JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Holland. - Belgien. Marschal Gerard har den 25de Novbr. opfordret General Chasse til at overgive sig inden 24 Timer. Opfordringen er affattet ganske diplomatisk og han beraaber sig i samme paa Tractaten af 15de Novbr. 1831. Iøvrigt, tilføier, Referenten ret naivt, veed man nok i Forveien, at intet Svar vil følge. Det Ønske, at holde Staden Antverpen neutral, saaledes som den i enkelte ældre Feldttog har været, har man opgivet, deels vel fordi man tvivler om, at Citadellets Commandant vilde respectere denne Neutralitet; deels ogsaa fordi den franske Overgeneral fandt det umuligt at udrette noget mod Citadellet uden at besætte Staden. Fra London meldes, at Marschal Gerard udtrykkelig af denne Grund har forlangt Englands Samtykke til denne Besættelse, og skjønt der - hedder det - ingen Tvivl er om, at et Forlangende, som i strategisk Henseende befindes nødvendigt, ogsaa bliver tilstaaet, saa har Ministeriets Modstandere dog heri funden en ny Leilighed til at lægge det denne Krig til Last. Om Beleiringsarmeens Stilling og Bevægelser meddeler Moniteuren Følgende. Nordarmeen under Marschal Gerards Commando har fuldendt de forberedende Bevægelser mod det antverpenske Citadel. Divisionerne Sebastian og Fabre afgive de fornødne Tropper til Beleiringsoperationerne og besætte tillige paa den venstre Scheldebred de til Digernes Forsvar nødvendige Poster. Divisionerne Janin og Achard ere opstillede nordpaa som Observationscorps, forat dække Veiene til Breda og Bergen op Zoom. Cavalleribrigaderne under General Lavoestime og Hertugen af Orleans udgjøre atter hine sidstnævnte Divisioners Avantgarde og paa Veien til Tournhout staaer den lette Cavalleribrigade under General Simoneau. Reservecavalleriet og Infanteri divisionen under General Schram ere rykkede ind i Linien; Beleringsartilleriet er udskibet i Boom og bringes til de bestemte Pladse. Saaledes ere da alle Forberedelserne fuldendte, og hvis General Chasses Svar paa den udstædte Opfordring bliver benægtende, saa vil den første og anden Paralelle aabnes paa samme Tid. Et frygteligt Artillerie vil understøtte vore Ingenieurers Duelighed og vore Soldaters Jver for at bevirke Tractaternes Fuldbyrdelse. Man troer ikke, at Operationernes Begyndelse vil udsættes længere i end til den 25de eller 26de." Hvad den sidste Paastand angaaer, da gaaer samme vel saa omtrent i Opfyldelse, thi i et Brev fra Antverpen, dat. 26de Novbr., hedder det, at Fjendtlighederne ventes at ville tage deres Begyndelse næste Nat eller den følgende Dag. Jndvaanerne i de Landsbyer, som ligge indenfor Citadellets Demarcationslinie, vare just i det Øieblik blevne underrettede derom og havde tillige faaet en Erindring om at bringe deres Meubler i Sikkerhed og sætte Vand udenfor deres Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Det baade i politisk og militair Henseende vigtige Spørgsmaal, om Hollænderne intet Forsøg vil gjøre paa at undsætte Antverpen, er endnu umuligt at besvare, men at de igjen har begyndt Fjendtlighederne mod Belgierne, erfares fra Brussel og navnlig i Nærheden af Brügge ved et Sted, kaldet Pont de Paille. Man mener dog, at disse Fjendtligheder ikke har videre Hensigt end at gjennemstikke Digerne, hvilket Hollænderne har begyndt at iværksætte paa flere Stæder, f. Ex. ved Fortet Lieskenshoek.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Den combinerede Flaade er endnu ikke indløben i Schelde, men man seer nu - skrives der fra Haag uafladelig Krigskibe krydse ved vore Kyster og hører jevnlig Braget af deres Skyts.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Gouverneuren i Fæstningen Luxemburg havde tilskrevet den belgiske General Tabor, at den tyske Forbundsdag betragtede Hr. Pescatores Anholdelse paa Fæstningens Grund som en Krænkelse af Folkeretten og fordrede hans Løsladelse, men i et Postscriptum tilføier Gouverneuren, at naar Belgierne vilde ifølge denne Opfordring frigive den Fængslede samt udstæde en almindelig Amnesti med Hensyn paa alle dem, der havde været indviklet i Tornacos Sag, saa vilde Gouvernementet paa sin Side igjen løslade Hr. Thorn. Heri samtykkede den belgiske Regjering og begge Fangerne bleve udvexlede den 28de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Det belgiske Repræsentant=Kammer er endnu ikke bleven færdig med sin Adresse til Svar paa Kongens Tale fra Tronen. Under Debatterne desangaaende fandt en temmelig heftig Scene Sted, idet Hr. Dumortier paastod, at den franske Gesandts sidste Note, saaledes som samme oplæstes meste ud Odsimlen, som lod i Moniteuren, det den Trudsel, hvormed de allierede Magter true Belgien, ifaldt dette ikke vilde opfylde Tractaten, var formildet. Ministeren, for det Jndenlandske blev især omfindtlig herover og opfordrede Dumortier til at erklære, om han beskyldte Ministrene for forsætlig Forfalskning, men Hr. de Broukere tog hurtig Ordet og sagde: "Og jeg opfordrer Hr. Dumortier til ikke at svare. Det tilkommer ikke en Minister at opfordre nogen af Repræsanterne til at fortælle sine Tanker, men det staaer Ministrene frit for at forklare Sagen og Kammeret kan da mene om samme, hvad det finder rimeligt. Jeg begriber vel, at Ministeren for det Jndenlandske holder sig fornærmet, naar man vil beskylde Ministeriet for et Falsum, men han burde ikke have forudsat en saa daddelværdig Hensigt hos Hr. Dumortier. Sagen forklaredes nu nærmere og Trykkeren fik Skylden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Undersøgelserne angaaende det den 19de faldne Skud fortsættes for Retten, men endnu har man ikke kunnet komme efter Gierningsmanden. 15 Vidner ere afhørte, blandt disse naturligviis Demoiselle Bourry og den Mening synes at blive mere og mere almindelig, at det Hele er en af denne sifsige Tos opfunden Jntrique. "Jfr. Boury, fortæller National, en ung meget snild Pige, 19 Aar gl., kom for omtrent 3 Uger siden til Paris for at tilveiebringe en Sum paa 40000 Franes, som hun vilde anvende til at anlægge et Hotel i Calais, efter Planen af Hotel Mau rice i Paris og i Forbindelse med samme. Hun henvendte sig først til Hr. Rothschild, som nok havde hende lidt til Bedste, og siden til nogle andre Herrer, hvis Yndlingsfag det just ikke er at laane Penge ud, blandt andre til den berømte Doctor D. Fortvivlet over at hendes Planer mislykkedes, henvendte hun sig til Kongen selv og bad Ham om de forønskede 40000 Franes af Hans Privat kasse. Ansøgningen blev opsat af en bekjendt Supplikfabricant ved Navn Frederie, hos hvem ogsaa Jfr. Bour, havde bedet om at modtage Svaret. Om Løverdagen og atter og Mandagen kort for Høitideligheden erkyndigede hun sig, om Svar var indløben og da hun fik Nei til Svar, yttrede hun stor Urolighed. Siden havde hun som bekjendt den Lykke at redde Livet for den ophøiede Besidder af den Kasse, af hvilken hun vilde laane Pengene til sit Establissement og er derved bleven en historisk Person. Denne Nationals Beretning er ikke bleven nægtet eller gjendreven i de ministerielle Blade, ja adskillige af disses Yttringer røbe endog, at de begynde at helde til samme Mening. Saaledes vil Nouvelliste nu ikke længer vide af at Dronningen har besøgt Jfr. Boury, og Moniteuren, der i Begyndelsen kaldte dette Skud et Attentat, kalder det nu blot en Begivenhed (evenement). Det hedder ogsaa, at Jfr. Boury allerede engang for under det forrige Ministerium skal have røbet Lyst til at opdage Complotter. Den fundne Pistol vil imidlertid vel omsider bringe Sagens rette Sammenhæng for Lyset. Hr. Dupin er da, som man ventede, bleven Præsident i de Deputeredes Kammer med 234 Stemmer; Lafte havde dog 136. Hans Tiltrædelsestale vandt stort bifald, fornemmelig følgende Sted. "De Franskes Enighed afhænger maaskee af Enigheden blandt deres Deputerede og af at de udsone dem med deres foreskjellige Meninger. Lad os gjøre dette Møde lige nyttigt ved de Love, som udgaae fra os og ved den gode, forstandige, ægte parlamentariske og til Regjering skikkede Aand, som vi ville lægge for Dagen. Vore Debatter være derfor en Kilde til giensidig Belærelse og ikke til stedsevarende Ærgrelse og pinlig Ophidselse." Jblandt de vigtigste Love, der i dette Møde ville komme under Ventilation nævnede han den om Communevæsenet, den om Ministrenes Ansvarlighed og den om den offentlige Underviisning. Commissionen til Adressens Affattelse er valgt og Valget menes at love Ministrene en stor Majoritet. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Kjøbenhavn. Af en skeet Bekjendtgjørelse, om Jnstitutet for Metalarbeidere, erfares, at siden 1830, have 24 Elever i forskjellig Grader viist meest Fremgang, i Dreining, Gravering, Driv ning eller Siselering og 14 Elever tillige i Tegning. Disse Elevers Prøvearbeide med mere, er nu udstillet i Jnstituttet. Entreen er 1 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Den 26de f. M. udbrød Skorsteensild paa store Kjøbmagergade. Jlden havde taget saa heftigt til, at næsten hele Skorstenen maatte nedbrydes, og først efter 3 Timers Forløb blev den standset. Man taler i denne Tid meget om en Arv paa - 15 Millioner Franks! - som skal være kommet her til Staden. Det Vigtige. Hvorfra og hvortil er endnu ikke omtalt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet i Kjøbstaden Skagen, 200 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet: Toldforvalter-Embedet i Eckernførde, for Oppebørselerne stilles Sikkerhed, til Beløb 4400 Rbd. Sølv. - Et Toldcontroleur-Embede ved Grændsen mellem Nørre-Jylland og Hertugdømmet Slesvig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 23de November, er forhenværende Præst for den tamuliske Kirke i Fæstningen Vallore og for den europæiske Garnison sammesteds i Præsidentskabet Madras i Ostindien, P. M. D. Wissing, beskikket til Sognepræst for Skallerup og Venneberg Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst i Skagen, L. Kjelder, til Sognepræst for Moesberg og Hørmested Menigheder i Aalborg Stift; hidtilværende Capellan for Østertørslev Menighed i Aarhuus Stift, D. M. Roed, beskikket til personel Capellan for Veder og Malling Menigheder i samme Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Under General=Toldkammer= og Commerce=Collegiet: Den 11te August er L. V. C. Fugl beskikket til Copust i det danske Fag under Collegiet; den 23de Octbr. er 1ste Fuldmægtig i Statsgjeldscontoiret, Exam. juris C. J. Ramus og constitueret Told- og Consumtions=Overbetjent C. J. Klein, til Told- og Consumtions-Overbetjente i Randers; lovember, Assistent ved Gouvernementet i Guinea. V. M. Christensen, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra bemeldte hans Post, og J R. Chenon i hans Sted beskikket til surnummerair Assistent ved bemeldte Gouvernement. Under Nationalbanken: den 27de November er Raadmand T. D. Viebroock i Altona udnævnt til 2den Directeur ved Bank=Jnstitutet sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Kjøbenhavns Torvepriser, den 30te November. Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. - M. - s. Byg, 2radet Td. Byg, bradet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre, Td. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Smør, Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Æg, Snesen. - Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 30te November. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 ½ a 151 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 43 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8484 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 65 1/2 a 66 L. St. Hamborg, den 30te Novbr. Bourdeaux 188 3/4. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 s. Madrid 45 1/2. Cadix 457/8. Lissabon 4338. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 215. Species 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Blandede Efterretninger. J Sagen: Capellan Visby, contra: Magister Lindberg, er ved Hof= og Stadsretten afsagt Dom og kjendt for Ret De af Hovedcitanten, Visby, paaankede, af Contracitanten, Lindberg, i et trykt Skrift, betitlet: "Maanedsskrift for Christendom og Historie, om Førstnævnte brugte fornærmelige Udladelser bør være døde og magtesløse, og bør Contracitanten for sit i denne Henseende udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv. - Ligeledes bør paa den anden Side de af Contracitanten paaankede, af Hovedcitanten i dennes trykte Ugeskrift for practisk Christendom, og i Indlæg om Contracitanten brugte fornærmelige Yttringer være døde og magtesløse, hvorimod Hovedcitanten iøvrigt bør for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Contrasøgsmaalets Omkostninger ophæves. Derimod betaler Contracitanten til det Offentlige Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som under Hovedsøgsmaalet skulde have været erlagt og forbrugt, saafremt Sagen ikke for Hovedcitantens Vedkommende havde været benificeret, samt til Hovedcitantens Sagfører, Procurater Hansteen 25 Rbd. Sølv i Salair. De 50000 Rbd. i Classelotteriet vandtes i Aar af Tøifabrikeur Ripperger i Hovedstaden og de 10000 Rbd. af 4 Svende paa Mitchells Fabrik i Gjentofte. Efter Forlydende, siger Randers Avis, arver en Embedsmand i Egnen af Skanderborg, efter en i Ostindien afdøde Slægtning, en lille Capital af 8 1/2 Mill. Gylden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Den hollandske Consul i Helsingøer har faaet Ordre af sin Regjering til at tilraade alle fra Østersøen kommende, Helsingøer anløbende hollandske Skibe, ikke at fortsætte deres Reiser til Nordsøen, men at anløbe en neutral Havn, for der at afvarte Omstændighedernes Medfør.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Den 18de f. M. ankom Skipper Pank med sit førende Fartøi, 3de Søstre, fra Aalborg til Vliessingen. Copulerede paa Bruunshaab: Møller Vistoft af Søndermølle og Jfr. C. Pagh Klem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Døde. A. M. Kolbel f. Hansen, forhenv. Toldbet. J. A. Vater, 70 Aar; Enken S. C. Vogelsang, f. Rausch, 86 Aar; S. M. M. Durut, f. Kauffmann, alle i Kbhvn. Enken B. C. Steenberg, f. Frydendahl, 77 Aar, i Odense. AneS. Bechmann, 33 Aar, til Raarup Præstegaard. Mad. V. L. A. Funder, f. Bidsted, 28 Aar, i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 1ste Decbr. D. C. Værenz af Frohvn, fra Aalb. m. Stykg. - Udg. D. 30te Novbr.: D. Bolt og M. Hansen begge af og til Laurvig fra Odense m. Korn. D. 1ste Debr. P. H. Nissen af og til Flensb. fra Frhvn. m. Huder og tomme Foustager.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Hals Skibsliste. Jndk. D. 29de Nybr.: B. Geneske af Aalb. fra Kbh. med Stykg. - Udg. D. 30te: N. Lund af og til Dram med Byg. C. Aagesen af Aalb. til Ostende med Havre. J. Olsen af Fiskebekskihl til Christiania med Byg. D. 1ste Debr.: N. Jensen og N. L. Frantzen af Langelandshou til Rudkjøb. med Ball. A. H. Larsen af og til Marstal med Ball. K. Olsen af og til Tønsb. med Korn. H. N. Serritzleff af og til Flensb. med Ball. A. Willumsen af og til Christianssand med Byg. J. P. Wewer af Stubbekjøb. til Falster med Flytteg. C. Nielsen af Rudkjøb. til Præste med Bagl. H. Johnsen af og til Østerr. med Korn. B. Raymond af Jpswich til Ostende med Korn. K. A. Stech af Enden til Ostende med Korn. D. 2den: C. Christensen af Aalb. til Hurup med Ball. H. J. Mørch, af og til Flensb. med Ball.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Vinden. Den 26de, 27de og 28de Novbr.: S.; den 29de: SSV. t. S.; den 30te: SSv; den 1ste Debr. VV.; den 2den: Formd., VSV. t. V., Efterm. S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Bekjendtgjöreløer. Væddeløb imellem Fuldblods- og danske Heste. For at opnaae et afgjørende Resultat angaaende den Menigsforskjellighed der hersker og Fuldblods= eller ægte Danske Hestes større Udholdenhed paa en lang Distance, har Hans Durchl. Hertugen af Augustenborg bemyndiget Redactionen af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold til at proponere følgende Væddemaal: 1) Veien imellem Hadersleben og Kolding, som er 4 danske Mile lang, skal gjennemløbes 5 Gange, hvilket udgjør en Distance af 20 danske Mile, Hestene begynde deres Løb ved Hadersleben, og ende det naar de 3die Gang ankomme til Kolding, hvor Maalet bliver opreist og Dommerne ere tilstæde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Da Hs. D. ikke troer at det vilde være afgjørende i denne Sag, om kun een Fuldblodshest og een Dansk Hest løbe med hinanden, saa vil Hertugen stille 4 Fuldblodsheste, hvilket lige Antal Danske Heste, Modpartiet ogsaa har at stille. To Heste, nemlig en Fuldblods og en Dansk Hest, løbe sammen den første Dag; to andre lignende den anden Dag; og saaledes vedblives med een Fuldblods og een Dansk Hest sammen i fire Dage, indtil alle 4 Løb ere endte. Ethvert af disse 4 Løb begynder om Morgenen og ender samme Dag. Det Partie, der seirer i de fleste af disse Løb, har vundet Væddemaalet. Skulde hver af Parterne seire i 2 af disse 4 særskildte Løb, saa anstilles endnu et 5te Løb imellem een af Fuldblods og een af de Danske Heste, paa den 5te Dag. Enhver af Parterne kan hertil stille hvilken Hest de lyster, kun maa det være en af de Heste, der alt har løbet paa en af de foregaaende Dage. Hs. D. udsætter 4000 Rbd. rede Sølv; Modpartiet har kun at udsætte 2000 Rbd. r. Sølv, hvilke Summer fra begge Sider 4 Uger forinden Væddeløbene afholdes, skulle deponeres paa den Kongelige Amtstue i Hadersleben. Skulde Hertugen vinde de af Modpartiet udsatte 2000 Rbdlr., saa tilfalde disse Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn. Tiden for Afgjørelsen af dette Væddemaal fastsættes til den sidste Halvdeel af August Maaned 1833. Dagen ere efter gjensidig Aftale nærmere at bestemme, som ogsaa de øvrige Blomstændigheder, der angaae den nødvendige Surveillance, o. s. v. Vægten, som enhver Hest har at bære, skal udgjøre 135 Pd. over af Parterne vælger 2 Voldgiftsmænd, disse samtlige udvælge igjen en Dommer, Forinden Væddemaalet begynder, maa begge Parter dokumentere fra hvilke Hingste de stillede Heste nedstamme, for at Voldgiftsmændene og Dommeren kunne overbevise sig om, saavel at Hertugens Heste nedstamme fra ægte Fuldblods, som at Modpartiets Heste nedstamme fra den gamle Danske Race, uden Jndblanding af nogensomhelst anden Race. Skulde Hertugen vinde dette Væddemaal, da er Samme beredt til at indgaae et lignende, paa en endnu længere Distance. De der agte at antage dette Væddemaal, bedes at tilmelde det Redactionen af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold, i Kjøbenhavn, forinden Februar Maaneds Udgang 1833. J. B. Hornemann. Ph. Hage. agen den 7de December, om Aftenen Kl. 7, af Generalforsamling i det dramatiske Selskabs Locale.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
En Disk med Reoler og Skuffer anvises til Kjøbs paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Undertegnede boer i Jomfru=Ane Gade i Hr. Kjøbmand Wibroes Gaard 2den Sal. van Deurs, Districtschirurg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Søndagen den 9de December bliver Assemble og Bal i Klubben Enighedens Locale, som tager sin Begyndelse Kl. 6 Aften. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
3000 Rbd. Sølv søges tillaans imod første Prioritet i en solid Eiendom, hvoraf Bankheftelsen er indfriet m.v. D. herpaa Reflecterende ville behagelig aflægge en Billet paa Stiftsbogtrykkeriet, mkr. : Hjelp.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
En jern Hundelænke er i Gaar anholdt hos en mistænkelig Person; den, som maatte have mistet samme, anmodes om snarest muligt at melde sig paa Polititiekammeret. Aalborg, den 5te Decbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Auctioner. Fredagen den 14de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, ved Auction, som afholdes i Stervbostedet i Doktorens Gyde efter afgangne Bagermester A. Knudsen, solgt Boets Jndbo, bestaaende af: Chatoller, Skabe, Kister, Borde, Stole, Speile, 1 8dags Uhr, Linned, endeel gode Sengeklæder, nogle Gangklæder samt endeel Kjøkkentøi m. m. Aalborg, den 4de December 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Efter Begjæring af Coffardi=Captain August Capimir Weinberg, og antaget Commissionair Viceconsul Fabricius, bliver, Mandagen den 17de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa Consul R. Bergens Bopæl i Skagen, afholdt offentlig Auction over Takelage og Skibs=Inventarium, bestaaende af forskjellige Seil, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskab, en Jern Ankerkjætting, Skibsbaade m. m.; Alt i ny og god Tilstand, ilandbjerget fra Skibet Hazard af Gothenborg, som, ført af bemeldte Captain Weinberg, paa Reisen fra Bahia til Stockholm, med en Ladning Sukker, under 7de Dennes strandede paa Skagens Rif. Tillige bortsælges ved samme Auction circa 15 a 20000 Pund, fra ovennævnte Skib løst ilandbjerget, brasiliansk raae Puddersukker. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Skagens Byfoged-Contoir, den 30te November 1832. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-05
Auctionsplacat. I Henhold til det Dags Dato ved en Skiftesamling i Boet efter afdøde Maren Jensdatter, af Gaaser, Enke efter forhen afdøde Huusmand Anders Pedersen, ibd., bliver Tirsdagen den 11te December næstkommende, afholdt Auction over det bemeldte Bo tilhørende, og i Gaa ser By, Østerhassing Sogn, beliggende Huus, med Jorder, af Hartkorn 3 Fdkr., samt over Boets Løsøre, bestaaende, af Kreaturer, Avlsredskaber og Indbo. Auctionen afholdes i selve Stedet og begynder om Formiddagen Kl. 11. Lysthavende indbydes. Kjer og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 30te November 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Spanien. Med Kongens Helbredelse gaaer det endnu meget langsomt, og den 11te Novbr. skal der endog være sporet et lidet Tilbagefald. Mange af Jnfanten D. Carlos's Tilhængere, som have gjort den Erfaring, at deres Planer i Hovedstaden strandede paa Politiets Aarvaagenhed og Troppernes Troskab, have begivet sig til Provindserne. J Valencia trækker en Bande omkring, der udraaber D. Carlos, men de udsendte Tropper have allerede grebet Nogle af de Skyldige. For at gjøre en Ende paa disse Uroligheder er det besluttet i Conseilet, at foreslaae Jnfanten en Reise til Jtalien, men han har hidtil haardnakket vægret sig ved at opfylde denne Begjæring. Det nye oprettede Ministerium fordet Jndre er en af Hovedstadens Beboere meget vel optaget Indretning, derimod er det saakaldte Raad af Castilien kun lidet tilfreds dermed, da det derved baade taber i Jndflydelse og Jndtægter. Man har atter opdaget nogle oprørske Placater paa Gadehjørnerne og i selve Gaderne, dog sporedes ikke alvorligere Uroligheder, men disse vedvarende Bevægelser have dog formodentlig givet Anledning til en temmelig stræng Proclamation, som Dronningen har udstædt imod de Apostoliske og som offentliggjøres i Hoftidenden af 15de November.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Fra Portugal erfares, af et Brev fra Marquis af Palmella, at det er lykkedes D. Pedro at forstyrre de af D. Miguel opkastede Batterier.