JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-05-06
Ifølge Proclama af 24de f. M., som læses for vedkommende Over= og Underret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten 2den Juni 1819, Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardmand Jørgen Pedersen Hiørne og Hustrue Karen Knudsdatter af Gottrup i Veste Han-Herred, Thisted Amt, til inden fornævnte Tids Forløb at melde den for undertegnede Skifteforvalter med Legitimation for deres Fordringer. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 19de April 1831. Kier.
Berlingske Tidende, 1831-05-06
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst i Under= og Overretten B snarest mueligt, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre, efter afg. Sognedegn i Rynkebye, Jens Møller, og forud afdøde Hustrue Hilleborg Maria Broch, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Til Underretning for Arvingerne efter begge fornævnte Afdøde tilføies, at den allerede anmeldte Gield paa Boet overstiger hvad samme ved Auction er udbragt til. Hvilket herved kundgjøres. Bierge Aasum Herreders=Contoir, den 20de April 1831. Friestedt.
Berlingske Tidende, 1831-05-06
Treditorerne i afdøde Dagleier Søren Rasmussens og efterlevende Enkes Bo, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 25de April 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-05-06
Freditorerne i afdøde Kiøbmand og Skipper Georg Jessens og efter I levende Enkes Boe, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skiftere, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 25de April 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-05-06
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 268-1830 & 31. i afg. Tømmermand ved Holmen Jens Jørgensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 133 - 1830 8 31. i afdøde Sølvkammerpige Wilhelmine CatoiStervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelig Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhardat anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. J foranstaltes læst for Lands Overretten i Viborg, indkaldes herved med følge Proclama, som er læst for vedkommende Underret, og snarest muelig i Uth, Bierre Herred, og forhen afdøde Mand Forligelses-Commissair, 12 Ugers Varsel Creditorerne i Stervboet efter afdøde Madame Christensen Christen Christensen til Hastrup i Nørvangs Herred, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, under det Tab, som Placaten 26de Marts 1790 bestemmer. Bierre, Halling Herreders Contoir paa Dangaarden, den 26de April 1831, With.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
adenlandske Efterretninger. Polen. Minsk, den 27de April. - Efterat Feldtmarskal Diebito, den 24de d. M. havde forladt Siedlee, sat sig i Bevægelse, og adskillige Gange tilbudet Polatterne et Slag, have disse, uden at antage et saadant, trukket sig tilbage til Pragaa; ikkun enkelte ubetydelige Fægtninger ere forefaldne, og Feldtmarskalkens Hoved quarteer er siden den 26de d. M. her i Minsk. Denne officielle Russiske Bulletin, i den Preussiske Statstidende af 3die Mai, modsiger aabenbart Efterretningen i den Breslanske Avis om et Nederlag, som Polakkerne skulle have lidt den 25de April ved Kalukzyn.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Lemberg, den 22de April. - Den Østerrigske Jagttagen melder herfra Følgende: "Efter den Polske General Dernickismislykkede Angreb den 18de d. M. paa Russernes ved Skov og Grøfter dækkede Stilling paa Stiirflodens høire Bredd, sydlig for Chrinik, trak Polakkerne sig atter tilbage paa hiin Side Stiir floden til Høiderne bag Boremel, hvor de den 19de d. M. bleve staaende og ved deres fordeelagtige Opstilling hindrede Russerne fra at trænge frem over Dæmningen og tage en fast Position paa Stilflodens venstre Bredd. Medens Russerne, ifølge den Retning henad Dubno, som General Dwernicki efter sin første Overgang over Stiir havde valgt, vare beskjeftigede med at dække Veien som fører fra Borommel til Dubro, vendte General Dwernicki sig ovad Stiir, og gik den 20de d. M. om Morgenen ved Beresterko til denne Flods høire Bredd. Den 21de begav han sig over Radziwillow, hvor han om Morgenen Kl. 8 rykkede ind i Spidsen for 4,000 Mand, til Kiz mieniet, hvor Avantgarden af hans Corps samme Dags Aften skulde ankomme; dette Sted, skal blot være besat af et Russisk Dragondelaschement, under Oberst Wrangels Anførsel. - Efterat Polakkerne saaledes havde forladt Borommel, fulgte Russerne dem over Stiir og rykkede ligeledes opad denne Flod til Beresteczko, hvor de, strax efterat Polakkerne vare dragne derigjennem, ankom den 20de Kl. 1 om Efterm. og, omtrent 8,000 Mand stærke, opstillede sig i Kolonner bag ved dette Sted. General Duernick skal, inden han forlod Beresteczko, for at begive sig til Kremieniet, have befalet det Polske Corps, som den 18de d. M. ved Piasetzna passerede Bugfloden, og var bestemt mod Wladzimierz, at følge ham i samme Retning.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Fra Warschau haves ingen directe Efterretninger siden de nyelig meddeelte af 26de April. Over General Dernickis Stilling i Wolhynien hviler et hemmelighedsfuldt Mørke, adskillige hverandre modsigende Rygter herom vare i Omløb, Berlin, den 3die Mai.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Den Preussiske Statstidende meddeler et Brev fra Memel, som indeholder Efterretning om Krigskibes Udrustning i russisk Havne ved Østersøen; deres Bestemmelse var ubekjendt Breve fra Petersborg skildre det Jndtryk, som de nyeste Begivenheder i Polen, der har opvakt, som ringe; de hindringer, som har mødt de Russiske Vaaben, betragter man som tilfældige og gjeblikkelige, og man tvivlede ikke om en fuldstændig Stjeninden føje Tid. Store Forstærkninger for Feldtmarskal Diebitsch, ere fra alle Kanter paa Marschen. Da Polakkerne søge at undgaae et Hovedslag, saa vil der vel endnu behøves adskillige Kombinationer, for at tvinge dem til den afgiørende Kamp. Den hidtil nødvendige Adsplittelse har været til Skade for de Russiske Tropper. Garderegimenterne lide efter Forlydende af Mangel paa Forpleining og tildeels af Sygdomme. De have desuden ofte været i smaae Skærmydsler.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Vien, den 28 April. Østerriges Contingent til det Tydske Forbunds Armee er nu fuldkomment udrustet; det bestaar af 96,000 Mand, med 80 Batterier Artillerie, 5 Reserver og 4 Pontons.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Vor Regjering har tilkjendegivet det franske Gesandtskab i Wien, at det har bevilget Carl Xdes Ansøgning om at maatte tage Boepæl i Grätz.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
London, den 29de April. Af den Omstændighed, at vore Fonds i Dag ere stegne, kan man skjønne, hvor urigtig den Mening er, at disses Eiere betragte Parlementsreformen som farlig for deres Jnteresse. - De Portugisiske Fonds ere i Dag betydeligen stegne i den Formodning, at den Franske Expedition til Lissabon vil have den følge, at Dou Miguel styrtes fra Thronen, som da vorder hans Broderdatter Donna Maria da Gloria til Deel. The Times minder England om Frankriges og de forenede Nordamerikanske Staters tiltagende Søemagt, og advarer det om Nødvendigheden af fordobblet Opmærksomhed. Mod Midten af det attende Aarhundrede begyndte England at udvikle sin Overlegenhed til Søes, medens Frankriges Opmærksomhed ved de idelige Krige paa Fastlandet blev vendt bort fra Havet. Jmidlertid er det jo bekjendt nok, at den Franske Regjering siden Aaret 1815 har anvendt meer Omhu og større Bekostning paa sin Marine end i nogensomhelst Periode, siden Ludvig Ides Tid; de ere nu bedre bevæbnede; de kommanderes af duelige Officerer, og ere bemandede med Matroser, langt bedre dissciplinerede end nogensinde forhen; den franske Søemagt er altsaa nu Englands langt farliger: Rival, end den var i det attende Aarhundrede. Hvad vilde Følgen vorde spørger the Times - dersom Frankrige eller Nordamerika, udrustede med lige Vaabenmagt, og i nogensomhelst physisk eller mechanisk Henseende os overlegne, angreb England? – Som Forbedringer i den engelske Marine foreslaaes: Jkke mere at bygge Orlogskibe paa 74 Kanoner, da disse ikke kunne maale sig med noget franske eller nordamerikanske Linieskib; de franske Krigskibe, der bleve byggede i de sidste 10 Aar føre aldrig færre end 84 til 90 Kanoner ; de forenede Nordamerikanske Staters aldrig mindre end 90, og mange af dem have 96 Kanoner ombord. Fremdeles foreslaaes, at forvandle nogle af Linieskibene paa 74 Kanoner til Fregatter af første Klasse paa 60 til 56 Kanoner; at omdanne Fregatterne paa 46 tildeels og alle Fregatter paa 42 Kanoner uden Undtagelse til Korvetter o. s. v.; men fremfor At ufortøvet at lade bygge et betydeligt Amal Dampskibe af 200 til 200 Hestes Kraft, og bevæbnede med to til fire store og ligesaa mange mindre Kanoner. Til at bugsere Krigskibe hen til Angrebspunkterne eller i Læe, til at iagttage en fjendtlig Eskadre, til at krydse mod Koffardie- og Transportskibe, til alt Slags Defensiv= og Offensiv kamp til Søes - Fægtning i Slaglinien undtagen - kan intet Skib sammenlignes med et saadant armerte Dampskib. Om ikke selve Fregatter, der gaae ud paa Krydstog ligesom hiint Lord Cochranes Fregat, der var bestemt til Middelhavet, men efter en fremmed Magts Ønske holdtes tilbage af Regjeringen - foruden den sædvanlige Udrustning, ogsaa kunde forsynes med et mindre eller et større Dampapparat, er et endnu uafgjort Spørgsmaal. - Desuden kan Dampskibsfarten ikke være af saa stor Vigtighed for nogensomhelst Stat som for England, der er Steenkullenes og Mechanikens Hjem. Udbryder en Krig, saa behøver England jo blot at forbyde Steenkulsudførselen, og Udlandets Dampskibsfart vil da vorde høist indskrænket.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Under Navnet Liverpool=Leeds Jernbane forberedes nu i England en af vor Tids kæmpemæssigste Foretagender. Der er nemlig foreslaaet, at føre en Jernbane for Dampvogne i lige Linifra Liverpool, igjennem det kulrige Lancastershire, og, som sat i Forbindelse med de store Byer og talrige Manufakturer i dette Distrikt, tilsidst skal gaae tværs igjennem Midten af England til den vestlige Deel af Yorkshire, og saa fremdeles føres til Havnene ved Humberfloden. Denne Jernvei skal være meget rummelig, med fire Linier af Jernbaner, af hvilke to bestemmes for Tilvogne, der gaae frem og tilbage med Reisende og to for Lastvogne med tunge Varer. Hele Veien skal oplyses med Gas, for at kunne befares om Natten som om Dagen. Saaledes vilde Reisende til enhver Tid kunne komme fra Merseys til Humbers Bredder i sex Timer, hvilket baade i Krigs= og i Fredstider maa være at den høieste Vigtighed for hele England, i Særdeleshed naar man betænker, at Dampskibsfartens vidtudstrakte Forgreninger Vestlig løbe sammen i Liverpool, som deres fælleds Middelpunkt, og at det samme Østlig er Tilfældet med Humber. Vigtigheden af en saadan Forbindelse mellem hine Districter, med den mueligste Hurtighed til at transportere Gods og Reisende; den fordeelagtige Tilbagefragt, ei allene med Manufacturvarer, men ogsaa med Steenkul, hvilke sidste lettere og for billigere Priis kunde indføres, overhovedet det store Fremstød, som Handel og Jndustrie herved maatte faae, er altfor indlysende til at behøve udførligen at bevises. Saa stor Manchester-Leeds Jernbane end er, vilde den dog ikke paa nogen Maade kunne sammenlignes med hiin foreslagne, nysomtalte. Hiin Jernbane har allerede, saa ny den er, bragt et hundrede Tusende Reisende frem og tilbage i mindre end halv saa kort Tid og Halvdelen billigere end ved den forrige Maade at reise paa; Fragten for Bomuld er allerede falden 30 pCt. Dersom paa denne mindre Bane er allerede opnaaet saa stor en Fordeel, hvormeget mere maa dette vorde Tilfældet paa en Jernbane, der med en langt større Udvidelse gjennemskjæret end meer befolkede og vigtigere Provindser, Til dette Foretagende er allerede næsten en Million Pd. St. subskriberet.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Det ny Parlament vil, efter Manges Mening, allerede aabnes den 14de Junii. Man beregner, at Ministeriet ved de nye Valg vil vinde en Pluralitet af 70 visse Stemmer for Reformbillen; og om 33 er det Sandsynligt, at ogsaa de vilde være Ministre, nes Sag gunstige. Resultatet af en meget nøiagtig, detailleret, Beregning er: at Tallet paa en vis vederstyggelig Classe af Fruentimre i London, beløber sig til over Firesindstyve Tusinde; at sammesteds ere Femten Tusinde unge Piger, som have aldeles intet Middel til Subsistents ; mange af dem end ikke Nattelye og af den bitterste Nød forledes til alle Slags grove Laster. Tjenestepigernes Antal London er 165,732. Ogsaa i denne Klasse har Demoralisation desværre gjort ikke ringe Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Toulon, den 24de April. Fra Regjeringen er befaling kommen hertil, at alle de Krigsskibe, der ere aftakkede, ufortøvet skulle udrustes og gjøres seil klare. Eskadren skal bestaae af otte Linieskibe, tolv Fregatter og adskillige Krigsbrigger. Man formoder, at de ere bestemte til Levanten. For det Første skulle de blive her paa Observation, og øves i Søe=Evolutioner, under Admiral Hugons Commando indtil de kaldes til activ Tjeneste. Deres videre Bestemmelse er ubekjendt. Admiralen har heiset sit Flag paa Orlogskibet Trident.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Gottingen, den 27de April. Med Paaske dette Aar er for Byen og især for Universitets en ny Æra begyndt. Orden og Rolighed er aldeles vendt til bage; en naturlig Følge af roeligt Overlæg og sørgelig Erfaring, Mange Forbedringer ere allerede skeete i Henseende til Universiteter, Organisation, andre skulle med det Første kundgjøres. Ministerievil indføre stræng Disciplin og Ophævelse af alle Studenterforbindelser uden Undtagelse. Jngen tilstædes Adgang til Universitetet, der ikke trøster sig til at underskrive en ham retfærdigjørende Erklæring, at han ei har taget Deel i de sidste Uroeligheder eller er Medlem af det saakaldte Burschenschaft; ligeledes forpligte han til at underskrive en eedelig Revers, at han aldeles ikke vil indlade sig i nogensomhelst Studenter forbindelse. Nogle Enkelte, der ikke dristede sig til at underskrive hiin Erklæring, ha Ministeriet benaadet. Politieopsynet ved underordnede Betjente for Universitetets Borgere var hidtil forskjelligt fra det for Byens nu fører et Detaschement af Landdragoner, valgt af Armeen bedste Jndividuer, det fælleds Underpolitie=Opsyn; dog beholdt, de Studerende deres akademiske Juridiction som hidtil. Fremdeles er, ligesom paa de Preussiske Universiteter, den Indretning skeet, at enhver Student faaer et Legitimationskaart, som han stedse bærer hos sig, og i mødende Tilfælde foreviser Politiet. Undersøgelsen angaaende de rebelske Soldater, der nyelig bleve straffede, har tilfulde beviist, at den lydeligen yttrede Bebreidelse, at Studenterne havde ophidset og opmuntret dem, er aldele ugrundet.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Upsala, den 27de April. Den Upsalske Tidende indeholder følgende Efterretninger faa Finland. "Saasnart Havnen bliver aldeles aaben, skulle tre Linieskibe og Fregatter løbe ud fra Sweaborg, og tage endeel af det Mandskab ombord, hvoraf Garnisonen i Sweaborg, bestaaer." (officielt) - Breve fra Finland melder aldeles Jntet om de i Stokholmske Aviser omtalte Ukaser, der paabøde, at alle Finlændere skulde afvæbnes, hvilket havde opvakt stor Misfornøielse blandt Jndvaanerne paa Øen Aaland, hvis Hovednæring er Sælhundefangst.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Samme Blad melder fra Malmøe den 13de d. M., at todidankomne Polakker, bleve strax da de kom i Land satte under Bevogtning, og erholdt befaling til ufortøvet at vende tilbage hvilket ogsaa skeete.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Hamborg, den 6te Mai. J nogle Dage har paa vor Børs ikkun været meget liden Omsætning i Henseende til Statspapirer.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Obl. af det Danske Engelske 3 p. Ct. Laan i Tirsdags 56, i Dag 57 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Efterretninger af blandet Jndhold. Russerne have ikke aldeles forladt Wallachiet og Moldau Blot en Deel af Ocupations=Armeen har trukket sig bag Prutifor at marschere mod Polen. Garnisonen i Silistria er forstærket, mindre Detaschementer ere efterladte baade i Jassy og Bucharest Den afsatte Hertug Carl af Brunsvig har forladt Paris og begivet sig til Bourdeaux, hvorfra han agter sig til Spanien. Jfølge den Drammenske Avis hersker i Drammen og Omegnen stor Nød, som følge af alle Levnetsmidlers overordentlige Dyrhed.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs=Cours, den 6te Mai 1821. Hamborg 2 M. - a vista 211. - Species 209. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 80 ½ a 81. Dito uden Rente i Sedler 85 a 85 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i r. S. 102 Rbd. Dito i Sedler 106 1/2 Rbd. Norske Speciessedler 156 Rbd. Svenske Sedler 46 1/2 a 47 s. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelse Laan ved Wilson et Comp. 58. Norske Laan til 6 pCt. 101. Dito dito til 4 pCt. 96 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 67 1/2 a 98. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Kjøbenhavn, den 9de Mai. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 4 1/2. Fra den 30te April til den 7de Mai 1831 ere her i Hovedstaden anmeldte at være: ægteviede: 26 Par, fødte 30 Drenge og 45 Piger, tilsammen 80; døde 40 Voxne og 31 Børn, tilsammen 71. - Ere altsaa 9 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
J de sidste otte Dage af April ere 187 Kornladninger passe rede gjennem Øresund; af disse vare 88 bestemte til Britiske, 44 til Hollandske, 44 til Danske, Norske og Svenske Havne, 3 til Leer, 1 til Bremmen, 1 til Hamborg, 1 til Kønigsberg; fems Bestemme sted var ubekjendt.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Ledigt Embede. Under Rentekammeret: Herredsfoged-Embedet i Flekke bye i Hatten Amt; Caution 1280 Rbd. Sølv i Kongelige 4 pCt. Obligationer.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Befordringer. Under Rentekammeret. Den 1ste Marts er ForstrandidatA. L. Kønig beskikket til Skovrider i Todendorf i Trittau Amt, Den 14de April, Kammerherre og Amtmand Bülow i Gottor, Amt efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede; Kammerherre og Amtmand i Hutten Amt, L. N. Scheel, beskikket til Amtmand i Gottorf Amt; Landraad H. A. Rumohr til Amtmand i Hutten Amt; Legationssecretair i Frankfurt ved Mayn H. Reventlow til Amtmand i Flensborg Amt.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 19de Marts er surnumerair Told- og Consumtions=Overbetjent i Aarhuus, J. M. M. Bull, beskikket til adjungeret Told og Consumtions=Jnspecteur sammesteds. Den 13de April, forhenværende Capitain og Compagniechef ved Hans Majestæts Livcorps, Cand. Theol. J. N. Kroyer, til Consumtionsskriver ved Kjøbenhavns Vesterport. Den 17de, Premierlieutenant J. J. Biilmann og Commandeersergeant ved Artilleriecorpset O. Bertelsen, til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Dampskibet Frederik den Sjette ankom den 4de Mai Eftermid, fra Kiel, med følgende Passagerer: Khrre Düring; Secr. Wilse; Grev Schulin Cancellieraad Løvenskjold; Secr. Feddersen; Komd. Jacobsen, Thestrup, Heftye, Tschudy; Particuliers Bielke og Tegner; Musikus Blaun; Jfr. Mutzenbecher; Cadetterne Brockdorff og Matheson; Controlleur Lau. - Fra Øerne og Vordingborg: Grev Raben med Skriver og Tiener; Komd. Lange, Appel, Gindrup, Hansen og Clausen; Pastor Pontoppidan; Parti culier Møller; Jfr. Kruse.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Dampskibet Prinds Carl ankom den 5te Mai fra Christiania, med følgende Passagerer: Advocat Lasson, Fruerne Vossgraff Müller med to Børn, Bendz med Datter ; Jomfruerne Fischer og Falck; N. Fischer ; Evers Johansen, Dahl; Boghandler Hoppe; Student Sperdrup; Frøken Treschow, Frue Müller; Frøkenerne Giørfeldt og Collett; Assessor Collett, Bogtrykker, svend Roshann. - Fra Sverrige, Kiøbmændene Benecke, Niemann og Gartmann.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Dampskibet Prindsesse Vilhelmine ankom den 6te Mai om Morgener, Kl. 7 fra Lübeck med følgende Passagerer; Conferentsraad Prehn fra Lauen, borg; Senator Axt med Datter; Consul Garrigues; Conducteur Fleisching Landgadet Linstow; Tobaksfabriqueur Bech; Komd. Zeller og Komd. Prenmed Kone. Dampskibet Dania ankom i Fredags med følgende Passagerer fra Fridericia, Frue Haste, Fabrikanterne Koch Wulff og Sager, Komd. Nissen, Forvalter Schmidt med Søn og Datter; Secr. von Wimpsen; Mad. Guldbrandsen, Justitsraad Grooss. - Fra Bogense: Mad. Levin til Helsingøer, - Fra Aarhuus, Commerceraad Thommesen med Datter, Baron Gylden, crone med Frue, Jfr. Dahl, Leutn. Gether, Pastor Prahl og Søn, Mad. Meyer; Jomfruerne Holm, Hom og Jansen, Frue Lambrecht, Studenterne Jespersen, Gram, Asmussen og Glud, Regimentschirurg Dysterdich med Kone og Barn; Papiirhandler Bing; Urtekræmmer Rich; Handelsbetjenterne Apel, Schou og Rich; Hr. Linde; Mad. Schielderup; Bager Schrøder, Styrmand Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Kjøbenhavns Torvepriser, den 6te Mai 1831. Rug. Td. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - s. Byg Pradet, Td. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Byg Gradet, Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Td. 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøn. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s.
Berlingske Tidende, 1831-05-09
Kjøbenhavns Havnepriser, den 7de Mai 1831. Holsteensk Hvede, 10 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 11 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito, Rbd. 2 Mk. - s. - - Rbd. - Mk. 2 s. Siellandsk dito, Rbd. - Mk. - s. - . Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito, 8 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Holsteensk Rug, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Dansk dito, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito, 6 Rbd. 5 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Byg Pradet, 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Byg Gradet, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Havre, 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 56 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 32 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. 4 Mk. a 11 Rbd. 1 Mk. pr. Favn. Salig Jens Nyegaard. Sorg og Smerte føler jeg dybt ved Din Bortgang Du ædle Forklarede Dine, fra Hiertets og Forstandens Side, forenede, saa sieldne fortrinlige Egenskaber være mig i et helligt og dyrebart Minde. I gavnlig Virksomhed især i Lyst til at fremme Borgerheld, fandt Du sielden Din Lige, derfor skal jeg som Din Yndling stedse erindre Dig med Taknemmeligheds Fölelse. - Vi sees igien Fred med Dit Stöv, Peder Christian Nyegaard.