Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
At det af de Deputeredes Kammer antagne Amendement til Takadressen, som angik den polske Nationalitet, ikke vilde smage de russiske Diplomater, var let at forudsee; mindre rimeligt var det, at man allerede nu i Bladene skulde see Spænding mellem begge Stater, omhandlet baade af russiske og franske Organer. J Paris holde de franske Ministre og det russiske Hofs Repræsentant endnu tilsyneladende gode Miner med hinanden; hverken hiint Amendement eller de mangfoldige Sidehug, det franske Cabinets Præsident i sine senere Taler i Kammeret bibragte Absolutismen, synes at have bevirket nogen Kulde i Forholdene; endnu den 21de bivaanede den russiske Minister, Hr. v. Pahlen, et Repræsentations=Maaltid hos bemeldte Cabinets=Præsident, men saavel hine Sidehug som den aabne Erklæring fra Premier ministerens Side, at Frankrig stedse maa have et aarvaagent Blik vendt mod Rhinen og de 400000 Mand, som kunde true fra den Kant, tyde dog hen paa, at det just ikke har meget paa sig med det intime Venskab mellem begge Hoffer. En bitter Journal=Strid imellem en Warschauer-Journal Driennik=Powszny og det franske Ministeriums Organ Journal des Debats lægger en saadan Kulde, idet mindste Mangel paa inderligt Venskab, temmelig klart for Dagen og er man endogsaa vant til at see Journal des Debats" stundom rykke frem med et Skryderi, som Regieringen ikke siden vil vedkjende sig, saa kan man dennegang dog ikke forudsætte et lignende Spilfægteri, da Angrebet og det et meget bittert Angreb, er udgaaet fra dette russiske eller rettere polske Blad. Ved at omtale Ludvige Phillips Trontale, udlod dette sig nemlig saaledes: "Denne Tale siger just ikke noget Nyt, naar man ikke maaske ville antage det for en Nyhed, at deri omtales nogle Lovudkast til Fordeel for den kongelige Familie og til Udtørringe af nogle Moradser og meere lignende. Iøvrigt staae de enkelte Paragrapher af denne Tale i Modsigelse med hinanden, indbyrdes og med Tingenes virkelige Stilling. Saaledes i begynder Talen strax med at lovprise Opretholdelsen og Befæstelsen af den almindelige Fred, som skal skyldes Frankrigsde Viisdom, og faa Linier længere nede seer den sig allerede; nødt til at beklage den spanske Borgerkrig og det i Afrikallidte Nederlag. Som bekjendt have ikke heller Differentserne s. med de forenede Stater i Nordamerika og med Schweitzi, bragt Frankrig nogen Hæder eller Nytte, tvertimod, dens franske Regjering lod sig skræmme og betalte Amerikanerne og deres Tilgodehavende, imedens dens eget Forsøg paa igjen at sto jage en Skræk i Schweitzerne, stødte paa saamange Hindringer, at den ikke fik noget Jilfærdigere at gjøre, end at er so klære sig tilfreds med en meget tvetydig Kryben til Korset" fra Schweizes Side. Og hvad skal det videre betyde, naar Trontalen siger: Nøie forbundet med England, opfylder J Frankrig med, samvittighedsfuld Troskab, sine indgangnes Forpligtelser mod Spanien. Denne Phrase vilde man umuelig ligt kunne forstaae, naar den, samvittighedsfulde Troskab u ikke klogeligt var bleven commenteret med de Ord: "Oversk. eensstemmende med den Aand, i hvilken Quadruppelalliancetractaten er afsattet. Endelig synes den Paragraph, som at roser af, at Lidenskaberne i Frankrig tæmmes og lade af fra deres Udskeielser, at staae i en sælsom Contrast til det S. Anslag paa Kongens Liv, som faa Minuter iforveien varte iværksat."