JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Frankrig. Fra Paris meldes, at den store diplomatiske Diner som pleier at feires der i Anledning af den russiske Keisers Navnedag, vil dennegang ikke finde Sted, men gaae gandske stille af. Den 16de Decbr. var der indtruffet en Koureer fra St. Petersborg til det udenlandske Departement, efter hvis Ankomst derhavde fundet hyppige Meddelelser Sted imellem Ministrene, og en Koureer var strax bleven afsendt efter Hr. Barante (den nylig afreiste franske Gesandt ved det russiske Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Tydskland. J Baiern er der nu fældet Dom over den bekjendte Skribent, Hofraad Behr, forhen Professor ved Universitetet i Würzburg og Deputeret. ved Baierns Stænderforsamling, &c. Han er bleven dømt til Fæstningsstraf paa Livstid. Han var anklaget for: 1) Majestætsfornærmelse i et udgivet Skrift: Erindring til det baierske Folks Deputerede;" 2) Krænkelse af den Monarken skyldige Ærefrygt, begaaet i en til Regjeringen indgivet Forestilling, og ved at have medunderskrevet en af nogle hundrede af Würzburgs Beboere til Kongen indgiven Adresse angaaende Forbundsdagens Beslutninger, o. s. v. Denne Dom har naturligviis gjort en stor Sensation over hele Baiern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Fædrelandet. Rhvn., den 25de Decbr. Hs. M. Kongen har benaadet Hoboist ved Livgaden, Fr. Buchbinder, og Møller Jaaks i det Lauenborgske, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
J Gaar Nat døde Sø=Etatens Senior, Admiral Otto Lütken, Stk. af D. og Dom. Han var fød den 1ste Decbr. 1749, og indtraadte altsaa den 1ste d. M. i sit 87de Aar. Den bekjendte Affaire, han for henved 60 Aar siden havde i Vestindien, tilveiebragte ham den, siden den Tid aldrig af nogen opnaaede Lykke, at springe en heel Klasse over, nemlig Capitainlieutenants=Klassen, da han fra Premier lieutenant udnævntes til Capitain. Efter Kapitulationen 1807, som han med Walterstorff og Kirchhofunderskrev, afskedigedes han fra Etaten, indtil han i 1812 afleste Admiral Lorenz Fisker som Chef for den norske Sødefension. Ved Reductionen 1815 ansattes han tillige som Jnspecteur over Etatens Divisioner Land, hvilken Post han forestod til sin Død. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Som en for Hovedstadens Blomsterelskere interessant Nyhed fortjener at bemærkes, at en parisisk Konstgartner, Hr. C. Ramel, er ankommen hertil Staden med en betydelig og udvalgt Samling af velconserverede Ziirplanter og fine Frugttræer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Professor Thal har frasagt sig sin Post ved det chirurgiske Akademie, hvilken Post nu er averteret vakant ved Opslag paa Akademiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Qvartals Coursen bliver for næstk. Januar Februar og Marts Maaneder 1836 den samme som nu, nemlig 100 Sp. - 200 Rbd. Sedler, eller 1 Rbd. Sølv lige med 1 Rbd. Seddel, altsaa al pari. Stænderforsamlingen i Roeskilde har endvidere forhandlet følgende Sager: a) Flere Andragender fra Bønder om Fritagelse for Hoverie. b) Forslag af Grev Revent low om en ny Lovbestemmelse hvorefter de ugifte Bønderkarle, naar de have fyldt det 25de Aar, maatte befries fra den den hidtil paaliggende Forpligtelse at søge fast Tjeneste, og at de maatte være afhængigt af dem selv at tage Arbeide hvor og saaledes som de maatte finde det fordeelagtigst." c) Forslag af Grev Holstein om, at Fors vilde ansøge Hs. M. om, ved den kgl. Bankcommissair at henlede Nationalbankens Opmærksomhed paa flere Punkter, Bankens Regnskaber og Bestyrelse betræffende." d) Forslag af Provst Birch til Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar." (Til at drøfte dette blev nedsat en Committee af: Mynster, Holstein, Bille Brahe Niels Nielsen og Neergaard.) e) Andragende fra Mekanikus Gamst om en Petition til Hs. M. om "Ophævelse eller i alt Fald Modification af Pl. om Forbud mod, at danske Haandværkssvende paa deres Vandring besøge eller opholde sig i Lande og Stæder hvor Associationer og Forsamlinge af Haandværkere taales." (Hertil blev ogsaa nedsat en Committee.) f) Viinhandler Hansen foredrog en ham fra Kjøbenhavn tilstillet, og med 1227 Underskrifter forsynet Petition om "Stænderforhandlingernes Offentlighed. Endvidere tvende lignende Petitioner fra Odense og Nyborg. Kom. Sidenius fremlagde en om samme Gjenstand fra Nakskov. (Til at behandle denne Sag blev valgt en Committee: Birch, H. P. Hansen, Haagen, Rosenørn=Lehn, og Holstein.) g) Forslagene om Realskolers Oprettelse og Realunderviisningens Fremme ere blevne drøftede og Sagen første Gang discuteret; b) Etatsraad Treschow har frabedt sig at blive valgt til Medlem af flere Committeer, da han allerede er det i 11; i) Khvns Fattigvæsens bekonomiske Forfatning, ifølge Secretair Algreen-Ussings Andragende. Af samme erfares, at bemeldte Fattigvæsen er i en "bundløs Gield; i en Gield, om hvis Størrelse Hovedstadens Jndvaanere ikke have noget Begreb, men hvorom man neppe siger formeget, naar man siger, at den udgjør over halvanden Million Rigsdaler." (Herom mere i næste No.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Den holsteenske Stænderforsamling. Forhandlingerne angaaende Petitionen om en almindelig Værnepligt endte med følgende Resultat: "at Petitionen skulde slutte med at Hs. K. M. ville allernaadigst behage, at lade Landmilitairvæsenets nuværende Jndretning underkaste en nøiagtig Drøftelse, for at, saasnart Omstændighederne tillade det, der kunde træffes saadanne lovmæssige Bestemmelser angaaende Armeens Organisation, at den holsteenske Bondestands Besværing over at Værnepligten udelukkende paalægges den allene, kunde blive afhjulpen paa en med Retfærdighedens Grundsætninger og Statens Vel overeensstemmende Maade."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Fra Fyen: Ved den den 21de Decbr. afholdte Auction over Hovedgaarden Hellerup med tilhørende Gods blev høieste Bud, 180,000 Rbd. Sølv, gjort af Hr. Kammerjunker Sehestedt-Juel, og næsthøieste, 178300 Rbd. Sølv, af Hr. Hoffægermester Wind til Sanderumgaard. – Den 14de Decbr. døde Pastor F. Boe Baggesen, Sognepræst, til Oure &c., 70 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Fra det Holsteenske skrives: "Hvad man i denne Tid atter har hørt om opdagede Kassedefecter, synes ikke at stadfæste sig, idet mindste læser man ikke et Ord derom i noget af vore offentlige Blade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Ved Udbyhøi (Jndløbet til Randers Fjord) er i Stormen den 19de ds., om Aftenen, strandet tvende Jagter, som, liggende for Udgang, om Eftermiddagen Kl. 2 begge havde lettet fra Høien og vare Kl. 5 komne til Ankers paa Rheden; men da Stormen satte paa, sprang deres Ankertouge. Den ene Jagt, ført af Skpr. Nissen fra Flensborg, og ladet med endeel Hørfrø, ligger oppe paa Lootsoldermandens Eng, og baade Skib og Ladning staae til Redning; den anden, Skpr. R. Rude af Kjerteminde, bestemt til Hjemstedet med Brænde, er sønderslaaet. Folkene maatte tilbringe en frygtelig Nat paa Vraget. (Efter Forlydende skal ogsaa en Aalborger Jagt eller Slup være strandet den 18de ved Jndseilingen i Randers Fjord.) Omtrent 3/4 Miil østen for Randers, imellem Tjærby og Uggelhusene, strandede ogsaa i hiin Storm en Veile-Skipper; O. S. Beck, fra Hjemstedet bestemt med Rug til Randers (egentlig til Bruunshaab). Han ligger nu oppe paa Engene, hvorfra Skibet, efterat være losset, igjen vil kunne udsættes. (Rd. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
J Randers havde bemeldte Storm medført saadan Høivande, at det stod en Alen høit i Husene langs med Bryggen, hvorhos man tillige gjorde den ubehagelige Opdagelse, at Grunden under den ifjor opførte smukke kgl. Toldbodbygning heller ikke er høi nok; thi ogsaa i sammes underste Etage trængte Vandet ind; ikke at tale om, at det fra alle Sider indsluttede Bygningen som en Ø. Fattige Folk ere i disse Dage beskjæftigede med at hugge Fisk op af den paa Engene tilbageblevne Jis, hvori de, ved Vandets Synken, ere fastfrosne. (Rand. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Paa Hirtsholmens Udgrunde forliste samme Nat et Skib med 2 Skippund Jern som var bestemt fra Gothenborg til Newyork. Skibet staaer heelt under Vand, og næsten hele Besætningen har faaet Koldbrand i Hænder og Fødder, thi i 16 Timer havde den holdt sig i Skibets Takellage, som Søen gik over, og det i den svære Kulde bemeldte Nat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Jfølge Privatberetninger var Vandet ved Colding under Orkanen den 18de ds, steget til en overordentlig Høide, trængt ind i flere Huse og havde anrettet adskillige Ødelæggelser. Nærheden af Colding, paa Veien til Snoghøi, skal en Bro være bortreven af Vandmassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Da der i denne Tid fra forskjellige Kanter af Jylland tales og skrives om Mord, natligt Overfald paa Landeveiene og Tyverier, vil det mueligt ikke være uden Jnteresse, ligesom det og fra andre Steder muligt kunne lede til nogen Oplysning, at erfare, at en Bande af mistænkelige og pasløse, Personer ankom til Horsens forrige Fredag Aften i det græsselige stormfulde Veir. Uforstyrret opholdt den sig der i Byen til Søndag Aften, paa hvilken den skal have bestemt at udføre en lille Attaque; men ganske uventendes blev den forvirret i sine Planer, i det vort aarvaagne Politi fik et Nys om dens Ophold, hvorpaa det samme Aften begav sig, medtagende haandfaste Karle, til Borgen, og rigtigen befandt sig der tre Herrer og en Dame, som vi her tillade os at navngive, nemlig: Hans Peter Frederik Hjorth (af Aalborg) med Kone Dorthea Maria Boisen, Johannes Jensen af Steen ild, Anders Hansen Smed (Alle af Aalborg Amt) og, foruden disse, Hr. Vært, Skomager With, der tilligemed de Øvrige strax erholdt frit Qvarteer; – et Opholdsted som ikke var nogen af de Paagrebne uvant, da de Alle forhen have udstaaet Straf i større eller mindre Grad. – Tre Personer skal sildig samme Aften være seete i rask Allure ud af Smedegades=Port, og, som man formoder, havde hørt til samme Bande. (Hors. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Befordringer og Afgang. Diaconus i Glückstabt, Dr. philos. Lübkert, udnævnt til Slots- og Garnisonspræst sammesteds. Cand. Theol. J. Jessen til Rector ved Skolen i Eckernførde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Formedelst Helligdagene var ingen Cours noteret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Bekiendtgjørelser. Efter Anmodning af Capitain v. Dau, bekjendtgjøres herved, at det over Wibye Mark omkring ved Røybjergene anlagte Stykke af den nye Chaussee, paa Landeveien herfra til Skanderborg, nu er aabnet til Færdsel, hvorimod den gamle Landevei og Jnterims Veien over Krigscommissair Storms Mark ikke længer maa bruges og derfor efter Veivæsenets Foranstaltning ere afkastede. Aarhuus Stiftamthuus, den 27de Decbr. 1835. C. G. Rosenørn. Den 20de dennes paagrebes heri Horsens følgende Personer, som siden den 18de hujus om Aftenen hemmeligen havde opholdt sig heri Byen, nemlig: 1) Dugmagersvend Hans Peter Frederik Hjort, af Aalborg, nu kommende fra Nibe, 29 Aar gammel, forhen Forbedringshuussange, 63 Tommer, høi, smækker af Bygning, blaae Øine, blegt Ansigt med lidenskabelige Udtryk, tyk Næse, mørke Haar, og iført en gammel blaa Frakke, blaa Klædes Buxer, sort dito Vest, Støvler og Silkehat, 2) Sammes Hustrue Dorthea Marie Levisen, af Aalborg, 27 Aar gl., med langt og magert Ansigt, og iført en blaa og rød tavlet Kjole af Hvergarn med Krave af grønt Fløiel, blaat og rødt tærnet Forklæde, Klodser paa Benene, og istedetfor Hat, om Hovedet et Tørklæde med hvid Bund og Blomster. 3) Johannes Jensen af Steenild, Aalborg Amt, forhen Forbedringshuusfange, efter Foregivende Uhrmager, 33 Aar gammel, 58 T. høi, klein af Bygning, og har et guult, gustent og langt Ansigt, stor Næse, lav Pande, samt mørke Haar. Han er iført blaa Vadmels Trøie og Buxer, – Trøien besat med 2 Rader hvide blanke Knapper, Støvler og Uldhat. 4) Smed Anders Hansen af Nørager, Aalborg Amt, straffet for Tyverie med Fængsel paa Vand og Brød, 65 T. høi, har et rundt guult Ansigt, med et lumskt Smiil, blonde stride Haar, og er iført blaa Klædes Frakke, blaa Vadmels Buxer, rød og sort stribet Vest, rødt og guult Bomulds Halstørklæde, Støvler og Uldhat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Da disse Personer ikke have villet opgive deres Reiseroute fra Hjemmet hertil, og kun Hjort er forsynet med et i Nibe udstædt Pas, som dog ingensteds er viseret, er det sandsynligt, at de paa et eller andet Sted have gjort dem skyldige i Forbrydelser. Det er derfor min tjenstlige Anmodning til alle Politie-Øyrigheder og enhver anden, der maatte have Kundskab om fornævnte Personers Færd, at de behageligen, og snarest skee kan, ville meddele mig de Oplysninger og sammes Foretagender, hvorom de maatte have Underretning. Horsens Politiekammer, den 28de Decbr. 1835. Ræder. Enhver, der saa kraftigen bidrog til at standse den i min Gaard afvigte Søndag den 20de de udbrudte Jldebrand, samt De, der reddede mit Jndboe og Gods, modtage herved Alle min inderligste og skjønsomme Tak. N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Portviin, Margeaux, Madera, Graves, med flere Sorter röde og hvide Vine, bekommes til de billigste Priser hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Den Leilighed i min Gaard paa Skolegaden som i flere Aar har været beboet af Hr. Kjøbmand Bursche, ligesom og den der for Tiden beboes af Hr. Toldbetjent Bauditz, er til førstkommende Flyttetid af faae til Leie. Lowengreen, Sadelmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Hos Knudsen paa det store Torv ere nogle Par sjeldne og udmærkede smukke Duer tilkjøbs – meget passende til Høitids- eller Geburtsdags Presanger. Med et betydeligt og smukt Partie af Mode- og Manufactur-Vare er jeg i disse Dage retourneret fra Hamborg og anbefaler især Et stort Partie uldne Vare, Et smukt Udvalg af mørke Sirtzer & Bomuldstøier, En betydelig Deel Silketøier, saavel sorte som coul, i enkelt og dobbelt Bredde, samt et betydeligt og velassorteret Partie, Hvide-Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
J det jeg under mit Ophold i Hamborg har beflittet mig paa at udsøge reelle og gode Vare, og udsælger samme til billige Priser, haaber jeg de ville finde Enhvers Bifald, som ville beære mig med at tage samme i Øiesyn. M. Lazarus, boende paa det lille Torv i Hr. Kjøbmand Laurentins Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Et Partie Silke & Flors Shawler & Tørkl., hvide & coul. Silke, Halvsilke, Bomulds & Alluns-Handsker, moderne broderet Bobinets & Jaconets Kraver 8 Modester, brod. Jaconets Kanter & Lommetørklæder, Jaconets Mellemværk, de nu moderne Rosen=BobinetsStrimler, sort & coul. Pelusche, coul. Børnestøvler, hvidt & coul. Rullegarn, Lærreds Bindler, a. a., er senere arriveret og sælges billig hos M. Lazarus, boende i Hr. Kjøbmand Laurentins Gaard Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommet: Sjölunda, Nytaarsgave, 1836. passende at nedlægge i enhver kjær Haand. Den indeholder, foruden Fortællingen: "Den danske Pige i fremmed Land," Almeenyndede Sang fra de nyeste Theater-Stykker (af Michel Pe rin, Alserne, Ørnens Rede o. fl.) – Giftefærdige Jomfruer paa Ball, ved Bordet &c. – Træk fra Balletten Waldemar den delige Astrid (Jfr. Grahn, &c. – Declamationer, brugelige i Selskabslege. –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Stænderforsamlingen i Roeskilde. – Ved Blomster at forudsige Skjæbnen. (Til denne interessante Spøg kan man anvende enten naturlige Blomster eller skrive disses Navne paa Sedler.) Denne smuk udstyrede lille Bog, med trykt Omslag, faaes for Mk. i Aarhuus hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Af Rosen", Nytaarsgave for 1836, med fine Staalstik, er endnu eet eneste Exempl. at faae tilkjøbs. Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagnie at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgiøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/4 indtil 1 1/4 pCt. aarligen. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og authoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere i Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Ebbeltoft, Hr. Toldkasserer Bay. Frederikshavn, Hr. Procurator Rød. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Grenaae, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Hobroe, Hr. Skolelærer Høeg. Holstebroe, Hr. Kæmner-Casserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worck. Lemvig, Hr. Procurator Christensen. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Nyekjøbing paa Morsøe, Hr. Hospitalsforstander Falsen. Randers, Hr. Procurator Jensen. Ribe, Hr. Stiftskasserer Andersen. Ringkiøbing, Hr. Søekrigscommissair Bagge. Skagen, Hr. Kjøbmand Christensen. Skanderborg, Hr. Apotheker Seidelin. Skive, Hr. Procurator Thorup. Sæbye, Hr. Procurator Hassing. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Warthoe. Veile, Hr. Forligelsescommissair Borck. Viborg, Hr. Boghandler Dons. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 37te Assurance-Aars Slutning, den 30te Septbr. 1835, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, 1,145,199 Rbd. 92 s. samt Sedler Compagniets Risico var den 13,798,725 Rbd. - s. 30te Septbr. 1835. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand-Assurance-Compagnie paa Varer og Effecter, den 19de December 1835. Hammerich. Lassen. Engelhart Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
No. 207. den 31te December. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
(Det er fast utroligt siger Algreen-Ussing i sit Andragende: at Directionen, uagtet det ved en saa udtrykkelig befaling er gjort den til Pligt, aarligen ved Trykken at bekjendtgjøre en omstændelig Ballance over Fattigv. Jndtægter og Udgifter, dog ikke har efterkommet dette Bud, og man kan ikke tilbageholde sin Forundring over, at Byens Repræsentanter og dens Magistrat ikke for lang Tid sider har paa det Alvorligste anket over denne Tilsidesættelse af en saa vigtig befaling, og derved søgt at bringe det Lys ind i denne Bestyrelsesgreen, som Vedk. tvertimod Kongens saa bestemt og saa høitidelig udtalte Villie have holdt ude derfra. Var dette Lovbud bleven efterkommet, vilde Khvns Borgere ikke i en Række af Aar kunnet være uvidende om Fattigv. sande Tilstand, og saaledes været ude af Stand til at anke over de Misbrug der have fundet Sted under dets Bestyrelse.) (Uddr. af St. T.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
J det høitidelige Tog som forleden Aften bragte vor udmærkede Statsborger Cfr. Ørsted hans Medborgeres Hyldest og Lykønskning til hans Fødselsdag, befandt sig foruden de Studerende ogsaa mange Borgere af alle Klasser, især af Handelstanden. Det havde et Musikkorps foran sig, og da det var kommet indi den polytechiske Læreanstalts Gaard bleve Fakler, antændte. De to til den Hædrede afsendte Deputerede vare dHrr. Grosserer Dunsfeldt og Studios. chirurg. Buntzen. Den af Oehlenschlægger digtede og af Forsamlingen afsjungne smukke Borgersang var saalydende: Fædrelandets Sønner træde, Elskte Broder, for Dig nu, Hilse denne Dag med Glæde, Thi paa den os skjænktes Du Vinternattens Storm vel dæmper Ofte Livet, med sit Gus, Enogtyvende December. Gav os dog et Sommerlys. Kraftigt Hoved – sielden findes, Himmelsk Hjerte – neppe til Men naar begge to forbindes Ørsted i et Sind, som Dit Da en Mand Naturen skjænker, Som vi alle skatte veed; Thi vi see den vise Tænker Med et Barns Uskyldighed. Dannemark, vor fælleds Moder, Hilser Dig paa Axelstrand. Kongens Mand og Folkets Broder, Du forener Drot og Land. Hænder knytter Du i Hænder, For den ædle, gode Sag Danske Mænd og danske Stænder Signe høit din Fødselsdag. Nylig afdøde Admiral Lütken havde opnaaet en Værdighed som ikkun 21 havde opnaaet siden Sø krigens Ende 1720, og hvori han var den Sidste, thi Admirals-Chargen gaaer ved hans Død ind, ligesom han og var den sidstlevende danske Flagmand, som havde havt sit Flag heist. Han var Storkors af Dannebroge, et Ærestegn der uafbrudt var i Standen fra Niels Juel indtil ham, den Sidste dermed benaadede; liig Faderen der oplevede at være den sidste Officeer som havde fægtet under Tordenskjold, stod saaledes ogsaa Sønnen, som en Bautasteen over en paa Erindringer riig Fortid. Han havde oplevet at see 555 Officerer indtræde efter sig i Marinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
J et til Cancelliet indgivet Andragende have c. 200 Personer anholdt om, at deres Børn maatte undervises og konfirmeres efter Pontoppidans Forklaring. istedetfor efter den authoriserede Balles Lærebog, idet de som Grund for deres Ansøgning anførte, at de ansaae Pontopp. Forklaring for at være mere grundet paa Bibelen og at indeholde mere uforfalsket christelig Lærdom end Balles Lærebog, der giver Anledning til mange tvivlsomme og vildfarende Meninger, som efter deres Anskuelse ere meget farlige for den opvoxende Ungdom, hvilket maa ængste og bedrøve Forældrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Efter at Cancelliet i denne Anledning igjennem vedk. Biskop havde modtaget Erklæringer desangaaende har Collegiet under 12te d. M. tilskrevet Biskoppen til Bekjendtgjørelse for de Vedkommende, at ingen Forandring kan bevirkes i den allerhøieste befaling, hvorefter den af Biskop Balle forfattede Lærebog skal lægges til Grund for Religionsunderviisningen i Skolerne, og at Suplikanterne derfor, for saavidt de have ukonfirmerede Børn, maa fremdeles være pligtige at lade deres Børn undervise efter bemeldte Lærebog. Dog anmodedes Biskoppen og at betegne de Paagieldende, at det vel ikke kan formenes Nogen, ogsaa at lade Pontoppidans Forklaring gjennemgaae for sine Børn, men at denne ikke i Skolen kan bruges, enten i Stedet for den befalede Lærebog eller ved Siden af samme, saalidet som Børnene kunne antages til Confirmation uden at gjøre tilstrækkelig Rede for de christelige Religions-Sandheder i Overeensstemmelse med den be(C. T.) falede Lærebog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Fra Cancelliet er den 12te Decbr. afgaaet følgende Circulairskrivelse til samtlige Biskopper i Danmark: Da Cancelliet er bleven overbeviist om, at der, især i nogle af Rigets Stifter, afholdes talrige saakaldte gudelige Forsamlinger, saa skulde Collegiet herved tjenstligst have D. H. anmodet om, behageligen at ville indskjærpe dHerrer, Geistlige i det Dem anbetroede Stift, nøie at overholde de Fr. 13 Jan. 1741 om gudelige Forsamlinger allernaadigst givne Forskrifter, i hvis Følge slige Forsamlinger ikke maa være talrige og heller ikke afholdes af omflakkende Personer. eller uden vedk. Geistliges Nærværelse eller Forevidende. J Særdeleshed bør det paasees, at ikke Nogen reiser omkring, under Foregivende at ville styrke og opvække Andre, samt anstille Andagtsøvelser eller Samlinger, hvori Gjenstande, Religionen og Kirkevæsenet vedkommende, blive forhandlede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Ligeledes ere samtlige Amtmænd blevne anmodede af Cancelliet om at tilholde vedk. Justitsembedsmænd nøie at have Tilsyn hermed. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Fra Pressen er udkommet i Kjøbenhavn og faaes hos Reitzel for i Mark: "Probate Midler hvorved en Pige meget længe kan faae et ungdommeligt, smukt og sundt Udseende, hvide Tænder, pæne Hænder, sunde Fødder frie for Liigtorne, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Ogsaa i Lolland har man i denne Tid attraveret er Tyvebande af 8 Personer. En af Hovedmændene skal være den berygtede Klokkeringer fra Stibanken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-31
Flensborg skal have lidt forskrækkeligt ved Orkan stormen Natten mellem 18de og 19de sidstl. Hele den lavt liggende Deel af Havnen var sat under Vand, Stormfloden var gaaet høit op i Husene, hvis Beboere maatte mangeste der nogne flygte op paa Lofterne, medens Dørre og Vinduer sloges islykker af Bielker, Planker, a. der ved Vandets uhyre Magt slyngedes vidt og bredt omkring, og mange Familiers Boghave opslugtes og bortskylledes af Stormflodens Bølger. Man kan tænke sig Forstyrrelsen at ikke allene Pramme og Chalupper men ogsaa flere større Fartøier, saasom nogle Jagter, vare kastede langt op paa Land, saagar over Broen ind imod Husene.