JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Holland. Man er her temmelig sikker paa at Udkastet til en Forhøielse i Korn-Tolden vil paa nogle faa Modificationer nær, blive antaget især fordi dette antages at være det eneste Middel til at hæve Landmændenes Klager, uden at skade eller indskrænke Handelen for meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Spanien. Omendskjøndt man vel ikke saa ganske kan sætte Lid til Dronning-Regentinden Forsikkring i en Adresse til Nationen, om at alle stedfundne Tvistigheder, med Undtagelse af Striden med D. Carlos om Thronfølgen, vare hævede, saa er det dog vist, at dette Tidspunkt synes snart at være nær, da de fleste Juntaer have underkastet sig, og de øvrige tegne til at blive meere og meere tilbøielige dertil. Jblandt hines Tal er Central Juntaen i Anduar. Juntaen i Cadix har vel ikke opløst sig, men den har i en Adresse til Dronningen, lovet hende sin Bistand, og har til den Ende tilbagekaldt Forbudet, som den havde givet de Deputerede fra Provindsen, til at møde ved Cortes-Forsamlingen. Dronning-Regentindens Sag vinder mere og meere. Overalt gjøres store Opoffrelser for at bringe Penge og Tropper tilveie, til at bekæmpe Prætendenten. Blandt flere, have 36 Grander af Spanien tilbudt deres Formue og Person, til hiint Øiemed, og en stor Deel, tildeels af de fornemste Damer, have tilbudet sig at arbeide for Troppernes Beklædning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Jnden 6 Maaneder, haaber man i Madrid af Striden er endt. Den almindelige Bevæbning skrider rask frem. J Gallicien har en Junta organiseret sig i dette Øiemed, og Nationalgarden af Kartagena har tilbudt 3 Compagnier til at marschere mod Rebellerne, ligesom Juntaen i Cadix kuns synes at vedblive, for at hielpe til den almindelige Bevæbning. Fra Catalonien skulle Deputerede være ankomne, kuns for at forlange Anførere og Vaaben, da de i saa Fald selv vilde skaffe sig af med Carlisterne. De Frivilliges Lyst til at komme i Feldten med Britterne, er saa stor, at da General Jaurequi tog endeel af dem med til Bilbao opfyldte de Luften med Fryderaab. Ved deres Afmarsch fra St. Sebastian, er denne Stad imidlertid bleven beleiret af Carlisterne, der have besat hele Omegnen, og tvunget Besætningen til at trække sig ud af Fortet St. Bartolome, og kaste sig ind i Staden. Vicekongen af Navarra, skal ved et Udfald være faldet i et Baghold, og saaret. Carlisterne mangle forøvrigt Vaaben for det udskrevne Mandskab, hvoriblandt der gives mange Deserteurer, og stor Uenighed hersker blandt Prætendentens Omgivelser. Jmidlertid omtales fremdeles et stort Foretagende, som D. Carlos agter at udføre, rimeligviis mod Burgos; i hvilken Anledning Generalerne for Regentindens Tropper ruste sig, for at kunne møde ham, og agte at trække et stort Corps sammen ved Durange. Ved Barcellona blive Carlisterne forfulgte i alle Retninger, og skal Grev d'Epanas og flere andre Chefers Fængsling, have nedslaaet dem endeel. Af Baskerne, have en stor Deel villet udvandre til Syd=Amerika, hvorved Carlisternes Rækker vilde være smeltet sammen, men, skjøndt man ikke skulde troe det, have de spanske Øvrigheder i Bayonne og Bordeaux, nægtet dem Pas til en saadan Udvandring, under det Foregivende, at man ikke ønskede at see Halvøens Befolkning formindsket ved nogen Slags Udvandring, og de ere saaledes bleven tvunget til at vende tilbage til Prætendenten. J Madrid skulle officielle Efterretninger være indløbne og 3000 Portugiseres Jndmarsch i Spanien, hvor de over Valladolid blive sendte til Burgos. Paa Børsen i Paris vilde man den 29 Octbr. vide, at Gen. Jturalde var med 25 Officerer af den carlistiske Hær, gaaet over til Dronningens Hær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Udenlandske Efterretninger. Prvindsialstænderne i Roeskilde. J Mødet d. 21 Octbr., (69 Medlemmer foredrog Etatsraad Treschow et Forslag om en nærmere Bestemmelse af Arvefølgen i Henseende til Selveier Bøndergaarde. Til Committeens Medlemmer bleve i Mødet d. 22 Octbr. udvalgte: Professor Bang, Cancellieraad Haastrup, Kammerraad Drewsen, Justitsraad Salicath og Proprietair Tutein. Dernæst fremkom Lieutenant Rasch med et Andragende betræffende Jndførelse af eensartet Korn maal paa Bornholm, og om Skatteqvitteringsbøgernes Førelse sammesteds. Committeens Medlemmer, ere: Procurator Markmann, Secretair Algreen-Ussing og Etatsraad Steenfeldt. Grev Holstein foredrog derpaa et Forslag, som gik ud paa, at de Communal=Anliggender, som hidtil have været betroede enten til Amtmændene alene, eller til den i Forening med Amts-Fattigdirectionerne, fremtidigen skulde overdrages Amtmanden, i Forening med et Amts-Communeraad. Committeens Medlemmer ere: Provst Birch, Kammerh. Castenskjold, Proprietair Neergaard, Kammerh. Rosenørn Lehn og Etatsraad Treschow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
J Mødet d. 24 Octbr., foredrog Provst Birket Forslag angaaende, at Stænderne vilde understøtte en Petition til Hs. Maj. om, at det Skyld sætnings-Arbeide, som er foretaget med Hensyn til en ny Matriculs Jndførelse, maatte foranstaltes fortsat, og saaledes den nye Matriculs Jndførelse blive fremskyndet. Til Committeens Medlemmer valgtes: Proprietair Wilhelm, Proprietair Langkilde, Grev Holstein, Sognefoged Hans Christensen, Birkedommer Riber, Kammerh. Juel og Grev Moltke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
J Mødet d. 26 Octbr., forelagde Secretair, Algreen-Ussing Forsamlingen et Andragende fra Directionen for Bryghuset ved Langebroe i Kjøbenhavn, hvori samme, paa Jnteressenternes Vegne, anholder om, at een af den Committee, der har været nedsat til at paakiende de Jndsigelser der fremkomme imod de i Kbhvn, fremlagte Valglister, afsagt Kiendelse, hvorved bemeldte Jnteressentskab er bleven frakiendt Valgret og Valgbarhed, maatte af Stændernes Forsamling blive prøvet, og endeligen afgjort i Overeensstemmelse med Frd. af 15 Mai 1834 § 66. Sagen blev overgivet til en Committee, hvis Medlemmer ere: Procurator Haagen, Etatsraad Treschow og Justitsraad Salicath. Derefter foredrog samme Proponent et Andragende fra Oldermanden og Bisidderne for Tøi- og Bomuldsvæver=Lauget i Kbhvn, hvori de anholde om, at den ved Frd. af 2 April 1814, paabudne Afgift af toldstempelpligtige Manufacturvarer, 30 pCt. af Auctionsbeløbet, maatte regnes af den Vurdering, som derpaa sættes af kyndige Mænd, eller forsaavidt dette ei maatte ansees tilraadeligt, at da Tolden maatte beregnes efter Varernes effective Vægt m.m. Andragendet er overgivet tilden til Toldtariffens Bedømmelse nedsatte Committee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
J Anledning af Udkastet til en Placat om Forhøielse af den, Birkedommerne paa de kongl. Godser, ved Frd. af 4 Novbr. 1720 tillagte, Godtgjørelse af 2 Skill. pr. Td. Hartkorn, istedetfor Dommerkorn (. d. T. Nr. 82), indgav den i nærværende Sag nedsatte Committee den 14 Octbr. sin Beretning, som gik ud paa, at den Jntet havde at erindre mod det forelagte Udkast, hvorefter Forhøielsen, skulde fastsættes til 4 Skill. pr. Td. Hartkorn i alle Jurisdictioner, paa hvilke ovennævnte Frd, er anvendelig, i det Committeen blot tilføiede, at selve Udkastets Udtryk vise, at samme ei kan blive anvendelig paa de enkelte Steder, hvor der ere specielle Bestemmelser for, at den kongl. Birkedommer oppebærer Dommerkorn in natura, istedetfor den i Udkastet omhandlede Penge-Refusion. Efterat denne Committees Beretning af sammes Referent, Etatsraad Steenfeldt, var oplæst i Forsamlingens Møde den 21 Octbr., bleve flere Spørgsmaale, denne Gjenstand betræffende, omhandlede i Forsamlingen. Det blev saaledes yttret: 1) af Justitsraad Salicath, at Refusionen for Dommerkornet rigtigst blev oppebaaren af Amtstuerne, og af disse udbetalt til Dommerne; 2) af flere Medlemmer, at det var ønskeligt, at Dommer kornet ei længer maatte blive ydet in natura, men erlagt med Penge, enten efter Capitelstaxten, eller som en Afgift af Hartkornet, og af et Medlem, at der med Hensyn til gode Dommerembeder kunde være Anledning til, ved indtræffende Vacance, at lade den hele Afgift af Dommerkorn eller Penge i sammes Sted, bortfalde, hvorimod denne Dommernes Jndtægt, hvor Embederne vare ringere og ei kunde undvære samme, burde udredes af Justitsfondet, som af sit Overskud allerede skal have opsamlet en Capital af 400,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Med Hensyn til at den kongl. Commissair og flere Medlemmer ved dette sidste Forslag bemærkede, at Underdommerne ikke i det Hele taget vare saa godt aflagte, at det kunde være tilraadeligt at fratage dem den nævnte Jndtægt, at det var ønskeligere, om Sportlerne, ved en Forhøielse i den faste Løn, kunde nedsættes, at Justitsfondet har en anden Bestemmelse og betydelige Byrder ved Udredelsen af fornødne og passende Tillæg til adskillige Embedsmænds faste Gager, og endeligen, at Justitsfondets Jndtægter, der fornemmeligen bestaae af en vis Qvotadeel af Sportlerne, ville aftage, dersom en Lettelse i Sportlerne blev bevilget, fandt det Medlem, der havde bragt Sagen paa Bane, ingen Anledning til, under Sagens endelige Forhandling, at gjøre nogen bestemt Motion i saa Henseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Under Sagens endelige Forhandling den 23 Octbr., erklærede Forsamlingens Pluralitet, efter Afstemning, sig imod Justitsraad Salicaths Amendement (Nr. 11) paa Grund af adskillige af den kongl. Commissair og flere Medlemmer gjorte Erindringer. om, at den foreslaaede Maade at oppebære denne ringe Jndtægt paa, ikke kunden tjene til at opretholde Dommernes Værdighed, saalænge de dog alligevel selv maa oppebære Deres i Retsportler, bestaaende Hovedindtægter, at den bestemte Penge afgifts umiddelbare Modtagelse af Dommerne, er mindre betænkelig, end Afgiftens Oppebørsel i Korn, at den foreslaaede Jucassation, som dog i al Fald ikke kunde paalægges Amtstuerne for Fæsternes Vedkommende, vilde forøge Amtsforvalternes allerede byrdefulde Forretninger, og bringe dem i et mindre passende Regnskabs=Forhold til Dommerne m. m. Derimod bifaldt Pluraliteten, at det af Professor Bang proponerede Tillæg (Nr. 2) blev optaget i Committeens Betænkning, af Grunde, henledede deels fra de med Oppebørselen in natura forbundne Misligheder, deels fra den med Dommernes Værdighed mindre passende Maade, hvorpaa Modtagelsen skeer, naar han ved Eftermaaling skal forvisse sig om han har faaet formeget eller forlidet. Jøvrigt bifaldt Forsamlingen Committeens Beretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Den 30 Octbr. oplæste Committeens Referent, Etatsraad Steenfeldt, Conceptet til Forsamlingens Betænkning over ovenstaaende Udkast, i hvilket Concept det blandt andet hedder: Efterat denne Sag har været Gjenstand for en dertil udnævnt Committee, og senere for den hele Forsamlings Overveielse, have vi Jntet mod det forelagte Lov=Udkast funder at erindre, og indstille derfor allerunderdanigst, at en Placat i Overeensstemmelse dermed maatte enmanere, samt om og hvorvidt der maatte være tilstrækkelig Anledning til at forandre Dommerkornet i de Jurisdictioner, hvor det lin natura ydes denne i det Hele ubetydelige Natur=Præstation, til en Præstation i Penge. Forsamlingen billigede eenstemmigen den forelæste Concept, og blev altsaa dens Betænkning af given i Overeensstemmelse hermed. (Stænd. Tid. Fortsættes i næste No.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Efterretninger af blandet Jndhold. Man har i Kjøbenhavn faaet Efterretning fra Upernavik paa Grønland. Skibet Freden, Capt. Svendsen, er kommet derfra. Den sidste Vinter havde været meget stræng. Den 9 Novbr. 1834 havde man seet Solen sidste Gang for d. A. og den lange Nat varede ved til 10 Febr. 1835, da Solens første Straaler tittede over Fjeldene. Aldeles mørk Nat var der fra 1 Decbr. til 20 Jan. Kulden steg til 300 og derover. Præsten Østergaard og hans Familie maatte krybe ind i en grønlandsk Jordhytte, og der bjerge Livet ved en Spæk Lampe; thi hvert Øieblik kunde man frygte for Bjørnebesøg. Endnu den 11 Julii var der kun 2 Varme i Solen. Ved Skibets Afgang var den nye Vinter allerede begyndt i Grønland. Den 3 Sept. var Jsen der saa tyk, at den kunde bære, og Sneen laae en halv Alen høit. Der har saaledes i Aar slet ikke været Sommer i det nordlige Grønland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Ved at opkaste en Skielgrøft igjennem en Tørvemose imellem Haraldskjærs Kobberfabrik og Rub Mark i Skibet Sogn (Veile Egnen, stødte Arbeiderne den 20 Octbr. paa et særdeles mærkeligt, næsten mumieagtigt Lig, der i 1 1/2 Alens Dybde var fastnaglet i Dyndet med Pæle og Stænger, som kjendeligen vare dannede til dette Brug. Liget er af Middelstørrelse, vel proportioneret, sorte brunt af Fave, Huden næsten læderagtig af Farve, formodentlig en Følge af det jernholdige Mosevand, hvori samme har ligget. Kjønsdelene og Brysterne, kjendtes tydeligen for qvindelige; ifølge Tændernes Beskaffenhed, har den Afdøde været en midaldrende Person. Ved Liget forefandtes tillige Levningerne af nogle Klædningsstykker, efter Forlydende af Skind Ved den samme Dag af Øvrigheden anstillede Undersøgelse, kom man til det Resultat, at Liget af denne aldeles ukjendelige og i Omegnen aldrig savnede Person, som uden al Tvivl paa en voldsom Maade er kommen af Dage, vist i mange Aar har ligget paa Stedet, da Grøften, hvori det fandtes, var aldeles tilgroet og i en lang Aarrække ikke havde været oprendset. Liget er indlagt paa Veile Sygehuus's Ligstue, og Redacteuren af Veile Avis lover ufortøvet at meddele mueligen indløbende nærmere Oplysninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Ved en i denne Tid afholdt Auction efter en gammel Forvalter i Egnen af Frederikshavn, solgtes omtrent 5000 Kobberstykker og Rudera af hans i sin Tid af 4000 Bind bestaaende, Bibliothek, som udbragtes til 200 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Efter Aarhuus Avis er Director Boligen i Sorøe, som faa Aar tilbage beboedes af nuværende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Geheime-Statsminister v. Stemann, iaar nedreven, for fra ny at opbygges, hvilket efter Forlydende skal koste 30,000 Rbd. nu Jfølge allerh. Resol. af 26 Novbr. d. A. skal paa den nu fuldstændige Hoved Landeveis Strækning gjennem Lolland og Falster, ikke anbringes Bomme til Oppebørsel af den sædvanlige Passage Afgift, hvorimod de, som fra 1 Jan. 1836 benytte Befordringsvæsenets Heste og Vogne, skulle erlægge Chaussee-Penge, som skulle tilflyde den kongl. Veikasse og afkræves Vedkommende af Befordringsvæsenets Betiente. Forøvrigt maae Passagepenge for Lolland og Falster indtil videre bortfalde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Den her i Nykjøbing paa Falster, sidst afholdte Landmilice-Session, afgav et ikke umærkeligt Exempel paa en Undtagelse fra den ellers i den værnepligtige Stand, herskende Ulyst til Militairtjenesteen, idet en Reserve, som havde trukket Frilod, huopfordret udbad sig at maatte blive ansat ved Lansenererne, og om Tilladelse til at bortgive sit Frilod til en Anden. Da dette af Sessionen blev ham tilladt, skjænkede han det, uden ringeste Godtgjørelse, til en ham uvedkommende Person, der allerede havde trukket sig til Soldat. Jøvrigt gjorde hans Vilkaar ham det ikke til en Nødvendighed, at hengive sig tit Militairtjenesten, som sidste Tilflugt, saa at man maa troe, at den reneste Lyst til at føre Værget for Fædrelandet, har besselet ham, og fremkaldt hans høihjertede Beslutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Med den imellem Kiel og Neumünster kjørende Diligence, der om Aftenen den 22 Octbr. var afgaaet uden Passagerer, hændtes det Ulykkestilfælde, at man om Natten fandt Kudsken død under den væltede Vogn, som med brækket Stang, laae i Chausseegrøften. Hestene stode rolige ved den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Hermed et Følgeblad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Følgeblad. u Wollands Valsters Stifts Widende No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Jndsendt. Ved at læse Beretningen i Lollands-Falsters Stiftstidende, Nr. 87, om den Ødelæggelse, Stormen den 8de og 9de August har anrettet paa Korn Afgrøden, have nogle bemærkninger, hvad Falster angaaer, paatrængt sig mig, som jeg har troet bør meddeles Avisens Læsere. 1. Det er langt fra at der overalt blev optage Syns- og Taxations=Forretninger over Skaden: Det var kuns deels de meest Skadelidte deels de mindre Beskedne, der meldte sig hos Øvrigheden og saadant Syn. J Øslev og Eskildstrup Sogne f. Ex., hvor dog ogsaa Mange tabte meer eller mindre, blev ingen saadan SynsForretning holdt; Jeg veed, at een Mand, hvis Avling er lig 2 1/2 Bondegaardes, tabte, alen paa sin Hvedemark, efter rimelig Beregning 80 Tdr., foruden ikke Ubetydeligt paa sin Rug men han leed og tang; Meldte sig en Enkelt, som ikke ansaaes for Trængende, blev han, som billigt var, afviist. Ved Tærskningen er det og befundet, at Tabet var større, end endog de Kyndigste antoge medens Sæden stod paa Roden. Man kan efter min Formening, som stemmer med Fleres, antage, at neppe 1/4 eller 1/2 Deel af den lidte Skade er bleven taxeret, og at Landmandens Tab, alene paa Falster, kan anslaaes til henimod 10,000 Tdr. Korn, eller, efter den satte Vurdering, til 30,000 Rbd. eller derover. Men desuagtet kan man ingenlunde uden betydelig Jndskrænkning, og kuns forsaavidt nogle saa meget Uheldige angaaer, sige, at denne Storm tilintetgjorde Landmandens skjønneste Udsigter til en rig Høst dette vilde være ubillig Klage og røbe Uskjønsomhed mod den guddom melige Godhed. Naar det antages, hvad Tiende Akkorder stadfæste, at en falstersk Bondegaard producerer 200 Tdr. Korn i et almindeligt Aar, kan hele Falsters Kornproduction anslaaes til 300,000 Tdr. Korn, og Tabet ved Stormen er saaledes, endog efter min fem Gange forhøiede Beregning, kuns 1/2 Deel. Der tabes vist oft ved den falsterske Høstemaade 3 a 4 Gange saameget; thi det er ei sjeldent, at det sees, at der er spildt mere end Udsæden. Dette Aars ringe Høst (thi ringe var Høsten hos Mange) kan langt fra ikke alene tilskrives Stormen; men har tildeels ganske andre Aarsager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Med disse bemærkninger har jeg vel havt til Hensigt at berigtige, men ikke at kritisere (i Betydning af dadle) Udgiverens Annonce. Det er naturligt, at jeg fra mit Standpunkt kan see den Sag bedre og opmærksommere har fæstet Øiet derpaa. Allermindst har jeg villet modsige den sørgelige Sandhed, at ogsaa her var Stormen ødelæggende for Manges Velfærd. Men i det Hele maa Beboerne af det lille, af Gud saa rigeligt velsignede, Falster skatte sig lykkelige og takke Gud, at de ikke lede mere; medens vi med Deeltagelse henvende Øiet til de mindre Øer her i Stiftet og til det kjære Jylland, hvor, især paa Vesterkanten, Ødelæggelsen var saa frygtelig. Ønslev den 4de Novbr. 1835. C. F. Hansen. Med ovenstaaende Bemærkninger har Jndsenderen altsaa havt til Hensigt at berigtige Anmeldelsen i dette Blads Nr. 87, af Størrelsen af den Skade, Stormen den 8de og 9de Aug. f. A., anrettede paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift, Skadeen vurderet til Penge efter de Syns- og Taxationsforretninger, som i denne Anledning ere afholdte. Forsaavidt Beregningen grunder sig paa disse authentiske Documenter, er den rigtig, og kun til disse have vi henholdt os, idet vi meddele Resultatet saaledes som det er os overleveret. Jøvrigt ville vi meget gjerne troe, at Tabet i Virkeligheden er meget større end det i Anmeldelsen anførte, men finde det altformeget stridende mod den almindelige Mening, og Jndsenderens egne Beregninger, naar han desuagtet antager, at Landmanden i Aar ikke er at beklage, eller tør beklage sig, uden at paadrage sig Bebreidelse for at gaae i rette med Forsynets Styrelse, Klagen over de Ødelæggelser Uveiret anrettede der, hvor Omstændighederne aabnede det et ubehindret Spillerum, er for almindelig, og Ødelæggelserne selv vare for iøinefaldende, til at man ikke med Foie kan paastaae, at Landmanden paa disse Steder, i faa Øieblikke saae sine skjønneste Udsigter til en rigelig Høst, tilintetgjorte. Have andre medvirkende Aarsager bidraget til at nedsætte Aarets Høst under det Middelmaadige, er det saameget desto værre, men vi formene ikke desto mindre, at hiin Naturbegivenhed i mange Egne havde den væsentligste Andeel der. Naar Tabet, af Jndsenderen endeligen beregnes til 3/2 Deel, kan det i al Fald kun værer igtigt reparteret paa samtlige Producenter men ikke fordeelt paa de Skadelidte alene. Med Hensyn til disse, som vi alene have for Øie, og efter det af Jndsenderen selv anførte Exempel, er det langt større, og er den Mand, der paa halvanden Gaards Avling, har mistet 80 Tdr. Hvede, og de Mange - ikke nogle faar, som Jndsenderen siger, – der ere i samme Tilfælde som han, ikke høiligen at beklage, Er det uden Grund, at disse, naar de dertil sidde i trykkende Omstændigheder, ønske Moderation i Aarets Byrder, Er det ikke ubilligt mod de Hundreder, der i dette Øieblik allerunderdanigst have ansøgt derom, – at overlevere til Publikum en Skildring af Landets Tilstand, hvorefter man skulde troe, at Skaden i Grunden ikke er af den Betydenhed, at den er Værd at omtale, V. skjønne ikke rettere, end at det forholder sig saa; men overlader forøvrigt Besvarelsen deraf til den Kyndigere, eller til Tiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Kjøbenhavns Børscours den 6 Novbr. 1835. Hamborg 2 M. - a vista 203 1/2. - Species 204. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 3 3/4 s. Kongl. Obligationer, uden Renter i Bco. 88 1/2 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 91.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Ledige Embeder. under det danske Cancellie: Byeskriver-Embedet i Hasle, samt Herreds= og Birkeskriver-Embedet i NørreHerred og Hammershuus Birk paa Bornholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
under Rentekammeret: Den Gottorpske OverførsterTjeneste i det slesvigske Først- og Jagt-Destrict.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Befordring og Afgang. under det danske Cancellie: Den 21 Octbr. er forhenværende Sognepræst for Eibye og Dalbye Menigheder i Siellands Stift, P. N. Kall, beskikket til Sognepræst for Søllerød Menighed i samme Stift; hidtilværende ovdineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hjørring, N. Mülller, til Sognepræst for Østerbrønderslev og Hallund Menighed i Aalborg Stift; Cand. Theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Kolding, J. Lund, til Sognepræst for Marie Magdalene og Koed Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. Theol. C. Friis, til Sognepræst for Sønder= og Nørre-Onsild Menigheder i samme Stift; samme Dato er meddeelt allerhøieste Confirmation paa Kaldsbrev for Cand. Theol. A. Johnsen, som Sognepræst for Breidebolstad og Narføre Menigheder i Snefellnæs Syssel inden Vester=Amtet paa Island. Den 23de, forhenværende Byeskriver i Hasle, samt Herreds- og Birkeskriver i Nørre-Herred og Hammershuus Birk paa Bornholm, Krigsraad J. A. Garde, beskikket til Byefoged Rønne og Herredsfoged i Vester-Herred sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
under Generalpostdirectionen: Den 23 Septbr. er demitteret, Lieutenant ved Hs. Maj. Kongens eget Regiment Forstærkning Batailloner, O. B. Prem, beskikkit til Postfører paa Routen mellem Hamborg og Kolding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Bekjendtgjørelser. Nykjøbing. Nye Vinter=Kaskjetter, Pelleriner, korte og lange Bog, Muffer, Frakke=Kraver, Handsker, SælskindsStøvler etc. faaes hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Ved Kjøbmand Engberg i Maribo er at bekomme tilkjøbs en ganske ny ubrugt Kobber Brændeviins=Pande med Hat, af 8 Tønders Størrelse, foruden Hatten, vog 58 Lpd. 14 Pd. Maribo den 1 Novbr. 1835. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Da Hr. Byefoged Valentin har overtaget at indfordre al min tilgodehavende Boggjeld, saa anmodes Alle, som jeg har staaet i Handelsforbindelse med, behageligst vilde til Mortensdag dette Aar, betale til Hr. Byefogden deres Regning. Derimod, hvem som har Regningskrav paa mig, bedes behageligst at henvende dem directe til mig selv. Engberg. Maribo den 1 Novbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveierhuusmand Jens Christian Nagel af Weirøe, under Feiøe Birk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Feiøe den 25 Octbr. 1835. Petersen.