Berlingske Tidende, 1829-06-23
Allgemeine Zeitung indeholder følgende Protocol over den i London i det udenlandske Departement den 16de November 1826. holdte Conference, som bivaanedes af Storbrittanniens, Frankrigs og Ruslands Gesandter: "Frankrigs Befuldmægtigede har tilkjendegivet, at den i Protocollen af 19de Juli besluttede militaire Expedition har opfyldt sit directe og umiddelbare Formaal, idet den har tilveiebragt Fjendtlighedernes fuldkomne Standsning paa Morea, og bevirket, at dette Land aldeles er blevet rømmet at de tyrkisk ægyptiske Tropper. Han har derpaa forelagt Confer rencen flere Udkast, som ere optegnede i det med A. betegnede Memorandum, og have til Hensigt at sikkre de ved Alliancer, pacificerede Lande for et nyt Jndfald i det Øieblik, da de franske Tropper staae i Begreb med at forlade Landet. Dhrr. Befuldmægtigede af Strobrittanien og Rusland have nu, efterat have prøvet de af den franske Befuldmægtigede fremlagte Udkast tilkjendegivet, den Første ved det under Litr. B. og den Anden ved det under Litr. C. vedlagte Document, hvilket af disse Udkast de fortrinsviis troe at burde tiltræde. Jmellem de tre Befuldmægtigede blev derpaa den Overeenskomst truffen, at man skulde overlade til den franske Regjerings Godtbefindende, om det ikke turde være raadeligt, naar den græske Halvøe rømmedes, endnu i nogen Tid at lade et vist Antal franske Tropper blive der tilbage; at Morea, de nærliggende Øer, og de Øer som sædvanligen benævnes med Navnet Cykladerne, skulle stilles under en provisorisk Garantie af de tre Hoffer, indtil disse Landes Skjæbne er bleven ordnet i fælleds Forstaaelse med Porten, Man havde imidlertid ingenlunde herved til Hensigt at præjudicere Noget angaaende Spørgsmaalet og Grækenlands difinitivGrændser, idet dette Spørgsmaal først kunde blive afgjort ved den Underhandling, som skulde aabnes med Tyrkiet, og hvortil denne Magt paa ny uopholdeligen skal opfordres. Det blev endvidere besluttet, at de forenede Hoffer ufortøvet, ved en Erklæring, som den nederlandske Gesandt i Constantinopel skulde anmodes om at overlevere, skulde give den osmanniske Port til kjende, at de tage Morea, de derved liggende Øer og Cykladerne under deres provisoriske Garantie. Denne Erklæring er vedsøie nærværende Protocol under Litr. D. Undertegnede: Aberdeen. Polignac. Lieven(Herpaa følge de under Litr. A., B. C. og D. anførte At stykker). Endvidere indeholder bemeldte Blad Protokollen af 22de Marts 1829, saa lydende: "Frankrigs og Storbrittanniens Gesandter ved den ottomaniske Port skulle strax efter deres Ankomst til Constantinopel aabne en Underhandling med den tyrkiske Regjering i de tre Hoffers Navn, som have undertegnet Tractaten af 6te Jul 1827 betræffende Grækenlands Pacification og fremtidige Organisation, hvilken Underhandling skal bygges paa de deri angivne Grundlag. Derved bliver dog vel at forstaae, at ethvert af de forenede Hoffer forbeholder sig Ret til at overveie de Jndsigelser, som Porten maatte gjøre imod de Forslag, der, overeensstemmende med nærværende Protokol, maatte blive dem meddeelte, og at der i Tilfælde af saadanne Jndsigelser imellem de tre Magter kunne aftales andre Forslag, grundede paa det dem stedse besjælende Ønske, hurtigen at ende den nu under Ventilation værende Qvæstion. Continental- og Jnsular-Begrændsning. Det skal foreslaaes Porten, at Continental=Begrændsningen tager sit Udgangspunkt nær ved Jndløbet af Bugten ved Volo, og at den derfra gaaer til Bjergkjeden af Othry, og derpaa følger samme indtil den vestlige Spidse af Agrapha, som danner dette Bjerg Foreningspunkt med Pindus=Bjerget. Fra dette Bjerg skal Grænde sen trækkes langs med Dalen ved Aspropotamus sydlig for Leon, titos, som Tyrkiet beholder, derpaa rykkes frem over Kjeden af Makrinoros, hvorefter Bjergkløften af dette Navn ved Arta dan ner Grændseskjellet, som derefter ender sig ved den ambraciske Bugt Alle sydlig for denne Linie liggende Lande skulle være indbegrebne under den nye græske Stat. Øerne ved Morea, Den Eubøeeller Negropont, og de Øer, som sædvanligen benævnes Cycladerne, skulle udgjøre Dele af denne Stat. Tribut. Det skal, i de tre Hoffers Navn, foreslaaes Porten, at Grækerne skulle betale den en aarlig Tribut, som i det Hele maa beløbe sig til 1,560,000 tyrkiske Piastre. For at forebygge enhver Strid angaaende Forholdet imellem en tyrkisk Piaster og en spansk svær Piaster, skal engang for alle en almindelig Overeenskomst desangaaende træffes. Med Hensyn til den Trang, hvori Grækenland befinder sig, skal det bestemmes, at fra det Øieblik af da Tributens Betaling skal begynde, betale Grækenland Porten for det første Aar en Sum, der ikke ma være under en femte Deel og ikke overstige en tredie Deel af det hele Tribut, hvorefter denne Sum aarligen stiger, indtil den aarlige Tribut efter fire Aars Forløb har naaet Maximummet af 1,500,000 Piastre, hvilket Beløb Staten da aarligen har at i betale, uden at nogensomhelst videre Formindskelse eller Forhøielse finder Sted. Skadesløsholdelse. Det skal foreslaaes Porten, at den den 2den Art. af Tractaten af 6te Julii nævnte Skadesløsholdelse skal anordnes paa den der omtalte Maade. Til at gjøre deres Fordringer gieldende skulle tilstædes: 1) Musselmanske Privat mænd, som ere Eiere af Grundstrækninger, der ligge paa det Gebeet, som skal udgjøre Grækenland. 2) Musselmanske Privat mænd, som enten fordi de oppebare Jndtægterne, eller som atvelige Bestyrere havde en pecuniair Jnteresse ved Vaufs=Adymed Hensyn til Moscheerne i samme Gebeet, dog efter Afdrag af de Afgifter, hvormed disse Vacufs vare belagte. Musselmændene af begge disse to Categorier, hvis Fordringer blive aner kjendte for rigtige, skulle være beføiede til selv at sælge deres Eiendomme i Løbet af et Aar, mod at Betalingen af den der prioriterede Gjeld skeer. Skulde dette Salg ikke forinden denne Termins Udløb kunde vorde istandbragt, da skulle Commissaire vurdere de ikke bortsolgte Godser, og naar Beløbet af den Sum som tilkommer den forrige Eier, hans Arvinger eller dem som retmæssigen herpaa have Fordring, er blevet bestemt, skal den græske Regjering, i den Orden hvorefter Liqvidationerne ere opgjorte, udstæde til de Creditorer, hvis Fordringer ere anerkjendte, Gjeldsbeviser betalbare i visse Terminer. Fordringernes Verification, samt Eiendommenes Vurdering, skal anbetroes en blandet Commission af græske og muselmanske Medlemmer, i lige Antal fra begge Sider, til hvem det skal overdrages at modtage Reclamationerne, og er klære sig over de paaberaabte Documenters Gyldighed. Commissionen skal desuden bestemme almindelige Grundsætninger for de Tilfælde, hvori Reclamantens Adkomster under Revolutionen maatte være gaaet tabt, og disse Grundsætninger skulle bringes til de interesserende Partiers Kundskab. For at bortrydde de Vanskeligheder, til hvilke disse Operationer kunne give Anledning imellem de græske og muselmanske Commissarier, og for tillige paa en passende Maade at kunne afkorte den Tid, som ellers vilde medgaae til disse Liqvidationer, og for i ethvert Fald at bringe dem til en definitiv Afgjørelse, skal der oprettes en Appellations= og Voldgifts=Commission, bestaaende af Commissarier fra de tre forbundne Magter, som i sidste Jnstance har at decidere over alle Reclamationer, om hvilke de ottomanniske og græske Commissarier ikke have kunnet blive enige Suzerainettet. Der skal, under Portens Suzerainetet, blive Grækenland den Regjering til Deel, der er meest skikket til at garantere Staten religiens- og Handels=Frihed samt den for den at traaede Sikkerhed for Eiendom og Rolighed. J denne Hensigt skal denne Regjering, saa meget muligt, nærme sig de monarkiske Former, og overdrages til en Chef eller christelig Prinds, hvis Autoritet bliver arvelig efter Førstefødsels=Ordenen. J intet Fald maa denne Che vælges blandt Prindserne af de Huse, som regjere i de tre Stater, der have undertegnet Tractaren af 6te Julii, og det første Valg skal skee efter Overlæg imellem de tre Hoffer og Porten. For at betegne det Lehnsforhold, hvori Grækenland kommer til at staae til det ottomaniske Rige, skal der træffes den Overeenskomst, at enhver vordende Chef skal, naar den arvelige Autoritet overdrages ham, modtage Portens Investitur, og foruden den aarlige Tribut ved sin Tiltrædelse til Statsmagten betale Porten en Tilskudstribut af eet Aars Beløb. Naar den regjerende Stamme uddøer skal Porten, ligesom den har deeltaget i den første Chefs Udnævnelse, paa ligeMaade tage Deel i Udnævnelsen af en ny Chef. (Fortsættes.)