JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Jnsdagen den 11te Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg, ved Auction 2den Gang opbudet til Salg : Huset No. 297 i Pedermadsensgang, Kiøbmager=Qvarteer der i Staden. Tredie samt sidste Auction, hvorved Eiendommen absolut sælges, afholdes Onsdagen den 25de Juli førstkommende, ligeledes om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. For Eiendommen, der er assureret for 6400 Rbd. Sølv, og vurderet for 5500 Rbd. Sølv, er ved første Auction buden 3550 Rbd. Sølv. Af Kiøbesummen skal der ikkun udredes 200 Rbd. strax og Resten kan med ringe aarligt Afdrag blive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne, Vurderings Forretningen og Huus=Documenterne, ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Meldola, boende i Læderstrædet No. 36. følge Beslutning under Skiftet efter afgangne Peder Hansen og lige J ledes afdøde Hustrue Maren Jensdatter af Sipperup, bliver det Stervboet efter fornævnte Afdøde tilhørende Arvefæste Huus med Jordlod under det Kongelige Universitets Gods, paa fornævnte Sipperups Byes Mark i Søndersted Sogn, Holbeks Amt, opbuden til Bortsalg ved en enest Auction, som, efter Auctions-Directeurens Bestemmelse, afholdes paa Sted, selv, Tirsdagen den 10de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. Det bemærkes: at Huset bestaaer af 9 Fag, at Jordlodden indeholder et geometrisk Areal af 5 1/2 Tdr. Land, og at i disse er nedlagt 9 Skpr. Rug, 2 Skpr. Byg, 7 Skpr. Havre og 3 Tdr. Kartofler. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Meerløse og Tudse Herreders-Contoir paa Dorthealvst, saavelsom hos Undertegnede. Samme Dag bortsælges tillige Stervboets tørlige Eiendele, hvoriblandt en Bilægger Kakkelovn, endeel Gangklæder, Senge og Sengklæder, Linned en Maltqværn, en Væv, 2 Køer, en Qvie, m. fl. Kreature, med Credit til Mikkelsdag dette Aar. Hvilket herved bekiendtgiøres. Ringsted, den 24de Juni 1832. T. L. Grunet.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Ifølge passeret Execution og Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den Knud Pedersen tilhørende Parcel Litr. A. a Gaarden No. 15 i Trælsse Bye, Skiælbye Sogn, med Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 Alb., og tilhørende Bygninger samt den paa Jorderne staaende Sæd, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 21de Juli samt 4de og 18de August d. A., hver Dags Middag Kl. 12 De 2 første Auctioner afholdes paa Nestved Raadstue og den sidste Auction paa selve Parcellen, som agten bortsolgt: Hvilket herved bekiendtgiøres, saavel til Liebhavernes, som Pantecredito, ternes Efterretning. Nestved, den 26de Juni 1832. M. S. Schønheydet.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Stærning. Nicolai Ditlev Amund Ræder Overanditeur, Borgemester og Bye de foged, samt Bye- og Raadstueskriver i Horsens; Giør vitterligt, at efter Begiæring af afgangne Claus Cortsens Enke, Anne Cathrine Harboe, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de Marts 1832, Jhændehaveren af en af hendes første Mand, afgangne Skipper Johannes Nielsen, den 13de Juni 181, til Sognefoged og Gaardmand Niels Jensen i Ølsted udstædt Panteobligation, stor 1000 Rd. D. C., omskreven den 20de Juni 1813 til 350 Rbd. Sølv, mod 2den Prioritet i Gaarden No. 195 og 196 i Fugholmsgaden her i Byen, tinglæst den 3de Januar 1822, at møde for Byetingsretten, som holdes paa Horsens Raadhuus den første Tirsdag i October Maaned 1833. for der og da med bemeldte Obligation at fremkomme, og sin lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da Citantinden i modsat Fald, overeensstemmende med Bevillingen, vil paastaae og forvente berørte Obligation aldeles mortificeret. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Horsens, den 18de Juni 1832. Rædet. (L. S.) Rads Rod, Kongelig Majestæts Landvæsens-Commissair i Wiborg Amt, V. Herredsfoged og Skriver i Middelsom og Sønderlyng Herreder; Giør vitterligt: at for mig haver Procurator Holm for Mammen Byes Gaardmænd andraget, hvorledes dem under 25de Mai d. A. er forundt allernaadigst Bevilling til, ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Wiborg Stiftsavis og den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, at maatte indkalde den eller dem, som maatte have ihænde en af Ole Aadsgaard og Niels Johnsen paa egne og øvrige Mammen Boes Gaardmænds Vegne til Huusmand Laurs Pedersen Skaun i Winkel under 19de Februar 180 udstædt og den 26de f. M. tinglæst Panteobligation, stor 135 Rd. D. C.,med 1ste Prioritet i et Huus paa Mammen Byes Mark med Hartkorn i Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb., til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og at saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulle melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom, samt hvorledes de nu attraae denne Mortificationssag paatalt. Thi indstævnes, i Henhold til Forestaaende, herved den eller dem, som maatte være Jhændehaver af forbemeldte Panteobligation, til at møde for Middelsom og Sønderlyng Herreders Ret paa Wiborg Raadstue den første Torsdag i October Maaned 1833, for der og da i foranførte Anledning at modtage Saggivelse og Rettens Mortificationsdom, Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Middelsom og Sønderlyng Hetteds Fogderie, Wiborg, den 1de Juni Rod.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
proclama. ved Proclama, som bliver læst i Overretten og ved Nyekiøbing Byetings Bret, ere Creditorerne i Stervboet efter Hedevig Narie Storch, født From, som først var givt med Slagter Bloch i Nyested og siden med Slagter Storch i Saxkiøbing, indkaldede, sub poena præclusi 6 perpetui silentii, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 23de Juni 1832. Møller. Henhold til udstædte Proclamata, som ere læste ved Underretten og læses ved Overretten, indkaldes herved endvidere med 12 Ugers Varsel, de som have noget Krav paa Stervboerne efter a) Afgangne Skytte Mads Mortensen af Hyllehuset, d) huusmand og Bødker Morten Madsen og Hustrue Maren Hansdatter af Calløe, c. Gaardmand Hans Christiansen Pottemager og Kon a. Ane Jørgensdatter af Calløe, og Gjertrud Larsdatter af Wixnæs, der var gaardbrugende Enke efter forhen afdøde Erik Olsen samme steds, at anmelde og bevise deres Fordringer for Baroniet Guldborglands Skifteret. Omebogaard, den 7de Juni 1832. M. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Ved Proclama af 13de dennes, som læses inden vedkommende Retten, ere de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Eieren af Aunbøllegaard Johan Vird, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, hvilket herved bekiendtgiøres. Fuglse Herreds=Contoir i Rødbye, den 21de Juni 1832. Ibsen.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 27 - 1832 J 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Justitsraad og Birkedommer Christian Olsen Rimestad og efterlevende Enke, Frue Anne Wilhelmine Rimestad, født Richter, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 25de Juni 1832. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Creditorerne i Stervboerne efter : Afdøde Huusmand Peder Andersen Lund i Vesterboe, og Huusmand Jørgen Blaks Enke, Karen Rasmusdatter i Uttersløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 21de Juni 1832. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter1) Huusmand Morten Jørgensen Kalløe af Knudskov; 2) Maren Olesdatter, forhen afdøde Gaardfæster Jacob Pedersens Enke af Knudsbye : 3) Huusmand Hans Pedersen af Pløieskoven, og 4) Christiane Jacobsdatter, forhen afdøde Gaardfæster Rasmus Nielsens Enke i Over Windinge, bliver herved indvarslet til inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter for Rosenfeldts Gods. Rosenfeldt, den 8de Juni 1832. Sørensen.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Freditorerne i Stervboet efter den i St. Jørgens Hospital under Baronier, I Lehn, afdøde Karen Haurum Bredsdorff, født Myhre, Enke efter Landmaaler Bredsdorff, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Hvidkilde, den 3de Juni 1832. J. W. Tornøe.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Rettelse. 115de og 16de Linie i Avertimentet den 21de og 25de Juni, Examen Artiun ang, læses: Dimittenden, i Stedet for Demittenten. Trykfeil i No. 152, 1ste Spalte: at sende den læs, at sende dem. - 2den Spalte: Hovedet lagt imellem Bagbenene, læs: Hovedet lagt imellem Benene. (Naturligviis staaer denne Absurditet ikke i det af mig sendte, meget læselige, Mannskript.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
M. F. 58326307.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
London, den 22de Junii. Et Attentat paa vor Konges Person, som til Held ingen farlige Følger har havt, opvakte i disse Dage almindelig Bestyrtelse. Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, havde den 19de d. M. begivet sig til Ascot, for at bivaane Hestevæddeløbet. Efterat det første Væddeløb var forbi, stod Kongen, i Samtale med sin Familie, ved et Vindue, da en Riding, i lurvede Matrosklæder og med et Træebeen, pludselig kastede en stor Steen efter Kongen, og sigtede saa godt, at han traf Høistsamme paa Panden, over Randen paa Hatten, som Monarchen lykkeligviis havde paa Hovedet. Kongen blev saa bedøvet, at han traadte et Par Skridt tilbage fra Vinduet, med det Udraab: "Min Gud! Jeg et truffen!" J samme Øjes blik kastede Matrosen en anden Steen efter Kongen, men denne traf Vindueskarmen, og faldt ned paa Gulvet. Lord Frederik Flyclarence, der stod tætved sin Kongelige Fader (dlose to his Royal Parent), tog ham ved Haanden, førte ham til en Stol, og spurgde ham med den største Ængstelighed, om han var saaret? Hs. M. Dronningen, Kongens Datter, Lady Erol, og alle Tilstædeværende vare i høieste Grad bestyrtede, men H. M. beroeligede dem snart. Høistsamme tog sin Hat af, og erklærede smilende, i det han regede paa det Sted, som Stenen traf, at han ikke var bleven saaret. Saaledes havde Forsynet beskjærmet Kongen for Følger af hiin Udaad, der kunde være blevne høist farlige. Da Overraskelsens første Øieblik var forbi, modtog Hs. Majestæt de hjerteligste Lykønskninger af Dronningen og de Omstaaende; men Lady Exrol brast i Taarer, og blev ikkun med Møje overtydet om, at ingen Fare var at frygte. Jmidlertid var den sammenstimlede Folkeskare i den heftigste Bevægelse. Forbryderen havde neppe kastet Stenene, hvilket var et Øjebliks Sag, før han blev greben af en Mand, som under Forhøret oplystes at være Søecapitain Smith, boende i Windsor, og af en anden Mand, Hr. Turner. Politiet ilede dem til Hielp og førte den Paagrebne, der ingen Modstand gjorde, ind i Rettens Værelse.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Efterretningen om denne skrækkelige Tildragelse udbredtes hurtigen. En talrig Menneskehob samledes udenfor det Vindue, hvor Kongen havde staaet, og erkyndigede sig om hans Befindende. Midt under denne Forvirring reiste Kongen sig efter nogle Magters Forløb og fra Stolen, og viste sig atter ved Vinduet; Alle uddøde i et lydeligt Jubelraab, da de saae Kongen. Hs. Majestæt var rørt indtil Taarer over denne naturlige og loyale følelse, som hans Undersaatter udtrykte. Af Forhøret over Misgierningsmanden erfaredes, at han hedder Dennis Collins, er født i Cork, 57 Aar gammel, og længe har været i Britisk Søetjeneste. Sit ene Been mistede han ombord paa Krigskibet Atalanta; herefter var han optagen i Greenwich Hospital, hvor han blev 18 Maaneder, indtil han i Decbr. f. A., formedelst slet Opførsel, blev jaget derfra uden mindste Understyttelse. Hans Supplik til Admiralitetet var frugtesløs, derefter henvendte han sig den 19de April d. A. med en Ansøgning directe til Kongen. Hs. M. sendte den tilbage til Admiralitetet, der ved sin Secretair lod Collins tilkjendegive, at hans Fordring ikke kunde komme i Betragtning. Nu fortvivlede han og erklærede, at det havde været ham aldeles ligegyldigt, om han blev skudt ihiel, eller hængt, thi han ønskede hellere dette, end at udholde en saadan Nød, som den, hvori han var stædt. J denne Stemning kom han til Ascot med den faste Beslutning, at hævne sig paa Kongen. Han tilstod, at have kastet begge Stenene, og erklærede, at han havde begaaet denne Forbrydelse (der, som det syntes, ikkun lidet afficerede ham,) af egen Drift, uden Medvidere. De Documenter, som han foreviiste, bekræftede Rigtigheden af hans Udsagn; da man foreholdt ham det Skjændige i hans Forbrydelse, yttrede han Anger. Han var ikke drukken. For at udføre sit Forsæt, var han gaaet fra London og havde den foregaaende Nat sover i en Hytte i Nærheden af Windsor. - Efter Forhøret blev han fængslet. Man er endnu ikke enig om Bestemmelsen af hans Forbrydelses Charakteer; uden Tvivl vorder han anklaget for Chri men sæsæ majestatis, da det efter hans egne Yttringer er vist, at han vilde have betjent sig af et langt farligere Vaaben, end en Steen, dersom han havde kunnet forskaffe sig et saadant The Courier erklærer sig bemyndiget til den positive Erklæring, at Rygtet om det Offensiv= og Defensiv=Forbund imellem Østerrige, Rusland, Preussen og Holland, som Brusselske Blade have udbredt, er aldeles ugrundet. Choleraer i Sheernes meget voldsom. - J Dublitager den atter til, og i Limrick er den saa skrækkelig, at 142 Mennesker bleve angrebne deraf i to Dage og 86 døde. - Ogsaa i Manchester er den udbrudt.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
i Paris, den 24de Junii. Krigsretten beskeftigede sig i Gaar med Processen mod en Mand, ved Navn Margo, en født Belgier, der beskyldtes for at have skudt paa Nationalgarderne og Linietropperne. Han blev funden skyldig, men i Betragtning af Omstændigheder, det formilde hans Brøde, ikkun dømt til femten Aars strængt Tugthuusarbeide, uden først at staae i Gabestokken.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
De i Dag hidkomne Breve fra Vendeen indeholde beroeligende Efterretninger. Mange Redelbander opløses og de, der endnu ere tilbage, gjøre ikkun en svag Modstand.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
J Fængslet i Nantes ere tre Værelser indrettede, der holdes i Beredskab for Vicomte de Chateaubriand, Hertugen af Fiziames, og Hr. Hyde de Neupille. Disse tre Herrer vorde uden Tvivl dømte i Nantes.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Alle Blade havde, som de troede med Føje anmeldt, at Undersøgelserne ved Krigsretterne, efter Allerhøieste Befaling, skulde ophøre. Men nu tales atter om intet Andet end om Krigsret, terne. Disse ere nu som for beskjeftigede med Rebellerne; Eleverne af den forrige polytechniske Skole i Paris og af Veterinærskolen i Alfort (der ligeledes er ophævet) skulle retfærdiggjøre sig for Krigsretten. Et af vore Blade bemærker, at de overordentlige Dommere, saa hurtigt de end gaae tilværk, dog først efter sytten eller atten Maaneders Forløb kunne gjøre de fuldte proppede Fængsler i Paris ryddelige. Beleiringstilstanden vilde altsaa vare ind i Aaret 1833. Men hvorledes kunne Kamrene, der skulle bestemme Afgifterne, sammenkaldes, saalænge Hovedstaden er erklæret i Beleiringstilstand og Krigsretterne altsaa vedvare.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Konvelliste indeholder følgende Artikel: Referenterne ved Krigsretterne ere hidtil ikkun blevne færdige med tyve Sagers Jnstruction, og da man aldeles ikke beskjeftiger sig med de øvrige Anklagede, hvis Tal beløber sig til Sytten hundrede, saa er det let at forudsee, at de overordentlige Krigsretter blot ville med paakjende de vanskeligste Sager, og at Beleiringstilstanden da velder ophævet, og de øvrige Sager henvises til de ordentlige borgerlige Retter.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Om Kamrenes Sammenkaldelse eller Oplysning er endnu afdeles Juret bestemt. - Hvad derom fortælles, grunder sig paa tomme Rygter.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 23de Juni. Hds. Kongl. Høihed Prindsesse Vilhelmine Marie har under Sit herværende Ophold ladet Commissionen for Byens Fattigvæsen naadigst tilstille 100 Rbd. rede Sølv til Vederqvægelse for Syge og gamle Trængende i Forsørgelsesanstalten, som derfor velsigne den høie Giverinde, (Af Aarhuus Stiftstidende.)
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Sæby, den 23de Junii. J Tirsdags Middags Kl. 32. indtraf, vor allernaadigste Landsfader og Hs. Kongl. Svigersøn hos os. Vor Glæde tolkede sig i al den Jubel, vi efter Evne kunde vise. Alle vore offentlige Indretninger toges i Øiesyn og vandt samtlige allernaadigst bifald. Derefter holdtes Middags taffel. Om Eftermiddagen gik Reisen til Frederikshavn, og følgende Dags Efterm. Kl. 1 1/2 passerede de høie Reisende herigjennem tilbage.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Frederikshavn. Den 19de dennes, Efterm. Kl. 4, var den glade Time, da vi saae vor allernaadigste Konge og vor naadigste Prinds Frederik i vor By. Endnu samme Dag behagede Hs. Majestæt allernaadigst at eftersee Embedsmændenes Protocoller og Regnskaber og tage i allernaadigst Øiesyn. Kirken, Fattighuset og det militaire Sygehuus. Dagen efter mønstrede Sprøiterne for Hs. Majestæt, og Allerhøistsamme befaae derefter det for muelig Cholera indrettede Lazareth, besøgte Skolerne, Hr. Severins Jnstitut, det saakaldte ny Batteri, vort udmærkede Havne Anlæg, hvor det behagede Hs. Majestæt, be givende Sig til Fods til det Yderste af Molerne og sværts tilbage, at dvæle i længere Tid. "Med Eftersyn af Citadellet og nordre Skandse sluttedes Hs. Majestæts Excursioner. Skjønne og smagfulde Æresporte, elegant Jllumination, Kanonade, Jubel= og Fryderaab tilkjendegav den glade Stemning af over 1500 Mennesker, sammenstrømmede rundt omkring fra Aalborg, den 23de Junii. Hs. Maj. og Hs. Kgl. H. Prinds Frederiks Tilbagekomst fra Vensyssel forsamlede en uhyre, Menneske=Masse ved Fjordbredden, og Overfarten fra Sundby i den elegante Kongebaad, fulgt af en stor Mængde Lystseilere, var skjøn. Men noget af det skjønneste her vistnok i mange Aar har været seet, var en Lystfart, af Hs. Kgl. Høihed, Prindsen, paa Fjorden samme Aften. Det var temmelig mørkt, og derfor var det pompøst at see fire Baade med Beegfakler foran og bag Kongebaaden, Beegfakler langs af Fjorden, Blus paa Sundbye og St. Hans Bakkerne, et udmærket skjønt og stort Olieblus, omgivet af Fatter, paa Frederiksminde, vor kjere Skovbakke. Foruden Musiken, der bestandig fulgte Kongebaaden, vare vel 150 andre Baade i Følge med; stundom oplyste Blaalys hele Toget, som især tog sig godt ud fra den høje smagfulde, med Løv, Blomster og Belysning prydede Slotsbro.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Ribe, den 2de Junii. Denne for Byens Jndvaanere, saa høitidsfulde Dag vil længe med Glæde bevares i kjer Erindring. Længe forud vare alle Hjerter glade ved Tanken om den Dag, som skulde bringe den Nødlidendes Forsørger, Fædernelandets Fader, og den Høie Prinds Frederik iblandt os. Om Formiddagen Kl. 10 forkyndtes Majestætens Allerhøieste Ankomst hertil, ved Kanonskud, Klokkeringning og den forsamlede Mængdes glade Jubel. Allerhøistsamme traadte af i Hr. Byfoged Lynges Bopæl hvor Frokosten var foranstaltet. Den ejegode Konges første Handling var at give Audients, og Alle, der nøde den, kom glade og trøstede tilbage. Derefter begav Hans Majestæt, Prindsen og hele det Kongelige Følge Sig tilfods op paa Torvet, hvor Allerhøistsamme først besaae Sproiterne, dernæst Raadstuen og Fængslerne, Kirken, Fattighusene og Skolen, hvor det behagede Han Majestæt at lade Børnene udføre nogle gymnastiske Øvelser, samt Ovelser i Sang, og at høre Læreren catechisere. Ved Skolen, saavelsom overalt behagede det Kongen at yttre sin allerhøieste Tilfredshed. Fra Skolen steg Hans Majestæt i Sin Bryn, og kjørte ud til Kolds Minde, hvor Allerhøistsamme besteg en meget smukt prydet Fiskerkaag, for at lade Sig forevise, hvorledes Bundgarns=Røgtningen skeer paa Fjorden. Med meget Opmærksomhed og Jnteresse overværede Allerhøistsamme 6 a 8 Garns Røgtning; i nogle af samme var Sild. Efter omtrent en Times Ophold paa Fjorden steeg Hans Majestæt iland, og efter at have beseet Hr. Kolds Sildesalterie, kjørte Allerhøistsamme til Herresædet Lundbek, hvor der holdtes Middagstaffel, og hvortil Nibe Byes Embedsmænd vare indbudne. Omtrent Kl. 4 toges til Aalborg. Med Veemod saae vi den hulde Fader drage bort fra os, som saameget trænge til Hans Godhed; men vi trøstes ved den Tanke og Overbeviisning, at Han fra sin Trone vil kjerlig og faderlig komme vor Trang ihu.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Om Væddekjørselen ved Viborg vides foreløbigen, at første Præmie vandtes af Mad. Kruse til Korsegaard. Hendes Heste var iblandt dem, som tjente til at befordre Hs. M. Kongen og ikke bestemte til Væddekjørselen, men en af de Kongelige Kudske opmuntrede dertil og kjørte ogsaa Hestene. Ved en Misforstaaelse standsede han et Minut i Kjørselen, ellers havde han erholdt 100 Rbd. over 1ste Præmie. Anden Præmie vandtes af Kobbersmed Heiberg herfra Byen og tredie Præmie af Forvalter Bloch til Vestervig Kloster. (Af Aalborg Stifstidende.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Kjøbenhavn, den 29de Junii. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 3 3/2 Den medbragte ikke de udenlandske Aviser, der, formedelst Dampskibets standsede Fart, i Onsdags udebleve. Derved er en Lacunopstaaet i de politiske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
J Morgen Middag, Kl. 12, høitideligholdes Universitetets Rectorskifte. Den fratrædende Rector, Hr. Prof. ord. Ochlen, schlæger, R. af D. og af Nordstjernen, holder en latinsk Tale, hvori han, efterat have forudsendt, nogle bemærkninger om det latinske Sprogs Brug ved academiske Høitideligheder, vil minde om Goethe. - Derefter overdrager han Rectoratet til sin udnævnte Eftermand, Hr. Dr. Theol. J. Møller, R. af D., Professor Theologi primarius. - Denne Solennitet, der foregaaer paa Regentsanditoriet, har Hr. Dr. Madvig, Prof. Lit. Lat., bebudet i et Latinsk Programme, (3 Sider i Qvarto) de coloniarum populi Romani jur et conditione qvæstionis historio par posteror.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Til det Kongelige Danske Cancellie er indkommen Beretning om Ægteviede, Fødte og Døde paa Færøerne i Aaret 1831, ifølge hvilken der ere ægteviede 82 Par, fødte 177, nemlig 92 Drenge og 85 Piger, hvoriblandt 7 uægte og 8 dødfødte. Dens Befolkning er saaledes tiltagen med et Overskud af 75 Fødsler. Af de Døde havde 18 opnaaet en Alder af 80 til 90 Aar og fra 9 til 100 Aar 4. Forholdet af de uægte Fødsler, til de ægte har paa Færøerne været omtrent det af 1 : 24 og Forholdet af Dødfødte til levende Fødte omtrent som 1: 21. J Onsdags Eftermiddag bortseilede fra Rheden det Kongelige Dampskib Kiel, til Colding, under Commando af Capt. Krieger, R. af D.
Berlingske Tidende, 1832-06-29
Beltpassage. Fra den 18de til den 21de Juni 1832, Til Fyen. Jfr. Bredsdorff, Mad Buchhave med Datter ; Geheime Legationsraad Brøndsted; Jfr. Hartmann, Hoffægermester, Baron Wedel med Frue og 2 Børn; Grev Rantzau, Stud. Theol. Egeriis; Jfr. Storck, Høker Jensen med Datter ; Urtekræmmer Egholm; Apotheker Barfod med 2 Døe; Kjøbmand Albertus; Mad Tryde; Assessor Mourier; Consulatsecretair Scheel; Kjøbmand Borchsenius, Statsraad, Hoschirurg Fenger ; Mad. Rasmusser med Søn og Jfr. Winding. Kjøbmand Wulff med Kone og Barn; Frue Heilbuth med Datter. - Ti Sielland, Mad. Hansen og Boldt; Jfr. Boldt og Nellemose; Capt. Prentzlau, Kgl. Skuespiller Kirchheiner; Kammerjunker Bentzon; Forvalter Larsen; Jfr. Suhr; Student Suhr, Auditeur Liebenberg; Hr. Willnau; Brændeviinsbrænder Westengaard; Hr. Helmers; Frøken Hoppe; Exam. juris Mortensen.