Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-11
Man troer i Engelland at den franske Landgang for det første kommer til at gielde Øerne Jersey og Guernsen, og har derfor beordret 4 Fregatter til at afseile derhen i største Hast. I Frankerig selv troer man, at det i Tilfælde at Krigens Vedvarelse, virkelig kommer til Landgang og at den vil blive foranstaltet imedens Bonaparte bereiser Kysterne. Endog franske Invalider subskribere til Landgangen. Foræringerne fra Departementerne og Stæderne til Krigsrustninger blive stedse betydeligere. Der ere Departemmenter, der indsamle over 800000 Livres dertil. Ved de offentlige Maaltider tænkes og drikkes der ikke paa Andet end paa Landgangen. Ved et stort Maal. tid i Calais foreslog Krigskommissæren den Skaal, Overflødighed paa Alting i Engelland. Gid John Bul samle godt Forraad for den republikanske Armee, Kommandanten drak paa den Qvarteermesters Vel, der skulde uddeele de første Indvarteringssedler i Dower. En Oberst drak paa de franske Troppers første Revne i St. James Park. Man regner at Franzoserne sætte over 1000 flade Fartøier istand til Landgangen paa Engelland. Der trækkes nu igien dygtig løs paa Bongparte, saavel i Parlamentet som i de engelske Blade, i det saa ofte igientagne Sprog. Det hedder, at Engelland nu ogsaa vil beordre Kaperskibe imod Spanien. Endnu har det ikke stadfæstes sig, at de franske Tropper skulde have gjort Holt i Kirkestaten; det hedder tvertimod, at de ere i fuld Marsch i mod Reavels Havne. Ved Indgangen til det adriatiske, Hav kan snart ventes en fransk Flotille, da de dalmatiske Søefolk kappes om at tage fransk Tieneste. Alle engelske Toldkuttere ere bordrede til ufortøvet at gaae i Søen og ved Liverpool udrustes over 100 Kapere. Ligesaa rask som det gaaer med Udrustning paa begge Sider, ligesaa rask gaaer det med Fartøiernes Opbringelse. Ved Plymouth seer det ud som en Skov af opkaprede Skibe. Antallet af franske Priser og hollandske Fartøier, som i en Tid af 3 Uger ere opbragte til bemeldte Havn, beløb sig den 23 f. M. til 105 og man beregnede disse Skibes og Varers Værdie til halvanden Million Pund Sterling. J Nordsøen har den ved Go ree krydsende engelske Eskadre atter taget 3 hollandske Ostindiefarere og 11 Brigskibe. De 4 en elske Paketbaade der bleve tagne i Beslag ved Hellevoitstuis, have de Franske nu sendt til Antwerpen og Mandskabet til det Indre af Frankerig. Til Paris har man faaet den Efterretning at Engellænderne den 24 f. M. have taget 14 franske Fiiskerskibe i Kanalen. Fra Ostende, Blankenberg og flere belgiske Havne have de engelske Krydsere ogsaa bortførendeel franske Fiskerfartøier, ligesom sidstleden fra de hollandske Kyster. Man angiver Tallet paa de til Engelland, opbragte Skibe til over 300. De Franskes smaae aabne Kaperbaade have ogsaa ved de engelske Kyster overrumplet og bortført nogle Kystskibe. En engelsk Lieutenant har vovet sig ind i Havres Havn og bemægtigede sig der en ladet Brig og var ikke at formaae til Overgivelse, da Franzoserne skiød efter ham, hvorpaa han snart fik en engelsk Fregat til Hielp. Den til Plymouth opbragte franske Briig, Calombe, der kom fra Martinique, havde ikke Bonapartes yngste Broder ombord, efter Rygtet, men har derimod medbragt Efterretning om, at den franske Koffardieflaade er underveis fra Vestindien. Hidtil har der ellers været afsendt Koffardieskibe fra Engelland med fuld Ladning til franske Havne, uden nogen anden Beskyttelse end Beviser for Tilladelse dertil. Saaledes er den nylig indskibet en Mængde uden= og indenlandske Planter fra Engelland til Haugerne ved St. Cland og Malmaison Man vil i de senere Tider have bemærket en Kulde i mellem det engelske Ministerium og den russiske Ambassadeur i London, siden Ruslands Mægling ikke blev antaget. Jblant Andet skal Rusland have forestaaet de krigførende Magter, at Engelland skulde beholde Malta, i mod at Frankerig satte sig i Besiddelse af Lampedusa eller og en anden Øe. Fra Lissabon har man skrevet til London, at General Lasne skal have forlangt af den portugisiske Regiering, at 25000 Rd. Franzoser maatte som Venner indmarschere i Portugal, hvortil Prinds=Regenter, skal have svaret, at han ikke tillod dem at indmarscherhverken som Venner eller Fiender, da han havde besluttet. enten at svømme eller og synke med Storbrittanien. Fra Vien skriver man, at Frankerig endnu vedbliver at forlange af Keiseren, at han skal spærre fine Havne for Engellænderne og at den keiserlige Regiering skal have besluttet at forestille Bonaparte, at saadant vilde være imod de antagne Neutralitetsgrundsætninger; skulde imidlertid den russiske og preussiske Hof beslutte sig dertil, saa vilde Keiseren giøre det Samme, men derhos, for dog ligefuldt at lagttage Neutraliteten, ogsaa sparre sine Havne for de franske Skibe. Den franske Regiering har fastsat nogle Bestemmelser angaaende de i Republiken anholdte Engellændere, hvoriblant de ere fritagne, der have nedsat sig som franske Borgere, saa og de Konstnere og Arbeidere der ere ansatte ved de franske Manufakturer o. s. v. En engelsk Parlamentslem, ved Navn Green, er for kort Tid siden ankommen til Paris, og har frivillig givet sig til Krigsfange istedet for en syg Landsmand, hvorfor han behandles med megen Agtelse. Ved den stærke Hverving og Enrollering i London, er denne Stad nu bleven temmelig renset for Dagdrivere. Efter Forlydende skal det virkelig have været den engelske Regierings Hensigt at afhente de hannoverske Tropper, hvilken Plan igien blev opgivet, Hidtil have Franzoserne faaet halvtredte Millioner Livres i rede Penge af Hannoveranerne til at bestride de nødvendige Ting; nu skal de ogsaa levere Mønderingsstykker- og andre Klæder til Armeen. Aftenen før ovenmeldte Konvention blev sluttet vilde Nogle af de franske Militær, re seile forbi Desverhude, hvilket Hanndveranerne paa denne Side Elben ikke vilde tillade, men skiød 2 Kanonkugler efter det forreste Fartøi, der sank strax paa Stedet, hvorpaa de Øvrige trak sig tilbage. Af Skibsmandskabet. blev kun Een derved blesseret i Hovedet.