JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Bomuldsfabrikationen hedder det i et nylig udkommet Værk, har ikke sin Lige hverken i noget andet Land eller i nogen anden Tidsalder. J Begyndelsen, af Georg den Tredies Regering beskjæftigede den 40,000 Mennesker, der aarlig leverede Bomuldsvarer for 600,000 Pd. Sterling; nu derimod beskjæftiger den ikke færre end 1,500,000 Mennesker, og frembringer aarlig Varer af 31 Millioner Pd. Sterlings Værdi. Efterstaaende Beregning kan give Læserne en Jdee om denne Fabrikations overordentlige Betydenhed. Det Bomuldsgarn, der aarlig spindes i England, vilde kunne naae 203,775 Gange omkring Jorden; det vilde kunne naae 51 Gange fra Jorden til Solen og omsnoe Jordbanen 8 1/2 Gange. De Bomuldstøier, der aarlig udføres fra England, vilde naae 11 Gange omkring Jorden ved Ækvator, de udgjøre den ene Halvdeel af Englands hele Udførsel, beskjæftige en Ellevtedeel af Befolkningen og forsyne næsten enhver Nation i Verden med en Deel af deres Beklædning. Kjøbmændenes og Fabrikanternes Jndtægter af denne ene Jndustrigreen udgjøre de to Trediedele af Kongerigets hele Statsindkomster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
J en stor tydsk Hovedstad skal nylig have tildraget sig en Begivenhed, som man neppe skulde have holdt for mulig i vore oplyste Tider. En ung og derhos fornem Dame, Enke efter Præsident W., forelskede sig i en talentfuld og smuk ung Maler; men uheldigviis havde denne allerede bortgivet sit Hjærte og var retsindig nok til at afslaae det høist fordeelagtige Parti, for at kunne holde sit Ord. Da Bønner, Trusler, Alt var forgiæves, fatter den grændseløs forelskede Dame den fortvivlede Beslutning at henvende sig til en klog Kone, der tilberedte hende en Elskovsdrik, som hun bibragte Gjenstanden for hendes brændende Kjærlighed i et Glas Viin, der bødes ham medens han var i Begreb med at fuldende Damens Portrait. Endnu samme Dag blev den ulykkelige Maler angreben af en hæftig Feber, talede vildt og har siden ikke været ved Forstandens Brug, ja Lægerne betvivle endogsaa meget, at han nogensinde faaer den tilbage. Da Fru W. hørte dette, faldt hun i Afmagt og har siden anklaget sig selv, som den Elskedes Morderske. Denne mærkelige Sag bliver nu strængelig undersøgt, og Fru W. har imidlertid faaet Huusarrest. Den unge Konstners Tilstand giver kun lidet Haab om Redning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Det er bekjendt nok, skrives fra Upsala, hvorledes det gik ved Aabningen af de Kong Gustav III deponerede Manuskriptkasser, saavelsom at Papirerne gik til Aaret 1786. Nu har man ganske uventet gjort en ny Opdagelse, som kompletterer den forrige Samling ligge til Kongens sidste Dage. Det er gaaet mærkeligt nok til dermed. Da Gustav Il var død, bleve efter hans tidligere befaling alle hans Papirer i største Hast pakkede sammen, for at sendes til Upsala, ligesom den tidligere Samling. Landshøvding Rosenstein, som havde dette Hverv, lod Kasserne sætte hen i Bankens Kjældere, indtil der vilde tilbyde sig en sikker Leilighed til Upsala. Men de bleve staaende der 3040 Aar, indtil Banken erklærede, at den ikke længere vilde gjemme dette Depositum, og nu bleve de, da Landshovding Rosenstein imidlertid var død, bragte ud paa Landet til Rosensteins, Arving, Baron Tersmeden. Denne vidste imidlertid, at bemeldte Kasser tilhørte Universitetet i Upsalg, og opfordrede Prokantsleren, Ærkebiskop Rosenstein, til at lade dem afhente. Men denne traf ingen Anstalter dertil, maaskee fordi han tænkte, at det ikke havde nogen Hast dermed, efterdi de dog først skulde aabnes 50 Aar efter Kongens Død. Da nu ogsaa han døde, var der kun nogle Fag, som kjendte noget til denne Sag, og saavidt vides slet ingen Upsala; altsaa var Kassernes Ankomst dertil ganske uventet. Jndholdet er ligesaa mærkeligt, ja næsten interessantere endnu, end de forrige Kasser, da det angaaer denne ulykkelige Monarks sidste skjæbnesvangre og endnu i mange Gaader indhyllede Regeringsaar. Desuden er endnu en anden Kiste med Manuskripter, kommen til, som afdøde Professor Fant, ogsaa under Forseigling, har skjænket vort Universitet, for at aabnes 1842, ligesom Gustav den Tredies Kister. Dette er nu skeet, og ogsaa denne Samling indeholder meget Mærkværdigt. Professor Geier lader nu trykke et Udvalg af Dokumenter af alle disse Samlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Jndenlandske Efterretninger. De hyppige Beslaglæggelser, Oppositionspressen i den seneste Tid har været Gienstand for, har atter henledet Opmærksomheden paa den hos os bestaaende Trykkefrihed, om hvilken Meningerne ere saa deelte, at medens Nogle finde den mageløs antage Andre, at den er saa høist vaklende og afhængig af tilfældig Praxis, at det ikke med Bestemthed lader sig sige, hvad der hos os maa trykkes og hvad der er lovstridigt. "Fædrelandet", søger i denne Anledning at oplyse, at Oppositionspressen ingenlunde har forskyldt den haarde Medfart, der nu pludselig vederfares den, og efter at have viist, at Regeringen, rigtignok efteren meget formindsket Maalestok, har optaget alle de Planer til Reformer, hvilke Oppositionspressen har fremsat, omtales Redaktørens Stilling til det Offentlige paa følgende Maade: "Man søger Forfatteren den virkelige Forfatter, og vil ikke lade sig føre bag Lyset af et Proformaværk, der opstiller en ansvarlig Redacteur, som maaskee knap har rigtig Kiendskab til den paaankede Artikel, men naar nu den søgte Forfatter stiller sig, slipper man saa Redacteuren, hvem man nylig tilsidesatte som et villieløst Redskab, Nei ingenlunde, man straffer begge, fordi man vil, og vi indrømme gjerne, fordi man efter Sagens Natur maa stræbe efter at paabyrde Redacteuren det egentlige Ansvar. Men indseer man da ikke, at her atter er en Forvirring, som vist nok kommer af en urigtig Sammenligning mellem Presse overtrædelser og almindelige Lovovertrædelser, og deraf at man ikke tager Hensyn nok til de Forhold, hvorunder Dagblade udgives, Der er et gammelt Ordsprog, som siger: "Tanker ere toldfrie", men nu staaer netop Ordet som Overgang fra Tanke til Gierning, og deler derfor hins Angerløshed, medens det ogsaa kan komme under dennes Ansvarsforpligtelse. Heraf kommer det, at det ved Trykkeforseelser, mere gielder om at ramme Tingen, at fremhæve det Urigtige i Meningen, i Ordet, end at ramme Manden, der nedskrev det eller nærede den i det liggende Tanke. J Forfatterens Hoved er Tanken angerfribragt paa Papiret er den endnu i de fleste Tilfælde kun hans overleveret til en Anden, har den endnu ikke faaet den Offenlighed, som egentlig bringer den under Lovens Sværd, den, der ved at optage den i Bladet, ved at trykke den giver den Offentlighed, bliver derfor den egentlige Gierningsmand, men dette er ved et Dagblad Redacteurerne og deres Medhielpere, thi i Almindelighed tilstille Forfatterne dem deres Artikler til fri Raadighed, ofte endog med det Ønske, at lade dem undergaae en streng Prøvelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Den saakaldte Maifest tager nu for en Deel den offentlige Discussion i Beslag, og medens nogle ville have den afskaffet, holde andre endnu paa den, idet den ansees som et Pirringsmiddel for vort kun lidet friske politiske Liv. Saaledes have Festens oprindelige Stiftere i Kjøbenhavn erklæret ikke at ville høitideligholded 28. Mai, medens Helsingøranerne ville have deres Fest i den grønne Skov; og hvad skulle vel vi andre gjøre, Forholde os ganske rolige, aldeles saaledes som da Dagen første Gang fik Betydning; thi at Dagen ved den Begivenhed, der er knyttet til samme, har Betydning, vil vistnok ingen kunne benegte; men kun om Betydningen selv og den Udstrækning er det man er uenig. Saalænge Jnstitutionens Stifter var i Live var Erkjendtlighed mod ham blandet med kraftige Opraab til Folket om at forberede sig paa de kommende Dage, da Friheden skulde blive fuldkomnere, Grundtonen ved Festen, der blev en Forhaabningens Fest i 1840; men efterat Stænderforsamlingerne i 1840 og 1842 ere afholdte kan Festen ikke længere beholde denne sidste Karakteer, og hvilken anden vil man vel kunne give den Til en Glædesfest er d. 28. Mai ligesaalidet modnet, som den ret egentlig kan siges at være en Folkefest, og da Manden ingensinde bør kolettere med sine Følelser og Forhaabninger, men rolig afvente Tiden, der kalder ham til Handling, saa troe vi fremdeles, at man indtil videre kan lade Dagen gaae rolig hen, eller i det høieste betragte den som en politisk Konfirmationsdag, ved hvis Tilbagekomst vi i Stilhed gjøre os Rede for, hvorledes vi have anvendt det svundne Aar, om vi i det have forøget vor Kraft og styrtet vor Overbeviisning. Embedsexammen for Lærere ved de lærde Skoler. D. 11. Mai. L. Oppermann Haud illand. (21 Point),F. W. Wiele Land. (32 Point). (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
En Deputation fra den slesvigske Handelsforeningbestaaende af Foreningens Orecteur, Agent Jensen, R. af D., N. Petersen jun. og J. W. H. Jochimsen, er ankommen til Kbhvn, for at ansøge Hs. Maj. Kongen om at fremme Vexelrettens Jndførelse og Anlæggelsen af en Filialbank. (B. T.) Kan man regne efter alle Auspicier og efter Alt hvad man i denne Tid hører, saa vil Kancelliet neppe billige den af Assessor Gudenrath imod "Fædrel." ansvarhavende Redacteur brugte Fremgangsmaade, der ogsaa, saavidt man erfarer, ikke anerkjendes for rigtig af næsten alle hans Kolleger i Hof- og Stadsretten. - Kjøbenhavn, som i den senere Tid har modtaget endeel Forskjønnelser, navnlig i den østlige og vestlige Deel, vil nu ogsaa i den søndre Deel modtage en væsentlig Forbedring. Der er nu nemlig i disse Dage paabegyndt at bortrydde og rive ned paa de gamle Slagterboder, der hidtil have været en Skandale for Staden, og Opførelsen af de nye Slagterboder skal snart paabegyndes. Disse ville blive murede i Form af Hvælvinger, omtrent som les halles i Paris, men for at dække endeel af Udgifterne. ved Opførelsen, maa Stadeeierne i Fremtiden betale høiere Stadepenge. - Kjøbenhavnerne gaae dagligen mere frem i Jndustri. En Mand har saaledes gjort sig en Fortjeneste ved at sende Vand fra "Kirsten Piils" Kilde, der dagligen indkommer paa en Vogn, om i Husene. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Jfølge "Dentsche Allg. Zeitung have den danske Charge d'Affaire i Lissabon, Grev Luckner, og Attache ved den engelske Legation sammesteds, Hr. Bo naar, duelleret med hinanden paa Pistoler. Begge bleve let saarede. Grunden til denne Duel angives forskjelligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
J Landsbyen Sønderbrarup har der, ifølge, Eckernf. Wochenbl.", til Ære for de slesvigske Deputerede for det 16 og 17. Landdistrict, Pastor Mortzen og Gaardeier Aagesen, været foranstaltet et stort "Manifestations-Festmaaltid, hvis Tendents allerede tilstrækkelid betegnes derved, at Dhrr. Beseler, Gülich, Tiedemann a. vare Ordførerne. Deeltagernes Antal angives til c. 300, og hvad der characteriserer, denne Forsamling ganske fortrinligt, er den ene lille Bemærkning i Beretningen, at Personer, der kjende til Forholdene, have forsikkret, at de tilstedeværende Landmænds Formuestilstand med Sikkerhed kunde anslaaes til 10,000 Rd. S. H. Cour. for hver især i Gjennemsnit. En saa materiel Maalestok have vi dog endnu aldrig seet anvendt ved Bedømmelsen af et Selskab, der i nogensomhelst Henseende gjorde Krav paa Liberalitet, men den glæder os ikke destomindre her, thi en saadan Beregning antyder, at det ikke engang længer er det slesv. holst. Parti om et saadant Krav at gjøre, og at ligesom det ifølge sine Paastande begrunder sig paa et Adelsaristokrati, saaledes vil det nu ogsaa indrømme Pengearistokratiet sin Plads ved Siden deraf. Hvad det maa føre til, vil Tiden vel snart vise; men naar saadanne Smaatræk bidrage til at stille Partiet i sit rette Lys, kan dette ikke undgaae at gjøre sin gode Virkning saavel i Slesvig som i det øvrige Danmark. (Kbhpst.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Nylig tildrog sig i Altona følgende komiske Begivenhenhed. En Tjenestepige, der tjente hos et Herskab ved Dammthor, blev af sin Kiæreste, en Skrædersvend, overtalt hemmelig til at flygte med ham. den dertil bestemte Nat møder han udenfor sin Tilbededes Bolig. Pigen aabnede Vinduet i sit Sovekammer i anden Etage, og kastede en Bylt med sine Klæder, Penge o. s. v. ned til ham, hvorpaa hun ved et Reb firede sig ned paa Gaden. Hun blev ikke lidet forbløffet, da hun her ikke længere fandt hendes Fyr, og ventede et Par lange, lange Timer. Men han kom ikke. Nu indsaae hun vel at hun var bleven bedraget, gjorde et Par forgiæves Forsøg paa at entre op af Rebet igjen, men maatte opgive dette Forsæt og holde ud paa Gaden indtil Dag. Herskadet vilde ikke beholde hende længere og anmeldte Sagen for Politiet, der snart udforskede den undvegne Bortfører. Men Klæderne havde han strax solgt til en Jøde, og Pengene vare borte. Han blev derfor hensat i Tugthuset paa flere Maaneder, og den troskyldige Pige bragt til sit Hjemsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Redaktionen af Jtzehoer Ugeblad indbyder nu til en almindelig Forsamling af Hertugdømmernes Journalister i Rendsborg den 12. Juni d. A. og foreslaaer Redaktøren af "Kieler-Korrespondenzblatt", Olshausen, til Præsident.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Jfølge Aarhuus Avis vil den norske Kadetbrig, paa sin Krydstour i Nordsøen, om kort Tid kunne ventes til Aarhuus. Maaskee bliver Aarhuus heller ikke den eneste jydske Havn, som Briggen vil gjæste: idetmindste er der allerede for nogen Tid siden kommen Ordre til de forskjellige Overøvrigheder at drage Omsorg for, at den modtages med al Opmærksomhed, hvor den maatte vise sig. (Rd. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Stænderdeputeret P. H. Lorenzen har, ifølge "Dannevirke", anvendt en Deel af det ved Marksudskriptionen indkomne Beløb til dermed at betale den Mulkt af 100 Rbd., Dannevirke var idømt forat have omtalt Fremgangsmaaden, der var brugt i den bekiendte Sag om den tørningske Tavle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Udnævnelser. Under 3. d. M. har Hs. Majestæt allern, udnævnt Fuldmægtig ved Sjællands Stiftamtmand skabs Contoir, Cand. Jur. C. G. Leuning, til virkelig Kammerassessor. Under 5. d. M. er Valget af Borger og Kjøbmand N. A. Lorenzen i Tøndern til Raadmand sammesteds stadfæstet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Ved Tallotteriets 1422. Trækning i Altona udkom: No 27. 10. 20. 79. 80.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Ribe. Ogsaa her i Amtet har Jndsamlingen af Brændeviinstøier ikke været uden Frugter, og til Hjerting Tolddistrikt skal der alene være afleveret 611. Naar man saaledes seer, hvorledes flere Tusinde her i Jylland have været Lovovertrædere, kan man ikke andet end beklage, at Agtelse for Lovens Bud endnu her er saa ringe, men paa den anden Side haabe vi og, at dette slaaende Exempel paa Umuligheden af at overholde Lovbestemmelser, der ene ere grundede i vort kunstige og sammenflikkede Beskatningssystem, vil gjøre Kollegierne opmærksomme paa Reformer, som Tiden høit og lydeligt fordrer, blandt hvilke vi for Jyllands Vedkommende sætte Ophævelsen af Toldgrændsen fremmest. Vel vil det ingensinde lade sig gjøre ved bestemte Talstørrelser at oplyse, hvormange Oversmuglinger, der finde Sted, men at disse ere utallige, derom tvivler ingen, uden maaskee en eller anden forstokket Toldmand, der priser sin egen Dygtighed medens Smugleren uforstyrret driver sin ulovlige Gierning, og dog søger man forgiæves efterSpor til, at det er Regeringens kraftige Villie at faae Toldgrændsen ophævet. Ligesom ulovlig Brændeviinsbrænden i den senere Tid fornemmelig maa ansees at have havt sit Sæde i Jylland, saaledes er det og her, at Bissekramhandelen drives i største Omfang, og de Foranstaltninger, der fra Regeringens Side ere trufne mod denne Handel, ville vise sig at være endnu uvirksommere, end de mod Brændeviinsbrænden trufne, naar man ved et Lovbud indkaldte alle Bissekræmmere for at give dem Bevilling paa deres Næringsvei. Grunden til, at hverken Toldvæsenet eller Politiembedsmændene formaae noget mod Bissekramhandelen, er, at saavel Kræmmerne som Landbeboerne have Fordeel af den, og det eneste, Regeringen opnaaer ved sine Forbud mod denne for Jylland aldeles nødvendige Handel, er, at en stor Deel af Befolkningen vænnes til at omgaae Lovene, noget, der vistnok vilde bortfalde, naar Bissekramhandelen blev hævet til et lovligt Erhverv, under visse bestemte Jndskrænkninger. Trykt i Nibe hos Chr al Opne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Ribe Torvepriser d. 13. Mai. Rug pr. Td. 4 Rd. - s.; Byg 1 Rd. 40 ls.; Havre 1 Rd. 32 s. Boghvede 3 Rd. - s.; Boghvedegryn, pr. Skp. 36 s.; Byggryn 28 s.; Smør pr. Pd. 5 s.; Æg 4 ls. Snesen. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Da det Rauske Skuespiller-Selskab, der nu giver Forestillinger i Ribe, har viist, at det ligesaalidet som de fleste andre omreisende Skuespiller-Selskaber formaaer til nogen Tilfredshed at give større Skuespil, opfordres det herved til at give nogle Vaudeviller, saasom Kunstnerlive, Recensenten og Dyret, med flere, Noget hvorved Selskabet vistnok vilde opfylde Fleres Ønsker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Skuespil i Ribe. Onsdagen den 17. Mai opføres: "Generalen og Stiftsdamen", nyt Lystspil i 1 Act. Til Slutning: Vennernes Fest eller Testamentet", Vaudeville i 2 Acter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Næste Forestilling gives paa Fredag. NB. Foruden denne gives endnu kun 3 Forestillinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Skipper J. J. Sonnichssen agter at afseile herfra til Altona d. 23, førstkommende, og medtager Fragtgods. Hele complette Aargange af Ribe Stiftsavis for 1817 og efter 1838, samt visse enkelte Numere af de øvrige Aargange, ønskes tilkjøbs. Anviisning gives af Avisexpeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
De Kongelige Skatter og Afgifter for første Termin 1843 af denne Kjøbstad maae være indbetalte til Byefogedcontoiret inden denne Maaneds Udgang: hvilket herved bekjendtgjøres. Høyer. Ribe den 15. Mai 1843. Af Ribe Cathedralskoles Stipendiefond ere 150 Rbd. r. S. i forestaaende Juni Termin at erholde til Laan mod lovbefalet Sikkerhed. Begjæringer desangaaende modtages af Skolens Regnskabsfører Hr. Warming. Ribe den 12. Mai 1843. Thorup. Frost. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Dampskibet Løven, der iaar til nedsatte Priser tilbagelægger Veien mellem Kiel og Snoghøi i 11 Timer, anløbende Aarøesund, Hardeshøi og Sønderborg, gaaer som sædvanlig hver Tirsdag Morgen Kl. 6 fra Kiel og hver Onsdag Morgen Kl. 6 fra Snoghøi. denne Tid afgaaer Diligencen fra Snoghøi til Veile Tirsdag Aften, strax efter at den kjøbenhavnske Diligence er ankommet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-15
Jfølge udstedt Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde forhenværende Toldbetjent Johan Christian Lin trups og efterlevende Enkes Boe her i Byen, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres havende Krav. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes Arvinger til at anmelde og legitimere deres Arveret. – Under Skiftet er det blevet anmeldt, at afdøde Toldbetjent J. C. Lintrup har tvende Søstre i Kjøbenhavn, en Broder i Rusland og nogle Brødrebørn, hvis Opholdsted ikke vides. Skifteretten i Colding den 10. Mai 1843. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-17
Nibe Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 17. Mai. No 58
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-17
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Deputeretkammeret beskjæftiger sig i denne Tid med en Undersøgelse af de saa ofte omtalte Valgbestikkelser, men til noget Resultat vil det vel næppe komme, da dette er stridende mod alle Partiers Jnteresser. Efter hvad der imidlertid skal være oplyst, er det ikke saa meget Penge, der anvendes ved disse Bestikkelser, som Løfter og andet meere til Embedsmændene. J en Henseende have disse Debatter imidlertid Jnteresse, idet næmlig de forskjellige Partier udtale sig meget aabent mod hinanden; forøvrigt er det Paris's befæstning og Jernbanerne, der fornemmelig tager den offentlige Opmærksomhed Beslag. Pairskammeret holder ogsaa i denne Til Møder, til hvilke de Herrer Pairer samle sig med megen Anstand, og diskutere da et eller andet Lovforslag, men naar det saa kommer til Afstemning opdager man først, at Kammeret ikke er fuldtalligt, og saa hæver man Mødet for at begynde et lignende den næste Dag. – Frankrig fører endnu bestandig Krig i Afrika med Abdel Kader, men da den ikke synes at føre til noget Resultat og kun bestaaer i Smaafægtninger, tænker man kun paa denne Krig, naar de Udgivter, den foranlediger, blive discuterede og det er kun een Gang om Aaret. Spørgsmaale om, hvorledes det indenlandske Sukker skal beskattes, er endnu ikke afgjort, og de, der ere interesserede i Kolonihandelen, gjentage derfor jevnlig deres Paastand om at faae denne Jndustri aldeles tilintetgjort Det eneste Glædelige, Aviserne saaledes bringe os fra Frankrig, er, at man vedbliver at formindske saavel Flaaden som Armeen, hvorved tillige Landets Udgivter formindskes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-17
England. Uagtet Parlamentet endnu er samlet, frembyder dets Forhandlinger intet mærkeligt, hvilket vistnok for en stor Deel maa tilskrives den Omstændighed, at Robert Peel udfører en Deel af de Reformer, Lord Melbournes Ministerium havde paatænkt hvilket naturligviis maa bringe Oppositionen til at forstumme, medens Torierne endnu ikke ret have bestemt sig for, hvorledes de ville behandle deres forrige Anfører, Robert Peel, der fra flere Sider sigtes for Frafald. J Jrland har O'Connells Repeal-Agitation gjort megen Fremgang, og man taler om, at en Hr. Lane For i denne Anledning vil andrage paa, at han bliver kaldt til Møde for Underhusets Skranker, er Opfordring, den store Agitator dog ikke skal have i Sinde at efterkomme, for, ved at tvinge Parlamentet til at anvende Magt imod sig, endnu mere at bestyrke sig hos sine Tilhængere. For at lede Jrlændernes Opmærksomhed i en anden Retning, skal Dronningen have besluttet, i Begyndelsen af Sommeren at foretage en Reise til Jrland, og de fornødne Ordre i denne Anledning skulde alt være afsendte til Dublin; men om Dronningen ved denne Reise, der formodentlig, lig den skotske og øvrige Kongereiser, kun gaaer fra Herregaard til Herregaard og fra en Kjøbstads Dine til en anden, vil have nogen Jndflydelse paa den egentlige Population i Jrland, er meget tvivlsomt. Uagtet Englænderne have været meget heldige i Ostindien, er man dog i London endnu ikke enig om der er Grund til Glæde, og de Spørgsmaal, der i Parlamentet ere forelagte Robert Peel, om Seindes Jndlemmelse blandt de ostindiske Besiddelser, ere ikke blevne besvarede med Bestemthed. Om de orientalske Anliggender har derimod Ministeren erklæret, at Rusland havde Retten paa sin Side i de serviske Anliggender, ligesom han og med Hensyn til et Spørgsmaal om den spanske Dronning Jsabellas paatænkte Giftermaal erklærede, at dette var en Sag, i hvilken de udenlandske Magter ikke kunde blande sig Spanien frembyder endnu stedse et uhyggeligt Syn fremkaldt ved Parti Stridigheder og enkelte Personers Ærgjerrighed. Vel har man tilintetgjort det tidligere Despoti, men Folkefrihed er dog ikke traadt i Stedet, fornemmelig fordi Grundvolden for denne næmlig Folkedannelse, mangler. Under saadanne Omstændigheder kan det ikke undre, at Senatet, der er Regenten Espartero aldeles hengiven, ikke blot har billiget den mod Barcellona udviste Strænghed, men endog opmuntrer til at udvise en endnu større, ligesom Senatet naturligviis i høi Grad er forbittret paa Pressen og raader til at indskrænke den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-17
Tydskland. At Civilisationen her har hjemme seer man strax af de Efterretninger, Aviserne bringe, idet de næmlig især omtale den saalænge ventede preussiske nye Censurlovgivning, ligesom og enkelte raadgivende Forsamliger meget ivrig beskjæftige sig med at gjennemgaae nye Straffelovgivninger. Lykken er dog ikke aldeles ublandet, og den Omstændighed, at Hannover, efter hvad man nu med Bestemthed, hører, ikke vil slutte sig til det preussiske Toldforbund, har saaledes fremkaldt en Deel Klager over, at Planen, til Tydsklands saa meget omtalte Eenhed endnu ikke er realiseret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-05-17
J Berlin har dannet sig en kvindelig Sædeligheds Forening, der ogsaa har til Øjemed at sætte Grændse for Pynte= og Modesygens Udbredelse.