Berlingske Tidende, 1774-01-10
Fra Pohlen, den 22de December. En af Kongens fornemste Omsorger, efter at han er kamen til Regieringen, har været, at sette Republikens Ar paa en bedre Fod, og i saadan Hensigt havde Hs. M. hin til, at en Krigs=Commission blev oprettet. Men efter beklagelige Uroligheder, som ere endtes dermed, at de 9 ske have underkastet os de Fremmedes Gotbefindende er det Sag tilligemed de øvrige blevet forsømt, og siden 1768 Armeen ikke saaet ringeste Sold. Officiererne have nok besværet Regieringen med deres Ansøgninger; men da i selv var gjort uformuende, har den ikke kundet hielpe de Endelig har man i de sidste Tider været betænkt paa at tilfrestille Republikens Tropper; at tage Messorer til at fordem om deres Sold paa nye Fonds, i stædet for de, som Deelingen ere faldne bort, og at fastsætte Armeens Tilstepaa en uforanderlig Maade. Man bragte til den Ende 3. at lade enhver af de nye Adlede, hvis Antal er anseelig, sale 1000 Ducater ; og Biskopen af Wilna understyttede Udkast at udnævne Commissarier, for med Vished at udde enhver privat Persons Jndkomster, paa det at derefter sende af Arvegods kunde erlegges, og disse Penge anvendes Troppernes Underholdning. Hvor stor Modsigelse endog te sidste Forslag har fundet, saa beviser dog den af Delegaen til Provincerne sendte Ordre, at forfærdige nøye Jntarier over alle derudi liggende Godser, at man ikke ganske i forkastet samme, i sær da Delegationen har forbeholdt sig sende Commissarier til ethvert Sted, for at undersøge om danne Inventarier i alle Poster ere rigtige. - For vi re at afhielpe Armeens Besværinger, er talt om, at oprette militairisk Confoederation; og en Reyse, som Castellanen, Kiow, og Troppernes Chef i Ukraine, Hr. Stempowskigjort i bemeldte Provinz, havde, som der heed, Hensigdette Forhavende. Men dette sidste Udkast har fundet bre Vanskeligheder. Man frygtede, at den ringe Adel ledning af denne Conforderation maatte giøre Opstand, bringe nogle Magnater til at fortryde deres Forhold i de sid Tider. For at afværge denne Fare, har man anmerket, de militairiske Conforderationer ere tvertimod Republikens ve. Samme have og ofte haft de skadeligste Følger. Aren begik, efter at den havde unddraget sig Stor Feldtherhuus Autoritet, og under en egen Marechals Anførsel ansaae Engen og Republiken, som fine lige, de største Uordener ved se Conforderationer, hvorpaa man har seet Exempler under ling Sigimund III. og Casimirs Regiering, samt udi Jn regne efter Johannes 111. Død. Desaarsag blev man de til at forbyde saadanne Confoederationer ved Constitution Et af Aarene 1623, 1624 og 1067 under Straf paa Liv, tre og Gods; og da Armeen No. 1717 paa nye conforderes de sig, blev samme straffet ved en toral Cassation og Reform; i blev og gjort en nye Constitution, hvorudi man igien forlede den gamle Straf, og paa samme Tid reent udryddede me Slags Forbindelse derved, at man anviste Armeen er Sold, og fastsatte de Tider, paa hvilke samme skulle beles den. - Nu, da den sidste Deel af Constitutionen Ad 17 ikke mere bliver iverksat, synes de militaire Personer af pe al for megen Aarsag til at forskaffe sig selv Ret, og man forud, at samme, uagtet man setter sig derimod, torde side til denne Extremitet. Man nævner alt Hr. Malczews og General Ronicker som Marechaller, den første i Stor hen, og den anden i Lille Pohlen.