JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
Aar 1680 heder det i en af mine briginale Efterretninger, begyndte Marinerne at Arbeide i Kiøbenhavn; den første Grund til den nye Holm blev da lagt med Gruus og Mudder, som ved Mudderprammene blev opfisked; illigemaade arbeydede Marinerne paa Forhøyningen af den deel af Volden, som ligger imellem Christianshavn og det nærværende Qvintus Bol verk, saa og brugte man Marinerne ved den Communications Broes Forfærdigelse, imellem Qvintus og den nye Holm, som i dette Aar blev forfærdiget; paa nærværende Tiid heder det i et af mine Papirer, marcherer Officererne, som har Vagt paa Qvintus, med sin Vagt over den nye Holm og over denne Broe, denne Vagt bestaaer nu af en Officeer, en Underofficeer, og 20 Gemene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
I det paa følgende Aar bleve Marinerne brugte til Korspælenes Nedramning paa den nye Holm, som skulle være til meere Befestigelse af samme, hvorved den ogsaa er bleven saa fast, at man ifremtiden kunde opføre, store Bygninger sammesteds. 1683 begyndtes med at nedramme de Pæle til den Broe, som efter min Formodning, thi Papirerne bestemme det ey tydeligen mok, gaar fra Tolboden til Nyeholm, men i Mai Maaned maatte Rigementet lade dette Arbeyde ligge og gaae til Skibs, da der kom en fransk Flode paa Kiøbenhavns Rede, og lagden sig ved siden af den Danske, mine Efterretninger siger, at de skulle have gaaet imod Sverrig, men at der ei blev noget af Sagen. Denne Franske=Flode, som blev commanderet af Mar quie de Previle, og bestod af 22 Skibe, var ventelig afsendt fra Kong Ludvig den 14de for at soutinere hans Paastand, som foregivne Hertug af Bourgund, at kunde bortgive alle Bourgundiske Lehner, under denne Tittel, overdrog han iblandt andet Herskabet Jver, som et Bourgundisk Lehn til Dannemark; Striden, som derover opkom med det fyrstelige Huus Anhalt Zerbø, vedvarede til 1689, da den paa følgende maade blev bilagt. Dannemark gav Herskabet Jver tilbage til Anhalt Zerbs og fik for denne Afstaaelse 100000 Rdl. i Penge. Efter at den foranornede Franske og Danske Flode nogen Tiid havde krydset i Østersøen, tog den første igien Veyen til Frankrig. 1684 blev Arbeydet fuldført med at neld ramme Pæle, som det forrige Aar blev afbrudt, og i det paa følgende Aar 1685 begyndte man her at bygge 4re Corps de Garde, nemlig ved Bommen, Hovedvagten, paa det gamle Batterie og det nye Corps de Garde; Marine Regimentet var den gang endnu uden al Forbindelse med Kiøbenhavns Guarnison, thi det besatte ikkun Vagterne paa den gamle og nye Holm. Vagtparaden af dette Regimente forsamlede sig i store Strandgaden forObersteens Qvateer, hvor samme af Adjondanten blev afdeelt; gammel Holm blev besadt med en Capitain, 2 Underofficerer og 40 Mand, og her blev Regimentets Arrestanter forvarede, og en Officer, 3 Underofficerer og 30 Mand havde Vagt paa den sorte Rytter. Bleve nogle Skibe udsendte til Convoy som commadereredes dertil i Forhold af Krigs Skibenes Antal, Capitainer og Lieutenanter, Underofficerer og 100 a 200 Mand af Mariner; Serganterne erholdt paa slige Convoyturer 1 Rdl. 5 Mk. i rede Penge af deres Maaned gage, og for Kosten betalte de 1 Rdl. 2 Mk. Courporalerne betalte for Kosten 5 Mk. og fik 1 Rdl. 2 Mk. i rede Penge; den gemeene Mand. blev Maanedlig aftrukken 4 Mk. for Kosten, og det øvrige af Tractementet fik de i rede Penge, saasom Gefreiderne 1 Rdl. Tamboerne 1 Rdl. og en Gemeen 4 Mk. 8 s. Paa dette af Tractamentet tilgodegiørende erholdt saavel Underofficeretne som de Gemene, naar de gik til Skibs, af deres Companie Chefer, hvad de havde fornøden af Skjorter, Strømper, Tobak, Piber, og andet meere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
Af denne Detaille i Forplegnings Antegnelse, følger altsaa at Tractementet i Aaret 1685 Maanedlig har været for 1 Sergeant 3 Rdl. 1 Mk. for 1 Corporal 2 Rdl. 1 Mk. for 1 Gefreider og Tambour 1 Rdl. 4 Mk. og for en Gemeen 1 Rdl, 4 Mk. 4 s.; skulle nu Brødet tilregnes, som Folkene efter min Formodning endnu have saaet til Tractement, naar de vare paa Landet, og den gang ventelig ogsaa har været 2 s. dag lig, saa har det heele Tractement ved Armeen den gang været for 1 Sergeant 3 Rdl. 4 Mk. 12 s. for 1 Corporal 2 Rdl. 4 Mk. 12 s. for Ge freder og Tambour 2 Rdl. 1 Mk. 12 s. og for1 Gemmen 1 Rdl. 5 Mk. Saavidt for denne gang, skulle jeg finde at denne Begyndelse til en liden særskildt Historie indrykkes i deres Tidende, skal det opfødre mig til at fortsette dette Arbeyde, som jeg troer en deel af deres Blads Læsere, vil imodtage med Fornøyelse. Skreven i Nørre Jylland 1786. De det lille Belt og ved Fridericia ind og udpaserede Skibe til f. M. udgang. Skipper Christian Madsen, Marcus Ditmar, Nicolai Cortzen, Christian Henrichsen, Hans Miang, Vallentin Chrestensee, Peder Krigsmand, Asmus Jversen, Johan Johansen, Hans Pedersen, Jørgen Thomsen, Mathias Jversen, og Hans Christian Madsen, alle af Colding. Hans Lauritsen, Hans Pedersen, Thomas Pedersen, Poul Hansen, Peder Lauritsen, alle af Colding. Christian Møller, og Trelle Jversen, af Aapenrade. Ole Eribsen, af Middelfart, Niels Ole Gylding, Christian Rostoch, Jes Hallesen, Andreas Jensen, Jes Peder Damberg, Jens Johan Grilding, af Horsen. Lars Nielsen, Jens Jensen Lund, Lars Nielsen Bogense. Jørgen Andresen, Jørgen Hansen, Peder Hørboe, Jochum Sivers, Jens Jørgensen, Poul Nissen Ahrendt, Jochum Alman, Nicolai Pedersen, Søren Ploug, Ludvig Johan, Hans Hennigsen, Jacob Borm, Mathias Munch, af Flensborg. Hans Knudsen, af Odense. Jacob Cornelius, Lars Madsen Schan af Dragøe. Hans Trier, af Samsøe. Jacob Frederichsen, af Faaborg. Albret Hansen af Marstran. Hans Rasmussen af Erøeskiøben. Hans Oettsen, Christian Møller, Jens Sørensen, Peder Erichsen, Jacob Jensen, af Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling P. Aagaard. Luxdorph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
Etats=Raad og Amtmand Christian Friderich Hansen, som Skifte=Forvalter efter forrige Herredsfoged og Skriver udi Hammerum Herred under kundenæs Amt, afg. Hans Ditlefsen Linnet, Bevilling at maae i Aviserne sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde bemelte afg. Linnets Creditorer, Bliver herved alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring efter afg. Herredsfoget og Skriveri Hammerum Herred under Lundenæs Amt Hans Ditlefjen Linnet, indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentil; inden foreskrevne Tid, at møde og beviisliggjøre deres Fordringer hos mig Etats Raad og Amtmand Hansen, som Skifte Forvalter i bemelte Stervboe. Ringkiøbing, den 23de Mai 1786. Hansen, hos General Krigs Commissair von Vildenrad kan et faaes Malt og Byg til kjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-14
En Sommer Morgen. Hvilken Vellyst, naar en heftig Vind lenge tudede, naar en umild Himmel syntes, at hindre Jordens Grøde, naar de spæde Soel skind elskende Planter hælde sig, eller af Længsel for qvægende Regndraaber begynde at synke, naar lenge om Dagen ingen Soel straalede om Natten ingen Maane smillede, ingen Stierne blinkede. - Hvilken Vellyst da, paa en munter Sommerdag, naar Jorden først er afkiølet ved en frugthar Regn og nu bestraales af den milde Søel, at sidde igien under en af disse Naturens ukonstlede Løvhytte, eller vad en surrende Bæk, eller blot i den fredsælle Luft, om intet af brummende Bier og sprag lede Sommerfugle, Vi ønskede saa skiøn en Dag. Tungere blev Livet inde i de murede Fængseler, Prydelsen af Liver var saa meget fattigere. – Nu glæder det menneskelige Hierte sig ved at have opnaaet sin Attraar Hvad anden Glæde kan lignes mod denne? Saa glæder den pudrede Hofmand sig ikke, naar han efter tusinde frugtesløse Forsøg og efter titusinde bortskutte Hindringer omsider troer at have opnaaet sin Fyrstes fortrinlige Yndest. Saaledes glæder den Gierrige sig ei, naar han i lange og mange Aar samlede og gniede, og ei kunde faae Kisten fuld, men i Dag seer den næsten opfyldt til Breden ved sin Døds Time, og er forlegen, hvem Han vil unde den. Saaledes ikke Krigeren, som lenge laae for den velbefæstede Stad, naar han lader den sørgende befæstning med indhyllet Fane, med tause Trommer og Piber, med kummerfulde og nedslagne Øyne og Aasyn, liste sig ud fra sin elskede maaske Fædrenevaaning og Bye. Nei den sande Giæde er her glemt for den følende Jordboe, for hvilken Naturens Nydelse gaar over alting, naar han efter Ugers, ja Maaneders Umildhed, seer Guds milde Soel paa den skyefrie Himmel og i Stæden for Storme og Orkaner høre blide Østen og Vesten Vinde at viste, hører den behagelige Fuglesang og Frøerne at skreppe, og hele Naturen at fremskinne i sin Pragt til en riig Høst for alt Levende. O hvilken Vellyst, hvilken Opmuntring for Livet, hvilke Tak og hvilke Velsignelser pligtes ikke den Algode. Følgende Logogryphe Paa Fransk af 26 Vers haabes vil finde Behag for sin Curiositet, da Progressionen af Pedes er saa lige afmaalt paa begge Enderne fra Midtverset af, som haver fleest Pedes. saa at den udgjør en spidsvinklet Firekant, og da tillige Rimene i de Vers af en Af maaling ere af eens Lyd paa begge Enderne. Mon cher. Lecteur, A vrat bonheut. ke conduis sans cesse Ouiconque i moi sinteresse. Et qui fait son, souverain bien Avec moi de Maimer plus rien Oue Scelui, qui ma denne PetreVeus tu mantenant me connitre Regarde en moi cet obiet principal. Qui port at bien, et qui fait fuire le maEt sans le quel nul dessein ne propere, Du i moincelui, qui nous et salutaire, Cherche encore, tu verras quen moi le ceur humain Peut, trouver du bonheur le, principe certain; Un moyen sur pour souffrit la misere Oue, noustenom de nytre premiere pere. - Mais, qui plus eft, clest dans mon Tribunal Que se detruit le pouroir inferm; De che, moi je fais disparditre Celuis dont Forgueil et le maitre, Ensin je suis le grai soutien De celui, qui par mon lieu Dans Thumilite Sabaisse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-14
Et sa, douleur cesse Quand dans son ceur. Cit ma douceur. Denne Mørke Tale er i frie Oversettelse paa Dansk saaledes Den, som foreener, sig med mig, og som efter mit Exempel setter ikkun sit høyeste Gode i at elske Skaberen, ledsager jeg til den sande Lyksalighed; - Vil man kiende mig, saa maae man hensee til den fornemmeste Beskaffenhed hos mig, som driver til at skye det Onde, og giøre det Gode; - Og uden hvilken intet Forehavende, lykkes; - Leder man meere, saa finder man Grunden til Lyksalighed; - Og et sikkert Middel til at bære Modgang og Elendighed; - Ja Helvedes Magt maae vige, For mig flyer alle de, som Hovmod har bemestret; - Endelig er jeg dens Støtte, som ydmyger sig, Og hvis Sorg forsvinder, naar min Sødhed faaer Jndpas i Hiertet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-14
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majests allernaadigste Bevilling, der er af følgende Jndhold: mus, at Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, 4 Rdlr. Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stor 1786. marn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi efter herom, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, Allernaadigst have bevilget og tilladt saaog hermed bevilge og tillade, at den civile Skifte Rett udi Vor Stabel Stad Fridericia i Vort Land NørreJylland, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviiser og Kibe Stifts Addresse Aviis, samt den Altonaiske Merkur, trende gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, fra den sidste Bekientgiørelses Dato af at regne, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter afdøde Frue Helena Catharina Dithmar, afgangne Justits Raad Dithmars Efterleverske i bemeldte Fridericia, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tiids Forløb hos berørte civile Skifte Rett i Fridericia at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig som om den var skeed ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores Allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Rett hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skabe, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christians horg udi Vores Kongelige Residens Stad Kiøbenhavn, den 2den Junt. 1786. Under Vort Signet Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes herved trende gange i Rad, alle og enhver som maatte have noget at fordre efter den heri Staden ved Døden afgangne Frue Justids Raadinde Her lena Cathrinal Dithar, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for os inden den hert fastsatte Tiid. Fridericia den 30de Junii 1786. Bruun. Lorenzen. Buhl Geelmunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-14
3di Jldebranden heri Veile sidste 23de April er uEn lykkelig omkommen, den sig hos Mad. Biering opholdende Jomfru Liise Claudi. Skiftet efter hende er den 23de Mai næst efter begyndt; hvorunder af Mad. Biering er anmeldt, sam Arving efter den afdøde. 1. En Farbroder Christian Claudi, som er Død, men har efterladt sig Børn, hvis ophold stæd ikke viides. 2 En Faster, hvis opholds stæd ikke viides, men skal have en Datter tiennende paa Støvringgaards Closter som Frøken Pige. 3 En halv Broder af hendes Fader, Hr. Friderich Claudi Præst til Astrup i Riber Stift. 4 En Moster Mad. Gregersen Dod i Todberg Præstegaard og efterladt sig Børn, hvis opholdstæd ikke vides. 5 En Moster Mad. Hansen boende i Kiøbenhavn i Piille strædet i No. 105. 6 En Moster Død, men efterladt sig en Datter Enken Mad. Karshof, ogsaa boende i Kiøbenhavn. 7 En Moster ovennevnte Mad Biering i Weyle. Disse og om flere Arvinger, skulle være, da samme tillige indkaldes herved at møde under Skiftet paa Veyle Raadstne den 2den Angst. og 13de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10. slet Personlig eller ved beskikkede Fuldmægtiger, for deres arve Rett at Ligitimere og deres Tarv at lagttage. Til samme Sæd og Tider indkaldes Stervboets Credi og Debitarer, De første for deres Fordringer at anmelde og Legitimere og de sidste for deres gield at betale. Da Skiftet derefter det snareste ske kan tilende bringes. Veyle den 7de Junii 1786. N. C. Carøe. Byefoged. Paa Eilandet Fange under Riberhuus Amt i Jyl4 land, er Skipper Jes Nielsen Kroemands Hustrue Anna Nielsdatter for nogen Tild siden ved Døden, afgangen, og Stervboet taget under lovlig Behandling, som herved 3de Gange i de Berlingske Tiden der, Ribe Stift Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur offentlig bekiendtgiøres og hvormed Boets Credi= og Devitorer indkaldes, at melde sig enten her hos mig som Skifteforvalter, eller hos Hr. Birkedommer Engelstoft paa Fanøe inden den i Loven forskrevne Tids Forløb, de første for at anmelde og legitimere deres Krav, samt af Beviserne, som in Originali forevises, afgive bekræftede Gienparter, og de sidste at betale det de skylder, for at undgaae Søgsmaal. Ribe, den 27de Maji 1786. C. Urne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-14
Hvo som har Værelser for Familier at udleie strax 2 eller til næste Flyttetid vilde desangaaende melde, sig hos Hr. Basse, som giver nærmere Anviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-14
Den Mørke Tale i No. 19 er en Perle, Den anden i No. 26 er en Bie
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
Den Unge og den gamle Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
En ung adspurgte en ærværdig gammel Mand, Hvorledes skal jeg mig til Ærens Top opsvinge, Den Gamle svarte ham reent ud og med Forstand; Vil du det høit i Verden bringe, Da naaer du best dit Øyemed Ved Visdom og ved Tapperhed. Vær tapper; mangen en opstiger, Og bliver til en vældig Mand, Fordi han efter Æren higer Og Dødens Frygt foragte kan. Vær viis min Søn, En som først Ploven driver, Tit ved Forstand og Klygtighed, Til Hove stor, og stor i Landet bliver, Her hielper Tiid og Stadighed; En ædel Siel kun slig en Vey vil følge; Dog den er vanskelig, jeg kan det ei fordølge, Den Unge rystede med Hovedet O nei, Jeg ønsker ei saa tung en Vey, Got var den Gamles Svar, vil du saa let til Ære, Da vær en - Det kan du lettest være Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
En Spanier disputerede med en Portugiser, og paastod at den Spanske Nation overgik den Portugisiske, og som Beviis derpaa sagde. St. Peder, som er Kirkens Hoved og jeg veed har Nøglen til Himmelen, var en Spanier: "Dette er falsk, thi jeg paastaaer at han var en Portugiser. De satte da et Veddemaal derpaa og indgik med hinanden at den første de mødte skulle skilde deres Strid, og hvem han gav Ret, den skulle have vundet. De fortsatte da Veyen, og den første den der mødte dem, var en Portugisisk Adelsmand, omskiønt nu Spanieren begyndte at giøre nogle Vanskeligheder, saa blev han dog omsider enig med sin Contrapart og forestilte den Portugisiske Adelsmand Spørsmaalet, bedende ham ret indstendig at handle upartisk. Da denne nu havde hørt Spørsmaalet, sagde han strax til Landsmanden, at han havde tabt, og at St. Peder uden Modsigelse havde været en Spanier. Denne forundret over at hans egen Landsmand erklærede ham at have Uret, spurgte ham. Hvorfore han kunde dømme saa ufordeelagtig og sin egen Nation. Min Ven svarede den Portugisiske Adelsmand, jeg siger Sandhed; det er vist, at St. Peder var en Spanier; thi dersom han havde været en Portugiser, saa skulle han aldrig have fornægtet sin Herre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
Oversettelsen af de 2de Epigrammer i Ro hans Sag i No. 25. Rohan slag med det ene Øre; Rød han var af Paven giort; Kongen selv ham gjorde sort; Parlamentet hvid skal giøre. Historien os lære kan, Exemplerne de stikke anSaa at om nu det gamle Rom Her iblant os paa Jorden kom, Et artigt Spil det give ville. Med Cato selv man Løyer drev, Lucretia uhævnet blev, La Motte man i Kloster skrev, Og Brutus han kom i Bastille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
Fra Frederichsberg Slot er den 7de Julii d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt allernaadigst har fundet for got at tillade, at den Frihed, som Aggershuus og Christiansands Stifter i Hs. Majestæts Rige, Norge ved Placaten af 19de October 1785, samt Allerhøistsammes Resolution af 26 April d. A. er given til at indføre til Julii Maaneds Udgang d. A. fremmed Rug, Byg, Havre og Havremeel, saa og til Christiansands Stift skotsk Meel, baade med indenlandske og udenlandske (privilegerede og upriviligerede ) Skibe, mod modereret Told 15 Sk. pr. Tønde, maae indtil Julii Maaneds Udgang 1787 være forlænget. (Resten følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
Skipper Christian Møller af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter og 4 a 5 Dage at afsegle herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham, vilde jo før jo heller og i seeneste til ommelte Tiid melde sig hos ham ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimelig tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
hos General Krigs Commissair von Vildenrad kan er faaes Malt og Byg til Kiøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Nat=Violen. Maturen underlig uddeler sine Gaver, L. I denne Nat=Viol man et Exempel haver. Den som et Udkrud staar udi et Urtehed, Den nanseelig er, og uden Deylighed. En Torn, en Tidsel, en Skarntyde, ja, en Nelde, Har en udvortes Pragt kan ellers noget giælde, For denne Nat=Viol i Sanhed Prisen Lær Blant alle Blomster den jo næsten herligst er. Dog har Naturen end deri saa sparsom været, Og den en større Pragt og Klædning ei foræret, Da har den noksom paa den Mangel raadet Bod Den elskes for dens Lugt er angenem og god. Naar Natten stunder til, og Aften Solen smiller, Naar andre Blomster sig tillukker og sig hviler, Da staar den i sin Flor og Lugter allerbest, Ja dem til Skamme giør, som Prale allermest. Ret ligesom at de ved Dagens Lys sig skammer, Naar andre Blomster staar og af sin Klædning brammer, Og har Tilskuere i største Haabetal, Man af Undseelse den da ei Lugte skal. Af det udvortes man kan ikke altid dømme, Hvor slet Violen seer, man den dog maae berømme; Der ofte meget Got kan skiules af en Pialt, Og Viisdom ofte boer i ringeste Gestalt. Af denne Nat=Viol man tage vil Exempel, Og stræbe, at man kun kan bære Dydens Stempel; Saa er det lige got og Kiortelen er slet, Thi Pragt foruden Dyd giør ei til Mennesket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Iblant de forskiellige Calembours, som i Anledning af den bekiendte Hals Smykke Proces i Paris ere affattede over Cardinal Rohan er følgende et af de lystigste og vittigste med. Apres bien du raisonnement Dit le Senat de la France A la captive Eminence, Vous eres un grand innocent Maisle pape moin honette Pourra dire à ce NigandPrince, 4 qui na paa de tete, I ne fat paa de Chapeau Slutningen af Tobaks Forordningen i No. 29 Angaaende Plantningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
1. De nu værende eller tilkommende Tobaks spindere eller Fabrik=Entrepreneurer, som ikke finde Regning ved selv at dyrke og drive de hidtil anordnede Tobaks=Plantager, skal herefter for denne Forbindtlihed være befriede, imod at de for enhver Tønde=Land, som de af den hidtil foreskrevne Plantage vil efterlade at dyrke, skal aarligen, for at ophielpe Fridericia Colonisters Tobaks=Plantning, indkiøbe 500 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Tobak som paa Fridericia Byes Plantager ere avlede, saaledes, at Lauget i Kiøbenhavn skal enten aarligen indkiøbe 25000 Pd. FridericiæBlade, eller for hver 500 Pd., selv dyrke og plante en Tønde=Land; hvilken Proportion Entrepreneurerne samt Tobakspinderne i Provintserne, i Forhold til deres hidtil anordnede Plantagers Størrelse, skal lagttage. 2. Til Beviis om dette Vilkaars Opfyldelse skal Lauget i Kiøbenhavn ved sin Oldermand samt i øvrigt enhver Entrepreneur og Tobakspindermester til hvert Steds Magistrat, og hvor ingen er, til Bye=Fogden, aarligen ved hvert Aars Udgang og første Gang udi indeværende Aars December Maaned indsende, enten et Tingsvidne, om hvor stoer Plantage de have dyrket i det forløbne Aar, eller en Qvittering fra den Mand i Fridericia, hvem de have, i Stedet for selv at plante, indkiøbt Fridericia Blade; hvilken Qvittering skal af Magistraten i Fridericia, efterat være for Vores Amtmand sammesteds præsenteret, og, i Tilfælde af Tvivlsmaal og Salgets og Kiøbets Rigtighed, foranstaltet undersøgt, uden Betaling paategnes og attesteres; thi i Mangel af saadant Beviis enten og Plantage eller Fridericia Tobaks=Kiøb, skal for hver 500 Pd., som ikke er indkiøbt, eller for hver Tønde=Land, som ikke er beplantet med Tobak erlegges en Mulct af 50 Rdlr. 3. Magistraten eller Byefogden paa ethvert Sted, hvor Tobaks=Fabrikker gives, skal være ansvarlig for, at disse Beviser eller Mulcter ved Aarets Udgang indkomme, for derefter igien strax at indsendes til Vores General LandOconomie og Commerce=Collegium. 4. De Fabrikanter, som have erholdt Priviligium paa allene at skiere og præparere Snus=Tobakker, skal være befriede for al Plantning, men de skal for hver Skiere=Kniv, som de holde i Arbeide ved deres Fabrikation, aarligen ved hvert Aars Udgang betale en Afgift af 4 Rdlr. 5. J Kiøbenhavn skal Tobakspinderlaugets Oldermand og bisiddere have Jndseende med, hvor mange Skiære=Knive enhver Snus=Fabrikant holder i Arbeide, samt derom indgive en Fortegnelse til Magistrateen; Men dersom nogen priviligeret Snustobaks=Fabrikant skullde befindes paa noget andet Sted, skal hvert Steds Magistrat, eller Byefoged derom lade giøre Undersøgelse; hvorefter Afgiften, 4 Rdlr. for hver Skiære Kniv, af Magistraten indkræves og indsendes ved Aarets Udgang til Vores General Land Oeconomie og Commerce Collegium. 6. Det maae i øvrigt ei allene være alle og enhver tilladt, saavel i Kiøbstæderne, som paa Landet, at Plante Tobak efter eget Gotbefindende, men endog at sælge deres avlede Blade baade i Byerne og paa Landet, foruden at de til egen benyttelse maae bruge og anvende deres Tobaks=Blade paa den Maade, som de selv best veed og kan, saalænge alene ingen ordenligen fabrikmæssig Tilberedning dermed foretages; da de ellers i dette Tilfælde og saafremt de Blade, som sælges, gives nogen Tilberedelse, som er uden for raae og tørrede Blades naturlige og sande Egenskaber, skal være forfaldne i den Mulct, som for ulovlig Fabrication er dicteret.