JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Krigskuepladsen, udvikler en bestandig stigende Jnteresse. Omendskiønt de nye Official=Beretninger (som fra fransk Side ei gaae længer end til den 20 Mart., og fra den skeiserlige ere ganske stumme) ikke give uden berigtigende Tillæg til de forhen meldte Begivenheder; saa vise dog de talrige Privat=Breve - for denne Gang de eneste Veivisere i de stedse meere sammenhobede Tildragelsers Labyrinth - kuns alt for tydeligt, at Buonaparte med al muelig Anstrængelse drager sig Øieblikkets Fordeel og sin overveiende Magt til Nytte, at Franzoserne vedblive at storme fremad med deres hele Troppeklæde, at de ere i Besiddelse af den største Deel af Tyrol, Krain og Kærnthen og at følgelig den seterrige refarvede Fane stedse vaier dybere. J den Østerrigske Kreds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Kuffstein (ved den bapriske Grændse, 10 Mile nordostlig bag Jnspruck) - Bestemtere og tilforladeligere Efterretninger ventes med næste Post. Littorale, Krain, Rærnthen: At Franzoserne virkelig have besat Triest, er efter alle Efterretninger udenfor al Tvivl. Kuns er Dagen, hvorpaa den er tagen i Besiddelse ikke egentligt bekiendt, fordi Postfarten er hemme formedelst Armeerne, som staae i disse Egne. Dog torde der formodentlig være skeet den 22de Martii, da en Skrivelse fra Triest selv, fra den 21de melder, at denne Stad alt Dagen tilforn har været blottet for alle Keiserlige Tropper, at Franzoserne kuns have været en Poststation fra samme, at Flygtningen har været saa stærk, at man foret lille Fartøi til det blot 1 Miis bortliggende Capod Jstrie(i det venetianske) maatte betale 20 til 40 Dukater i Fragt, at Magistratspersonerne alt havde iført sig deres Søndagsklæder for at gaae Franzoserne imøde a. a. Gortz og Villach (4 Mile fra Klagenfurth) ere omtrent paa samme Tid blevne besatte af Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
J øvrigt kan man ei heller her angive noget videre bestemt, end at C. H. Karl vedbliver at retirere, Buonaparte derimod trænger i 3 Kolonner stedse raskere fremad Alt skal den sidste, efter de nyeste Beretninger, være passeret Klagenfurth forbi og C. H. Karl skal allerede have taget sit Hovedqvarteer i Bruck an der Muhr (15 Mile fra Vien), hvor han, som det hedder, vil tage en nye fast Stilling og vove et afgiørende Hovedslag. - Efter de Flygtendes Udsigende ere de 19 Batallioner, som fra Rhinarmeen skulle igjennem Kærnthen komme til de Keiserliges Forstærkning, afskaarne fra C. H. Karls Armee af Franzoserne, som vare brudte ind over PantaffelDen skrækkelige Forvirring, som hersker saavel ved de retirerende Armeer, som overh. i de af de krigende Partier oversvommede Lande og som afbryder al Kommunikation, er ustridigt Aarsagen til at man erholder saa faa tilforladelige Efterretninger. Men, være sig som det vil, saa sees dog tydeligt, at den tapre og modige C. H. er bleven overrasket af Buonaparte. Hans Armee er adspredt, førende den var samlet, er beseiret, førend den kunde begynde sine Operationer. Det eneste Haab, som endnu bliver Østerrigerne tilbage, er, at Buonaparte, efter deres Formeening, udbreder sig for vidt, men Karl derimod stedse meere koncentrerer sig og stedse vinder mere i Styrke, jo længet han trækker sig tilbage i Hiertet af de tydske Arvestater, Skulde denne Prinds, sætte de tydske Beretninger til, have den Lykke at slaae Buonaparte, saa vilde denne komme i en langt farligere Forfatning, end selv den var, hvor Jourdan befandt sig i Fjor ved sin Retfrade af Franken." Dog denne Muelighed torde nok Buonaparte lige saa got have indseet, som disse Herrer Korrespondenter og i saa Fald, ved sin bekiendte Klogskab truffen de nødvendige Forholdsregler. - - Midlertid bekommer det ganske uventet Anseende af, som ogsaa Krigskuepladsen, Ved Overhinen torde igien blive aabnet. Alt hedder det, at Moreau vil i Elsas forsøge en Overgang over Rhinen, for fra denne Side at understøtte Buonaparte i sine Foretagender. Saa meget er vist, at Franzoserne i disse Egne have forladt deres Vinterqvarteer og af alle Kræfter arbeide paa deres Skandser og Batterier ved Rhinen. Ved Nederrhinen formere de sig ligeledes meere og meere og deres Bevægelser bliver stedse betænkeligere, jo svagere den lige over for dem staaende Keiserlige Armee er. Paa Søen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Den her udrustede Flotille paa 6 Kanoneerskalupper og 20 flade Fartøier (melder en Skrivelse fra Dunkirchen den 23de Martii) gik i Forgaars i Soen. J Morges tid lig saae man den i Fægtning med nogle engelske Skibe, som syntes at trække sig tilbage. I dette Øieblik synes Flotillen at ville komme tilbage til vores Rhede." - J Calais ere de paa Rheden liggende flade Fartøier blevne angrebne af Engellænderne; medens Jlden varede, ræde dede en til Dunkirchen bestemt Transportflaade sig lykkelige - Mellem de franske officielt bekiendtgjorte Priser befinde sig et dansk Skib ladet med Sukker og Tobak og et svenske med Fiske, begge hedde Union. Det sidstes Ladning er solgt for 65,700 Livres og Skibet frigivet. De franske Kapere have blant andet ogsaa taget 2 engelske Jamaica Skibe paa 2 og 4,00 Tønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Tydskland. Saa meget Alt smægter efter Freden og saa meget mere man haaber den af de bydende Omstændigheder, saa fortsættes dog Krigsrustningerne besynderlig i det Østerrigske med den yderste - sidste Anstrængelse. I Ungern skal Adelen have budet sig til at staae op i Masse og Keiseren skal have antaget Jnsurrektionen. Den vil kunne levere henimod 40,000 M. Kavallerie, men som først og 2 til 3 Maane, der (1) vil kunne rykke i Feldten. Ogsaa Arbeiderne af Bieraværkerne i Krain, Kærnthen a., som nu tilhobe ere brødløse og efter nogle beregnes til 50,000 ja efter andre endog til 150000 Md., skulle ligeledes støde til Armeen. Det største Haab er endnu til E. H. Karl; men man dølge, ikke, at han ei paa dette Krigatheater har forefundet saadanne udsøgte og i Krigen hærdede Soldater som ved Rhinen, men en ved Uheld svækket Armee, som bliver gjort fuldstændig ved nyehvervet, nøvet Mandskab. J af Fald skal denne Prinds have Fuldmagt, at skaffe det ængstede Syd Tydskland Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Blandede Efterretninger. Frederygterne blive stedse høiere. Mange ville end- og paa et Haar bestemme Præliminair=Artiklerne, men kunde tage storlig Feil. Preussen skal paatage sig Mæglingen. Pariser=Blade af 30 Mart, indeholdt det Rygte, at Freden mellem Frankerig og Østerrig allerede den 23 virkelig blev sluttet i Turin af Marqvisen Lucchesini og General Clarke; men det var uden Grund. Jmidlertid vexles hyppigt Kourerer og nogle ere selv fra Vien afgaaede til London i denne Henseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Direktoriet tøver endnu stedse med at forelægge det lovgivende Korps den med Paven sluttede Fred til Bekræftelse. E. H. Karl skal ved sin Armee have afsat over 100 Stabs og Over=Officerer, som ikke havde opfyldt deres Pligt. J Basel vil man have den Efterretning, at Kongen af Sardinien har virkelig givet Franzoserne 25,000 Md. af sine Tropper i Sold imod Østerrigerne. Det hedder, at den hellige Fader vil give en af sine 3. dobbelte Kroner til Afdrag paa Kontributionen, som man (dog meget for høit, vil taxere for 5 Millioner. Et Pariser=Blad giør den bemærkning, at E. H. Kart og Buonaparte begge ere paa samme Alder, samme Størrelse, ogsaa ligne hinanden i Ansigt og Manerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
J Nogle Egne af det sydlige Frankerig have Jakobinerne givet deres Had imod de nærværende Regierings lemmer derved tilkiende, at de have paaklædt et Sviin(Cochon, Politieministerens Navn) som en Minister, ført det omkring i Procession, behandlet det ilde, og derpaa Slagtet og fortæret det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
I det Pavelige er Roligheden igien tilveiebragt. Tætved Pesato vare 200 Bønder blevne i en Fægtning paa Pladsen. I Triest skulle Franzoserne have fordret 10 Millioner Brandskat og lagt Beslag paa alle sig endnu i denne Havn, befindende Skibe. J Jdria have de gjort Beslag paa alt Qvægsølv, endogsaa det der var bestemt til Spanien, og rumeret Biergværkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Den 21de Mart. har Keiseren af Rusland med sin Gemalinde tiltraadt Reisen til Moscau, hvor hans Kroning skal fuldbyrdes med overordentlig Pragt. Kongen. fra Polen, som følger ham paa sin Reise, skal, som der siges, have bekommet en Plads i Keiserens Kareth. - Hvilken Erstatning for en mistet Trone,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Jndenlandske Efterretninger. Den ved Danzig (see No. 28) strandede Skipper fra Kbh., Hans Nielsen Brandts Skib er dog virkelig ræddet og skal nu komme til Danzig for at eftersees og repareres. Af Ladningen skal noget være hist og her beskadiget af Søevand, men intet deraf være bleven et Rov for Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
To Huusmænd af Hummel Bye i Aarhuus Stift ere arretterede for at have udgivet falske Bankosedler. Sedlerne vare af de nye blaae og fra een Rigsdalers forandrede til fem Rigsdalerssedler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Ved Tal=Lotteriets 573 Trækning i Wandsbeck udkom No. 80, 90, 48, 78, 30,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Avertissements. N. Følge den Odense Byes Magistrat allernaadigst tilstaaede, J Justerings Ret for Fyens Stift, efter Hans Majestæts allernaadigste Reskript, saaledes lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Olbedenborg; Vor synderlige Bevaagenhed tilform, Af Din til Vores danske Cancellie indkomne Forestilling med derhos fulg, te Beretning fra Byefogden i Vor Kiøbstad Odense, Os elskelige Landsdommer Lauriz Martin Bendz, som begge ere blevne Os allerunderdanigst foredragne, have Vi allernaadigste erfaret den Forlægenhed, hvorudi Fyens Land skal befinde sig. ved den der værende Mangel paa justeret Vægt og Maal. Da nu denne Mangel vanskelig kunde afhielpes, uden derved at Magistraten i bemeldte Odense erholder den samme Justerings Ret, som Magistraterne i Vore Kiøbstæder Aarhuus. og Aalborg ere tilstaaede i Forordningen af 20de Januarii 1698; Saa give Vi Dig hermed tilkiende: at Vi, i Betragtning heraf, og da Odense er en af Danmarks betydelige Kiøbstæder, Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, som ved berørte Forordning af 1698 er tillagt Udsalget af justeret Vægt og Maal til Fyens Stift, derved desuden ikke ville tabe noget betydeligt, allernaadigst have bevilget, at meerbemeldte Odense maae for Fyens Stift have samme Justerings Ret, som forhen er tillagt Magistraterne i Aarhuus og Aalborg; Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive, Be"falende Dig Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26 April 1790. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R.,J. L. S. T.C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Til Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Frederich Buchwald." bekiendtgiøres herved til alle og enhvers Efterretning, at alle Slags justeret Vægt og Maal kan paa Justerekammeret hos mig bekommes. Odense Raadstue den 5te April 1797. Promemorian. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
De for i Aar i Følge den Kongel. Stutterie=Anordning af 3de Mai 1795 dens 95 bestemte Dage for Stutterie=Besigtelse i Danmark, som af Hr. Hof=Staldmester Røepstorff og Med kommissair bliver foretagen, ere følgende: J Weile den 6te Junii, Skanderborg den 7de, Randers den 9de, Rold den 10de, Hiørring den 13de, Thisted den 16de, Skive den 19de, Holstebroe den 20de, Warde den 23de Odense den 26de, Svendborg den 27de, Holbeck den 30te Hillerøe den 3die Julii, Kiøge den 5te, Nestved den 6te og Nykiøbing den 8de. Hvilket vi ikke have skullet undlade til Hr. Stiftamtmandens fornødne Underretning tienstligst at meddele, paa det at saadant desto vissere maae blive Vedkommende bekiendtgjort. Kiøbenhavn, Directionen for Stutterie=Væsenet af den 25de Martii 1797. Reventlow. Hauch. Adeler, Abildgaard. Til Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
J Dag ankomme gode friske holsteenske Østers faaes hos N Odense den 13 April 1797. J. Lorenzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Paa det her værende danske National=Theater opføres Tirsdagen den 18 April Den politiske Kandestøber, Komoedie i 5 Akter af Baron Holberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Onsdagen den 19de: Armod og Høimodighed, Komoedie i 3 Acter, og Den sorte Mand, Komoedie i 2 Akter af Gotter. F. Heusser. Eet complet Jordegods med anseelige Skove og ypperlige Tiender, beliggende i Fyens meest behagelige Egn i Nærheden af Havet, er underhaanden at faae til Kiøbs og kan tiltrædes naar forlanges. Hovedgaardens Bygninger ere afde anseeligste her i Landet og særdeles beqvemme for et Herskab endog med den største Familie. Ved Gaarden ere betydelige Lyst, Frugt Kiøkken= og Humle=Hauger, foruden mange andre ualmindelige Beqvemmeligheder. Anvises af Kammerraad Hansen paa Hamborggaard pr. Odense, da 2 Trediedele af Kiøbesummen kan om forlanges blive staaende i Eiendommene. Hamborggaard den 11te April 1797. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Enhver som agter tilstundende Sommer at vil have Kreaturer E græssede ved Gaarden Store=Hesberg, ville møde med samme den 26de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved bemeldte Gaard, for at lade dem til Græsning indbrænde, da uden saadan Jndbrændning ingen Kreature maae komme paa Græs der; Græsleien bliver for tilstundende Sommer, nemlig for en Hoppe med Fol 28 Mk., et andet fuldvorent Beest 24 Mk., en tvaarings Plag 18 Mk., en Aarings dito 12 Mk., for en Koe, Stue eller Qvie 18 Mk., en Aarings Kalv 8 Mk., for et Faar med sin Grøde 5 Mk.; samt af hvert Kreatur de sædvanlige Jndbrændnings=Penge, hvilke tilligemed Græsleie=Pengene betales Hollufgaard den 3de April 1797. Clausen, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Jndbrændnings Dagen til undertegnede. Ved Døden er afgaaet Sognedegnen paa Helnæs i Baag Herred under Assens Amt Jacob Filstrup, hvis Stervboe strax er tagen under Behandling ved Registering og Forsegling; thi indkaldes i Medhold af Placaten af 26 Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel bemeldte Afdødes Creditorer til at angive og legitimere deres Fordringer paa 30te Dagen den 8de Mai i Skifteretten paa Stervboestedet eller i Mangel heraf at melde dem hos mig underskrevne. Dreslette Præstegaard ved Assens den 12te April 1797. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
af Nyborg Amts 32 Lænd Breigninge Sogn er Søe Lemmen No. 61, Christen Mortensen, fodt i Windebye, 27 Aar gammel, 64 og en Fierdedeel Tomme høi, bortgaaet uden Pas eller Tilladelse af Amtets høie Øvrighed. Fornævnte Søelimit ud vares herved, at han igien indfinder sig uden Ophold i Lægdet og ikke derfra at begive sig eller fare til Søes uden Amtspas Ligeledes ombedes alle og enhver som har Kundskab om hans nu værende Opholdsted, at de behagelig vil tilmelde saadant formig underskrevne, som skal besørge ham afhentet ; og endelig advares alle Kiøbmænd og Skippere, at de ikke tager med sig Soefarten denne Søelimit, førend han foreviser lovbefalet Amts pas. Paa største Lodseieres Vegne for bemeldte Lænd som Thorfinge Slot d. 11 Apr. 1797. Fuldmægtig E. C. Leth. os Bogtrykker Faber faaes: 1) Forordning om TolH den og Kiøbstæd=Consumtionen i Danmark og Norge 1797, heftet 5 Mk. 4 s. 2) Landvæsens Forordninger for 1796, for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, heftet 10 sk. 3) Den nye anordnede Confirmations=Bøn med hosføiet Skriftebøn, 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Krigskuepladsen. Endnu har denne Postdag (foruden officielle Tillæg - fra ketserlig Side til den 1ste April, men fraffransk kun til den 24 Mart.) ingen bestente paalidelige Efterretninger medbragt, hvoraf de nærmere Omstændigheder ved de videre Tildragelser, eller de egentlige, nyeste Stand, punkter lade sig angive. Kuns saa meget er uden Tvivl, at C. H. Karls Tilbagevigelse ligesom Buonapartes J den Østerrigske Kreds hidtil endnu vedvarer afbrudt. De officelle Depescher, i Fremtrængelse. som i Hovedsagen bekræfte det som forhen af Drivat=Berer. ninger er meldt, indeholde følg. berigtigende Tilsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Buonaparte skriver under 24 Mart. fra Görtz: "Den 21de ere vi her indrykkede. Den fiendtlige Armee trak sig i saadan Jil tilbage, at den efterlod os 4 Hospitaler med 1500 Syge og alle Proviant= og Munitions=Magaziner Bernadotte rykkede endnu samme Dag til Camiza. Hans Avantgarde stødte ved Caminia paa Fiendens Eftertrav og tog 50 Husarer til Fange. I Gortz have vi forefundet 2040 Centner og desforuden 680 Fadde Meel, 5300 Sengelagener, 1440 Madratser, 1300 Tepper, 2000 Straa sække, 200 Hatte, 108 Par Skoe m.m. Næste gang skal jeg sende en Fortegnelse paa det som i Triest er faldet: vore Hænder. Vi ere Mestere af de berømte Qvægsølv(og Zinneber) Biergværker i Jdria (6 Mile fra det adriatiske Hav, imellem Görtz og Laubach. Vi have sammesteds fundet for 2 Millioner tilberedte Mineralier. - Den 22de rykkede Gjeur fra Cividole til Caporetto. Han traf Fienden forskandset i Pusen, angreb ham, tog 2 Kanoner og 100 Fanger og forfulgte ham. Valpladsen var bedækket med dræbte og saarede Østerriger. Maassera er i Tarvis (mellem Pantaffel og Villach i Kærnthen) ; jeg har altsaa Aarsag af haabe, at de 2000 Østerriger, som Gujeur har forfulgt, skulle falde i hans Hænder. General Duquas Division er den 23de om Aftenen indrykket i Trist. Indtagelsen af Triest blev, ligesom Mantnaserobring, ved Kanonernes Torden bebudet i Parie. siddelsen af denne Havn, som hidtil var en Slupelplads for den østerrigske Handel med Italien og Levante, er ogsaa blant andet derved især vigtig for Franzoserne paa nærværende Tid, at de let kunne fra Kirkestaten a. lade sig til føre, Munition og andre Fornødenheder paa det adriatiske Hav. 2000 Md. franske Tropper skulle alt være ankomne, over Søen Ann og strax marscherede videre til Bunapartes Hovedkorps.) - E. H. Karls Krigsberetninger fra Klagensurth, St. Veit og Michelsdorf, fra den 24 Mart. til 1 April stemme - paa Tabet af Mandskab, Magazinera nær, som her ikke findes et Ord om - saa temmelig nøie overeens med ovenmeldte. Den omstændeligere Detail gaaer ud paa det, som forskjellige Generaler - især Oskan og Bajalich - have skuldet giøre og have - ikke gjort. General Gontreuil derimod har holdt sig meget brav og er, næst E. Hs. Generaladjutant, Grev Wratislav, bleven saaret. Ved Franzosernes Erobring af Passet ved Pantaffel saae C. H. sig nødt til, at forandre den forehavende Angrebsplan, til en Forsvarsplan, Han trak sig derfor tilbage til St. Veit (2 Mile bag Klagenfurt), og, da han endnu heller ikke der troede sig sikker, den 30 Mart. til Hohenfeld, hvorhan, i Forventning af videre Forstærkninger, vilde lægge Tropperne i tæt Kantonering. Arrier=Garden under General Brady stod den 30 Martii endnu i Egnen og St. Veit. - Saa vidt Official=Beretningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Tydsk Tyrol meldes der, som man seer, intet om disse. Videre Privat=Breve, saa modsigende de ogsaa ere i at angive enkelte Omstændigheder, bevise dog temmelig tydeligt, at Franzoserne ved den sidste Posts Afgang endnu ikke vare i Inspruck. Efter den Viener HofTidende holdt Kerpen sig endnu den 30 Mart, i sin Stilling. ved Sterzingen og Bønderne strømmede fra alle Sider til ham, forsynede med alle Slags Vaaben og med den beste Villie. Seenere Breve tale imidlert, høit og en overhaandtagende Uenighed imellem Bønderne og de regulaire Soldater, om Uregelmæssighed i deres Anførsel o. s. v. De gode Tyroler - som formodentlig ere vrede over, at de besoldede Soldater, ikke kraftigere have forsvaret deres Land - tage Geværerne fra de sidste, især fra de stakkels Croater, vilde ingen Indvaanere lade passere ud af Landet og begaae overhovedet saamange Udsvævelser, at man befrygter, at Tyrol vil snart blive ganske spærret. Alligevel skulde, saasnart den ganske Landstorm, som man nu vil angive til 100,000 Rd., blev samlet, giøres et almindeligt Angreb paa Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Breve fra den Tyroler=Grændse den 4de forsikre, at det virkelig er skeet den 2den d. M., men faldet meget ulykkelige ud. Med de regulaire Tropper i Sentrummet og Lands forsvarerne paa begge Fløiene gik de Keiserlige løs paa Franzoserne ved Brixen, men bleve ved en krydsviis anbragt Kartæsk Jld modtagne saa ilde, at de med Efterladelse af mange Døde og Saarede maatte gribe Flugten. - Franzofaae forskandse sig i deres Poster mellem Bogen og Sterzingen. Salde det bekræfte sig, at en Kolonne af samme trænger frem imod det Salzburgiske, saa vilde derved Ker pens Korps blive truet i Ryggen og af sig selv tvungen til at trække sig tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Man veed nu, at det fra Dunkirchen udløbne Arme ment (see sidste No.) kuns bestod af 20 flade Fartøier med 1000 Mds. Besætning. Det var bestemt til Boulogne, men er indløben i Calais, for ei at falde i Engells. Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Fra Toulon ere den 11te Martii 2 Fregatter og 2 Brigger udløbne til en ubekiendt Bestemmelse. Der ligger sammesteds en Flaade af 6 Linieskibe og 4 Fregatter, næsten seilfærdig, under Admiral Bues befaling. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-17
Blant de af franske Kapere gjorte Priser befinder sig en fra Brasilien kommende portugisisk, hvis Ladning vurderes for 1 og en halv Million Livres; ogsaa den engelske til Vestindien bestemte Paketbaad, Sandwich. Fremdeles ere 2 svenske fra Lissabon kommende Koffardie=Fregatter, anholdte og førte til Carthagena. Fredsrygter. Jo uopholdeligere Buonaparte trænger frem imod Vienbesto snarere torde en forønsket hastig Fred - ligesom for Rom - sætte hans raske Seiersløb Grændser. Alt er Vien paa officiel Viis publiceret, at Fredsunderhandlingerne allerede ere aabnede. Adskillige ei ubetydelige Grunde smigre Vienerne med det beroliggende Haab, at samme dog i det mindste denne Gang torde blive kronede med et hastigt og got Udfald. Nu nævner man ikke mere Turin, men Venedig som det vigtige Sted, hvor Fredens=Soel skal opstaae for Tydskland. Koureer vexlingen fra Venedig giennem Schweiz til Paris er overordentlig. Pichegru skal som overordentlig Ambassadeur gaae til Venedig, for der med Buonaparte, Clarke og Grev Lehrbach (der virkelig fra Tyrol er ved en Koureer bleven beordret derhen) at arbeide paa Fredsunder, handlingerne. - Mon ogsaa Buonaparte vil faae Tid at gaae til Venedig, førend han først har været i Vien -J Jtalien Paa Gravens Bredde maae den hellige Fader, som 80 aarig Olding, endnu prøve den haardeste Modgang. Neppe er det lykkedes ham at bortiede Krigens Uveir fra sig ved en meget bekostelig Fred, saa bryder en frygtelig Sammensværgels udi hans Hovedstad. J Rom er derfor alt i den største Bestyrtelse. Vatikanets (det pavelige Paladses) Porte ere spærrede og besatte med 100 Schweizere, hvoraf hver har faaet 25 skarpe Patroner Foran begge Hovedportene ere plantede 4 Kanoner. De opdagede Komplot imod Paven skal bestaae af mere end 600 Bevæbnede og alt ere mange af samme, hvoriblanGeistlige, Layer, Munke og Soldater, arretterede. J denne sørgelige Forfatning har den hellige Fader afsendt Markisen Massimi med flere Sekretairer til Buonaparte som han nu betragter som sin beste Skytsaand. - Nylig ere 460 Heste af de pavelige Stalde bortskikkede til Foligno, for at giøre Tallet fuldt paa de 800 Rideheste, hvilke Paven maae levere til den franske Republik. - Borgerne i de pavelige Stater skulle alle give deres Vaaben. fra sig. - I Hertugdommet Urbino har General Sahlguer, formedelst nye Uroligheder, sat Staden Rimin i Forsvars stand.