JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-07-09
Hvad Hr. O's Mening om de danske Vælgeres Bestikkelighed angaaer, da er det en saa fornærmende, ugrundet og krænkende Beskyldning mod det danske Folk, at en Gjendrivelse ere aldeles ufornøden. Det er ogsaa blevet fremhævet, at det ei var Folkets Ønske, men den seneste Tid har noksom viist, hvad Folket i saa Henseende ønsker, og hvorfor skulde Folket ønske det Modsatte, da det kun kan høste Gavn og ikke Skade af denne Rettigheds Jndrømmelse. - Maaskee En eller Anden vil hente et Motiv fra Holsteen, hvor Jøderne endnu laae i den tydske Tilstand, og mene, at der ei burde være saa stor Forskjel i et og samme Land, men jeg troer ei at behøve at gjendrive dette. Ville vi ei optage det Gode, saa bør vi vistnok endnu mindre indføre det mindre Gode fra et andet Sted, og vi bør i saa Henseende glæde os over, at vi laae i Danmark og ei ere i Afhængighedsforhold af en fremmed tydsk Forbundsdag og vise Holstenerne, at Danmark, uagtet Rigsbankpenge og Toldlovene, dog besidde Goder, som de forgiæves stræbe efter at erholde, nemlig større personlig Frihed. Endskjøndt jeg, som ovenfor sagt, langtfra troer at disse Grunde ville fremføres imod Ussings Forslag, har jeg dog troet at burde fremsætte Alt, hvad der kan siges, i et Totalbillede, for at vise, hvor ubetydelige Modgrundene ere, og hvormeget derimod der taler forSagen. Det staaer nu til Forsamlingen at bedømme Sagen, og blot det vil jeg endnu minde om, at dennes Medborgere trygt have sat deres Tillid til, at den vil for Kongen frembære deres Bøn og Ønske, og at det ei her gjælder deres borgerlige Erhverv, men deres borgerlige Selvstændighedsfølelse. Gid at Forsamlingen kunde gjennemskue enhver af deres jødiske Medbrødres Sjele, da vilde den see den Smerte, som et Afslag vilde frembringe, og den vilde da vist med Glæde vise, at den tilfulde har fattet hvad den ene Borger kan fordre af den anden, og hvad naturlige Menneskerettigheder have for Betydning! Og gid endelig hiin med Jubel af 200 frisindede Mænd modtagne Togst maatte være et gunstigt Varsel om den bedre Fremtid! Justinus.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Nyheds Post. Slesvigske Stænder. Mødet den 23de Mai. - Efterat det første Mødes Protocol var forelæst fremkom Deputeret Lorenzen, fra Haderslev og Grev Moltke med den Besværing, at de i denne Protocol savnede de enkelt Foredrag angaaende en Adresses Jndgivelse - Fra Præsidentens saavel som fra Secretairernes Side svaredes derpaa, at Secretairerne i Medfør af Forordn. af 15de Mai 1834 kun vare forpligtede til at optage det Væsentlige af Forhandlingerne og deres Resultat, men at det maatte forblive deres Bedommelse overladt, hvad der var det Væsentlige, og at det stod ethvert Medlem frit, at indgive til Protocollen dette eller hiint, som han maatte ønske protocolleret. - Den kgl. Commissarius bemærkede, at han, for at fremme Forretningernes raske Fremskriden, først vilde foretage de af de kgl. Propositioner, som ere de simpleste og lettest lade sig oversee og bedømme og over hvilke man hurtigst tør vente Committeebetænkningerne. Han motiverede derpaa, Patent, angaaende Fraværendes Rettigheder i Henseende til den af dem tilbageladte og den dem efter deres Bortgang tilfaldne Formue, Anordning angaaende Subhastationsrettens Udøvelse; Patent og Fremgangsmaaden ved Contraventionsklager angaaende landsherrelige Forpagtningscontracter; og Forordning angaaende Søn- og Helligdagenes Høitideligholdelse. - Mødet den 25de Mai. Præsidenten anmeldte 4 Propositioner: fra Godseier Henningsen, om den slesvig-holsteenske Stænderforsamlings Forening; Deputeret Todsen angaaende Meddelelsen af Embedsmændenes Betænkninger, forsaavidt som disse have Jndflydelse paa Autoriteternes Kiendelser, samt at de kongl. Propositioner maatte meddeles Stænderforsamlingerne nogle Maaneder for deres Sammenkomst, og Deputeret Petersen angaaende Underviisningen i det tydske Sprog, i de dansktalende Districters Landsbyskoler, og 11 Petitioner: fra Fattigvæsenet i Lygomkloster og Jndskrænkning i uformuende Personers Giftermaal ved at gjøre Fattigcommissionens Samtykke til Betingelse, fra flere Jordeiere angaaende Præste- og Kirketiendernes Forvandling til en fast aarlig Afgift og den fælleds Kirkekasses Ophævelse, fra flere Jndvaanere i 6 forskjellige Sogne om at Skattebevillingsretten igjen maa indrømmes Stænderne, fra flere Jndvaanere i Flensborg om Hævdelse af Skattebevillingsret ten og Forening af begge Hertugdømmers Stænderforsamlinger, samt og Justitsens og Administrationens Adskillelse og om Meddelelse af Udkastet til en Communallov for Kjøbstæderne til Staden Flensborgs Magistrat og depute¬
Jyllandsposten, 1838-07-16
Panden, en Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Mandag den 16de Juli. Nr. 29. Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Aalborg Byes Ommaaling til en ny Grundtaxt.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Den danske Landsbye Præst's Kaari occonomisk Henseende. (Sluttet. See Nr. 27.)f) Offeret. Forfatteren viser her, at de fleste Landsbyepræster have Grund til at klage over det Uvisse i samme, da det næsten aarligen formindskes, men ingensinde forøges, og dog er Enkepensionen beregnet ogsaa her efter dettes Constanthed. Han søger temmelig udførligt at godtgjøre, at Culturen, hvor den slaaer fast i Rod i Folket, efterhaanden hæver og maa hæve det patriarchalske Forhold imellem Menigheden og Præsten, og at man deraf tildeels kan forklare sig Offerets Formindskelse, samt hvorfor det i visse Egne er større end i andre; og foreslaaer dernæst, at Regjeringen vil bestemme et Minimum, som syntes ikke for en Gaardmand at burde være mindre pr. Person, end hvad den Jnderst maa offre, der ikke vil forrette Høstdag, nemlig 8 s.; samt, da flere Præster af forskjellige Grunde ere imod dette Minimum, at det maatte være gjældende der, hvor enten Præst eller Menighed maatte ønske det. g) Maaden, hvorpaa Landsbyepræsten maa hæve sine større og mindre Jndtægter. Her gjør Forfatteren en Sammenligning imellem Præstens og andre Embedsmænds Gageringsmaade, og viser, hvor ufordeelagtig denne er for Præstens occonomiske Stilling og udvortes Anseelse; idet han, der maa selv hæve sin Gage, hos flere hundrede Jndivider i Sognet, naar Enkelte ikke kunne eller ville yde den, enten maa miste en Deel af sine tarvelige Jndtægter, eller, naar høiere Pligter ei tillade ham dette Tab, ofte bliver ilde anseet, som Den, der opmuntrer Andre til Barmhjertighed, men selv ingen yder. Forfatteren foreslaaer derfor, at Præsten fritages for Opkrævningen af sin Gage, men at denne Opkrævning paalægges Sognefogden, eller Amtsforvalteren, mod et billigt Honorar. Forfatteren ender denne Afdeling med en sammentrængt Udsigt over Landsbyepræstens Klager og hans ufordeelagtige occonomiske Stilling i Sammenligning med andre Embedsmænds; men spørger sig selv, om maaskee Landsbyepræstens Kaar ere saa gode som han efter sin Stilling i Staten kanvente, eller maaskee er denne Stilling saa underordnet, at han, ved at aflægges med 3 a 400 Rbd. paa den omtalte Maade, kan i Grunden siges at være vel aflagt?
Jyllandsposten, 1838-07-16
Ved at omtale Præstens Attester, viser Forfatteren, at disse ere af en saadan Vigtighed, at Regjeringen røber stor Tillid til Præstens Redelighed, ved at betroe ham disse, og at denne Tillid, til Hæder for Standen, nok ogsaa fuldkomment er fortjent; men at det dog kunde hændes, at enkelte Attester fra fattige Landsbyepræster, skjøndt affattede med Sandhed, have en vis parainetisk Characteer; idet den, der ønsker Alle til Venner, indhyller gjerne Facta med Kjærligheds=Kaaben; men at det ligger i Regjeringens og Folkets vel forstaaede Jnteresse, at Landsbyepræsten med fornøden Selvstændighed kan røgte dette sit vigtige Kald. Ved at omtale, hvorledes Præsten forventes at skulle være et lysende Exempel paa alle Dyder for sin Menighed, viser Forfatteren, hvorledes atter hans occonomiske Stilling her lægger ham størst Hindring i Veien, og endeer med: "J Sandhed, er der nogen Stand, i Staten, der burde fritages for oeconomiske Sorger og verdslige Bekymringer, da er det Geistligheden, hvis Kald hentyder paa en høiere Retning af Tragten og Beskjæftigelser, og dog er det denne Stand, der fremfor nogen anden i Danmark, har at kæmpe med de al Aand og Følelse dræbende Næringssorger." Forfatteren ender sin Afhandling, som vi vide er bleven indsendt til Stiftsprovst Dr. Theol. Hald, for, at han i Anledning af den, maatte motivere et Forslag om Forandring i Landsbyepræsternes oeconomiske Stilling til Stænderne, med følgende Ord til Læserne:
Jyllandsposten, 1838-07-16
Hvad forresten vor Mening om Slesvigs Forbindelse med Danmark angaaer, da er vistnok Enhver, der har en anden Mening, ogsaa berettiget til at forfægte den, naar han finder det for godt, men kun ikke ved Hjelp af saadanne Jnsinuationer, som dem vi nyligen have tilbageviist. Til Understøttelse for vor Mening ville vi endnu kun tilføie, at den er bekræftet af alle europæiske Cabinetter, endog paa en Tid, da forresten de politiske Conjuncturer, vare Danmark saare ugunstige. Havde man nemlig ved Wienercongressen ikke regnet Hertugdømmet Slesvig til Danmark, saa vilde man have henført det til Tydskland, hvilket man ikke har gjort, da det er forblevet udenfor det tydske Forbund. Hertugdømmet Slesvig er altsaa af hele Europa erkjendt som et dansk, ikke som noget tydsk Land, hvoraf tillige følger, at det i statsretlig Henseende ikke kan sammensmeltes med Holsteen; thi da maatte det høre til Tydskland, ligesaavel som det sidstnævnte Hertugdømme.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Nyheds Post Høist mærkeligt er det af de jydske Stændertidenders Pagina 1094 at erfare hvad sammesteds af Kammerraad Christensen blev bemærket i Anledning af Forslaget om offentlig Bekjendtgjørelse af Taxationsforretninger over faste Eiendomme, nemlig at det er vist, at Taxationerne ere komne i Miscredit, om med eller uden Grund, vilde han ei indlade sig paa at afgjøre. Som et Exempel til Styrke for sin Paastand anførte han, at en Mand, hvis Eiendom, var taxeret til 34,000 Rbd., og hvem der paa samme Tid beviisligen var buden 33,000 Rbd. for den, af Banken kun kunde paa samme erholde et Laan af 11,000 Rbd." Thi vilde paa det samme en anden Stænderdeputeret, nemlig Kammerjunker Mylius, have gjenmælet herimod og til Styrke for den Paastand, at Tarationerne netop i Danmark ere i god Credit, da vilde det Exempel bekræfte hans Tale, at han ved selv tidligere at tilforhandle sig Aagaards Gods for c. 30,000 Rbd., hvorpaa Eierinden af offentlige Kasser ei kunde faae 20,000 Rbd. at laane - strax paa samme Eiendom skal have laant den dobbelte Capital af hvad Eiendommen kostede, nemlig c. 60,000 Rbd., siger og skriver tredsindstyvetusinde Rigsbankdaler, Hr. Kammerr. Christensen indvende jo ikke, at dette er et enkelt Tilfælde, thi Hr. Kammerjunkeren vil med Lethed kunne producere mangfoldige Beviser for at han ingen Møie har sparet paa at bringe Taxationsforretningerne i Credit, hvorom Hr. Christensen ydermere bedst kunde bibringes kla Overbeviisning ved at berelse Rold Gods, som Hr. Kammerjunkeren endog under nærværende Omstændigheder for nylig skal have faaet taxeret tænk indtil over 120,000 Rbd, og tvivler Hr. Christensen virkelig paa, at rundeligt Laan herpaa lader sig optage, da vil Tiden sikkerlig, endskjøndt til Overflod, bedst løse hans Vantroe.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Jfølge skeet Opfordring i den Frisindedes No. 46, til Hr. Religionslærer Syskind, i Anledning af en af Denne i Jyllandspostens No. 23 fremført Sætning, skulle vi ikke undlade at melde, at Denne har modtaget Tilbudet af Tilsvar i dette Blad, som skal forundes Plads saasnart saadant gives. Red.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Hermed følger Tillægsblad Nr. 8. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Tillægsblad, til Feland. ren. Nr. 8. Mandag den 16de Juli. Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 13de Junii. (Fortsat.) 4, 5 og 6) Trende Andragender angaaende Brænderierne: det ene fra Alrøe Gaardbeboere (indleveret af Sognefoged Jesper Sørensen, det andet fra endeel Beboere i Hads Herred (indleveret af Assessor With), og det tredie fra adskillige Beboere af Beistrup, Aggersborg og Haverslev Sogn (indleveret af Landvæsenscommissair Birch.)Med Hensyn til, at der fra en Deputeret var indkommet et Forslag om samme Gjenstand, bleve disse tre Andragender udsatte indtil hiint var blevet foretaget. 7) Et af Proprietair Dalsgaard indleveret Andragende fra nogle Fiskere i Struer og Fiskerie, Kjørsel af Fattige, Taxt paa Korn, Skolernes Forbedring, Fattigvæsenet m.m.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Da Petitionscommitteen ikke fandt, at dette Andragende egnede sig til at tages under Behandling eller oplæses, og heller ikke nogen af Forsamlingens Medlemmer forlangte dets Oplæsning, blev intet videre i Anledning af samme foretaget. 8) Et af Assessor With indleveret Andragende fra Seminarist Nielsen i Greis om at Vacancer i Skolelærerembeder maatte offentligen bekjendtgjøres. Dette Andragende var af Committeen anbefalet til at blive oplæst. Da det derpaa sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal eenstemmigen med 48 Stemmer besvaret benægtende. 9) Et Andragende fra endeel fattige Folk paa Læssøe angaaende Brænderierne. 10) Et Andragende, fra Dybvad Godses hoveriegjørende Huusmænd og 11) Et Andragende fra 5 Hovbønder af Blidstrup paa Morsøe og at Hoveriet maatte bestemmes til en Afgift. Da disse tre Andragender ikke paa den i Stænderanordningen befalede Maade vare indgivne gjennem nogen af de Deputerede, og heller Jngen i Mødet understøttede samme, bleve de efter Committeens Forslag henlagte. Møder den 14de Junii.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Sagen angaaende Udkastet til en Anordning, indeholdende en nærmere Bestemmelse af Lovens 5318 og Plac. 18de Januar 1788 blev foretagen til foreløbig Behandling.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Oberst Brock fremlagde Forslag om Stænderforhandlingernes Offentlighed.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Det blev foreslaaet for den ærede Forsamling, om samme maaskee denne Gang maatte finde det passende, at indgaae til Hans Majestæt med allerunderdanigst Ansøgning om: At fra første Forsamling af Rigets Stænder efter det nye Valg 1840, og for Fremtiden, der allernaadigst ogsaa maatte tilstedes fuldstændig Offentlighed af Forhandlingerne for saa mange Tilhørere, der er Plads for, efter nærmere fastsættende Regler og Adgangsskort, dog saaledes, at Afstemningen undtages fra denne Offentlighed, og at Forsamlingen kan tage Beslutning om, at enkelte Forhandlinger ikke skulle være offentlige.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Den allernaadigste Tilbagekaldelse af Reskriptet af 22de Septbr. 1835 maatte vel blive en nødvendig Følge af dette Andragendes Opfyldelse.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Etatsraad Brink-Seidelin oplæste et Forslag om at de kongl. Lovudkast maatte for Fremtiden blive de Stænderdeputerede meddeelte for deres Sammenkaldelse.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Det blev derefter eenstemmigen med 49 Stemmer vedtaget, at Forslaget skulde underkastes nærmere Prøvelse af en Committee, og til at danne denne, som man blev enig om at skulle bestaae af tre Medlemmer, valgtes derefter med Stemmeflerhed. Auditeur Roulund, Etatsraad Brink-Seidelin og Kammerjunker Lüttichau. Mødet den 18de Junii. Præsidenten underrettede Forsamlingen om, at den kongl. Commissarius havde tilmeldt ham, at der ved de nu foretagne nye Valg i Kjøbstædernes 8de og de mindre Landeiendomsbesidderes 22de Valgdistrict vare blevne valgte: i førstnævnte District Cancellieraad, By og Herredsfoged Rummelhoff i Nykjøbing paa Mors med 51 Stemmer til Deputeret, og Justitsraad, Amtsforvalter Caroc i Thisted med 47 Stemmer til Suppleant; i sidstnævnte: Gaardeier Hans Redlefsen i Søedahl med 94 Stemmer til Deputeret, og Proprietair P. Momsen til Sønderskov med 80 Stemmer til Suppleant. De tvende Sidstnævnte havde modtaget Valget, hvorimod der for begge de Førstnævntes Vedkommende vilde være at indhente Hs. Majestæt Kongens Tilladelse.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Sagen angaaende Udkastet til en Anordning, indeholdende en nærmere Bestemmelse af Lovens 5318. og Placat 18de Januar 1788 blev endeligen discuteret og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i denne Tidende. Stiftsprovst Hald oplæste et Forslag om Valgbarhed for Bekjenderne af den mosaiske Troe.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Det blev ved Afstemning, der efter Kjøbmand Ludvigsens Begjæring skeete med Kugler, med 24 Stemmer mod 22 afgjort, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Commitee, og til at danne denne, som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, bleve derefter med Stemmefleerhed valgte: Oberst Brock, Biskop Øllgaard og Stiftamtmand Rosenørn. Mødet den 19de Junii. Sagerne angaaende 1) Udkast til en Anordning, hvorved Frdg. 26de Octbr. 1804 og Pl. 14de Decbr. f. A., som angaae Gjeldsforpligtelser, som indgaaes af Umyndige og Mindreaarige, forandres; samt 2) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser om Omløben med Varer, bleve foretagne til endelig Behandling, og afgjorte saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad. Landvæsenscommissair Wulff oplæste derpaa et Forslag om Consumtionens Ophævelse.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 37 Stemmer mod 6 besvaret bekræftende. Valget af Committeens Medlemmer, hvis Antal bestemtes til fem, blev udsat indtil flere Andragender, der vare indgivne angaaende Brændeviinsbrænderierne, vare blevne foretagne. Mødet den 21de Junii. Præsidenten anmeldte, at han ved den Deputerede for Kjøbstædernes 6te Valgdistrict, Exam. jur. Schytte, havde modtaget tvende Andragender fra Snedkerlauget og Sadelmagerlauget i Horsens, angaaende den skadelige Virkning, de mange Landsbye=Snedkere og Sadelmagere have paa deres Næringsvei, hvilke Andragender ville blive afgivne til den Committee, der er nedsat i Anledning af Statsraad Brink-Seidelins og Oberst Brocks Forslag om Kjøbstædernes Beskyttelse i deres fortrinlige Ret til Haandværksbrug.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Sagen angaaende Udkastet til en Anordning, indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde, og Pantebøger m. m. i mødende Ulykkestilfælde, blev foreløbigen discuteret. Landvæsenscommissair Wulff oplæste et Forslag, om Brænderiernes Frigivelse. Det blev derefter med 43 Stemmer mod 3 besluttet, at der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, men Valget af dens Medlemmer blev udsat indtil et af Møller Tøstesen indgivet Andragende, der gik ud paa det samme som det nu antagne, var blevet foretaget. Møller Tøstesen oplæste et Forslag om Brænderiernes Frigivelse. Ogsaa dette Forslag vedtog man med 30 Stemmer mod 16 at underkaste en Committees Prøvelse, og man blev derhos enig om, at den samme Committee skulde tage Landvæsenscommissairs Wulffs tvende Forslag om Consumtionens Ophævelse og Brænderiernes Frigivelse under Overveielse. Efterat Kammerraad Aagaard, Kammerraad Christensen, Justitsraad Estrup, Justitsraad Fielstrup, og Procurator Petersen, derunder forrige Session havde været Medlemmer af den angaaende den omhandlede Gjenstand da nedsatte Committee, havde yttret Ønske og ikke at vælges til Medlemmer af hiin Committee, bleve hertil med Stemmefleerhed valgte: Etatsraad Brink-Seidelin, Procurator Juel, Proprietair Dalsgaard, Procurator Seidelin og Tobaksfabriqueur Funder. Landvæsenscommissair Wulff oplæste derefter et Forslag om, at Kongeriget Danmark maatte erholde samme Toldlovgivning som Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Dette Spørgsmaal blev med 34 Stemmer mod 11 besvaret benægtende. Mødet den 23de Junii. Den kongl. Commissarius meddeelte Forsamlingen, at han fra Hs. Maj. Kongen havde modtaget et allernaadigst Reskript, dateret 19de Juni, saalydende: Vi ville allernaadigst have Dig paalagt at tilkjendegive Forsamlingen af Vore troe Provindsialstænder for Nørre-Jylland, at Vi med sand Glæde, have modtaget den igjennem Dig allerunderdanigst indsendte hjertelige Lykønskning, tilligemed Forsikkring af Folkets taknemmelige Følelser, i Anledning af 50 Aarsdagen efter Forordningen af 20de Juni 1788 om Stavnsbaandets Løsning. befalende Dig Gud."
Jyllandsposten, 1838-07-16
Efter denne Meddelelse udbrød Forsamlingens Medlemmer eenstemmigen: Længe leve Kongen, Præsidenten anmeldte, at der vare indkomne flere Andragender og Brænderiernes Frigivelse m.m. Justitsraad Fielstrup oplæste et Forslag om Forbedring i Districtlægernes Kaar.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Det blev med 33 Stemmer mod 11 afgjort, at der i Anledning af samme ikke skulde nedsættes nogen Committee.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Det i Mødet den 2den Juni udsatte Forslag fra Procurator Sørensen om at Eierne af Hovedgaardstaxts=Hartkorn maatte deeltage i Veiarbeide paa Biveiene blev, da den kongl. Commissarius endnu ikke saae sig istand til med Vished at bestemme, om det bebudede Udkast til en ny Anordning vilde blive Forsamlingen forelagt under den nærværende Session, foretaget. Efterat flere Medlemmer havde udtalt sig imod at der i Anledning af Forslaget nedsattes nogen Committee, blev samme, da det sattes under Afstemning, afviist med 43 Stemmer mod 1
Jyllandsposten, 1838-07-16
Det i Mødet den 2den Juni udsatte Forslag fra Kammerjunker Mylius om nogle Foranstaltninger i Henseende til Viborg Snapsting blev foretaget.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Spørgsmaalet blev, om der i Anledning af samme skulde nedsættes nogen Committee, da det sattes under Afstemning, med 29 Stemmer mod 14 besvaret benægtende. Et af Agent Nielsen indgivet Andragende om Fyr paa Jyllands Østkyst samt Vageres og Sømærkers Udlæggelse blev med Proponentens Samtykke udsat i 14 Dage. Lændvæsenscommissair Wulff oplæste et Forslag, fra Major Jngversen til Winfgaard og Landvæsenscommissair Dalgas til Aldebertsminde om Forandring, i Placaten af 25de Februar 1837. Det blev med 25 Stemmer mod 16 afgjort, at der i Anledning af samme skulde nedsættes en Committee, som derhos vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer. Til at danne denne Committee bleve dernæst, efterat Ritmester Friis havde, med Hensyn til at han under Forsamlingens forrige Session udførligen havde udtalt sin Anskuelser og den paagjældende Sag, yttret Ønske om ikke at vælges til Medlem af samme, med Stemmeflerhed valgte: Justitsraad Fielstrup, Kammerjunker Lüttichau og Proprietair la Cour til Thimgaard. Mødet den 25de Junii. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget tvende Andragender: det ene ved den Deputerede for de mindre Landeiendomsbesidderes 17de Valgdistrict, Christen Skou, fra endeel Skolelærere og Forbedring i deres Kaar, det andet ved den 2den Deputerede for Kjøbstædernes 1ste Valgdistrict, Etatsraad Brink-Seidelin fra Pastor Overgaard, om et Minimum for Høitidsofferet. Disse tvende Andragender ville blive afgivne: det første til den angaaende Skolelærernes Kaars Forbedring nedsatte Committee, det andet til Committeen angaaende Offers Afskaffelse i Kirken m.m.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Sagen angaaende Udkast til en Anordning, indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde, og Pantebøger m. m. i mødende Ulykkestilfælde, blev endeligen discuteret og afgjort saaledes, som nærmere vilblive meddeelt i dette Blad. Til at danne den Committee, som Forsamlingen i Mødet den 11te Juni havde besluttet at nedsætte i Anledning af Forligelsescommissair Kolbyes Forslag om en forandret Jnddeling af Lægedistricterne bleve, efterat man var bleven enig om at den skulde bestaae af tre Medlemmer, med Stemmefleerhed valgte: Justitsraad Holm, Justitsraad Fielstrup og Kammerjunker Mylius.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Justitsraad Fielstrup oplæste et Forslag om offentlig Bekjendtgjørelse af Taxationsforretninger over faste Eiendomme. Da det derefter sattes under Afstemning, om deri Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 26 Stemmer mod 16 besvaret benægtende.