JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Endskjøndt den kongelige Generalpostdirection selv har ansøgt Hs. Maj. Kongen om saadanne Postkarethers Foranstaltning, tillader jeg mig dog ikke at anføre Noget til deres Anbefaling, da deres Jndførelse allernaadigst er bleven mig overdragen, og deres Jndretning af mig foretagen. Det maatte altsaa være mig saare ubehageligt, om denne nye Befordringsmaade ikke skulde kunne vedvare. Hvad der imidlertid er skeet for denne Jndretning og hvorvidt den er lykket, – derom vil det ikke være nogen vanskeligt, at overtyde sig, da den allerede hyppigen er bleven benyttet. Dog bør jeg ikke undlade den bemærkning, at Dampskibsfarten, der allerede yttrer en faare kjendelig Jndflydelse saavel paa Postbefordringsvæsenet, som paa adskillige af Landets Næringsveie, gjør det meget vanskeligt at afværge, at de Reisende ikke skulde være nødte til i en kold Vinterregn, at maatte sidde paa en aaben Vogn og - efter den anonyme Forfatters Udtryk - til en Jndledning til en Vintercampagne." Thi Dampskibet gaaer netop ikke i den umilde Aarstid, der fordrer flere Beqvemmeligheder, men har til sine Reiser valgt Sommermaanederne, i hvilke den fattige Vognmand haabede den Løn og Erstatning for sit møisommelige og utilstrækkelige Slid om Vinteren, som han nu ikke finder. Slesvig, den 21de Mai, 1821. Løwe. Jndretning, hvorved en stor Deel af Hamborg forsynes med Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Dette meget bekostelige, fortræffelig udførte og yderst nyttige Privatanlæg skylder Hr. Bibersin Tilværelse. Den samme konsterfarne Mand, der for 36 Aar siden lod den første Luftballon, som her er seet, offentligen opstige til Publicums Fornøielse, uden at tage nogen Betaling. Jmellem Hamborgerberg og Elben seer man to smaae udgravede Damme, der ved et Dige ere adskilte fra hinanden. Den ene af disse Damme staaer ved Hielp af et underjordisk Rør i Forbindelse med Elben, der ved Flodtiden fylder den. Ved Ebbens Begyndelse lukker een af Læder forfærdiget Klappe eller Ventil Røret, hvorved Vandet hindres fra at løbe ud igjen. Naar Vandet her har staaer længe nok, at Ureenlighederne ere bundfaldne, saa aabner man et Rør, som gaaer igjennem Diget, hvorved det klare Vand løber i den anden Dam. Herfra bliver det, formedelst tre Pomper, drevet over 70 Fod i Veiret i en Casse af 45 Fods Længde, 22 Fods Brede og 6 Fods Dybde, i anden Etage af et Huus, som staaer paa Bjerget. Hertil holdes 8 Heste, hvoraf to bestandigen er i Arbeide. Hvert Par arbeider altsaa to Timer og hviler sex Timer. J Cassen stiger Vandet ved Pompningen hver Time 6 Tommer, som udgjør 495 Cubikfod. Herfra løber Vandet igjennem 3 Haarster, og ledes ved lange støbte Jernrør, som bliver bestrøgne med Beeg, under Jorden ind i Hamborg i 13 langt fra hinanden paa Torve og andre rummelige Steder staaende Fade, som holde i Tvermaal den underste Bund 12, den øverste 11 1/2 Fod. De ere ikke bugede, og 11 Fod høie. Ved hvert Fad er en Karl, der sælger 2 Spande, Vand for 1/4 Ls. Endeel Vand hentes ogsaa med Vogne i Fade, for at udsælge det i Gaderne. Hver Udsælger leverer Jndtægten om Aftenen fra sig, hvilket ialt daglig skal give noget over 100 Mk. L. Vel beholde disse Folk, skjøndt de lønnes, endeel af Jndtægten selv; men da Fadene om Morgenen, ere fyldte, saa kan man om Aftenen, efter at Pengene ere afleverede, maale hvor meget Vand der er i Fadet tilbage, og derefter omtrent beregne, hvor meget der er solgt. J Begyndelsen brugte man til Vandledningen Trærør, Træerne 2 1/2 Fod tykke, Hullerne 3 Tommer i Tvermaal; men de bleve snart utætte, hvorimod de nu brugte Jernrør, som koste meget mindre og er meget lettere, holdes for uforgjængelige. J paakommende Jldsvaade er det en skjøn Ting at have saadanne Vandforraad i den Deel af Byen, der ellers in ret Vand har i Nærheden. Alle Jernrør og Pomper lader Hr. Biber selv støbe. Meddelt af v. Schultz, Capitain af Jnfanteriet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Den i forrige Aar i Christiania udkomne danske Læsebog for Børn og Ungdommen, udgiven af Lyder Sagen, Overlærer ved Bergens Kathedralskole, 2det forøgede Oplag, er nu kommen hertil og faaes tilkjøbs hos Boghandler Wahl, i Trompetergangen, ved Ulfeldtsplads, No. 118. Den indeholder 234 forskjellige poetiske og prosaiske Stykker, næsten i alle Skrift Slags, og det af flere end 50 norske og danske Forfattere. Jkke allene findes her adskillige i Danmark mindre bekiendte, høist læseværdige, Stykker, men ogsaa to hidtil utrykte, nemlig "Hakon Adelsteen, et Brudstykke af Amtmand Falsens bebudede Norges Historie, og et af Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse belønnet Digt: Til Sandhed, af J. Rein. Det vittige Digt, efter Leopold af H. Foss, som Anmeld. har taget sig den Frihed at lade aftrykke paa første Side af nærværende Numer af Skilderiet, findes i Læsebogen Side 46356.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
For Göthe oprettes nu et Mindemærke i hans Fødeby Frankfurt am Mayn. Paa en Øe ved den nordre Maynport bygges et Tempel, hvis Facade vender til den ny Landevei ved Maynbredden. Digterens Billedstøtte og Basrelieferne. forestillende Scener af hans Værker, eller rettere en Cyklus af samme, forfærdiges af Thorwaldsens Mesterhaand. Anlægget til dette Mindemærke kommer til at koste 100,000 Gylden, der tilveiebringes ved Subskription, og det ringeste Bidrag er 10 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
De tydske Tidsskrifter begynde nu ogsaa at øse af den danske Literatur. Nyligen meddeelte Morgenblatt et stort Stykke af Kammerjunker Rawerts og Dr. Garliebs Reise til Bornholm. Men især leverer de i Hamborg udkommende Originalien Oversættelser af Dansk. Saaledes have de givet det tydske Publicum en Oversættelse af Reisen til Jægerspriis", "Slaget ved Svarteraae, "Reisen til Hovedstaden, o. s. v., som have staaet i Skilderiet. Ved de to første nævnes ikke engang at de ere Oversættelser, men ved den sidste dog, at den er frei nach dem Danischen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
J disse Dage er udkommet paa Boghandler H. Nøers Forlag: De nordiske Guders Bælgmørke, af Torkel Baden, Professor og Konstacademiets Secretair, 16 Sider i stor 8vo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
J Kjøbenhavn er i forrige Sommer opstaaet et Selskab for Didaktik og Pædagogik, hvis Formaal er Undervisningens Fremme i vore Almue og Borgerskoler, under Navn af det pædagogiske Selskab. Dets Bestræbelser vandt saa stort bifald og saa anseelig Understøttelse, at det ikke allene har faaet en ei ubetydelig Tilvært af Medlemmer, hvoriblandt udmærkede Videnskabsmænd, men at det i sine ugentlige Forsamlinger hidtil stadigen har kunnet arbeide til sit værdige Maal. Det udgiver nu, for ogsaa at kunne virke udenfor sit Samfunds Kreds, et Maanedsskrift, under Titel af Maanedstidende for Skolelærere og Opdragere, hvorved det vil bringe til offentlig Kundskab et Udvalg af saavel sine egne Arbeider, som de, der af Andre maatte tilsendes samme. Hidtil ere 3 Numere udkomne af denne Tidende. Selskabet samles eengang ugentligen i 3 Timer. J den første Time bekjendtgjør Directionen hvad der er foretaget siden sidste Forsamling, og forelægger de Forslag, som kunde være indløbne, hvorved tillige stemmes for nye Medlemmers Optagelse. J den mellemste Time holder En eller Anden et samlet Foredrag fra Cathederet, og, efterat dette er endt, høres og besvares de Jndvendinger, de Tilstedeværende maatte gjøre; hvorved een af Selskabets Embedsmænd og eet Medlem have Tilsyn, samt den Myndighed, at kunne hæve enhver Samtale, der kunde synes dem at udarte. Jmidlertid optegner Selskabets Secretær eller Bibliothekar Hovedmomenterne i Samtalerne. Selskabet tæller allerede 50 Medlemmer. Det vilde være at ønske, at Skoledirectionerne vilde værdige et saa frivilligt fremstaaet og til saa værdigt Øiemed saa uegennyttigen stræbende Samfund, den Opmærksomhed, det og dets Jdrætter saa høiligen fortjene. Kjøbmand C. Breitenau i Rødby, der vedkjender sig at være den, i et Stykke i No. 37 af Lollands-Avisen, nævnte Kjøbmand, der har kjøbt og udskibet Been der fra Stedet, erklærer nu det i benævnte Stykke fremsatte Foregivende: at der blev givet 4 s. for Pundet af hvad Been det var, og at Sadelmageren havde solgt ham Menneskebeen, som denne skulde have samlet paa Kirkegaarden, og han udsendt, for aldeles ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Det Steinerske Skuespillerselskab, som i nogen Tid har givet Forestillinger i Ridehuset i Randers, opførte paa Harmoniens derværende Theater den 27de og 28de Mai Niels Ebbesen af Nørreriis. Handlingen tildrog sig i Randers den 2den April 1340, og maatte altsaa have en særegen Jnteresse for Jndvaanerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Mariboe, den 29 Maj. Afvigte Løverdag den 26de dennes afbrændte Forpagter Thomsens Gaard i Lindet her i Lolland. Jlden begyndte imellem Kl. 7 og 8 om Morgenen, og Kl. 9 om Formiddagen var hele Gaarden forvandlet til en Askehob. Den skal have reist sig af uforsigtig Omgang med at bage ved Foder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Aarhuus, d. 26 Maj. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand indtraf i høieste Velgaaende hertil i Eftermiddags Kl. 1 1/2 med en Smakke fra Callundborg, og modtoges her paa Skibbroen af Stiftamtmanden, Sit Regiments samtlige Officerer, Byens Magistrat og flere andre Honoratiores. Overfarten var gaaet for sig i 6 1/2 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Viborg, d. 28 Maj. Som et Sidestykke til hvad Aviserne forhen have fortalt om en Dreng i Bullerup i Fyen, der i over 1/2 Aar ikke havde nydt noget nærende Middel, kan anføres: at Rasmus Jørgensen i Svindinge har et Pigebarn, ved Navn Maren, født i Løvskal i Schiern Sogn, pr. Randers, som nød, indtil det var 1/2 Aar gammelt, en fuldkommen Sundhed; men siden da (nu 20 Aar siden) har det ikke været af Sengen. Dets Vært skal være omtrent som et to Aars Barn, det yttrer ingen Villie, Forstand, Begjæringer eller Afskye, det forlanger hverken at spise eller drikke; men synker dog naar man giver det Føde. – Man venter at kunne give nogen Oplysning om dette Phænomen. – J Gaar bleve af Hr. Pastor Friis følgende Fanger confirmerede i Tugthuuskirken: 1) Johan Gotlieb Vesterkam, født i Aarhuus, 36 Aar gammel, ind dømt paa eet Aar for Lediggang og Undsigelser. (Løsladt den 16de April d. A.) 2) Peter Hansen, 36 Aar, inddømt paa 8 Aar for Lediggang. 3) Ane Marie Hansdatter, født i Fridericia, 19 Aar, inddømt paa 3 Aar for 2den Gang begaaet Tyverie. - 4) Sirene Knudsdatter, født i Grurup Sogn, Thisted Amt, 30 Aar, inddømt paa 8 Maaneder for Lediggang. - 6) Karen Knudsdatter, født i Tødse paa Mors, 26 Aar, inddømt paa eet Aar for Lediggang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Skrivelse fra Holsten af 28 Mai 1821. J Begyndelsen af denne Maaned havde man Udsigt til at faae megen Frugt i Aar; thi Træerne vare i de varme Dage fulde af Blomster. Men den vedvarende Nattefrost, Jisslag og Hagel have ødelagt den største Deel deraf. Alting standser formedelst Mangel paa Varme, og man venter kun saare lidt Frugt. Adskillige Marker, især hvor der var saaet Hvede, har man maattet ompløie. Ligeledes har Rapsæden, der stedse udgjør en vigtig Næringskilde for Marskegnene, og pleier at forsendes til Holland, lidt meget af Kulden. Jøvrigt staaer Græsset i frodig Væxt, og Landmanden forsyner os med Kiød, Melk og Smør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Et Pund Smør kjøbes nu for 4 a 5 Skilling Courant. Korn fra forrige Aar haves endnu i Overflødighed. For en Tønde Hvede gives 4 Mk., for Rug 3 Mk. og for en Tønde Havre 2 Mk. Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
J Berchtsgaden lever en 116aarig Olding ved Navn Adner, som endnu er meget rask til Fods, og i Altenstein, i den baierske Nedremainkreds, ligeledes en 116aarig Mand, ved Navn Bruner, som endnu dagligen, endog i ondt Veir, spadserer to til tre Mile, og som seer ud, som han kun var langt henne i de 80. J sit 97de Aar giftede han sig tredie Gang, og i det sidste Ægteskab lever han endnu. Han har henlevet sin Tid som Tienestekarl og Daglønner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Hvad vilde en Shakespear, der døde i sit 52de, eller en Schiller, der døde i sit 46de Aar, ikke alt have udrettet endnu, dersom Naturen med deres Kjæmpeaand havde forenet en Adners og Bruners Kjæmpeconstitution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
J Warschau hører nu Magnetismen til Dagens Orden, og i kort Tid havde man der 20 Lysseende, hvilken store Clarvoyence kunde være ret nyttig i et Aarhundrede, hvor der gives saa megen Obscurvoyence. Jsær gjør een af dem – de høre næsten Alle til det smukke Kjøn - stor Opsigt. Hun besøges dagligen af over 50 Personer, meddeler dem Raad, og gjør og forkynder Underværker. Ligeledes seer man i denne Stad et Pigebarn paa 8 Aar, som veier 192 Pund, holder i Omfang 2 Alen, og er 2 1/4 Alen høit, En Mekanikus Leinberg i Nürnberg vil have opfundet den Konst, at styre en Luftballon, men vil først, at det Kgl. Videnskabersselskab i London skal styre hans Lyst efter de af samme for denne Opfindelse udsatte 20,000 Pd. St. Dog forlanger han dem ei, førend han i en Luftballon selv kommer til London og quitterer for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
En Astrolog fra det 17de Aarhundrede siger i Skriftet Status Nabuchodonosoris, med mange konstige Kobberstykker og Skrifter forklaret &c. Anno MDCVI &c. "Mahometisk Spaadom: Hvor længe det tyrkiske Rige skal bestaae, og dets Undergang, Ruin og Ødelæggelse kan ventes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Følgende: at det tyrkiske Rige vil vederfares et stort Forfald, Ruin og Svækkelse, eller vel end- og dets fuldkomne Undergang (i Aaret c. Chr. F. 1822). Dog kunde det hænde, at Tyrken (i Enden af sit vandede Trigoni) endnu vil gjøre og foranstalte et stort Blodbad (dog til hans Tab og Fordærn).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Det berømte Porcellainsfabrik i Sevres, i Frankrig, forfærdiger ikke allene Porcellain, der tildeels bruges som Foræring til fremmede Souverainer og de Kgl. Slottes Prydelse, men leverer ogsaa kostbare Malerier paa Porcellainsplader, udførte med største Flid. Jsær ere dens Vaser efter antik Form og af colossal Størrelse, sande Mesterstykker. Heldigst i Porcellainsmalerie er en Mad. Jaquolot og Hr. Georget. Den første, som er det Kgl. Cabinets Portrætmalerinde, har forfærdiget for Kongen en Samling af Portræter, som hun allerede for adskillige Aar siden havde begyndt paa. Denne Konstnerinde har Porcellainsmaleriet især at takke for sin Udvikling i de sidste 15 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1820) 78 a 73 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 89 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15 1/2. Svenske Sedler 68 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Rettelse. J forrige Numer, P. 687, Lin. 28, for: Morder, læs: Mord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-02
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 45. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 Juni 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Om tydske Blades Correspondents-Efterretninger fra Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
(Jndsendt.)¬ De udenlandske Blade meddele ofte langt omstændeligere Efterretninger om Tingenes Tilstand, hos os, især i literarisk og dramaturgisk Hensyn, end vore egne. Desværre ere hine Efterretninger sjelden saa paalidelige, som omstændelige. Det er virkeligen forunderligt, at man ikke finder den Mængde Urigtigheder, hvilke tydske Blade under deres Correspondents=Artikel berette om Danmark, det ene Aar efter det andet, engang imellem berigtigede. Sligt vilde være et nyttigt og taknemmeligt Arbeid for den altonaske Mercur, der læses meget i Tydskland, hvis ikke denne gode Mercur meget ofte selv, som det synes, manglede Efterretninger om danske Sager, og hvis han havde noget meer end knap en Snees Linier i hvert andet Numer tilovers for Fædrelandets politiske, collegiale, commercielle, literaire, theatralske &c. Anliggender, hvilke tilsammen han dog i de sidste fire fem Aar nu og da har villet afgive sig med. Om det endog intet umiddelbart Gavn kan have, i et indenlandsk Blad at fremstille nogle af hine uefterrettelige Efterretninger, saa kan det maaskee dog bidrage til, at de, der meddele dem som disse Correspondenter ellers virkeligen opholde sig her i Staden, hvorfra de datere deres Breve, i Fremtiden vogtede sig noget mere for at lade deres Principaler løbe med Liimstangen. Overalt kan en saadan Fremstilling, for en Gangs Skyld, ikke være uunderholdende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
J Zeitung für die elegante Welt, Januari d. A., findes en lang Skrivelse, dateret Kjøbenhavn, December f. A. Her omtales Pilgrimen, Sørgespil af Thiele, samt et nyt Stykke, der skal opføres første Gang i indeværende Saison, uagtet det alt bragtes paa Theatret i forrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Om Oehlenschlagers "Nordens Guder siges, at dette Værk fuldkommen fornyer Digterens gamle Roes, som han i Særdeleshed ved sine, ham uværdige, Stridigheder med Baggesen, havde fordunklet." Men Oehlenschlager har jo hverken begyndt, eller indladt sig i, Stridigheder, med Baggesen. Det veed næsten Enhver, som blot læser Adresseavisen. Videre siges, at til de smukkeste og heldigste Steder i hiint episke Digt hører Bragis Sang over Gesions og Herthas Kjærlighed. Denne Sang findes i de sidste to Trediedele af Digtet, om hvilke vor Correspondent faa Linier foran havde sagt, at de ere mindre fortræffelige, og savne meere Runding i Verfification og Kraft og Genialitet i Anlæg (in der Anlage), end den første Trediedeel eller Begyndelsen, der, som man veed, er skrevet tidligere, og før har været trykt. Følgende Sted bør anføres heelt: "Oehlenschlager har begyndt at udgive sine samtlige Værker, blandt Sørgespillene udmærke sig Axel og Valborg, Hakon Jarl, Hagbart og Signe, Palnatoke, som ogsaa det ganske nye Erik og Abel Denne Udgave af hans samtlige Værker, kjender vist ikke engang Oehlenschlager selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Theater=Efterretningerne i dette den elegante Tidendes Brev fra Kjøbenhavn, ere med al deres Snaksomhed, lige indtil de ubetydelige Kritiker over de spilte Stykker, udskrevne af danske Blade, paa nogle faa aldeles urigtige Notizer nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
De gode Avis- og Correspondents=Forfattere laane broderligen af hinanden. Undertiden f. Ex. oversætter en af vore et Stykke af et tydsk Blad, som dette har taget af et andet dansk Blad, og om nogen Tid tager maaskee et tydsk Blad samme af Dansk paa Tydsk, og af Tydsk igjen paa Dansk oversatte Stykke, og oversætter det anden Gang paa Tydsk. Men vi vende tilbage til de omtalte Theaterefterretninger. Maadelige Stykker og maadeligt Spil roses paa hiint Blads Autoritet, Correspondenten selv synes hverken at have læst Stykkerne eller seet Spillet. Om Skuespillerinden Jfr. Løffler, der kaldes "eine Dem. Løffbemærkes: "das sie ein sehr einschmeichel des Organ hat." (Siden nævnes allene hun og Madam Rind blandt det danske Theaters Sangerinder.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Mozarts Figaro skulde, ifølge disse Correspondent Efterretninger, gives til Kongens Fødselsdag! Desuden opregnes 30, siger tredive nye Stykker, der alle skulle gives i Løbet af Vinteren, og denne lange Liste sluttes endda med et u. a. m. Her klages ellers ogsaa bitterligen over, at Hr. Nielsen, der saa afgjort er Publicums Yndling, at hans Fremtræden altid giver fuldt Huus, dog saa sjeldent tildeles Roller, at han i det høieste spiller een Gang om Maaneden."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Til Slutning meddeles en Characteristik in nuce af vort Skuespiller-Personale. Blandt Skuespillerne nævnes Ryge, Frydendal og Lindgreen, og tillægges den Sidste det "finere comiske" Fag. Som udmærkende Skuespillerinder nævnes ikkun, Mad. Heger " følsomme værdige Roller og Jfr. Astrup "i alvorlige bydende. (Forfatteren besøger udentvivl ikke selv Theatret, og hans Kilder, Dagbladene, svigte ham undertiden; han kjender intet til Mad. Rosing, heller ikke til de yngre talentfulde Skuespillerinder.) Om Mad. Heger udtrykker han sig paa følgende snurrige laconiske Maade: "endskjøndt hun allerede er Vedstemoder, see vi hende dog endnu gjerne som Emilie Galotti."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Den elegante Verden faaer endeligen ogsaa Underretning om, at "Bournonvilles Søn, reiser i fem Aar paa Kongelig Bekostning, at Faderen er fulgt med ham til Paris, og at Balletterne her hjemme derfor mislykkes, samt endvidere, at Kammerraad Thortsens Lommebog for Skuespilyndere hos os er den første af dette Slags, hvoraf da følger, at Schwartz's, Rahbeks og Foersoms alt for mange Aar siden udkomne Lommebøger af samme Slags nu bør ansees som døde og magtesløse. Disse Prøver kunne vel være tilstrækkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Tidenden for den elegante Verden synes heller ikke at være synderligen vel forsynet med Correspondencer fra Christiania. J et Brev, dateret fra denne Stad, findes en, efter de prosaiske Aviser, meget triviel Mord Historie, fortalt med megen romantisk Pynt og Tilsætning. Ligesom bekiendte Ting ikke kunne klinge lærdt, saaledes kan Fortællingen om et gemeent Drab heller ikke klinge elegant, og maa derfor, naar den skal bringes for den elegante Verden, raffineres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Den jenaske Literatur=Tidende leverer i denne Tid Exempler paa, hvor forvirret og upaalidelig ogsaa vore sydlige Naboers Kundskab om Literaturens Tilstand her til Lands er. Det kunde være snurrigt nok, at vide, om nu de Efterretninger, vi læse fra fremmede Stæder, ere ligesaa uefterrettelige, som de, man i fremmede Stæder læser om os. Undertiden er det vistnok Tilfældet, og dog spilder denne upaalidelige Avis= og Tidende=Læsning nuomstunder Folk megen Tid, men man maa spilde Tiden, for at holde Skridt med Tiderne. Den, der ikke vil det, ham kan det let gaae omtrent som Manden, der, under det Paaskud, at holde sig allene til de gamle Grækere og Romere, foragtede den nyere Literatur, og som derover, blandt mange andre Bommerter, citerede Vessel, naar han bildte sig ind at citere Holberg, og Grundtvig, naar han meente at citere Anders Wedel, hvilket sidste var endnu galere end det første. Tanker i Anledning af det Forslag, at Bøndergaardes Bortforpagtning paa visse Aar. og efter frie Contracter maatte tillades. Det feiler neppe, at det Forslag angaaende Fæste indretningen, som Hr. Professor Begtrup har gjort i No. 5 af den oeconomiske Correspondent for indeværende Aar, og som han i Form af en allerunderdanigst Ansøgning har indstillet til Hans Kongelige Majestæt, har vakt almindelig Opmærksomhed. Det angaaer en Sag, som for Landboerne, og derved tillige for hele Staten er af den største Vigtighed, og den attraaede Forandring i vor Lovgivning, vilde, hvis den fand Sted, have vidt udstrakte Følger. Hr. Prof Begtrups Forslag gaaer ud paa, at den nuværende Fæsteindretning, ifølge hvilken Bøndergaarde kun maae bortfæstes paa Mandens og hans Hustrues Livstid, skulde ophæves, og at det maatte tillades Godseiere frit at bortforpagte deres Bøndergaarde, ligesom deres Hovedgaarde, uden paa nogen Maade at være tvungen eller indskrænket Henseende til Contractens Bestemmelser. Vor Regjerings Viisdom, og faderlige Omhue for alle sine Undersaatteres Vel, er Borgen for, at den i saa vigtig en Sag ikke vil gaae frem efter nogen ensidig Anskuelse, og jeg tvivler ikke om at vort nuværende Landboevæsen, med Gaardfæstepaa Livstid, vil finde Talsmænd, hvis Stemme er af mere Vægt end min. Der ere de, som alle rede med Eftertryk have erklæret sig imod foromtalte Forslag; men det vil ikke kunne skade, at i en saa vigtig Sag flere sige deres Mening, og paa Grund heraf tillader jeg mig herved at fremsætte de Grunde, der efter min Overbeviisning fraraader slig en Forandring, og tale for Vedligeholdelse af den hidtil bestaaende Jndretning.