JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-09
Under den Overskrivt: "Jtalien nærmer sig til sin Undergang meddeler Slagelse Avisen et interessant Udtog af et ifjor paa Latin udgivet Skrivt af Professor Med. Koreff i Berlin, der indeholder hiin frygtelige og ikke ugrundede Forudsigelse. Forfatteren er tilbøilig til at antage, at den tiltagende Dødelighed er en Følge af, at den underjordiske Jld, som udbreder sig under Jtalien, berøver Luften de Bestanddele, som tjene til Livets Ophold, hvilken fordærvede Luft efterhaanden fortærer alle dets Beboere. Maillands moradsige Riismarker, de moradsige og øde Maremmer i det Pisanske og Toskanske, Pestluften, som hersker i Omegnen af Rom. - Alt synes at vidne og Rigtigheden af hiin Paastand. Kun om Vinteren drage Hyrderne fra Apenninerne i de udsunde Maremmer, hvorden hersker en yppig Plantevæxt. Roms Folkemængde er siden 1790 sunket fra 160,000 til 80,000 Jndvaanere. Det bliver hvert Aar vanskeligere at faae Arbeidsfolk der i Egnen, og Luftens dræbende Kraft tiltager med Kjempeskridt. Hyrder og Hjorde søge om Aftenen et Tilflugtsted, i Staden for den Død, som venter paa dem i aaben Mark om Nattetider. Selv Kirkerne blive nu usunde. Naar Man kun opholder sig i Peterskirken eller Paulskirken nogle Timer, bliver Man angreben af Feber. Toskanas Ørkener fra Norden, de træløse fordærvelige Sletter omkring Staden, i Nabolauget de pontinske Moradser, den brændende Sirocco fra Sønden, og under Fødderne den af den vulkanske Jld uddøende Jordbund - Alt spaaer den forestaaende Undergang af den forhenværende Verdens Hovedstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-09
Nyligen er udkommet et mærkeligt Skrift under Titel af Bemærkninger fra St. Helena over Lord Bathurst's Tale, holdet i Overhuset d. 18 Marti 1817, d. 7 Oct, afsendt forseglet til Lord Hudson Lowe, under Paaskrift til Lord Liverpool. "Jeg bifalder disse bemærkninger. Jeg ønsker at de maatte forelægges Engellands Behersker og Folk. (Undert.) Napoleon. Longwood d. 9 Oct." – J disse, som det hedder, af Napoleon bifaldte bemærkninger, stræber man at gjendrive Bathurst's Tale. Deres Tal beløber sig til 30. Man søger deri at godtgjøre, at det er stridende mod Folkeretten: 1) at man har arresteret Napoleon; 2) at man har givet ham det Navn General Bonaparte; 3) at man har forbudet ham at gaae ud, uden at være ledsaget af en Officier; 4) at man har paalagt ham, deels kun at skrive aabne Breve, der først maa overleveres den til hans Bevogtelse paa St. Helena ansatte Officier, deels kun at modtage aabne Breve, som Ministeren har læst. - Jmod den Paastand, at han ikke havde modtaget Breve fra sine Slægtninger og Venner i Europa, og at dette ogsaa er umueligt, anføres, "at kun Joseph Buonoparte, skrev til sin Broder, da det formodentligen var Aftale imellem hans Paarørende, ikke at skrive til ham, af hvilket Joseph intet vidste. J et Brev fra Grev Montholon til Statholderen, Sir Hudson Lowe, skildres Longwood som liggende i en for alle Vinde aaben, ufrugtbar, vandløs, og i en Omkreds af 1200 Toiser til Dyrkning uskikket Egn. 3 til 400 Toiser derfra er opslaaet en Leir. Longwood blev bygt som en Lo til det ostindiske Compagnies Forpagtergaard. Siden blev der indrettet sammesteds nogle Værelser for Øens Understatholder, og det tjente ham til Landhuus, men havde ingen af et Vaaningshuses Beqvemmeligheder. Et heelt Aar have bestandigen Folk arbeidet der, og Napoleon har stedse været udsat for den Uleilighed og Usundhed, der ere forbundne med et under Bygning værende Huus. Hans Sovekammer er for lidet til at kunne rumme et Sengested af almindelig Størrelse, og enhver nye Tilbygning til Longwoodhouse vilde endnu forlænge Uleiligheden af Arbeideres Nærværelse. Paa den usle Øe findes endnu Egne med smukke Træer, Hauger og ret gode Huse, blandt andre Plantation=House. Men Ministrenes bestemte befaling forbyder at indrømme Napoleon dette Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-09
Et Par Ord i Anledning af nogle Ord om Kort til Skolebring. (Fortsættelse; see forr. No.) 1) Børns geografiske Undervisning begynder sædvanlig med Fædrenelandet; faaer nu Barnet et Kort over Fædrenelandet i Hænder, som det enten kun med Møie eller aldeles ikke kan hitte Rede i, da taber det strax Jnteresse for en Videnskab, der ellers fortrinlig er skikket til at bibringes den tidligere Alder, og prima impressio manet. 2) Om Fædrenelandets Geografi bør Barnet faae forholdsmæssig nøiagtigere Kundskab end om andre Landes; i samme Forhold kan man altsaa af et Kort over Fædrenelandet fordre større Nøiagtighed. Tilmed kunne vi 3) af Fædrenelandet levere bedre Kort end af fremmede Lande, al den Stund vi ville benytte os af de, i de fleste Henseender ypperlige Special kort, vi have af Videnskabernes Selskab. Ene og allene disse Grunde, og hverken en forudfattet Mening eller personlig Jnteresse bestemte Rec. til, ved Bedømmelsen af Meyers Kort at være mindre udieseende end Anm., hvis Bemærkninger vel kunne være rigtige, men vist nok for en stor Deel høre til ubetydelige Smaaligheder (hvilket han da ogsaa for endeel indrømmer, hvortil Rec. ved sin Fremgangsmaade (?) skal have opfordret. De fleste betydelige Feil paa Meyers Kort angaae enten ubetydelige Floder, eller mindre nøiagtigt Omrids af Landene eller urigtig Beliggenhed med Hensyn til Længde og Bredegrader. Rec. nægter ikke, at disse Feil paa ingen Maade bør findes paa et aldeles fuldkomment Kort, og tilstaaer, at de gjerne her havde kunnet være undgaaede, men med Hensyn til Kortets Bestemmelse for de første Begyndere ere de af mindre Vigtighed, og Rec. tør næsten paastaae, at ved et saadant Kort, Tydelighed er et vigtigere Revisit end den strengeste mathematiske Nøiagtighed. Rec. er langt fra at ville nedsætte Stentrykkets Værd og Brugbarhed, og indrømmer gjerne, at Lose ved Udgivelsen af sit Skoleatlas gjør sig fortjent af Literaturen; men imidlertid, uagtet de mangfoldige Feil, som Anm. har opdaget paa Meyers Kort, tager Rec. ikke i Betænkning endnu engang udtrykkelig at erklære, at efter hans Formening de hidtil af Meyer udgivne Kort fortjene Fortrinnet for Loses Danmarkskort, og at hine fortrinlig kvalificere sig til Brug ved Undervisning i de lavere Klasser. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-09
Efterat der til Cancelliet vare indkomne adskillige Forespørgseler, angaaende, hvorvidt Sølvværdiegield kan betales med rede Sølv, har dette Collegium svaret paa disse Spørgsmaale, der, med Hensyn til hvad der skal gielde fra 1ste August d. A., ere afgjorte ved det aabne Brev af 6 April sidstl., at det, paa Grund af de i Forordn. og Fundat. af 5te Jan. 1813 herskende Grundsætninger, der endvidere bestyrkes ved Forordn. af 14de Septbr. 1813, maa ansee det som en afgjort Sag, at en Debitor er berettiget til at betale sin Sølvværdiegjeld med Sølvmynt Daler for Daler. Dog bliver dette ikke ubetinget at anvende paa offentlige Afgivter og andre lovbestemte Betalinger, med Hensyn til hvilke der bliver at forholde, som hidtil, indtil Hs. Majest. anderledes befaler. (Efter Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 Raa Femtende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Maj 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Om Selvmordere. Jngen Gjenstand er ligge fra Grækernes og Romernes Tid indtil vor, bleven meere drøftet end den om Selvmord. Da i intet Aarhundrede Aarsagerne dertil mangle, da intet er lettere forden Fortvivlede, end at overskjære Traaden til sine virkelige eller indbildte Lidelser, og ved at over skjære den, tillige ende dem her paa Jorden, saa er det naturligt, at hver Tidsalders vise Mænd baade med Religionens og Fornuftens Vaaben, have søgt at arbeide mod en Misbrug, der i saa høi Grad beskjæmmer Menneskeheden, og undergraver de første Grundstøtter til Borgersamfundets Vel. Held hver den, som med de høiere Gaver, Himlen forundte ham, søger at sætte moralske Dæmninger for den rædsomme Udaad?), der i et Nu skiller Mennesket fra den bedre Deel af sit Væsen, der fravrister Ægtemagen sin Støtte og de Uskyldige deres Forsørger, der forvandler Guds Billede selv til sin egen Morder, der, mistvivlende den Algodes uendelige Magt til at omskabe Mørke til Lys, Kummer til Fryd, sønderriver et Baand, *) Hr. Professor og Stiftsprovst Clausen fortjener Almeenhedens Tak for, at han har udgivet sin skjønne Tale, om Selvmorderens Brøde, i Trykken, og uddeler den frit blandt Uformuende. Den er et kraftfuldt Ord, sagt han ikke kan knytte mere, slukker en Lampe, han aldrig kan tænde mere. - Men vi overlade det til Religionslæreren og Opdrageren, tidligen at indgyde Mennesket Afsky og Rædsel for Selvmord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
To store Plagenander, der mattre Mange af wore Samtidige, er de overdrevne Fordringer, de gjøre, og den falske rekierhed, der avle Misundelse, tilfredshed med sin Stilling og uafladelig Higen efter at ville stige i Anseelse, og erhverve sig Midler til at kunne forøge sine Nydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
De fleste Selvmordere, som min Erfaring har lært mig at kjende, vare sædvanligen Mennesker, der lode sig for meget henrive af deres Sandselighed, der skyede Arbeide og Anstrængelse, og satte deres største Lykke i Nydelsen afgjordiske Glæder. Jo mere de havde ydt af Livets Houmingbæger, desto mere sløvede vare deres Nerver, desto mere Kraft manglede til at være Trængslernes Vægt, maar de trammede dem. Neropfordi de, af Ligegyldighed, havde tænkt for Tider over deres Bestemmelse, forlodes de af den ringe Kraft, der blev dem tilovers, i det Øieblik, de meest kunde behøve den. Var det i de Mennesker, hvis hele Liv har været en Kiede af Elendigheder, der valgte den frivillige Død, saa vilde Selvmordernes Tal være langt større end det er. Dog skjælne man vel imellem Selvmordere førend man fordømmer dem. Man forvexle ikke den Galing, der af trodsig og sandsesløst Sværmerie afliver sig, med den af Kummer dybt nedtrykte Familiefader, som ikke kan udholde Synet af sine sulte Smaa, der forgjeves raabe om Brød, eller den Ærefølelsesfulde, der anseer Døden selv for et mindre Onde end Skjændsel. Hans Handling fortjener, om ikke just Undskyldning, saa dog vor Medynk. Maaden, hvorpaa Selvmord yttre sig, retter sig i Almindelighed efter Tidsaanden, og man kan neppe antage, at de, der begaaes nu tildags just ene ere en Følge af Mangel paa Religiøsitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Fra Forfatteren af Forslaget til Dhrr. Componister, see Skilderiet Nr. 15 d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Et Par Ord i Anledning af nogle Ord om Kort til Skolebrug. (Slutning; see forr. No.) Nu et Par Ord om Anms, besynderlige Logik. Han mener, at man burde vise Loses Steentryk Overbærelse paa Grund af, at Steentrykkerkonsten kun saa kort Tider blevendyrket her i Landet, Kobberstikker konsten derimod er saa gammel. Dette Ræsonnements fuldkomne Ugyldighed indseer enhver ved første Øiekast. Rec. har aldeles intet imod, at man viser Kortet Skaansel gaa Steentryk, men dette hindrer ingenlunde, at han jo kan fremsætte saadanne Feil, som slet ikke kunne skrives paa Stentrykkens Regning, og af denne Art ere netop fast alle af Rec. Angivne. Desuden kan man meget godt, uden at overtræde den billighed man skylder en endnu i sin Barndom værende Konst, anmærke de i samme Konsts Produkter forekommende Feil. Lignende Betragtninger lade sig anstille over den Syllogismus, hvoraf Anm. udleder, at det er ligesaa godt at Hirsholmen ei findes paa Kortet, som at den skulde synes for stor i Recensentens Øie. At udelade Øer af et Kort, af Frygt for, at de i en Recensents Øie maatte synes for store, forekommer i det mindste Rec. underligt, ikke at tale om, at Anm. herved synes at indrømme en vis Forudfølelse af Uformuenhed enten hos Geografe til at angive eller hos Steentrikkeren til at afsætte mindre Øers Størrelse rigtig. Antoge vi endog, at Hirsholmen var saa lille, at den umulig kunde afsættes lille mok, saa havde man dog kunnet afsætte den anden i Rec. nævnte manglende i flere Henseender mærkelige De Hasselse, uden at fiskere, at Rec. skulde finde den for stor. Naar Anm. tikke saa ganske vil skalde de af Meyers Kort tilluminerede, hvor kun Grændserne ere belagte med Farve, og synes at ansee det som et Fortrin ved et Kort, at Vandet er Koloreret (hvilket dog ei er Tilfældet ved alle de illuminerede Aftryk af Loses Kort) saa ere vel kun de Færreste heri enige med ham. Rec. troer saaledes at have beviist sine af Anm. for ugrundede anseete Paastande, og ligesom dette er skeet efter Anm. Opfordring, saaledes tilføies, efter sammes Ønske, heri Forbigaaende, at Sundet eller Øresumegentlig kun er Navnet paa det smalle Stræde mellem Kronborg og Helsingborg (see Kjerulfs Geografi for Ungdommen Paa 28), en Benævnelse, som Søfarende stundom tage i en mere udvidet Betydning, saa at de regne Sundet med til Hveen. Om een end mere udstrakt Betydning af Ordet mindes Rec. ukke, enten at have læst eller hørt noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
For Ribe Stift. Hr. Kammerherre Rosenørn, Amtmand over Ringkjøbing Amt, Ridder af Dannebrogen; Hr. Stifts- og Amtsprovst, Dr. Theol. Koefoed i Ribe; Hr. Justitsraad Berthek Bruun i Fredericia, Ridder af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Om denne allernaadigste Udnævnelse ere samtlige Valgcommitterede under 9de d. M. fra Cancelliet blevne underrettede, hvorhos dem tillige er tilkjendegivet, at det er Hs. Majestæts Villie, at de samles saa betimeligen i Kjøbenhavn, som det Sted, hvor Valget efter forbemeldte aabne Brev af 6te April skal foretages, at Repræsentanterne kunne være udnævnte inden 1ste Juni d. A. Efter Colleg. Tid.)"J Amtstuen maa i Landskat ikke modtages anden Sølvmynt end Rigsbankdalere, hele Species, Totrediedeels Species, Centrediedeels Species, Rigsorter forenfemtedeels Species, og de ifølge Plaer af 23de Decbr. 1808 udgivne 3 Rigsdaler. Stykker for 1/2 Rigsbankdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Mariboe, den 7de Maji. J disse Dage har, med østlige Vinde, raset skrækkelige Storme. Jgaar regnede det hele Dagen. Som noget usædvanligt, har man endnu i Maji maattet lægge i Kakkelovnen. Med Markarbeidet gaaer det saare seent. Paa mange Steder er Landmandens Stilling meget mislig, da han mangler Føder og maae af den Aarsag lade sine Creature gaae ude. Paa sine Steder staae Vinterkornet meget godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
denne Tid sidder en Jtaliener arresteret i Saxkjøbing, som med nogle andre af samme Suur de have funden for godt at handle imod det 7de Bud og at paatage dem en Politiemesters Skikkelse ved at gaae omkring paa Landet og inddrive hos adskillige Bønder Bøder, for ulovligt Kroehold o. s. v. Han er falden paa det besynderlige Jndfald ikke at vil spise noget; i 8te Dage har han slet intet nydt. Forleden kastede han sin Mad ned i Gaarden tilligemed et af Arrestvinduerne, hvorfore han fik, som det sig hør og bør, sit tilbørlige Product. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe vare i afvigte April Maaned Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer følgende: En Tønde Hvede 13 Rbd. En Tønde Rug 9 Rbd. En Tønde Byg 6 Rbd. 3 Mk. En Tønde Havre 4 Rbd. En Tønde graae Ærter 8 Rbd. En Tønde hvide Ærter 8 Rbd. En Tønde Bønner 8 Rbd. En Tønde Vikker 6 Rbd. En Tønde Kartofler 3 Rbd. Et Pund røget Flæsk 32 s. Et Pund fersk Flæsk 24 s. Et Pund Kjød 18 s. Et Pund Smør 48 s. Et Pund Ost 12 s. Et Pund Talg 48 s. Et Slagtenød 50 Rbd. Et Faar 8 Rbd. Et Sviin 30 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Nyested, den 5te Maji. Den 2den Maji jordedes her Støvet af en almindelig agtet og elsket Kone, Madame M. C. Mackeprang, fød Raahauge, ledsaget af et talrigt følge, foran hvilket gik flere hvidklædte Damer med Blomsterkurve. Hr. Pastor Gesner holdt ved denne Leilighed en saare skjøn og rørende Tale. Førend denne begyndtes og efter at den var endt, hørtes en høitidelig Sørgemusik fra Orgelet. Sap net og begrædt af Mange gik Dy bort. – Fred være med Dis Støv. Helligt være Dis Mindet er J Løverdags Nat den 24de f. M. blev begaaet Jndbrud hos Niels Martin Sibe heri Byen, hvoriblandt andet blev stiaalen endeel Tin, Klæder, af Uldent og Linned, m.m. - Først Mandagen derpaa den 27de, blev Hr. Byefoged Prom underrettet herom af Byens Vægter, der syntes at kjende den ene af de Personer, der Natten imellem Løverdag og Søndag kom bærende med noget Tøi, der forekom ham mistænkelig. Jnqvisition i begge de mistænkte Personers Huuse blev i megen Stilhed begyndt, saaledes, at han selv begyndte hos den af Vægteren kjendte Persons Huus og lod sin Fuldmægtig imidlertid gaae til den andens, efter at først Byefogden havde foranstaltet en Person henviist til, fra den til Sidstes Hauge grændsende Mark, for at erfare, hvad mistænkeligt, der under Forretningen kunde skee. Øiemedet blev ikke forfeilet. Hr. Byefogeden antraf i et Uhr-Foutteral den største Deel af Kosterne, der vare bleven stiaalne, og den ved det andet Huus satte Vagt observerede, da fornævnte Byefogdens Betjent, tilligemed Mændene, indtraadte i Huset, at en Dunk af Tyvekoster blev kastet udi den til Haugen grændsende Mark, formodentlig for at slaaes istykker. Begge fornævnte Personer, navnlig Rasmus Keiser og Mads Galle, bleve samme Dag arresterede, og Førstnævnte tilstod at have begaaet, i Forening med Mads Galle, 2de Tyverier af Flæsk, foruden det Tyverie der gav Anledning til hans Paahæftelse. Mads Galle, der er Flikke i den Profession, den anden driver som Skoemagermester, tilstod samme Dag, og ved Forhører der senere ere afholdt, 6 Tyverier forenet med Jndbrud, samt at en tredie længe mistænkt Person, Mads Gothlieb, har været Deeltager i et af disse. Enhver glæder sig meget over at de ere satte i Sikkerhed for at gjæstes af slige for det Offentlige farlige Forbrydere, og med Taknemmelighed erkjende Øvrighedens virksomme Foranstaltninger imod disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Odense, d. 8 Maj. J Gaar Eftermiddags passerede en Grevinde Posse (Lucian Bonapartes Datter bærer, som bekjendt, samme Navn) med stor Suite her igjennem Odense til Sielland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Ved Avisens Slutning erfarer Man, at Nørre brobye Degnebolig ogsaa imorges ved en pludselig opkommen Jldebrand er lagt i Aske. Tilfældet er saa meget beklageligere, som, foruden at derved end en Familie er ruineret, Stedets Præst ogsaa her skal have havt endeel Sager og Bygningsmaterialier, blandt andet en Mængde indkjøbte Fielle til den nys afbrændte Præstegaard, hensat, hvilket Alt tillige blev et Rov for Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Aarhuus, d. 8 Maj. Fra i Mandags tilOnsdagnat havdes her en saadan orkanagtig Storm, at Smakkerne, som kom paa Rheden i Mandagsmiddag, først om Torsdagmorgen kunde komme indtil Broen. J Gaar (Torsdag) henved Aften, efter en stærk Skylregn, hørtes en fiern Torden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Viborg, d. 6te Maj. J Morges Klokken. henimod 3 opkom Jld, hvoraf viides ikke, i Rind Bye, beliggende 1 Miil sønden herfra, hos Gaardmand Lars Smed. - J den stærke Østenstorm, som nu i 3 Dage og Nætter har raset, greb Jlden snart om sig og lagde 3 Gaarde og 1 Huus. i Aske. Desuden havde Lars Smed den store Sorg, at et Barn af hans indebrændte. Efter et Øienvidnes Fortælling leveres denne foreløbige Anmeldelse. - Da Byen ellers er temmelig tæt bebygget, var det i en saadan Storm dog en Lykke, at kun disse 4 Steder ere brændte. - Desbedre ville da medlidende Medbrødre kunde række dem Haanden i deres Nød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Kjøbenhavn, den 12 Maj. J Eftermiddag Kl. 2 1/2 opkom en heftig Jld i en Gaard i lille Strandstrædet, for Enden af Garnisonspladsen. J dette Øieblik (Kl. 5 1/4) tilkiendegives ved Kimning at Faren er forbi. Denne Jldsvaade er een i de største, vi, naar man undtager den i Fjor i Tugthuset, i den sidste Tid have havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 304, a vista 300. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 12 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. . Spec. 322. - Specier, solgtes til 19 Rbmk. 4 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 94 1/2. Norske Rigsbanksedler, 27 a 28. Disconto 6 PC. Svenske Sedler. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saaoosaFemtende Aargang. No. 39. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 Mai 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Om Badeanstalten i Oldesloe i Hertug dommet Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Under disse Omstændigheder kan man vel haabe, at Badeanstalten vil have en god Fremgang, ja efter det Held at dømme, den hidtil har havt, er man endog berettiget til glimrende Forventninger. Antallet af Bedegjæsterne, som, i Aaret 1818, da Jndretningen først stiftedes, i det Hele kun udgjorde 36, er i forrige Aar steget til 150, foruden endnu 66 Personer, der kun for Morskab paa deres Gjennemreise toge enkelte Bade, og medens i Begyndelsen Anstalten kun benyttedes af Stadens og Omegnens Beboere, samledes i Fjor Badegjæster fra alle Egne af Holsteen, Slesvig og Lauenborg, fra Hamborg, Lübeck og Meklenborg, ja endog fra Fyen og Jylland er der kommen Nogle. Ogsaa har Badeanstalten havt den Glæde at hædres med Besøg og Tilfredshedsbevidnelser af den Høisalige Hertug af Augustenborg, Prindsesse Juliane af Hessen, den nuværende Enkehertuginde af Holsteen Beck, ligesom og i forrige Aar af H. K. H. Hertuginden af Augustenborg. - Nu gaaer Anstalten med raske Skridt sin Fuldendelse i Møde, og trygt grundfæstet, som dens Ny nu er, tør man vel vente endnu glædeligere Resultater af Fremtiden. - Badetiden begynder midt i Juni Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Indenlandske Efterretninger. Torsdagen d. 18 d. M. holdtes Confirmation for Ungdommen af den mosaiske Troesbekiendelse med den sædvanlige Høitidelighed. 21 Børn af begge Kjøn bleve confirmerede. Saaledes ere nu i Løbet af Aaret ialt 108 confirmerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
J disse Dage er udkommen: Ledetraad for Skuespilyndere, eller Grundrids af den dramatiske Digtekonst, efter Lessing, Engel og Eschenburg, ved Hansen, 46 Sider 8vo. De paa Titelen nævnte tre berømte Navne ere Borgen for de deri foredragne Grundsætningers Rigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
De til det forhen anmældte Haand=Atlas henhørende Korter over Frankerig, Portugal og Spanien, samt Storbritanien og Jreland, ere paa ny gjennemseete, og faaes tilkjøbs, hvert for 2 Mk. 8 s., hos de Herrer Blankensteiner paa Kjøbmagergade og hos Hartier og Schubothe paa Børsen. Tre Vestindiefarere med betydelige Ladninger. ere ankomne paa Kjøbenhavns Rhed. Asiatiske Actier, som i den sidste Tid ere stegne og faldne afvexlende, ere i disse Dage løbet op til 400 a 400 Rbdlr., paa Grund af et indløbet Brev (med hvilken Leilighed det er kommet vides ikke), at et Skib, Frederik den Sjette kaldet, ført af en Capitain Hans Nielsen, er afseilet d. 5 Dec. f. A. hertil med en Ladning, til Afdrag for Compagniets Tilgodehavende i Ostindien. Ladningen skal, i Følge Brevet, bestaae af 67000 Maus (omtrent 78 Pd. hver) Salpeter, 1500 dito Rødtræ, 500 dito Jndigo, 500 dito Mocca Caffe, 1000 dito Peber, 1500 dito tør Jngefær, 200 Baller Birham Gorras, 200 dito Baftas Jngdu& Chitubelli, 10 dito Gilliardor Tørklæder, 190 dito ordinaire Gorras, 500 dito bedste JalunJalona Bomuld. Det Heles Beløb skal være 460480,000 S. Rupier. - Bekræftelsen paa denne i sig selv behagelige Efterretning, maa nu snart kunne ventes. Jmidlertid er en Deel af Ladningen bleven assureret i Kjøbenhavn.