JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-01-26
Kieler Omslag. Forretningerne bleve hurtigere tilendebragte end ellers. Af Penge blev der ikke tilbudt saa meget som i forrige Aar, man var desuagtet ikke tilbøielig til at tilstaae, høiere Renter end 3 pCt., og til denne Rente blev ogsaa flere Capitaler udlaante i faste Eiendomme. J Begyndelsen af Omslaget var Speciesmynt meget søgt, men senere fandt man Overflødighed deraf.
Viborger Samler, 1846-01-26
Det adelige Gods Sarlhusen er den 17de De, ifølge "Kiel.
Viborger Samler, 1846-01-26
Corresp. af 20de, ved offentlig Auction solgt til Landraad og Amtmand Grev Brockdorff i Neumünster for 42,500 Rdlr. Courant. Det adelige Gods "Bockhorn, er bleven solgt til Hr. H. Roosen i Hamborg, for 110,000 Rigsdaler Courant.
Viborger Samler, 1846-01-26
Gaarden Thomasminde", i Hæst Sogn er i disse Dage solgt af Hr. Propr. Olesen til Hr. Forpagter Budz paa Rosenholm for 55,000 Rbd. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1846-01-26
Viborg Torvepriser, den 24de Januar: Rug 5 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 3 Mk., Byg 3 Rbd. 2 Mk., Havre 10 a 11 Mk., Kartofler 7 a 8 Mk., alt pr. Td.; Oxekjød 7 a 9 s., Ost 6 s., Flesk 11 a 13 s., Smør 19 a 21 s., pr. 84; Æg 18 s. Snesen. - En slagtet Gaas 1 Rbd. 8 s. a 7 Mk.
Viborger Samler, 1846-01-26
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 18de Januar: J. P. Klovborg fra Antwerpen, til Thisted ballastet.
Viborger Samler, 1846-01-26
Reisende. med Færgefartøiet fra Kallund. til Aarh. den 21de Jan. Major v. Gaarder m. Tjener, Auditeur Liebe, Student Langballe, R. Aaby, F. Mundt, Kromand Schou, Skræderm. Hengel.
Viborger Samler, 1846-01-26
Døde. Kjøbenhavn: Jomfru Ane Marie Krøyer, 33 Aar; Enkemad. Marie Katrine Schneider, f. Christensen, 75 Aar; Maria Elisabeth Henningsen, 66 Aar; Marie Sophie Henriette Fischer, f. Berg, 33 Aar; O. Chr. Fjerdingstad; Skrædermester Jens Schou, 42 Aar. - Helsingøer, Muursvend Carl Pachert, 35 Aar. - Frederikssund, Kjøbmand N. Wulff, 75 Aar. - Slagelse: Snedkermester Jørgen Wilhelm Jørgensen, 39 Aar. - Vemmetofte adelige Jomfruekloster: Conventualinde Adelaide Benedicte Lovenørn, 91 Aar. - Skjelsker: Enke efter Krigsraad og Districtslæge Goellerich, Marie Elisabeth, f. Buch. Wistoftegaard: Ane Cathrine Engelsted, f. Rasmussen, 33 Aar. - Randers: Ane Marie Lerche, f. Laursdatter, 60 Aar.
Viborger Samler, 1846-01-26
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet Fædrelandet" Sv. G. M. Strøm tiltalt for med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr. 11 for Tirsdagen den 13de Dennes indført Artikel at have overtraadt Trykkefrihedslovgivningen, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frdg. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli, den 15de Januar 1846.
Viborger Samler, 1846-01-26
Aar 1846 den 12te Januar blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Nr. 115. Sognepræst Friis i Handrup, contra: Redacteuren af Bladet Flyveposten, Contoirist J. Christensen, og saaledes: kjendt for Ret:
Viborger Samler, 1846-01-26
De ifølge det Ovenanførte for Citanten, Sognepræst Friis Handrup fornærmelige Udladelser, der findes indført i Nr. 34, 43 og 47 af Bladet "Flyveposten for Aaret 1845, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade, paa Embede, Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte, Contoirist J. Christensen for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 50 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den ved Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 befalede Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler Jndstævnte og til det Offentlige det Retsgebyhr og Skriversalarium, der skulde være erlagte, samt Godtgjørelse for det stemplede Papir, der skulde være forbrugt, hvis Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, og i Salair til Procurator d'Auchamp15 Rbd. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hvilket, efter ovenmeldte Forordning, herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets JustitsContoir i Kjøbenhavn, den 12te Januar 1846. Krüger. Den geistlige Forening. for Salling og Omegn holder et Møde i Skive Præstegaard Onsdagen den 11te Februar d. A. Formiddag Kl. 11. Denne Gang ingen Prædiken.
Viborger Samler, 1846-01-26
Salling landoeconomiske Selskab. holder sin aarlige Generalforsamling hos Hr. Gjæstgiver Grønning i Skive Fredagen den 13de Februar d. A. Formiddag Kl. 11.
Viborger Samler, 1846-01-26
Bekjendtgjørelse. Herved bekjendtgjøres for Byens Jndvaanere at jeg har modtaget approberede Restancelister over: 1) Kongelige Skatter, Bankrenter og Brandcontingent til 1ste October 1845, og 2) Commune-Skatter og Afgivter for Juli og October Qvartaler 1845, og at Udpantning for disse Skatter og Afgivter foretages den 3die Februar d. A. Viborg, den 24de Januar 1846. L. Selmer.
Viborger Samler, 1846-01-26
Omtrent midt i Byen ønskes til 1ste Mai en Beboelsesleilighed, bestaaende af 2 eller 3 Værelser, hvoraf det ene maatte være noget rummeligt, med Sovekammer. Bogtrykkeriet anviser, naar man behager at melde sig inden denne Uges Udgang.
Viborger Samler, 1846-01-26
En Leilighed paa 3 Værelser, med øvrige Beqvemmeligheder, omtrent midt i Byen, ønskes til Mai Flyttetid. Billet mrk. bedes aflagt paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1846-01-26
Hos Undertegnede er en Leilighed at faae til Leie, bestaaende af 6 Værelser med Kakkelovne, samt beqvem Oeconomi¬Beqvemmeligheder, og, om ønskes, et lidet Stykke Jord til Have. Viborg, den 16de Januar 1846. D. A. Topp. Ørsted Præstegaard, beliggende i Rougsøe Herred, 3 1/2 Miil fra Randers, 1 1/2 Miil fra Udbyhøi og 1 Miil fra Boer Ladepladse, med c. 90 Tdr. Pløieland, hvoraf de c. 20 af fortrinlig Beskaffenhed, og hvortil kan avles 130150 Læs Enghø, kan erholdes i Forpagtning paa 9 Aar fra 1ste Mai førstkommende. Conditioner for Forpagtningen ere henlagte til Eftersyn hos Hr. Kirkesanger Blegvad i Ørsted og hos Hr. Gjæstgiver Preisler i Viborg. Man behage at henvende sig til Undertegnede. Levring Præstegaard ved Viborg, den 23de Januar 1846. Stochholm.
Viborger Samler, 1846-01-26
Placat. Paa Grund af passeret Udlæg for Arrest og Actionsomkostninger bliver det Smed Jens Johnsen tilhørende Sted i Søndervinge By og Sogn med tilliggende Hauge og Toft samt 2de Jordlodder, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Torsdagen den 12te Februar d. A., 26de f. M. og 12te Marts d. A., hver Dags Formiddag Klokken 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus; den Tredie derimod i selve Stedet. Efterat denne er afholdt bortsælges det benævnte Jens Johnsen tilhørende Jnd- og Udbo samt hans Smederedskaber. Dette bekjendtgjøres herved saavel til Lysthavendes som til Panthaveres Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 17de Januar 1846. Rod.
Viborger Samler, 1846-01-26
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren afholdes Torsdagen den 29de og Fredagen den 30te d. M., hver Dags Formiddag Kl. 10, Auction i Windumovergaard Skov overen betydelig Deel paa Roden staaende Ege- og Bøgetræer, for en stor Deel tjenlige til Gavningsbrug. Da den hidtilværende Eier har afhændet Skoven, er dette den sidste Auction, han lader afholde. Der bortsælges omtrent 300 Nr., hvoraf 9 ere Eeg og Resten Bog. Træerne ere af usædvanlig Godhed. Der gives Møde ved Skovfogedhuset.
Viborger Samler, 1846-01-26
Proclama. Enhver, der har noget at fordre i Boet efter den heri Byen afdøde Jomfru Petrine Ane Lucie Ussing, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. – Tillige indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, og bemærkes, at den Afdøde har havt Sødskende, der ere døde og have efterladt sig Børn, nemlig: 1) Broder Hendrik, Klokker i Maribo, en Datter; 2) Søster Magdalene, gift med Pastor Blath i Øls og senere med dennes Eftermand Wassard, 3 Døttre; 3) Søster Ane Maa dalene, gift med Kjøbmand Schrøder i Nykjøbing paa Falster, en Datter og Søn. – En Samling i Boet afholdes paa Skive Raadstue Løverdagen den 30te Mai d. A., Formiddag Kl. 10. Skive, den 19de Januar 1846. C. T. Horn.
Viborger Samler, 1846-01-26
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Degn og Skolelærer Peder Pedersen Waerst's Boe af Nørholm Bye og Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Nibe den 15de Januar 1846. Lynge.
Viborger Samler, 1846-01-27
Nr. 15. Kongelig allernaadigst privilegeret. 74 Aarg.
Viborger Samler, 1846-01-27
Stiftbeidende. Jo Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. annammendemennem annammendemennem Tirsdagen den 27de Januar 1846.
Viborger Samler, 1846-01-27
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-01-27
Nyeste Postefterretninger. Ostindien. Fra Bombay haves directe Efterretninger af 15de Decbr. Det er vist, at Regjeringen i Lahore er tilsinds at bekrige det britiske Ostindien. Store Troppemasser rykke imod Ludianah og Ferozepoor; de erklære høit at deres Bestemmelse er at overskride Sutletsch og angribe de britiske Poster. De til de truede Puncter bestemte britiske, saavel kongelige som indfødte, Tropper have imidlertid erholdt Contraordres. Man slutter deraf, at den britiske Regjering ikke vil agere offensivt, men indskrænke sig til at afvise de eventuelle Angreb og straffe Fornærmelser. – J Sind hersker Rolighed, dog træffes Foranstaltninger for at sikkre Grændsen, imod Sikhs. – Fra Afghanistan meldes at Dost Muhammed har faaet isinde at lade sig proclamere til Souverain i Afghanstan, og bestilt en Krone, som han vil bære i denne Qvalitet.
Viborger Samler, 1846-01-27
Storbritannien og Jrland. Anti-Corn-LawLeague's nye Fonds ere nu stegne til 130,000 Lstl. J London, Dumfries og flere Stæder have Chartisterne i disse Dage holdt Forsamlinger, hvori det vedtoges ikke at ville underkaste sig den forestaaende Udskrivning til Militsen.
Viborger Samler, 1846-01-27
Det vækker Opsigt, at Journalen the Times, der undertiden ansees for Lord Aberdeens Organ, har i sit nyeste Numer en i meget moderat Tone affattet Artikel om Oregonspørgsmaalet. J Artiklen anbefales en Grændselinie efter 49 Graders N. B., hvorhos tillige Vancouvers Øen og fri Seilads paa Columbiafloden skulde indrømmes England. Dette Forslag betegner Journalen som et Maximum af Concession fra Englands Side.
Viborger Samler, 1846-01-27
Frankerig. Jfølge Efterretninger fra Algier af 10de Jan, har Marschal Bugeaud efter den Fegtning, som Jessuf har leveret i Temdadalen, maattet trække sig tilbage til Orleansville for at lade sine Tropper udhvile og forsyne dem paa ny med Levnetsmidler. Den 31te var han atter rykket ud i Felten, idet han tog Oberst St. Arnoulds Corps med sig, og overlod denne sine udmattede Tropper. Jmidlertid var General Jussuf bleven tilbage i Retning af Tiaret, forfølgende Emiren. Bugeaud var den 5te ankommen til Tiaret, hvor Lamoriciere ogsaa ventedes, og hvor de to Feltherrer vilde raadslaae omde nærmeste Krigsoperationer. Næsten alle udcommanderede Generaler ere nu sysselsatte med at indeslutte Emiren, saa at denne maa søge at forlade Egnen. Bugeand, Jussuf, Lamoriciere operere i Egnen af Tiaret; Bedeau, Einard, Pelissier dække Scheliff, Milianab og Mostaganem. Rygtet om Emirens Fremtræden i Nærheden af Milianah omtales ikke, men i Paris gaaer det Rygte at Emiren endog skulde være trængt frem liggeindtil Blidah. J Vesten, i Provindsen Tlemeen, altsaa ved Grændsen af Marocco, staaer Gen. Cavaignae; her her skeer nu den dybeste Rolighed. Ogsaa Provindsen Constantineh er rolig.
Viborger Samler, 1846-01-27
Den 17de Jan, holdtes stort Hærskue paa Marspladsen, over 30,000 Md. Jnfanterie. Prindserne og den maroccanske Gesandt vare tilstede. Lord Brougham bivaanede det sidste store Bal i Tuillerierne, hvor han havde en lang Samtale med Kongen og Thiers. - Man taler om at Thiers vil i denne Session afholde sig fra alle Debatter i de Deputeredes Kammer.
Viborger Samler, 1846-01-27
Pairskammeret har, som bekjendt, voteret Adressen. Efter 8 Dages Debatter have Pairerne erklæret, sige Republicanerne, at Frankerig Jntet har tilbage at ønske. "Desuagtet", sige de Upartiske, vinder Landet stedse, naar Regjeringsspørgsmaalene bringes frem for Offentlighedens Domstol, naar de med Aabenhed behandles paa Tribunen.
Viborger Samler, 1846-01-27
Spanien. De nyeste Efterretninger fra Madrid, melde, at en Udsoning har fundet Sted imellem Narvaer og Cortesmedlemmet Orense. - Jnfanten Don Enriques Erklæring finder Anklang i Provindserne.
Viborger Samler, 1846-01-27
Baron Renduffe, der ventes til Lissabon, skal have den Mission at forlange Dronning Jsabellas Haand for Hertug Leopold af Coburg.
Viborger Samler, 1846-01-27
Keiserdømmet Østerrig. Efter en Beretning fra Wien af 16de Januar har den bedagede Krigshelt, Ærkehertug Carl, været alvorlig syg. Han er nu i god Bedring. - Denne det østerrigske Keiserhuus's høit fortjente Veteran gaaer nu i sit 74de Aar.
Viborger Samler, 1846-01-27
Det østerrigske Cabinets Politik finder den meest ubegrændsede Paaskjønnelse i Anledning af de bekiendte østlige Approximationstendentser. Man erkjender tilfulde at vorDiplomaties Nestor, Fyrsten af Metternich, har vidst at styre Statskibet imellem de tvende farlige Klipper den østlige og den vestlige, og at den Sandhed, at en inderlig varig og paa fuldkommen Overeensstemmelse af giensidige Jnteresser baseret Alliance er for Østerrigs Vedkommende kun at søge i England, endnu staaer usvækket fast. Denne Anskuelse hersker i de diplomatiske Kredse. Kongeriget Baiern. Advocal Willich var det afden baierske Regjering blevet negtet at møde som Deputeret i det 2det Kammer. Decretet fremkaldte en temmelig varm Discussion i Kammeret. Senere har Kong Ludvig tilstaaet den kongelige Advocat Bevilling til at indtræde i Kammeret, og denne Concession fremkalder overalt i Baiern den gladeste Sensation.
Viborger Samler, 1846-01-27
Keiserdommet Rusland. Dentsche Allg. Zeit. melder fra Berlin (19de Jan.) at ifølge tilforladelige Efterretninger fra Rusland tager sammesteds Finants nøden til paa en temmelig foruroligende Maade. Allerede fra 14 Gouvernementer skulle paa Grund af den sammesteds herskende Mangel ingen Jndtægter tilflyde Statskassen, og til flere (7 Gouvernementer) maae store Summer, udbetales til Fødemidler for Jndvaanerne, der ellers vilde være givne til Priis for Hungersdøden. Men aldeles falsk er tilvisse den Efterretning at Solden ikke regelmæssigen udbetales Soldaterne, blandt hvilke Misfornøielse skal herske. Den herskende Utilfredshed, melder fremdeles samme upaalidelige Beretning, forøges ved Efterretningerne om de rige Naadesbeviisninger, der have fundet Sted paa Sicilien og i Jtalien.
Viborger Samler, 1846-01-27
Tyrkiet. Efterretninger fra Constantinopel af 31te Decbr. melde, at den franske Gesandt Grev de Bourqueney vel har forlangt af Porten, at Scheik Hamud, der beskyldtes for at have myrdet Pater Carlos, men der frifandtes ved det efter Bourquenens Foranstaltning nedsatte tyrkiske Tribunal, skulde indespærres i Fæstningen. Varna, men at Porten har afslaaet Grevens Forlangende. Derimod mener man at Scheik Hamud vil gaae i Exil til en af de i Nærheden af den tyrkiske Hovedstad liggende større Stæder i Lilleasien.
Viborger Samler, 1846-01-27
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1846-01-27
Kjøbenhavn. Hans Majestæt har allernaadigst for Aaret 1846 udsat Præmier til Havedyrkningens Fremme til Beløb 600 Rbd. (Flyvep.)
Viborger Samler, 1846-01-27
Flyveposten" anstiller Betragtninger over den umaadelige Lyst, der er opstaaet hos Folk, til at feire Fester. Medens man fra alle Verdens Kanter hører klage og klynke over Brødmangel, over Kartoffelsygdom og Misvært, medens Priserne paa Livets første Fornødenheder uafladelig stige, læser man dog hver anden Dag i vore Dagblade Beskrivelser over en eller anden Festivitet, der paa given Foranledning er bleven afholdt. Det er fast utroligt, i hvilken Grad disse Festforanledninger hos os tiltage; det synes, at vi have opløst al vor Politik i lutter Fester. Paa den anden Side kan man ikke nægte den store Fordeel, som disse gode og frugtbare Aaringer, som Sibbern. pleier at sige, medføre for Handel og Jndustri og andre Næringsdrivende. Viinforbruget gavner den Handlende, paa Kjød og Grøntsager fortjener Slagter og Handelsgartner, ved Leverancer af Fisk og Smaaredsel flørere Fiskeri og Landbrug, de fortærede Kager og Hvedebrød befordre Agriculturens Forædling, Sangenes og Talernes Trykning sysselsætter Pressen - ikke at tale om, hvilke Summer den forøgede Consumtion lader Statskassen tilflyde. Flyveposten er imidlertid saa langt fra at have et Horn i Siden paa Befordrerne af denne festlige Tid, vil leve i, at den tvertimod agter at foreslaae et Festmaaltid, til Ære for dem, der have været Festemaaltidernes første Opfindere hertillands. Ved at staaes frem kom i Fredags en Sandbaad saa forkeert og med saadan Styrke mod Knippelsbro, at den øieblikkelig sank med Mand og Muus. De Ombordværende bleve dog freiste ved hurtig tillende Hjelp. (Flyst.) lende Hjelp. (Flyst.)J disse Dage har Overappellationsretten i Kiel paa kjendt en Retssag, der i 16 Aar har svævet for Retten og fængslet hele Stadens Opmærksomhed. Den angik en Plads, som Enkemadame Niehns paastod, hørte til hendes Huus, hvorimod Magistraten formeente, at den hørte Byen til. Endskjøndt Eiendomsretten saaledes var tvivlsom, tog dog Magistraten sig den Frihed at sælge Pladsen, og paa den blev nu opført et stort, grundmuret Huus. Mad. Niehns protesterede derimod og klagede; Magistraten replicerede. Sagen gik igjennem alle Jnstantser og det begyndte at see meget betænkeligt ud med Byens Ret. Da bød Senatet Enken en anseelig Skadesløsholdelsessum, hvis hun i Mindelighed vilde afstaae Pladsen, for at ikke Byen, skulde have den ydmygelse, at see Huset nedrevet og sit eget Værk ødelagt af et Fruentimmer. Men Mad. Niehns var paastaaelig; hun vilde slet ikke gaae paa Accord, men forlangte, at Huset skulde skaffes bort, for at hun endnu engang, før sit Endeligt, kunde see Solen i sin Dagligstue. Nu oplever hun da denne Glæde, aldenstund Overappellationsretten definitivt har afgjort Sagen i hendes Faveur og idømt Byen samtlige Omkostninger. Dramatikeren Friedr. Hebbel, en Dithmarsker, der er meddeelt Reisestipendium af Hs. Maj. Kongen af Danmark og, efter et længere Ophold i Hamborg, baade har besøgt Paris og Jtalien, opholder sig fortiden i Wien, fornemmelig for at lære Burgtheatret at kjende.
Viborger Samler, 1846-01-27
Det oldnordiske Sagn om Palnatoka, der paa Harald Blaatands Befaling maatte skyde Æblet af Sønnens Hoved, har havt den forunderlige Skjæbne, at flere Nationer have tilegnet sig Samme. Man seer saaledes Robin Hood i England og Wilhelm Tell i Schweitz at gjøre det samme Mesterskud. Af Dannevirke erfares nu, at Dithmarskerne ogsaa have Krav paa Samme, og at deres Adkomst dertil er følgende:
Viborger Samler, 1846-01-27
J Christian den Førstes Tid levede i Sognet Wewelsfleth en riig Mand, ved Navn Henning Wulf, der eiede en Gaard og mange Jorder. Da Beboerne i Marsken gjorde Oprør imod Kongen og ikke vilde anerkjende ham, var Wulf deres Anfører. Men da Kongen drog imod dem med stor Magt, og Hamborgerne hialp ham, bleve Marskboerne slagne og Henning Wulf maatte flygte. Da skjulte han sig i en Mose, og Jngen vidste at finde ham. Men hans tro Hund, der var løbet efter ham og ikke kunde følge ham ud i Moradset, blev hans Forræder. Man trak Wulf frem og førte ham til Kongen, og da denne vidste, at han var den fortræffeligste af alle Skytter, befalede han ham haanligt at skyde et Æble af sin eneste lille Søns Hoved. Lykkedes det ham, da skulde han være fri. Henning Wulf maatte adlyde, hentede sin Bue og sin Søn og gjorde lykkelig Skuddet. Men iforveien havde han taget en anden Piil i Munden, Kongen spurgte ham nu, for hvem den var bestemt, og Henning svarede, at hvis han havde truffet sin Søn, da havde den anden Piil været for Kongen. Da erklærede Denne ham fredløs, og Henning maatte atter flygte, medens hans Eiendomme bleve confiskerede.
Viborger Samler, 1846-01-27
Endnu i denne Dag sees i Kirken i Wewelsfleth i Vilstermarsk et gammelt Maleri paa en lang Tavle, der allerede bliver nævnt i den 1583 opbyggede Kirkes Bog. Maleriet viser paa en stor grøn Plads en Skytte med en slap Bue. J nogen Frastand fra ham staaer en Dreng med et af en Piil gjennemboret Æble paa Hovedet. Skytten har endnu en anden Piil paatværs i Munden. Mellem Skytten og Drengen staaer en Hund og retter sit Blik paa denne.
Viborger Samler, 1846-01-27
Forleden Dag blev en kjøn lille Bondepige anholdt ved Bommen heri Byen - hedder det fra Hjørring, med en Kreaturhud, hun ikke havde angivet til Consumtions Erlæggelse. For at slippe fri for Hudens Confiskation tilbød hun den posthavende Betjent - et Kys. Skjøndt Forslaget var fristende, fandt Betjenten sig dog ikke tilbøielig til at antage et saadant Tilbud, der ikke er betinget i hans Jnstruxer. (Hjør. Av.)
Viborger Samler, 1846-01-27
Søndagen den 4de De, indtraf en sjelden Høitidelighed, da nemlig Huusmand og Dannebrogsmand Jens Poulsens jordiske Levninger bleve stædede til Hvile paa Spentrup Kirkegaard. Ordenen, som hvilede paa Kisten paa en sort Silkepude, havde han vunden under Krigen, ved sin tappre Adfærd i Løkken i Vensyssel. Nærmest bagefter Kisten gik de 2de af Egnens Dannebrogsmænd den 3die var ved Sygdom forhindret i at møde. Capellan Lakier holdt en kort Tale i Søgehuset og Liig(Rand. Av.)
Viborger Samler, 1846-01-27
prædiken i Kirken.
Viborger Samler, 1846-01-27
Skibs-Efterretninger. Fra Sylt skrives under 9de De, at der i den senere Tid sammesteds var inddreven endeel Skibsvrag, hvoriblandt en Skibsbaad, betegnet "Arabella-Stokton", samt 6 Navnebrædter med Navnene: "König von Preussen; "Nornen; "Mentor Elisabeth; "Ranger"; "Corinthian". De fire første vare allerede inddrevne for nogen Tid siden, men begge de sidstnævnte først i de sidste Dage. (Handt.)S. for Vang paa Bornholm er indstrandet en Jagt, Skpr. Juul fra Hasle. Hele Mandskabet er druknet; Bunden paa Fartøiet er istykker og paa en Dyne, der fandtes i Jagten, var fæstet et Brev, hvori stod skrevet, at de havde seet sig nødsagede til at kappe Masten, og efter at Folkene vare druknede, kastede Skipperen Anker, i Haab om at blive reddet. – En i Apenrade hjemmehørende og der sidste Sommer bygget Skonnert er bleven overseilet i den engelske Kanal, og inddrevet paa Kysten med Tab af Stormast, Bovspryd &c. – Skibet "Karen Hedepig", Capt. Kofoed, af Kjøbenhavn, er den 9de De forulykket ved Kullen og blevet Vrag. Blodigler. Ved et af det kgl. Sundheds-Collegium i Kjøbenhavn under 31te December 1845 udstædt Circulaire, er Taxten paa Blodigler til Brug i offentlig Praxis, fra 1ste Januar 1846 og indtil videre bleven forhøiet til 16 sk. Stk. Som et sikkert Kiendetegn paa, om Vinteren bliver stræng eller mild, iagttage Landmændene i Belgien, hvor dybt Myrerne grave sig ned i Jorden og Efteraaret, hvilket Forhold stedse skal svare til den senere indtrædende Frost. Saaledes havde Myrerne ved Begyndelsen af Vinteren ifjor gravet sig to Fod dybt ned, hvorimod de iaar kun befinde sig to Tommer under Overfladen. Derefter at dømme vil altsaa den nuværende Vinter vedblive at være mild, hvilken Forudsætning ogsaa stadfæstes af Bierne, som ifjor ved Nytaarstid ganske havde tillukket deres Kuber, hvilket iaar næsten slet ikke skal være Tilfældet. Disse Jagttagelser tjene navnlig Landboerne i Provindsen Namur til Rettesnor for Midlet til at bevare deres Kartofler, idet de stedse nedgrave disse i Kuller, hvis Dybde staaer i Forhold til Myrernes Nedgravning. De skulle endnu aldrig have havt Anledning til at fortryde, paa denne Maade at have fulgt Dyrenes Jnstinct. J England derimod vedbliver man at frygte en stræng Vinter, hvilket navnlig antages ifølge visse Vinterfulges tidlige og talrige Vandring.