Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Børsen har lige fra fin første Jndretning (1624) havt Boglader, thi Ogier fortæller, at han første Gang saae Longomontanus i en Boglade paa Børsen. - J Kong Christian den Fjerdes og Frederik den Tredies Tid havde Bogtrykkerkonsten allerede opnaaet en temmelig Grad af Fuldkommenhed. 1655 trykte Joachim Moltken, som da allerede kalder sig Boghandler, Folioudgaven af Arild Hvidtfelds Krønike, hvis Tryk vidner om en forbedret Smag. Moltken var blot Forlægger, thi han lod trykke hos Jørgen Lamprecht. Men lige indtil det 18de Aarhundredes Begyndelse kan man ikke sige at Boghandelen hos os spillede nogen udmærket Rolle. Holberg, der næsten var den første, der vakte Smag for Almeenlæsning, var selv Forlægger af sine Skrifter, og forenede saaledes Forfatter og Boghandler i een Person. Først i Midten af det 18de Aarhundrede blev det Godicheske Officin udmærket ved de Værker, det trykte baade for andre og paa eget Forlag. Men Boghandlens egentlige gyldne Periode begynder med Agent Gyldendal. Han kom som en fattig jydsk Skoleholders Søn til Kjøbenhavn, giftede sig nogen Formue til med en Lærredshandlers Enke og begyndte i sit tredivte Aar en Boghandel, men meget smaat. Den ældre Sneedorff, Bastholm, Balle o. fl., vare de, der lagde Grundvolden til hans Lykke og hans siden saa navnkundige Boghandel. Bogtrykkerie eiede han aldrig selv, men Lillies Bogtrykkerie i Sorøe, samt F. W. Thieles og J. R. Thieles i Kjøbenhavn vare næsten ene sysselsatte med at trykke hans Skrifter, ligesom den Drewsenske Papirmølle med at levere Papiret dertil. Han var saa heldig i sin Handel, at ved hans dødelige Afgang 1802, altsaa efter tredive Aars Virksomhed, hans efterladte Formue ansloges til 180,000 Rd. D. C. (360,000 i Rigsbankpenge, uagtet Bogladen kun vurderedes som Maculatur til 50,000 Rdlr. D. C. Allerede førend Gyldendal havde Mad. Godiche samlet ved sit Bogtrykkerie og sin Forlagshandel 60,000 Rdlr., og Pelt, der dog meest drev Sortimentshandel, 70,000 Rd. Men ingen af dem alle har efterladt saa meget, som den i nyere Tid afdøde Bogtrykker J. F. Schultz, der fra en fattig Bogtrykkersvend af havde opsvinget sig til Directeur over det Kgl. Bogtrykkerie, og i en Tid af neppe 25 Aar samlet baade ved Trykkerie og Handel en Formue af omtrent en halv Müllion. Men vist mok ere disse Exempler kun enkelte, og naae overalt kun indtil en vis Periode. Jmidlertid kan det ikke nægtes, at i Forhold tilBefolkningens Størrelse har Boghandelen i Danmark nydt i mange Aar stor Opmuntring. Men at ligeledes den maatte, som alle andre Næringsveie, føle Virkningen af uheldige Tidsomstændigheder, er naturligt. Dog gives der ogsaa adskillige andre Aarsager, der meget have bidraget til dens Forfald. Dertil høre blandt andre, Læseselskaber, Leiebibliotheker og Klubber, hvor en Kjøber forvandles til adskillige Hundrede Læsere, og dernæst den Mangel paa Enighed, der næsten i alle Perioder har hersket blandt Forlæggere og Boghandlere indbyrdes. Jstedet for at Boghandlerne i Frankrig, Engelland og Tydskland gjøre Alt for at befordre en gjensidig Afsætning, saa har man hos os meget ofte søgt at standse den. Offentligen bestræbte man sig for at skade dansk Literatur, deels ved overdreven Roes, bygt paa Privatforbindelser, deels ved ubeføjet Nedrivelse, for at tilfredsstille Privathevn eller endog blot af Rid og Avindsyge.