Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Udenlandske Efterretninger. Hertugen af Bellune (Victor) har vundet en betydelig Seier over Levningerne af den Spanske Armee, der var bleven slaaer ved Tudela og havde trukket sig tilbage til Cuenza, en Stad mellem Bjergene Sierra de Cuenza i Nycastilien. vare blevne forstærkede med Recruter fra Grenada, Valencia og Murcia, og bestode af 12 til 13,000 Mand. 300 Officierer, 2 Generaler, 7 Oberster, 20 Oberstlieutenanter og 12,000 Mand bleve tagne til Fanger, og 30 Faner og alt Artilleriet erobret. - Engellænderne gaaer det ikke bedre end Spanierne. J Gallizien forfølges de bestandig med Kaarden i Haanden. Efterat de vare fordrevne fra Lugo, tog tre Fjerdedele Veien til Corunna, og en Fjerdedeel til Vigo, hvor de havde deres Transportskibe. - Corunna er Hovedstaden paa en Halvøe i Gallicien, og har en fortræffelig Havn, hvor der kan ligge en heel Flaade. Jndløbet beskyttes af to stærke Casteller, St. Martin og St. Clara. Fra Corunna pleie der at gaae Paketbaade til Havanna, Buenos Ayras og Falmouth. Vigo, ligeledes i Gallizien, har en stor Havn. Det ligger ved en Havbugt og er omgivet af en Muur, Vold og Grave, Citadellet er et gammelt Bjergslot med 4 Bastioner. Havnen er ved Høie og forskjellige Sandbanker og blinde Skjær vel beskyttet. Hertugen af Dalmatien sørgede for, at Engellænderne ikke ustraffede skulde forlade det Spanien, som de ved deres Guld og Rænker havde bragt i Opret. Medens de sysselsatte sig med at indskibe deres Syge, 3 til 4000 i Tallet, at ødelægge Batterierne ved Kysterne og at kaste sig ind i Fortet St. Philip, hvis Commandant ikke vilde optage dem, gav Hertugen Befaling at angribe dem d. 10 Jan. De bleve fordrevne fra deres Positioner, og da det blev saa mørkt, at man nødsagedes til at opsætte Angrebet, reddede de sig tildeels ved at indskibe sig. J Træfningen vare kun omtrent 6000 Mand. Men deres Tab har imidlertid dog været meget betydeligt. 800 Døde fandt man paa Valpladsen, og blandt disse Gen. Hamilton og to andre Generaler, hvis Navn man ikke veed. De skal have havt over 500 Saarede. 20 Officierer og 300 Gemene bleve fangne og 4 Canoner erobrede. Over 1500 Heste, som de have dræbt, have de efterladt. Paa Fransk Side havde man kun 100 Døde og 150 Saarede. J Establissementet Papozza har man fundet 6000 Engelske Geværer. Saaledes forlode Engellænderne Spanien. Af de 38,000 Mand, de have udskibet her, komme neppe 24,000 tilbage, og af 6000 Heste have de efterladt eller dræbt 5000. Resten af La Romanas Armee, der ved den Forstærkning den i Dec. fik fra Gallicien, var opvoxen til 16000 Mand, er nu hensmeltet til 5000, der drive vildfarende omkring mellem Vigo og Santyngo, og forfølges ivrigen. - Kongeriget Leon, *) Provindsen Zamorg og hele Gallizien, som Engellænderne vilde dække, ere erobrede eller undertvungne. Følgende Stykke af et ældre Brev fra Madrid har ikke staaet i vore Tidender, Spanierne bleve ved at slaaes lige ind i deres Hovedstad, men saa slet, at det er vanskeligt at forestille sig saa megen Haardnakkenhed, forbunden med saa overordentlig en Feighed. Thi da de engang havde forladt de med 20 Canoner og mange Tropper besatte Bjergkløfter ved Samosterra, uden at være blevne angrebne af mere, end en eneste polsk Eska*) Det inddeles i Leon paa hiin Side og Leon paa denne Side Douro. Det er 55 Mille langt og 40 bredt, bjergfuldt, tørt og ufrugtbart, men har megen Viin og nogle og tyve Stæder. Leon, en stor, men ikke stærkt beboet Stad, med een af de skjønneste Domkirker i Spanien, er Hovedstaden. Zamora ligger i Leon ved Douro, og er en temmelig stor og velbefæstet Stad. dron, er det ubegribeligt, at de kunde være saa daarlige, at udsætte Hovedstaden for total Ødelæggelse. Men sandt er det, aldrig saae jeg Forvovenhed nogensinde gaae saa vidt, som hos denne lille Trop Polakker. Jngen, som var Vidne til dette Skuespil ved Samosterra, kunde andet end beundre saa stor en Tapperhed. Hverken Jlden af Cartæsker eller af Smaageværer, som krydsede hinanden, var i Stand til at standse dem. Den halve Eskadron blev sat ud af Stand til at kæmpe, men Resten hug Canonererne ned ved Canonerne, og bemægtigede sig alle Batterier paa Bjergene, hvilke man maatte klavre op til, lige for en Redoute. – Da Beleirede i Madrid opførte sig, saa længe de tænkte paa Modstand, med en Uforskammenhed, der blev optaget af vor Keiser med et Maadehold, der er uden Exempel hos en Souveræn, der blot behøvede at vinke for at tilintetgjøre denne hele stolte Stad. Ved den anden Opfordring mødte en Parle menter fra Madrid. Keiseren lod ham ikke tale ud, men sagde: "Her seer J min Armee. Seer kun nøie paa den. Jeg veed, man troer hos Jer hverken at den er saa stor, eller at jeg er nærværende. Gaaer strax tilbage til Madrid, og fortæller, hvad J have seet. Siger Eders geistlige og militære Chefer og Stadens Overhoveder, at dersom de ikke overgive sig inden 3 Timer, skal Jlden begynde fra alle 4 Kanter. Vil de slaaes, vel, da maae de gaae herud; jeg tillader dem selv at vælge Position. Men de skal ikke begaae den nederdrægtige Grusomhed, at sætte ulykkelige Børn, Qvinder og Oldinger i Fare for at springe over Klingen!" Dette Beviis paa Ædelmodighed virkede kraftig paa alle Gemytter, og var en større Crobring end det meest glimrende Slag.