JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Alle Slags fremmede Tobaksblade, fine og grove, maae fremdeles, som hidtil, til Norge indføres. Ligeledes maae og til Tronhiems Stift fremdeles, indtil videre, indføres alle Slags fremmede fabrikerede Tobakker; men i de øvrige trende Stifter i Norge maae derimod ikke til Forblivelse indføres anden Slags fremmed, uden for Hs. Majestæts Riger, og Lande fabrikeret Tobak, enten fra inden eller udenrigske Stæder, end allene følgende fine Sorter, nemlig: a) Portorico fra Hs. Majestæts vestindiske Øer. b) Knaster. c) Spanske Snuftobakker. d) Fine Rapeer i Stænger. J Told ved Jndførselen skal, foruden den anordnede Accise, erlægges: a) Af fremmede Tobaksblade uden Forskiel 1 Pd. 1 Sk., uden Gotgiørelse for Stilke eller Stængler, og skulde Stilke eller Stængler for sig vorde indførte, svare de samme Told, som af Blade. b) Af fremmede fabrikerede Tobakker i Aggershuus, Christiansands og Bergens Stifter: Portorico fra Hs. Majestæts vestindiske Øer 1 Pd. 2 Skilling. Knaster, spanske Snuftobakker, samt fine Rapeer i Stær ger 1 Pd. 10 Sk.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
J Tronhiems Stift: Af Knaster, spanske Snuftobakker, samt fine Rapeer i Stænger 1 Pd. 10 Sk.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Af alle andre Sorter fabrikerede Tobakker: Røgtobak, Portorico derunder indbefattet, 1 Pd. 2 Sk.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Snuftobak 1 Pd. 4 Sk. Consumtion erlægges ikke særskilt, enten af Tobaksblade eller af fabrikerede Tobakker, da denne Afgift under Jndførsels=Tolden er bleven indbefattet. Jndenrigske Blade ligesom og indenrigs fabrikerede Tobakker, maae uden Afgift føres og forhandles fra Sted, til andet i og imellem Hs. Majestæts Riger og Lande, og til fremmede Steder. Dog bliver at bemærke: at fra Norge til Kiøbenhavn maae intet Slags indenrigs fabrikeret Tobak afsendes, for der at forhandles til Forblivelse i Staden; et heller maae fra Norge til Danmark indføres til Forblivelse. andre Sorter fremmede fabrikerede Tobakker, end de som ere tilladte at indføres til Aggershuus, Christiansands og Bergens Stifter. Naar Tobaksblade eller fabrikerede Tobakker, være sig indenlandske eller fremmede, føres fra Kiøbsted til Kiøbsted i Norge, og imellem Norge og Danmark eller Norge og Hertugdommene, da skal, til Beviis for de indenlandske, at de ere indenlandske, og for de fremmede, at de ere fortoldede, dermed følge Passeersedler, udstædte af Hs. Majestæts Toldbetiente, hvor Toldsted er, og i Danmark af Hs. Majestæts Consumtions=Betiente hvor Toldsted ikke er. Desuden skulle og alle indenrigs fabrikerede Tobakker være mærkede med Fabrikmærker, saaledes som derom allerede er eller herefter vorder anordnet. Med de indenrigske Blade og indenrigske fabrikerede Tobakker, som føres fra Hertugdommene til Norge, skal og, som hidtil, følge behørige Øvrigheds=Attester.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
End videre skulle de fremmede fabrikerede Tobakker, som ere tilladte at indføres, paa det Sted, hvor de fortoldes, stemples med Told=Jndførselstempet. De som derimod angives til Udførsel, skulle, hvad enten de ere af de tilladte eller forbudne Sorter, da, naar de til Udførsel angives, stemples med Told=Udførselstempel.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Alle fremmede Tobaksblade og fabrikerede Tobakker, som ikke behørigen ere angivne ved Jndførselen, ligesom og alle frem fremmede fabrikerede Tobakker, som, efter at være indførte, antræffes uden det befalede Toldstempel og de i foregaaende 5 Art. ommeldte Passeersedler, ere til Confiskation forfaldne.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Det samme gielder om indenrigs Fabrikerede Tobakker, som ikke med behørigt Fabrikmærke ere stemplede, eller ikke med bemeldte i 5 Att. foreskrevne Passeersedler i de Tilfælde, hvor samme udfordres, ere geleidede. Med Anholdelses og Confiskations Maaden og med Confiskationens Deling, ligesom og i Henseende til Toldrettighedernes og Strafdødernes Erlæggelse, forholdes, som i Confiskations Tilfælde i Almindelighed, efter de nu gieldende Anordninger. Consumtionen beregnes ikke særskilt blant Rettighederne, da den under Tolden er indbefattet. Ved næstkommende Junii Maaneds Ende, da TobaksForhandlingsafgiften for sidste Maaned erlægges, skal enhver, som har Beholdning af fremmede Tobaksblade, ede ligen opgive paa ethvert Steds Toldbod denne hans Beholdning, og deraf erlægge den 1/2 Sk. af hvert Pund, som nu meer end forhen af fremmede Blade er paabudet. Ligeledes skal paa samme Tid enhver, som handler med fabrikerede Tobakker i Tronhiems Stift, redeligen opgive, hvor meget han har i Behold af andre Slags fremmede Snuftobakker, end spansk Tobak og fiin Raver, og deraf erlægge de 2 Sk. a Pd., som disse Tobakker herefter skulle svare i Jndførsels=Told meer end forhen. 9
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Da Hs. Majestæt nu saaledes i denne Forordning har ladet inddrage alt, hvad Tobaksafgifterne og den derhen hørende Indretning fra Told- og Consumtionsvæsenets Side vedkommer, saa ophæves derved for saavidt Forordningen omTobaksvæsenet for Norge af 23de Martii 1778, og Placaten af 18de Junii s. A. Hvad Tobaksplantningen, dens indenlandske Fabrikation og Fabrikstempling, med videre derhen hørende angaaer, da vil Hs. Majestæt derom nærmere give sin Villie tilkiende.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Ligeledes er fra Christiansborg Slot den 12te April d. A. udkommer en Forordning angaaende Tobaks=Afgiften i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grevskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Under Dato Christiansborg Slot den 3die Maji d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Fundation, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt af landsfaderlig Kierlighed for Sine kiere Undersaatter har fundet Sig bevæget til at udvide Seminariets Jndretning paa Kongsberg saaledes, at de, som ville lægge sig efter Berg værke=Videnskaberne, kunde i Fremtiden finde god og beqvem Leilighed, der at forskaffe sig grundig Underviisning i alt det, som udfordres til Bergværkernes Drift. Hs. Majestæt haaber derved under Guds Velsignelse, at lægge Grunden til at Allerhøistsammes Rige Norges Bergværker, hvis hældige Drift Hs. Majestæt særdeles attraaer at befordre, i Fremtiden skal afkaste endnu mere Fordeel for Eierne og Staten, og gives den mueligste Varighed. Thi vil Hs. Majestæt ved denne Sin allernaadigste Fundation give Stiftelsen dette Navn: Det Kongel. Norske Berg=Seminarium, og i Henseende til sammes Indretning bestemme følgende: Udi den til Seminariet med betydelige Omkostninger opførte Bygning skal indrømmes de til Underviisning, Bibliothek, Mineral= og Mødel=Samling fornødne Værelser; dernæst vil Hs. Majestæt, at et Antal af 8 Seminarister skal kunne have fri Værelser i bemeldte Bagning, for baade at være i Nærheden af deres Underviisning, og tillige under Opsigt og Tilsyn af Seminariets Jnspector, som altid skal være det physiske og chymiske Fag anbetroet, hvorfore ham tillige i Bygningen forundes fri Boelig. For de Seminarister, som have absolveret deres Studeringer i Seminariet, ophører fri Bolig, paa det at deres Plads kan til andre overdrages. Til Seminarister maa antages, ei allene Hs. Majestæts Bergbetienteres og Bergstaden Kongsbergs Jndvaaneres Børn, men endog enhver Jndfød i Hs. Majestæts Riger og Lande, som haver de hertil fornødne Kundskaber, og medbringer gode Vidnesbyrd om sit Forhold. Ligeledes tillades Fremmede fri Underviisning i Seminariet. Forend nogen antages til Seminarist, maa han have gjort saadan Fremgang i de almindelige Skole=Videnskaber, at han med sand Nytte kan bivaane Fortlæsningerne. Af dem som ere fødte og opdragne paa Kongsberg, saavelsom alle, der, lige med disse, ved Hs. Majestæts Berg-Etat vil søge at forfremmes til Kongeligt Embede, udfordres til Antagelsen i Seminariet, ikke allene at skrive en tydelig og færdig Haand, og at have de fornødne Grunde i Regnekunsten, men ogsaa at have gjort saa megen Fremgang i det latinske Sprog, at de veed at oversætte i Dansk eller Tydsken latinsk Autor, som de selv maa vælge. Andre derimod kan til Underviisning i Seminariet antages, naar de allene færdigen vide at regne og skrive. For at bedømme saadan Fremgang, haver Seminariets Jnspector og den anden Lærer forud at prøve, om den eller de, som melde sig til Antagelse, besidde de Kundskaber, og have gjort den Fremgang, som hertil udfordres. Hs.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Naar nogen vil studere ved Seminariet, melder han sig til Antagelse for dets Direction og Jnspector, som efter foregaaende Prøve indskriver ham i en dertil indrettet Jndskrivnings=Protocol med hans Navn, Alder, Fremgang og Fødested. Fra den Tid er denne nye antagne Seminarist forbunden at holde sig de Pligter efterrettelige, som paaligge de StuStuderende ved Seminariet, og hensigte til at vedligeholdt Flittighed, Orden og gode Sæder. Studentere, som, fra Hs. Majestæts Universiteter demitterede, vilde melde sig til at studere Berg Videnskaberne ved Seminariet, skal antages allene ved at medbringe og forevise academiske Attester: hvilket da i Jndskrivnings=Protocollen til Efterretning med det øvrige antegnes.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Udi Seminariet skal forelæses og undervises i de Videnskaber, som veilede til en grundig Kundskab i Bergværks=Driften, og skal disses Anvendelse paa Bergbygnings Kunsten, Grubedristen, Pukarbeidet, Hyttevæsenet og Skovbehandlingen flittigen indprentes de Studerende. Til dette Øiemeed indrettes Forelæsningerne og Øvelserne saaledes, som de Studerende deraf best kunne benytte sig, saa at tvende Lærere ikke maa undervise paa een og samme Tid. Disse Forelæsninger og Underviisninger skal bestrides af: Lærere og en Tegnemester. Den physiske og chymiske Lærer forklarer Naturlærren, og især giennemgaaer han de Dele, som nærmest staae i Forbindelse med Bergværks=Videnskaberne, hvortil de nyttigste Forsøg vælges og vises. Mineralogien, ikke allene Fædrenelandets, men ogsaa den Deel, som vedkommer fremmede Lande, forelæser han, saavel efter en methodisk almindelig Mineralsamling, som efter enkelte Samlinger fra særskilte Bierg=Egne. Ligeledes forklarer han den physiske Chymie, indskrænket og anvendt til Metallurgiens Nytte, hvorhos tillige giøres og vises de nødvendigste Forsøg til Theoriens Opinsning. Endeligen igiennemgaaes den chymiske Metallurgie, hvorunder især befattes de ædle og uædle Metal lers og deres Malmers chymiske Behandlingsmaade efter enhvers Natur= og Steen=Atternes Forhold i Jlden, den derpaa grundede Proberkunst og Hytte Smeltekunst efter alle sine Afdelinger, saavel til Huusholdningen, som Metallurgien henhørende. Herhos forklares tillige de paa forskiellige Malmer og Bergarter, samt deres Scheidningsmaaden sig grundende Smelte=Processers Forskiel, Metallernes fuldkommere Forædlingsmaader, saavelsom og Berg=FabrikeKunsten, i Henseende til Svovel., Arsemk., Glas og Kobolt Værker, Salternes Tilberedning og Rensning. Den mathematiske og bergkyndige Lærer forelæser og underviser i Land og Grube=Maalingen, eller den saa kaldede Markscheldekunst, saavel efter geometriske som trigonemtriske Grundsætninger; hermed forbinder han Kundskab om Berget og Bergenes indvendige Lag, i Henseende til Gang Fald, o. s. v. Med den elementære Geometrie, til hvis Underviisning.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
en eller anden duelig Betient eller Bergværkskyndig, som tredie Lærer, kan bruges, forener han Mikaniken og MaskinVasenet, saa meget som med Bergbygningekunsten staaer i Forbindelse. Fremdeles giver han Underviisning om alle de til Bergarbeidet, Fortømringer, Berg= og Malm=Fordringer, Malmernes Tilgodegiørelse, Grubevandets Udfordring, Veirvexling i Gruberne o. s. v. henhørende Indretninger og Fordele, efter Mathematikens og Naturlærens Grundsætninger. Ligeledes maa ogsaa Boringen paa Steen og Skydningen vises og forklares efter Pyrotekniens Love i Henseende til alle sine Fordeele. Han forelæser ogsaa Grubebygningskunsten, hvorledes Gange, Klyfter og Fløtser ved Skurfning og Røsker skal søges, Bergværker anlægges, Bergbygningen fordeelagtigen drives, og Grube=Fortømringen efter Omstændighederne indrettes; hvorledes Steen og Malm fordeelagtigen vindes, scheides og benyttes, for omsider at tilgodegiøres i Hytten. De Studerende anfører han efterhaanden ved befaringer at giøre Anvendelse af de holdte Forelæsninger. Om Skovvæsenet og dertil henhørende botaniske Kundskaber, og dets fordeelagtige Huusholdning, den nyttige og sparfomme Kullebrænden, Dammers Anlæg med videre, maatte ogsaa, naar Leilighed dertil gives, de Studerende forskaffes den fornødne Kundskab. Af Lorkyndigheden skal Forelæsninger over den naturlige og borgerlige Ret afvexle; men for dem, som have gjort Fremgang i Berg videnskaberne, bliver endnu at tilføie et Cursus over Berg værks=Retten. Tegnemesteren underviser, foruden frie Haandtegning, i Scometrisk og Perspectiv Tegning, med Anvendelsen paa at forestille Bergene ved Mineralogiske Katter, over Seminaristerne i at afcopiere gode Karter over Maskiner; Dag og Grube=Bygninger; samt lærer dem at aflægge og forfærdige Ridser efter Overdragene paa Berger, og at bringe Grube Ridserne i Profil og Giennemsnit. Af Architecturen bliver især den Oeconomiske at foredrage, hvorved Materialier, deres Forbrug, Styrke, og videre, som til en practisk Bygmesters Jndsigter udfordres, bør komme i Betragtning. Alle Forelæsninger skal tilendebringes i et halvt eller et heelt Aar, efter enhver Videnskabs Omfang, og maa dertil det fornødne Antal af Timer bestemmes ved Seminariets Direction, efter Overlæg med Lærerne, ligesom og de Timer fastsættes, som ere til Forelæsninger for de Studerende fordeelagtige, og Lærerne best kunne savne fra andre Embedsforretninger, naar de hermed ere aflagte Ved Begyndelsen af ethvert Aars Forelæsninger indsendes til Hs. Majestæts BergværksDirectorium fra Directionen, Lærernes Forelæsnings-Liste, hvorudi saavel Videnskaber og Læsebøger som Timerne ere benævnede. Fra disse Underviisnings Timer maa ingen Afvigelse finde Sted, med mindre uopsættelige andre Embede Forretninger just i samme Tid skulle indfalde, da det Forsømte skal paa en beleilig Tid igien oprettes. Maanedligen een eller flere Gange have Lærerne at undersøge ved Repetitioner, hvorvidt Seminaristerne føre sig Forelæsningerne til Nytte.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Udi Tegnekunsten undervises dagligen i tvende paa hinanden følgende Timer, eller, naar Helligdage ei indfalder, ugentligen 12 Timer. Til denne Underviisning skal de ved Seminariet indskrevne Studerende og Hs. Majestæts Berg, betienteres Børn fremfor andre have Fortrinet, og siden, saavidt Rummet maatte tillade, enhver anden, som efter foregaaende Anmeldelser erholder Tilladelse af Directionen, for Seminariet.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Forelæsningerne i alle Videnskaberne skal begynde med hvert Aars September Maaned, og sluttes med næstpaafølgende Aars Julii Maaned. Til Ferier fastsættes Augustii Maaned, den sidste halve Deel af December, og de følgende 8 Dage i Januarii Maaned; desuden ophøre Forelæsningerne 8 Dage i Paaske= og i Pindse=Ugen. Uden for disse, tillades ingen Ferier, undtagen paa de Dage nogen anden offentlig Forretning ved Seminaiet foretages. Jmedens Ferierne vedvare, kan det tillades enhver af Seminaristerne efter Alder og Duelighed at anfare paa Berget eller i Hytten, for at tilvænne sig de practiske Øvelser, naar han dertil betimeligen ved de maanedlige Anstalter melder sig i Oberbergamtet; dog skal han i den Tiid udholde sit Schicht med de andre anfarende Arbeidere. Førend nogen dimitteres fra Seminariet, skal han være pligtig, efter foregaaende Anmeldelse til Seminariets Jnspector, og efter Dagens Bekiendtgiørelse i Seminariet, offentlig der at giøre Rede for sin Kundskab og Fremgang i alle de Videnskaber, ingen undtagen, hvilke forhen ere opregnede som nødvendige for en duelig og kyndig Berg, Hytte= eller Skov=Betient; og da det tydske Sprog er for en Bergkyndig uundværligt til fremmede Skrifters Læsning, som i dette Fag ere vigtige, saa skal paasees, at han i samme Sprog har gjort nogen nyttig Fremgang. Saadan Prøve skal skee ved Seminariets foresatte Lærere, som det skal staae frit, efterat have prøvet Candidaten i sin Videnskab, ogsaa at prøve ham i en eller flere af de andre Videnskaber. Ligesaa haver Siminariets Direction, som ved saadan Prøve er overværende, at forelægge ham en eller anden Opgave paa Stedet at udføre. For disse Prøver holdes en særskilt Protocol, hvorudi Spørgsmaalene og Svarene indføres af den, som Directionen dertil vælger og tienlig eragter. Derefter skeer Overveielse af Directionen og Lærerne, da enten alle eller de fleste Stemmer afgiøre den fortiente Karacteer; Meget beqvem, eller Beqvem; eller, i Mangel af tilstrækkelig udvist Færdighed, henvise Seminaristen uden Karacteer til at forskaffe sig større Fremgang. Ligeledes bliver ved saadan Prøve til Bedømmelse at fremlægge en fri Haandtegning, Grubebygnings= og Maskin Tegning, som ne privilegerede Kiøbenhaaf Candidaten selv beviisligen er forfærdiget. Efterat alt saaledes er tilført Protocollen, underskrives Forretningen af den tilstedeværende Direction og Lærerne. For denne Prøve, som anstilles strax førend eller efterSommer=Ferierne, og desuden saa ofte nogen Seminarist det maatte forlange, maae ingen undslaae sig, som ved Hs. Majestæts egne eller andre private Værker ville vente i Tiden at befordres til Betieninger i Berg= og Hytte=Væsenet. De saaledes prøvede og til Karacteer værdig befundne Seminarister forsynes med et Testimonium om deres Forhold, hvorudi den erholdte Karacteer anføres. Dette underskrives af Directionen og Lærerne med Seminariets hostrykte Segl.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Alle Protocoller, som deels benævnes i denne Fundation, deels for Eftertiden maatte blive af Directionen anseete nødvendige til Brug og Nytte for Stiftelsen, skal af Directionen autoriseres.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Hs. Majestæt bevilger denne Stiftelse et eget Segl efter den af Hs. Majestæt approberede Tegning.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Fremdeles vil Hs. Majestæt bære al Kongelig Omhue fordenne Stiftelses bestandige Vedligeholdelse og Nytte, og til den Ende, paa derom allerunderdanigst giørende Forestilling, forøge og forbedre, samt efter befindende forandre, hvis i denne Fundation til sammes ydermere Fuldkommenhed maatte kunne nødvendigt og tienligt eragtes. Fra den 29de April til den 27de Maji d. A. ere her i Staden copulerte 116 Par, fødte Drenge 138, Piger 119, tilsammen 257; døde Mænd 130, Qvinder 107, Drenge 57, Piger 56, tilsammen 350; ere altsaa 93 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 26, Barselseng 6, Blodstyrtning 2, Brystsyge, 45, Colica 1, Diarreh 1, Druknet 3, Dødfød 1, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 1, Feber 8, Flekfeber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 25, Frisler 1, Gicht 2, Guulsot 1, Hævelse 1, Hals=Syge 2, Hastig Død 1, Hidsig Feber 10, Hoste 1. Jhielstukken 1, Jnflammation 7, Koldfyr 1, Kopper 5, Kræft 1, Krampe 2, Mabesyge 2, Obstruction 1, Pleuris 1, Selvmord 1, Skiørbug 3, Slag 49, Steen 1 Stifflod 1, Svindsot 6, Tænder 8, Tærende Syge 47, Trødske 2, Uangivne Svagheder 60, Vattersot 10.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 30te April til den 27de Maji d. A. af Patienter indkomne 194, udgaaet 161, døde 24; af Barselqvinder indkomne 60, udgaaet. 4. De til Forsendelse med Posten allene priudgaaet 67, døde 1, af Børn fødte 53. - Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand nedfaldet i Lasten paa et Skib og forslaaet sig; en Pige meget skoldet ved det at et Destilleerværk slog op; en Soldaslagen af en Planke, derved brækket et Been; en Haandværksvend faldet fra en Bygning og brækket et Laar og en Arm; en Dreng faldet fra en Svalegang ned i Gaarden og brækket et Been; en Koffardiematros nedfaldet i Lasten paa et Skib, og farlig slaaet sig; en faldet ned af en Trappe og slaget Ansigtet, samt forvreet en Arm; en stukket i Underlig vet med en Kniv, en Soldat slaget af et stort Stykke Træe, og derved brækket et Laar, samt flere Steder beskadiget; en Soldat slaget af en Bielke, og derved brækket et Been, sam beskadiget Hovedet; en Mand brækket en Arm ved det at noget opkastet Jord faldt ned paa ham i en Grav, en Dreng farlig slaget paa Hovedet med et Stykke Træe.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
AVERTISSEMENTS. Jos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller ivil Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jrlland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de HofmaForfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Koret Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Dannever, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skriv for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vil de behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Bikube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illummeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærro- og Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. Korn. Rug, Holsteensk, Td. - Rd. - Mk. - s. Dansk., 4 Rd. 1 Mk. 8 s. Hvede, Holsteensk, Td. 5 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Lollandsk Td. = 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. Siellandsk, Td. . . Rd. - Mk. - s. Byg Td. . . 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. Byg=Gryn Td. = 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Malt Td., 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. . 2 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Havre=Gryn Td. - 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Erter T... Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-05-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. . 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 3 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, . 16 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 400 Rd. Mk. - s. Siellandsk, Td. 44 a 48 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 38440 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. tor, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = = 16 Rd. - Mk. - s. Nersk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s. Priis=Couran, Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. 4 Rd. - Mk. - s. . Host-Sild Td. - 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. Host-Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 19 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td. . - Rd. - Mk. Fransk Td... Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 700 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxch. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) = 65 a 700 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd 56 a 60 Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. . 38 a 44 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Brænde. Favner Pommersk Fyr, 4 Rd. 2 Mk. - Pommersk Ell = = = 4 Rd. - Mk. - Pommersk Bog, 5 Rd. 4 Mk. - s. Holsteensk Bog = = 5 Rd. 3 Mk. - Jydskienkelt = 5 Rd. 2 Mk. - Fyensk, 5 Rd. 2 a 3 Mk. - Birk = = 4 Rd. 2 a 3 Mk. -