JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1827-12-15
Zante. 26de Nov. Hertil ere ankomne adskillige Engelske Krigskibe fra Navarino, for at reparreres. Paa Morea skal Jbrahim, efter nogle Beretninger, endnu fremfare med Grumhed mod Grækerne; efter andre er han i en stor Forlegenhed for Proviant og er ved i Tripoza men da Grækerne have belat Passet Leondari og Vinteren nærmer sig, kan han ikke vente andet end Hunger og Mangel. J Patras bleve, da Ægypterne droge derud fra, kun nogle faa Tyrker tilbage, der vel af Mangel paa Proviant maae give sig.
Viborger Samler, 1827-12-15
Wien. 30te Novbr. Hs. Maj. Keiseren har i Betragtning af den Omhu, hvormed Gesandten Hr. Baron Ottensels=Geschmind i Constantinopel, her sogt at bevirke Fred mellem Porten og de Allierede Magter, med Eftergivelsen af Gebyderne, ud navnt Ham til virkelig Geheimeraad og benaadet hans Tolk Statscancellieraad Valentin Hushær med Lopold-Ordenen.
Viborger Samler, 1827-12-15
5te Decbr. De i Dag paa Børsen gjorte Jndkiøb af et Bankerhuus, hvorved Bamactier atter hævede sig til 45, lader formod at der ventes fredelige Underhandlinger med Tortiet. Landse.
Viborger Samler, 1827-12-15
27de og 30te Novbr. Da En for de af: døde Minister Canning mede: at Mange ungtede sig over den Langsomhed hvormed man i Magier, gen gil til Værts, sagde han: Aun faa Mennesker vide, hvad Følger det første Kanonskud vi have, der affyrrs i denne Sag." Og, Manden vil have sagt Sandhed.
Viborger Samler, 1827-12-15
J lang Tid har Jntet i saa høi Grad vakt Londons Opmærksomhed, som Slaget ved Navarino, der kom saa hovedkuls og uventet. Tidenden om denne for de Engelske Krigskibe saa ærefulde Kamp optoges derfor heller ikie med den Glæde, som vore andre Søeleire, meest af den Grund ventede man den ikke, da den fjendtlige Flaade saa villig gik igjen ind i Navarinos Havn paa Admiral Codringtons og Rig 1 Paastand. (Man glemmer dog her at anfore Jbrahims Slagteri i Moreas Indre, som derved ilkeforebyggedes.) Man forfærdedes her over, at nogle Flinteskud (Kanonkugler omtales ikke kunde være Grund for England, der i flere Aar var Tyrkehoffets Ven, til i saa Timer at ødelægge en af Portens vigtigste Forsvarsanstalter. Man tvivlede derfor og om: at det laae i Codringtons Jnstruxer at bruge Magten, forinden fredelig Underhandling først var gientaget. (Vare de da ikke, kunde man sporge, nok gjentagne?) Pian beundrede Codringtons og Flaadens Raskhed, men roste ham ikke, selv vore Ministre, der dog ikke tie med en saa stor Seir, undvege at tale om ham. Da imidlertid Hs. Maj. Kongen (som der siges, efter en høi Persons Forslag) gav Admiralen Beviis paa sin Tilfredshed fandt man han havde gjort sin Pligt. De hyppige derefter fulgte Statsraadssamlinger og mange Courerers Afsendelse, vise imidlertid, at Ministeriet derover har forhandlet meget. - Ved imidlertid at begrunde Fremtidens Hændelser, maae man, uden dog at indestaae for Rigtigheden, forklare Tingen efter Nogles Sagn, som ville have seet i den politiske Kikkert, saaledes: Allerede i Keiser Alexanders Tid troede England i Hans Planer af opdage, at Han med Vaabenmagt ville tvinge Tyrkeloffet til at opfylde sine formeentlige Betingelser. Det lykkedes imidlertid at afholde denne fred sinde de Keiser derfra. - Da Keiser Alexander den 1ste Decbr. 1825 døde vare Anskuelserne ved Hs. Paj. Keiser Nikolaus's Thronbestigelse anderledes: Petersborghoffet gav - siges der - sine Planer tydeligen tilkiende og, det Engelske Hof troede, at burde tage Haand i, med større Kraft. Det Nordiske Kabinet erklærede, at ville have Ende paa Levantens Anliggender og ville alene paatage sig Udførelsen, naar de andre Magter ikke ville være Medhielpere. Det Brittiske Hof indsaae Nytten af at deeltage deri. Hertug Wellington var derfor i Petersborg og underskrev Forenings=Protokollen; af let forstaaelige Grunde formaaede England og Frankrig til og at tage Deel i denne Alliance. Det Senere er undbart; en uasvendelig Skjebne fremvirkede Navatindstaget. - - Resten følger.
Viborger Samler, 1827-12-15
Den Engelske Coureer meddeler nogle ældre Tidender og Meldinger fra Grækenland, hvoraf sees, at General Curch den 13de Septb. har i Nærheden, af Vostizza havt en alvorlig Træfning med Ægypterne, hvorved 700 Arabere og 16 Officerer faldt; at Admiral Cochrane ved sit forvovne Angreb paa Alexandelens Rhed opbrændte et Krigskib paa 22 Kanoner, at Cochrane, efter 45 Minutters Kamp den 27de Juli imellem Navarino og Patras, tog en Tyrkisk Fregat, hvorpaa der vare 50 Dræbte og 3 Saarede og 272 bleve fangede. Senere den 31te Juli tog han en Tyrkisk Corvet, 2 Brigger og 2 Skonnerter; han befriede og 2 græske Koner med deres Børn, der kort for vare fangne af Tyrkerne. I en senere Fægtning 10de August som Nilitas havde med Araberne, tilsatte de Sidste 400 Md.
Viborger Samler, 1827-12-15
Lady Cochrane har i Londons Aviser modsagt den nen Londons Morgenpost læste Anførsel: at hendes Gemal havde egenhændig underskrevet de græske Kaperbreve.
Viborger Samler, 1827-12-15
Blandede Efterretninger. Efter en Alt, udstædt af det græske Senat, er Morcas og Øernes aarlige Stat indtægt 2, 236,750. Tyrkiske Piastre der, da 70 Piastre gaaer paa 1 Pd. Sterl., udgjøre 319,535 Lstl.
Viborger Samler, 1827-12-15
Madrid. Alle Catalonier blive nu afvæbnede og fratagne deres skjulte Vaaben; de som ikke aflevere dem, saavelsom og de, der ere vidende derom og ikke aabenbare det, dømmes 5 Aar paa Gaa leierne. - Der arresteres endnu mange; man har i Sinde, at føre mange, især 119 Officerer, ud at Landet, formodentlig til Ceuta. Man vil af Rygtet vide fra Valencia, at Rebelchefen Lansagaretta og hans fangne Medskyldige ere bestemte til at henrettes. Cataloniernes ny Utilfredshed skal komme af, at de Rebellere der frivillig overgave sig, ikke erholde den lovede Tilgivelse. Der skal fra Portugals Grændse være beordrede 2 Spanske Regimenter til denne Provinds, for at dæmpe den ny Opstand.
Viborger Samler, 1827-12-15
England. Regjeringen vil nu opgive sine for 200 Aar siden anlagte Colonier og Forter paa Guldkysten og Cap Coast og dens Omegn. Derimod har den, siden Seiren over Birmannerne, oprettet et fjerde Præsidentskab i Ostindien, der fører Navnet "Eentral-Jndien."
Viborger Samler, 1827-12-15
Norge og Sverrig. Efter de i Christiania stedfundne Uordener i Skuespilhuset, afgik fra Stockholm en Coureer daglig i fire paa hinanden følgende Dage. Den Norske Armees tienstgjørende Generaladjutant Generallieutenant Stabell blev kaldet til Stockholm. Statsraad Krogh varetager imidlertid hans Embede. - Som man veed have Drammen Moss og flere Norske Kjøbstæder, feiret Foreningsfesten med Glæde og Rolighed. Pibningen mod Prologen der skal have været slet skreven, kom som der siges - fra nogle unge Mennesker, der vare blevne for ophidsede ved det festlige Maaltid. Statholderen Grev Sandels indtraf til Stockholm den 22de Novbr. Grev Platen, der var tilbuden den Norske Statholderpost, skal have frabedet sig den, for at fuldføre Gotha=Kanalen hvis Anlæg har har bestyret. - Den 8de Novbr. var Christiania illumineret i Anledning af Hs. Maj. Dronningens Fodselsdag. Der oprettedes og der en Eugenia Stiftelse, hvori optages fattige Børn. - En Bonde i Vestgothland har nylig været saa heldig at finde i Jorden et Smykke af Guld, der veier betydeligt, og ligner en Krone, prydet med mange Figurer.
Viborger Samler, 1827-12-15
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 11te Decbr. Hamborg 2 M. , a vista 217. Species 219. - Specier solgtes til 13 Mk. 2 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 80 ½ a 81 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 102 Rbdlr. rede Sølv eller 111 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1827-12-15
Kjøbenhavn den 11te Decbr. Hele Opmærksomheden er i denne Tid henvendte paa Mad. Catalani, som man med Begjærlighed længes efter at høre; hvilket dog neppe vil skee i lang Tid; thi Sangerinden skal have faaet Efterretning fra Hjemmet om et elsket Barns farlige Sygdom, der har forvoldt hendes Mands pludselige Afreise herfra i Søndags Aftes. Moderen skal være meget bekymret og være bestemt paa ikke at lade sig høre forinden beroligende Efterretning indløber. Man har forgiæves ventet at see hende i Skuespilhuset, især da nogle af vore bedste Syngestykker i den seenere Tid har været opførte.
Viborger Samler, 1827-12-15
I Kjøbenhavnsposten er en lang Beskrivelse tildeels af andre Blade forhen bekjendt - over Sangerinden Madame Catalanis Reiser og Talenter. Hos Hr. Lose er og tilfald hendes Portræt i Steentryk, udarbeidet i Stockholm, for 3 Mk. 8 s. I Kjøbenhavn bortsælges ved Auction den 21de Januar 1828, Anden Afdeling af afgl. Justitsraad H. H. Frosts Myndt- og Medallie=Samling, bestaaende baade af ældre og nyere Myndter. Cataloget koster 32 s.
Viborger Samler, 1827-12-15
J Aalborg sælger Hr. Philipson bedste Sort Bomuld for 2 Mk. 14 s. Pdt.
Viborger Samler, 1827-12-15
Bygprisen er i Jylland almindelig 14 a 15 Mk. pr. Tønde; derimod i Kjøbenhavn ikkun 12 a 13 Mk.
Viborger Samler, 1827-12-15
(Af Kjøbenhavnsposten den 7de Decbr.
Viborger Samler, 1827-12-15
Det heri Hovedstaden til sin Tid anseeligste og betydeligste Banquierhuus, Meyer & Trier, der som bekjendt ved Pengevæsenets store Omvæltninger og andre i Handelen tilstødte Uheld tabte overordentlige Summer og derfor maatte standse med Betalingen, har i disse Dage, efter Overeenskomst med line mange Creditorer, faaet sit Boe extraderet. Den fra sine her i Staden givne Forestilling, af Jonaleurkunster bekjendte Jndianer Mooty Modua Samme er i forrige Maaned i Stockholm, ved en høitidelig Daabsalt, bleven indlemmet i den christne Kirkes Samfund og agtede faa Uger efter at indlade sig i Ægteskab med en svensk Pige og siden at nedsætte sig deri Landet. Hans Kongelige Høihed Kronprinds Oscar stod Fadder til Jndianeren, og lod sig ved denne Leilighed representere af Chefen for Høisammes Hofstat, Præsident Grev Adlersvard.
Viborger Samler, 1827-12-15
Man har Efterretning fra Hamborg om et Vanheld der for ikke længe siden er indtruffet ved Gasbelysninger i Gjestgivergaarden Belvedere. Det fortælles i et hertil indløbet Brev paa følgende Maade: Under Reengjørelsen af Gasometret i benævnte Auberge kom der pludselig Jld i Rummet, og det stod i lys Lue. Den Ulykkelige til hvem Arbeidet var overdraget stod i den yderste Fare for at blive levende brændt; den i Nærheden værende Mekanikus, som skulde have Tilsyn med Indretningen, ilede til, og fik ham ud af Luerne; men denne forbrændte derved sin Arm, og begge styrtede ved Uforsigtighed i en Aabning af 9 til 10 Fods Dybde, som brugtes til Olies Opbevaring. Olien antændtes, og begges Klæder kom i Brand. Med megen Aandsnærværelse kastede den nævnte Mekanikus Vand paa Karlen, og søgte selv hen til Alsteren for at slukke Jlden i sine Klæder. Begge ere imidlertid blevne stærkt forbrændte, især Karlen, der sikkert vilde have tilsat Livet, hvis han ei saa hurtigt havde faaet Hjelp.
Viborger Samler, 1827-12-15
Nyborg den 2den Decbr. Med den sydostlige Storm i Gaar kom Sluppen Enigheden for begge sine Ankere i Slipshavn ind paa Lindholmsgrunden, og forliste. Sluppen hørte hjemme i Lysetil ved Ude valle, førtes af Skipperen Hans Andersen, var bestemt fra Stige til Christiania med 830 Tdr. Rug, Byg og Hvede. Naar Stormen lægger sig, vil det vise sig, om Skibet staaer til Redning; noget havareret Korn er allerede bragt i Land.
Viborger Samler, 1827-12-15
Viborg. At man her i Byen, hvor ingen Amts sygehuus er, har faaet en lignende Indretning i det mindre, troer Anmelderen heraf, ikke vil være untereslant for Byen og dens Omegn at erfare: Districtslægen Hr. Krigsraad Weide har nemlig truffet den Foranstaltning, at der hos Kjøbmand Drag heim indlægges og forpleies alle Slags Syge og der behandles af Hr. Krigsraaden saavel for offentlig som privat Regning. For Kost, Logie og Opvartning betales den yderst moderate Priis 24 s. Tegn. daglig. Forpleiningen er særdeles hensigtsmæssig og ganske efter Lægens Forskrift; der hersker megen Reenlighed og Orden; Senge og Sengeklæder ere ved det høie Stiftamts Understøttelse, der indseer Jndretningens Gavnlighed, af nye anskaffede. Hidtil har kuns været indlagt saadanne Syge, for hvilke Betalingen skeer af Amtets og de forskjellige inden- og udenbyes Districts Fattigkasser; men, som man formener, vil ogsaa private Folk som f. Ex. Tjenestethender og Andre blive modtagne der. Denne Indretning, hvor der for Tiden behandles 12 Syge, har nu bestaaet, siden Mai 1826.
Viborger Samler, 1827-12-15
Ved Tallotteriets 1154de Trækning i Altona den 11te Decbr. udkom følgende Nummere: Døde. Kjøbenhavn, Frue Elisa Müller f. Æreboe; Kammerraadinde Anna Dorthea Gottlieb, f. Schrøder; Mad. Kirst. Mar. Seierøe, f. Knudsen, 45 Aar. Mad. Helene Marie Petersen f. Lysen, 32 Aar, Mad. Ellen Sprung, f. Hansen, 5ti Aar; Agent og Brygger P. C. Hjarup, 41 Aar. Hoflandestøber Eftaim Benjamin Reiss 81 Aar; Johannes Bosholt Mestersvend ved Holmen, 67 Aar; Enkemad. C. M. Brandorph, 5. Joncourt, 76 Aar; Tobaksfabriker Jac. Ferdinand Tvermoes 3 Aar; Enkemad. Sept. Ens. Praute f. Palschou, 84 Aar, forhen. Urtekræmmer H. C. Bræk mann til Aar, forhenv. Kongl. Mundtol Michael Norregaard, 81 Aar: Skrædermester Andr. Lund og Aar. Kleinsmedmester J. J. Lange: 52 Aar; Jfr. Else Charl. Bentzen 19 Aar; Mad. Ane Birg. Ramsbart, f. Thrane, 67 Aar. - St. Thomas i Vestindien; Christopher Gartner, 30 Aar; Styrmand Niels Math. Lange, 18 Aar. - - Major Hans Hansen (død i Hamborg) Skibskapitain Christen Kieldsen (død i Rotter dan, - Stubbekjøbing raa Falster: Frue En Kirstine Bentzer, f. Mandir, 63 Aar. - Svendborg, Tobakspinder Anders Rasmussen, 6 Aar. - Aarhuus, forhenv. Klubvært Peter Møller, 60 Aar. - Aalborg: Ane Maria Brandi, f. Møller, 60 Aar; Jens Christian Aug. Mohr, 19 Aar. - Randers, Kjøbmand Carl Gotthelst Heibroch, 52 Aar. - Hum bele; Sognedegn Friderich Lessøe, ch Aar. - Strandgaard: Birkedommer og Skriver i Hesselager Birk Lauriz Offer Hansen, 64 Aar. - Viborg, Fattiglem Niets Andersen, Høyslets Kone, Maren, 72 Aar.
Viborger Samler, 1827-12-15
Paa 3die Søndag i Advent prædiker i Domkitlen Hr. Pastor Schjødte. J Søndresogn Hr. Pastor Friis.
Viborger Samler, 1827-12-15
Bekjendtgiørelser. Søndagen den 16de dennes, Aften Kl. 6, opføres af det dramatiske Selskab her i Byen. Landstedet ved Kongeveien. Aprilsnarrene. Indgangen aabnes Kl. 5. Billetter, a 2 Rbmk. Stykket, faaes hos Selskabets Kasserer Hr. Kjøbmand S. Buchvaldt, Forestillingsdagen Kl. 10 til 12 Formiddag, samt ved Indgangen.
Viborger Samler, 1827-12-15
NB. Jndtægten er bestemt for Fattige i Viborg. En Hørbryde Maskine og en Skjætter Maskine begge til at drive med Haandtraft, er forfærdiget af Møllebygger Laurs Valdsted i Hørrup Mølle og staaer til behagelig Eftersyn, for hvem som ønsker af denne Slags, paa Aunsborg pr. Viborg. Saavidt skjønnes ere begge Dele meget anbefalende og bensigte mæssige; da den almindelige Mening, at Strætte Mani ner vil foraarsage flere Blaar, ikke med denne er Tilfældet, og Prisen er tillige meget billig. L. Djørup.
Viborger Samler, 1827-12-15
Til Kiøbs. Nørre Teglgaard er underhaanden at faae til Kiøbs, og kan tiltrædes den 1ste Mai 1818. De 2/3 Deel af Kjøbesummen kan blive staaende imod første Prioritet. Man accorderer med Eieren. Viborg 14de Decbr. 1817. Simonsen.
Viborger Samler, 1827-12-15
En ugivt Karl, som forstaaer Smedeprofessionen, kan paa en Hovedgaard, hvor Eieren saa har det fornødne Smederedskab erholde Tieneste til 1ste Mai 1826. Uden gode Anbefalinger og Skudsmaal bliver det ei restecteret paa den Søgende. Hr. Dous giver nærmere Underretning.
Viborger Samler, 1827-12-15
Et ganske ny complet Smede=Redskab, er mi kjøbs hos undertegnede for billig Priis. Storsborg i Levning Sogn den 30te Novbr. 1827. Jens Pedersen Smed.
Viborger Samler, 1827-12-15
Jfølge Begjæring af Procurator Holm deri Byen som Dem, og Udlægshavere paa den almindelige Enkekasses Vegne bliver: Løverdagen den 5te Januari ) førstkommende. Onsdagen den 9de f. M. og om Formiddagen Løverdagen den 19de næstefter ) Kl. 11, afholdt offentlig Auction over Kirke- og Konge-Korntienden af forrige Niels Jensens i Grunnerup Bye og Sogn beliggende Gaards Hartkorn: 3 Tdr. 5 Skpr. som nu eies af Peder Christensen Vestbye i Kjemtrup. De tvende første Auctioner afholdes paa Rinds : Gislum Herreders Tingsted heri Byen og den sidste i Gaarden selv. Conditionerne, der ved Auctionerne vil blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Hvilket herved til Lysthavendes og øvrige Vedkommen. des Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 6te Decbr. 1827. Jansen.
Viborger Samler, 1827-12-15
Jfølge Begjæring af Procurator Holm heri Byen, bliver paa Rinds: Gislum Herreders Tingsted samme steds Løverdagen den 5te Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdt offentlig Auction ove en af Hans Christensen Baade i Thisted til Christen Nielsen Baade ib dem under 2den Februar 1811 for 700 Rbd. Sedler udstædt, den almindelige Enkekasse under 16de Februar d. A. udlagt, Panteobligation, hvorved Debitor Gaard af Hartkorn 5 Tdr. 3 Stkr. 1 Alb., der er beliggende i bemeldte Thisted, tilligemed Besætning Ind- og Udboe er pantsat paa anden Prioritet, næstefter 15 Rbd. Sølvgrag første Prioritet som nu allerede er indfriet. Hvilket herved til Liebhabernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres med den Bemærtning, at Conditionerne, der ved Auctionen vil blive bekjendtgjør te, ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Hobroe, den 5te Decbr. 1817. Jansen.
Viborger Samler, 1827-12-15
Da det Spørgsmaal meget ofte gjøres mig, hvorledes Strubehoste hos Born eller den saakaldte croup først yttrer sig og kjendes, saa anseer jeg det ikke upas seende her at besvare det offentligen og saa tydeligen, som Tingens Natur tillader. I Almindelighed begynder denne Sygdom som en Forkjølelse med Hoste, hvortil efter een eller flere Dage slaaer sig Hæshed, og især om Aftenen og Natten nogen Feber med Vrantenhed, Hede og Tørst. Endnu adskiller Sygdommen sig ej fra en sædvanlig stærk Catarth, men bør dog vække Opmærksomheden hos de Omgivende. Thi kommer hertil - sædvanlig ved Natte= eller Aftens-Tid - Besværlighed i Aandedrættet (der vel maa skilles fra et hurtigt Aandedrag, som altid følger med Febertilfælde og ei har noget Ondt at betyde, naar det kun er frit, med en vis Hiven i Halsen og heel forandret besværlig og særdeles hæs Stemme, som især bemærkes naar Barnet taler eller græder; da maa Sygdommen ansees for Strubehoste og hurtig Hielp søges. Hosten selv kan gjøre Pauser halve ja hele Timer og er saaledes ei noget bestandigt Tilfælde, men naar den indfinder sig, er den ofte meget hæftig og længe vedholdende og har en sær Lyd, der hos Nogle er hæs som en hæs Hunds Gjøen, hos Andre pibende (fistuløs) som en Hanekyllings Galen. At et Barn hoster har følgeligen ikke meget at betyde, bliver det ogsaa hæst har det mere at sige, vorder Aandedrættet tillige besværligt med Hiven eller Piben, da er Fare paafærde. Hurtig Hielp udfordres da, om der skal være Haab. Kun i Mangel heraf, og indtil Læge kan raadføres, vover jeg at anraade som passende i de fleste Tilfælde følgende trende Midler: 1) Igler satte foran paa Halsen paa begge Sider af Struben eller Luftroret. Man maa lade dem vel udblode, om end Barnet skulde blive noget svagt og mat derved. J Tilfælde at Barnet angiver Smerte paa noget Sted af Luft røret ved Berørelse, saa sættes Jglerne især paa det Sted. Jglernes Antal kan omtrentlig bestemmes efter Barnets Alder, fra een til to Igler for et eet Aars Barn til 4 Igler for et fireaarigt. Om Barnet end er ældre, sættes dog ei flere end høist 6 Igler paa eengang. a) Trækmidler paa Benene. Man benytte hertil enten varme Fodbade, som tillaves med god Aske, Salt, Sennop o. del. og igjentages hver 2den Time, eller ogsaa lægge man reven Peberrod blandet med stærk Eddike og lidt Suurdeig under Fodbladene og paa Læggene; men dette Omslag maa være af en Haands Størrelse og hver halve Time flyttes fra et Sted af Benet til et andet, saa at Huden alene bliver rød deraf. a) Clysterer hver 2den Time, hvad enten Barnet har Aabning eller ikke. Et Clysteer til dette Brug tillaves bedst af afsiet Byg, eller Havresuppe, hvori til smaa Børn under 3 Aar kommes lidt Puddersukker eller Honning og een Spiseskeefuld Viineddike, men til større Børn Salt og 2 a 3 Skeefulde Eddike. Diæten bør være som i andre hidsige Sygdomme. Jøvrigt lade man sig ved disse anførte Nød=Midler ikke afholde fra at raadspørge Lægen snarest muligt, thi denne Sygdom er desværre saa ondartet, at Konstens hele Bistand høiligen udfordres. Viborg den 12te Decbr. 1827. Lind, A. H. Landphysicus.
Viborger Samler, 1827-12-17
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1827-12-17
Genua. 24de Novbr. Avisen fra Malta af 7de Novbr. indeholder de 3 allierede Magters Admiralers Erklæting til den i Grætenland værende Lovkommission. - Navarino 24de Octbr. 1827. MineHerrer, Med sand Misfornøielse have vi erfaret, at imedens vi ved Navarino tilintetgjorde Tyrkeflaaden. der ikke ville underkaste sig en faktisk Vaabenstilstand, de græske Kapere desuagtet, som før, opfyldte Ha ret og at Priseretten, der er den eneste anerkjendte græske Domstoel, søgte under adskillige Forevendinger, at retfærdiggjøre Kaperiet under lovlige Former - Deres provisoriske Regjering synes at troe: at Cheserne for de 3 allierede Estadrer ikke skulle være enige i, at sætte Grændser for dette Rovsystem - MenDe tager feil; thi vi erlære eenstemmig: At vi ikke ville taale, at De udvider Krigens Skueplads, der er, søge at udvide Sorøverier. Vi ville ikke taaleat Grækerne foretage nogen Expedition, Krydstog eller Blokade fra Lepantos Grændser af til Volo, med Jndbegreb af Ægina, Hydra og Spezzia; vi ville heller ikke taale, at Grækerne udbrede Opstanden til Scio eller Albanien og derved udsætte disse Stæders Beboere for Tyrkernes grusomme Repressalier, Vi ansee altsaa alle græske Kaperbreve hvormed Korsaterne udenfor de foran bestemte Grændser fare, for Nu og ugyldige og vore Krigskibe tilsende vi overalt Befaling om, at anholde dem. De have mtet Paaskud mere til at kapre. Fra Tyrkernes Side existerer Vaavenstilstanden fattisk, da deres Flaade er ødelagt, Hav De nu et vaaget Øie over Deres; thi vi er nødsagede til ogsaa at ødelægge den græske Soemagt for at hæmme Søerøveriet, der vil tilsidst volde, at Grækerne tabe Folkeretten - Da deres nuværende midlertidige Regjering mangler enhver Slags Magt, saa sende vi denne vor ugienkaldelige Beslutning til det lovgivende Raad - Deres oprettede Priseret erklære vi her aldeles ubeføiet til at dømme noget af vore Magters Skibe uden vor Tilladelse. Vi have den Ære &c. &c. de Rigny. C. Codrington. v. Heiden, Donau-Egnen.
Viborger Samler, 1827-12-17
27de Novbr. Et Rygte, som man dog ikke meget kan stole paa, forsikkrer, at der ved Siebenbürgens og Ungarns Grændse opstilles en betydelig Jagttagelseshær. Fire Bohmiske Kavallerieregimenter skulle nylig have faaet Marschordre derhen. Regimenterne indkalde deres Permitterede - At Kornpriserne stige, synes og at bekræfte denne Formodning. Prevesa. 5te Novbr. Den Tyrkiske Chef Veli Bey kom hertil i Gaar med Anl Md. og modtog Kastellets Commande. Han erklærede derhos de Tyrkiske Tropper, at de nu ikkuns kunde faae trediedelen af deres tilgodehavende Sold, for den anden trediedeel skalde de faae Anviisninger og trediedelen skulle de faae næste Aar. Han sagde dem og, at Reschid Paska snart ville komme der. Jassy
Viborger Samler, 1827-12-17
16de Novbr. I Gaar som til Hospodaren den Tyrkiske Forerdning om, at alle Tyrker skulle væbne sig mod de Kristne. Vore Arvefiender Russerne - hedder det i Mandatet - skulle ikke undgaa den retfærdige Straf og, det er enhver retskaffen Musselmands Pligt at udføre denne Hevn." Endnu har Hospodaren ikke kundgjort denne Anordning; den os saa nær staaende Russiske Armee, raader Hospodaren at bruge den største Forsigtighed i saa Fald. Den Russiske Hær har trukket sig sammen i Brigader og synes kun at vente den sidste Ordre for at lætte sig i Marsch. Man siger General Woronzow skal anføre Hæren. Han ventes fra Petersborg.
Viborger Samler, 1827-12-17
Bucharest. 20de Novbr. Vor Hospodar har i Dag erholdet den Efterretning fra Constantinopel, at de J allierede Magters Gesandtere den 15de Novbr. havde forladt Staden. (De Engelske Tidender bære Tvivl derom.)