JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved, Luxdorph. P. Aagaard. Schow. sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Arvinger, de første for deres Fordringer og de sidste deres Ar dre efter bemældte afgn. Justitsraad Peder Woldike, som hans Varsel, saavel alle dem som formeene sig at have noget at forveret for mig, som Skifteforvalter, at anmælde og beviisliggiøre. Nibe pr. Aalborg den 3 Januarii 1788. Hans Thornsohn, Byefoged Hospitals=Præsten Huus upaa, er den 4. Aalborg, (S. T.) Hr. er strax efter Dødsfaldet af den geistlige Skifteret taget under Februarii a. c. ved Døden afgaaet, hans efterladte Stervboerelse af hans efterladte Enke, Mad. Anne Truelsen med Laug Forsegling og registeret, hvad som ei kunde forsegles i Overvæfraværende Arvinger. 30te Dagen indfalder den 5. Martii værge, og een af Skifteretten constitueret Tilsynsværge for de førstkommende, da Boet bliver aabnet, registeret og vurderet: til hvilken Tid hans efterladte Børn af første Ægteskab ville indfinde sig, nemlig: 1) En Søn Sixtus Aspach, som saavidt vides skal være Skoleholder ved en Friskole paa Christianshavn. 2) En Søn Ole Jacob Aspach, formodentlig Chordegn og Catechet udi Rødbye i Lolland. 3) En Søn Friderich Wilhelm Aspach, som meenes at være Controlleur ved det Asiatiske Compagnie, og 4) En Søn Christian Michael Aspach, Studiosus, som efter Formodning conditionerer hos en Præst i Sielland, alle 4 som fuldmyndige, deres Ret under Skiftet at opagte, og illigemaade indvarsles til samme Tid ved de Aalborgske Jydske Efterretninger og Berlingske Aviser i Kiøbenhavn, alle Stervboets Credi= og Debitorer, samt hvem, som maatte have noget i dette Stervboe at erindre, da enhver skal vederfares Ret. Aalborg den 11. Februar. 1788. E. Kynde, Stiftsprovst og Sognepræst for Frue Meenighed i Aalborg og Annerer.
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
J Anledning at Deserteur Svend Sørensen Kolds Skrivelse, til mig, dateret Vester Han=Herred i November Maaned sidst, forsikkrer jeg hermed benævnte Svend Sørensen Kold, der sorterer under Dronninglunds Fødestavn, at naar han frivillig inden 6 Uger fra Dato mælder sig personlig paa Dronninglund hos mig som hans Huusbonde, og efterkommer det han har tilskreven mig, skal han i Henseende til sine Forseelser og Desertion blive befriet for al Straf være sig Civile eller Militair, samt nyde al lovlig Protection og Medhold, som saaledes hermed i de Jydske Efterretninger tilsiges ham 3 Gange efter hinanden. Dronninglund den 22 Februarii 1788. W. Halling.
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
At forrige Borger og Vertshuusmand Jens Jensen Nørtrani ders, som tillige har været bekiendt under det Navn Jens Hjulmand, sidstleden 18 Februarii ved Døden er afgaaet, og Stervboet strax efter Dødsfaldets Anmældelse taget under lovlig Behandling, det bliver herved til Avingerne (hvoraf endeel efter Beretning skal opholde sig paa Sohngaardsholms Gods, nogle i Norge og de fleeste paa ubekiendte Steder i Provindsen, Deres Efterretning herved bekiendtgjort, ligesom og at 30. Dagen efter bemældte Afdøde indfalder førstkommende 19. Martii, da med Skiftets Behandling videre efter Loven fortfares, til hvilken Tid saavel den sal. Mands som hans for nogle Aar siden afdøde Hustrues Arvinger, for saavidt de her omkring i Egnen maatte opholde sig, vilde mælde sig, deres Arveret under Skiftet paa lovlig Maade at legitimere, men de som opholder sig paa andre Stæder under Provindsen haver under lige Ligitimation at fremkomme 6. og 12. Uges Dagen den 1. April og den 13 Maji d. A. ved holdende Skiftesamlinger paa Aalborg Raadstue om Formiddagen Klokken 10 Slet, og ellers i seeneste inden Aar og Dag fra denne Publications Dato, da Boet derefter imellem de begge nu Afdødes Arvinger, i Følge det af dem under 14. April. 1766. oprettede, og den 30 Maji s. A. allernaadigst confirmerede Testamente, bliver at skifte og deele. Aalborg den 20 Februarii 1788. C. Rübner. F. C. Wormstrup. Værelser for en honet Familie, som nu beboes af Hr. - Gordon, kan faaes til Leie til førstkommende Flyttetid. NB. Extra godt Lybsk Peberrod, gode engelske og hollandske Kartofler, samt Canariefrøe, kan faaes til Kiøbs hos Lauriz Møller, Gartner. Ja en Hoved=Reparation paa Muur= og Tømmer=Værk a.
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
næstkommende Foraar eller Sommer skal foretages paa Nør holms brøstfældige Kirke under Stamhuset Restrup, og det at den høie Eiere (S. T.) Hr. Geheimeraad Raben Levetzau er besluttet at lade samme stille til offentlig Licitation paa Restrux Fredagen den 14. Martii førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, samt den eller de tilslaae, som derpaa maatte erklære sig med mindste Bud, og er i Stand til at paatage sig Arbeidets forsvarlige Fuldførelse m.v.; saa bliver saadant herved i de Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange publiceret, med Jnvitation til alle og enhver som maatte have Lyst, sig dette Arbeide at paatage, at de dem ved Licitationen bemældte Sted og Tid behagentlig ville indfinde, hvor Conditionerne da vorder bekiendtgjort, og ellers forinden er at faae til Eftersyn hos undertegnede, Knustrup. Restrup den 20 Februarii 1788. Hammerherre Peder de Moldrup til Westervigkloster og Ørum, er den 30 Decembr. sidstafvigte ved Døden afgaaet, hvilket herved i Forveien bekiendtgiøres, indtil ordentlig Proclama kan tilveiebringes, ligesom og at 6te Uges Dagen er den 11. Februarii, og 12te Uges den 25. Martii førstkommende. Thi stæd den 28 Januar. 1788. B. Hauch. W. P.
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
Paa Bøgsted Gods udi St. Hans Sogn ved Hiøring, " er Fæsteren Jacob Nielsen i Wansted ved Døden afgaaet, ved Registering efter ham er eendeel Pantegods befunden. Eierne til samme, saavelsom alle andre der noget i Stervboet kan have at erindre, indkaldes herved til Møde i bemældte Wansted 30te Dagen den 6. Martii førstkommende Formiddagen Klokken 10 Slet. Eieren af Pantet for samme at udløse og andre som har nogen Erindring i Stervboet sligt paa lovbefalet Maade at fremføre. Bøgsted den 10 Febr. 1788. Bolwig. N. C. 5.
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
Hos mig kan nu og fremdeles faaes til Kiøbs alle her i Landet brugelige Sorter Have Frøe, som tilforladelig er frisk og godt, og for ligesaa billige Priser, som nogen andensteds i Jylland, vil derfor udbede mig hos enhver som behager at ordinere Frøe hos mig, at de jo før jo hellere vil beære mig med deres Ordres om det behøvende Frøe. Nye kiøbing den 17 Februarii 1788. N. Qvistgaard. P.M. & Larsen Hvilshøi, er af sin Tieneste uden given En Landsoldat af Buurholts Gods, navnlig Anders Aarsag sidstleden 10 Februarii ulovlig undvigt, han er af Alder 21 Aar, af Høide 62 og en halv Tomme, seer vel og fyldig ud af Ansigt, blond af Haar, foer af Lemmer og Been, var ved Undvigelsen iklædet en blaa perset Vadmels Kiortel, en bruun Klædes Vest med metal Knapper, stribede Undertrøie og Brystdug, skind Buxer, Støvle paa Beenene, en nye Hat paa Hovedet, og desuden medhavde en nye rødkulden Hue; hvo som bemældte Karl maatte forekomme, anmodes ærbødigst og tienstligst at ville behage hannem at anholde og give Godsets Eiere Cancellieraad Jfversen af Buurholt pr. Aalborg derom Efterretning, som da skal lade Karlen afhente og betale den paa hans Anholdelse anvendte Omkostning samt for Umagen en skikkelig Douceur. Skulle nogen af de Herrer Officerer ved et eller andet Regiment enten selv eller ved Under-Officeer antreffe Karlen, skal han gjerne blive overladt til militair Tieneste i nogle Aar, naar de maatte behage derom at tilskrive fornævnte Godseiere, som han tilhører; i øvrigt ville enhver ham Forekommende erindre og iagttage den allernaadigste Forordning om Land=Militien af 14. September 1774. dens 40 og 41. Artikle, saafremt de ville undgaae den ditterede Straf, om nogen Forbrydelse derimod kan oplyses; men dersom Karlen igien frivillig indfinder sig ved Godset, forsikkres han, at hans Forseelse ved Undvigelsen og den dermed fortiente Straf skal være og blive ham fuldkommen eftergiven. Buurholt den 19. Februarii 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-03-07
Podemester Søren Holm, boende ved Skolegaden, ned Tom sædvanligt er at bekomme friske Løg og Havefrøe hos af Vandgaden Nr. 113.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
SammemærFra de Tyrkiske Grændser den 12 Februar.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Storherren har skikket befaling til Octakop, at bestorme Kinburn, om det endog maatte koste den halve Armee. Storveziren vilde i Gaar den 11. have brækket op, for at marschere ud af Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Da den Keiserl. Krigs Erklæring blev ved en Major og en Tolk bragt til Belgrad, raabte de Tyrkiske Qvinder til Tolken, om han bragte Fred eller Krig, han svarede: Fred, for at afvende al Fare for Majoren og sig, men dette tilfredsstillede ikke Qvinderne, de forlangte reent ud Krig. - Det Østerrigske Huus har, saa længe det har staaet, aldrig anvendt saa mange Omkostninger, paa nogen Krig, som paa den nærværende. Tyrkerne sværge og derfor Østerrig en ævig Feide, og derudover er Handel, Vandel og Post Cours ganske ophævet.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Wien den 20. Februar. For Nouvellister og Nysgierrige aabner sig nu et Hav af Efterretninger, men og Stoff til Suk, for den Menneskeven der seer hen til de forstyrrende Følger af denne store Tyrke=Krig. J mange Steder blive unge Wennesker afhentede fra deres Fædres Huse, til Recruter, og en Mængde Barbeersvenne borttagne til Feldtskærer.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Her i Wien blive de saa skarpt udtagne, at, efter en nye Haand=Billet, hverken Practikanter, eller lønnede Accesfister, om det endog var Hofkaads Sønner, skulle være fri. Kreds=Amterne have endog befaling at borttage unge Drenge, om de endskiønt kunne seile 2 1/2 Tomme i det foreskrevne Maal. Da Belgrad er en saa særdeles haard Nød, saa skal General Papilla have indgivet en nye Plan, efter hvilken artii. man blot kunde med et Corps af 20000 Mand indslutte denne Fæstning, men strax derpaa at rykke frem med Hoved Armeen. Choczim skal ligeledes den 12, hujus være opfordret.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Altona den 3 Mart. Af de indkomne Efterretninger, i Henseende til TyrkeKrigen, kunne vi endnu meddeele følgende: En troeværdig Skrivelse fra Warschau mælder: Den nyeste og vigtigste Operation er, at Prindsen af Coburg har ladet besætte alle Høiene og Fæstningen Choczim med svært Skyts, og opfordret Fæstningen selv i den Russiske Keiserindes Navn. - Pachaen af Choczim har udbedet sig 12 Dages Tid for den ham uventede Fremgang af Østerrigske Tropper, at indberette til Constantinopel, og erholde Forholds Ordre, naar han af en fiendtlig Magt blev fiendtlig opfordret. Denne Frist er bleven ham tilstaaet. Russerne staae i Szwaniek ved Niester Floden, og de Keiserlige ligeledes ved denne Flod, ved Trefoldigheds Skandsen. - Af den Repninske Armee have allerede de DønskeKosaker været i Haand=Gemæng med Tartarerne.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Efter en Beretning fra Buckovine: Er Prindsen af Kiæde har indsluttet Fæstningen Choczim, rykket ind Coburg, foruden at han ved en særdeles fordeelagtig i Moldau, langs med Floden Pruth, med en anseelig At Kanonerne af Belgrads yderste Værker ikke rækker Deel af sine Tropper., Fra Semlin bliver mældet: længere, end til de Semlinske Træestøtter, følgelig ikkun komme 200 Skridt uden for de Semlinske Pallisader. Pachaen af Belgrad, har ved Jmodtagelsen " af den Keiserlige Krigs Erklæring, med Aands Munterhed svaret: Godt, min Fader har forsvaret Belgrad imod Østerrigerne; han kom godt derfra, og jeg haaber ogsaa at træde i hans Fodspor.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Kiøbenhavn, den 3 Martii. De Kongelige Præmier, som i afvigte Aar ere uddeelt for beste Flid i Heste Avl efter Landstutterie=Anordningen. Dannemark af 27. Maji 1785 ere tilfaldne følgende Godseiere. J Siellands og Laadlands Stutterie Distrikter haver Hr. Kammerherre Baron Lehn erholdet den største Præmie, en Guld=Medaille til 100 Rdlrs Værdie, og 200 Rdlr. Hr. Cancellieraad Lassen den anden Præmie, 200 Rdlr. Hr. Geheimeraad Scheel Plessen den for beste Hingst i Amtet, udsatte Præmie af en GuldMedaille til 50 Rdlr. J det Fyenske District: Hr. Krigsraad Wedel til Holsegaard den største Præmie af en Guld=Medalie til 100 Rdlr. Værdie og 200 Rdlr. og end videre de 300 Rdlr. som Forordningen bestemmer fordet erkiendte beste Stutterie i alle 4 Stutterie Distrikter, af dem, for hvilke Præmier er æsket. Hr. Kammerherre, Greve Knuth til Gyldensteen den anden Præmie 200 Rdlr. og end videre 150 Rdlr. for det næstbeste Stuttriei alle 4 Stutterie Districter af dem som have æsket Præmie. Hr. Kammerherre Juel til Thorsinge den for beste Hingst i Amtet udsatte Præmie en Guld=Medaille til 50 Rdlr. J Aarhuus og Riber Stiftters Stutterie Distrikt: Hr. Kammerherre Beenfeldt til Serritzlevgaard den største Præmie en Guld-Medaille til 100 Rdlr. og 200 Rdlr. Hr. Thorensohn paa Esstrup den anden Præmie 200 Rdlr. Hr. Kammerraad Secher til Sødring, holm den for beste Hingst i Amtet udsatte Præmie en Guld=Medaille til 50 Rdlr. Hr. Asch paa Calløe ligeledes en Guld=Medaille til 50 Rdlr. J Aalborg og Viborg Stifters Srutterie Distrikt: Hr. Cancellieraad Henrichsen til Høegholt den største Præmie en Guld Medaille til 100 Rdlr. og 200 Rdlr. Sognepræsten Hr. Helm i Taars paa Hr. Kammerherre Baron Lehns Gods i Laaland, har for sin Flid med Hesteavl erholdet en Opmuntrings Præmie af Guld=Medaillen til 50 Rdlr. For beste Hingster af eget Tillæg, foreviste ved de i Forordningen bestemte 4 Markeder, haver følgende erholdet Præmie: Ved Roeskilde Marked: Forpagter Simmonsen paa Sorøe store Ladegaard 200 Rdlr. Justitsraad Giøe til Gieddesdahl 100 Rdlr. Ved Odense Marked: Krigsraad Wedel til Kiersgaard 200 Rdlr. Kammerherre, Benzon til Christiansdahl 100 Rdlr. Ved Randers Marked: Forpagter Jørgensen paa Rosenholm 200 Rdlr. Hr. Thorsohn paa Esstrup 100 Rdlr. Ved Holstebroe, Marked: Hr. Christen Hviid til Aagaard 200 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Jblandt Bondestanden ere de ved Landstutterie=Anordnindaille til 10 Rdlrs. Værdie uddeelte til følgende: J Siel gen bestemte Præmier for beste Hingster af en Sølv=Me lands Stift til Gaardmand Christen Andreasen i Farum, Kiøbenhavns Amt. Jens Peders. i i Skibbye og Jens Hansen i Ølbye, Roeskilde Amt. Niels Pedersen i Slangerup, Ringsted Amt. Ole Larsen i Gyrstinge, Sorøe Amt. Peder Hansen i Holmstrup og Niels Nielsen i Endrup, Antvorskov Amt. Niels Christensen af Nielstrup Bye, Gisselfeld Gods, Tryggevelde Amt. Lars Pedersen i Elmelunde og Christen Lange i Aschebne, Møens Amt. J Fyens Stift: Simon Andersen af Ruggaard i Ruggaards Amt. Mads Lunde i Lunde, NislefgaardsGods i Odense Amt. Rasmus Larsen af Tranderup og Lars Bonde af Rudegaard, Baroniet Holchenhavens Gods i Nyeborg Amt. Jens Jensen i Roerslev, Hindsgauls Amt. Jens Henrichsen i Folden, Solderød Sogn i Af sens Amt. Laaland og Falster: Lars Lorenzen i Vaabensted, Aalholms Amt. Christen Erichsen i Hellinge i Holsted Amt. Aalborg Stift: Christen Madsen i Sperring og Graves Nielsen til Kielsgaard i Ørum Amt. Christen Skonning i Villinggaard, Vestervig Amt. Viborg Stift: Morten Christensen i Thruustrup og Willads Eising i Valling, Skiolhuus Amt. Aarhuus Stift: Peder Kiær i Hornborg, Stiernholms Amt. Jens Smed i Horst i Haureballegaards Amt. Seyer Pedersen i Grumstrup, Vedslet Sogn, og Rasmus Michelsen i Haure balle, Tommestrups Gods i Schanderborg Amt. Niels Bodkers Enke i Komdrup Bye, Borup Sogn, Stør ring Herred, og Niels Kieldsen i Gundestrup, Gleestrup Sogn i Dronningborg Amt. Riberhuus Amt: Søren Jversen af Allerup og Anders Jespersen af Gildberg, Aalborg den 14. Martii.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Hans Kongl. Majestæt haver under den 29 Februarii h. a. allernaadigst beskikket den ved det Aalborgske Jnfant. Regim, staaende Commandeer-Sergeant Adolpl. von Eisentraut samt den derved staaende Underofficeer, Johan Jacob von Bruun til Fændriker a la suite ved samme, og fremdeles ved forbemældte Regiment udi Anledning af den derved standene Premier Lieutenant von Bruuns Befordring til Capitain udi det 2. Tronhiemske Jnfanterie Regiment allernaadigst beskikket Sec. Lieutenant Maximilian Baron von Gersdorff til Premier Lieutenant, Fændrik Frederik Christian von Mudderspach til Second Lieutenant samt Fændrik af la Sulte Caspar Hermann von Niederos til virkelig Fændrik.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
J Adresse=Contoirs Efterretning, for 1788. No. 400. findes paa 3. Spalte følgende Bekiendtgiørelse: Man ønskede gjerne følgende latinske Commata oversatte paa Dansk, helst flere Lærde mistvivle ganske om at finde Mening i samme: Uinversitas qvidem Hauniensis horum hominum malignitate peti se æqvo animo patitur, mavultqve sul injuriam, si aliter ratiolibertatis constare non potest, qvam majorum suo rum, qvibus neqve utili atqve accurata doctrina, neqve cires snos, literarum amstores, promerendi studio, ceders cogitat, metu vel seculi modestig erpressom reverentiam., Saavit jeg kan gjette, ere disse latinske Commata tagne af et Jndbydelses Skrift, forfattet enten af Rector, eller Secretæren, ved Kiøbenhauns Universitet, og udstædt af Rector under Universitetets Segl og i hele Universitetets Raun. Ved Universitas Hanniensis forstaaes, da Rector, Procanzler og de andre Professorer, som maaskee i denne Tid, da Skrive=Friheden hersker, blive antastede af onde Mennesker, der misunde andre de Herligheder og Fordeele, som de ei selv kunne, eller burde, nyde. Dog erklære Professorerne sig for Skrive=Friheden, og forsikkre, at førend den skulde gaae over Styre, ville de heller lide Uret, end nyde den Ærbødighed, som fordum blev viist imod deres Formænd, dem de dog ikke agte at give noget efter, enten i nyttig og nøiagtig Lærdom og Underviisning, eller i Lyst til at tiene Studenterne naar de ellers med Fliid ville dyrke Videnskaberne. De udlade sig og med, at den Ærbødighed, som Studenterne i ældre Tider viiste mod Professorerne, reiste sig deels af Frygt for den Straf, som Consistorium selv, da det havde Jurisdiction, kunde paalægge de Studentere, der maatte være dumdristige nok til at glemme den Agt, de skyldede deres Foresatte, deels og af den beskedne Tænkemaade, der den Tiid var ligesom Moden, saa man ikke tilegnede sig større Jndsigter, send man virkeligeligen besad, og derover undsaae sig ved at bedømme, i sær offentlig, saadanne Ting, som man hverken tilfulde forstod, eller havde tilstrækkelig Underretning om. Tune Præceptorem fandi voluere Parentis Esse loco. Nune Rusum atqve alios cædit, sua qvemqve, juventus: Sangrinis in facie non hæret gutta, morantur Pauci ridiculum & sugientem er urde pudorem, Men, for at opfylde den ubenævnte Spørgers Ønske, og bringe, om mueligt, de flere Lærde, som mistvivle ganske om at finde Mening i ovenmældte Com mata, ud af deres Mistvivl, oversætter man samme Commata saaledes: I det ringeste (om end andre ikke saa lige kunne finde sig deri) lader det Kiøbenhaunske Universitet (o: Professorerne) sig ikke bringe af deres Forfatning derved, at slige avindsyge Folk antaste dem, men vil, saafremt Fritalenheden ikke paa anden Maade kan bestaae, heller lide Uret, end nyde den Ærbødighed, som man i forrige Tider, enten af Frygt, eller af den da gænge, brugelige, almindelige, Beskedenhed, viiste imod deres Formænd, dem de dog ikke ligte at give noget efter, enten i o. s. v. Aalborg. Hans Gottschalch, 12 Martii 1788. Magister i Philosophien og Rector i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Brød=Taxt. Ansat efter saavel Hveedens som Rugens nu værende Priis, i Conformitet med den allernaadigste Forordning af 23 Junii 1683, der saaledes skal være efterrettelig indtil videre. Hvedebrød, Skal veie for en Skilling. 8 Lod, Sigtet Rugbrød. Skiønrogens Brod for en Skilling = 10 Lod. 3 Qv.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Simler 10 Lod. 2 Ov.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Kauringer. 7 Lod.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Grovbrød. Blødt Brød for to Skilling = 1 Pund 6 Lod Kauringer for to Skilling. 23 3/4 Lod. Grovt Brød som Jndbyggerne selv udi deres Huse dener og opslaaer og Bagerne derefter bage, derfor betales udi Bage=Løn af en Skieppe Meel 4 Skilling, og meere maae ikke tages. Alt Brød som Bagerne udsælge, skal være godt og forsvarlig baget af reen Hveede og Rug uden mindste Klie, og haver Vagerne her i Byen nøie at rette sig efter denne Taxt, under Fire Rdlr. Straf for hver Gang de derimod at handle betrædes, den halve Deel til Angiveren, og den anden halve Deel til Byens Fattige, hvilke og tilfalder al det Brod som ved Efterveining befindes at holde mindre Vægt end Taxten tilholder. Klager antages ikke paa Vægten naar det fine Brød er 24 Timer gammel, og naar Rugbrød er gammel, maae ei ansees at samme veier 1/2 Lod ringere paa hver 12 Lod, desuagtet maae dog Bagerne daglig være forsynet med frisk baget Brød. Aalborg Raadstue den 7. Martii 1788. C. F. Rubner. Peder Top. Kiær. Grabschrifft
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Auf den am 5ten dieses verstorbenen Commandier=Sergeant Martin Kühn vom Aalburgischen Infanterie=Regiment. Kuhn var des Kønigs trener Knecht, Seit mehr als Ein und Füntzig Jahren; Stets mennschlich, thatig und gerecht, Varer, und bliebs bey granen Haaren, Wer seine Tugenden gekann, Ehrt noch den Greis in seinem Grabe, Und wünschet, das ein jeder Stand, Sehr viele die ihm gleichen, habe. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Af den til Cassens Fordeel udgivne og solgte Faste=Orden (Omkostningerne fradragne) er i alt til Indtægt beregnet. 6 Rdlr. 1 Mk. 12 s. Forlovede.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Den 6, hujus i Todberg Præstegaard havde Velærværdige Hr. Thomas Hvass, Sognepræst for Vilsted og Vind blæs Meenigheder offentlig Ja-Ord med Jomfrue Anna Metchen Lassen.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Døde. Den 9, hujus i Viborg Frue Majorinde Georgine Friderica Kaas, fød Trappand, gl. 63 Aar. Den 7 Martii Muurmester Svend, Hans Winthers Hustrue, Anna Jbsdotter, 64 Aar. Den 9 hujus Pigen Anna Erichsdotter, 54 Aar. Den 12, her i Byen Jomfrue Anna Juul Cortzen, 14 Aar 2 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
(Den Kiøbenhavns Post for i Onsdags er udebleven.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Bekiendtgiørelse. De som efter sidste Anmældelse i No. 7, maatte endnu finde Behag i at ville subscribere enten paa Frøken v. Siernheims Tildragelser, eller paa det muntre Skriv Vade mecum, ombedes i det allerseeneste inden Martii Maaneds Udgang at ville lade deres Navne hos mig antegne, forinden jeg tilbagesender Planerne til Forlæggeren, Hr. Boghandler Lønstrup i Kiøbenhavn. Wandall, Je, som have viist den Godhed imod NB. T min sal. Mand, Hr. Sixtus Aspach at offre ham til Høitiderne, ville behage at lade PaaskeOfftet for dette Aar levere til mig underskrevne. Anne Truelsen. Enke af Aspach. I den tilkommende indfaldne stille Uge holdes ingen Concert, og udsættes den ugentlige Concert indtil videre. Aalborg den 13 Martii 1788. Schøller.
Jyske Efterretninger, 1788-03-14
Skiftet efter her i Byen afdøde Borger og Vertshuusmand Niels Jensen Guldbach, bliver foretaget udi Stervboe, Stedet 6 Uger fra Dato den 23. April førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, til hvilken Tid vedkommende Creditorer vilde møde for at mælde deres havende Fordringer, da Skiftet ventes samme Dag at kunde blive sluttet. Aalborg den 12. Martii 1788. friske og gode kan faaes i store og smaa Kartofler, Qvanticter og for billig Priis hos salig John Holms Enke. ved Vester Port. 1 over sal. Hr. Jrgenses Ind- og løbe, hoses i Auction og Præstegaard den 21 Martii førstkommende myndiges Penge, 11 a 1200 Rdlr. kan til næste Snapsting faaes til Laans imod sikker Pant og gangbar Rente, hos mig underskrevne eller hos Hr. Frisenberg paa Soedall. Øster Alling den 2. Martii 1788. S. C. Kjæstrup, Provst i Sønderhald-Herred, pr. Randers. Modsigende Rygte, Da det Rygte paa fine Steder skal være udspredt: at Woergaards Stald-Stude i Wensyssel vare solgte, Saa modsiges sligt som urigtig, da de til Staldning der opsatte 200 Stykker endnu staaer usolgte og faldholdes for respective Liebhavere, som ved at mælde dem ei allene skal erfare at disse Øxen ere store, gode og feede, men endog kan vente den billigste Handel. Woergaard pr. Aalborg den 10. Martii 1788. Steenild.