JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Kiøbenhavn d. 4 Januarii. Fra d. 1ste Januarii til d. 31 December 1792 ere her i Staden copulerede 982 Par, fødte Drenge 1836, Piger 1680, tilsammen 3516, døde Mænd 812, Qvinder 701, Drenge 557, Piger 575, tilsammen 2645, ere altsaa 871 flere fødte end døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Udi det Kongelige Frederichs Hospital har i Aaret 1792 Patienternes Antal været 2096, deraf igien udgaaet 1668, døde 167.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Helsingøer. Her i Byen ere i afvigte Aar i St. Olai Kirke viede 42 Par, fødte 51 Drenge, 50 Piger, hvoraf 1 Dreng og 6 Piger ere uægte, døde 34 Mænd, 31 Qvinder, 24 Drenge, 19 Piger, ialt 108 døde, altsaa 7stere døde end fødte. I St. Marie Kirke 23 Par viede; fødte 21 Drenge, 26 Piger, hvoraf 7 ere uægte; døde 42 Mænd og 18 Qvindes Personer. Af Hospitalets Meenighed ere 2 Mænd og 3 Qvindespersoner døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Assens den 2d. Januarii. Fra den 1 Januarii til d. 31 Decemb. 1792 ere her i Meenigheden ægteviede 20 Par, og 1 Par trolovede, hvoraf Fæstemanden døde for Brylluppet; fødde 35 Drenge, 16 Piger, tilsammen 41, deriblandt 1 uægte, døde 11 Mænd, 6 Qvinder, 2 Drenge, 7 Piger, tilsammen 26, deribland; en Styrmand fra Stige, som faldt over Borde i Havnen og druknede; ere saa 15flere fødte end døde. – J Annexet Kierum ere ægteviede 6 Par, fødte 12 Drenge, 11 Piger, tilsammen 23, deriblandt 1 uægte, døde 4 Mænd, 5 Qvinder, 5 Drenge, 4 Piger, tilsammen 18, hvoriblandt 2 dødfødde, ere saa 5 fleere fødte end døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Paketbaaden, som afgik fra Kiel til Kiøbenhavn den 3 December, strandede om Natten imellem d. 15 og 16 December ved Bornholm, efterat have udstaaet meget i Stormen. Folkene reddede sig paa Landet, men 4 af dem omkom der af Kulde, førend de kunde faae Hielp, nemlig en Student ved Navn Wittrock fra Femern, en portugisisk Jøde, en Handelmandfra Frederichsstad og en Rekrut. En gammelMand fra Fyen og om paa Skibet ligeledes af Kulde. Ladninge, er bierget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Førstkommende 4de Februarii og følgende G Dage bliver i Gram=Skove foretaget og holdet offentlig Auction over en stor Deel i sidste Storm omblæste friske Træer af Bøg, duelige til Gavntømmer og Brænde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Bormedelst Eierens Dødsfald, bliver EritzøeMølle beliggende i Erritzøe=Sogn, ColdinghuusAint, 1/2 Miil fra Fridericia i en god og behagelig Egn, stillet til offentlig Auction, første Gang den 26de, anden Gang den 28de, og tredie Gang. d. 31te Januarii førstkommende, alt om Formiddagen Kl. 10, og ved tredie Auction bortsolgt saafremt antagelig Bud skeer. Bygningerne paa Møllen ere forsikkrede Brandkassen for 500 Rdlr. Mølle=Værket bestaaer af en Vand=Mølle Qværn og en Heste=Malle med Gryn Værk, den sidste især i god og complet Stand. Møllen er matrieuleret for 2 Tdr. Mølleskyld, hvortil desuden er indkiøbt 2 Lodder Jorder, af hvilke den ene staaer for 3 Skpr., og den anden for 2 Skpr. 1 Fkr. 1/2 Alb., Ager= og Engs=Hartkorn, hvorudi aarlig kan saaes 2 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 8 Tdr. Havre, 1 Tdr. Erter, og 1 Tde. Boghvede, og avles aarlig 24 Læs godt Høe. Der kan aarlig græsses 2 Hæster, 3 Køer, 2de Unghøvder og 6 Faar, men foeres 1 Hest, 2 Køer, og 3 Unghøvder meere. Til Møllen haves ikke allene Tørve=Jord til eget Fornødenhed, men derkan endog aarlig sælges endeel. Jorderne ere forsig selv beliggende, og for det meeste indhegnede hvor til og findes paa Grunden det fornødne Gierdsel. De forbemeldte til Møllen indkiøbte 2de Lodder opraabes først separat og derefter samlet med Møllen. Liebhaberne ville altsaa behage at indfinde sig i Erritzøe=Mølle bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionerne holdes og Conditionerne bekiendtgiøres Fridericia d. 3 Januarii 1793. . Buhll. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
de følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de November sidst, indkaldes herved sub poena præclusii et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi Kiøbmand Søren Grønbeks FallitBoe, her i Byen, at melde sig med samme, under den af mig begyndte Skifte=Forretning, inden Lov befalede Tiider; Saaledes indkaldes og alle de, som til bemeldte Fallit Boe maatte være noget skyldige, mindelig at betale samme; Til alle Paagieldendes behagelige Efterretning meldes herved, at bemeldte Fallit Boes Behandling atter foretages paa Holstebroe Raadsine den 16 Februarii førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Holstebroe den. 31 Deember 1792. J. Tranberg. D. som hos mig haver Pandter staaende vilde inden 8 Dage fra Dato, samme indløse, i anden Fald stilles samme til offentlig Auction, og for det da resterende forbeholder jeg mig min lovlige Ret, Fridericiad, 4 Januarii 1793. C. C. Sünckenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg unG derskrevne at sælge min iboende Gaard, beliggende i Prindsesinde=Gaden, bestaaende af 18 Fag Brandmuur til bemelte Gade= og 8 Fag Leie HuusEgebindings=Værk ved Siden i bemelte Gade; Jndkiørsel fra denne Gade og igiennem Gaarden til Gothers=Gade, hvor der er 7 Fag Egebindingsværk, til Bagerstue og Bryggerhuus, Stald 1.; 6 Fag Halvtag, godt Vand, en rummelig GaardsPlads, en god Frugt=Hauge, alt i god Stand sat, til hvad honet Familie der vil beboe samme; Deus Jstandsettelse svarer for sig selv, og behøver ei at roses. Den er forsikret i Brandkassen for 3040 Rigsdaler. Jligemaade et Dito Huus i bemeldte Gade 12 Fag Egebindings=Værk, indrettet til 4 Leie Værelser og hver Kiøkken for sig selv, og Hauge=Jord ogsaa, og Hr. Fenger svarer aarlig 1. Rdlr. 3 Mk., af hans Tobaks=Huus, som staaer paa samme Grund. Et Dito Leie=Huus, Bleg gaden 12 Fag Egebindingsværk, afdeelt i 3de Leie Værelser. Liebhabere vilde henvende dem til Fridericia d. 5 Januari Jens Matzen. Bager. Frøddagen den 15 Februarii nestkommende om Formiddagen Kl. 10 sl., bliver paa Fridericia Raadstue holdet ossentlig Licitation over 510 Tdr. Rug, som behøves til Kongelig Tieneste, og som skal leveres paa Proviant=Gaarden i Fridericia, hvor det af Amtsforvalter From modtages. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Licitations=Conditionerne, bekiendtgiøres. Fridericia den 3 Januarii 1793. H. Buhl. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
J Kraft af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling af 7 December d. A., indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel., Tr En De Gune i Raad, alle de som maatte formeene sig, at have noget at fordre i afgangne Peter Petersen i Winf udi Coldinghuus Amt, hans Stervboe, dermed at fremkomme, og saadanne deres Fordringer for mig som Skifteforvalter at beviisliggjøre inden bemeldte TidsForløb, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia d. 21 Deember 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Udtog af de nyeste Efterretninger om adskillige Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Tydskland. Keiseren skal efter Forlydende med det første vilde giøre en Reise til Ungarn, hvor vigtige Sagers Afhandling fordre hans Nærværelse. Man regner heriblant Protestanternes Besværinger over Undertrykkelse paa adskillige Steder. Man vil og foregive, at Bondestanden, som i Ungarn ikke er nogen Rigs stand, skal herefter faae Sæde og Stemme paa Landdagene, og at Antallet paa de saa kaldte kongelige Frie=Stæder skal blive forøget. - J de østerrigske Nederlande har den nye franske Regieringsform ikke fundet den forventede Antagelse, især i Brabant, hvor de store Stæder offentlig have erklæret at vilde beholde deres gamle Constitution. - De Trierske Lande ere nu frie fra de Franskes Besøg, da General Bournonville har maattet trække sig tilbage, efterat hans Tropper ved Skærmydsler, Sygdom og heele Volontairbattailloners Hiemgang vare hensmeltede fra 33000 til 13000 Mand. - Et fransk Corps, som under General Neuwinger paa nye søgdeat udbrede sig i det Mayntziske, blev med Forliis af 12 Canoner og nogle hundrede Mand; drevet tilbage af de Allierede; dog havde den franske Besætning i det lidet mayntziske Bierg Slot, Kønigstein, endnu ikke vildet overgive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
J Maynz har General Custine udskrevet en Contribution af 900000 Gylden under Navn, af Bidrag til at forsvare den mantziske Republik. - I det Würzburgske opkiøbe Preusserne med Fyrstbiskopens Tilladelse Alt hvad de kan faae af Levnetsmidler. Den franske Officier som brandskattede Grevskabet Moeurs, skal have trøstet Jndbyggerne med det Raadat de igien kunde afkorte den i deres Afgivter, til deres Landsherre, Kongen af Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Prints Carl af Hessen Philipsthal er død i Frankfurt af de Saar, som han fik ved denne Stads Erobring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Holland. Grændsefæstningerne i Generalitets Landene sættes i beste Forsvarstand, og deres Besætninger blive anseelig forstærkede. Manhar og besluttet at forøge ethvert Compagnie af de hollandske Tropper med 15 Mand, og forlange Formeerelse ved Schweitzer Regimenter, ne, der nu kan skee saa meget lettere, da Mandskabet hertil kan tages af de hiemkomne Schweitzer Regimenter, der have staaet i fransk Sold. Al Udførsel af Høe og Halm er forbudet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
De udvandredre Patrioter have tilsendt Regieringen et Manisest, hvori de true med et nærforestaaende Jndfald. - En liden engelsk Escadre af et Linieskib, 4 Fregatrer og nogle mindre Fartøier er, under Capitain Murrans Anførsel, ankommen ved Udløbet af Schielde=Floden, men har ikke udøvet nogen Slags Fiendtlighed. Der krydse ogsaa nogle engelske Fregatter uden for Havnen af Brest, hvor de Franske have endeel Krigskibe fuldkommen udrustede. Man troede dog endnu, at Stridigheden om Seiladsen paa Schielde=Floden skulde blive afgjort uden Vaaben ved Underhandlinger, da Frankerig søger at undgaae Krig med England; og at altsaa Patrioternes Trudsler, om det forehavende Angreb ved Hielp af franske Tropper blive uopfyldte. – General Dumourier har undskyldt for Generalstaterne, at nogle Franske Regimenter vare marscherede igiennem det hollandske Gebeet, hvilket han har tilskrevet Anførerens liden geographiske Jndsigt og et urigtigt Landkart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Sverrig. Uagtet Regentens Foranstaltninger til Rolighedens Vedligeholdelse baade i Stokholm, og uden for, har dog den 7de Januarii været meget uroelig i benævnte Hovedstad. Anledningen var denne, tvende Borgere kom paa Gaden i Strid med en Soldat, hvis Capitain hendelseviis kom dertil, blandede sig i Striden, trak Kaarden, saarede een af Borgerne og forføiede sig bort. Strax forsamledes en Mængde Folk, som forlangde Capitainen arresteret. Man sendte Bud om Forholdsordre til Regenten, som just da var paa Commoedie; men Svaret lød, at Capitainen kunde ikke arresteres, førend han befandtes at være skyldig. Med dette Svar var Folket ikke fornøiet, men forlangde at tale med Regenten selv. Herpaa kom et andet Svar med Forsikkring, at Folkets Forlangende skulde skee, naar enhver vilde gaae hiem og være roelig. Ved Regentens Tilbagekomst fra Comoedien, hørdes i Slotsgangene nogle Skud, og en vagthavende Dragon blev saaret. Der er udsat en anseelig Belønning for den, som kan opdage Gierningsmanden. Man har igientaget Forsikkringen til Borgerskabet, at det skulde faae al Satisfaction, naar det vilde holde sig stille, men hermed var Uroligheden dog endnu ikke dæmpet. - Regenten skal efter Forlydende allerede i forrige Maaned have kaldet Hofraadet, til sig, for i al Fald til Rigets Sikkerhed at modtage hans Testamment. - Forfatteren til Ugebladet, Patrioten, skal være dømt til Landflygtighed, hvilket skal have udbredt Misfornøielsen endog til Provintserne. - Man legger Regenten især til Last hans Bevaagenhed, for Adelen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Fædrelandet. Ved det stormfulde Veirlig i sidstafvigte December Maaned ere Digerne om Landskabet Pelworn paa den vestre Side af Hertugdommet Slesvig blevne meget beskadige. de, og kunne ikke uden stor Bekostning istandsætres. Ligeledes er Diget i Hvidding Herred, giennembrudt, og Egnen sat under Vand, hvorved 4 Skibe, som laae uden for Diget, ere drevne i Land og tilsatte. Ved Sylt ere og nogle Skibe strandede, hvoriblant et var ladet med 3000 Tønder Hvede. Paa den vestlige Kyst af Jylland skal i benævnte Maaned 23 Skibe være forliste. - Hs. K. Majestæt har forøget den aarlige Summa til Bøgers Jndkiøb for det Kielske Universitet, og ved et Reskript anordnet adskillige nye Indretninger forat giøre Bibliotheket meere almeennyttigt, ligesom og begge Bibliothekarierne, J. R. og Prof. Christiani og Prof. Heinze have faaet Tillæg til deres aarlige Løn. - Magister Niels Schow, som i afvigte Aar kom hiem fra 14 Aars Ophold udenlands over han har gjort sig derømt ved adskillige Skrifter i den græske Literatur, er udnævnt til Jnformator hos Hs. Høihed Prinds Christian Friderich med 800 Rdlr. aarlig Løn og Titel af Professor. - Capelmester Schulz og Digteren Storm, af hvilke den sidste havde forfattet Ordene, og den første Musiken til den Hymne, som blev af synget i Slotskirken ved Hs. K. H. Kronprindsesse Marias Kirkegang, have hver af Hs. K. H. Kronprindsen faaet et GuldUhr til Foræring, og en ligedan Gave har Hs. K. H. Kronprindsessen stænket til Actricerne og Sangerinderne Rossing og Bertelsen, som sang i den Prolog, hvorved Hs. K. Høihed blev modtaget paa den kongelige danske Skueplads ved sin Nærværelse første Gang efter sin Barselseng. - Kiøbmand Niels Ancker i Friderichhald har stænket en Capital af 8000 Rdlr. og en Gaard af 2800 Rdlrs. Værdie til et Arbeidshuus; Indretningen er allerede sat i Verk i hans levende Live, og han har selv paataget sig dens Bestyrelse, hvilket er usedvanligt, da slige Stiftelser ikke pleie at tage deres Begyndelse før efter Giverens Død. For Renten af Capitalen indkiøbes aarlig Hør, Blaar og Hamp. Arbeidet skal skee frievilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Dødsfald. Rendsburg den 2den Januarii Hr. Borgemester Hans Eggers 73 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Randers den 11te Januar. Hr. Provst Søren Wedege, 87 Aar, efterat have med en sielden Sinds og Legems Styrke forrettet sit Embede som Præst over 50 Aar, som Provst over 30 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Nyekiøbing paa Falster den 6te Jan. Hr. Justitsraad Christian Hinchelder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
J Provstierne Hadersleben, Sønderburg, Apenrade, Tøndern, Flensburg, Eidersted og den mahriske Brødre Meenighed i Christiansfelde er fra Advent 1791 til 1792 fødte 4572, døde 3434, altsaa 1138 fleere fødte. end døde. 1165 Par ere copulerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Subskription paa Bøger. Hvis et tilstrækkeligt Antal af Subserbentere skulde tegne sig, agter jeg at udgive en Samling af merkværdige Personers Karakteristik samt Biographie, uddraget af de beste nyeste Engelske og Tydske Skrifter, som et Bidrag til Kundskab om Mennesket. - Den første Deel vil blive omtrent 12 Ark. Prisen 4 s. for Arket, og Vilkaarene, som sædvanlig. De Herrer som ville bære mig med deres Subscription, ville behage at henvende sig til mig undertegnede, eller Hr. Winding i store Kannikestrædet No. 39. eller til Hr. Boghandler O. Hegelund, hvor Subscriptionsplaner ere at bekomme. Friderich Schneider, boende i Frederichsberg, Gaden Nr. 214. Siden tre til fire Aarhundrede, da vore Danske og Norske Landsmænd lagde sig efter Videnskaber og Kundskaber, samt hyppigen retsde udenlands, for at forøge deres Jndsigter, have de alligevel ikke efterladt os betydelige Reisebeskrivelser, eller mangfoldige og skarpfindige, Jagttagelser over de Lande og Stæder, Folkeslægter og fortiente Mænd, som de udenlands lærde at kiende. Aarsagen til denne Mangel var vel især den for vor National=Fremgang, og Roes saa skadelige Beskedenhed, ikke offentligen at ville meddele sine Jndsigter og Mec ninger. Desuden havde vel Nogle, af Mangel paa et tilskrækkeligt langt Ophold i de betydeligste Stæder, ikke optegnet saa meget, at det kunde udgiøre et Bind af nogen Størrelse; og derfor lade dette Lidet ligge ubrugt. Vi haabe derfore, ikke at være vore høie Beskytteres og patriotiske Landsmænds Understøttelse. uværdige, naar vi anlægge et nyt Magazin for originale (Danske og Norske) Jndenlands= og Udenlands=Reisebeskrivelser, eller bidrag til Land= og Folke=Kundskabs Udbredelse. Dette Magazin kan ikke, som andre, udgives til bestemte Tider; heller ikke Stykkerne have et fastsat Arketal, men vi skulle dog saaledes mage, at Kiøberne fra Tid til anden faae et beqvemt Bind, og at Bindene ikke blive meget ulige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Ved Papirets og Arbeidslønnens nuværende Priser, vil vel ingen finde det ubilligt, at betale 4 Skl. for Arket paa Tryk= og 5 Skl. paa Skrivpapiir, i samme Format og med samme Stiil, som Subscriptions=Planen; hvis Befordring og patriotiske Understøttelse vi allerunderdanigst, underdanigst og ærbødigst ombede vore høie Beskyttere og formuende Landsmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
De blandt vore patriotiske Medborgere, der ville umage sig med at samle Subscription for os, og tillige ville svare os for ethvert Binds promte Betaling, saasnart det udkommer, de nyde paa 10 Exemplarer det 11te frit. De Herrer Subscribenteres Navn, og Titler skulle trykkes foran. - Endskiønt vi allerede have tvende nøiagtige Reisebeskrivelser i Hænderne, den ene til Julianchaab i Grønland, den anden gjennem England, Scotland og Jrland, samt de dertil hørende vestlige Øer, og desuden have nogle lærde Landsmænds Løvter om, at faae deres optegnede Jagttagelser for vort Magazin; bør vi dog her tillige ombede alle vore patriotiske Landsmænd, der enten selv have gjort nogle Reise Jagttagelser, ellerleie deslige Optegnelser af Andre, endog længere siden afdøde, Landsmænd og Venner, behageligst at meddeele saadanne til vort Magazin, hvis end- ogsaa disse Optegnelser kun skulde udgiøre et Ark, eller endnu mindre; thi just i et offentligt Magazin kunne mange smaa Ting bevares for Undergangen, som i private Hænder, letteligen kunne forkomme. Vore alt for beskeedne Landsmænd, der under deres Navn ikke gide udgive noget, kunne paa denne Vei tillige beholde deres Jucognito, og alligevel fyldestgiøre deres Pligt som Danske og Norske Patrioter, blandt deres skiønsomme Landsmænd at udbrede de mangfoldige Kundskaber og Jndsigter, de have forhvervet sig udenlands og paa Fædrenelandets Bekostning. Kiøbenhavn den 27de October 1792. Fredrik Ekkard, H. L. S. Vinding, Kongl. Bibliothek. Forlægger, i Store Kan Secretaire. nikestrædet Nr. 39.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Bekiendtgiørelser. Det behagede det alvise Forsyn den 15d. M. ved en rolig og salig Død, at bortkalde vor elskede Fader Hr. Jens Høstmarck, Sognepræst for Aandst og Giesten Meenigheder, i Riber Stift, fra denne til hin bedre Verden, efter en lang og smertefuld Sygdom; hvilket vi herved give os den Ære at anmelde for vor salig Faders og vores Slægt og Venner, forvisset om, at de tage Deel i vor billige Sorg, over Tabet af den beste og ømmeste Fader. Gamst Præstegaard den 23 Janv. 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Paa min fraværende Broders og egne Vegne. C. D. Høstmarch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-25
Mandagen den 4 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi afg. Raadmand Knud Bruuns Stervboes tilhørende Gaard beliggende i Colding Byes Laasbyegade ved den nordre Port, ved Auction opbuden, og til Høistbydende bortsolgt følgende Eiendeele, bemeldte Raadmand Bruuns Stervboe tilhørende, hvilke efter de derover, tagne Vurderings=Forretninger, befindes saa ledes: 1. a) Stervboe=Gaarden, der som meldt er beliggende ved den nordre Port, og, saa vel af sin Beliggenhed som gode Jndretning er en af de for en Handlende beqvemmeste Gaarde her i Byen, bestaaer af 16 Fag Stuehuus 2de Loft høi til Gaden, 8 Fag 1 Loft høi i samme Længde, 2 Fag Qvist tilbygt Stuehuuset. 2 Loft høi, 15 Fag Pakhuus et Loft høi med Kielder under, 15 Fag Stald og Lade 2 Loft høi, 9 Fag Øxen og Vognhuus 1 Loft høi; Alt af Muur og Bindingsværk samt Teglhengt. Ved Gaarden er beliggende en stor og god Hauge. Her foruden tilhører Gaarden Jord i Byens nordre Mark, som er tildeelt efter dens Grundskilling 4 1/2. b) Et lige over for ovenmeldte Gaard beliggende Ladehuus 12 Fag af Muur= og Bindingsværk, samt Teglhengt, hvilket for faa Aar siden af de beste Materi lier er opført. c.) Et strax ved Gaarden i samme Gade beliggende Huus, opført af Tømmer og Bredder, Teglhengt 9 Fag 2 Loft høi, indrettet til derudi at tørre Tobaksblade. d) Trende Baraqver beliggende i samme Gade, hver af 2 1/2 Fag 1 Loft høi, Muur= og Bindingsværk og Teglhengt. Med samme følger den disse Baraqver efter deres Grundskilling tildeelte Jord i Byens nordre Mark. e) En i Byens Tvergade ved Torvet beliggende Gaard, ligeledes vel indrettet for en Handlende; Samme bestaaer af 9 Fag Stuehuus med Enden til Gaden 2 Loft høi, 8 Fag Stuehuus til Gaden, med Kielder og Port, 4 Fag Bryggerhuus og 2 Fag Vognskuur 1 Loft høi, 8 Fag Ladehuus og Stald; Ved Gaarden er beliggende en god Hauge, desuden tilhører Gaarden tildeelt Jord i Byens nordre Marker efter dens Grundskilling som er 5 1/2.2. a) Jagten Regina Dorothea kaldet, drægtig 9 1/2 Commerce Læst. b) 1/2 Part af Galiasen Emanuel kaldet, drægtig 23 Commerce Læster, c) 3/4 Part af Jagten Anna Catharina kaldet, drægtig 7 Commerce Læster. d) 1/2 Part af Jagten Catharine Maria, drægtig 13 1/2 Commerce Læst. e) 1/2 Part af Jagten den hviide Svane kaldet, drægtig 10 1/2 CommerceLæst. Alt med disse Fahrtøiers staaende og løbende Redskaber samt Jnventarium. Ovenmeldte Fahrtøier ere beliggende udi Colding Fiord. 3 a) En lige over for Stervboegaarden, ved den nordre Port beliggende stor Toft, om trænt paa 36 Tønder Land. b) Et Stykke Markjord beliggende i Byens søndre Vang, omtrent paa 14 Tønder Land. c) En Eng beliggende strax ved Byen uden for den nordre Port, omtrent paa 6 Tønder Land. d) En Haugeplads beliggende uden for Byens søndre Port. e) Et Stykke Tørveskiær i Kundsbølle Mose, Hormosen kaldet, breed 13 Favne og lang 42 Favne i østre Side, men 50 Favne i vestre Side.