JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
En smuk norsk Eenspænder=Kane med Seletøi og Bielder, er indsat hos Kjøbmand Hr. Thestrup. Den er at faae for 25 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Bekjendtgjørelse. Til fornøden Underretning for Enhver som maatte passere Sundstedet imellem Aalborg og Nørresundby, bekjendtgjøres herved, at den nye Færge med tilhørende Klapbroer, hvorpaa Befordringer kan kjøres ud i Færgen uden at Hestene behøve at fraspændes, nu er færdig og til de Reisendes Afbenyttelse, mod en Betaling af: 3 Mk. Sølv for Fragten i Sommermaanederne, og 4 Mk. 8 s. Sølv for Fragten i Vintermaanederne, og hvorfor Opsynsmanden paa Forlangende har at foranstalte det Fornødne. Aalborg Stiftamthuus den 19de Novbr. 1832. Castenschjold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Paa Kys kan erholdes Kartofler i større og mindre Partier, og til meget billige Priser, naar man derom henvender sig til undertegnede Forpagter. Kyø, den 20de Novbr. 1832. S. T. Foss. Kjøber til et Sæt Bjælder for 2 Heste, samt tilhørende Klokker, anviser Adressecontoiret. Virginia, Marylands, Domingo og Havanna Cigarrer faaes i Kasser og enkelte Stykker hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Fine Røgtobaker faaes hos Chr. H. Nielse Papiir, sort Blæk Lak, preparerte Penne, m. m., til Fabrik=Priis, faaes stedse hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Nye Mallaga=Citroner, samt friske kryddrede Ansioser, saavel i Dunke, som i sneseviis, faaes hos A. Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Chocolade. Fineste Vanilie 1. Dito 72 Sk. 64 Sk. Dito 48 Sk. Dito med Islandsk Mos og Candis 72 Sk. Dito Sundheds 72 Sk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Fiin Kryder, 36 Sk. Tages 10 Pund gives 8 pCent Rabat hos Vorm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Oplag af Lak.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Fra A. L. Baggers, med Kongelig Privilegium nylig anlagte, Segl-Lakfabrik i Kjöbenhavn haves bestandig et vel assorteret Lager röde og sorte Lakker, saavelsom andre Couleurer i forskjellige Nummere, som sælges til Fabrikpriis, i hele Pund med 8 procent Rabat, tages flere Pund gives större Rabat. Priiscouranter kunne erholdes og Prover forevises hos Vorm, paa Algaden. Herr Chr. H. Nielsen i hocolade i alle Sorter a 80, 88 Sk., samt 6. 7.8 Mk. pr. Pd. af P. Chr. eichmann & Comps. anlagte Fabrik, udari lukkede Maskiner til fuldkomneste ed, sælges hos Th. v. Spreckelsen, Oplag af samme Chocolade er overdraget Hr. 1 Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Kjöbmand Chr. H. Nielsen i Hjørring, der udsælger den til de samme Priser som ovenanført. Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Licitationer. Tirsdagen den 4de December næstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver paa Aalborg Bytingsstue afholdt offentlig Licitation over Anskaffelse af endeel Klædningsstykker, til Brug i denne Byes civile Arrester, nemlig: 50 Stkr. Seildugs Skjorter. 20 - Ditto Særker. 70 Par uldne Strømper. 70 Stkr. Tørklæder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 23de Novbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Auctioner. Det Slagter Søren Larsen tilhørende Sted, Nr. 62, Litra A. ved Frue Kirkegaard, der for Skatterestancer er udlagt og til Salg har været opraabt ved 3de Auctioner, som have været kundgjorte overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bliver, da intet antageligt Bud paa Eiendommen er gjort, paa ny opraabt til absolut Salg ved en 4de Auction som afholdes i selve Stedet, Mandagen den 3die December næstkommende om Eftermiddagen Klokken 3. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged-Contoir, den 16de November 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Auctionsplacat. Fredagen den 14de næste Maaned, Klokken 10 Formiddag, bliver, ifølge Dom og Execution, i Dreier Niels Jensens Huus Nr. 54 paa denne Byes Sønderboms Vestergade, ved een eneste Auction bortsolgt bemeldte Huus, som bestaaer af 6 Fag Bindingsværk med murede Vægge til Gaden, forøvrigt klinede Vægge og med Straatag, samt indrettet til Beboelse for een Familie, med tilhørende liden Gaardsplads og Hauge, hvilke begge ere tilsammen af Længde circa 50 Alen og i Brede omtrent 11 Alen. Lysthavende indbydes. Nibe, den 29de November 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Torsdagen den 20de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, ifølge taget Bestemmelse, i forhenværende Herredsfoged Hansens Bo, følgende, dette Bo tilhørende, uvisse Gjældsfordringer, nemlig: 1. En Fordring hos Boelsmand Christen Svendsen i Huusby for 200 Rbd. Repræsentativer. 2. En Fordring paa Christen Christensen Bal i Øslev for 150 Rbd. Sølv. 3. En Fordring hos Gaardmand Niels Jensen Houbroe i Øslev for 100 Rbd. Sølv. 4. En Fordring hos Major og Branddirecteur Fischer Benzon i Segeberg for 8059 Rbd. 4 Mk. 1 1/2 s. Repræsentativer og 301 Rbd. 2 Mk. 4 s. Sølv. 5. Et Gjældsbeviis fra Amtsprovst Jansen af 13de Juni 1822 stort til Rest 40 Rbd. Repræsentativer. 6. En Fordring paa Frans Christensen Bergs Enke i Kollerup, Else Olesdatter, for 290 Rbd. Sølv. 7. En Fordring paa Søren Hedegaard i Qvindberggaard for 150 Rbd. Repræsentativer. 8. En Panteobligation af 17de Marts 1821 fra Peder Simonsen i Blegebrønd stor til Rest 5 Rbd. Repræsentativer, og 9. En Fordring hos Peder Poulsen af Fjerritzler, for 325 Rbd. Repræsentativer. bortsolgte ved offentlig Auction, der afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne samt de Documenter, hvorpaa Fordringerne grunde dem, forinden ere til Eftersyn. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 24de November 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Spanien. - Portugal. J det førstnævnte af disse Lande synes det at see meget uroligt ud, men Efterretningerne ere saa ubestemte, at man ikke kan vide, hvorledes det egentlig hænger sammen. Mange Rygter, skrives fra Madrid under 5te Novbr., ere her i Omløb. En Forordning befaler, at enhver Anfører, der gribes med Vaaben i Haand, skal skydes. Omkring, Madrid staae mere end 12000 Mand. Dronningens Parti synes at være ubekymret og Dronningen selv vil vise sig til Hest i Spidsen for sine Tilhængere, blandt hvilke man tæller alle dem, som Spanien eier af Constitutionelle. Forrige Nat ere de Kongelige Frivillige afvæbnede, fordi man befrygtede, at de vilde forene sig med Carlisterne. Et stort Antal af disse har begivet sig til Cordova og skal staae i Begreb med at plante Oprørsfanen. Allerede have nogle Fægtninger imellem dem og Dronningens Tilhængere fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Jfølge disse fragmentariske Efterretninger synes Carlisternes Planer saa alvorlige, at Tilstanden i Spanien begynder at nærme sig en Borgerkrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Fra Portugal haves Efterretninger til den 16de Novbr. D. Pedros Hær har forstærket sig anseelig, men nogle at de engelske Officerer, der tjente i samme, have meent at have Aarsag til Utilfredshed og ere derfor vendte tilbage. Den 14de skete adskillige Udfald, for at ødelægge de at Fienden opkastede Batterier, hvilket ogsaa tildeels lykkedes, men man mener, at D. Pedro vil opbyde Alt, for aldeles at tilintetgjøre dem, da disse virkelig sætte D. Miguel istand til at blokere Havnen og grundskyde ethvert Skib, som vil løbe ind i Havnen, ligemeget under hvilket Flag det seiler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Blandede Efterretninger. J Anledning af de mange forskjellige Gisninger, der have været i Omløb angaaende Hensigten af Grev Pozzo di Borgos Reiser omkring i Tyskland, indeholder Times Følgende: Efter en af disse skarpsindige Theoristers Mening var Greven kommen, for at foreslaae en Deling af Tyrkiet, lig Polens i sin Tid, og tilbyde Østerrig en Deel af Byttet. En anden ansaae ham sendt for at præke en ny Coalition imod Frankrig, som en anden Peter Eremit for et nyt Korstog mod forfatningsmæssig Frihed til Fordeel for det uindskrænkede Enevoldsherredømme. En Tredie læste i hans politiske Horoscop en Deeling af Tyskland mellem Preussen og Østerrig en aldeles Tilintetgjørelse af de mindre Stater med deres lovgivende Kamre. Jngen af disse kunde tænke sig, at dette skinnende Sendebud fra Nordens Behersker skulde reise om til de tyske Hoffer for et ubetydeligt Øiemed; den mægtige Keiser over alle Russer, saaledes sluttede man meget visselig, vilde aldrig for Ingenting have reist og fra Hof til Hof i sin snildeste Gesandts Person, ligesom der aldrig saaes en Commet paa Himmelen, uden at den havde noget Stort at forkynde. Hvad ville disse Politikere nu sige, hvis vi vare istand til at angive det rette Øiemed for den italienskerussiske Greves diplomatiske Vandringer, Og dog kan vi forsikkre dem, at vi have en meget god Kilde, for hvad vi nu vil fortælle.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Det er vel bekjendt, at den tyske Forbundsdag i afvigte Sommer tog adskillige Forholdsregler, som opfyldte en betydelig Deel af Tysklands Beboere med Bekymringer og vare omfindtlige for alle Europas constitutionelle Stater. Det var saa temmelig klart, at - dersom dette System skulde udføres i sin hele Strænghed i kunde Frihedens misfornøiede Venner let blive forledede til Sammensværgelser mod deres egne Regjeringer og i Tilfælde af Angreb eller Nederlag see sig om efter Hielp hos deres Naboer paa hiin Side Rhinen. Frankrig kunde saaledes tvinges til at blive den tyske Friheds Beskytter, ligesom ogsaa den hellige Alliances Parti i Tyskland allerede talte om England og Frankrig, som om Fiender af den almindelige Rolighed, fordi de ere Venner af en constitutionsmæssig Frihed. Havde denne Tilstand vedvaret længere kunde man have befrygtet en Explosion, der havde styrtet Tyskland i Forvirring og maaskee opflammet en ny politisk Meeningskrig; Rusland - saa meente man - havde, skiønt ingen tysk Magt, tilskyndet til disse strænge Forholdsregler, eftersom man veed, at det udøver en betydelige Indflydelse paa de tyske Hoffer. Under saadanne Omstændigheder var det een af Hensigterne med Lord Durhams Sendelse til Petersborg, at forestille det russiske Cabinet, hvad der kunde blive Følgen, hvis i Tyskland en indvortes Krigslue antændtes for at opnaae frie Jnstitutioner eller for at afskaffe de allerede bestaaende, hvorved Frankrig kunde foranlediges til at blande sig i Striden, og England - om det end ikke reent ud vilde hielpe de Misfornøiede, dog vist ikke kunde være dem ugunstig Keiseren blev derfor opfordret til at medvirke til at dæmpe det Uveir, der truede hans egen Sag og disse Forestillinger, fandt let Indgang. Ligesom Lord Durham i Berlin selv berettede Udfaldet af sin Mission, saaledes vilde han ogsaa have gjort dette i Vien, men der indtraf Hindringer og saaledes gik det til, at dette Ærende overdroges den talentfulde Diplomat, hvis Reiser have faaet saa mange til forgiæves at bryde deres Hoveder,
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Constantinopel har siden Rehschid Mehmed Paschas Ankomst, ved de talrige albanesiske og andre regulaire og irregulaire Troppecorpser, der gjennemstrøife Gaderne, saaog ved de hyppige militaire Maneuvrer faaet et fuldkomment krigerisk Udseende. Storvisiren udfolder den største Virksomhed og Energie i Forberedelsen til det forestaaende Feldttog, og skal om en 14 Dage forlade Constantinopel, for ufortøvet at stille sig i Spidsen for Operationen. Armeen er i høieste Grad indtaget for ham og hver Mand venter af hans faste og resolverede Karakteer, som af hans Sindsfasthed og Krigserfaring, et godt Udfald for Feldttoget. Jmidlirtid er der ikke forefalden noget af Betydenhed i Syrien imellem de fjendtlige Armeer. Kun fremgaaer af de nyeste Beretninger fra Krigsskuepladsen at Hussein Pascha har givet de tauriske Snæverpasse til Priis for Egypterne og ved disses Nærmelse trukken sig tilbage uden Modstand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Stettin er nu erklæret for Cholerafri. Fra 29de Sptbr. til 23de Nybr. bleve ialt af denne Sygdom befaldne 183, Personer, hvoraf 114 ere bortdøde. Der opbringes endnu stedse tildeels rige hollandske Priser. Noget om Begrebet af Ordet Gentleman i England. Gentleman kaldes i England en Mand af god Opdragelse, anstændige Sæder og af god Adfærd, der vidne om agtværdigt Sindelag, uden at just de glimrende Egenskaber af en udmærket Selskabsmand behøves at forstaaes derunder; Benævnelsen hentyder derfor ikke just paa noget Fortrin ved Fødsel og Rang, men meget mere paa den Værdighed som Mennesket giør sig fortjent af i Selskabet, og er at antage som Modsætning af Gemyttets Raahed og Simpelhed i Adfærd. Efter Englændernes Begreb er en Gentelman altid en værdig Mand, og Dannelse giør, at han, om end af dunkel Herkomst, sættes i Ligning med den Ahnerigeste. Undertiden sættes Ordet foran en anden Benævnelse for at antyde Fordring paa Udmærkelse, som f. Ex. GentlemanCommoner kaldes paa de engelske Universiteter en Student, der underholder sig selv ved egen Formue. J Fleertallet Gentlemen (mle Herrer) bruger man Ordet ved at tale til Flere, som Erstatning for den Plural der mangler Ordet, Sir (Herre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
En Skrivelse fra Haag forsikkrer, at Gener. Chasse har forladt sit Huus i Citadellet og flyttet ind i en bombe fast Bopæl, med den Erklæring, at han vil begrave sig under Ruinerne af hans Fæstning. Forslag til en Expedition, for at opsøge Capt. Ros, fra hvem man intet har hørt i tvende Aar. Der ere alt over 3de Aar henrundne, siden Capt. Ros paa egen Bekostning har foretaget sig en Reise for at opdage en nordvestlig Gjennemfart. J November (?) var han, som man har erfaret, i Jcelanburgh. Man veed fremdeles at hans Dampskib i den næst derpaa følgende Julii Maaned havde mistet sin Formast, men at Expeditionen har været saa heldigt til Holsteinberg i Grønland at forefinde Skibet Rockvood fra London, der var bleven forladt af Mandskabet, hvorved Ros paa ny var bleven forsynet med Skibs fornødenheder og Levnetsmidler. De sidste Efterretninger som man har fra denne vakke Sømands Expedition ere i Begyndelsen af forrige Aar komne til London og melde, at Capt. Ros, efterat have faaet sit Skib udbedret, har maattet taget tilbage til Lively Bay og der med sit Mandskab at tilbringe Vinteren 1830. Med hvad det fremdeles var blevet til veed man ei, og saaledes blev der den 1ste f. M., under Forsæde af Sir George Cuckborn, holden en Forsamling i London, bestaaende af udmærkede Sø=Officerer og Lærde, forat bringe i Forslag en Expedition over Land til det nordlige Continent af America, hvis Hoved=Øiemed skal være, at opsøge Ros og hans Folk. Omkostningerne anslaaes for 2 Aar til 5000 Lsterl. og for 3 Aar til 7000 Lsterl. Cuckbarn erklærede, at Skatkammeret vil paa Lords GodericksAnbefaling bidrage 2000 Lsterl., og det blev da besluttet, at dække Resten ved Subscription. Forsamlingen selv tegnede sig selv strax for 800 Lsterl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Fædrenelandet. Aalborg Hans Majestæt Kong Vilhelm af Nederlandene har allernaadigst behaget at udnævne Hr. Kjøbmand H. P. Hansen heri Byen til allerhøistsammes Consul for hele Jylland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Hr. Hansen, der nylig var bleven ansat som storhertugeligmeklenborg-schwerinsk Consul og Handels-Agent for Aalborg, og Omegn, søger nu, hvad denne Egenskab angaaer, sin Afsked.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Blandede Efterretninger. Den bybttænkende frisindede Tænker v. Schmidt Phiseldeck, som Døden nylig bortrev pludselig, var født den 3die Juli 1770, i Brunsvig, hvor hans Fader (Dr. juris) da var Professor. Sønnen, den nylig afdøde, studerede i Helm stadt og blev der Dr. i Filosofien. Til Kbhvn, kom han som Lærer i Conferentsraad (nu Geheimeraad) Bruns Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Ved Hovedstadens Universitet tog han 1792 Magistergraden. 1797 blev han Assessor, 1801 Committeret og 1812 surnumerair Deputeret i Oconomie= og Commerce=Collegiet, samme Aar Statsraad og Ridder af Dannebr., 1815 Directeur ved Rigsbanken, og samme Aar Medlem af den Kongelige Enkekasse, senere Dannebrogsmand, Conferentsraad og Deputeret i det Kongelige Generaltoldkammer og Commerce=Collegium. Hamborger Correspondent siger, at dette Dødsfald ogsaa i en videre Kreds vil blive smetteligen følt, da den Afdøde just skal have staaet i Begreb med at træde ind i det udenl. Departement, for der at overtage ForbundsAnliggendernes Bestyrelse, paa hvilke vistnok en saa høibegavet Mands Virken vilde have havt den gunstigste Jndflydelse. Altonaer Mercur beretter, at den Hensovede har været til Gjæstebud hos Hs. Exellence Minister v. Sehested, om Torsdag Aften og forladt Selskabet uden ringeste Tegn til Upasselighed. Men samme Nat vaagnede han, klagede over Mavesmerter, fik strax efter Krampetilfælde, og døde endnu førend den skyndsomst tilkaldte Læge kunde naae hans Bopæl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
J Aarets Løb 1831 er i det egentlige Danmark, saavelsom Vestindien, Jsland og Færøerne af Sager, henhørende til det almindelige Forligelsesvæsen, hvorunder ogsaa henregnes de ved Søretten, og Gjeldskommissionen i Kjøbenhavn samt ved Gjæsteretterne behandlede Sager, foretagne ialt 28786, hvoraf 19944 ere forligte eller hævede, 362 ere udsatte, 8480 henviste til Retten og 2538 virkelig dertil indstævnte. - Af Politiesager, der kunne forliges, ere 7449 foretagne, hvoraf 5435 ere forligte, 340 udsatte og 1674. paadømte. Desuden er af Kjøbenhavns Magistrat prøvet Forlig i 220 Sager, hvoraf 144 Skilsmissesager og 76 andre; af de første ere 70 og af de sidste 72, ialt 142, forligte. Antallet af de summarisk behandlede Sager angaaende Fornærmelser i Ord og Gierning har ialt været 1708, af hvilke 1329 ere forligte eller hævede, 41 udsatte og 338 paadømte. Antallet af de ved det almindelige Forligelsesvæsen behandlede Sager var 2264 flere end i 1830, af de ved Politieretterne behandlede Sager, der kunde forliges, har Antallet i 1831 været 502 større, og af de summarisk behandlede Sager 119 mindre end i 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Om Væddeløb. (Af en holsteensk Landmand.) Den Afhandling af Hr. Major Jnqversen til Wiuffgaard, der fra Aarhuus Avis blev optaget i Altonaer Mercur, er med særdeles megen Fornøielse bleven læst af mange slesvig holstenske Landmænd, og har i en vis Henseende foranlediget nærværende Linier, skjøndt dertil allerede var gjort Udkast iforveien. Da Landmændene af Middellassen aldeles ikke fæste nogen Liid til, at Hesteavlen hertillands staaer til at forbedres ved Væddeløb, men at de meget meere ere overbeviiste om, at dette Experiment kun er skadeligt, at det forleder mangen en Landmand til Daarskaber, forstyrrer ham i hans Drift, volder stor Bekostning, og kun byder en meget usikker og ubetydelig Erstatning: saa kunne de ligesaalidt glæde sig til Væddeløbenes Forøgelse, som være tilbøielige til, at tage virksom Deel i samme. Det sidste kan aldeles ikke være tilraadeligt; thi med deres stive Arbeidsheste kunne de ikke indlade sig paa Vædderidt, der kun vil føre til Ulykkestilfælde, som sørgelig Erfaring allerede har viist, og at holde færegne, til Væddeløb allene bestemte og til dette Brug, allene exercerede Heste, er for Landmanden et slet beregnet Foretagende, saadanne Heste kunne i al Fald passere som Luxus=Gienstande for store, rige Herrer, men kun lidet passende for en forstandig indrettet Oeconomie. Noget andet er det, som Hr. Major Jnqv. siger, i England, hvor de rige Lord have flere Pund Sterling at forøde, end som vore Landmænd - Skillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Væddeløbet kan derfor kun ansees som en Forlystelse for rige Folk, hvori Landmændene, saavel Bønderne som de allerfleste Forpagtere og Godseiere, ikkun kunne deeltage til deres Skade, fordi de ikke besidde Midlerne dertil og altsaa forsømme vigtigere Forretninger hjemme, ja forledes endogsaa til at ville spille Stormænd, hæve sig over deres Stand, og gjøre sig latterlig. Naar disse Herrer nyde og foranstalte en saa bekostelig Forlystelse, saa kunne Landmændene allenfals være Tilskuere; men videre burde de ikke gaae, og mindre indlade sig paa høie Væddemaal. Vel lade unge Landmænd forlede sig dertil af vrang Ærgjærrighed eller af Letsindighed; men de gjorde, sikkert bedre i at passe deres Dont og føre et huusligt Liv, end sætte Summer paa Spil, som de, i Tilfælde af Tab (og saadant maa jo nødvendigviis indtræde for de fleste, - ikke have tilovers, og i Tilfælde af Gevinst - dog neppe ere skadesholdte for Om Foruden den Fornøielse Væddeløbene yde, kunne de vel ogsaa bidrage til at forskaffe de rige og store Herrer gode Kareth og Rideheste, hvortil de meget anpriiste FuldblodsHalvblods- og Kvartblods=Heste sig monne qvalificere, især for let Kjøretøi. Men neppe ville de nogensinde vorde til gode Arbeidsheste, som, ved sædvanlig Foder og Pleie, ligesaa godt som vore egne Heste ville kunne trække Ploven og en læsset Vogn i en tung Jordbund. Men vilde man forbedre vore egne Heste, hvilket tilvisse var et roesværdigt Foretagende, hvis formuende Folk, til Landets Bedste, vilde gjøre noget herfor, saa gjorde man ustridig bedst i ifald man, efter Exemplet af Hr. Jacob Olde til Nienbrock paa flere Steder lod underholde smukke og stærke Hingste for et billigt Beskælergebyhr. Dette vilde snart gjøre heldig Virkning, men hidtil har der, undtagen i Egnen af Itzehoe, været aldeles Mangel paa gode Hingste. Fuldblods hingste behøves ikke. Det sidste Kieler Mikkelsmarked har godtgjort, hvor stærk den hidtilværende indenlandske Hesterachar været søgt og hvor høit den er bleven betalt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Bekjendtgjørelser. Handelsleilighederne i Gaarden Frisenborg her i Byen, bestaaende af Tømmerpladse, Salterier, Kornlofter og Pakhuse, saa og anstændig Bopæl for en ugift Handelsmand, ere til 1ste Marts 1833 at erholde til Leie. Endvidere det Locale, hvori det, for nogle Aar siden nedlagte, Brænderie, og Bryggerie var anlagt. Alt dette har saavel for Land som Søhandel den fordeelagtigste Beliggenhed, og er, med Hensyn til alle Varers Transport, tillige meget besvarende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
For et gjenoprettet Ølbryggeri frembyder Situationen Udsigt til rask Afsætning især af Skibsøl. Disse Pladse og øvrige Locale kunne erholdes enten samlet eller særskildt efter Omstændighederne, naar man derom ville behage at handle med Eieren sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Fredagen den 7de December, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskabs Locale. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
At Stervboet efter Kjøbmand Peder Borreschmidt. i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 1ste Decbr. 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
En aldrende Jomfrue ønsker sig i Kost og Logis i et borgerligt Huus til Paaskeflyttetid. Den Søgende anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Paa Kys kan erholdes Kartofler i større og mindre Partier, og til meget billige Priser, naar man derom henvender sig til undertegnede Forpagter. Kyø, den 20de Novbr. 1832. S. T. Foss.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
Fra Mandagen den 3die December nedsætte Byens Bryggerier Priserne paa Øl med 2 Mk. pr. Tønde, saa at hvert Anker kommer til at koste 8 Skilling mindre end idtil. Aalborg, den 1ste Decbr. 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
En velopdragen Dreng, af gode Forældre, kan blive antagen paa et af Jyllands Provindsial=Apotheker. Det nær Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-03
ogtrykkeriet.