JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-09
Bekiendtgiørelser. Christian Frederich Hansen Kongelig Majestets E. E tatsraad og Amtmand over Lundenes og Bauflinger Amter. Gjor vitterligt, at Lars Sørensen og Christen Henningsen af Sønder Borch Sogn, under NørreHerred i Lundenes Amt, have i en Sag, som Anno 1772 reiste sig imellem dem, paa den ene, og Etatsraad Lucas Klippe, paa den anden Side erhverver en Dom, som paa Nørre Jyllands Landsting blev afsagt den 18 October 1780, ved hvilken dem er tilkiendt Eiendoms Ret til deres paaboende Stæder, og Etatsraad Klippe tilpligtet, at give dem lovlige Skiøder paa bemeldte Stæder, hvorimod de skulde betale Kiøbesummen 329 Rdlr. m. v.; Da Ctatsraad Klippe siden ikke anmeldte sig, at opfylde Dommen, og Bønderne, med uigienkaldelig Ret desuagtet eie Stæderne, have disse, med allernaadigst Tilladelse, deponeret benevnte Kiøbesumma 329 Rdlr. i den Kongelige Finants Kasse Direction, hvor Pengene den 21 April d. A. ere mogtagne, og derefter har jeg allerunderdanigst begieret Anthorisation til, at indkalde dem, som i, den imidlertid ved Døden i Lybek afg. Etatsraad Lucas Klippes Sted, maatte formeene sig berettigede til disse 329 Rdlr. Den allernaadigste Bevilling lyder Ord til anden saaledes. Vi Christian den Syvende Af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: At eftersom Amtmanden over Lundenes og Bøuflinge Amter, Os elskelige Etatsraad Christian Friderich, Hansen, for Os allerunderderdanigst haver andrager, at en Kapital stor 329 Rdlr. af Bonden Lars Sørensen og af. Christen Henningsens Efterleverske af Sønder Borch i Ribe Stift, imod Kongelig Obligation, er deponeret i Vores Finants Kasse Direrre, tion, som er Kiøbesummen af deres, afg. Etatsraad Klippe, paa Auction sig tilkjøbte Stæder; Saa, ville Vi i Anledning af hans derhos allerunderdanigst giør re Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilges. og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger=Samler, og Riber=Stifs Avis, samt Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden maa med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui s. lentii indkalde dem, som til fornævnte Kiøbesumma maatte ansee sig berettige, at melde sig inden forskrevne Tidsforløb hos ham, og beviisliggjøre deres formeentlige Ret til samme. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhøret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare; Givet paa vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 16 Julii Under Vort Signet. L. S. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-09
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigst Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bevilling at Etatsraad og Amtmand Hansen maa i Aviserne indkalde dem som maatte formeene sig berettigede til den af Bonden Lars Sørensen og afgangne Christen Henmusen Efterleverske betalte Kiøbe Summe ma 329 Rdlr. for deres af afgangne Etatsraad Klippe tilkjøbte Steder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-09
I Kraft af allerhøistsamme, indkalder jeg herved alle dem, som maatte formeene sig berettigede til disse 329 Rdlr. at de, inden Aar og Dags Forløb, fra dettes Bekjendtgiørelse anmelde sig hos mig her i Ringkjøbing, at beviisliggjøre deres formeente Ret, da de som ikke anmelde sig, inden Aar og Dags Forløb efter dette Proklamtis Bekjendtgjørelses sidste Dag, i kan tilskrive sig selv det Tab, deres tagne Forsømmelse maatte kunde tilveiebringe. J øvrigt er min tienstlig Anmodning, at dette Proclama maa vorde i læst protocolleret ved Øster Nørre Herreds=Ting og ved Nørre Jyllands Landsting, samt mig med respective Retters Paategning, remitteret. Ringkjøbing den 16de Julii 1787. Hansen. Læst Øster=Nør=Herreders Ret den 18de Julii 1787, og derefter i Pantebogen indlemmet paa Fol. 17. bevidner. Paa Herredsfogdens ( St. T. ) og egen Vegne, Fogtmann. Fremlagt og Læst for Retten udi Nørre Jyllandsting for Augusti Waaned 1787 under No. 11. Gierulff. Tetens. Føns. Protokolleret af Hauch. Haage Hovedgaard, beliggende i Coldinghuus Amt, & 1 og tre fierdendeel Mul fra Weyle og 3 Mile, fra Horsens, i en meget behagelig og frugthar Egn, agter Eieren at stile til offentlig Aucion Torsdagen den 20de Decbre førstkommende, udi Hr. Giæstgiver Winges Gaard i Weyle, Gaardens Hartkorn er : fri Hovedgaards Taxt 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb, Veyr=Mølle Skyld 4 Skpr. 1 Fdkr., ufri Hartkorn 3 Tdr. 3 Fdkr. HovedgaarBygninger, der alle ere af durable Bindingsværk, og indrettet til Beboelse for enhonet Familie, ere asseneurerede i Kiøbstædernes Brand=Kasse for 1000 Rdlr. dens Agerland er imellem 3 a 400 Tdr. Land, at Rug, Byg, Havre og Boghvede kan der saaes en 90 Tdr. aarlig, der avles 150 a 160 Læs Høe, Sko oven, som er smuk og i ypperlig Grøde, bestaaer at Eeg, Bøg, Elm og Ask, foruden en meere end overflødig Underskov, der kan gresses og foeres 60 a 70 Køer, 10 a 16 Bæster, foruden ungt Qvæg og Faar Paa det ufri Hartkorn er i Aarene 84 85 opført 2de nye Gaarde, hvoraf Fæsterne svare aarlig, foruden de Kongel. Skatter, og Afgifter, 24 Rdlr. i Landgilde. 14ten Dage efter denne Bekiendtgiørelse faas Condtionerne til Eftersyn hos S. T. Hr. Lands tings Høre Rasmussen i Odense, hos S. T. Hr. Byefoged Carøe i Weyle og hos mig selv paa Laage. Gaarden kan og faaes under Haanden, naar Libhaberne behage i Tide at anmælde sig enten til ovenmelte Hr. Rasmussen i Odense eller og paa Laage hos Eyeren. Peder Høyberg. Kornden ordentlig udstæd Procama bliver forrige, c) Forvalter ved Barreschou Bierre Herred Stiernholms Amil i Jylland, afgangne Jacob Buchals, hans Dødsfald, end videre herved bekiendtgjort til Efterretning for dem, som enten maatte have Fordring eller være noget skyldig til hans Stervboe, eller i andre Maader maatte have noget at erindre i det efter ham begyndte Skifte paa Barretschou, at de da der behagentlig kunne møde eller møde lade til de i Loven ansatte Tider. Røsenvoldipr. Weile, den 5te October 1787. P. Brøchner, som committeret til dette Skiftes Holdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
London, den 2den Noveber. Man paastaaer at Krig eller Fred nu meere skulle dependere af det Franske end vores Cabinets Beslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Wien, den 1ste November. Fra en god Haand veed man nu, at Skorviziren har erklærer vor Jnternuntius: " at dersom Keiseren ikke snart lod sin Armee marskere hiem, nødtes den høie Poort til, at er kiære ham Krig, da den ikke kunde stole paa søde Ord, men maatte vide, hvo der var dens Ven eller Fiende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Da Feldmarchallerne Lasey og Laudon forleden begge vare hos Keiseren, spurgte Hs. Majestet den sidste: hvor lang Tid hanmeente fornøden til Belgrads. Erobring, Han svarede: inden 10 eller 12 Dage, naar alting var paa reede Haand. Da den store Tactiker Lasey derpaa meente, at dette var vel meget lovet; skal Keiseren have taget ham ved Handen og sagt: Vi maae dog nok troe ham, thi vi begge have endnu ikke indtaget nogen Fæstning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Man venter nu daglig Keiserens Krigs Eklæring, Hs. Majst. og Generalerne ere alle færdige til Reisen, og den 10 de Novbr., meener man, skulle det være bestemt at angribe Belgrad. Man venter og at Russerne snart falde ind i Moldauen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Keiseren har befalet! at alle de flygtende Hollændere maa føre deres Effecter Toldfri til Antverpen. Disse beklage nu, at Schelden ikke er frie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Livorno, den 2den November. Capitainen paa et i Søndags her indløbet Engelsk Skib, har udsagt: "at han i Strædet ved Gibraltar kom midt imellem en Spansk Flaade paa 15 Linieskibe og 7 Fregatter, og ubindret fortsatte sin Reise."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Haag den 8de November. J den anden Uge tror man at alle Staterne blive enige om, efter Utrechts Forslag, at alliere Republiken med Preussen og England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Hamborg, den 9de November. Efter alle indløben Efterretninger fra London Paris og Amsterdam formeenes Freden vedligeholdt, og Holland og England igien at komme i deres gamle Forstaaelse. Frankrig vil udgive en Declaration til sin Retfærdiggiørelse i de Hollandske Affaires til en forventende Bifald af heele Verden. Edle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Constantinopel, den 2den Octob. En ung Augustiner i et Kloster, som Venetianerne endnu have i Scio, vilde blive en Tyrk. En al for skarp Supecieur, som ikke oversaae nogen Forseelse, og revsede Feil haardere, end virkelige Forseelser bestraffes i Verden, forbittrede denne unge Religieuse, uden at bedre ham. Haabet og en meere fri og ubunden Levemaade bevægede ham til Frafald, efter hvilket det blev ham tilladt at boe i Bassen. Men den nye omvendte fortrød snart sit Feiltrin. Han vendte sig til en Fransk Geistlig; bevidnede ham sin Samvittigheds Rug, erklærede, at han var findet, at lægge samme offentlig for Dagen, og at giøre sit Frafald godt igien med sin Død; han søgte intet, undtagen Martyrkronen. Den Franske Gesandt raadede ham til at begive sig børt i Stilhed, og ikke at giøre Opsigt. Men Augustineren vilde udmerke sin Tilbagegang til Religionen med ligesaa merkværdige Omstændigheder, som de vare, der havde ledsaget hans Frafald han skriftede, annammede den hellige Nadvere, greb et Crucisix, og løb igennem Gaderne under det bestandige Raab, at Mahomet, var en Bedrager, og hans Religion var en Opfindelse af Dievelen. Han kom til Bødgar(Torvet ) uden at blive greben. Der kastede han sin Turban af Hovedet, og traadte den under Fødder. Den forbittrede Pøbel rev ham Korset af Hænderne, slog det i Stykker, og førte ham for Bassen, der uagtet sin Nidtierhed for den Mahomedanske Religion var en mild og lemfeldig Mand. Han havde Medlidenhed med dette Menneske, som havde bespottet Propheten, tilgav ham denne Daarlighed uden Bitterhed eller Vrede, formanede ham til at tie og at føre sig den til Nytte, med hvilken man søgte at redde ham. Men Augustineren vilde ikke adlyde. Bassens Lemfeldighed gjorde ham kun meere standhaftig. Man lod da Skarpretteren komme. Bassen befalede, at staae Hovedet af den Elændige. Hiin gjorde sit Embede; men kun med Fladen af Sværdet, som Bassen underhaanden havde befalet ham. Man vilde skrække Augustineren, men forgiæves; endnu forbandede han immer Mahomet og Alkoranen; og hvad gjorde Bassen, Det, som man maaskee ikke skulde have gjort i mange Christelige Lande. Han lod sig nøie med at erklære Augustineren for at være vanvittig, og som en saadan at lade ham indsværre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Florenz, den 1 October. Storhertugen har høitidelig holdt sin ældste Princesses Formæling ved at lade 3000 Send uddeele til denne Byes Fattige, og at glæde 130 fattige Piger med Udstyr til de blive givte - som de selv maae sørge for.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
London, den 1ste November. J Forgaards bordrede Kongen 11 Personer, til at hænges, hvoriblant een havde stiaalen en Kiole, 2 var Buxer og et Tørklæde, en anden 15 Mk. Danske og et silke Tørklæde, en tredie en Saloppe og saa videre men N. B. paa Landeveienne - og dog i hvor let man i England kan blive hængt, stiæles der dog meere end i noget andet Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Tyrkiet, den 2de November. Den Erimmske Erchan SehahinGheray, er efter alle hans Slægtningers Ansøgning, bleven henrettet som en Fædrelands og Religions Forræder. letrecht, den 15de October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
De tvende her værende Præster, Abraham Black og Hamelsveldt, ere formedelst deres anstændige og oprøriske Opførsel, blevne Prædikestolen forbudne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
London den 2den November. For noget siden ophodt sig i Edingborg, en aftakket Husar, som svalgte alle Slags haarde Legemer for Betaling. Lægerne sammesteds hyrede ham strax for at giøre Experimenter med hans Mave. De toge en liden huul Sølv. kugle, bestaaende af to Stykker, som kunde skrues sammen, og havde mange Huller. Den fyldte de med Ost, Kiød o. s. v. og lode Æderen synke den. Naar der gik bort igien, fandt og optegnede de hvad Forandring, dettte havde faaet under Fordøielsen. Saaledes kan endogsaa en Æder komme til Nytte. En Medicus der vil herover udgive en trykt Afhandling, hvortil mange har opmuntret ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Algier, den 10de October. Man regner, at her i Staden ere af Pe steen, som nu nesten er ophørt, døde 17000 Jndvaanere, hvoriblandt 1000 Slaver, og i de omliggende Egne 34000 Mennesker. Sygdommen holdt ved i 5 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Nye Acecurense Indretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Londen, 29de October. Et Selskab har trukket sig sammen, hvis Hensigt gaaer derpaa ud, ved et Assecurance Compagnie ikke allene at sikre Jndvaanernes Eiendom mod alle Slags Tyverier og Huusindbrud, men endog at standse dette overhaandtagende Onde, omtrent ligesom vi allerede have Forsikringsanstalter mod Brand og Søeskade. Hvor, som paa denne Maade assecurerer, bliver Bedrageriet af Tyveriet igien erstattet; han er fri for alle Omkostninger ved Criminalproces; skulde han blive myrdet, saa saaer hans Enke eller Familie en aarlig Pension; Kan han selv eller en anden bevise, at han er bleven plyndret, saa bliver paa saadan en Angivelse udsat en Belønning af 5 Guineer og den samme Classe, en Opfindelse af Dievelen. Han kom til Bataar som aarlig betaler blot 5 Skilling, er i Tilfælde af en falsk Vexel eller Tyverier, dersom Tyven skulde blive greben, frie for alle Omkostninger af Fængsel og Proces. Der bliver fældet forskiellige Domme over denne Anstalt, og mange holde Entrepreneuren og deres Vedkommende, for Folk, der maa have megen Jndsigt og Øvelse i denne Sag. Men det er et Beviis paa, hvorvidt det allerede er kommet i London med Røverierne, og det er ikke at tvivle om at det kan være et Middel, til desto mere at afskrække Gaderøvere og Tyve, hvorved deres ulykkelige Handling bliver gjort dem desto vanskeligere. Selskabet har siste Søndag overleveret Kongen en Memorial, for at udbede sig Majestetens allerhøieste Beskyttelse. Gravskrift over en Barberer Stat Vandringsmand og skue; Her ligger en Mand som du. J Live han aldrig hvilke, Men daglig med skarpen Kniv tilte: At forstyrre hvad Naturen frembragte Til Skiæggets Prydelse, sort, rødt eller graae, Gak du og giør nu ligesaa Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
London, den 21de October. Regieringen har paa en 14 Dage seet sig tvungen til at arrettere 2 Personer, den ene fordi han ville givtes og den anden fordi han ikke ville givtes, og flygtede fra sit Fædreland for at undgaae en Formæhling, hvortil hans fornemme og maaskee rige Familie ville tvinge ham. Den første er den ommeldte gale Stione, en juridisk Student nogle og tredive Aar gammel, som endnu bestandig i sit Fængsel tilstaar sin heftige Kierlighed til den ældste Kongelige Prindeesse. J hans Brev til Dronningen skrev han iblandt andet: at han vilde være meget lykkelig, om han havde været af saa høi Fødsel at han med grundet Ret kunde have anholdt og Princessen; men da man ikke var selv Herre over at komme, Verden som man vilde, saa kunde det heller ikke regnes ham til nogen Skam, at han ikke er en Gren af Christenhedens første Familier. Det er et gammelt Ordsprog: At Ægteskaberne blive sluttede i Himmelen, og at de derfor ogsaa ere for Himmelens Regning a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Westphalen den 30de October. Da ved den Amsterdammer Skandses Jndtagelse, en Kanonkugle gik lige forbi Fyrsten af Anhalt Corhens Hoved tog Hertugen af Bronsvig sin Hat af, og sagde, at han strax skulde besvare dem denne Compliment med 3 Brigader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Haag, den 30te October. Rhingreven af Salm er efter nogle Dages Ophold i Grumbach reist til Lothringen, hvorhan har kjøbt sig et anseeligt Landgods i Egnen af Bar, som han har givet Navn af: la Folie hollandole (Hollands Daarlighed.) Leiden, 5te Noveber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Den ulykkelige Rhingreve af Salm, bespottes og beskiemmes nu baade af hans Venner og Finder, og Poeterne giøre ham udødelig paa følgende Maade: Hans Vorst, Verleider, Neerlands pestBeroerder vant Gemeenebest, En Schielm die met den 101. Lpd.; 200 vel, als met ORANlk Spot. Opstocker, maiter, niemands VrindMeinedige, diet geld verslindt. Doort Burgerzveet 200 zuur vergaard, le Rhyngreaf SAIM, van denged ontaard. Leibzig, den 2den November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
J hvormeget vi ellers, skriver en Leipziger, Tidende, giøre os til gode paa vore Kiempe skridt i alle Slags sund Fornuftes Opklaring, er det dog først i disse Dage følgende hendet sig; - Et Barn er her bleven døbt uden at mane den Urerne Aand af det; det var en Skræder, som lod døbe, og ikke vilde lade eller tillade den sædvanlige Formular; Han proresterede derimod, og Doctor og Pastor Rosenmyller fandt sig endelig deri. Men efter sine Tankker en anden vis ortodox Doctor, Theologi - - kunde ei finde sig deri og vilde aldeeles ikke lade sig betage den Magt og Ret at drive Diævle ud, Men maatte dog endelig lade Skræderen raade, der uden dette ei vilde lade sit Barn døbe, og provocerede denne Lærde til bedre Overbeviiselse, og tænkke meere overlæggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Bekiendtgiørelser. Kaage Hovedgaard, beliggende i Coldinghuus Amt 1 og tre fierdendeel Miil fra Weyle og 3 Miel fra Horsens, i en meget behagelig og frugthar Egn, agter Eieren at stile til offentlig Aucion Torsdagen den 20de Decbr. førstkommende, udi Hr. Giæstgiver, Winges Gaard i Weyle, Gaardens Hartkorn er : fri Hovedgaards Taxt 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb, Veyr=Mølle Skyld 4 Skpr. 1 Fdkr., ufri Hartkorn 3 Tdr. 3 Fdkr. HovedgaarBygninger, der alle ere af durable Bindingsværk, og indrettet til Beboelse for enhonet Familie, ere assecurerede i Kiøbstædernes Brand=Kasse for 1000 Rdlr. dens Agerland, er imellem 3 a 400 Tdr. Land, af Rug, Byg, Havre og Boghvede kan der faaes en 90 Tdr. aarlig, der avles 150 al 160 Læs Høe, Skoven, som er smuk og i opperlig Grøde, bestaaer af Eeg, Bøg, Elm og Ask, foruden en meere end overflødig Underskov, der kan gresses og foeres 60 a 70 Køer, 10 a 16 Bæster, foruden ungt Qvæg og Faar Paa det ufri Hartkorn er i Aarene 84 8, opført 2de nye Gaarde, hvoraf Fæsterne svare aarlig, foruden de Kongel. Skatter og Afgifter, 24 Rdlr., i Landgilde. 14ten Dage efter denne Bekiendtgiørelse faas Condtionerne til Eftersyn hos S. T. Hr. Lands tings Hører Rasmussen i Odense, hos S. T. Hr. Byefoged Carøe i Weyle og hos mig selv paa Laage. Gaarden kan og faaes under Haanden, naar Libhaberne behage i Tide at anmælde sig enten til ovenmelte Hr. Rasmussen i Odense eller og paa Laage hos Eieren. Peder Høyberg. Noruden ordentlig udstæd Procama bliver forrige, c) Forvalter ved Barreschou Bierre Herred Stiernholms Amt i Jylland, afgangne Jacob Buchals, hans Dødsfald, end videre herved bekiendtgjort til Efterretning for den, som enten maatte have Fordring eller være noget skyldig til hans Stervboe, eller i andre Maader maatte have noget at erindre i det efter ham begyndte Skifte paa Barretschou, at de da der behagentlig kunne møde eller møde lade til de i Loven ansatte Tider. Rosenvold pr. Weile, den 5te October 1787. P. Brøchner som committeret til dette Skiftes Holdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Skiftet efter afgangne Provstinde Margarethe Høyst marck, fød Suur, som her i Præsted ved Døden er afgangen, bliver foretaget og sluttet udi Præstegaarden sammesteds, Onsdagen den 5te December: næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvilket herved til alle vedkommendes Efterretning 3de Gange offentlig bekiedtgiøres. Piæsted Præstegaard den 29de October: 1787. C. Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-16
Provst i Holmanns Herred, og Sogne=Præst for Piæsted og Gaarslet. Chletræer, opælskedeel af Kierne, og siden med J bedste Sorter oculerede, ere, naar de betids bestelles, at bekommes i dette Efteraar, hos Albert Røne, Klokker til Michaelis Kirke her i Fridericia;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Tyrkiet, den 4de November. Deden 19de f. M. skal den Franske Ambassadeur, have erklæret Porten, at i nærværende Forfatning kunde Porten ikke giøre Regning paa Frankeriges bistand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Warschau, den 2den November. Grev Romanzow Generalfeldtmarschalfor den Russisk Keiserlige Armee, har erklæret, at om de Russiske Tropper, imedens Krigen, føres, komme til at opholde sig i Pohlen, skal Republikens Jndvaanere derved ingen Skade tilføies, men faae Betaling for alting, med rede Penge, og en god Disciplin skulde blive lagttaget. Men ved alle kritiske Anstalter forglemmer Joseph ikke de indvortes Anliggender. For nylig gav han Ordre, at fortfare med Kirke, Landsbye= og Skolehusenes Bygninger, fordi Religionscassen, af hvilken Omkostningerne udredes, have ingen Fællesskab med andre Stats casser. Der skal og en fast bestemt Kiød, Meel og Brød Taxt være bekiendtgjort i Residentzen, for at sette de Fattige i Sikkerhed mod Aag rernes Undertrykkelser. Omkostningerne ved den Østerrigske Krigsmagt i Fredstider blive anslagne til 210900, 100 Fl., og bortager følgelig nesten den 4de Deel af Jndkomsterne, som udgjøre 100 Millioner Gylden. Den aarlige Forbrugelse af Meel i de K. K. Lande skal aarlig beløbe sig til 45, 625000 Centner. Summen af myntede Penge siden Maria Theresig Regierings Tiltrædelse, bliver beregnet til 235 Mill.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
J Wien forbruges aarlig 300, 600 Favne Brænde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Amsterdam, den 15de November. Man forsikrer, at de Preussiske Tropper ønske at forlade vore Egne, formedelst de Ubehageligheder, som de af Vandet maa udstaae, og hvortil de ikke ere vandte. Der har og her hersket Sygdomme, som uden Tvivl kan tilskrives Egnens Fugtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Kirke Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Wien, den 6te November. Den Protestantiske Præst fra Bruun, Hr. Magister ikke, opholder sig for nærværende Tid i Presborg i den velgiørende Hensigt, efter erholden Tilladelse fra Monarken, at indsamle godgiørende Christnes Gaver for 14 protestantiske Meenigheder i Mæhren. Det fortiener at anmerkes, at en katolsk Handelsmand i den Wienerske Nyestad gjorde, da han havde faaet Efterretning om denne Jndsamling, Begyndelse til Bidraget med 50 Gylden, og har saaledes givet et ægte Exempel paa Tolorance, saavelsom en almindelig og paa ingen Religion Menneskekierlighedgrundet. Mange andre Katoliker have siden bidraget anseelig hertil. Paa lige Maade blev ogsaa for nylig i Presborg indsamlet til Beste for en katalsk Kirke i Jass, og der værende Protestantere have saa lider unddraget sig fra at bidrage til Jndsamlingen, at deres Beredvillighed meget mere offentlig fortiener at roses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Brandenborg, den 4de November. J alle Berlins Kirker, ere de under Gudstienesteen omgaaende Tavler afskaffede, som en for Andagten virkelig meget upassende Skik, og isteden derfor indsamles nu Almissen ved Kirkehøren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Lissabon, den 22de October. Dronningen har gjort sin Skriftefader til Stats=Secretair - en lykkelig Jndflydelse for Geistligheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Neapolis, den 2den November. Franciscanermunkenes Antal i Sicilien, har faaledes formerer sig, at Kongen har maattet befale: herefter ikke at tillade flere end 1800 endda et temmeligt Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Literarisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-11-23
Frankfurt, den 4de November. J Paris læses nu Hr. de Latudes Memoires med megen Begierlighed. Denne Mand; blev efter Madame Pompadours befaling, i 35 Aar indsperret, hvor han bestandig maatte ligge paa Straae uden Dekke ved Brød, og gaves af afskyelige Jnfecter, indtil han 1774 ved Baron de Breteuils Menneskekierlighed siksin Friehed med 400 Livers Pension.