JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-06
Paa Veien fra Vestergade over lille Torv er sidste Løverdag tabt en sølvbeslagen Meerskums Pibe med en Revt i Hovedet, samt en tyk guul Dusk bunden ved Samme. Den retsindige Finder bedes imod en Douceur at levere den til Mads Scheibye paa Frederiksgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-06
En Guld-Ørenring er i Gaar-Eftermiddags tabt paa Veien fra Mindegaden til Studsgadsport. Den retsindige Finder vil erholde en passende Douceur, naar den indleveres paa Adressekout., hvor Magen forevises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-06
Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Aar 1828. No. 175. Fredagen. den 7de November. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede vidende. Ahilis Dan. Conservateraae. Aaaaa Lyheder fra Adlandet. Disse ere atter dennegang meget faa. J Berlin, Warschau og Hamborg vilde man have paalidelige Efterretninger om, at ogsaa Fæstningen Silistria skal have overgivet sig til Russerne. J Asien have de ligeledes trobret en ny Fæstning: Ardaghan. Størstedelen af den russiske Armee skal efter Varnans Fald have vendt, sig mod Schumla. Jfølge Wiener-Efterretninger havde Russerne, førend Varna overgav sig, foretaget to blodige Storme derpaa den 6te og 7de, hvori de vare blevne slagne tilbage med betydeligt Tab. Blandt den Mængde saarede Russer som ere indbragte til Bucharest, hvor de fleste fornemme Huse ere reqvirerede til deres Forpleining, befinde sig ogsaa mange General ler og andre høie Officerer. Keiseren ventedes hvert Øieblik til Odessa, for uopholdelig at reise videre til St. Petersborg. Den engelske Gesandt Lord Heytesburg gjorde sig reisefærdig for at følge med derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Prindsen af Hessen Homburg, Hertugen af Morte mart, Grev Blome, Baron Palmstjerna og General Dørnberg havde faaet Tilladelse at følge med Keiseren, selv, ombord paa den Fregat som bringer ham fra Varna. Jfølge en Efterretning fra Belgrad gives Albaneserhøvdingen Jussuf Paska Skyld for Varnas Fald, hvorimod Kapudan Paska faaer den største Roes, med det Tillæg, at han med 3000 Md. skal have slaaet sig igjennem og lykkelig naaet Storvezierens Avantgarde. Slaget mellem General Geismars Armee og Tyrkerne fra Widdin og Kalafat, skal have været overordentlig blodigt. Fra russisk Side spyede 30 Kanoner Død og Ødelæggelse omkring sig. Den tyrkiske Leirs Brand tjente de Kjæmpende til Lysning i Nattens Mørke. De fleste omkom heller i Flammerne end vilde overgive sig. Derfor gjorde Russerne kun 500 Fanger, men en uhyre Mængde Levnetsmidler og Munition, 7 Kanoner, 24 Faner &c. &c. faldt i deres Hænder, og hvad der var det Bedste af det, slog Tyrkerne, der vare 26,000 Md. stærke, saa fuldkomment, at de vistnok ikke saasnart vove sig ind igjen over Wallakiets Grændse. - Jfølge Efterretninger fra Seres af 10de Octbr. skal en Afdeling af den russiske Flaade have lagt sig udenfor Salonichi, og erklæret denne Havn i Blokadetilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Fra Morea høres, at Navarino skal have overgivet sig til de franske Tropper, men alle øvrige Fæstninger blokeres endnu paa det strængeste. Før Jbrahim indskibede sig, havde han udleveret 600 græske Fanger. J London havde man det Rygte, at Porten, har antaget Engellands Mægling i de græske Anliggender, men forkastet Ruslands. Der skal allerede være udbrudt en Deel Sygdomme blandt de franske Tropper paa Morea. Der er saadan Mangel paa Alt, at Korn, Slagteqvæg, a. maa bringes over fra Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Fra de franske Havne afsendes uophørligt Fornødenheder dertil, men ogsaa Kanoner, Krudt &c. Desuden tyde alle Forberedelser paa, at der endnu vil blive sendt flere Tropper derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Keiseren af Brasilien skal have tilmeldt det østerrigske Hof, at han paa ingen Maade vil indlade sig i Underhandling med sin Broder, men tage alvorlige Forholdsregler imod ham, af hvilke Begyndelsen vil gjøres med Tajoflodens Blokade. Derfor skrives ogsaa fra Lissabon, at der gjøres store Forsvarsanstalter. Enhver som taler om Donna Maria bliver arresteret. Pøbelen har faaet Lov til at ødelægge Alt hvad der minder og Konstitutionen. Tajoflodens Kyster vrimle af Liig som kastes ud fra Fængslerne, men Jngen tør mæle et Ord derom. Blodretten i Porto har foreslaaet alleStatsfangernes Drab; 600 vare bestemte til at myrdes, deriblandt 42 Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Fædrelandet. Rhvn. den 4de Novbr. Fredagen den 31te Octbr. Klokken 12 Middag behagede det DD. M. M. Kongen og Dronningen og de høikongl. Prindsesser at begive sig, uden noget følge, til Christiansborg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Ligeledes behagede det Hs. K. H. Prinds Christian med Gemalinde og Søn samme Dag at indtage de for Høistsamme bestemte Gemakker i det nye Slot. Kammertallet holdtes denne Dag i Hs. M. Dronningens Gemakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Løverdagen den 1ste Novbr. Allerede fra den tidlige Morgen var Alt i Bevægelse. Fra Kl. 11 kjørte hele Rækker af herskabelige og andre Eqvipager til Slottets forskjellige Portaler, Andre igjen til Slotskirken, som dog først aabnedes Kl. 2. Tilskuerbilletter var uddeelt til Gulvet i Sidegangene, til Stolene i 1ste Etages venstre Side og til begge Pulpiturerne. Det diplomatiske Korps med dens Fruer indtog den høire Side 1ste Etage. Festdecorationen i Kirken var pragtfuld og imposant. Gulvet var aldeles ryddeligt og belagt ligesom Choret med hvidt Klæde, ikkun fra Vestibulen og op til Alteret var rødt Klæde, 5 Al. bredt. Foran Alteret var en med Rødt overtrukken Forhøining, paa hvilken stod, foruden den yderst prægtige Brudeskammel, fire Fløiels med Guld rigt zirede kongl. Stole. Kirken var oplyst med 18 store Lysetroner og 12 prægtige Candelabet hver til 20 Lys, foruden 8 Sølv Candelaber paa Marmor=Balustraderne som omgive Alteret, og de fire kolossale 5 Alen høie Sølv Candelaber der stode ved den kongl. Forhøinings fire Hjørner. Ved dennes venstre Side stod i en halv Cirkel Stole til de kongl. og første, Prindsesser, og ved dens høire til de gl. og fyrstl. Prindser. Alle andre Tilstedeværende i Kirken stode under den høitidelige Aft. Kl. 3 vare Tilskuerpladsene besatte, en halv Time senere lukkedes alle Kirkens Jndgange med Undtagelse af den som fører til de kgl. Gemakker. Prægtig og glimrende viiste sig det Hele da de 1100 Voxlys vare tændte, foruden en stor Mængde Lamper i Buer over begge Pulpiturene. De Geistlige, omtrent Fyrgetyve, indtoge Kl. 4 deres Pladse i Choret langs med Balustraden, som adskiller dette fra Kirken. Sjællands Biskop, Confessionarius og Hofpræsterne stode øverst, efter dem andre Biskopper, det theologt, ske Fakultet, Stiftsprovster, Provster, Sogne herrer og andre Geistlige. Klokken 4 1/2 aabnedes Kirkens store Fløidøre og Processionen begyndte, underet høitideligt Orgelspil, som vedvarede omtrent en halv Time, da Processionen var tilende og Dørene lukkedes. Toget kom fra Hs. M. K. Gemakker ned af Høistsammes store Marmor Trappe og passerede derfra gjennem den 300 Alen lange Corridor som fører til Kirkens Vestibule, hvor Land=Cadetcorpset paraderede. Corridoren var belagt med rødt Klæde og rigt oplyst; paa begge Sider stod de kgl. Gardere til Hest og Fods under Gevær. Nogle hundrede Tilskuere havde her Leilighed til at beundre Togets Pragt og Størrelse. Under-Ceremoniemesteren rangerede Følget, efterhaanden som det traadte ind i Kirken, saa at Enhver kom til at indtage den hans Rang tilkommende Plads. Damerne, omtrent 200, vare Alle prægtigt klædte. Hs. Maj. Dronningen med guldbroderet Kjole og Robe. Hs. K. H. Kronprindsessen med guldbroderet Kjole, og blaa Fløiels Robe med Guldbroderie. Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine sølvbroderet Kjole og Robe samt Fløiels Kaabe. Hs. K. H. Prindsesse Caroline Amalia guldbroderet Kjole og grøn Fløiels Robe med Guldbroderie. Hs. K. H. Prindsesse Juliane guldbroderet Kjole og rød Fløiels Robe med Guldbroderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Hs. K. H. Prindsesse Charlotte lyseblaa Fløiels Kjole og Robe, rigt broderet og garneret med kostbare Kniplinger. Hs. høifyrstelige Durchlauchtighed Prindsesle Maria af Hessen, sølvbroderet Kjole og Robe. Til Hovedprydelse bare de allerhøieste og høie Damer, hvide Strudsfjer, med Undtagelse af den høie Brud, paa hvis Hoved straalede en fyrstelig Juvel-Krone. Hs. K. H. Halsmykke var af overordentlig Værdie. Hoffets Damer bare Alle hvide Rober; hvorimod de øvrige Damer bare i alle Colleurer af Fløiel, Atlask, Guld- og Sølvmoer. Saasnart DD. M. M. havde nedladt sig, begyndte Capellet Prof. Schalls Formælingsmusik. Hovedpartierne udførtes af Jfr. Jrza, Wulse og Fonseca, samt dhrr. Kirchheiner og Zetti. Vielsen, skete i Overeensstemmelse med det allerhøieste Ceremoniel, og var tilende Kl. 6 3/4, hvorefter den hele Procession gik tilbage til de kgl. Gemakker. Kl. 7 3/4 gik DD. MM. til Taffet, som, 86 Couv. stort, holdtes i Hs. M. Kongens Drabant Sal. Det store kostbare Service som opbevares paa Rosenborg og som i sin Tid blev bestilt af Keiserinde Catharina paa det kgl. Porcellains=Fabrik, og hvorpaa Flora danica er afhildet, prydede Taffet, ligesom de herlige store Vaser fra samme Fabrik. Det 1ste Marskals Taffel holdtes i et af Hs. M. Gemakker og rummede omtrent 100 Personer. Foruden disse tvende var 10 andre Marskals-Tafler serverede i Mellem Etagen. Flere hundrede Mennesker brugtes til Opvartning ved disse Tafler, hvor noget over 20 Personer havde den Ære at spise. Hs. M. K. behagede over Taflet at udbringe det høie Brudepars Skaal. Kl. 11 var Hof set forsamlet i Hs. M. Dronningens Gemakker, hvorfra de høie Nygifte under Ledsagning af DD. MM. begave sig til de for Høistsamme indrettede Gemakker. Og saaledes var denne festlige Dag tilende. - Om Jlluminationen og de andre Festligheder i denne høie Anledning næste Gang.) Da Vie sen var tilende, hørtes Melodien: "Af Høiheden oprunden er, udført med Basuner fra Nicolai Taarn. Da Hs. Majestæt udbragte Brudeparrets Skaal, fyredes 27 Kanonskud fra Stadens Volde. Den høikongl. Bekjendtgjørelse angaaende Prindsesse Styrets Eftergivelse, lyder saaledes: "Vi Frederik den Sjette a. gjøre vitterligt: at mellem Vor høistel, skede kjære Datter, Hs. Kongl. Høihed Prindsesse, Wilhelmine Marie, Prindsesse til Danmark, og Vor høitelskelige Fatter, Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, Prinds til Danmark, er indgaaet en Egtepagt, til hvis nu forestaaende Fuldbyrdelse Vi netbede den Allerhøiestes Velsignelse. Endskjøndt den i lige Tilfælde sædvanlige Prindsesse-Styr, vel ogsaa ved denne Leilighed kunde vare at udskrive, og endskjøndt Vi have den Forviisning, at Paabydelsen, af en saadan Stat vilde af alle vore kjære og troe Undersaatter modtages med Velvillie for sammes Anledning, saa have Vi dog, for, saavidt gjørligt er, at forskaane disse Vore kjære og troe Undersaatter for extraordinaire, Paalæg, af Kongelig og landsfaderlig Naade og Omhu besluttet for denne Gang aldeles at fritage dem for Prindsesse-Styrs Udredelse, saa at Jntet i saa Maade bliver at udskrive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Befordringer og Adnævnelser. den 1ste Novbr. (ee Avisen No. 173.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
under det danske Cancellie: Justitiarius i Høiesteret Bornemann, Stk. D. M., Conferentsraad og Deputeret v. Essen, Stk. D. M., Kammerherre og Staldmester v. Roepstorff. C. af D. og D. M., udnævnte til Geheimekonferentsraader - Etatsraaderne Berthelsen, Manthey, Jespersen (Justitiarius i Vib. Landsoverret), Thorkelin, Carstens (Justitiarius i Hof= og Stadsretten. Rosenkilde, samt Amtmand Faye i Thisted, til Conferentsraader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Under Rentekammeret: Overhofmarschal v. Hauch, i Ridder af Elephanten a., udnævnt til Overkammerherre. Kammerherre A. C. v. Ranzau til Brettenburg, Stk. D. M., til Overskjænk. Grev Petersdorff til Grevskabet Roepstorff, Kammerj. Nørager til Sandholt, og G. Cronstern, til Nehmten a. forundte Hoflægermesters Rang og Titel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Lieutn. Grev v. d. Schulenburg, Lieutn. Baron Stampe, Studerende i Gens Baron Brockdorn, Forst= og Jagtjunkerne Jessen, Svanenskjold og Wimpsen, Lieutn. Lützau, Friess, Arenfeldt, Oxholm, Hanner, Barthausen, N. Broch, N. Juel, H. Krieger, C. Holstein, Castonier, Rømeling, Wilster, C. Holstein, Staffeldt; Hedemann, O. Oxholm, L. Krieger, S. Krieger, Begermann-Lindencrone, Baron G. Rosenkrantz, Cand. juris Brun=Reergaard, Proprietair J. Fønss, Cand. juris Rømer, Bolontair Lindholm, og Assistent C. Hauch, udnævnte til Kammerjunkere. – C. Schwarskopff, Hofarurg hos Hs. K. H. Prinds Ferdinand forundt Rang med No. 3 15te Kl. Auditeur Licent. juris og Bureauget under De for Univers. og de lærde Skoler J. Kal; Secretair, Contoirchef og Kasserer ved det kgl. Theater I. Printzau; Secretair Wroblewsky og Tutein; Amtsforv. Paulsen paa Møen, Amtsforv. Parelius paa Falster, Chef for Nationalankens Kasserer-Contoir N. Bøving, Hovedbogholder Kramer, Contrabogholder Borch, Renteskriver Clitien, Krigsassessor og Amtsforv. Caroc i Thisted, samt Krigsassesfor og Amtsforv. Wilde i Randers, udnævnte til virkelige Kammerraader. Bestyreren af det paa Reisgaard oprettede Establissement C. Wichmann til Kammerraad, Nr. 2 7de Kl. Registrator Westengaard til Kammerassesfor. Fuldmægtig Printlau til Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Under Generaltoldkammeret: Formændene for Khvns, 32 Mænd Silke, og Klædehandler Thomsen og Grosserer Hammerich, Raadmændene i Flensborg: Andresen og Nerong, deputeret Borger i Glückstadt Piening, og eligeret Borger i Aarhuus Røgind, udnævnte til Agenter med Rang No. 1, 6te Kl. Krigsraad og Toldkontr. Menzdorff i Lange felde, Krigsr. og Toldk. Boeck i Tønningen, Kammerassessor og Toldskriver Schjørt, Kammersecr. og Stempler Rosing, Commercesecretair og Toldkasserer Test mann, Bogholder Erichsen, Toldkontr. Næser, Alle paa St. Croix, samt Elvoldskriver Albinus i Lauenborg, til virkelige Kammerraader. Passkriver Jversen ved Øresund, Grændsetold-Jnsp. Dom, samt Port=Controll. og const. Toldinsp. Fog i Fredericia, til virkelige Kammerassessorer, under Landmilitair-Etaten. Generaladjutant og Chef for Generaladjutantstaben, Generalmajor v. Bülow, udnævnt til Generallieutenant. Obersterne v. Holstein, Chei for Hs. M. Livj. Korps, og v. Sundt, Chef for det 1ste Livregiment, til Generalmajorer. Kammerherre Oberst og Generaladj. v. Juel, overordentlig Gesandt i Paris, udn. til Generalmajor, dog uden at indtræde i Armeens Detaille. Chefen for Veikorpset, Oberst v. Heide, meddeelt General majors Caracteer. Chefen for Artilleriekorpset Oberst v. Haffner, og Commandanten i Nyborg Fæstning Oberst v. Staffeldt, udnævnte til Generalmajorer, indtil videre uden Anciennitet. Overst ala sulte Grev v. Haxthausen, meddeelt i Naade Afsked som Generalmajor. Demitt. Over af Cavalleriet Greve af Rewentlau, og demitt. Oberst v. Buchwald, bevilgede ny Afskeed som Generalmajorer. (fortsættes).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Ved den 1122 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere : 74. 34. 42. 48. 80.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Rhvns Børs=Cours den 4de Novbr. Formedelst Festdagen blev ingen Cours noteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Bekjendtgjørelser. J Mandags Aftes behagede det Livets og Dødens algode Herre, efter flere Aars Svagelighed og 2 Maaneders haarde Lidelser, i en Alder af 51 Aar, at hjemkalde fra mig til et bedre og fuldkomnere Liv min inderligt elskede huuslige Kone, Sara Marcusdatter, J 29 Aar vandrede Hun ved min Side som en trofast Ægtefælle, god og kjærlig Moder, der med min Søn og mig delede troligen Livets Glæder og Sorger. Just derfor er ogsaa Tabet af Hendes blide, virksomme Omgang os Begge desto smerteligere. Dette bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner med inderligt Veemod. Aarhuus, den 5te Novbr. 1828. A. Lund, Gjørtlermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
De af Byens Jndvaanere, som ikke have erlagt deres Bidrag til Fattigvæsenet pro Juli og October Qvartaler d. A., ville behageligen betale samme til vedkommende Forstander inden medio denne Maaned. Aarhuus, den 6te Novbr. 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Fattigvæsenscommissionen. Torsdagen den 13de d. M. bliver afholdt 4de og sidste Auction over de Stervboet efter afdøde Gaardmand Espen Sørensen og Kone Amalie, født Kattrup, i Kankbølle tilhørende faste Eiendomme, nemlig: a) En Gaard i Kankbølle med Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 4 Skpr.; Skovskyld 2 Fdkr. 1/4 Alb., og b) En Andeel i en Tørveparcel i Todberg, Mose af Hartkorn 3 Fdkr. Naar Auctionen over disse Eiendomme er tilendebragt, continueres samme forestaaende og følgende Dag med Bortsalg af Boets de tydelige og meget gode Ind- og Udboe, bestaaende af: Chatoller, Kister, Skabe, Borde, Stole, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Gangklæder, Sølv, Kobber, Tin og Trætøi, Avlsredskaber, Heste, Køer, Faar, m. m. Auctionen afholdes i Gaarden, der agtes solgt, og begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 1ste A. L. Reiersen. November 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
En Landeiendom, circa 17 Tdr. Hartkorn, beliggende imellem Aarhuus og Horsens, i en af Jyllands frugtbareste og skjønneste Egne, med et Areal af omtrent 30 Tdr. Land, hvorpaa græsses og fodres 70 a 180 voxne Fæhøveder foruden Heste og Faar, aldeles nye Ladebygninger og et herskabeligt Vaaningshuus, fornøden Skov, uovskjærlig Tørv, en Engbjergning af 1250 a 300 Læs Høe aarlig, agter Eieren, formedelst anden Eiendoms Tiltrædelse, underhaanden at bortsælge. Nærmere Oplysninger om Eiendommens Natur samt Salgets Vilkaar giver Procurator Horn i Horsens. Hvor Privatlaan af circa 2300 Rbd. Sølv, imod betryggende Sikkerhed, kan til 11te December Termin næstkommende erholdes, enten i mindre Summer eller, som helst ønskes, samlet, anvises fra Byefoged-Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Extra godt Riga Hør, saavel af den hvide som blaae Slags, er at bekomme hos Skipper J. Gaarn ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
2de smukke Værelser paa det store Torv, med eller uden Meubler, kan strax erholdes tilleie indtil næste Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Hvor en Kudsk som kan forevise gode Vidnesbyrd, om sin Duelighed og Opførsel strax kan faae Condition, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Skipper Hans Chr. Sørensen agter saa hastig som mueligt at afseile til Kjøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
En ung fortdroget Koe, mærket i paa venstre Hofte, er den 26de Octbr. bortgaaet fra Williamsborg i Hatting Herred. For Tilveiebringelsen af samme loves en Douceur af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-07
Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-08
No. 176. Aar 1828. den 8de November. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. cilhallb. Historioinde. Adresseas Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-08
Helsingør, den 4de Novbr. Danmarks Festdag den 1ste Novbr. aabnedes ved Daggry her med et tredobbelt Løsen: Kronborg og Vagtskibet tordnede Kartoverne. Hele Dagen flagede Skibene, og fra Raadhuset tonede dansk Kongevimpel og Flag. Paa den Tid man formodede det høie Brudepar i Kirken, kimedes med alle Byens Klokker, og da Vielsen var forbi, tordnede Kanonerne rundt om hele Byen, med tredobbelte Glædessalver, hvoriblandt var Kronborg, Vagtskibet, de raske Søgutter Færgefolkene, Grønnehave, Skydebane &c. Om Aftenen blev, paa et givet Signal, som ved et Trylleslag, hele Byen illumineret; Kirketaarnet med fire kolossale Transparenter, med DD. KK. H. H. Navnetræk i glimrende Jld, tog sig især for treffeligt ud. Hr. Klokker Topp, den franske Consul, Skydebanen o. fl. St. udmærkede sig med Emblemer, Glober og Transparenter. Om Søndagen gaves et stort Bal paa Klubsalen. Førend Ballet aabnedes, blev, under 3 Gange 27 Kanonskud fra grønne Have, og ledsaget af to Orchestre, afsjunget en Sang af B. S. Jngemann, og derpaa tømt Pokalerne paa det høie Brudepars Vel. Efter dette velmeente Hjerternes Udbrud glædede sig over 400 Par til den lyse Dag. Om Mandagen vare vi Alle endnu i den frydfuldeste Glædestummel, da om Aftenen atter de høie Navne flammede bekrente fra Kirketaarnet. Kartoverne kaldte os til et nyt og pragtfuldt Syn, som sluttede Danafesten heret Fyrvarterie paa Skydebanen. Her kan man med Sandhed sige: Begyndelsen og Enden var god og svarede til det Hele. Bygningen var brillant illumineret, Blaalysene forvandlede Mørket til det klareste Dagsskin; Raketterne steeg, og den meget duelige Hr. Overkano neer Schjødt henrev med sin Kunst nogle tusinde Tilrensen. stuere. Nu blev der pludseligen en øieblikkelig Pause, da, piilsnel, som en Phønir, opsteeg et glødende Tempel, i hvis Midte de høie Navnetræk flammede; Alt forsvandt, og Raketter, Blaalys og Kanonbrag endte denne for os uforglemmelige Fest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-08
Odense. Her seiredes den almene Glædesfest med militair Parade om Formiddagen af det fyenske Dragonregiment, og med Parade af den hele Borgervæbning om Eftermiddagen. Til Minde om Dagen stiftede Regimentet et Legat af 500 Rbd. Sølv, hvoraf Renten aarlig den 1ste Novbr. skal uddeles til en trænegende Enke eller Datter efter en Officeer ved Regimentet, og hvis Renteuddeeling samme Dag for første Gang begyndte. Da Borgerparaden var opstillet, blæstes med Basuner en Choral (af Høiheden oprunden er) ud fra St. Knuds Kirketaarn, og under Opmarschen fyredes 27 Kanonskud. Magistraten, alle Byens Embedsmænd, og de eligerede Borgere vare samlede ved Paraden, der blev af Borgemesteren, Justitsraad Reimuth, udbragt de bedste Ønsker for det høie Fyrstepar, som med et hjerteligt tredobbelt Hurrah istemtes af samtlige Tilstedeværende, hvorved atter affyredes 27 Kanonskud. Derpaa blæstes endnu fra Taarnet Choralen, O priser Herren alle Mand, hvorefter Borgerkorpserne afmaricherede under den 3die Salut af 27 Kanonskud. Derefter var et Festmaaltid i den ældste Klub, hvorved det høie Brudepars Skaal udbragtes af H. H. Hr. Biskop Pium. Om Aftenen beværtede Hr. Stadshauptmand, Andrup hele Borgervæbningen paa Salene ved Skuespilhuset. Da Subskription var omsendt til et Sammenskud, for at forevige Festen ved en Stiftelse, bestemt til at bære Hs. Kgl. Høihed Prindsesse-Brudens Navn, istedetfor Jllumination, saa saaes om Aftenen, kun enkelte Huse, og ingen offentlige Bygninger, illuminerede. Om Søndagen blev der i St. Knuds Kirke opført en Lovsang af 60 Dillettanter paa et til denne Anledning under Orgelet opført Gallerie. Om Middagen bespistes henved 200 Fattige, og om Aftenen var Bal paa Raadstuen, hvor Fyrsteparrets Navne, efter en smuk Folkefang, blev bekrandset af to unge Piger med Myrther og Roser. Aftenen efter bidrog ogsaa det Beckerske Skuespillerselskab til værdig at ihukomme den høie Fest, først ved en Prolog, som fremsagdes paa Dansk af Mad. Rosenbusch (forhenv. Jfr. Becker) og dernæst ved Opførselsen af Præciosa, hvori Hovedrollen udførtes af Mad. Hauser fra det Lübecker Theater. Denne udmærket skjønne Forestilling vandt uddeelt bifald.