JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
En engelsk Reisende fortæller i sin nylig udkomne Reisebeskrivelse: "Paa vores Tilbagereise fra Jishaver, stod vort Skib i Fare for at blive indefrosset, men en pludselig opkommen Vind frelste os, saa vi kunde arbeide os gjennem Jisbjerge og Jissletter ud i den aabne Søe. Da saae vi pludseligt et stort Skib, der syntes at være undgaaet den samme Fare som vi. Vi naaede det, men saae til vor Forundring kun et eneste Menneske derpaa, der sad ved Roret. Det syntes som Alle, udmattede af Arbeide, vare gangne til Hvile. Vi raabte, men Jngen svarte, end ikke Manden ved Roret, der sad ubevægelig paa Post. Først da vi lade an ved Skibet opdagede i det skrækkelige Syn af et Skib med fulde Seil uden Mandskab og med et dødt Senneske ved Roret. Han syntes at være frossen fast dertil. Hvad der var bleven af Mandskabet forblev en umennemtrængelig Hemmelighed. Skibet var fra Leith.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
En anden Engellænder melder fra Bagdad, at han saat Tyrkerne offentlig sælge paa Torvet unge smukke christne Piger for 10 Pd. Sterling Stykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
J Caleutta har man nylig hængt en Røver og Morder af gandske nyt Slags; en Karl nemlig som i 7 Aar havde drevet det Spil, at svømme under Vandet hen til de bengalske Damers Badeplads, trække En af dem ned under Vandet og berøve hendes Ringe og andre Prydelser - som Damerne der beholde paa under Badningen, men formodentlig herefter lægge af: - og saa lade hende drukne. De øvrige Badende troede saa, at en Krokodil havde annammet den Savnede, indtil endelig Skurken greb fat i en Dame, der var stærkere end han, rev sig løs, og angav ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
J Santa Fre har dannet sig et Assurance-Selskab, hvorved unge Damer kunne faae deres Skjønhed assureret. Til Selskabets væsentligste Statuter hører: at der kun assureres for en Alder fra 15 til 30 Aar. (Beviis paa, at Skjønheden efter den Tid er af ingen Værd hos Syd=Amerikanerne); at enhver Dame selv vurderer sine Yndigheder (en særdeles klog Forholdsregel, af Compagniet) og betaler et efter Skjønhedens Nominalværd passende Jndskud. Forsvinder i det angivne Tidsrum den assurerede Dames Skjønhed, eller lider den noget Skaar, saa betaler Compagniet hende en efter Jndskudet passende Sum; som f. Ex. paa 2000 Pd. 2000 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Fra den engelske Kolonie paa Ny Sydwales klages der meget over Mangel paa Fruentimmer. J Vande mens Land blev denne Nød dog for det første afhjulpen ved en i afvigte Januarmaaned dertil indtruffen Ladning qvindelige Forbrydere, 200 i Tallet, som bleve modtagne af Kolonisterne med Jubel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Capitain Ros, som med Dampskibet Victoria er paa en Opdagelsesreise til Nordpolen, var i August Maaned, ankommet til Holsteinberg paa Grønland, hvor han tilfældigviis traf et af Mandskabet forladt engelsk Skib, hvorfra han forsynet sig med alt Fornødent til Reisens Fortsættelse. Da der, efter Jndbyggernes Forsikring, aldrig har været mindre Jis end i Aar, nærede man det bedste Haab om at udføre den nordvestlige Gjennemfart, hvis samme ellers er mulig. Det største Menagerie af vilde og fremmede Dyr er for Tiden i Boston. Entrepreneuren hedder AlbertGritti fra Bern, og foreviser ikke færre end 30 Løver, 116 Tigere, 86 Leoparder, 16 Elephanter, 34 Kamme ler, 14 Giraffer, 18,000 Aber, flere tusinde Papegøier, og Kakaduer, mange hundrede levende Colibrier &c. Denne Angivelse klinger vel noget fabelagtig, i Sammenligning med Menagerierne i Europa; men naar man hører, at Hr. Gritti driver den største Handel til andre Verdensdele med vilde Dyr, saa forekommer det ikke meere saa usandsynligt. - Undertiden, naar det forlanges og betales, giver Hr. Gritti et Par Dyr til Priis og lader dem kæmpe sammen. Saaledes lod han i forrige Octbr., paa Forlangende af et Selskab rige Kjøbmænd, en Løve, en Tiger, to Leoparder og en Elephant indslutte sammen i en Circus, hvor der til samme Tid blev slaaet 200 store Hunde løs. Tigeren blev allene Seierherre. Kampen var saa blodig, at de vilde Dyr sønderreve hinanden indbyrdes. Leoparden sprang op paa Elephanten og rev Snabelen af den, saa at den døde 6 Timer derefter. Under Kampen dræbtes 117 Hunde; Dagen efter døde 74 og de to Leoparder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Om den saakaldte Jldkonges, Hr. Chaberts, nyeste Experimenter, melder Londoner Aviser den 31 October: Dette overordentlige Menneske gav i Gaar er mageløst Skuespil. Efter at have vasket sine Hænder i smeltet Bly og skyllet sin Muud med kogende Olie, vilde han just tage sin sædvanlige Dosis Phosphorus, da en Fremmed (Chemikeren Cooper fra Exeter) opfordrede han til, istedetfor at tage en Theeskefuld Blaasyre. J Førstningen vægrede han sig for at tage denne stærkeste af alle Gifter, men beqvemmede sig endelig dertil, idet hans paa nogle Minuter gik ind i et andet Værelse og tog Modgiften. Hr. Coover havde selv bragt Giften med sig, heldte den selv i Skeen, men bad Chabert betænke sig ret forinden han tog den, eftersom 3 Draaber deraf kan dræbe den stærkeste Mand; men han vilde ikke træde tilbage. Alle bade ham, at lade det være, men Chabert indsaae, at hans Ære stod paa Spil derved, knælte ned og bad den Nærmeststaaende at helde ham Giften i Halsen, og da Jngen torde vove det, tog han den selv og reiste sig igjen. Hele Forsamlingen skjælvede. Han vaklede et Øieblik, Øinene rullede frygteligt og hele hans Udseende var forvildet. Men snart var Skrækken overstaaet, da han, efter en voldsom Anstrængelse, kom til sig selv igjen og erklærte, at al Fare nu var forbi. Da fulgte et enthusiastisk bifald og Alle trængte sig omkring ham for at spørge, hvorledes han havde været tilmode, Han undskyldte sig i Førstningen med at han endnu var for forvirret til at kunne svare dem, men efter nogle Minuteerklærte han, at han kun havde fornummet en belynderlig Følelse i Øinene og Tindingerne, men som var gaaet bort og kun havde efterladt sig nogen Tunghed. Han tilbød sig derpaa, at ville tage endnu en halv Theeskefuld, men det blev ham ikke tilladt. Der blev nu giver en Kat 4 Draaber deraf, den fik strax Konvulsioner og døde efter halvanden Minuts Forløb. De tilstedeværende Læger og Chemiker opsatte nu en Attest, som blev underskrevet af de Fornemste i Selskabet, at Hr. Chaabert havde slugt 60 til 80 Draaber Blaasyrre. Til Slutning tog han endnu 21 Gran Phosphorus. Skulde den være skeet Bedragerie saa kunde det kun være skeet i Forstaaelse med Hr. Cooper, der er bekjendt for en meget agtet Mand, og ved Forbyttelse af Giftphiolen. Jldkongen har nu bekjendtgjort, at han har opdaget et Middel mod Vandskræk. Jnden 6 Maaneder haaber han at bringe det til Fuldkommenhed, og er da villig til at lade sig bide af enhver gal Hund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
J den forhen omtalte Kapkjørsel den 7de October ved Liverpool mellem 4 Dampvogne for en af Wellington udsat Præmie af 500 Pd. Sterling, vandt den saakaldte Novelty, som var forfærdiget af Hr. Braith, waite efter Lieutn. Eriksons (en Svenskers) Anviisning. Denne Vogn løb eller rettere fløi 30 engelske (omtrent 5 danske) Miil i Timen. Over 15000 Tilskuere bivaante denne interessante Veddekjørsel. De Afsindiges Antal i Storbrittanien skal tiltage overordentligt. J Engelland findes der for Øieblikket 14,000 Vanvittige og Taabelige (1 af 1000 Sjæle), i Wales næsten 1000 (1 af 800, og i Skotland 3650, (1 af 574. Man gjør den Bemærkning, at de Forryktes Antal i de sidste 20 Aar er steget til det Tredobbelte, og opkaster det Spørgsmaal. J hvilket Forhold ville om 200 Aar de Forstandige staae til de Forrykte, Ved den forleden omtalte Jldebrand i Manchester, den 12te Octobr. blev der opbrændt over 700 Baller, Bomuld og 800 Læster Malt. 4 Fade Krudt fløi ogsaa i Luften, og mange Mennesker bleve forbrændte. Kanalen som løber langs med Pakhusene skal have seet ud som en Jldstrøm, thi den var gandske bedækket med svømmende brændende Bomuld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Toldvæsenet i Calais har atter gjort en godt Fangst, nemlig 80 Pakker Tyll, som skulde været indsmuglede under Statsministeren Fyrst Polignaes Adresse. at Postbuddene blive kjørte fra Posthuset til deres resp. Qvarterer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Parlamentet i Engelland har forordnet, at enhver Vertshuusholder som findes saa beskjænket, at han ei kan rede for sig, skal i 2 Aar være uværdig til at drive sit Vertskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Den berømte engelske Portraitmaler Dame, som har malet saa mange europæiske Souverainer &c., er ved Døden afgaaet og skal have efterladt sig en Formue at 250,000 Pd. Sterl. Hans Jordefærd var udmærket høitidelig; Liigklædet blev baaret af den russiske Ambassadeur og Hr. Lawrence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
J Paris havde for nogen Tid siden en Mand forvaret i sin Kuffert en Sum af 60,000 Franker i Banksedler, men ulykkeligviis ogsaa tilligemed Pengene indsluttet en Rotte. Da han, nylig tilbagekommen fra en Reise, vilde eftersee sin forvarede Skat, fandt han blonogle Stumper søndergnavet Papiir, hvoraf neppe kunde udbringes en Sum af 3000 Franker. Rotten havde ædt Resten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Man har i Paris gjort en ny Opdagelse som kan vorde vigtig for Lægevidenskaben. En, som var kjed af Livet, havde slugt 24 Gran ædikesurt Morphin. Ti Timer efter at denne frygtelige Gift var taget gave Lægerne ham tilfældigviis (Beretningen siger udtrykkeligt, at Resultatet var at grand etonnement de ces messieurs) en Portion meget stærk Caffe og en Blanding af Viin-Edike med Vand, hvorved, i Forbindelse med en Aareladning, den Ulykkelige blev given tilbage til Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Lithographen Benvitt i Amsterdam skal have opfundet en Node=Copiermaskine, som i 3 Timer leveret 144 Copier af enhver musikalsk Composition, den maa være saa kort eller lang som den vil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Jnqvisitionen i Rom har atter i disse Dage giver Verden et nyt Exempel paa sin Grusomhed. En Præst, der var beskyldt for Karbonarime, men ikke overbeviist, blev indkaldt for Jnqvisitionen, fængslet og dømt til Hungersdøden. Saasnart Paven fik Underretninherom, befalte han, at den Ulykkelige skulde frigives, Men Denne havde allerede lidt den forsmædeligste Marter, og i sin bevidstløse Fortvivlelse begyndt at fradse Stykker af sit eget Legeme med Næglene, for at tilfredsstille den Hunger, der piinte ham. Denne Kjendsgierning har vakt stor Sensation i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
J Halle er bleven anstillet nogle meget interessant Experimenter med dræbte Dyr, som f. Ex.: Man skjanHovedet af en Kat og tog, efter at hvert Pulslag og hver Muskelbevægelse var ophørt, Rygmarven ud, og fyldte Stedet igjen med en Blanding af Qviksølv, Sølv og Zink, strax begyndte Aarerne igjen at pulsere og alle Dyrets Lemmer at bevæge sig. Paa en anden Kat fyldtes Hjerneskallen, efter at Hjernen var udtagen, saavel l. som Rygmarvekanalen, med samme Metalkomposition. Ogsaa her syntes Livet øieblikkelig at vende tilbage, Dyret løftede Hovedet iveiret, aabnede og lukkede Øinene, reiste sig igjen naar det faldt, &c. Ogsaa Blodomløbet syntes regelmæssigt; Pulsen var stærk og fuld, Varmen fuldkommen naturlig, Alt over i 2 Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Det originaleste Gravmæle findes vistnok paa Leipzigs Kirkegaard : en Liigsteen, hvorpaa man seer Christus flyve mod Himlen med en Vexel som den Afdøde har udstædt paa Gud Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
J Jønkøbings Lehn har en 9 Aars Pige myrdet et 2 Ugers Barn, og for at indbilde Forældrene, at hun tilligemed Barnet var bleven overfaldet af Røvere havde hun med en Øxe givet sig selv flere Hug Hovedet. Sommeren i Aar har bønfaldt Sl. Holst. Lauenb. Gewerbefreund om et Skudsmaal, ligesom Tjenestefolk erholde det, naar de gaae ud af deres Condition. Den Gewerbefreund har givet den et godt Vidnesbyrd. Apenrader Wochenblatt synes at tage det ilde op; thi, siger det, havde Sommeren henvendt sig til os, saa skulde vi enten have viist den Døren eller attesteret saalunde: Efter at Sommeren havde tiltraadt sin Tjeneste i Mai maaned, viste den sig i Begyndelsen tro og tjenstivrig, Men neppe var en Maaned forbi, saa tog den Permission, for at tiltræde en lille Reise, deserterede tilsidst gandske, og tilbagelod os i dens Sted en Vindmager og en fugtig Broder, som ikke begyndte noget med Varme, men med dens idelige Vandkunster fordærvede vort Hø, Korn og vore Tørv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Reisende fra Aarhuus til Callundborg. Fru Grevinde Frys til Frysenborg med 7 Børn, Mademoiselle Crone, Hovmester Ahlmann, Piger og Tienere : Pastor v. Oldenburg; Apotheker Borup med Familie; Jfr. Algreen; Forpagter Abrahamson; Mad. Nielsen; Jfr. Hammer; Handelsmand C. Møller; Sproglærer Vandborg, Jfr. Arved. Fra Callundborg til Aarhuus. Baronerne Jver og Joh. Rosenkrantz, Krigassessor Stenersen; Propr. Høiriis; Forpagter Hagen; Landmand Granekow; Cand. chirurg. Falkenberg; Forv. Frydensberg, Muurmester Kiilsgaard; Studenterne Mehl og Ove; Amtsforvalter Due.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Bekjendtgjørelser. Skuespilkunstens Velyndere i Aarhuus har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at jeg, med et forøget Selskab, agter at indtreffe dertil sidst i næste Uge, og, om muligt, at give den første Forestilling Mandagen den 23de Novbr. Vi anbefale os foreløbigen til deres sædvanlige Indest og Bevaagenhed. Horsens, 13de Novbr. 1829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Licitation. Løverdagen den 2de Novbr. næstk. Formiddag Kl. 11 foretages paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation til Opførselse af følgende Broer, 1) En Trædroe paa Landeveien udenfor Wibye, istedet for den brøstfældige, saakaldte Møllebroe. 2) En dito i Wibye. 3) En dito i Skjellet imellem Rodsteenseje og Olden Marker. 4) En Steenkiste i Nærheden af førstmeldte Broe. Hads og Ning Herreders Contoir, den 12 N. vember 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Efter Vedkommendes Begjæring afholdes hos Kraghei Oddet Tirsdagen den 24de Novbr., Formiddagen Kl. 10, en 5te Auction over den afg. Peder Jørgensens Boe i Trustrup i Forening med Han Pedersen i Tendrup tilhørende Andeel af Hunds lund Kirke og dens Tiender af circa 117 Tdr. Hartkorn, m. v. saaledes som samme er beskreven i Aarhuus Stiftstidende d. A. No. 124, 125 og 126. Lysthavende ville møde til bemeldte Tid og Sted. Hads og Ning Herreders Contoir, den 13de No. vember 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Undertegnede agter formedelst Alderdom og Svaghed underhaanden at sælge sin eiende og iboende Gaard beliggende i Stilling Bye og Sogn, 2 1/4 Miil fra Aarhuus og 3/4 Miil fra Skanderborg, dens Hartkorn er 5 Tdr. 5 Skpr. og Skovskyld 1 Alb. Den aarlige Udsæd er 12 Tdr. Rug og 10 a 12 Tdr. Byg, mellem 20 og 30 Tdr. Havre, 2 Tdr. Vikker og Ærter, 2 Tdr. Boghvede, og kan avles 30 Læs Enghøe, foruden bliver og oversiddig Tørvejord og fornøden Skov og tillige en Part i Stilling Sogns Kirke, dens Kirkejord og Korn og Qvægtiende og de to Tiender for bestandig accorderes efter hvert Aars Capitelstaxt, hvorom kan handles med Eieren. Stilling, den 30te Octbr. 1829. Søren Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
200 Rbd. Sedler Umyndiges Midler, af Palsgaard Godses Overformynderie, kan strax eller til næstk. 11te Decbr. Termin d. A. erholdes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed, naar Vedkommende ville behage at henvende sig til Undertegnede Forvalter. Engberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Bedste dobbelte Uldkarter haves i Oplag og sælge. til Fabrikens Priis. Det bemærkes, at dersom nogen ved Brug forefindes ikke at være gode, kan samme blive ombyttede enten mod andre Karter eller mod den erlagte J. P. Hammershøy. Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Cichorie=Rødder er i dette Aar, i Ind- og Udlandet aldeles mislykkede, og derfor betydelig stegne i Prisen. J Følge heraf seer jeg mig nødsaget til at forhøie Prisen af mit Fabrikat, som fra nu af, og indtil videre er 9 Rbd. pr. 100 Pd. med den sædvanlige Rabat for Kjøbere af større Partier. Aarhuus, den 9de Novbr. 1829. Fredr. Stellfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Hos Undertegnede kan faaes tilkjøbs extra gode nye Gaasefjer, dito Andefjer, samt en Deel Senge Dyner, til billig Priis. C. Petersen, boende paa Fiskergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Et Partie forskjellige 1, 2 og 3 Etage Kakkelovne, sælges til billige Priser af Undertegnede. Hr. Mægler Thomsen foreviser Partiet. Herschind jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
Fine hollandske Uldkarter kan faaes hos R. C. Lemmich paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
En Dreng af skikkelige Forældre og som er konfirmeret, der har Lyst til at lære Farveriet, kan strax blive antaget i Lære hos Farver M. Jacobsen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-14
De Værelser som Hs. Høihed Prindsesse Charlotte Frederique naadigst har beboet i Aarhuus ere nu til Paaske Flyttetid 1830 at erholde til Leie. Beliggenheden er ved Domkirken og Hovedpagten, paa Hiørnet af det store Torv, til hvilken Side det har Udsigt imod Norden og til den anden Torveplads imod Østen. Leiligheden bestaar af 43 Fag Værelser, hvoraf de 2de hver ere paa 6 Fag, og det ene af dem, saavel som nogle af de andre gibsede. Foruden de anførte 43, Fag, er: Fadbuer, Spisekammer, Kjøkken, 2de Kieldere og en Hestestald paa 5 Fag med fornøden Loftsrum. Hvem som maatte attraae en saadan Leilighed, eller og noget deraf, ville behage at henvende dem til undertegne e Eier. Knudsen. Beregninger over de Afgifter, som i Danmark vedkomme Formaling og Brændeviinsbrænden, med Udtog af didhørende Anordninger og Resolutioner til Dato 2de Mai d. A. ere inddragne i 3die Oplag, af Hiorhøy, heftet 5 Mk., faaes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen. Fra Guldsmedgaden til Toldkontoiret paa Graven, er i Dag tabt en 5 Rbd. Seddel. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme mod en passende Douceur til Brændeviinskarl Niels Olsen, hos Kjøbmand 1 J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
en Nyheder fra Rdlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Krigs- og Freds-Efterretninger fra Tyrkiet. General Diebitsch har sendt sin Adjutant Grev Narischkin til Constantinopel med en Skrivelse til Porten, hvori den opfordres til at bringe sine Vasaller til Orden, og Rolighed, da han ellers selv maa gjøre det; og strax blev der afsendt Tatarer til Mustapha, Paska af Scutari. Dette var den 9de Octbr., men endnu den 27de stod han lige truende ved Philippopolis med sin 30 a 40,000 Md. stærke Hær, uden at ville opløse den eller rykke tilbage. Han har sit Hovedqvarteer i Philippopolis, hvor han vedbliver at ophobe store Forraad af alskens Fornødenheder; ja han vedbliver saagar at faae Troppeforstærkninger fra flere Kanter. Rygterne herom ere forskjellige. Nogle ville vide, at han har Ordre der, til af Porten; Andre paastaae, at han har besluttet at ville gjøre Opstand mod selve Porten, og venter kun paa Russernes Afmarsch for at marschere mod Hovedstaden. Denne Paastand bestyrkes derved, at Bosnierne, som maatte tvinges til Kampen mod Russerne, nu frivillig ile hen under Paskaens Faner. - Af en russisk Armee, beretning sees, at de albaniske Troppers Fremrykning har gjort nogle Forandringer i Armeens Stillinger. Paskaen af Scutaris Avantgarde vilde fra Philippopolis, i Forening med en anden Paska som stod i Haskior (mellem hiin Stad og Adrianopel, trænge sig igjennem den af russiske Tropper besatte Stad Demotiko, hvorfor General Rüdiger fik Ordre til at besætte den høire Bred af Maritza, og General Scheremetjew at bryde op mod Demotiko, hvilket strax virkede saameget, at Tyrkerne trak sig tilbage igjen til Philippopolis. General Geismar havde sit Hovedqvarteer i Wratza.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Rusland. Fra St. Petersborg skrives den 19de Octbr.: Koureervexlingen mellem vort Kabinet og Hofferne i London og Paris er vedvarende meget levende, især i de sidstforløbne 8 Dage, hvoraf man slutter, at der maa forhandles Ting af største Vigtighed. Engelland skal paa det bestemteste have modsat sig Grækenlands Udvidelse og forlangt Grev Capodistrias Bortfjernelse fra Præsidentskabet. Den engelske og franske Statsklogskab opbyder endvidere alt Mueligt for at skaffe Porten en Modifikation i Fredsbetingelserne, ikke allene i Pengesum merne, men ogsaa deri, at Russerne skulle rømme de occuperede Lande og Fæstninger endnu forinden de i Fredstractaten stipulerede Udbetalings Terminer. Og virkelig gaaer det Rygte, at Keiser Nicolaus endnu har ladet sin Høimodighed gaae saavidt, at han har lovet at ville eftergive 4 Millioner Dukater af Krigskontributionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Frankrig. Alt hvad man hører fra dette Land handler blot om de indvortes Gjæringer. Mærkeligt er det, at Jndenlandsministeren har befalet alle Skuespildinedag, ikke maae opføres noget Skuespil til Ære for Hs. Majestæt. Foreningen mod Skatternes Betaling i Tilfælde af at Konstitutionen overtrædes, udbreder sig meer i og mere; Borgerne give hinanden deres Æresord paa, at de ville assistere hverandre i Liv og Død. Der fortælles, at Kongen skal have sagt angaaende Ministerforandringen: "Hvad jeg gjorde, har jeg gjort i den bedste Hensigt; jeg vil holde fast derved, og overlade Resten til Gud!" Ved den sidste Revne fandt en underlig Blanding Sted, Krigsministeren Hr. Bourmont reed ved Siden af Kongen, ledsaget af de Generaler som han havde skilt sig fra i Slaget ved Waterloo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Storbrittanien. J London ere de portugisiske Fonds stegne 1/2 Procent paa Efterretningen om, at Ministrene ville forestille Parlamentet Nødvendigheden af at erkjende Don Miguel. Det taales da og at Linieskibet Johan VI har opbragt to engelske Koffardieskibe, som vare bestemte til Terceira. - Nye Depescher ere indløbne baade fra Hr. Gordon i Constantinopel og LordHeyresbury i Petersborg. Med Forundring seer manen Efterretning i Messager fra Malta, hvori Engelland siges at opbyde alle sine Kræfter, for enten at udvirke en Forandring i Adrianopel Traktaten, eller i modsat Fald erklære Krigen, imod Sædvane optaget i den ministerielle Koureer. Endnu mindre sandsynligt er et Børs rygte om saa alvorlige Misforstaaelser imellem den engelske Gesandt Lord Cowley i Wien og Fyrst Metternich, at al videre Meddelelse imellem dem skulde være afbrudt. - De sidste Efterretninger fra de engelske Besiddelser i Ostindien lade befrygte en Militairopstand. Gjæringen er foranlediget af en Afkortning i Solden, hvorover alle Officerer have indgivet en alvorlig Forestilling til Generalgoverneuren. Et af de sidste Breve derfra slutter saaledes: "ele Hære er optraadt en Masse og protesterer mod den viste Uretfærdighed, og hvis den ikke høres, da vil sandsynlig hele Landet være i fuld Oprør forinden dette Brev kommer i Deres Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
- Ogsaa i Jrland er det igjen uroligt. Endeel Bønder, alle Katholiker, vare dømte fra Livet for at have deeltaget i en Sammensværgelse, hvis Plan var at nyrde alle dem som havde stemt imod Emancipationen. Al. muens Forbittrelse mod Alt hvad der hedder Protestaner saa stor, at imedens Hine bleve hængte, blev der i Nærheden begaaet 3 Mord, det ene paa en Præst som havde ladet sine Sognefolk udpante for deres Tiendeafgivt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Blandinger. De politiske Gienstande, som for nærværende Tid meest maa spænde Forventningen, ere de franske Kamres og det engelske Parlaments Ansning. Den russiske Overgeneral har anmodet den kal, danske Gesandt i Constantinopel, Baron v. Hubsch, om at sørge for de russiske Krigsfangers Udlevering og Jndskibning: J Jassyshuserer nu Pesten saa frygteligt, at den daglig bortriver mellem 30 50 Mennesker. Man satte alt sid Haab til Kulden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Præsidenten for det palakkiske Divan, Grev 3eltuschin, er død af Galdefeber, og man troer at GeneralKisselew kommer i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Øen Madera har gjort Opstand. Gouverneuren og adskillige andre af Don Miguels anseeligste Partisaner er blevne dræbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-11-17
Den 24de Octbr. løb der i Petersborg et Linieskib paa 84 Kanoner af Stabelen, den 27de atter et, og samme Dage blev der lagt Kjølen til 3 Fregatter.