JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-02-28
Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1/2. - 1320 a 21. Overret samt Hof= og Stadsret ere alle de, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Grosserer Jacob Christian Larsens og efterlevende Enke Anne Christine Larsen, fød Søegaard, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 16de Februar 1825. veielsen. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1825-02-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 62 - 1824 a 25. Overrets samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Helene Borthea Nissens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionerat anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret. og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissiori Kiøbenhavn, den 16de Februar 1825. Spandet. Urne.
Berlingske Tidende, 1825-02-28
Directionen for det danske asiatiske Compagnie bekiendtgjör I foreløbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniets Huus medio April d. A., over ostinaiske og chinesiske Vare. Christianshavn, den 19de Februar 1825. J Anledning af at Frue Nyeholm, Enke efter afgangne Justitsraad Nyeholm paa Thurebyeholm, fratræder Forpagtningen af Gaardene Gunnerup og Hegnelslund under Walløe Stift, agter hun ved Auction i Slutningen af April Maaned d. Aar, der nærmere skal blive tillyst, at bortsælge den hende tilhørende paa disse Gaarde værende fortrinlige Besætning af Heste, Qvæg og Faar, saaog alle Avlsredskaberne, Jnventarium samt Sengeklæder med mere Ind- og Udboe; hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres. Kiøge, den 19de Februar 1825. m. Friderichsen, som Lavværge for Frue Nyeholm. En let Arithmetica eller Regne Kunst, hvori findes alle Slags udregninger i Kiøb og Salg, forfattet af Søren Matthisen. - Forøget med endeel nyttige Anviisninger og Beregninger, som Følge af Forordningen af 5te Januar 1813, og senere udkomne Resolutioner. - Faaes indbunden for 1 Rbd. 3 Mk. og uindbunden, 1 Rbd. 1 Mk. hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 118,
Berlingske Tidende, 1825-03-04
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
London, den 16de Februar. Den 14de erklærede Skatkammer=Cantsleren paa en Forespørgsel, fra Hr. Hume foreløbig, at Hærens Forøgelse, hvorpaa der skulle andrages, vil bestaae af 8000 Mand, udelukkende bestemte til det Ostindiske Compagnies Tjeneste. I Subsidie=Commissionen over Marine=Budgetet sagde Sir G. Clerk: en ringe Forøgelse af vor Magt er nødvendig paa Grund af vor udenlandske Handels raske Fremgang, især i de Sydamerikanske Farvande, ikke blot til at undertrykke de Cubaiske Sørøvere, men ogsaa til at beskytte den Brittiske Varehandel i Nærheden af de nye Stater, hvis først nylig anerkjendte Rettigheder endnu kunde være Gjenstande for Strid. En anden Udgifts-Forhøielse opstaaer af de stegne Priser paa Marine-Fornødenheder, især Jern, men fornemmelig ogsaa til Anskaffelse af Levnedsmidler, ved nogle indførte menneskelige, yderst sunde og velgjørende Forbedringer ved Mandskabets Spise og Drikke.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
I Løverdags deeltoge Grev Liverpool og Hr. Canning i det herværende Skiberheder=Societets aarlige Maaltid. Førstnævnte sagt de iblandt andet : "Mine Herrer, det er Regjeringens Pligt at holde Ligevægt imellem de forskjellige Stats=Interesser, og ikke at tilstaae den ene nogen Fordeel over den anden; men dersom jeg nogensinde kunde være tildøielig til at bestræbe mig for den ene Næringsgreenmere end for den anden, saa maatte det være for Skibsfarten. Vi have bestræbt os for, saa meget muligt at ophæve Jndskrænkningerne i Handelen, og at udstrække den til enhver Verdensdeel, men jeg maa tilføie: Vi have derved ikke foretaget noget, som ikke var grundet paa Ret og kunde forenes med vore Forpligtelser imod andre Magter, og have ved denne Gang taget Hensyn - ligesaa meget til Verdens Fordeel i Almindelighed, som til det Brittiske Gedets i Særdeleshed.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Paris den 20de Februar. Hr. de Girardin har ladet trykke det Foredrag, som han den Noe vilde holdt i de Deputeredes Kammer, og hvorved han vilde søgt at bevirke, at de forhenværende Emigranter, som ere Medlemmer af Kammeret, ikke skulde tage Deel i Forhandlingerne over Lovudkastet angaaende Emigranternes Skadesløsholdelse; det blev i ham nemlig nægtet at komme frem dermed. Efterat han var traadt tilbage, begyndte Foredragene efter Orden, og ere siden daglig fortsatte, hvorved der, som sædvanlig, vexelviis tales imod og for Lovudkastet. Hr. Labbey de Pompieres, som først fik Ordet, sagde iblandt andet: Vel kunde Oppositionen i ikke meere nære det Haab, ved Advarsler at lede Ministeriet paa rette Vei, men desuagtet følte han sig forpligtet at fremstille Sagen, som den var. Dersom Emigranterne ved Revolutionens Begyndelse havde seiret, saa vilde Frankrig været nødt til at føie sig efter dem, ligesom nu Neapel og Spanien i lignende Tilfælde; men efterat revolutionaire Grundsætninger havde havt Overhaand i 30 Aar, vilde man ikke godt kunne bøie sig under Emigranternes Aag; saameget mindre, da den høisalige Monark, ved at stifte Forfatningen, havde sluttet et Forbund imellem det gamle og nye Frankrig; et Forbund, hvortil begge Parter maatte holde sig. Han meente derfor, at man ikke kunde have nogen Ret til at ødsle med Statens Penge. Begrebet af en "Spoliation" troede han ikke at kunne antage, i Særdeleshed ikke af Jnteresse for meget ophøiede Franske Familier, som nu ere i Besiddelse af Godser, der før eiedes af en Coligni, en Teligni, disse Offere for Bartholomæus=Natten, en St. Mare, en de Thou, flygtede Protestanter, og saa mange andre. Derpaa talede Hr. Agler, som vel forsvarede Lovudkastet, men dog ikke talede til Fordeel for Ministerne. Hr. Lezardiereklagede over, at Emigranterne i Provindserne bleve meget slettere behandler end de i Hovedstaden, som allerede havde indbringende Poster. Han vilde eiheller billige, at den til Skadesløsholdelsen bestemte Sum skulde fordeles af een eneste Commission i Paris, men paastod, at tre Fjerdedele af de tusinde Millioner skulde fordeles ved Special Commissioner, hvoraf der skulde være een i hvert Departement. Den 28de Februar. Man skriver fra Lissabon, at Hr. Pinheito paa ingen Maade har vægret sig ved at modtage den interimistiske Bestyrelse af det udenlandske Departement. Grev Sud serra har igjen tiltraadt sin Function som K. Kammerherre, og har forsaavidt Adgang til Kongen, dog synes hans politiske Rolle at være tilende, og man mener, at hverken han eller Grev Palmella vilde komme til at afgaae til de dem bestemte Gesandtskabsposter. Memorial Bordelais siger: det er i Værk at lægge en stærk Spansk Garnison i Badajoz; og en stærk Afdeling af den Franske Hær skal igjen gaae over Bidasson, for at indtage Over-Chro=Divisionens Plads, da denne skal marschere til Galicien eller Estremadura.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Man beretter fra Barcelona den 12te, at Jndbyggerne fra fire Landsbyer ved Lerida vare dragne bevæbnede ud imod en femte og havde leveret en Fægtning, hvori mange omkom. Fra Lerida maatte der sendes Tropper for at bringe de Kæmpende fra hinanden.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Etoile melder idag fra Madrid den 17de, at Kongen den 16de kjørte en Tour i Omegnen af Madrid. Dette Blad melder ogsaa, at den Spanske Regjering over Ny-York har erholdt Efterretninger fra Panama af 19de October, og meddeler deraf med alle Omstændigheder, at Bolivar den 17de September imellem Huamanga og Cuco har lidt et fuldkomment Nederlag, og at de Columbiske Tropper derefter ganske ere fordrevne fra Peru &c.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Madrid, den 10de Februar. Regieringen har bekiendtgjort, at den over Havanna har erholdt Efterretning om den fra Fertol afgaaede Expeditions Ankomst. Om Canteraes og la Sernas totale Nederlag taler den ikke, endskjønt den har havt Efterretning derom.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Med Kongens Sundhed gaaer det bedre. Jforgaars ventede man bestemt Fornyelse af det hele Ministerium; men de fremmede Ministre have forestilt Hs. Majestæt, at det var nødvendigt, formedelst de nærværende Underhandlinger, at Hr. Jea endnu i nogen Tid vedblev i det udenlandske Departement. Derfor er denne Catastrophe bleven opsat. Skatkammeret er saa fattigt, at 1500 Personer, som man havde lovet Afdrag paa deres Lønninger, igjen maatte gaae bort uden at erholde det mindste. - J 10 Maaneder er der ikke faldet nogen Regn, og vore Marker ere ligesaa udtørrede, som de Afrikanske. Alligevel er Prisen paa Korn kun steget lidet, thi man har ikke Penge at betale det med.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Den 12te Februar. Hoftidenden fra i Forgaars indeholder en Skrivelse fra Paven til Erkebiskoperne og Biskoperne i det Spanske Amerika, hvori disse formanes til at bestræbe sig for at tilveiebringe Fred og Rolighed der, og at anvende deres geistlige Embeders hele Overvægt, for at føre de forvierede Gemytter tilbage til Lydighed imod den legitime Autoritet.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Ifølge indkommen Besværing fra Over=Politie=Intendanten over de frivillige Royalister, har Kongen under 1ste d. M. decreteret, at disse skulle tage Pas fra Politiet. Man siger, at Spanske Tropper under Gen. Usmann skulle opsilles ved Grændsen af Portugal. Gen. Jursada er ankommen hertil, for at retfærdiggjøre sit Regiment i Anledning af Urolighederne i Granada. Tre Organisations=Planer for Sydamerika ved dets forventede Gjenerobring ere forelagte af det Castilianske Raad og billigede af Conseilet.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Hs. Majestæt holder sig endnu inde, lader kuns faa Personer, komme for sig, og Ministerne maae ikke engang forelægge ham Statsforretninger. Man taler om et Ministerskifte, som skulde foregaae, saasnart Kongens Sundhed vil tillade ham, at beskjellige sig med Forretninger.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Efterat der er faldet en stærk Regn i Granada har man paani tilsaaet Jorderne, da den først nedlagte Sæd var ødelagt af Tørken Hs. Majestæt har, som bekiendt, allerede for længere Tid siden, af Mistillid til Hoflægernes Duelighed, seet sig nødsaget til at lade den berømte Dr. Castello kalde til sig, endskjønt han er bekjendt som Tilhænger af det constitutionelle System. Han forlader nu ikke Kongen, og maa sove i samme Værelse som denne om Natten; en Nedladelse, som nogle af vore Fanatikere lægge Hs. Majestæt med get til Last.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
J Ministerraadet i Forgaars er der omtalt, forten den at er Petersborg afsendte overordentlige Sesandt ogsaa at lade en saadan afgaae til Berlin og Wien; men derover forblive Meningerne afvigende. Man troer det er, fordi det Sprog, som den Keiserlige Østerrigske Gesandt fører, uden just at være den af det Brittiske Cabinet med Hensyn til Sydamerika tagne Forholdsregel gunstig, dog heller ikke er ganske imod den. Quesadas Regiments Forseelse i Granada var, at det gik over paa Folkets Partie, da dette ved de sidste Uroligheder der fordrede Oprettelsen af to Kamre i Spanien.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Barcelona, den 4de Februar. Som man erfarer, har Gen. Reiset, da han ikke, overeensstemmende med fine Jnstruxer, har kunne erholde Oplysning om Grundenne til, at et stort Antal Personer er arresteret for politiske Forseelser, truset Forholdsregler, for at forbindre enhver Doms Fuldbordelse imod saadanne, indtil han erholder befalinger fra sit Hof, og et særegent Bureau bliver oprettet til at modtage alle Bønskriften og til at forhøre alle Fanger paa selve Steder, hvor de ere arresterede. Der hersker desuagtet tilsyneladende ingen Misforstaaelse imellem dem og Gen. Caro.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Den Jtalienske Grændse, den 11te Februar. En Convoy bevæbnede Skibe, som var bestemt til at lande paa den sydlige Spidse af Morea, for at bringe de Tyrkiske Besætninger i Koron og Moden Understøttelse, havde virkelig nærmet sig Kysterne af Pelopønnes; men da Chefen blev underrettet om, at en Afdeling Græske Krigskibe nærmede sig, dreiede han tilsomst af, og hele Convoyen er nu løben ind i Havnen ved Suda, til Lykke for den, uden at træffe paa eet eneste Græsk Krigskib.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Constantinopel, den 25de Januar. Efterretningen om, at nogle tusende Mand af den Egyptiske Arner vare landede ved Modon, maa have været grundet paa falske Angivelser eller Misforstaaelser, endskiønt den ved Paschaen af Smyrna var kommen til Porten, og stadfæstet ved flere Privatbreve, derfra. Jbrahim Pascha havde, som det synes, fra Suda afsendt nogle af hans Krigskibe med Levnedsmidler for Fæstningerne Modon og Korøn; men der var ingen Tropper ombord paa disse Skibe, Derimod have de, med hvilke Jbrahim Pascha selv løb ud fra Sudabegivet sig til Rhods, for at transportere de der tilbageladte Tropper, Artillerie og Krigsforraad til Suda, hvor alle de til en virkelig Expedition fornødne Forberedelser derefter skulle være trufne.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Semlin, den 7de Februar. Ifølge foreløbige Efterretninger fra Belgrad, har Fyrst Milosch, med eet Slag undertrykt Opstanden i Servien, og igjen bragt Rolighed tilveie. En af Jnsurgenternes Anførere, Molvia Popovich, blev taget til Fange, og strax halshugget; hans Broder faldt i en Fægtning, hvori Bønderne bortkastede Vaabnene, og adspredte sig til alle Sider. Jblandt Fangerne var der ogsaa en Præst, der ligeledes blev henrettet.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Cassel, den 21de Februar. Imedens Nationalrigdom og Velstand i andre Stater og hos andre Folkeslag, saasom i Nordamerika, England saavelsom ogsaa i Frankrig, er tumiskjendelig hurtig Tiltagende, stiger i Tydskland, Forstyrrelsen af alle Erhverve Kilder og den offentlige Rød ikke alene hos de agerdyrkende, men hos alle erhvervende Stænder i en saadan Grad, at ikke blot Regjeringernes levende Opmærksomhed men og saa deres Bekymring derved opvækkes.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
J Greetsyhl ere 9 Huse bortsvømmede og 24 meere eller mindre beskadigede; 60 til 70 Mennesker ere huusvilde. Med Undtagelse at de laveste Steder er Landet dog nu igjen befriet fra Vandet.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Lübek, den 27de Februar. Af Gaver for de ulykkelige Halligbeboere var der indtil den 23de dennes ved Hr. Borgmester v. Coldiz i Oldeslohe indkommet 316. Mk. 13 1/2 s. og desuden fra en Unævnt 450 Mk. Hvor stor Ødelæggelsen paa disse Øer, der aldeles ere givne til Priis for Elemens terne, virkelig er, stadfæste de til bemeldte Hr. Borgmester indløbne Efterretninger, ifølge hvilke der iblandt andre paa Halligen, Hvoge af 80 Huse kuns skal være blevet 16, paa Langenes og Nordmarsch af 110 kuns 7 tilbage, som kunde yde nogen Beskyttelse for Veir og Vind.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Amsterdam, den 26de Februar. Ulykken i Friesland o. s. v. udviser sig, efter at der er indløbet nøiagtigere Beretninger, ikke mindre, men ubeskrivelig meget større end efter den første Oversigt.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
J en privat Beretning fra Ostfriesland beregnes de der oversvømmede Landeiendomme til 30000 Hannoveranske Morgen, Skaden paa Diger, Huse, Qvæg og Varer foreløbig til 5,000,000 Rdl.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Ny-York, den 23de Januar. J en Bill, som Hr. Barbour indbragte i de Forenede Staters Senat, for eftertrykkeligere at hemme Sørøverierne, foreslaaer hans at bemyndige Præsidenten til at lade bygge tyve Corvetter paa tyve Kanoner, samt at bemyndige de Commanderende over vor Sømagt til at gaae i Land paa Cuda og andre Vestindiske Øer, og blokere de derværende Havne, saafremt Øvrighederne ikke saae sig i Stand, til at forskaffe dem Ret.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Indenlandske Efterretninger. Skrivelse fra det vestlige Holsteen, den 28de Februar. Hvilken Nød have vore Egne lidt, siden vi sidst saaes, og hvad staaer der endnu tilbage for dem at gjennemgaae, Decader ville medgaae, inden de ulykkelige Egne igjen kunne hæve sig. Om den Nød, som i Særdeleshed Beboerne af de smaae Øer eller Halliger ved Vestkysten af Holsten have lidt, og endnu lide, har man ingen Forestilling. 40 til 2 Mennesker sammentrængte i smaa Huse og Hytter, ville, naar Frosten vedvarer, og man i nogen Tid ikke kan tilføre dem Levnedsmidler, (endog de ødelagte Diger kan man ikke opføre), nødvendig omkomme af Hunger, Tørst og Kulde. At op ofte alt Overflødigt, for at komme de skadelidte Districter til Hjælp, synes mig at være Pligt for Enhver. Kunde man dog overbevise, Mange derom, Fra Fremmede er ingen Understøttelse at vente, da næsten ethvert Land har nok at gjøre med at sørge for sig og fine, og da træffer det saameget desto uheldigere paa os, da vort Fædreland, er fattigt.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 4de Marts 1825. Hamborg 2 M. 215, a vista 218. - Species 219. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. Kongelige Obligationer (uden Renter) 92 1/2 a 93 Rbdlr. Sedler. National, banks Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820, uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 103 Rbd. Dito i Sedler 112 ½ a 112 3 Rbd. NørskeLaan til 6 Procent 105 1 a 100 Hamborger Laan 3000 Mk., 9, - Dito dito 4000 Mk., 991. - Norske Rigsbanksedler 166 1/2 a 167. Svenske Sedler 3 Mk. 2 1/2 a 3 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Kiøbenhavn, den 4de Marts. Torsdagen den 3die Marts blev Høiesteret høitideligen, duet for dette Aar. De tilstædeværende Assessorer vare følgende: Høire Side fra Tronen.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Hs. Excellence Hr. Geheimer Stats- og Justitsminister F. J. Kaas, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Præsident i det Kongelige Danske Cancellie a. Hs. Excellence Hr. Geheime-Statsminister O. R. Sehestedt, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Præsident i det Kongelige General-Toldkammer, og Commerce=Collegium i Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferemsraad H. Hauch, Storkors af Dambrogen, Smaal Bestrax. Hr. Endom Hr. S. deime-Conferentsraad W. J. A. Moltke, Storkors af Danne brogen og Dannebrogsmand, Overpræsident i Kiøbenhavn. Hr. Kammerherre A. W. Greve af Moltke, Commandeur af Dannes brogen, Deputeret i det Kongelige Rentekammer og for Finantserne R., Hr. Kammerherre F. v. Oldenborg, Ridder af Danne brogen, Deputeret i det Kongelige General-Toldkammer og Commerce=Collegium. Hr. Kammerherre F. v. Lowzow, Ridder af Dannebrogen, Stift Amtmand over Stællands Stift og Amtmand over Kiøbenhavns Amt. Hr. Conferentsraad J. F. W. Schlegel, Ridder af Dannebrogen, Doctor og Professor juris. Hr. Confer rentsraad A. B. Rothe, Commandeur af Dannebrogen, Deputeret i det Slesvig=Holsten Lauenborgske Cancellie a. Hr. Etatsraad P. C. Jessen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Cabinets=Secretair. Hr. Doctor og Professor juris M. H. Bornemann. Hr. Doctor og Professor jum extr. J. L. A. Kolderup-Rosenvinge. Venstre Side fra Tronen. Hr. Justitiarius A. W. F. v. Bornemann, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Hr. Vice-Justitiarius P. H. Graad, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Hr. Conferentsraad A. G. Müller, Ridder af Dannebrogen. Hr. Etatsraad P. Møller, Ridder af Dannebrogen, General=Auditeur ved Søe=Etaten og Directeur ved Nationalbanken. Hr. Etatsraad J. Rosenkilde. Hr. Statsraad A. S. Ørsted, Ridder af Danne brogen og Dannebrogsmand, Deputeret i det Kongelige Danske Cancellie, Doctor juris. Hr. Etatsraad, Doctor juris C. F. Lassen. Hr. Høiesterets Assessor C. C. Schiønning. Hr. General=Auditeur A. Aaggesen, Deputeret i det Kongelige General-Commissariats=Collegium. Hr. Høiesterets : Assessor A. C. Kierulff, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Politie Directeur i Kiøbenhavn. Hr. Høiesterets=Assessor W. P. Zeuthen Hr. Høiesterets Assessor H. J. Koefoed. Hr. Høiesterets=Asses for V. C. Danchell. Hr. Høiesterets Assessor M. Lange. De Herrer Secretairer: Justits=Secretairen Hr. Etatsraad C. De egen forelæste Sagens Documenter. Dhrr. Secretairer Reiersen og Brorson førte Protocollerne. Sagen, som blev foretaget, var No. 87. Justitsraad Schack, befalet. - Gaardmand Hans Andersen, contra Justitsraad Treschow. - Administrations- og Realisations Commissionen i Greve C. A. Rantzous Boe.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Citanten har ved udtagen Høiesterets Stævning af 27de September 1824 paaanket, enten til at kiendes uefterrettelig at være og Sagen afvises, eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Odense Amts Over=Polieret den 25de Marts 1821 afgiven, og den 8de April næstefter aflæst Resolution, i en Saa, detreffendCitaniens Forpligtelse til af hans Gaards tilliggende Jorder at svare Konge= og Kirke=Tiende til Brahesborg m. v. Derom er ved bemeldte Resolution saaledes kjendt for Net Den paaankede Under=Politierets Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den bestemte Kastning af Gaardmand Hans Andersens Korn bortfalder, hvorimod Erstatning for Tienden bestemmes af uvillige for Retten udnævnte Mænd. Processens Omkostninger her for Retten ophæves.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Ved den inden Baag Herreds Politieret den 14de November 1823 afsagte Dom er saaledes kiendt for Ret : Gaardmand Hans Andersen af Lundager bør til Grev Rantzaus Boe paa Brahesborg at erlægge Konge- og Kirketienden af den Korn Afgrøde som hans Gaards underliggende Jorder i Aaret 1823 har frembragt, og er Citanten, for at erholde Tiendens Størrelse bestemt, berettiget paa Indstævntes Bekostning at lade dennes Korn kaste. Til Assens og Hindgauls Amters Fattigkasse døder Hans Andersen saa meget som Tienden ved en lovlig Tarations Forretning ansættes til 3 Penge, hvorhos han endelig betaler Citanten denne Sags Omkostninger med 4 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Dom: Citanten bør til Indstævnte betale Erstatning for den omhandlede Tiende, efter uvillige dertil fra Retten udmeldte Mænds Skiøn. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, som Tabende, 1 Rbd. Sølv,
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Qvarantaine-Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen, indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere, a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna i Provindsen Natolien. 1) Alexandrig i Ægypten. g) Øen Candia. b) Havannah paa Øen Cuba. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre :a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske J Øer ankommende Skibe kunne defries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sandhedsattester. ania. Dag erlages de fra disse Haans ankomme Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske . Consuler, eller disses Vice-Consuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, bliver at ansee som aldeles mistænkte.
Berlingske Tidende, 1825-03-04
Den Kongelige Qvarantaine Direction i Kjøbenhavn, den De Marts 1825. Steen Bille, v. Schmidt hielder. Thenning. derbeted.