JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-14
196 Rbd. 6 s. rede Sølv umyndiges Midler, under i gaards og Helsingegaards Godsers Overformynderie, kan holdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom rest mueligt henvender sig til undertegnede Godsforvalter. Aagaard pr. Slagelse den 8de Marts 1837. J. C. Schmidt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-14
Herved bekjendtgjøres, at Hingsten damson er af Und tegnede solgt til Forvalter Helmers paa Charlottendahl, ho den i dette Foraar henstaaer til Bedækning for den forhenkjendtgjorte Betaling af 5 Rbd. for hver Hoppe. Brorupgaard den 11te Marts 1837. C. H. Vorbed J No. 41 S. 152, 1ste Sp. L. 18 findes Trykkeilen: holdet l. Forholdet; og f. S. 2den Sp. L. 11 OpløsninOplysning. Slagelse. Trykt i P. Magnuss Bogtrykkerie
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Aarg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Den Vest-Sjællandske Avis. at a 2 den 17. Marts. Fredagen No. 44. - 2 Forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. De Fattiges Tilstand i Jrland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Udenlandske Efterretninger. Ved Debatterne angaaende Canadas Anliggender holdt Lord John Russell en meget lang og undvigen de Tale, hvori han paa ingen Maade vilde tiltræde de Grunde, som Oppositionen havde anført imod hans Forslag. Hr. Roebuck talede imod ham. "Hvad den ædle Lord og hans Colleger nu foreslaaes sagde han – er en Fornærmelse imod det stor Princip, som De saa ofte have opstillet, at ethver Folk fører selv bedst Bestyrelsen af dets Anliggender De have ofte erklæret, at De vilde tildeele EngellanRetfærdighed, fordi det bliver beboet af Engellændere Skotland fordi det beboes af Skotter; hvorfor nægte De da Canada Retfærdighed, kun fordi det er beboe af Canadier? Hvorfor handle De saaledes imod Enada, imedens De ere eftergivende imod Jrland, Jrland er for Døren, Jrland er mægtig, Jrland truer og De zittre. Jrland vilde tvinge Dem ved Frygt om det end ikke vakte Deres Medlidenhed; men Canada er fjernt borte. Canada har ingen 7 Millioner til Større, og den brittiske Lovgivning, kun retsan dig, naar den dertil bliver tvungen, nægter derfor Canada Retfærdighed. Forholdene med Jrland og Canada ere ganske de samme. Canada er blevet ere dret ved Engelland, ligesaa Jrland. Majoriteten af Folket i Canada er catholsk, ligesom det i Jrland Majoriteten af det irlandske Folk bliver undertrykt ved en elendig monopoliserende Minoritet, ligesom Majeriteten i Canada. Den monopoliserende Minoritebliver i Canada som i Jrland understøttet ved den engelske Regjering; Ligheden er derfor fuldkommen." Roebuck paastod fremdeles, et Lorden ikke havde fremstillet for Huset Canadas Forhold saaledes, som det virkelig forholdt sig. Han gjennemgik derfor Stykke for Stykke Lordens Tale, og endte med: "at den Tid anske vist vilde komme, da Jnsurrectionens Fane vilde blive udfoldet, Nordamericanerne vilde ile overBrændsen, og selv bevæbnede forsyne Andre med aaben, for med et vældigt Slag at drive Engel underne ud af Canada. Da ville vi komme til at seme hele America til vor Skam og under Forbandelser af Millioner af dets Beboere."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Correspondenten fortæller de nærmere Omstændigheder ved Disjunctions-Lovens Forkastelse. Det skeete kun med en Majoritet af 2 Stemmer, nemlig af 21 mod 209. Efterat General Bugeaud havde tilbagetaget sit Amendement, bleve 4 Amendements efter hinanden forkastede. Det gik meget uroligt til i Kammeret, da Præsidenten tilkjendegav, at nu stod Touren til Udkastet af en Commission. Derved blev der en almindelig Taushed. Fra Forsamlingssalene og Corridorerne ilede Medlemmerne til. Den første Artikel angaaende Disjunctionens Princip, blev af Præsidenten erklæret for antaget med den Tilsætning af Commissionen, i Overeensstemmelse med den bestaaende competente Lov, men først efterat Secretaiterne længe havde været i Tvivl derom, hvilket foraarsagede nogen Kuurren. Den anden Artikel, hvorefter anklagede Militair-Personer skulde forhøres ved den civile Jurisdiction, og omvendt civile Personer ved den militaire Jurisdiction, gik ligeledes igjennem. Men da det kom til Votering angaaende den hele Lov, forandrede Tingene sig. Oppositionen havde opbudt Alt, for at tilintetgjøre Ministrenes Forhaabninger. Den elsasiske Deputerede, v. Golbery, der siden 4 Dage var alvorlig syg, havde bedet en Ven at lade ham vide, saasnart det vilde komme til Afstemning Denne holdt Ord og indfandt sig til rette Tid. Den Syge lod sig indhylle uldne Tæpper, tage af Sengen og bære i Kammeret. Da han steeg op af Tribunens Trapper for at lægge sin sorte Kugle i Urnen, faldt han i Afmagt; men hans Votum var afgjørende thi 121 Medlemmer vare tilstede, saa at den absolut Majoritet just beløb sig til 211. Ogsaa Marqvier af Dalmatien, en Søn af Marschal Soult, og Marqvien af Mornay, vare uagtet deres Upasselighed komne i Kammeret, for at stemme imod Loven. Theers og Sauzet hævede Hænderne i Veiret for at vise deres sorte Kugler. Resultatet af Afstemningen opvakte uhyre Sensation. Neppe havde Præsidenter udsagt de Ord: "Kammeret har ikke antaget," for den længe tilbageholdte Stemning paa Oppositionebænkene og i Gallerierne skaffede sig Luft. Lev Chartet, hørte man paa den yderste venstre Side, og der imellem blandede sig Raabet: Leve Friheden! leve Kongen, lød det i Centrum. Øienvidner paastaae, at Kammeret levende har erindret om de Skildringer, som man pleiede at læse om Optrinene i Nation Conventet. Man svingede med Hatteene, man trykkede hinanden Hænderne og gav hinanden Broderkysset. Kl. 5 1/2 blev Modet hævet; dog bleve de Deputerede endnu en halv Time sammen i den høieste Grad af Forbittrelse. Mænd af Oppositionens Partie, som Odillon Barrot, Lasitte og flere yttrede sig i heftige Udtryk imod de tilstedeværende Ministre, men man kunde Jntet forstaae for bare Tummel. Da de Deputerede forlode Salen, bleve de af det udenfor talrigt forsamlede Folk modtagne med et lydeligt Bravo! Hist og her vil man ogsaa have hørt Raabet: Leve Chartet, bort med Ministrene! De ministerielle Deputerede saae overmaade nedslagne ud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Ved Konstforeningens Generalforsamling af 9de Marts bestemtes, at det hos A. Müller, bestilte store Malerie, "Luther paa Rigsdagen Worms," skal ophænges i Helliggeistes Kirke paa den nordlige Væg ved Opgangen til Choret. Dernæst blev det besluttet, at som Gienstand for et større Arbeide, enten en Døbefont eller en plastisk Decoration i Stuk i Universitetes Vestibule, valgtes en Døbesont at udføre aldeles efter Administrationens Jndstilling. Ligeledes bemyndigedes den til dette Arbeides Bedømmelse udvalgte Committee, i Tilfælde af et Medlems Udtrædelse, at vælge et nyt Committee Medlem. Til Committeens Nedlemmer valgtes Dhrr. Cancellieraad Thomsen, Prof. Hetsch og Freund, Billedhugger Bissen, Prof. Høyen og Møller og Theatermaler Lund. Fremdeles antoges Administrationens Jndstilling, om at sex af vore i Udlandet opholdende Konstnere opfordres til at indsende til Foreningen Malerier over selvvalgte Gjenstande til en Priis, som ikke maatte overstige 150 Specier. Efter afholdt Votering fandtes Valget at være faldet paa Dhrr. Marstrand, Const. Hansen, Küchler, Blunck, J. Sonne og Simonsen. Administrationen. Forslag til Anskaffelse af mindre Lodtræknings Gjenstande, saa at disses Antal kunde udgjøre 200–25 pCt. af Lodder nes, blev bifaldet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
J Randers Avis læser man et Uddrag af en Huusmands Fremstilling af et mod ham forøvet dumdristigt Bedragerie af en Efterkommer af salig Holbergs Signekjærlinger." Den stakkels bedragne, Huusmand Jens Olesen af Mørke har til Amtet indleveret en Klage, hvorefter en Bedragerske, Sidsel Rolandsdatter, der nu hensidder i Randers Arrest, havde indbildt ham, at hun, da hun en Nat havde sovet i hans Lade, to Gange havde havt Besøg af en Hare, der havde indgivet hans Hest en Drik; men da Haren kom tredie Gang, havde hun afværget det. Hun tilføiede, at hvis der ikke blev søgt Raad itide, vilde Alt, hvad Jens Olesen og hans Kone eiede, omkomme, og de selv blive saare elendige, sin Bistand tilbød hun, men der vilde medgaae 5 Rbd. som hun strax fik. Nu fortalte Sidsel, at der laae et Spøgelse begravet udenfor Mandens Seng; hun skrev en Kreds paa Gulvet, Huusmanden blev beordret at grave Uhyret op, og da han havde gravet en halv Alen ned i Leergulvet, stødte han virkelig paa et Slags Uhyre, nemlig paa et Muldvarpeskind, udstoppet med Sand og Stene, hvilket han maatte afkjøbe Sidsel med 61 Rbd., (thi saameget veiede det, hvorpaa det under sære Formaliteter opbrændtes paa Skorstenen; de 61 Rbd. indvikledes i en Tut Papiir, hvilken Sidsel forbeholdt sig selv senere at brænde. Da denne Ceromonie var tilende, afreiste Sidsel, da hun i 9 Nætter skulde til 9 Kirker, hvor hun skulde træffes med "Ham selv (Fanden) og adskillige Trold here. Efter 10 til 12 Dages Forløb kom Sidsel igjen med den Hilsen fra Ham selv, at han vilde ødelægge Folkene og alle deres Eiendele, hvis han ikke fik 2 Rbd., hvilke ogsaa strax udbetaltes, og saaledes vedblev nu Sidsel Tid efter anden at flaae de stakkels Folk, saa at Manden tilsidst maatte pantsætte sin Hest for 30 Rbd., for at Han selv ikke skulde qvæle ham og Konen; og da der nu ingen Penge var mere i Kassen, saa begyndte Sidsel at arbeide løs paa Madvarerne og Linned= og Uldentøiet, saa at hun i 3 Maaneder fik totalt ruineret Jens Olesen og af ham fik udpiint: 135 Rbd. i Penge, 10 Skjorter, 10 Særke, 7 Par Lagen, 66 Alen Hørlærred, flere Underdyner og Hovedpuder, 1/2 Lpd. Uld, 2 Lpd. Hør, 7 hjemmegjorte Klædninger, 5 Forklæder, 1 Speil 5 Skpr. Rug, 3 Skpr. Rugmeel, 3 Fdkr. Gryn, foruden Kjød, Pølser, Smør, Æg m.m. – og det Alt for et Muldvarpeskinds Skyld! – Efterat have udbetalt Sidsel hjemme hos hende selv de 50 Rbd., som han havde faaet, da han havde pantsat sin Hest fik Jens Olesen Henstand med Resten til Mortens Aften, men da skulde der rykkes ud med 31 Rbd., 2 Skpr. Rug, 1/2 Sviins Flæsk, 3 Faar og meget mere. Først da, paa Hjemveien fra Sidsel, faldt Jens Olesen paa, at hun var en Bedragerske; han betroede sig til sin Kone og Begge aabenbarede det Hele for deres Familie, som tilraadede dem at andrage Sagen for Øvrigheden; Sidsel nægter imidlertid Alting frækt. – Ogsaa en Aftægtsmand, Peder Pedersen Overgaard, er under samme Sag fremkommen med lignende Beskyldninger mod Sidsel, som alt for 22 Aar siden har afpiint ham 900 Rbd. i Bancosedler, for at hun skulde gjøre hans Søster karsk igjen m.m.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 29de ds., Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over de bemeldte Kjøbstad tilhørende Bygge= og Haugepladse, der ere beliggende paa Stadens Løvegade og Bjergbyegade, til Bebyggelse i indeværende eller næste Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres Tilføiende, at Auctionsconditionerne ville fra den 22de de være til Eftersyn paa mit Comptoir. Slagelse, den 17de Marts 1837. Sylow. Gaunde. Torsdagen den 30te Marts, Formiddag Kl. 10, lader Madam Madsen ved offentAuction paa Gaunøe bortsælge: circa 30 gode pr. beidsheste samt 2 Kjørehopper og 5 Æsler, Alt ade paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner At Tallotto-Collectionen Litr. L. i Corsøer indsvidere er bleven standset, bekjendtgjøres herved. Den Kongelige Lotto-Administration i Kjøbenhar den 13de Marts 1837. Moltke. Bondo. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Udsalg af Tømmermaterialier i Bromme plantage. Tirsdag den 21de Marts og fremdeles hver Tirsdag Fredag, forsaavidt det ikke træffer paa Helligdage, sælges Brommeplantage ved Sorø paa sædvanlig Maade Tømme Lægter og Rafter til de samme Priser som har været besten for disse Materialier ifjor, undtagen at 10 Alens Sparrer, Aar staae for 4 Mk., ligesom og, at der foruden Spar træerne og Hanebjelker findes enkelte Bielker paa 8, 9 og Alen, hvilke sælges til forskjellige Priser, og hvorom den Skovfogden i Brommeplantage henliggende Fortegnelse og hvert Nummer især, samt Paaskriften paa Tømmeret i Skov giver nærmere Underretning. Top-Rafternes Priis er ligeleforskjellig og findes skrevet paa Rummerne. De tidligere kjendtgjorte Regler for dette Udsalg ere gieldende ogsaa saaSaraum. i alle Couleurer, samt Linst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Revne Oliefarver, Forns og hollandske MalerpoF. L. Schou, ler bekommes hos paa Slotsgade i Slagelse fra Franckels Fabrik, bekommes til UdsalgeTapeter, prises. F. L. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Et nyt og moderne Mahogne Chatol, forfærdiget til sterstykke, samt et godt 5 Octavs Claveer, anvises tilkjøbs billig Priis fra Aviserpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
Hos Undertegnede kan en voren Dreng af Bondestanden, holde Condition strax eller til førstkommende Mai, naar h desangaaende snarest muligt melder sig Slagelse den 16de Marts 1837. C. C. Hornung, Instrumentmager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-17
En rask, confirmeret Dreng kan blive antaget Slagterlære hos Slagtermester S. Salomon paa Rosengade i Slagelse. Et Huus, omtrent 1/2 Miil fra Slagelse, med 6 Tdr. Land og en god Frugt- og Kjøkkenhauge, er, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaatil førstkommende 1ste Mai. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Kieldermand Jens Jensen paa Nytorv, som giver nærmere Underretning. Et Partie Rug, Byg, Havre og Ærtehalm anvises tilkjøbs af Bogtrykker Magnus. Slagelse. Trykt i P. Magnus's Bogtrykkerie
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
23de Aarg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Den Vest-Sjællandske Avis. a 2 Maden 20. Marts. Mandagen No. 45. Forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Udenlandske Efterretninger. Det Vigtigste, som den udenlandske Post har medbragt fra Paris, er en Sag, som atter viser den fiendtlige Stemning, der hersker imellem Regjeringen og Folket. Allerede i flere Dage havde man talet derom, uden at man ret vilde troe det, indtil Sagen nu næsten har faaet en officiel Bekræftelse. Sønnen af Oberst Vandrey, der besøgte den samme Skole, som den yngste af Kongens Sønner, Hertugen af Montpenster, skulde have været opflyttet i den Classe hvori den unge Hertug sidder, men den af Regjeringen ansatte Scholarch har modsat sig denne Opflytgelse, fordi det vilde være upassende, at bringe Kongens Søn i Forbindelse med Sønnen af en Oprører, og tillige ogsaa af den Grund, at en anden Uleilighed vilde flyde deraf, da den lille Montpenster ugentlig lader den Øverste i sin Classe indbyde til at spise ved det kongelige Familietaffel, hvilket dog ikke kunde gaae an, ifald Vandre skulde maaskee blive den Øverste Der fortælles videre, at Scholarchen skal have erklæret Classe-Forstanderen, Jube, der ikke kunde finde noget Anstødende i at see begge Børnene i een Classe at det, at begge disse Disciple vare sammen, vilde være saa upassende, og støde saameget an imod alle de Hensyn, som man skylder Kongen, at han tilfordningen af samme vilde skue en strafværdig Hensigt, dersom han ikke antog Hr. Jube for uskikket hertil. Scholarchen skal have tilføiet, at han have de draget Omsorg for, at dette kunde skee, uden at deraf vilde opstaae nogen Skade for den unge Vaudreys Studeringer. Dette Factum, som umuligt kan derre blevet fremmed for Regjeringen, viser, hvorvidt Kryberiet gaaer paa den ene Side, og hvorvidt utilberlige Prætensioner drives paa den anden Side. Bedre vilde det vistnok være, ifald de unge Prindser hørte op med at besøge de offentlige Underviisnings-Anstalter, end at andre Lærlinge for deres Skyld skulde sættes tilbage, og komme til at bøde for deres Fædres Synder. - Om Angivelses-Loven bliver tilbagetaget eller ikke, synes endnu tvivlsomt, Journal de Paris opfordrer Ministrene til med Energie at drive paa samme, efterdi dens Opgivelse ikke alene vilde forraade en dadelværdig Svaghed, men tillige en Tilstaaelse af at frygte for et andet Nederlag. Men en saadan Tilstaaelse virker fuldkommen ligesaa skadelig, som et Nederlag selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Sundheds-Tilstanden i Constantinopel forbedrer sig dagligen, og Handelen begynder allerede at leve op igjen. Men desværre indtræffe fra alle Egne i Rumelien Efterretninger, der melde, at Pesten der allevegne er udbrudt. - Med Persien ere de venskabelige Forhold paa Grændsen atter bragte istand, og Persere have medbragt en Mængde Silke, henimod 400 Baller, til Staden. Disse Persere skulle have udgivet henved 30 Millioner Piastere til at kjøbe europæiske Varer for og til at opfylde ældre Forpligtelser. – Fra Ægypten ere meget tilfredsstillende Efterretninger indløbne. Mehemed Ali har i den sidste Tid gjort god Handel og fyldt sine Kasser. Han betaler nu regelmæssigen den Tribut, som han skal betale til Porten og synes at lægge megen Værd paa, at forblive i et venskabeligt Forhold med den. Sultanens Gesandte ere blevne modtagne i Cairo med stor Udmærkelse, og man har al Grund til at troe, at Stridighederne i Anledning af Cypern med det Forste ville blive bilagte til Portens fuldkomne Tilfredshed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Fra Bremen skrives, at Wagenfelds Sanchuulahion, nu nylig er udkommen i Schunemanns Boghandel, og at der er alle Grunde forhaanden til at troe, at den maa være ægte. Lærde Oldtidsgrandskere ere forbausede over Bogens Jndhold, og mene, at Wagenfeld vil snart erholde en glindsende Triumph over hans Modstandere, saavel fremmede som herværende lærde Herrer, der saa tilfærdige og uden Skaansel behandlede ham. Casper Hausers Historie synes at ville gientage sig i en Efterligning i Carlsruhe. For otte Dage siden blev sildig om Natten en Dreng paa omtrent otte Aar taget ud af en Chaise, som kjørte igjennem Staden, sat ned paa Gaden og hurtigen forladt. Det ellers velklædte Barn havde kun en lille Skjorte hos sig, indviklet i et Lommetørklæde. Politiet har givet det forladte Barn i Kost og Logis hos Fangevogterens anstændige Familie. Det skal kunne tale Tysk, Engelsk og Fransk, og synes at have havt en fornem Opdragelse, ogsaa kalder det sig Edward, men veed ellers ikke af noget Familienavn, og kan heller ikke hverken betegne eller nævne sit forrige Opholdsted. Der blev bunden for Øinene af det, da man tog det bort, og det erindrer sig kun, at det ved Reisen igjennem Strasburg havde hørt, at denne Stad kaldtes saaledes. Men man har Grund til at antage formedelst den Forsigtighed, hvormed man har søgt at kaste et Hemmeligheds=Slør over dette Barns Skjæbne, at dette Navn med Flid er blevet nævnet for dets Øren, for derved at vildlede alle Efterforstninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Efterretninger at blandet Jndhold. Et særegent Slags Bedragerie har siden nogen Tid gjort Lytte i Paris. En Herre med Orden, i en Art af Uniform, gaaer med fire Gadefeiere bag efter sig igjennem de meest afsides liggende Qvarterer i Paris, hvor Politieagentere sjelden vise sig. Naar han kommer til et Huus, hvor der ikke er feiet godt nok, træder han strax ind, spørger efter Værten, gjør en forfærdelig Larm over, at man forsømmer Forordningen i Anledning af Gadefeien. Eieren bliver bange, thi der tales om betydelig Pengestraf. Endelig kommer man til et Arrangement. Den strænge Opsynsmand siger: "For denne Gang vil jeg ikke gjøre nogen Angivelse, men Feierne maae i det Ringeste betales." Fire eller sex Franker, alt eftersom Huset er stort til eller Eiermanden forskrækket, fordres da, og megen Taksigelse ydes ovenikjøbet. Det Naragtigste er, at Gadefeierne ligeledes blive firerede, da de troe, at de virkeligen adlyde en fornem Politieagent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
J Febr. døde i et Hospital i Rhinbarern Enken, Elisabeth Diehl, i en Alder af 105 Aar. Hun giftede sig i hendes, 20 Aar, blev Enke i det 55 Aar, og levede 50 Aar som Enke. Ni Børn vare døde før hende, og kun det Yngste, en Datter paa 65 Ad kunde ledsage hende til Graven. Lige til hendes ly Aar brugte denne Gamle ingen Stok, og man bemukede indtil den Tid ingen Aandssvaghed hos hende men snart efter indfandt den sig i en mærkelig Gu og gjorde hende ganske til Barn. Ofte maatte mu opsøge hende, naar hun som et Barn havde ford bet sig i een eller anden Børneleg. Saalede ledte hun ofte med grædende Øine efter hendes solænge siden afdøde Børn, baade i Huset og paa 6 den; og naar hun da ikke fandt dem, viklede i sædvanlig en Dukke sammen af Halstørklæder og at dre Klædningsstykker, gav denne at spise og at dris- og kjællede venligen for det. Der stod engang i Aviserne Meget om en Kudsk Brussel, som havde vundet det største Lod i Win Nu har man erfaret, at det var kun en opdigtet Lo af Mennesket, som herved havde til Hensigt paa ret fifsig Maade at leve godt hos hans Bekjendten, der i Haab om, at her var Noget at fiske, ikke und lode med efter Evne, at tractere ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Medaille-Cabinettet i Madrid tæller for nærv rende Tid 90,227 Stykker, hvoriblandt 2672 i Gul 30,692 i Sølv, 51, 186 i Kobber, 366 i Bly, 50 Træ, 855 i Former af Vor og 336 i Gibs. ere inddeelte i 1159 Kasser af Nøddetræ, som staa i 58 Skabe af Acajou med Glasvinduer og forgyldUdziringer af drevet Arbeide. Salene selv ere smykkede med Malerier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 18de Marts. Bulletius. De 15de Marts : Hs. Majestæt Kongen har havt en saa deles god Nat, hvorefter Allerhøistsamme finder styrket. C. Fenger. – Den 16de Hs. M. K. hai Nat havt fem til sex Timers Søvn og Allerhøsammes Befindende er som i de sidst forløbne Dage. Fenger. – D. 11. Hs. M. K. har i Nat havt fem tilsikTimers Søvn, hvorved Allerhøistsamme finder sig styrke C. Fenger. – Den 18de: Hs. M. K. har havt en meget god Nat, Hosten har været mindre hyppig, og Befindendet er i Dag godt, efterat Allerhøistsamme Gaar havde havt nogle lette Febertilfælde, der endte sig med en velgjørende Sveed. C. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Efterretninger fra Kiel melde, at Jndvaanerne denne Stad bestemt erklære sig imod at bidrage det Thorvaldsenske Museum. Paa de 10 fra Kjøbe havn tilsendte Supscriptionsplaner, som siden 14 Dag have lagt til Paategning i Harmoniens Læseværelse har Jngen underskrevet sig uden Faderen til en ung Beledhugger, der opholder sig i Kjøbenhavn. Dette siger man, var at forudsee; thi Opførelsen af et Mildemærke for Thorvaldsen ansees i Slesvig=Holsteiingenlunde som et nationalt Foretagende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Jfølge vedkjendt Skyldighed og paa Anmodning af br. Redacteuren af Aarhuus Avis tilbagekaldes herved Alt, hvad der i eet af dette Blads tidligere Nummere var indrykket imod samme, fordi Redactionen hed en uheldig Feiltagelse troede, at det tilsigtede Stykke ikke var optaget af Kjøbenhavnsposten, da der ved Stykket ikke stod anført, hvorfra det var taget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-03-20
Kjøbenhavns Børs-Cours den 17de Marts 1837. hamb. 2 M. - a vista 20212. Norske Laan til 4 pCt. Bco. afsluttet d. 21de Juni 1834) Species 202. disconto 4 pCt. spec. solgtes til 12 Mk. 1 3/4 s. Dito dito i r. S. til 4 pCt. gl. Obl. uden Renter i Bco. Dito dito til 4 pC. 102 a 102 1/2 Dito uden Renter i Sedl. 90 Dito dito til 4 pCt. i rede S. Nationbk=Obl. (af Laanet d. 24 pCt. nye svenske Hypothek kasse=Obl. Bco. 92 a 92 1/2 Febr. 1820) i r. S. 103 a 103) dito i Sedl. 104 a 104 1/2 Rbd. 4 pCt. uopsigelige norske Rigsbank=Obl., lydende paa nor Norske Speciesedl. 180 a ske Species. hvenske Sedler 18 2 – 4 pCt. Rigsbank=Obl., Renten, I. 2 Rdlr. Rigsgield. pr. 6te Januar, 103 a 103 1/2 pat, engelske Laan ved Wil som & Comp. 72 3/4 a 73. Rbd. rede Sølv.