JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-08-05
J Ved Proclama af 18de d. M., som læses i Under= og Overetten, ere alle dei det maatte have Noget at fordre efter Geheimeconferentsraadinde Johann Caspare v. Moltte, født v. Rosenørn, som for nyelig ved Døden er afgaaet paa Ulrichsholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Stifteforvalter efter høibemeldt, Afdøde; hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende Bierge Aasum Herreders Contoir, den 22de Juli 1829. Friestedt.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama, som læses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved Æ Mariager Sytingsret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter Rasmus Blichfeldt Funder som døde heri Byen den 17de dennes, indkaldte til med 12 Ugers Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlige Varsel indkaldte, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Byfoged-Contoiret i Mariager, den 22de Juli 1829. Claudi.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de denne Maane som idag en last i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret her i Staden indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Meel= og Grynhandler Frant; Diderik Petersens Fallitboe, til for os at anmelde og bevise deres Krav, inden bemeldte Tids Forløb, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 27de Juli 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Alle og enhver, der maatte have noget at fordre i Boet efter den der i A Horsens afdøde Skipper Nicolai Berthelsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 16de Juli 1829. Ræder. Hvo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne AnMarie Fryd, Sadelmager Frederik Petersens Hustrue her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 26de Juli 1829. Birch. 8de. udseritr. Christiansteds Jurisdictions Øyetingsrets Pante=Protocol Litr. H. H. Aano 1819 den 24de Marts bles inden Christiansteds Byetingsret paalierretfølgende Document No. 11. . Vi Frederil den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Æ Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Executores teriamenti i afdøde Planter Storge Bings Boe R. under og Examinatus juris J. D. W. Schmalz, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadig have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, lub poena præclus 4 perpetui Slentii, maa indkalde alle bemeldte Afdødes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at saadant Proclama er læst ved Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at tegne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Overt og Underretterne paa Vere vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle forbemeldte Afdødes paa foranførte Eillande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre, og skal de være pligtige til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forerise i Veie og de restindiske Sields=LigvidationsCommissions Bogholdercontoirer, paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vere Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stak at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige Vestindiske Regiering, St. Croix, den 6te Marts 1819. P. v. Scholten. Rosenere. Mouritzen. Sommer. Pontoppidan, Bevilling for Executores testamenti til ved Proclama at indkalde alle afdøde Planter George Biges Boes Creditorer."
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Proclama. J Overeensstemmelse med en underskrevne Executores testamenti i at gangne George Biges Stervboe forundt Kongelig allernaadigst Bevilling dateret 6te dennes, som tilligemed dette Proclama læses i Dag ved Christiansteds Byeting, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og Enhver, som maatte formene at have noget hos bemeldte afgangne Seorge Bings at fordre af hvad fradese det end maatte være, dermed at fremkomme for undertegnede i Sessionerne, som holdes i Boet hver anden Løverdag i Maaneden i Huset No. 10 A. & B. i Compagniets gade deri Byen, de i Hs. Majestæts Kongens Riger og Lande samt udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, og de paa de danske Vestindiske Eilands, boende og sig opholdende med tre Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama behørigen er publiceret, i Medhold fornævnte allernaadigste Bevilling, inden hvilke respective Terminer de Paagieldende have at anmelde deres formeentlige Krav. Christiansted, St. Croix, den 24de Marts 1829. Udskriftens Rigtighed bevidne, J. D. W. Schmalz. R. Udder. S. Müller. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og protocolleret Mandagen den 27de Juli 1129. Petersen.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 31te f. M., som i Dager læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden, saalydende: i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de 2 Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Christine Lorentze Fenger, født Meinert, Enke efter afgangne Sæde fabriqveur Johannes Fenger af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mettur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos fornævnte hendes afdøde Mand, der undtagne som have Pant i deres Gaard i Strandgaden No. 55, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krap, inden foreskrevne Tids Forløb, for Os Elskelig Cancellieraad og Lands Overrets samt Hol= og Stadsrets Procurator Wilse at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Procama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor kands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 31te Juli 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulii. Hansen. Vilse. Bevilling for Christine Lorentze Fenger, født Meinert, Enke efter Sæberabriqveur Johannes Fenger, til, ved Proclama i Aviserne at indkalde bemeldte hendes afgange Mands Creditorer, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle De, som formene sig at have noget at fordre hos afgangne Sædefabriqueur Johannes Fenger og efterlevende Hustrue Christine Lorentze Fenger, ført Meinert, (de undtagne som have Pant i Gaarden No. 55 i Strandgaden paa Christianshavn, med deres Paastand, at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forlod, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 3die August 1829. J. F. Wilse,
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Cancellieraad og Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Procuretor, boende i store Kannikestræde N. 31.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama, som er læst inden Lollands Sønder Herredsret og vil bil B last inden vedkommende Overret, ere alle og Endvet, som maatte dernoget at fordre efter afgangne Arvefæste Gaardmand Juul Racobsen i Sloslunde Sogn paa Baadesgaards Gods i Lollands Sønder Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede som ordinair Skifteforvalter. Fremdeles indkaldes herred med Aar og Dags Varsel, til at møde eller møde lade ved Boets Behandling, Arveladerens Halsbroder Jørgen Juni sen, med Tilnavn Bartolte, som skal opholde sig i Sielland. Baadesgaard, den 6te Juli 1820. H. Møller.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1224 - 1823 & 29. Overret samt Hof= og Staderet, ere alle De, som naatte have Noget at fordre i afgangne Hattemagermester Carl Frederich, Brochmann og forhen afdøde Hustrue Sundil Brechmann, føl Svendsen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der og Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afvedes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling ; hvilke herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 23de Juli 1829. Bans. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Lands Over Bret samt Hof= og Stadteret, ere alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen somhelst Fordring paa afdøde Conferentsraadinde Mette Cathrine Frelsen, fød Elementsen, og tioligere afdøde Mand Conterentsraad og Deruteret i Generaltoldkammeret Seore Frederied Frelsen, deres fælleds Boe, af mig, som de Afdødes eneste Arving, indkaldte med 10 Ugers Varsel, til inden saadan Tids Forløb, som Proclamats sidste Bekiendtgiørelse, for min Curator at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; hvilket derved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 11te Juli 1829. Frederikke Johanne Nicoline Lindgreen, som Curator, Koefoed, Høiesterets Assessor, boende i Gothersgade No. 117 i Stuen. hvo, som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer under unvorskov Birks Skiftejurisdiction : 1) efter afgangne Anlingsforvalter Tham Madsen paa Gyldenholm. 2) efter afgangne Tienestepige Kirsten Larsdatter af Lostagertorv. 3) efter afgaagne Selveiergaardmand Jens Hansen i Lillevaldbye. a) efter afgangne Ungkarl Niels Christiansen af Bierup indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Slagelse, den 26de Juli 1129. Birch.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Freditorerne i Stervboet efter Endsmedsvend Christian Thausen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 27de Juli 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama af Daas Datol, som den 3die August d. A. vil blive læst i den Æ Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret deri Staden, ere alle De, som formene at have noget at fordre i Boet efter afgangne Juliane Christine Mathiesen, Undertoldbetient Christian Mathiesens Enke heraf Staden, som den 21de Mai d. A. ved Døden er afgaaet, indkaldte med 11 Ugers Varsel, regnet fra den sidste Bekiendtgjørelse i Altona Mercur, til for mig, som Befuldmægtiget for vedkommende Executor testamentii, der behandler den Afdødes Boe, inden fornævnte Tids Forløb, under Fortabelse af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav ; hvilket herved endvide bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 30te Juli 1829. C. M. Winther, Archiparius ved Kiøbenhavns Raadstue, boende i Snaregaden No. 11. første Sal. Tohanne Frideriede Lærke, Enke efter Stolemager Lindberg, er ded her i Byen, og hendes Boe er af og taget under Skiftebehandling. Den Afdødes Creditorer indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til at bevise deres Krav for os, og den Afdødes Arvinger indkaldes herved med lovbestemte Varsel. Det armerkes : at ved et resipreqve Testamente af 3die December 1819, imellem den Afdøde og forhen afdøde Mand, er tillagt Sara Marie Lindberg i Aanders 200 Rbd. r. S.; Skipper Jacob Jensens 2de Børn i Horsens, hver 100 Rbd. r. S., og Karethmager Christen Nielsen i Hørsens hans 4re Børn, hver 500 Rbd. r. S. - Til alle Vedkommendes Efterretning kundgiøres, at der afholdes Samlinger i dette Boe paa Raadstuen her i Byen, den 24de August, 5te October og 9de November d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Byes Skifteret, den 21de Juli 1829. Neckelmann. Rain.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama, som er læst udi den Kongelige Lands Over 104 - 1823 4 1820. ret samt Hof= og Stadsret her i Staden den 27de dennes, ere Alle og Enhver, som maatte have noget et fordre udi Vurderingskonen Wibecke Jnditte Nøer, Enke efter Brændeviinsbrænder Peder Jensen Nøer, bedes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets sidste Bekiendtgiørelses Dato, til inden fornævnte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav. Ligeledes ere og den afdøde Kones Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret, samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling: hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 23de Juli 1819. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de d. M., som vil blive læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret heri Staden og for Roeskilde Byeting, saalydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark de Æ Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn. Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt : At Vi efter Grossererne Joseph Ludschüt; og Martin Ludvig Fürst, Silke= og Klædekræmmer Levin Simonsen og Kiøbmand Sammel Jsaac Abrahamsen, alle af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, samt Papiirsfabrikant Josva Glückstadt, af Vor Kiøbstad Roeskilde i Bort kand Sielland, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed berige og tillade, at kandoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator Delbanco maa paa deres Vegne, ved Prodama, sub poena præclusi et perpetui tilentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Merent og ressecontoirets efterretninger, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig a have noget at fordre at det nu opløste saakaldte Maaletilde Fabrik=Interessentskab i Roeskilde, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Kra inden fornævnte Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umvadices Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholdes :de skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og værr ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses ler Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og for Roeskilde Byeting. Derretter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de Juli 1829.
Berlingske Tidende, 1829-08-05
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands tis - 12 a 1320. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Urtekræmmer Christian Spudergaard og ligeledes afrøde Enke Willadine Kirstine Synder, gaard, fød Gamborg, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Stifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadan, Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 24de Juli 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Den tyrkiskerussiske Krigsskueplads. Den preussiske Statstidende af 3die August meddeler følgende russiske Bulletin dateret "Bivouaken nærved Dervish Yovan, den 21de Juli (n. St.). Efterat Silistrias Overgivelse havde gjort de til denne Fæstnings Beleiring anvendte Tropper disponible, besluttede den Høistcommanderende General, at drage over Balcan med den største Deel af sine Stridskræfter. Til den Ende fik Gen. Krassowsty, befaling, ufortøvet at støde til den ved Schuma forsamled Armee med Hovedmassen af hiint Beleiringskorps og paa samme Tid sende en Colonne lige til Kosludschi. Uagtet Generalens utrættelige Virksomhed medgik dog nogle Dage til de Arbeider, som vare uomgængeligen nødvendige til at tage hiin Fæstning Besiddelse, saa at den sidste Schelon af hans Tropper først ankom til Armeen den 15de Juli.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
De Overationer, der forberedte Overgangen over Bjerget Bal can begyndtes, skulde Tropperne marschere i to Colonner. Den høire Colonne, der bestod af 14 Batailloner og 2 Kosakregimenter, under General Rüdigers Commando, der marscherede mod Kruprikroii den Hensigt, at flankere den venstre Colonne og lette dennes Operationer. Denne under Gen. Roths Commando, bestod af 18 Batailloner, 16 Eskadroner og 2 Kosakregimenter, og havde Befaling til en forceret Overgang over den lavere Deel af Kamtschik. Desuden skulde en Reserve af 22 Batailloner, 8 Eskadroner og 2 Kosakregimenter, under General Pahlens Anførsel, ringe Frastand følge Colonnerne for at understytte dem, om den behøvedes. General Krassowsky blev med 22 Batailloner, 40 Eskadroner og 4 Kosakregimenter, i Omegnen af Schumla, for at iagttage Storvezieren og dække de Troppers Operationslinie, som man agtede at sende over Balcan. Alle de Efterretninger, som vi vare i Stand til at indhente om Fjenden, stemmede overeens deri, at han udelukkende havde henvendt sin Opmærksomhed paa Schumlas Forsvar, og at han, for at forstærke sig paa dette Punkt, som han holdt for svagest, havde blottet den nedre Deel af Kamczik for Tropper. Da Tyrkerne saaledes selv fremmede vore Hensigter, saa var det af den højeste Vigtighed, ikke at aabne deres Øine i Henseende til vore sande Planer, og lade dem, saa længe mueligt, blive i Vildfarelse. Derfor skeete Troppernes Udmarsch fra Leiren ved Schumla stedse om Natten i største Stilhed, og ikkun, naar nye fra Silistria ankomne Tropper kunde udfylde de Huller, som opstode ved hines Bortgang. - Reservecorpset under Gen. Pahlens og Corpset under Gen. Krakowskys Commando forlode Leiren i Yenscheekjor nærved Schumla den 17de og 18de Juli n. St. Det sidste tog sin Position i Nærheden af Yenibazar, og Reserven, der fulgte med Hovedqvarteret, pousserede sine Forposter lige til Devna. Storviziren foruroligede aldeles ikke vore Operationer, men indskrænkede sig til, om Morgenen den 18de Juli at udsende 1000 Mand Rytterie, der meget forsigtigen stillede sig ligeoverfor vore Kosak forposter.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
(Slutningen af denne meget udførlige Bulletin følger i næst No. Dens Resultat er: at Russerne ved hæderfulde Skjermydsler aabnede sig Balcans Porter, og at Fjenden mistede 10 Kanoner, 14 Faner og omtrent 400 Mand, der bleve gjorte til Fanger. Storherren var aldeles uvirksom i Schumla.)
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Odessa, den 15de Juli. Den tyrkiske Flaade er igjen løben ud for at iagttage Admiral Greigh. Han ligger efter Forlydende, med den russiske Flaade ved Varna, for at indtage Tropper til en Flankebevægelse over Silistria, da en Deel af den russiske Armee allerede er skredet over Kamtschik. Det er at vente, at Capudan Pascha vil gjøre Mine til at lægge en Landgang ved Sisipolis, eller imellem dette Sted og Burgas, Vanskeligheder i Veien.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
London, den 21de Juli. Dr. Med. T. N. Edwards, offentlig Lærer i Experimentalphysik og Chemie, har ladet en udførlig Prospectus trykke, hvori han forsikkrer, at han har opfundet et Apparat, som han kalder "Antecatelephord, (det græske Sprog lider, i Forbigaaende sagt, stundom Vold af mange vor Tids Opdagere og Opfindere ) og hvorom han siger: at han i et Værk, som snart skal forlade Pressen, kort og fyndigen vil bevise, hvor saare let det er, med hans Apparat uden mindste Ophold at befordre ethvert Spørgsmaal eller Budskab til Constantinopel, Capstaden Madras, Calcutta &c., (for ei at tale om Paris, Wien, Peters borg a.; thi Veien derhen er for hans Apparat ikkun et Katte spring), i eet eneste Minut faae Beskeed om en saadan Meddelelses Ankomst til det bestemte Sted, og inden faa Minuters Forløb modtage et tydeligt Svar." - Dette Apparats Princip - vedbliver han - er aldeles forskjelligt fra ethvert Slags Telegraph eller Semaphor, og fordrer hverken Mellem station eller Gjentagelser. Dets Virkning staaer ikke i mindste Forbindelse med Electricitet, Magnetisme eller Galvanisme. Communicationen sees og høres blot af de communicerende Personer. - Dog maa en lille Omstændighed ved dette Apparat vel bemærkes i dets Virksomhed forudsætter, at en Vei eller en Canal forberedes, ved at grave en Række af Strænge, af et besynderligt Slags og paa en særegen Maade præparerede, ned i Jorden eller nedsænke dem i Havet. Men - forsikkrer Forfatteren - naar de ere retteligen tilberedte og lagte, saa kunne de bruges i mange hundrede Aar. - Hr. Edward roses som en duelig og agtværdig Mand, alt for alvorlig til at ville med beraad Hu gjække Publicum eller gjøre sig selv til dets Nar. Men det er nu engang en fix Ider hos ham, at tilintetgjøre det hele europæiske Postvæsen, ved denne Antecatelephor; om Rigtigheden af hans Opdagelse er han ligesaa overbeviist, som andre have været om at have udfundet Cirkelens Quadratur, Perpetuum mobile o. s. v.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Christiania, den 1ste August. J Rigstidenden læses. I Gaar sluttede det her sig opholdende Kongl. Danske Skuespiller-Selskab deres Forestillinger, De have fra først til sidst nydt det meest levende bifald og havt overordentlig Søgning af Tilskuere. Da den sidste Forestilling var sluttet bleve de samtlige under de stærkeste bifalds-Yttringer fremkaldte.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Den 3die August. Den i Dag udkomne norske Rigstidende, indeholder: "Officiel Artikel. Extrakt af Kongeriget Norges Statsregnskab for Aaret 1828." Statsindtægten udgjorde i dette Aar, 689850 norske Species Sølv og 2323297 norske Speciessedler, desuden var den contante Beholdning fra 1827 efter Statsregn, skabet : 136810 norske Species Sølv og 342272 norske Speciessedler. Naar fra denne sammenlagte Sum drages Udgiften, der for Aaret 1828 beløb sig til : 720973 Species Sølv og 2301694 Speciessedler, saa bliver Statscassens contante Beholdning den 31te December 1828 i Alt: 105687 Species Sølv og 363875 Speciessedler.