Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-13
Omendskiøndt Jndsenderen af nærværende Stykke er af den Formening, at de i Aarhuus Avis No. 81. af Hs. H. Hr. Konfessionarius og Ridder Bastholm anmeldte Spørgsmaale, om Jøderne ere gavnlige eller skadelige for Staten, i det mindste for endeel maa bortfalde ved den af mig med samme Avises forangaaende Nummer medfølgende i denne Sag særskildt leverede Afhandling, saa finder jeg det dog ikke at være afveien, endnu at drøfte disse Hs. Høiærværdigheds Spørgsmaale lidt nøiere, og derover at fremsætte mine Meninger. Jeg haaber Overbærelse, om jeg endog muligt paa eenkelt Sted skulde skride over Beskedenhedens Grændser, thi en fordomsfri Sandhedsven ønsker jo kuns Sandheden fremstillet, uden at see paa i hvilke Klæder den er ved lase Bladet, bliver min Lune derved saa vandt til Spørgsmaale, at jeg felstes til at sige min Mening samme Tone. Mine Spørgsmaale følge altsaa Texten: Paragraph første: Hvo har Opsigten over de omstreifende Handlende i senere Tider, Politimesteren eller Theologerne? Reiser der under nærværende Tidspunkt vel blot en tiende Part af med Kram handlende Jøder omkring i Landet som for en ti Aar siden, Bevidne ikke alle offentlige Blade retskafne Politimesteres offentlige Udsagn i Sagen om Kornpugeriet (som man nu paa en saa listig Maade ved den saakaldte Jødeseide ønskede at faae glemt) at det var lutter Kristne, tildeels unge Drenge af høiere og laveste Klasse, der reiste omkring og tog til Takke med Alt, saavel Sølv som Livets første Nødvendigheder, hvormed de virkede til at udhungre Jndivider hos Nationen. Selv naar her i Provindsen, indvexledes af Jøderne, var det altid for de Kristne eller dem selv de indvexlede, og hvo indvexlede vel i Nor Kan man kalde det en meget ringe Priis, naar de hver Gang bleve betalte efter Værdien, som de havde paa den Tid, med 5, 10, 20, eller nu 40 Rdlr. for Specieni Bankosedler, for hvilken Priis de igjen kunde omtrent indløse deres Specie? Sæt, at det var Enfoldige som havde omvexlet, var det endog ikke selv Oplyste, der for disse saaledes erholdte bedre eller slettere Bankosedler kiøbte deres Stykke Land hvorved de ernære sig, have en vedvarende Værd eller nu, isteden for Omskrivning i Sølvværdie, have udbetalt deres Gield? Skader den, som omhyggelig samler i mange Aar rullerende Myntsorter og lægger paa Kistebunden ikke Landet og dets Kours uendelig mere end den som betalet dermed lovlig Gield? Parograph anden: Findes der ikke, fornemmelig i Hovedstaden, Kiøbmand, Bryggere, Brændeviinsbrændere, Spekhøkere, Kapitalister og flere, som ikke fra qventere Børsen, men bruge Jøder dertil, at indkiøbs for deres daglig oplæggende Kapital, Sølv, Guld og Obligationer til høieste Priis, ja endog høiere end Banken aav. Jøden tager mod sin liden Fordeel, og gaaer sin Gang, men Kommitenten, var det en Jøde eller Kristen? Have ikke mange, saavel Jøder som Kristne, hvilke ta giorde Regieringen Laan i Banko, opkjøbt Korn og li andre tilladte Vare i Østersøen, og derfor trasseret Kl. Banko paa Udlandet, Er det ikke efter Fædrenelandets da Finantsystem skadeligt og forbudt (ste Plakat af 6te og Novbr. 1810 og 19de Octobr. 1811) at sende Banko det sedler til Markedet i Udlandet, for at dække dette Banko Si Laan, men derimod efter dette System, som er Grundvolden til alt, at indvexle myntet og umentet Sølv, med som i flere Aar ubrugt har gjort Landet Skade, thi Gielden skulde dog betales, lig Paragraph tredie: Paa hvilke Maader bleve de siden med 1807 nye udprægede Myndtsorter af Regieringen bragt sæt i Cirkulation, bleve de ikke for det meste tilsendt Amts, to til forvaltere, militaire Kasser, og derfra uddeelt til Søl g i dater og den ringere Stand? en. Er det ikke meer end tilfulde beviist, at det som blev tie meddeelt Boldaterne, enten fandtes opbevarede hos deres ler Forældte paa Landet, eller vare gaaede til Spekhøkere, akt Brændeviinsmænd, men ere Bønder, Soldater, Spekhøkere, Brændeviinsmænd, Jøder eller Kristne, Hvor har det foregaaende Aar bragt reducerte Kobbermyndter til Banken, til Amtstuerne, i Punge, Tønder og Fierdinger, var det Jøder eller Kristne, Kan man ikke med Grund slutte fra disse Kobbermyndter, til de paa samme Tid udkomne Sølvmyndter. Ere disse Myndter ikke ligesaa sieldne ved Jøder som ved Kristne? Paragroph fierde: Hvo driver vel den vidtløftigste og fordærveligste Aager med Pengelaan, man spørge Kiøbenhavns Terminer, Viborger Snapsting, Kieler, Omslag, i alle Klosser; men er det Jøder eller Kristne Gives der vel en Jøde i Provindserne som laaner paa Pant, og om dette end var, som en nødvendig følge i enhver Hovedstad, hvormange Kristne sidde da ikke ved Siden af dem, men gives der end disse, kan man derfor beskylde Pluraliteten; og ere disse ikke, ligesaavel som de Kristne, i ulovlige Handlinger underkastede Lovens Strenghed? Bliver der derimod ikke udøvet mange gode Handlinger af Jøder mod de Kristne, sørge de ikke med uskrømtet Redelighed for deres egne ja endog de Kristnes Fattige, men bliver ikke alt fordreiet til Ondt, som Bladen Antijudas viser, naar man læser det fra sin rigtige Side, men er denne Fordreielse en Opmuntring til flere gode Handlinger. Hvor skiendig fordeeles ikke i Moses og Jesus den Amsterdamske Jødes overordentlige Godgiørenhed mod de Kristne ved sit Testamente? Paragraph femte: Hvilke ere de fleste Tyve, Jøder eller Kristne, man adspørge blot her i Landet, Viborg, Tugthuus, og alle Justits=Protokoller, i Kiøbenhavn Arresternes Protocoller, Tugt- og Forbedringshusene, og Slaveriet. Den der med saamegen List stial Guldhornene, var det en Jøde eller en Kristen, Naar stiaalne Sager findes af Sølv og Guld, gaaer man ikke som oftest til Guldsmedene, men af andre Metaller til andre arbeldende Professionister, men er Plura Kristne, og gives der ikke under nærværende Tidspunkt, da alt handler, tudsker, pranger, (man see Soldater og Matroser med Uhre og Sølv,) Hælere af alle Stænliteten af Guldsmedde og Professionister, Jøder eller der, og her vil Vægtskaalen vist synke til de Kristnes Side.