JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-12-29
udgivt. 1. Tilbagebetalte Capitaler og udbetalte Renter . . . . . . 2. Til nødvendige Udgivters Bestridelse er medgaaet . . . . 3. Paa Jnteressenternes Conti indestaaer den 11te December 1831. Rede Sølv. S. og T. 2357 Rbd. 30 s. og 4269 Rbd. 57 s. Bankens Overskud, den 11te December. 1831, be lidet. - - 1. - 4 - Deraf indestaaer i den Kongelige. Kasse. 1000 Rbd. - s. og 1000 Rbd. 4 s. Til Privar en udlaant 1490 - . - og 3250. -J Bankens Værg 29 - 581 - og 99 -25 -- 2419 Rbd. 581 s. og 4349 Rbd. 2 s. Summa Udgivt 12814 19 1 6853, 80 Spartkassens detaillerede, og nu af de af Amtet dertil udnævnte Revilsorer behørigen reviderede Regnskaber til den 11te December 1831, ligge paa Møens Amtstue til Eftersyn for Enhver, som forevner en af Bankens Contrabøger. - Fra den 11te December d. A. er Renten for Jnteressen, terne forhøiet til 3 3/4 pCt.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Directionen for den møenske Spare= og Laanebank, den 14de December C. Meinke. P. B. Scavenius. P. A. Tutein Paulsen.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Skifte-Jndkaldelse. et Skudedander M. J. Bærds Fallitboe i Lokken, foretages til Slut A ning her paa Contoiret, Mandagen den 14de Januar 1833, om Formiddagen Kl. 10, og at de Creditorerne accorderede 25 pro Cento af deres Fordring derved ville blive dem betalte, bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Underretning. Børglum Herreds-Contoir i Hjørring, den 22de December 1832. Sparck.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Auctioner. . Jnsdagen den 2den Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4, Liver ved 3die Auction bortsolgt : Gaarden No. 20 paa Hiørnet af Brogade og Christianshavns Canal, tilhørende afdøde Capitain, Grosserer og Tømmerhandler Albecks og efterlevende Enkefrues fælleds Boe. Conditionerne og Adkomstdocumenterne ret denne Eiendom, der i Brandkassen er assureret for 33,000 Rbd. Sølv, ere forinden til Eftersyn hos Boets Curator, Advocat Schaffer, boende i Nye Kongensgade Nr. 233.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Tredagen den 4de Januar førstkommende, om Eftermiddagen 2) Kl. imellem 3 og 5, bliver, ifølge 3die Panthavers Begjæring, ved Auction 5te og sidste Gang opbudet, for absolut og uden flere Auctioners Holdelse, at bortsælges: Huset No. 224 i Boldhuusgaden, assureret i Brandkassen for 12000 Rbd. Sølv, og vurderet til Auctions Efterretning for 10,200 Rbd. rede Sølv. Conditionerne og øvrige Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 og 27, og bemærkes det, at der ved 4de Auction ikkun er budet 8, 105 Rbd. rede Sølv. Fredagen den 4de Januar, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Kiøbenhavns Toldkammer Auction over Manufacturvarer efter Forordningen af 2den April 1811. Trykte Fortegnelser faaes paa Coldinspectionscontoiret nogle Dage førend Auctionen.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Stedagen den 18de Januar førstkommende, bliver ved offentlig Auction raae) Børsen, om Middagen præcise Kl. 12, bortsolgt: 486 Fade Talg, et Partie løst dito, 346 Trodser Tougværk, 28 Bundter Skibmandsgarn. (alt mere og mindre at Søevand beskadiget) bierget af det paa Reisen fra St. Petersborg til Londen bestemte, men paa Saltholmen strandede Brigskib Thomson" kaldet, sort af Capitain Jodakangley, og hvorover dette Fortegnelser nogle Dage forinden Auctiogen blive at erholde hos Mæglerne Petersen 4 Røller.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Udenlandske Efterretninger. Amsterdam, den 16de December. Officerer, der have været Øjevidner til Danzigs haarde Beleiring, forsikkre, at under den ikke kastedes saa mange Bomber i en Maaned, som i tre Dage ere kastede ind i Antverpens Citadel. Mange Bygninger ere der opbrændte eller meget beskadigede, men vore Soldaters Mod er urokkeligt. Vort Artillerie har Fjenden selv givet den største Roes, thi Kanonererne betjene, uagtet Bastionerne ere halvt ødelagte, deres Kanoner uophørligen, ret som om de udførte en Manøvre. Fra Frankrige selv indsendes til vort Krigsdepartement Gaver; saaledes anmeldtes nyelig 1000 Gylden fra Jomfrue Hovy i Bordeaux og 500 Gylden fra Enken van Hemert.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Antverpen, den 19de December. J Journal d'Anvers læses. - For at begynde Breschen, giver man Kuglen den størstmuelige Hurtighed, og en 24 Pund dinger bliver ladet med 6 Kilogrammer Krudt. Siden, naar det kun kommer an paa at gjøre Breschen praktikabel, er Ladningen langt ringere. Efter Jndtagelsen af Lunetten St. Laurent er Citadellets Jld næsten udelukkende rettet mod dette Punkt, Dette Fort er næsten ganske ødelagt; Murene ere omstyrtede. De Beleirede lade Bomber, Kugler og Kartætscher regne ned de have betjent sig af en Mørser eller et Steenstykke, hvormed 4de udslynge en Mængde Kasteskyts, som har saaret mange Mennesker. Geværilden og Kanonaden have varet hele Natten. Regnen var vedholdende, og Arbeiderne staae atter i Vand til Knæerne. Mange Personer og selv Militære forekommer Franskmændenes Jld altfor langsom; efter deres Mening burde den være en uafbrudt Kanontorden. Men for at opnaae dette, maatte i det mindste hvert andet Secund falde et Skud, og efter den Beregning maatte i 24 Timer fores 43000 Gange af Kanoner eller Mørsere. Franskmændene affyre kun 4000 Skud, daglig, saa man vel seer, at vi endnu ere langt borte fra den Regning. Man har deraf villet drage den Slutning, at der manglede Munition, men intet er mere ugrundet, thi neppe nogensinde har en Beleiringsarmee været rigeligere forsynet med Munition. Man bør nu kun skyde saa meget, at Fjenden ikke kan organisere sit Forsvar, og ikke kan forhindre Approcherne. Hvad Muurværkernes Ødelæggelse angaaer, da er det Breschebatteriernes Sag, og vi nærme os nu denne Periode af Beleiringen.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
J Citadellet er Apotheket og hele Forraadet af Charpie opbrændt. General Chasse har anmodet Byens Jndvaanere om at sende ham Charpie og Marskal Gerard om Tilladelse til at lade de Saarede bortbringes fra Citadellet, hvilket Ønske denne har opfyldt. Marskalken har ogsaa tilbudet General Chasse er fuldstændigt Feldtapothek.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Lüttich. Bladet Le Politique melder fra Antverpen den 16de d. M. Man har bemærket, at Mandskabet formindskes paa de Fartøier, som ligge for Antverpen, og formoder, at deres Kanonerere bruges til Tjenesten i Citadellet. Nogle Personer, der beraabe sig paa Efterretninger fra Amsterdam, paastaae, at den hollandske Flaade snart vil vise sig for Antiverpen, og gjøre et Forsøg til Fordeel for Citadellet. Man kan vel imidlertid være temmelig roelig i den Henseende, thi Flaaden maatte, dersom et saadant Foretagende Solde lykkes, passere Jlden fra de tre at Franskmændene ved Spliven besatte Forter, og desuden trodse Jlden fra Nord. Briterierne med 48 Pundinger, som ere blevne opkastsidste Fort og Staden. Forresten maa man inder ikke meere er nogen Redning for Citadellet, dersom ogsaa overlader det til sine egne Kræfter; det vilde være en herlig Vaabendaad, om det lykkedes at befrie det. - Hvor længe Citadellets Beleiring vil vare, er et Spørgsmaal, som giver Anledning til mange Betragtninger. Jndtagelsen af en Fæstning synes dog ikke at være en saa let Sag, som man i Begyndelsen vilde faae os til at troe. Den 69,000 Mand stærke Beleiringsarmee kommanders af en afde berømteste Napoleonske Generaler; Beleiringsarbeiderne styrer en af Europas dueligste Jngenieurer; det vilde være overflødigt, at rose det af General Reigre kommanderede franske Artillerie; - og dog er det endnu ikke, sexten Dage efter Løbe gravenes Aabning, lykket for denne Armee, at tilføje det beleirede Citadells Hovedværk nogen væsentlig Skade. Vilde det vel have været lettere at indtage Maastricht, Herzogenbusch, Breda, midt i Oversvømmelserne, eller maaskee endog den berømte Fæstning Bergen op Zoom? Marskalk Gerards Feldttog er ret skikket til at bringe Straalernes Partie til Tanshed."
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Brüssel, den 2de December. I et af vore fortrinligste Blade, Lindependant, læses : Beleiringen af Citadellet i Antverpen er en i hver Henseende høist mærkværdig Omstændighed. Hvor besynderlig er denne Krig, som føres mod Holland paa eet eneste Punkt, medens, langs med hele Grændsen, Vaabenstilstanden paa begge Sider omhyggeligen overholdes, og medens hverken de Engelske eller Franske Gesandter forlode Haag eller de Hollandske Gesandter Paris eller London, Hvilken høist besynderlig Krig, som har Fredens Venner til sine Tilhængere og Krigens Venner til Modstandere, en Krig, der ved sin Begyndelse bidrog til de offentlige Fonds Stigen og til den offentlige Credits befæstelse! Saa mange uhørte Omstændigheder vidne om, at noget ganske Nyt er indført i de Europælske Staters Forhold til hverandre. - Den materielle Jnteresse, Trangen til Fred, har øiensynligen faaet en saadan Overvægt, at alle Regjeringernes indbyrdes Vedtægter og Forhold, hele Folkeretten, er undergaaet en væsentlig Forandring. Et nyt Tidsrum begynder for de Europæiske Nationers politiske Forhold. Og, som det første Factum i dette ny Tidsrum, som dettes første materielle Udtryk - om vi tør tale saa. - har Beleiringen af Citadellet i Antverpen en saare stor Vigtighed i hele Europas Øine. Citadellets Beleiring af Frankrige, efter Overeenskomst med England og en virksom Modstand, fra de tre øvrige Magter, er den stærkeste Prøve, hvorpaa de store Magters gjensidige Forhold, som disse bestaae efter Julii. Revolutionen, kunde stilles. Den gjør Ende paa Uvisheden, hvori man længe var, om Mueligheden af hine Forholds Opretholdelse. Frasilien.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Om Brasiliens nærværende Tilstand meddeler The Cominfølgende Efterretninger: "De sidste fra Brasilien indløbne Efterretninger maae være høist tilfredsstillende for enhver, der mener det vel med dette Land. Siden det keiserlige Barns Thronbestigelse skride Forbedringerne saaledes fremad, at man neppe af en meer oplyst Nation kunde have rentet hurtigere Fremskridt, Efter en Session, der varede længere end 5 Maaneder, skiltes Kamrene roeligen af, efterat de havde sauctioneret adskillige høist gavnlige Love, navnlig med Hensyn til Finantsernes Forbedring, Fremmedes Naturalisation, den indenlandske Skibsfart og Anlæg af Kanaler paa forskjellige Punkter i Riget. Af de vigtige Forandringer, som ifølge det constitutionelle Charte skulde foretages i samme, bleve alle de antagne, der holdtes for uundgaaeligen nødvendige i deres Øine, som ere bedste bekjendte med Brasiliens Tilstand, medens alle de bleve forkastede, som meet eller mindre kunde bidrage til at omstyrte Tingenes nuværende Orden. Regjeringen blev understyttet af alle Veltænkende, især af Grundejerne, som især ere enhver Uroligheds og Omvæltnings Fiender. Nu er det hele Land i en temmelig roelig Tilstand; thi endog den saakaldte Cearnske Revolution, som af Jndvaanerne holdes for meget ubetydelig, er næsten til Ende.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Hannover, den 18de December. Hannoversche Zeitung indeholder følgende Artikel: Efter Finantsminister Humenns Erklæring har Franskmændenes "Sikter, hed, Uafhængighed og Ære, siden Aaret 1830 fordret en Bekostning af Syv Hundrede Millioner Fr., hvilke, indførte som Renter i Skyldbogen, udgjøre en aarlig vedvarende Byrde af Fyrretyve Millioner. Desuden omslaaes de aarlige Bekostninger ved Nationalgarden til Tredsindstyve Millioner. Kan man under saadanne Omstændigheder fortænke den store Nation i, at den nærer det Ønske, broderligen at omarme andre Nationer, og at gjøre dem deelagtige i sin egen Lykke. Havde Hannover nu den Ære, som fransk Provinds, at regjeres efter Juliprinciper, saa vilde det, i Forhold til sin Folkemængde, siden Aaret 1830 have faaet en ny Gjeld af otte til ni Millioner, og derved maatte bestride en aarlig Rente af 4 til 500000 Rigsdaler. Desuden vilde det være blevet velsignet med en Nationalgarde, som aarlig kunde koste henved 750,000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Leipzig, den 16de December. Den berømte Philosoph, Prof. Dr. Theol. Krug, er denne finde valgt til Deputeret for Universitetet i Leipzig paa den forestaaende Landdag i Dresden. J No. 99 af Bladet "Das Vaterland, gjør han Rede for de politiske Grundsætninger, der skulle tjene ham til Rettesnoer for hans Virksomhed, som Land stand. Disse reducerer han til følgende sex Punkter: 1) Et fornuftigt Folke= og Statsliv, ved den mueligste Udvikling af alle de Kræfter, som Gud har forundt Mennesket; altsaa 2) ingen Despotismus, men et frit Borgervæsen, uden hvilket intet fornuftigt Folke= og Statsliv er mueligt; 3) intet Anarchie, men lovlig Orden, fordi et frit Borgervæsen ikkun med denne kan finde Sted; 4) ingen Revolution, hverken fra oven eller fra neden, men successive Reformer, thi uden disse kan heller ikke lovlig Orden bestaae; 5) ingen Republik, hverken en aristokratisk eller democratisk, men et syneratisk Monarchie, som vor ny Constitution har sauctioneret, thi denne tilsteder enhver gavnlig Reform Adgang, og endelig 6) ingen Ultraisme, hverken til høire eller til venstre, men Sindighed i alle Ting, fordi den bedste Constitution, uden den ingen Varighed kan have. Non nis moderata durant,
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Efterat Ovenstaaende var sendt til Officinet, modtog Redactionen Aviserne med Hamborger Posten, der ankom i Formiddags Kl. 8 3/8. Af disse uddrage vi Følgende: Aviserne fra Brussel indeholde den vigtige Efterretning, at Smeral Chasss har tilbudet, at capitulere og overgive Antverpens Citadel.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Moniteur Belge indeholder herom følgende officielle Anmeldelse.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Bulletin om Beleringen. Antverpen, den 23de Decbr. Kl. 2. Bresche Batteriet vedblev at skyde indtil i Morges Kl. 10, Kuglerne havde aldeles ødelagt Voldene, og Breschen var praktikabel. Tabet af Mennesker var paa denne Dag mindre end paa den foregaaende; Bomberne, der bleve afskudte med smaa Ladninger, kom ikkun langsomt og kunde lettelig undviges. Batteriet paa den høire Side af Bastionen Nr. 1, der henimod Aftenstunden havde ophørt med sin Kanonade, begyndte denne igjen om Natten; samtlige Batteriers Jld, der sagtnedes henimod Kl. 7, fornyedes Kl. 10 med stor Kraft, Man var netop beskjeftiget med at sappere Contrescarpen ved den yderste Ende af de to Nedgange til Graven, og Alt var paa rede Haand til at opføre Faschindæmningen, som skulde føre til Breschen, da i Morges Kl. 9 to Overofficerer af Citadellets Garnison, forsynede med General Chasses Fuldmagt, kom til Forposterne paa Esplanaden og forlangte, at føres til Marskal Gerards Hovedqvarteer i Berchem. De Beleiredes og Beleirendes Jld ophørte Kl. 10 ½, og de Parlamenterende Officrer bleve indtil dette Øjeblik i Conferents i det franske Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Paa Citadellets Brystværn vrimler det af hollandske Officerer, og Soldater, der synes veltilfredse med at have naaet Maalet for deres Forsvar. Man er kommen overeens om, at der paa begge Sider ikke skal arbeides paa Værkernes Jstandsættelse, saalænge de Underhandlinger vare, der maae forudgaae Capitulationens Ratification. Kl. 4 om Eftermiddagen.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
En af Marskalk Gerards Adjutanter er bleven sendt til Citadellet; General Chasse, til hvem han overleverede sine Depescher, modtog ham selv. Citadeller er opfyldt med Ruiner; dets Forsvarere syntes udmattede og modløse.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Moniteur Belge indeholder i den ikkerofficielle Deel af Bladet forskjellige nærmere Details af dens Privat-Correspondance, men ingen af disse Efterretninger ere nyere end de i ovenstaaende officielle Anmeldelse.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Derimod paastaaer Courier Belge, at have nyere Efterretninger end disse. Jfølge hine der den første af de Betingelser, som General Chasse foreslog, forkastet, og det Alternativ overladt ham, enten at overgive sig og hans Garnison, som Krigsfanger, eller ufortøvet at rømme Citadellet og alle af det afhængige Forter. Der er ingen Tvivl om, at han jo maa underkaste sig disse Vilkaar, thi han har ingen Levnetsmidler og hans Magaziner ere opbrændte." Hertil føier Courier Belge følgende Postscript: "Medens vore Blad er under Pressen, erholdt vi et Brev fra Berchem, dateret Kl. 7 i Aftes, der underretter os om, at Citadellets Rømning skal finde Sted i Morgen Form. Kl. 9, og at det i Morgen Aften vil være i de Belgiske Troppers Vold." (?)
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Jfølge samme Blad har Gen. Chasse erklæret, at han blot kunde forpligte sig til Overgivelsen af Citadellet, Tete de Flandre og Fortet Burght, thi Lillo og Lieskenshoeck vare nu ikke meer under hans befaling.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Haag, den 24de December. Den Hollandske Statstidende (Statscouranten) indeholder i Dag følgende Artikel: "J det Øjeblik, vi sende Manuscriptet til vor Blad i Trykkeriet, erfare vi, at vor Søe- og Landmagt har forsøgt en Landgang i Nærheden af Doel, men den synes ikke at have været heldig. En meget heftig Fægtning sandt Sted. Fjenden havde, med betydelig Styrke, posteret sig bag Dæmningen. Vort Tab beløber sig til 11 Dræbte og 60 Saarede. To Officerer faldt i Kampen for Fædernelandet Journal de la Haye, der meddeler ovenstaaende officielle Bulletin fra Antverpen uden Commentar, bemærker: I dette Øjeblik erfare vi, at vore Forposter udenfor Breda den 23de Decbr., Kl. 9 om Aftenen, har hørt en heftig Kanonade, i Egenen omkring Antverpen, hvor man ogsaa blev en heftig Jldebrand vaer.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Paris, den 22de December. Den Østerrigske Ambassadeur her, Grev Appony, erholdt den 19de en Coureer med Depescher fra Fyrst Metternich i Wien, kiets og Ægyptens Anliggender. Den Russiske Ambassadeur, Grev Pozzo di Borgo afsendte i Forgaars en Coureer til St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Man forsikkrer, at Lovudkastet angaaende Hertuginden af Berry skal for Aarrets Slutning blive Kamrene forelagt. Fremmedlegionen er stegen til 6000 Mand, saa at man har i Sinde, at deele den i to Regimenter, det ene under Oberst Gallois, og begge under General Schneiders Overbefaling. Den efter al Sandsynlighed nærforestaaende Overgivelse at Antverpens Citadel, sætter allerede Diplomatiken i stor Bevægelse i Anledning af de nærmeste derpaa følgende Discussioner. J Morges begav Hertugen af Broglie sig til Conseilpræsiden ten, hvor han traf Grev Appony og den Preussiske Gesandt Baron Werther. Under Conferentsen bleve Marskal Soult og Hertugen af Broglie kaldte til H. M. Kongen, hos hvem, efter Sigende, skulde holdes Statsraad angaaende vigtige Depescher fra Morbihan.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Den Preussiske Gesandt skal have forlangt, at man efter det Antverpenske Citadells Overgivelse skal lade Holland og Belgien afgiøre deres Sag imellem sig selv; Hertugen af Broglie derimod, at en deels fredelig deels med Tvangsmidler forenet Bestræbelse bør anvendes, for at formaae Holland til at antage Hovedpunkterne af Traktaten den 15de November 1831, Den Franske Armee skulde forblive i Belgien, indtil man havde faaet Svar fra den Hollandske Regjering; var dette Svar afslaaende, da skulde den Belgiske Armee angribe Holland, og den Franske blive staaende ved Antverpen. Dette havde de øvrige Cabinetter afslaaet, og navnlig det Preussiske havde erklæret, at et længere Ophold af de Franske i Belgien saameget mindre kunde taales af Preussen og Tydskland, da Preussen ikke ønskede at besætte Venlod og Limburg.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Man gjør den Bemærkning at ei blot de ministerielle Deputerede i Aar indbydes til Selskaber hos Kongen. Dupin indbyder ikke, som Herr Girod gjorde, de Deputerede i alphabetisk Orden, til sine Præsidentsgjæstebud, men vælger dem, som de passe sammen.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Fra Madrid meldes, at det castiliske Raad har henvende sig til Hs. Maj. Dronningen med et Bønskrift, forsynet med den høieste spanske Adels Underskrift. Det indeholder Forestillinger mod Oprettelsen af et Ministerium for det indenlandske Departement. Bønskriftet var endnu ei besvaret. Man frygtede Uroligheder ved de nye Ministres Jndsættelse og den 13de gjennemstreifede Patrouiller Staden.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Jfr. Boury skal være reist herfra til Dunkirchen.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Den berømte Naturforsker, Geoffroi St. Hilaire, et bleven angreben af et heftigt apoplectisk Tilfælde, der har gjort ham lam i den venstre Side og afficeret Taleorganerne.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Hamborg, den 28de December. Efterretningen om det Antverpenske Citadells Overgivelse virkede i Dag gunstigen paa de udenlandske Statspapirer. - Obl. af det Dansk Engelske 3 PCt. Laan i Tirsdags 66 3/4 i Dag 67 1/2. - Østerrigske Bankactier, i Tirsdags 1111, i Dag 1127 o. s. v. - Disconto 2 1/2 a 3 PCt.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Nyeste Postefterretninger af blandet JndholdPivatbreve fra Amsterdam melde, at General Chasse og hans Garnison har overgivet sig paa Discretion.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Breve fra Wien erklære Rygtet om en Russisk Jntervention, til Fordeel for Sultanen, for ugrundet.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Hs. M. Keiseren af Østerrige forlod Wien den 18de Decbr. og begav sig til Presburg, for der næste Dag at aabne den Ungerske Rigsdag.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Frankrige synes at have opgivet den Plan, at opstille en Observationssarmee ved Rhinen. Som en Følge heraf har Preussen, suspenderet sine Forholdsregler, til at concentrere en Hær ved Maas.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Kjøbenhavn, den 31te December. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 8 1/2. Under det Slesvig=Holsteen; Lauenborgske Cancellie er den 17de December d. A. en Placat udkommen, som, efter Hs. Majestæts Allernaadigste Befaling, bringet den Tydske Forbundsforsamlings Beslutning af 15de November d. A. angaaende det i Hildburgshansen udkomne og forbudne Tidsskrift 7der Bolksfreund- og sammes Redacteur, Joseph Meyer (som i 5 Aar ikke nogen Forbundsat maa stedes til Redaction af lignende Skrifter, til offentlig Kundskab.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Hs. Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling under 24de d. M. allernaadigst behaget at bifalde: at Vognmandstaxten for Danmark for Januar, Februar og Marts Maaneder af Aaret 1838 bestemmes saaledes: i Almindelighed for et Par Forspandsheste, eller stemplet Postvogn med 2 Heste 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. Sølv pr. Miil, men for Ringkjøbing Amt derimod respective 3 Mk. og 4 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Mill.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Den 19de December er Proprietær C. Reergaard til Gunderslevholm tillagt Ordre om at indtræde som Medlem i den overordnede Tiendecommission.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Fra den 22de til den 29de December ere i Hovedstaden anmeldte at være ægteviede. 14 Par, fødte 26 Drenge og 30 Piger, tilsammen 56, død, 35 Voxne og 26 Børn, tilsammen 61. - Ere altsaa 5 flere døde end fødte. Af dette Antal ere i Fødsels, og Pleiestiftelsen 2 Drenge og 7 Piger, tilsammen 17 fødte, 1 Barselqvinde og 8 Børn døde J hiin Uge døde af Alderdoms Svaghed 6. i Barselseng 2, af Betændelseskeber Jnflammation) 3, af Brystsyge (Lungesyge) 6 ; Drik 1, Druknet 1, Dræbt sig selv 1, af Feber 2, af Hoff 1, af indvortes Svaghed 1, af Kopper 1, af Krampe 8, af langvarig Svaghed 1, af Nervefeber 1, af Slag 1, af Slagflod (Apoplexie) 2, af Slimfeber 1, af Svindsot 7, af Vattersot 11 af nanmeldte Sygdomme 9, Dødfødt 2.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Beltpassage fra den 17de til den 23de December Til 2den: Premier=Lieutenant Schested; Reyelent ved Landgadet CorpseHeramb; Skipper Schyth; Grev P. Moltke; Handelsmænd C. og T. Trippen; Stud. Svarre; Stud. Chr. Hoffmann ; Søecadet Hagen; Eleve Spanneck, Kammerherre, Amtmand Scheel; Exam. juris Holid; Jfr. Glott; Lærer, Weise; Stud. Theol. Worm; Silke= og Klædehandler Jocobsen; Skipecapitain Cornett, Premier Lieutenant Hacke; Redacteur Leiner ; GeneraltigsCommissair, Toldmspecteur Krag; Grev Adlefeldt Laurvig. Til Sjælland; Kammerjunker Benzen med 2 Sønner; Cancellieraad, Bye og Herredsfoged Herz med Frue og 2 Børn, Mad. Man med 2 Børn; Rus ask Underlieutenant Gerschan ; Dyrlæge Kiersgaard; Premierlieutenant Mow Kjøbmand Ringel; Cand. Ph. Fraas ; Amtmant Neergaard og Broder, Proprietair Madsen; Lærling Lange; Kammerraad, Forvalter Rothe; Discipel Lund; Told- og Consumtionsbetient, Lieutenant, Exam. jaris Paulsen; Informator Sevel.