JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Keiser Alexander deeler det fordeelagtigste Sindelag for Danmarks Jnteresse med de andre Magter. Hs. danske Majestæt er paa det venskabeligste imodtaget af Keiser Franz og den hele Keiserlige Familie. Lord Castlereagh har havt den Ære at conferere flere Gange med en nordisk Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Blandede Efterretninger. En Koralsisker fra Tunis har bragt den Efterretning til Livorno, at Deyen er død. Friheds og Uafhængighedsaanden begynder nu og saa at yttre sig paa St. Domingo. Hvis Pethion tænkte anderledes vilde han blive afsat og myrdet. Han skal og saa have erklæret, at ville stikke alle Skibe og Stæder paa Kysten i Brand, dersom en Fiende nærmer sig, og svaret, da Man gjorde ham Forestillinger herimod: "Havde Man ikke stukket Moscau i Brand, da vilde Napoleon endnu været Europas Despot, At Negerkongen Christoph er af samme Tanker, viser. en Depesche til Hr. Peltier i London fra hans Minister Statssecretair for de udenlandske Anliggender, en Hr. Grev von Limonade, hvori han yttrer Hs. Majestæts Glæde over Napoleons Fald, som Hs. Majestæt dog aldrig havde troet vilde have endt paa en for en Krigsmand saa upassende Maade, og tilføier, at Verdens Rolighed aldrig vil blive sikret saalænge Napoleon er i Live. Hr. Peltier anmodes derpaa om at indrykke i sin Avis, at alle Franske Kjøbmandskibe kunne sikkert komme til Hati, naar de underkaste sig Rigets Love; men at man ogsaa i Nødsfald er belavet paa Krig, og paa ingen Maade vil underkaste sig, Hs. Majestæt smigrer sig med at finde menneskelig Tænkemaade hos en Souverain, som er prøvet i Modgangs Skole o. s. v. Alligevel ventede Man et Angreb i DecemberPethion og Christoph kunne stille 60000 Mand i Feldten, og i Tilfælde af en Krig har den Sidste befalet, ingen Hvide at give Pardon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Jøvrigt har Man her allerede Prindser, Hertuger, Baroner &c., som ere udnævnte af Pethion. J Kong Christophs Residents Sans Souci er Nytaarsdag høitideligholdt med samme Festlighed, som det kunde været ved Napoleons fordums Hof. Det var det 11te Aar af Hatis Uafhængighed. Beskrivelsen over denne Fest læses udførlig i Hoftidenden. Rigets Stordignitarier bleve af Over-Ceremonie mesteren indførte i Hs. Majestæts Pallads. Snart derpaa kom Kongen, ledsaget af Dronningen, Kronprindsen og Kronprindsessen. Hs. Excellence Grev St. Louis nærmede sig Thronen og holdt en Tale, hvori han takkede Kongen for alle Velgierninger mod Haitis Folk. Hs. Majestæt modtog naadigst Stordignitariernes Addresse og lod derpaa ved Statssecretairen oplæse en Skildring af Rigets Tilstand, hvori han selv holdt Lovtaler over sin faderlige Regjering. Ved den Almægtiges Hielp, hedder det, har jeg indført en nye, fuldstændig Lovbog, opmuntret Kunster og Videnskaber; Armeen er disciplineret og sat paa en respektabel Fod. Vore Finantser ere i den meest blomstrende Tilstand. De fleste Regjeringer ere betyngede med Gjæld, og jeg har den Fornøielse at anmelde Eder, at Vi intet Menneske skylde Noget. Kommer hid, J de Sortes Foragtere, J som ikke regne Negrene til Menneskeslægten, kommer og seer Haiternes Lykke. Og J, alle Landets Menneskevenner, som have antaget Eder de Sortes Sag, Du Wilbeforce, Gregoire og andre ædle Mænd, modtager vor Tak, og vedbliver at udvide Fornuftens og Sandhedens Rige!" Efter Talen raabte Man, Kongen leve! Til Hs. Majestæt Dronningen blev ogsaa holdt en Lykønskningstale. Siden fik de engelske, americanske, spanske, svenske og andre Kjøbmænd Audients. Deres Majestæter begave sig derpaa i Kirke, hvorefter var stort Taffel ord Hoffet, og Festen endtes med frit Skuespil, stort Bal og et prægtigt Fyrværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Haytis Vaaben er en Krone med to hvilende Løver og denne Overskrivt: "Gud, min Sag og mit Sværd." J Middelpunkten er en Phönix med Omskrivt: "Jeg opstaaer igjen af min Aske, Christoph fører Titelen. Henrich 1, af Guds Naade og ved Statens konstitutionelle Lov Haytis Konge &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
(Af Udgiveren.) Mariboe den 24de October. J den senere Tid er Brændet steget betydeligt her i Mariboe i Prisen. En Favn Bøgebrænde koster nu 23 Rbd. 2 Mk. N. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Det af Hr. Forpagter Lund paa Eegholms Bortforpagtning foreløbigen gjorte Bud (see Avisen No. 81) er bleven ratihaberet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Jdag kostede ved Skibestedet Bandholm en Tønde Hvede fra 18 Rbd. 2 Mk. til 19 Rbd. 1 Mk. J det øvrige var Tilførselen ikke synderlig stor i Aar. Hele Ladninger Smør og Kjød ere komne tilbage fra Norge, formedelst, at der ikke kunde naaes den Priis det havde kostet her.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Den 21de October solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs for 31 1/2 Rbmk.; for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Anekdote.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
For nogen Tid siden forefaldt følgende Samtale imellem 2de Bønder: "Hvoraf kan det komme sei, spurgte den Ene, "at Smørret er i denne Tid ligemed eet bleven dyrere, da der dog er Guds Ære af det – "Det skal jeg sie Dei," sagde den anden, "Det kommer af den Congreis derude, hvor dergaaer møiet Smør til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Jndsendt Samtale imellem Peder og Jens. Peder. Hør nu Jens har Du læst Stiftsavisen, No. 72. Jens: Du mener vel det ondskabsfulde Spørgsmaal om Bestillingsmanden, Det var akkurat, som om en tydsk Vindmager kunde have skrevet det. Historien er rigtig nok løierlig. Hvis Sligt havde været Tilfældet med Dig, Peder! som dog ingen Slagsbroder er, skulle On da ogsaa formenes Kroerne? Peder. Nei, det seer jeg ikke. Kan jeg forebygge, at en tyk, fuld Mand overfalder mig paa Gaden. Jens Vist ikke! Desuden gav han jo ham een paa Kjæften igien; var ikke saa det betalt, Peder. Det var alt for utilstrækkeligt. Et godt Livfuld Hug havde den aldeles selvgjorte Politiemester, efter mine ringe Tanker, fortjent. Jens. Ja vel; men Du ville dog vist blive heel skamfuld, Peder, hvis man saaledes malede op om Dig i Aviserne. Peder: Aldeles ikke! En for brav erkjendt Mand, maae kunne oversee Sligt maae see ned med Medynk paa saadan en ondskabsfuld, drukken og naragtig lille Bug told.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
At en Skibs-Boye er af ringe Vægt, sees deraf, at den flyder ovenpaa Vandet. Jgnatius Loyola. (Fortsat; see No. 79.)Der begav han sig ind i Hospitalet og ventede paa en Leilighed for at gaae ombord til Barcellona og reise til det hellige Land. Her fik han alle de Stunder, han kunde ønske sig, for at gjøre Bod og Bedring, uden at blive kjendt. Han fastede hele Ugen paa Brød og Vand, undtagen Søndag, da han nød nogle faa kogte Urter. Han spændte sine Lænder ind i en Jernlænke, iførte sig en grov Haarskjorte under sin Lærreds Kittel, pidskede sit Legeme tre Gange om Dagen, laae paa den blotte Jord og sov kun lidet. Desuden tiggede han sit Brød fra Dør til Dør, antog et plumt Udvortes, og alle en Tiggers Manerer. Hans med Smuds ganske bedækkede, Ansigt, og uhumske, aldrig kiæmmede, Haar, hans Skjeg og hans Regle, som han lod voxe, gjorde hans Figur vederstyggelig og latterlig for hver Mand. Saasnart han viste sig, pægede ogsaa Børnene Fingre af ham, kastede Steen paa ham, og fulgte ham paa Gaderne med Husen og Skrig. Da imidlertid Rygtet gik i Manrese, at han vel kunde være en Mand af Stand, som gjorde sin Poenitence, skjulede han sig i en Hule under et øde Bierg, en Fjerdingvei fra Manrese. De overordentlige Kjødsspægelser, han udstod, svækkede hans Sundhed særdeles, og paadrog ham jevnlige Besvimmelser. Nogle Personer, som havde opdaget hans Askrog, fandt ham daanet der, bragte ham til sig selv igien, og førte ham imod hans Villie, tilbage til Hospitalet i Manrese, hvor han faldt i den Fristelse, at forlade sin nærværende Levemaade, og forføie sig hjem til Sit. Jmidlertid tog han Vaaning hos Dominicaner Munkene i Manrese; men langtfra at finde Lindring der, føelte han sig endnu mere plaget, end i Hospitalet; han sank i en sort Melancholie her, og faldt en Dag, i sin Colle, paa den Tanke, at kaste sig udaf Vinduet, for at gjøre en Ende paa sin Vaande, Alligevel kom han sig fra denne Tilstand, ved at anraabe og Naade hos den, som han havde fæstet sin Liid til. (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
(Af Hempels Avis.)¬ J Diernisse paa Holsteenshuus Gods ved Faaborg afbrændte den 11te d. M. Hospitalet, Skolen og den største Deel af Degneboligen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Bekjendtgjørelser. Paa Addresse-Contoiret i Mariboe modtages Subscription paa det 2det forøgede og forbedrede Oplag Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Bolsens Bibelhistorie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
At Torvedagen her i Byen er bestemt til og holdes hver Onsdag, det kundgjøres herved, i Henhold til det Kongelige Stiftamts Jndskierpning af 8de dennes, imod Land- og Forprang. Nyekjøbing den 12te October 1814. Broch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Da jeg fra den 9de November d. A. af, begynder for anden Gang at give Underviisning i Dandsekonsten her i Nyekjøbing, saa vilde de respective Vedkommende behage, at melde dem snarest mueligt hos mig selv Mit Logis er hos Hr. Skrædermester Reg mann i Nyekjøbing. Rehne, Dandselærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Auction. Herved bekjendtgjøres, at Onsdagen den 26de dennes, Klokken 9 slet Formiddag, bliver formedelst indtruffen Forandring, holdet offentlig Auction hos Aolsmand Jens Hansen heri Byen over dennes iboende Gaard, bestaaende af 16 Fag Forhuus, Egebindingsværk, Muur og teglhengt med istaaende JernBilæggerkakkelovn, og 7 Fag Stald og Ladehuus. Til denne Gaard er en god Hauge og et lidet Vænge samt 15 Tønder Land af Hans Majestæts Jorder; endvidere bortsælges samme Tid og Sted dennes Jnd og Udboe bestaaende af Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Chatol, Kister, Borde, Stole, Bænke, 23 Alen blaatærnet Dreiel til Omhæng, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Kar, Tønder, Ankere med endeel andet Træe og Kjøkkentøi, samt Vogne, Plouge, Harver, Bester, Qvæg, Faar og Sviin, og endelig endeel Høe og utorsket Korn af alle Slags, m.v.; thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne bekjendtgjøres. Rødbye den 19de October 1814. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Onsdagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2, bliver hos Jeppe Arildsen i Raae foretaget offentlig Auction over to den residerende Capellan S. T. Hr. Schultz i Mariboe pro officio tilhørende Huse, det ene i Hillested og det andet i Raae, som do, efter herom erholdt Kongelig allernaadigst Tilladelse, vorder bortsolgt paa de Conditioner som nærmere ved Auctionen vorder bekiendtgjort af Svanevig den 20de October 1814. C. Kølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Onsdagen den 2den November, om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Nakskov Byes Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt et Partie udsøgte gode skaanske Møllestene af 10 1/2 til 9 1/2 Span og 12 Commers Lykkelse, hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekjendtgjøres. Rakskov den 18de October 1814. Schwensen, Auctions Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Onsdagen den 2den November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver i Langets Hauger ved Christianssæde, afholdet offentlig Auction paa endeel, der udviste, gode og store Egetræer, for største Delen gode Tømmertræer. Liebhaberne ville mode i Langets Bye. Christianssæde den 24de November 1814. E. C. Kiergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Forpagtning. Hovedgaarden Knuhtenborgs Avling og Hollænderie bliver Tirsdagen den 15de November førstkommende, Klokken 10 Formiddag, opraabt ved offentlig Auction, paa Grevskabets Skriverstue, til Bortforpagtning i 11 Aar fra 1ste Maji 1815 til 1ste Maji 1826. til de Lysthavendes behagelige Efterretning anmeldes følgende: Gaarden er beliggende 1/4 Miil fra Ladestedet Baandholm. Den har 11 Marker, som indeholde 430 Tønder ardyrket Agerland, samt 50 1/2 Tønde Land Enge, og desuden 65 1/2 Tønde Land Enge og Saltninger. Jorderne ere fortrinlig gode og haver et Underlag af Mærgel neppe 1/2 Alen under Overfladen. Til Gaarden haves endeel Arbeide af Gaard- og Huusmænd. Som Besætning modtager Forpagteren, 84 Køer 11 Qvier, 6 Tyre 20 He sta, samt endeel Faar og Sviin af udmærkede gode Racer, saa og Bogne, Plouge, Harver og Seletøier, m. v., som erfares af Auctions Conditionerne, hvilke blive til behagelig Eftersyn i Knapsteds Gaard i Kjøbenhavn hos Madame Roested i Roeskilde, hos Hr. C. Hansen i Kjøge, paa Gjestgivergaarden i Wordingborg, hos Hr. Forpagter Arnkilde i Gaabense, paa Apotheket i Nyekjøbing paa Falster, hos Hr. Carlsdorff i Saxkjøbing, paa Addresse-Contoiret i Mariboe samt hos undertegnede Forvalter ved Grevskabet. Knuhtenborg den 15de October 184. Gram,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Da Sognepræsten for Vesterulslev Menighed, Hr. Hans Grønlund, den 31te Julii sidstleden ved Døden er bleven bortkaldet, og dette Stervboe derefter af den geistlige Skifteret i Lollands Musseherred er taget under Behandling, saa indkaldes herved i Følge Placaten af 26de October 1792, dette Stervboes saavel Credi- som Debitorer, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, de sidste at betale hvad de til Boet maatte være skyldige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Til Efterretning tjener, at en Skiftesamling i Boet er berammet til Mandagen den 9de Januarii 1815. Klokken 2 Eftermiddag, i Vesterulslev Præstegaard, hvor ogsaa Arvingerne, selv eller ved Fuldmagt, ville mode, for at iagttage deres Ret. Osterulslev den 13de October 1814. J. Sidenius, Stifts- og Herredsprovst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
Efterlysninger. Sidstafvigte 28de September, er under Foregivende at være indkaldet til Artilleriet, bortgaaet af sin Tjeneste hos Gaardmand Ole Foged i Oure, Artilleriekudsk No. 130 Hans Jacobsen Ress, af Mariboe Amts 20de Lægd No. 43. Signalement: 30 Aar gammel, 62 1/2 Tomme høi, temmelig føer og undersælsig, blaae af Øine og sort af Haar, han var ved sin Bortgang iklædt: en hvid Stumptrøie, hvide lange Buxer, Skoe paa Fødderne og en rund Hat paa Hovedet. Thi bliver bemeldte Hans Jacobsen, i Følge Stiftets Ordre af 12te dennes, herved efterlyst, med tjenstligst Anmodning til alle og enhver, hvor han maatte træffes, at anholde ham, og derom meddeele mig Underretning, da han strax skal blive foranstaltet afhentet, og de ved hans Anholdelse m.v. medgaaede Omkostninger erstattede. Corselitze pr. Nyekjøbing paa Falster den 19de October 1814.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-25
J Hr. Krigsassessor og Forvalter Smidths Fraværelse Andersen, Fuldmægtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Lollands Falsters Stifts No. 84. 8de Aargang. privilegerede. Kongelig al Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 28de October 1814. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
(Af Lüb, og Alton. Aviser.) Norge. Fra Kjøbenhavn berettes i Hamb. Corresp.: "Man troer, at den norske Rigsdag, som aabnedes den 7de October, vil decretere Foreningen inden denne Maaneds Udgang. Tillige hedder det, at Universitetet i Lund skulde forenes med det i Christiania, hvoraf man lover sig mange Fordeele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Wien. Jndtil den 10de var endnu intet Resultat af Conferenzerne bekjendtgjort. Midlertid ven teg med det første en Dagbog over Congressens Forhandlinger. Det hedder, at Østerrig faaer betydelige Udvidelser, ikke blot paa dets sydostlige, men og paa dets nordlige Grændse, ligesom og det sydlige Jtaliens Anliggender alt skulle være afgjorte. Antal let af de Gesandter, som have Adgang til Hovedconferenzerne skal nu være udvidet til 12. J Anledning af de trufne Jndretninger i adskillige Lande skal fra Frankerigs Side være gjort nogle Jndvendinger, som man dog haabede snart ville hæves. J Talleyrands Cancellie hersker en ualmindelig Virksomhed Jfølge engelske Blade ventes Lord Castlereagh først tilbage i December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Her ved Hoffet forbrændes næsten daglig henved 130 Centner Vox.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Efter Forlydende ville nogle af de fremmede Konger og Fyrster, endnu for denne Maaneds Udgang vende tilbage til deres Stater. Enhver af dem har sin egen Suite saavel af Civilhofstaten, som at Militairet til sin Betiening. J Spidsen for denne staaer hos Kongen af Dannemark General Friherre af Steigentesch. Pariser Blade anslaae Omkostningerne paa Kongressen for det Wiener Hof til 25 Millioner Gylden og blot Kjøkken og Kielder til 100,000 Gylden daglig, hvilket dog ansees for vel overdrevet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
America. Efter engelske Beretninger er Krigslykken endnu bestandig Americanerne imod. Major Addison er ankommen til London med Depescher fra Sir John Sherbroke, og overbringer Efterretninger om de Fordele, som den fra Halifax afseilede Expedition har havt. Da den var ankommen i Floden Penobscot bleve Tropperne satte i Land og toge efter en kort Modstand de americanske Forter i Besiddelse, som ligge ved Mundingen af ovenmeldte Flod. Fregatten the John Adams blev ødelugt Engellændernes Tab var ikke betydeligt. Det fiendtlige Artillerie, 3 Faner, adskillige Handelskibe faldt i Engellændernes Hænder. J Fortet Mathias fandtes 24 Kanoner, men de fleste vare ubrugbare. Den hele Landstrækning imellem Penobscot og Pasamagunddy Bag er i de Seirendes Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Efter americanske Tidender af 4de September er Staden Alexandrig med Floden Potomack bleven erobret Alle Skibe i Havnen tilligemed deres Ladninger, samt umaadelige Magaziner af Meel, Tobak o. s. v. faldt i Britternes Hænder. Gouvernements huset og de offentlige Bygninger bleve ødelagte, men al Privateiendom skaanet. George Town ventede en lignende Skjæbne. – Washingtons Erobring bekræftes. General Armstrang og alle ved denne Leilighed commanderende Officierer, ere satte ud af Tjenesten. Præsidenten, Maddison, var nødt til at reise incognito paa sin Flugt fra Wahington, saavel for at undgaae Udbruddene af den offentlige Uvillie imod ham, som og for at erholde Logis, Jmidlertid er han dog igjen vendt tilbage til Wahington. Den 6te September havde Britterne indtaget Plattsborg, hvor Americanernes militaire Hoveddepot befandt sig. Engellændernes Tab angives til 2000 Mand, for det meste canadisk Militz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Frankrig. Der tales endnu bestandig om nogle urolige Martis's Sønner og Jacobinere, som streife omkring i Departementerne for at hverve Tilhængere; men skjøndt der gives slige, kunne de dog intet udrette, da den store Hob af Nationen finder sig vel i den nærværende Forfatning. J Versailles skal nogle af disse Emissarier være modtagne efter Fortjeneste. Det hedder og, at 4 berygtede Personer, have viseligen forladt Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
De franske og engelske Journaler begynde nu atter at drage til Feldts imod hverandre. Kun at det maa blive derved, da, som Crommel sagde, Throner omstyrtes ikke ved Papiirskugler. General Evers har udstedt en Opfordring til alle belgiske Soldater, om at møde ved de nye Troppecorps som oprettes, og hvori han tiltaler dem saaledes: J skulle ei mere omkomme som Offere for en rasende Ærgjerrighed enten i de brændende Udørkener eller under Nordpolens Jis. Skulle J endnu engang drage Sværdet, da vil det være for at forsvare Eders Arnesteder, Thronens Værdighed og Nationens Uafhængighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Pariser Blade yttre sig paa det heftigste om Wahingtons Ødelæggelse, og sige at man kun skulde bekrige Fiender, men ikke Pragtbygninger og Kunstens Mindemærker, hvilket bedre passede sig for en Attilas og Genserichs Tider end for vort oplyste Aarhundrede. De Londoner Blade svarer: Buonaparte var ikke udfordret til sine Plyndringer og Brand seener. Den Fiende, som vi reyse, har i vore Canadiske Besiddelser brændt og skjændt Alt uden Forskjel Vi erobrede Washington, men ødelagde ingen Privat-Eiendomme. Endelig slutter de saaledes: Sandelig, Frankrig er ikke det Land, der skal lære os Menneskelighed, Retfærdighed og Maadehold i Krig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Den 10de dennes bleve Vagterne i Thuillerierne forstærkede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Efter Pariser Blade vil man have mærket stor Uro og Modløshed ved det neapolitanske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Man forsikkrer, at Johanniterridderne istedet for Maltha skulde have Den Corfu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Spanien. Udsigterne her synes at blive mere og meere mørke. Alle forhen solgte Nationalgodser skal uden Erstatning gives tilbage til deres forrige Eiere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Provindsen Catalonien skal have sendt en Deputation til Kongen, for at forlange de af deres Repræsentantere ved Cortes's Forsamling, som ere kastede i Fængsel, frigivne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Natten til den 18de f. M. ere i Madrid 90 udmærkede Personer heftede. Nogle beskyldes for deres Hengivenhed til Cortes, andre for at være Frimurere (?), ja - Arresteringerne udvides saaledes at man endog har seet sig nødt til, at indrette adskillige Klostere til Fængsler. Adskillige Spaniere, som fordum de Franske i Revolutionstiden, ere flygtede til Jtalien, Frankrig og Engelland. J Frankrig er der anviist de spanske Flygtninge adskillige Steder til Ophold, hvor de skulle nyde Understøttelse, imedens man hjemme sælger deres forladte Eiendomme. Ved denne og slige Leiligheder drive de fantiske og lade Munke ret deres Spil. – En Reisende fra Valencia har seet disse aandelige Helte at ride paa Muul æsler, med et Kors i den venstre samt et Sværd i den høire Haand, skrigende: "Lovet være Herren, Ned med de Liberole, Ned med Cortes's Tilhængere!" Paa Grund af slig en grændseløs Fanatisme har en brittisk Officier ved Navn Thomas Dyer, der var bleven ophøiet til General i spansk Tjeneste, ansøgt om sin Afsked og adskillige Gange anmodet Krigsministeren om at blive udslettet af de spanske Generalers Liste, da han ikke anseer det for nogen Ære, at tjene under en Konge, der har tilintetgjort det Folks Friheder, for hvilke hans Landsmænd have udøst deres Blod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Til Cadix er kommen en Fregat fra Beracrux med en stor Mængde Piastre og Colonialvare. Tilbagegivelse af Geistlighedens Godser befales med Strænghed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Det vil blive vanskeligt, at opløse de saakaldte Guerillas. Mennesker, som i 6 Aar har ført et ubundet Liv, som man har bedækket med Hæder og kun kaldet Fædrenenelandets Forsvarere, ville neppe finde sig i den stille og virksomme Borgers fredelige Sysler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Alle Guerillescheferne skulle endog have erklæret sig mod den nuværende Regjering. General Ballasteros er kaldet tilbage fra sit Forviisningsted, men han har undslaaet sig derfor. – Efter en anden Skrivelse fra Cadix skal en Expedition paa 7 til 8000 Mand udrustes mod Monteviden og Buenos Ayres. Engelland. Admiralitetet har givet Ordre til, at ophøre med Søesoldaternes Frigivelse. – Den 6te December lader det ostindiske Compagnie ved Auction bortsælge 7 Millioner og 350,000 Pund Thee. Alles Opmærksomhed er henvendt paa Udfaldet af Underhandlingerne ved Kongressen i Wien. Der troes i Almindelighed, at Engellands Jndflydelse vil vorde meget betydelig ved Underhandlingerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-10-28
Adskilligt. Kong Henrik af Harti har gjort en Hertug af den store Flod, til Fyrste af St. Mark, en Greve af den røde Taxhund til Dronningens Cavalier, og en Greve af Luussteen til hendes Kammerherre.