Viborger Samler, 1846-03-03
J "Dansk Ugeskrift læses om Fæstegodsets Overgang til Selveiendom" en Afhandling, som slutter saaledes: Af disse Undersøgelser vil fremgaae: 1) At hvad Lehn og Stamhuse angaaer, Overdragelsen under de sædvanlige Forhold ikke kan skee til fuldkommen Eiendom, men til Arvefæste, og at, da Regjeringen ikke hidtil har lagt nogen Hindring i Veien, for saadan Overdragelse, det kun staaer tilbage at ønske, at de ogsaa i den seneste Tid af Majoratshavere givne Exempler ville finde mange Efterlignere. 2) At de Privilegeredes Ret til at oprette Stamhuse bør dem betages ved Ophævelse af Lovens 5-265, som eiheller flere Grevskaber og Baronier oprettes. 3) At man maa ønske, at Regjeringen vil lade det beneficerede Gods bortarvefæste til Forøgelse af Kaldenes eller Embedernes Jndtægter, saasnart Fæsterne derpaa ville indgaae, og fremskynde Arvefæstes Meddelelse paa offentlige Stiftelsers Gods. 4) At det vilde være gavnligt, om Regjeringen paa moderate Vilkaar vilde tilbyde Fæsterne paa Domainerne Arvefæste med Adgang til fuldkommen Eiendom; og endelig 5) At i Henseende til det øvrige Fæstegods i Danmark neppe noget virksommere Middel vil staae Regjeringen til Raadighed end det, at tillade Sammenlægning til fri Disposition af fæsteledige Jorder til Eiendomme, der dog ei maatte overskride en vis ved Lov begrændset Størrelse, med Forpligtelse til at overdrage en anden større Deel af Godset Fæsterne til fuldkommen Eiendom, hvorved tillige vilde vindes, at Gaarde fremtræde med saadan Størrelse, som i stats- og landoeconomisk Henseende maa ansees for fordeelagtig, Totalafholdenhedsselskabet i Kbhvn, har med dette Aar begyndt Udgivelsen af et Ugeblad: "Menneskevennen, af hvis nyeste Nummer vi her meddele følgende lille Fest beretning, der er ledsaget af et Par tilsvarende Sange: "Søndagen den 15de Februar 1846, om Aftenen Kl. 7, havde en af Bestyrerne for Total-Afholdenhedsselskabet arrangeret et Festmaaltid, hvori nogle og halvtredsindstyve Medlemmer (hvoriblandt en stor Deel Damer) deeltoge. Denne Fest var sikkert den første, der af et saa stort Antal Deeltagere har været afholdt i Danmark, hvorved hverken Viin eller anden stærk Drik er bleven nydt, og den afgav et fortræffeligt Beviis paa, at et Selskab kan more sig ypperligt, drikke Skaaler osv., og at en oprømt behagelig Stemning kan være herskende, uden Brug af berusende Drikke. Ved Midnat skiltes man ad, efter at have tilbragt Aftenen i en munter Kreds ved et velbesat Bord, og uden at man behøvede at frygte for Hovedpine og Jldebefindende næste Dag. Ved Bordet tømtes den første Skaal for Hs. Maj. Kongen, derpaa fulgte Skaaler for Hs. Maj. Dronningen, Hs. kongl. Høihed Kronprindsen, for Afholdenhedssagens Fremgang i Danmark og Selskabets Stifter, og flere andre, hvorved adskillige Boller varm Limonade bleve tømte, Man vil erindre, at en tydsk Skuespiller Edmüller foret Par Aar siden spillede ved et tydsk Skuespillerselskab I. paa Vesterbroes nye Theater og gjorde megen Lykke som Comiter. Denne Edmüller skal det ifølge Freischutz være gaaet galt. Han var bleven engaaeret ved Theatret i Riga, her tillod han sig paa Scenen fornærmelige Hentydninger til Keiserens Person, og blev midt om Natten hentet ud af sin Seng af Kosakker og transporteret til Siberien. Denne Historie klinger imidlertid temmelig utrolig. (Flyvep.) En Scene paa Klampenborg: A. til B.: "Her er sau dog deligt herude!" - En Mand, der hedder Udde, gaaer tilfældigviis forbi og standser: "Ja, maa De ikke nok sige det." - A. Om Forladelse min Herre, det var min Ven her jeg talte til. – Manden: "Gjør De Nar af Folk. Jeg er Hr. Udde. - A. og B.: "Ja, vi er sau ogsaa herude."(N. Td.) Til Anlægget af den Fabrik til Forædling af Landmandens Producter, hvortil Hr. N. Orloff Andersen, Eier af en Kartoffelmeels- og Havregrynsmølle paa 8de Blegdam, er Jndbyder, skal allerede i Løverdags være tegnet endeel Actier. (Flyvepst.)