henseende til det truende Sprog imod Holland, da haaber Man, at det har intet at betyde, siden Frankerig har viist, at det ønsker at undvige enhver Anledning til Krig. J Brussel er Man heller intet mindre end tilfreds med den forlangte Modifikations=Traktat, der holdes for saa nødvendig, at den russiske Ratifikation skal ansees som uskeet, hvis den ikke antages af Belgien inden 6 Maaneder. "Hvortil - spørger Koureren - skal denne hele Komedie føre Belgien? Det veed Udenrigsministeren ligsaa godt som vi, kuns vover han ikke at sige det." Jmidlertid erklæres i den belgiske Moniteur af 6d.: at Ministeriet ikke har nogen Kundskab om den foregivne 58de Protokols Tilværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
J Egnen af Luxemburg føres den saakaldte lille Krig Bønderne have paa nogle Steder forjaget de belgiske Gensdarmer og plantet den oraniske Fane; men belgiske Tropper have igjen tilveiebragt Orden. For Thorns Hæftelse haaber Man endnu stedse at erholde Fyldestgjørelse paa den diplomatiske Vei, i hvilken Anledning den belgiske Minister vedvarende gjør de fornødne Skridt i Paris og London. Saasnart Paven faaer den ny Fremmed=Legion organiseret, hvori foruden Schweitzere ogsaa optages Jtalienere og Tydskere, men ingen Franske, vil han anmode Hofferne i Wien og Paris om at rømme sit Gebeet, og italienske Breve ønske de Franske til Lykke med, at være sluppet for saagodt Kjøb fra det letsindig foretagne Ancona=Tog." Uagtet Rygtet om Hertuginden af Berrys Landgang i det sydlige Frankerig foraarsagede noget Fald af Statspapirerne i Wien, og de engelske Torv-Blade allerede drømte om en Borgerkrig i Frankerig, har Koursen paa de fleste udenlandske Steder dog forbedret sig. Grunden til Friherre v. Humboldts Afreise fra Paris skal allene være, at hans Nærværelse her efter den preussiske Ratifikations Udvexling ikke mere behøvedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Portugal. Gouverneuren paa Madeira, Alvaro, som fandt det under sin Værdighed at svare paa Admiral Sartorius's første Opfordring, skal siden have nedstemt Sproget og tilbudet at overgive Øen, saasnart der indfandt sig en anseelig Troppe magt med Don Pedro selv i Spidsen. Den 17 April var Grev Villaffor afgaaet til St. Miguel, for at føre Opsynet, over Troppernes Jndskibning. Don Pedro havde erklæret, at ville den 10 Mai afgaae til Madeira, eller maaskee til Tajo=Floden. Rygtet om hans Ankomst hertil er saaledes for tidligt; men endeel af hans Eskadre krydser allerede paa Kysten og gjør Jagt efter ethvert Skib under portugisisk Flag. Herover ere Miguelisterne allerede i stor Vaande, og Man forsikkrer, at Alt i Portugal er beredt til Udbrud, saasnart Expeditionen lader sig see. Don Miguel selv skal begynde at skjælve; hans Slot er omgivet med stærk Vagt, og han gaaer ikke ud uden en talrig Eskorte. Handelens og Næringsveienes Standsning forøger Utilfredsheden. Pobelen er vel hidtil rolig; men vil reise sig, saasnart den ikke har mere at spise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Alt hvad Man kan udlede af den Mængde Telegraf=Depescher og andre Beretninger fra Marseille, bestaaer i, at Oprøret for Øieblikket her er dæmpet. Tiden vil forresten vise, hvorvidt Moniteuren spaaer sandt i: "at den 30 April har bibragt det carlistiske Partie Naadestødet." Til Gjendrivelse af saa mange falske Børsrygter, forsikrer den, at Alt igjen var fuldkommen roligt i Marseille, og at Man ligeledes havde tilfredsstillende Efterretninger fra Rigets øvrige Punkter. Det hele Forsøg skal være tilintetgjort i en Tid af 3 Timer, uden at der blev løsnet et Skud, og de paagrebne Deeltagere i Sammensværgelsen ere bragte til Aix for her at dømmes. Vel herskede endnu nogen Gjæring i Marseille; men Man stolede paa Øvrighedens Aarvaagen hed. Foruden Hertuginden af Berry ventedes ogsaa Hr. v. Bourmont, som den 24 f. M. var afgaaet fra Livorno ombord paa Dampskibet Carlo-Alberto, og deres Landgang skulde give Signalet til Opstanden. Var han først bleven Herr af Marseille, vilde hun strax lande og trænge frem i det Jndre under Titel af "Regentinde, til hvilken Ende en Mængde Proklamationer vare uddeelte mellem Soldaterne. Men saasnart hun saae den treefarvede Fane atter at vare fra Laurent=Taarnet, stak hun igjen tilsøes, og nogle lette Fartøier, bleve udsendte, for at forfølge hende, men skulle have befaling, saafremt de indhente Dampskibet, kun at bemægtige sig hendes hele Følge og bringe hende selv enten til Reapeleller London. Hun skal ogsaa i det værste Tilfælde have bestemt at tage sin Tilflugt til Barcellona. Det modsiges dog, at den kongelige Adjutant General Houdetat skulde være afsendt, for paa det høfligste at bevæge den landede Hertuginde til igjen at drage bort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Naar iøvrigt Moniteuren roser sig af, at Regjeringer allerede for 3 Maaneder siden vidste om det forestaaende Udbrud af de carlistiske Bevægelser i Syden, og havde truffe alle Anstalter til at forstyrre det, da formene Oppositionsblaadene, at det havde været bedre at forekomme det, og lade med det samme Ministrene vide, hvor uklog i saa Fald deres Strænghed imod Juli-Revolutionens Venner maa kaldes Det er - sige de – det evig gjentagne Skuespil: at lade Urolighederne komme til Udbrud, for at vise at Man besidder Kraft til at undertrykke dem. Den Deputerede Hr. Chiers, som næsten overalt er bleven haanet af Pøbelen, hvortil hans lille Væxt, da han et en af de mindste Personer i hele Kammeret, ogsaa har bidraget, er afreist til Jtalien, hvorfra han efter Forlydende skal have en diplomatisk Sendelse til Alexandrien og Konstantinopel. Derved gjendrives Rygtet, at han skulde vær kommet tilbage til Paris, for at aabne Kongens Øine om den utidige Skaansel, som vises Carlisterne. Han turde og være den urette Mand hertil, naar Man erindrer, at det var ham, som da der forrige Aar i Kammeret blev talt om carlistiske Jntriguer, afbrød Taleren med Spørgsmaalet, Hvad er en Carlist? Hvorledes seer han ud Har De seet en, saa beskrive os ham, Uagtet Man haaber, at Urolighederne i Syden for Øieblikket ere undertrykte, frygter Man for nye Forsøg, saalænge Traadene ikke ere overskaarne og Aarsagerne vedblive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
J Paris befrygtede Man Udbruddet af en carlistiskerepublikansk Sammensværgelse Aftenen den 4d. som Napoleons Dødsdag. Tropperne vare under Vaaben og endeel Hæftelser foretoges. Siden Opløbet i Marseille holdt det diplomatiske Korps vedvarende Konferentser. Ogsaa i Toulon, vil Man have mærket carlistiske Bevægelser, og Rygtet har talt om Oprør af et Regiment i Lyon, ligesom der i Nantes var i den mørke Nat hemmelig bleven plantet en hvid Fane paa en Broe. J Nimes have Carlisterne efter Koureren gaaet saa vidt, under Raabet: "leve Carl X., leve Henrik V, at rive den treefarvede Kokarde af Borgernes Hatte og træde dem under Fødder, hvilket Journal des Debats dog nægter. J Nantes og i Bordeaux have Forgiftelses=Rygter angaaende Cholera ogsaa voldt Spektakler, og Brandstiftelser have atter fundet Sted i Nærheden af Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Med Hr. Perriers befindende synes endnu ingen Forandring foregaaet. Efter Rygtet er Samlingen borte og han skal synge bestandig. Hans physiske og moralske Tilstand, er saaledes høist beklagelsesværdig, og Enhver føler Deeltagelse med denne Familie, hvis Lykke saa pludselig er forvandlet til Sorg. Kan Man troe Gazetten, taler han i sine Feber=Phantasier bestandig om Mangelen paa Religiøsitet, som Skyld i den nærværende Forvirring. Handels-Journalen paastaaer derimod, at de omgribende Uroligheder have aabnet Kongens Øine, og at Man, da der dog intet Haab mere er om Perriers Gjen=Jndtrædelse, har gjort nye Skridt, for at nærme sig Bevægelsens Partiet. Jsær skal Krigsministeren, Marskal Soult, misbillige den fornedrende Konvention, som er sluttet med Pavehoffet. Talen er atter stærkt om Hr. Decates, Odillon=Barrots og Merilhous Jndtrædelse, og de skulle nylig have havt Audientser hos Kongen. Følgen af en slig Minister=Vexel vilde da være Kammerets Opløsning. Dog ville de ministerielle Blade endnu ikke vide af nogen Forandring, hvorvel det er et mærkeligt Tegn paa, hvorledes den offentlige Mening er omstemt, at Rygtet om Odilon=Barrots Jndtrædelse, som for nogle Maaneder siden vilde have bragt Koursen til at synke, nu har den modsatte Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Den bekjendte Kabriolet-Proces er paadømt, og Hr. Bertier, som var tiltalt for Angreb paa Kongens Liv eller Person, ved at ville overkjøre ham, og følgelig som Majestætsforbryder vilde efter Loven være straffet som for Fadermord, er den 5 d. M. frikiendt af Assise=Retten i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Jtalien. Nogle nye Opløb i Ancona imod de Geistlige og et Kapuzinerkloster ere undertrykte, tildeels ved Landfolkenes Bistand, som strax greb til Vaaben under de hjertelige Raab: leve den hellige Fader!" og tvang Rolighedsforstyrrerne til paa deres Knæe at stemme i med. Dette stemmer kuns lidet med andre Efterretninger fra Ancona, som sige, at hvis den pavelige Regjering ikke samtykker i Forbedringer, ville selv 20,000 Schweitzere ikke formaae at vedligeholde Roligheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Hertugen af Modena har under 18 April udstædt et nyt Dekret, hvorved befales, at der ikke skal anvendes ordentlig Rettergang imod Deeltagerne i det sidste Komplot imod hans Person og Liv, men alle blot Mistænkelige skulle forvises Landet. J Fremtiden vil Man, for ikke at besnæres af en hykkelsk Philantropie og i Betragtning af, at Souverainen er Gud ansvarlig for Forbrydelser, som kunde drage Selskabets Omvæltning efter sig, have anordnet ikke blot Krigsretter til at dømme de Skyldige; men for at opmuntre til Angiveriet, loves dem, som lægge Vind paa samme, Navnets Fortielse og Fritagelse for Konfrontation, da den moralske Vished skal være tilstrækkelig til at dømme mistænkte Majestætsforbrydere, hvis Straf vel, i Mangel af lovligt Beviis, vil blive mildere, men dog altid Landsforviisning
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Tydskland. Efter endnu nogen Ventilation om Udtrykket: "hvis muligt, i Henseende til Jndførelsen af Offentligheden, naar Regjeringen fandt saadant passende, blev hele Presseloven, den 3 d. antaget af den casselske Landdag med 29 imod 11 Stemmer. Med Forbunds=Presseloven for alle Tydsklands Stater skal det endnu have langt Udseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
J Wiesbaden er et Slags Klub=Selskab, bestaaende af den dannede Klasse, som hver Aften kom sammen i den Nas sauer Gjæstgivergaard, af Politiet ophævet, under Foregivende, at her forhandledes Politik, hvorfor dog ikke haves andet Beviis, end at det var fra dette Selskab, at en SølvPokal blev tilstillet den Deputerede Hr. v. Rotteck. Den bayerske Statstidende gjendriver Oppositions-Bladenes Klager over det i Bayern herskende Spioneer= og DenunceerVæsen, og tilføier at selv et hemmeligt Politie ikke kan være mere fremmed i noget Land end i Bayern. Men for ganske at udrydde det eneste her bestaaende Spioneer= og Angiverie=System, som i 6 Aar har slaaet saa fordærvelige Rød. der, foreslaaer den samtlige Redakteurer, at forsyne alle indenlandske Artikler med Forfatterens eller Jndsenderens Navn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
J den første Nat efter sit Udbrud havde Grevinde Wrisberg vanket omkring paa fri Mark, og først ved Daggrye søgt Tilflugt i Møllen, hvor den hannoverske Amts=Assessor Voss opdagede hende. Paa Grændsen blev Grevinden overgivet til en Kommando brunsvigske Landdragoner samt en Afdeling af Borgergarden, som søgde at forebygge enhver Voldsomhed af den forbittrede Mængde, der var gaaet Toget 1/2 Miil imøde og forfulgte den Ulykkelige paa hele Veien til Fængselet med Skjældsord og Forbandelser. "De Daarer - hedder det – som drømme om at kalde det gamle Uvæsen tilbage, kunde her ved Øiesynet overtyde sig om, hvor ganske deres majestætsforbryderske Planer høre til Umulighederne, og at selv da, naar den græsseligste Forbrydelse var lykkedes, vilde Veien til en Restauration kuns gaa over Borgernes og Krigernes Liig." Jøvrigt vides endnu intet bestemt om Grevindens Forbrydelse, undtagen det, at den forslagne og snu Qvinde har intrigueret imod Regjeringen i Forbindelse med Hertug Carl. Hun var allerede ifjor paagrebet, men slag med at bringes over Grændsen, hvorpaa hun fra det Hannoverske fortsatte sine forbryderske Planer, indtil en af hendes egne Agenter i Brunsvig opdagede Øvrigheden Alt og foreviste Breve fra Grevinden, som satte hele Komplottet uden for al Tvivl. - Directionen for StraffeAnstalten i Cassel har oplyst Urigtigheden i Anmeldelsen om, at den Underofficeer, som er dømt til at arbeide i Jern for en til Landstænderne indgiven Forestilling, skulde have druknet sig, da Sygdom hidtil har hindret, at han ikke er udført til Arbeide. Anledningen dertil maa have været, at en Tyvs=Fange den 19 April styrtede sig fra Broen i Fulda Floden, hvor han fandt sin Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Cholera. Nu tager Sygdommen med hver Dag saa kjendeligt af i Paris, at den 3 Mai var Antallet af Døde kun 74, den 4de 56 og den 5te 60. Jmellem de Døde er Pairen Grev Cornet, 82 Aar gammel, Hr. Barre, forhen Direktor ved Vaudeville=Theatret, Fyrst Talmont o. Fl. - J London, havde Man den 5d. kuns to nye Sygdoms= og intet Døds Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Kjøbenhavns Børs-Kours den 11 Mai 1832. Hamb. 2 M. -k. S. 215. Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 150 1/2 a 151 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 1/2 44 1/4 s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 90 a - R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 84 1/2 a - Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Dito 106 1/2 a 107 Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 102102 1/2 B. 4 pCt. dito dito 98 1 a - Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 99 1/4 100 r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. - 3 - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 664 - L. St. Asiatiske Actier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
AVERTISSEMENTS. Søndagen den 15 Mai, om Eftermiddagen Kl. 6, behagede det Alherren at bortkalde til et bedre Liv vores gode uforglemmelige Moder, Sidsel Marie Brandt, Enke efter afdøde Kjøbmand Ernst Brandt, i sin Alders 78 Aar og 6 Uger. Blid og rolig var hendes Bortgang. Fred med den Ædles Støv, Svendborg den 14 Mai 1852. Er. Brandt, paa egne og Sødskendes Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Fra Pressen er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Fortegnelse. Underrets= og Prøve=Prokuratorerne i det egentlige Danmark til Udgangen af 1831. Samlet af J. C. Lütken, Landvæsens- og Tiende=Kommissair, samt Landmaaler og Prokurator i Ringkjøbing. Faaes heftet her paa Adressekontoiret og hos mine sædvanlige Kommissionairer for 24 Rbs. Odense den 14 Mai 1832. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
At afdøde Fyrpasser Thomas Rasmussen ved Fakkeberg Fyr paa Langeland, hans Enke Margrethe Carstensdatter, ved Amtets Resolution af d. M., ifølge Lovens 517 og Kancellie-Promem, af 5 Juni 1805, er erklæret umyndig formedelst Alder og svækkede Sindskræfter, dette bringes herved til offentlig Kundskab, saavelsom at Hr. Skolelærer Jørgensen ved Søndenbroe er beskikket til Værge for bemeldte Enke. Denker. Tranekjær den 10 Mai 1832. kommitteret Skifteforvalter ved Grevskabet Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Bekjendtgjørelse. fra den Kgl. Direktion for Qvarantaine=Foranstaltningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Direktionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1. Af Cholera: a) London. b) Sunderland. c) Newcastle. d) Varmouth. e) Belfast i Jrland. 1) Glasgow. 8) Perth. b) Shields.) Hull.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Af andre pestartige Sygdomme: a) Konstantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna. f) Nen Orleans, g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: 1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske skotske og irlandske Havne. b) Alle franske Havne, c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Hamborg. 2. Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Kjøbenhavn, i den Kongelige Direktion for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 8 Mai 1832. H. Holsteen. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted. At Borger og Garver Peder Bendixen her i Byen, formedelst Svagelighed, er efter Vedkommendes Begjæring erklæret for umyndig, og Kjøbmand Hans Madsen her i Byen beskikket som hans Værge, bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Svendborg den 11 Mai 1832. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
At mig allernaadigst er meddeelt Bevilling som Boghandler, og Bogbinder i Kolding, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, og tillader jeg mig ærbødigst at anbefale mig Enhver, der maatte ville beære mig med Kommissioner eller Arbeide. Jeg lover i enhver Henseende reel og billig Behandling samt forsvarligt Arbeide; ligesom jeg efter bedste Evne skal sørge for enhver mig overdragen Kommissions hastigste Expedition. Kolding den 13 Mai 1832. Rosenkilde, Boghandler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
Da jeg, efter at have konditioneret i Kjøbenhavn i en Tid af 5 Aar, nu har etableret mig i Nyborg som Maler, anbefaler jeg mig til Enhver, som maatte behøve mit Arbeide. Nyborg den 12 Mai 1832. Ærbødigst, H. T. Schjellerup, Hjørnet af Mellemgade og lille Kongensgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-14
En Dreng af honette Forældre ønskes strax i Lære. Til Efterretning for de flere, som have henvendt sig til os, Anledning af den i denne Avis No. b averterede Plads ved Realskolen, meddeles at samme nu er besat. F. Hansen. N. Jensen.