JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Forraadet af Caffe i Kjøbenhavn er meget stort og man formoder, at Priserne ville falde. -J London sælger man Caffeen til ringere Priser, under Haanden end ved Auction. Paa Falkeneergaarden, findes der for nærverende Tid ikkun tre Falke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Udenlandske Efterretninger. Hr. Stolt, en Søn af den afdøde berømte Læge i Wien, og Forfatter af adskillige fordeelagtig bekjendte Lystspil, er med en anseelig Løn bleven ansat som Theaterdigter hos den ny Theaterdirection i Wien. Han har især dannet sig ved Reiser og ved sin Omgang med Göthe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Jkke langt fra Lavignellie i Frankrige har man nylig opdaget nogle gamle Grave af hugne Steen, af næsten 6 Fods Længde og 2 Fods Bredde. De ere bedækkede med en utilhuggen Steen, og i samme findes ikke allene Ligenes Been, men tillige alle Slags Sølvkar, Lamper &c. Man har gjort sig al muelig Umage, for i Nærheden at sin de Spor til en Stad, men uden at erfare noget desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Academiet i Gent har tilsendt Kong Joseph det Program, hvori det for Aaret 1808 udsætte en Belønning for det bedste Malerie, som forestiller, hvorledes Rubens slaaes til Ridder af Carl den Anden. Kong Joseph sendte fra Neapel under d. 1 Maji et meget forbindtligt Svar, og forsikkrede, at han tog den største Deel i Konsternes Flor, og især hines, som fordum blomstrede i Gent Dr. Mitschel har forelagt Kongressen en Plan til at gjennemstikke Landtungen af Panama hvilket man, formedelst det stille Havs Høide, har anseet for umueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Præsidenten Jefferson eier nogle af Jndignere forfærdigede Buster af naturlig Størrelse, forestillende hele Overdelen af Legemet. De ere meget godt tegnede og udtryksfuldt bearbeidede. Man har opgravet dem ved Floden Tenassee, ved et Sted, som kaldes Palmira. Man kjender hidtil ikke den Masse, hvoraf de bestaae, som er meget haard, og veed heller ikke, om de skulle forestille Landets fordums Afgudsbilleder eller berømte Personer fra Oldtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Kong Joseph besaae d. 17de f. M. ved Bredden af Liri og paa Toppen af et Bjerg Levningerne af de Bygninger, som fordum beboedes af Marserne, der førte en lang Krig med Romerne. Han tog ogsaa den Canal i Øiesyn, som Keiser Claudius, har ladet grave, for at befrie Marserne fra Søen Facinos hyppige Oversvømmelser, og som 30,000 Slaver maatte arbeide paa i 81 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Reparationen af de Bygninger i Danzig, som under Beleiringen ere blevne beskadigede, vil koste 12 Millioner. De Huse, som efter Gener. Kalkreuths befaling, ere blevne demolerede i Forstæderne, taxeres for meere end 9 Mill. Jndbyggerne have altsaa tabt 21 Mill. Under Beleiringen. spiste man intet Kjød, den 3 Junii, da endnu ingen Fødevarer vare ankomne, kostede Pundet 3 til 4 Franker. J Canalen og Havnen findes en betydelig Mængde Bygningstømmer: Russerne have pludselig rømmet Valkachiet og Moldau. Det skal være skeet, fordi de befrygte, at den høire Fløi af den Franske Stor armee kunde afskjære dem al Communication med den store Russiske Armee i Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
En Dreng paa 5 Aar legede nylig ved Rothe burg (i Oberlausitz) med sin Faders store Hund ved en Vandgrøvt. Ved et uforsigtigt Kast faldt Drengen i Vandet, og Strømmen drev ham over 50 Alen bort. Hunden svømmede efter ham, tog ham fat i Skuldren, og bragte ham lykkelig i Land. Faderens Folk, som vare over 500 Skridt derfra, hørte pludselig Hunden ængstelig tude, og mærkede, at han rodede omkring i Græsset. De sprang til, og fandt nu, at Hunden tumlede Drengen, som var ganske stiv, fra den ene Side til den anden, for at bringe ham til Live. Drengen er fuldkommen restitueret igjen. Dette tro Dyr var af den største Nyfundlandske Art.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
J Aschaffenburg er udkommet et Forbud mod Familie begravelser. Hvor menneskeligt, hedder det deri, den Fordom, som har givet Familiebegravelser deres Tilværelse, end i og for sig er, og hvor megen Skaansel den end fortjener, naar man betænker, at den grunder sig paa den trøstende Tanke, at see sig i Graven forenet med de Mennesker, der i Livet vare forenede med os ved Stægtskabets Baand, saa fordrer dog de Levendes Sundhed denne Fordoms Udrøddelse. Gravenes for tidlige Aabning og de epidemiske Syger, som kunne fremkomme derved, ere i Almindelighed undskillelige Følger derfra. Paa Grund heraf har Øvrigheden befalet, at der fra nu af ikke maa taales mere nogen Familiebegravelse hverken paa Agathe kirkegaarden, eller paa den ny Kirkegaard, som nu skal anlægges &c. - Der er ingen Tvivl om, at man ogsaa i vort Dannemark snart vil henvende sin Opmærksomhed paa denne vigtige Green af den offentlige Sundhedspleie. Paa Assistencekirkegaarden ere Familiebegravelser meget almindelige. Sex til Syv Røvere brød d. 8 f. M. om Aftenen Kl. 10 1/2 ind i Kromanden Rieschers Huus i Hannover. Da Manden tog Flugten, saarede de Konen, Svigermoderen og Tjenestepigen, for at tvinge dem til at sige, hvor de havde gjemt deres Penge. Men da de ikke udrettede noget derved, truede de Konen at myrde hendes umyndige Barn, saafremt hun ikke hialp dem at opsøge Pengene. Dette virkede. Hun viste dem hvor hendes Eiendom laae, og en halv Time derefter trak Røverne afsted med et betydeligt Bytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Kongen af Sverrig reiste d. 4de d. M. fra Stralsund til Schlatkow, hvor han havde en Samtale med Marchal Brune, som var kommen did fra Anklam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
To Skibe fra Kønigsberg have d. 18 d. M. bragt til Flensburg den Efterretning, at de Franske nu ikke staae længere fra Kønigsberg end 2 1/2 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
En Snedkerson i Paris, der skulde afmarchere som Conscriberet, gik med en 18 Aars Pige, han var forelsket i, ind i et Vertshuus uden for Staden, og lod sig give Mad og Drikke. Da man noget derefter bankede paa Døren, formodede Pigen, at det var Forældrene, drak hurtig af en Flaske Skedevand, hun havde medbragt, og lod sin Elsker ogsaa drikke deraf. Nu aabnede de Døren, og Pigen tilstod reent ud, hvad hun havde drukket. Man anvendte hurtige og virksomme Midler, og mener at deres Liv vil reddes. Det unge Fruentimmer spørger nu bestandig med Angest: naar min Elsker reddes, maa han da alligevel afsted med Conscriptionen, Politiet har blandet sig i Sagen, og man, mener, at begge ville blive straffede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Den Preussiske Consul i Petersborg har fragtet alle ubefragtede Skibe der i Havnen til at transportere de 7000 Læster Rugmeel, som den Russiske Regjering har overladt den Preussiske, til Pillau eller andre Preussiske Havne. Wechaberne skulle aldeles have ødelagt Staden, Mecca. En Caravan, som, escorteret af 6000 Mand under Bassan af Damascus, var paa Veien, did, er bleven aldeles udplyndret. Menneskene lod man beholde Livet, men en stor Deel af dem omkom paa Tilbagereisen af Hunger &c. Hoveds manden over Wechaberne, som skulle være 200,000 Mand stærke, sagde til Bassan, at det nu er nødvendigt at gjøre Pillegrimsreiser til en Stad, som ikke existerer mere. Dersom denne Efterretning er fuldkommen grundet, saa kan den i hele Africa og Asien frembringe en mærkværdig Revolution, som ogsaa vil have Jndflydelse paa Handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
De Engelske Tropper i Ægypten ere ved Rosette blevne to Gange slagne. J den første Fægtning mistede de 170 Døde og 240 Saarede, i den anden, som de begyndte med 2500 Mand, 1000 M. og Resten skal i største Hast have trukket sig tilbage til Alexandrien. Den 11 d. M. om Eftermiddagen Kl. 3 det gav Prinds Ærkekantsleren sig til Senatet, hvor han med det sædvanlige Ceremoniel og efter en kort Tale fremlagde et Keiserligt Patent, hvori Marchal Lefebere udnævnes til Hertug af Danzig. Patentet lyder saaledes: "Da vi have villet give vor Fetter, Marchal og Senator Lefebere, et Beviis paa vor Velvillie for den og stedse beviiste Hengivenhed og Troskab, og erkjende den udmærkede Tjeneste, som han har bevist Os siden vor første Regjeringsdag og fra den Tid af ikke har ophørt at bevise Os, og som han nu nylig ved DanzigsErobring har laant en ny Glands; da vi fremdeles ønske, at bevare Mindet om denne mærkværdige og hæderfulde Begivenhed ved en særegen Titel, saa have vi besluttet, at forlehne ham Titel af Hertug af Danzig, og forlehne ham samme hermed samt Foræringen af Domainer i det Jndre af Vore Stater. - Vi ville, at vor Fetter, Marchal- og Senator Lefebure, skal besidde bemeldte Hertugdømme, og at det arveligen skal gaae over til hans mandlige, retmæssige og naturlige Børn, efter Førstefødselen, for med fuldkommen Eiendomsret at nyde deraf de Rettigheder, Æresbeviisninger og Forretter, som, ved Rigets Constitution, ere Hertugdømmet tillagte, forbeholdende os, at dersom hans mandlige, retmæssige og naturlige Efterkommere skulde, hvilket Gud forbyde, uddøe, at bemeldte Hertugdømme overdrages, efter Vort Valg og saaledes som det af Os eller Vor Efterfølger findes passeligst for Vore Folks Bedste og Vor Krones Jnteresse. - Vi befale, at nærværende Patent, skal meddeles Senatet og indføres i Registeret. Vi befale ligeledes, at saasnart Dotationen af Hertugdømmet Danzig har faaet Vort Samtykke skal den detaillerede Tilstand af de Godser, hvoraf det skal bestaae, overeensstemmende med den Befaling, Vi i dette Øiemed have givet Vor Minister, indføres i Registraturen af den Appellationsret, i hvis Værneting Hertugdømmets Residente ligger, og at den samme Jndskrivning finder Sted i de respective Arrondissementers Hypotek-Bureau, paa det Forfatningen af bemeldte Godser, fremkomne ved Dispositionerne af Senatus Consultus af 14 Aug. 1806, maa blive almindelig bekjendte og ingen under Paaskud af Uvidenhed skal kunne gjøre Fordringer. Givet i Vor Keiserlige Leir i Finkenstein, de 28 Maji 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Napoleon. Negrene og Mulatterne i St. Domingo fornu ivrig Feide. Fra den Tid af, at Mulatterne have dræbt Dessalines, have de forandret St. Domingods Regjeringsforfatning ved at efterabede den Americanske Constitution, d. er ved at indsætte en Præsident, der vælges hvert tredie Aar. De valg te Christoph, som skulde residere i Port at Prince. Christoph, som uden Tvivl i den Henseende mistænkte Mulatterne, som for at blive af med ham, skaffede ham bort fra Cap, er marcheret imod dem og har angrebet Port an Prince, men da han ikke kunde bemægtige sig det, er han vendt med sin Armee tilbage til Cap, og har det udstædt en Proclamation mod Mulatterne, som disse have besvaret med en anden, hvori de beskylde han for, at han vil mislede Fremmedes Mening og berøve Regjeringen den fornødne Tillid, at han har ladet sætte Jld paa Egnen Cul de Sag, angrebet Staden Port an Prince med Vold, og ladet udgyde meget Blod; at han, istedet for at give Sli paa sine skadelige Projecter, tvertimod fremturet i at ringeagte Nationalautoriteten og stifte Oprør; at alle hans Bekjendtgjørelser, som ere fulde af den plumpeste Løgn og skammeligste Bagvaskelse, kun sigte at opægge og væbne Borgerne mod hverandre, og at opoffre en Deel af Republikens Befolkning, for desto lettere at kunne regjere over den anden; at han istedet for at benytte sig af Statens Naade, har tilbudet at forene sig med den Fransle General Ferrand, for at underkue Øens vestlige og sydlige Departementer. Paa Grund heraf afsættes Christoph fra alle sine civile og borgerlige Embeder; det hele Militaire og alle Borgere ere fritagne for at vise ham den Lydighed, de skyldte ham; Christoph selv erklæres fredløs og Senatet opfordrer alle Borgere til at paagribe ham; alle, som stille sig under Republikens Fane og bidrage til Frihedens Gjenindførsel, tilstaaes Amnestie; Generaler, Officierer og offentlige Embedsmænd forblive i deres Grader. - Constitutionens Hovedindhold er: at Præsidenten vælges paa 4 Aar med en Løn af 2400 Dollarer; Senatet bestaar af 24 Medlemmer, der vælges paa 3, 6 og 9 Aar, og hvert 3die fratræder 1/2, og vælges ligesaa mange istedet; hver Senator faaer 4 Dollarer daglig: ingen muelig Blank tør, under Navn af Herre, eller Eier, betræde Republiken; men de Blanke, der forvalte offentlige Embeder, eller de, som ved Constitutionens Bekjendtgjørelse have Tilladelse til at boe i Republiken, erkiendes for Haytier. Republiken deles i 4 Departementer og de øvrige Departem. bestemmes af Senatet. Kongen af Sachsen har laant 2,026,800 Fl. af Huset Brauensberg og givet sine Besiddelser og Jndkomster, samt en anseelig Deel Perler, Juveler og Ædelstene, der vurderes for 2,026, 800 Fl. til Underpant. De sidste ere deponerede i Banquen i Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Kongen af Sverrig ventes i denne Maaned tilbage fra Stralsund til Stockholm. Wilberforces Udvælgelse til Repræsentant for Yorkshire i Parlementet, har kostet den uhyre Sum 100,000 Pd., hvoraf kun 40,000 vare samlede ved Subscription.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
De Kongelige Skibsværfter i Engelland have faaet befaling, at være yderst forsigtige mod Fremmede. Endog civilklædte Officerer ansees for Fremmede og maa have en Ledsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
J Carlsruhe har man forbudet Indkjøbet og Transtten af Geværer, fordi man har bragt i Erfaring, at Engellænderne lade dem opkjøbe i Tydskland. Ogsaa i Schweitz har man befalet, at vaage over Fabricationen og Salget af Geværer, fordi Engellænderne skulle have bestilt 400,000 i forskjellige Europælske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Et neutralt Skib har bragt Meslinger til Øen Helena, hvor de have anrettet stor Ødelæggelse og i nogle Dage dræbt 100 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
J en Skrivelse fra Keiser Napoleon til de Franske Ærkebiskopper og Biskopper, hvori de opfordres til at holde en Taksigelsessest i Anledning af Danzigs Erobring, forekommer følgende mærkelige Sted: "lader vore Folkeslag ogsaa bede, at det Cabinet, der ligesaa meget forfølger vor hellige Religion, som det er en Fiende af vor Nation, endelig engang maatte ophøre at have Jndflydelse paa Fastlandet &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Den Franske Keiser har atter ladet adskillige Døttre af Æreslegionens Medlemmer optage i det Keiserl. Huus Napoleon, i Slottet Ecouen. Deres Tal bestaaer af 76, og deriblandt befinder Gouverneuren i St. Domingo, Gener. Ferrands Datter sig. Marchal Davoust lader sit Slot, Savigny, 3 Mile fra Paris, overordentlig forskjønne Blandt de Spanske Soldater, som nylig marcherede igjennem Nürnberg, kjøbte mange sig for 6 til 9 Mark Rosenkrandse, Helgenbilleder og lignende Artikler, og gjemte dem meget omhyggeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Tydske Blade anføre Breve fra Wien, efter hvilke man allerede der vil vide Grændserne af en stor Deel af det ny Polen. Østerrige, hedder det deri, skal have en Deel af de Provindser, som det deels har tabt i ældre, deels i nyere Tider, tilbage, men Rusland skal for Afstaaelsen af nogle kornrige Lande faae Erstatning i nogle Provindser, paa den modsatte Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Efterretninger fra Krigsskuepladsen. Endelig har man nu faaet omstændelige Efterretninger om hvad der er forefaldet ved den Franske Storarmes første Corps d. 4 og 5te Junii. De ere daterede fra Marienburg, og altsaa Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Russerne vilde den 4de og 5te Junii om Morgenen i Egnen af Petelkau og Zagera passere Passargen, men de maatte trække sig tilbage, og efterlade deres medbragte Bromaterialier &c. Den 5te rykkede de med 10 til 12,000 Mand Jnfanterie, 3000 Mand Cavallerie og 20 Canoner, paa Veien fra Mehlsach og Wormditt frem mod Broskandsen, ved Spanden, kastede nogle Batailloner af det lette Jnfanterie paa Passage, paa den høire og venstre Side af Broskandsen; deres Skarpskyttere skjulede sig i Skovene ved Strandbredden. Efterat Russerne uden Virkning havde prøvet paa at bestorme Broskandsen ved Spanden, og mistet 300 Døde og 200 Saarede derved, trak de sig i Uorden tilbage og bleve forfulgte indtil hen over Wühsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Den Franske Overgeneral, Prindsen af Ponte Corvo blev saaret af en Flintekugle i Halsen over det høire Øre, da han vilde stille et Regiment, som var i Færd med at tage Position under Russisk Jld, paa et mindre farligt Sted. Han fik en saa heftig Rystelse, at hans Hoved sank ned paa Saddelbuen, men nogle Secunder derefter løftede han det op igjen, og opmuntrede sine Soldater til at hevne ham. Han var neppe en halv Time fraværende; aldrig saasnart var han forbunden, førend han erfarede, at Russerne havde sat over Floden, og strax satte han nu efter dem. Men til sidst blev han saa mat, at han maatte stige af Hesten og lade sig forbinde under fri Himmel. denne Tilstand modtog han Rapporter og uddeelte befalinger til hele Linien. Han havde Feber hele Natten fra den 5te til den 6te, og blev næste Dag bragt til Slottet i Hohenhof. Lægerne forsikkre, at han vil være helbredet inden 14 Dage, og man haaber da, at han igjen vil stille sig i Spidsen for det første Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
General Teulie, commanderende Chef for de Jtalienske Tropper for Colberg, har faaet et Been knust af en Canonkugle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Storhertugen af Berg er d. 4 brudt op i Spidsen for sit Cavallerie. Feldtoget er saaledes bleven aabnet paa alle Puncter. Divisionsgener. Dombrowsky, hvis Saar nu ere fuldkommen lægte, har atter paataget sig Commanden over sin Division.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Over Anliggenderne i Svensk Pommern hænger endnu bestandig Uvishedens Slør. Man veed endnu ikke, om Stridighederne mellem Frankrige og Sverrig virkelig ere bilagte eller ei. Jmidlertid gaaer det Rygte, at Svensk Pommern, efter Kongen af Sverrigs Ankomst til Stralsund, skal være Hovedsamlepladsen for de Allierede. Foruden 6000 Preusser hedder det, ventes ogsaa 10,000 Russer til Stralsund; dernæst at Kongen af Sverrig lader oprette et Corps, som skal føre Navn af Royal francois og bestaae af Franske Emigranter, hvortil den allerede længe omtalde Expedition skulde støde, saaledes at der med det første skulde være en Hær paa 50 til 60,000 Mand samlet i Svensk Pommern. - Til denne i allgemeine Zeitung meddeelte Efterretning kommer endnu følgende, som findes i den Berlinske Avis, af 30 f. M., nogle Engelske Generaler ere ankomne til Stralsund. Kongen af Sverrig har holdt Revue over de under General v. Winning staaende Preussiske Tropper. - Dette være nu som det vil, saa vil disse Allierede ogsaa paa denne Kant møde stor Modstand; thi det Franske Observationscorps bliver bestandig stærkere, Rostok befæstes paa det hastigste, og de Spanske Tropper, hvis første Afdeling indtraf d. 6 Junii i Gotha, nærmer sig med stærke Skridt, det Hannoverske. Paa den anden Side mærket man ligeledes, at de Badenske og Sachsiske Hjelpetropper forstærke sig paa ny. Den hele Sachsiske Armee, hedder det, skal anseelig forøges, og om kort Tid gjøres mobil og støde til Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-23
Til Hovedstaden er ankommen: Kammer, G. Juul med Frue og Suite fra Landet, Kammerraad Lorenzon f. St. Croix (logere hos Møller; Kjøbm. Pauli f. Lübek, Consul Liliegren f. Gothenborg, Kjøbm. Strunk f. Lübek, Schneider f. Lütjenhorn, Pauli f. Sverrig (logere h. Løbel; Kjøbmand Lykken f. Helsingøer, en Russisk Oberst som Cureer, Studenterne Weibull, Albrecht og Peterson, F. Brun f. Sverrig, Kjøbm. Essendorf f. Norge, Russisk Coureer Zenintikov f. Helsingøer. - Afreist: Dorsens t. Falster, Gen. Falbe t. Fyen, Mad. Cappel, Mad. Schaffer, Mad. Knoplock, Mad. Rich, Mad. Posted, Joseph Levin, Willer, Zitzow, Leppentien, Lieutnt. Wallin, Moses Kohen, Kjøbm. Schwarz, Abr. Kohen t. Kiel; Møller Andersen og Rasmussen, Jnspect. Haarup t. Sverrig, J. W. Hornemann, Maler Bager, Cand. Wormskjold, Strøm og R. Smidt, Hofjunker Krogh i. Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Aandes Reg Fjerde Aargang. No. 74. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 27 Junii, 1807. Translateurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
For atte Aar uden for Delberg den ønske Translateur i Kjøbenhavn. Aldrig saasnart havde han forladt denne Post, førend der op stod nye Translateurer i hans Sted, og i dette Øieblik have vi ikke mindre end tretten. Aigesom der i enhver Oplæsning ligger en Spire til nyt Liv, saaledes syntes Heibergs Translateurbevilling at have været en Stamme, der ikke gik ud, uden at skyde et Dusin nye Skud. Saaledes følger Tilintetgjørelse og Gjenfodsel bestandig ved Siden af hinanden saavel i Naturen som i Staterne. - Spørger man, hvorledes kunne tretten Mennesker leve af et Fag, som tilforn kun kunde ernære en eneste, saa kan man svare, at nu i egentlig Forstand ikke engang en eneste kan leve deraf, at Arbeidet er fordeelt imellem enkelte, at de øvrige have saa godt som intet at bestille, og at næsten de fleste af dem sidde i andre EmbeDer og Næringsveie. Men forter man, hvad er en bevilget Translateur, saa lader dette Spørgsmaal sig ikke besvare saa let som det foregaaende. En Skomager kan gjøre sit Mesterstykke, men paa hvilken Maade kan eller skal vel en Translateur overtyde Vedkommende om sin Dygtighed som Oversætter, Ved At efter Disse ere i saadanne Tilfælde altid usikkre, thi det er ikke nok, at den, der udstæder Attesten, selv er bekjendt for sin Sprogkundskab; det er ogsaa nødvendigt, at han i Forveien maa have betjent sig af den Mands Arbeider, hvis Duelighed han vil bevidne. Jeg vil ikke undersøge, hvorvidt alle vore eedsvorne Translateurer, iblandt hvilke der rigtig nok findes adskillige duelige Mænd, førend de søgte om deres Bevilling, have givet sig af med at oversætte, især saadanne Arbeider, der hyppigst forekomme i deres Fag, og som de, i Følge deres Bevilling, burde være fuldkommen voxen; men notorisk er det, at der gives nogle, som offentlig have aflagt Prover paa, at de ikke kunne oversætte, ja, som endog have forfusket andre Nationers Mesterværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
En eedsvoren Translateur beklæder i Grunden en vigtig Post i Staten, og hele Familiers Vee og Vel beroe ofte paa hans Duelighed. Man veed hvilke Tvistigheder et eneste urigtig fortolket Ord kan foranledige *). Vel er det sandt, at erfarne og kyndige Folk ikke blot tage i Betragtning, om den Translateur, de henvende sig til, har faaet Bevilling paa sin Duelighed, men at de først og fremmest undersøge, hvorvidt Erfaringen har stadfæstet denne hans Duelighed. Jmidlertid gives der dog og saa mange nerforne Folk, som i Tillid til Tietelen, eedsvoren Translateur, ligesaa roligen betroe sig til en saadan Mand, som til en eed svaren Jordemoder, uden nøiere at undersøge hans Paalidelighed og Dygtighed.