JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-07-25
Jndenlandske Efterretninger. Fra Kiel hedder det under 19de de, at om Morgenen Kl. 5 1/2 indtraf Hs. Maj. Hertuginden af Braganze. til Kiel paa det svenske Dampskib "Gylfe" og fortsatte sin Reise samme Formiddag til Hamburg. Hertugen af Glücksburg og det til Parade opstillede Militair modtoge Hs. Majestæt ved Havnen. Der var ogsaa indrettet Værelser paa det kgl. Slot til Hendes Modtagelse, men paa Grund af sit korte Ophold frabad hun sig at benytte samme. (B. T.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Af en Beretning fra Dresden, i allg. Zeitung, erfarer Man, at Danmark for Eftertiden ikke mere vil blive repræsenteret ved det sachsiske Hof, men de muligt forekommende diplomatiske Anliggender, som Danmark maatte have at afgjøre med Sachsen, blive besørgede af den til kgl. danske Consul i Leipzig nylig udnævnte Banquier Frege den Yngre. Hr. v. Coopmanns, der har været dansk Charge d'Affaires i Dresden, men allerede i længere Tid bestemt i samme Egenskab til Brüssel, har hidtil privati seret i Dresden, hvorfra han nu om nogle Dage agtede at tiltræde sin ny Post. (Hamb. Correspd.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Løverdagen den 13de De indtraf Hofraad Dahlmann til Kiel, for at tilbringe nogen Tid der, i Besøg hos sin Svoger, Justitsraad Hegewisch. – En paatænkt Fest, som skulde have været afholdt den 14de De, ved et Middagsmaaltid i Dusternbrock, paa Aarsdagen af Bastillens Bestormelse, som den franske Revolutions Halvhundredaars Jubilæum, kom, formedelst indløbet Forbud fra Regjeringen i Slesvig, ikke til Udførelse.
Viborger Samler, 1839-07-25
(Hamb. Correspd.) Biskop Mynsters Udkast til en ny Alterbog og et nyt Ritual er for nogen Tid siden udkommet og gjennem Biskopperne meddeelt Dhrr. Geistlige. Een af de mærkeligste Forandringer, der foreslaaes, er Henlæggelsen af Alm. Bededag til Fredagen efter Fastelavns Søndag. J Udkastet til Alterbogen er til hver Søn- og Helligdag tilføiet en tredie Text (foruden Evang, og Epist, som hidtil). (Meddeelt.)¬
Viborger Samler, 1839-07-25
De Efterretninger, man erholder fra alle Kanter om den Rigdom, Jorden giver Haab om, gjør at det allerede bliver mere og meere vanskeligt at erholde et Bud paa Kornvarer af den gamle Beholdning. Jsær viser det sig nu, at der af Rug har været forrige Aar en god Høst med Hensyn til Qvantiteten, om man end ikke, især siden Foraaret, har havt Aarsag til at rose Qvaliteten; og som Følge heraf er denne Artikel meest trykket. God dansk Rug sælges i smaa Partier til 3 Rd. 6480 s. - 4 Rd. 16 s. Hvede sælges til 6 1/27 1/2 Rd. efter Qua litet; dog maae vi bemærke, at ret god Vare bliver meget sjelden. Byg, 2rad. 3 Rd. 64 s. - 4 Rd. Havre, gaaer smaat af til de gamle Priser 2 Rd. 64 s. – 3 Rd. 8 s. pr. Td. efter Qvalitet. Om Raps høre vi Jntet til Handeler paa Levering. Speculanterne holde sig tilbage, og Oliemøllerne ville ikke til at entrere. Forsamlede Partier, paa et godt Sted, vil Prisen omtrent være 8 Rd. Derimod erholder man neppe 7 1/2 Rd. for mindre Partier paa ikke gode Afskibningsteder. Da mannu har begyndt at skjære Rapsen, vil Prisen rimeligviis vorde sat i Løbet af 14 Dage. (Ht.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Forrige Løverdag har en i trange Kaar levende Fisker, boende ved Kalkbrænderiet, tabt den betydelige Sum 3000 Rbd., i Kbhvn. Han havde arvet disse Penge, og vilde nu gaae ind, for at sætte dem paa Rente, men da han kom til Stedet, var Capitalen borte. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Den 22de Juli har Viinhandler Frederik Barfred opgivet sit Bo til Skiftebehandling som fallit.
Viborger Samler, 1839-07-25
J denne Saison er i Dyrehaven fortæller Thisted Avis – foreviist et Maleri, som skal forestille Thisted Oversvømmelse; her sees Mennesker og Dyr, som svømme omi Vandet, medens en heel Deel Bygninger ere styrtede i Bølgerne, og Kirketaarnet truer med at falde, man kan med Sandhed her sige, illusion vaut quelquefois la realite. Ogsaa Speculationsaanden er bleven vakt ved Stormfloden, thi den bekjendte Bondepoet fra Vi bymark, der har digtet en Sang i Anledning af Oversvømmelsen, har selv i egen lave Person gaaet omkring og solgt den og afsat saaledes, efter eget Sigende, paa afvigte Thisted Marked for 16 Rbd. (Blandt de seneste til de Vandlidte indsendte Gaver, skal være en til Districtsprovsten for Hassing og Refs Herreder oversendt Kasse med Klæder fra en Grevinde i Sielland.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Horsens. J Søndags Formiddag sattes Byens Jndvaanere atter under Gudstjenesten, hvorved denne forstyrredes ligesom ved sidste Jldebrand, i stor Skræk ved Brandraab og Stormklokkens Lyd; men lykkeligviis var det kun en Skorsteensild, hvorover man strax blev Herre uden Sprøiternes Hjelp. (H. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Hobro, den 21de Juli. J Onsdags tildrog sig her den Ulykke, at Hestene foran en Gaardmands Vogn fra Rørbeck, 1 1/2 Miil her fra Byen, ved at kjøre nedad Bakken tæt ved Hobro bleve løbske og væltede Vognen forinden de kom til Byen, hvorved den ulykkelige Mand forslog sig saaledes, at han, inden et Qvarteers Forløb, opgav Aanden. Hestene bleve først standsede midt her i Byen, efterat have kastet den ved Porten post havende Toldbetjent, som just var beskjæftiget med at undersøge en Vogn, næsegruus til Jorden. Han slap imidlertid heldigviis med nogle lette Contusioner. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Randers Amthuusholdnings-Selskab har i sit sidste Møde bestemt at uddeele 6 Kornrensemaskiner til 6 af Amtets Herreder. 5 andre Kornrensemaskiner ere bestilte af Selskabet til lignende Anvendelse. Ved denne og lignende Foranstaltninger har dette Selskab virket og virker fremdeles ikke lidet til et forbedret Landbrugs Fremme; det er derfor at beklage, at der kun i saa faa Amter i Jylland gives saadanne gavnlige Foreninger, som kunne vække Bondens Lyst og Sands for hans egne Jnteresser. Det større kgl. Landhuusholdningsselskab er i sin udstrakte Virksomhed ikke istand til at afhjælpe et saadant Savn, der i den nordre Deel af Jylland vist isærdeleshed føles. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-07-25
Magistraten i Randers bekjendtgiør, at der sammesteds herefter ikke mere opkræves Torvedags=Stadepenge.
Viborger Samler, 1839-07-25
Ved Kongl. allerhøieste Resolution eller befaling af 3die Juni d. A. er det allernaadigst bleven tilladt (hvad der ved Rescript af 19de Marts 1698 var forbudet) at Losning af med lovlige Passeersedler ledsagede Varer for Fremtiden maa finde Sted, hvorsomhelst paa Morsøe, imod at Consumtionsopsynet forinden underrettes om Ankomsten.
Viborger Samler, 1839-07-25
Efterretninger om ledige geistlige Embeder. Gangsted og Søevind Sognekald i Aarhuus Stift. Gl. Angivelse 370 Rd. Embedet har nu følgende Jndtægter; 1) Korntienden af Sognenes 326 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, som kan anslaaes til 61 Tdr. Rug, 96 Tdr. Byg og 116 Tdr. Havre; 2) Qvægtiende og Smaaredsel c. 30 Rbd.; 3) af 2 Annergaarde 3 Tdr. 4 Skpr. Rug, 9 Tdr. 2 Skpr. Byg, 8 Tdr. Havre og 7 Lpd. Smør, 4) Nannest og Smaaredsel circa 20 Lpd. Ost og 150 Snese Æg; 5) Høitidsoffer og Accidentser 250 til 300 Rbd. Præstegaarden, staaer for Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. med et Areal af 44 1/2 Tdr. Land. Curasseerhest holdes og Enkepension bliver at udrede.
Viborger Samler, 1839-07-25
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 23de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 198 1/2. Species 200. Obligationer (uden Renter) 96 a 96 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank-Actier .
Viborger Samler, 1839-07-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de Juli. Rug 4 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s., Hvede 6 Rbd. 1 Mk. a 7 Rbd. 5 Mk., Prad. Byg 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk., brad. dito 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s., Havre 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk., Alt pr. Tde. Døde. Johanne M. S. Rindom, fød Risom, 33 Aar. - Jægersborg: Henriette F. D. Henchendorff, f. v. Oldenburg, 39 Aar. – Helsingør. Mad. Elis. Høyer, 80 Aar. - Nybøllegaard, Proprietair H. Hansen, 76 Aar. - Skive: Organist og Skolelærer A. K. Gregersen, 23 Aar.
Viborger Samler, 1839-07-25
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Fru Etatsraadinde Waagepetersen med 3 Døttre, samt Kudsk og Tjener, Krigsraad Bjerg med Frue og 3 Børn, Doctor Lange med Frue og 3 Børn, Pastor Gad med Frue, Søster og 4 Bern, Frue Obeliz med Datter, Frøken Scheel, Pastor Steenstrup med Kone og 4 Børn, Garnisonschirurg Himdrup med Frue og Søn, Handelsbetjent Morup, Jfr. Dantzer, Disciplene F. og W. Hertz, Contoirist Christiansen. Cand. Feveile, Handelsfuldmægtig Schougaard, Discipel Wilstrup, Jfr. Krencheel, F. Kirstein, Telegraphaspirant Paludan og Søster, Cand. juris Secher, Bye- og Herredsskriver Paludan, Forvalter Rye, Cand. theol. Schandorff, Madame Find med Datter, Frue Schulz, Jfr. Wilstrup. Jfr. Sinding, Smed Hagensen, Slagtermester Svendsen, Student Lorentz, Cand. theol. Schou, Handelsbetjent Keller, Slagter Scheibel, Proprietair Folsach, Discipel Krieger, Jfr. Moss, Proprietair Burmeister, Madame Michelsen, Urtekræmmer Meyer, Cand. theol. Møller. Fra Aarhuus til Kallundborg: Conferentsraad Schjønning med Datter, Etatsraad Schjønning med Frue, Rector Borgen med Frue og Datter, Capitain og Muurmester Sibbern, Adjuncterne Holbech, Dorph. og Schmidt, Frue Fischer med Datter, Frue Monradt, Fuldmægtig Bjerg, Garverm. Jacobsen og Hansen, Handelsbetjent O. Schmidt og J. Sørensen, Madame Anholm, Kjøbmand Stilling, Proprietair Friis, Handelsfuldmægtig Petersen, Elev Friis, Jomfrue A. Petersen, Discipel A. Holm. Cand. theol. Prytz, Proprietair v. Halle, Urtekræmmer Brock med Kone, Amtsfuldmægtig Olsen, Apotheker Lange, Jomfru Feilberg.
Viborger Samler, 1839-07-25
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 14de Juli, J. L. Weigner og N. Reiersen, fra Mandal til Lemvig med Trælast, Chr. Jacobsen og A. Nicolaisen fra Mandal til Thisted med Trælast. – Udg. Den 15de: A. Madsen fra Thisted, C. Madsen og M. Salvesen fra Mandal med Korn og Smør. Den 17de: Os mund Jensen til Grimstad fra Krik med Korn. C. B. Petersen fra Thisted til Bergen med Korn. Den 18de: N. H. Manøe og M. H. Jensen fra Thisted til London med Havre. J. P. Klovborg fra Thisted til Bergen med Korn.
Viborger Samler, 1839-07-25
AVERTISSEMENTS. J Boet efter afgangne Sidsel Marie Nielsdatter af Sahl og forhen afgangne Mand Jørgen Sørensen, Skou, er en Skiftesamling berammet til Afholdelse be paa mit Contoir Onsdagen den førstkommende 15de August, Formiddag Kl. 9, og hvorved Skiftet agtes sluttet, hvilket herved i Henhold til Placat af 21de April 1821 bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 22de Juli 1839. H. H. Holm. Underhaanden er tilkjøbs: en Gaard, for omtrent 30 Aar siden ganske af Nyt opført, og indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Gaarden er i en behagelig Egn, meget smukt beliggende, den har gode Leer- og Muldblandede Jorder, opverlig Eng, som Grændser til en stor fiskerig Søe, hvor der haves Fiskerettighed; den har en god Frugt- og Kjøkkenhave, godt Vand, fornøden Jldebrændsel af Torv og Træ Foruden den veldyrkede Deel af Ager og Eng hører under Gaardens faae Tønder Hartkorn, en stor Udstrækning af Hede, Skov og Mosejord, Leer og Muld-Underlag, hvor formeentlig kan faaes Mergel. Ved Opdyrkningen af denne samlede jevne Jordlod, ville en drivtig Mands Arbeide vist rigelig lønnes og Avlen bringes til mere end det tredobbelte. Liebhavere indbydes til at besee Eiendommen, som med dens meget gode Afgrøde paa Mark og Eng strax kan tiltrædes. Skeer ikke Salg underhaanden, vil Gaarden, paa nærmere Bekjendtgjørelse, blive stillet til en eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden. Nærmere Underretning faaes hos og Eiendommen paavises af Soetmann i Grønbek pr. Viborg.
Viborger Samler, 1839-07-25
Placat. Tirsdagen den førstkommende 6te August, Formiddag Kl. 11 1/2, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Auction over udestaaende Fordringer, tilhørende Glarmester Kønnows Dødsboe. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere, tilligemed Fortegnelsen over Fordringerne, forinden til Eftersyn herpaa Comptoiret. Viborg, den 19de Juli 1839. L. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-07-27
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 100. Vorg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 27de Juli 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reis; og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-07-27
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. (Sluttet, see sidste Nr.) Lord Melbourne tog atter Ordet. Han erindrede om, at det var ikke usædvanligt, at Plyndringer foregik for Soldaternes og Politiofficianternes Øine, da disse ikke turde handle uden Civilauctoriteternes udtrykkelige Befaling. Under Hertugens Administration havde jo et lignende Uvæsen fundet Sted i Nottingham. Saaledes i Birmingham, hvor Politiet har ventet paa befalinger fra Øvrigheden, der ikke har troet, at der i Gaar vilde opstaae en saadan Tumult. Vist nok var det muligt, at Øvrigheden kunde være skyldig i Skjødesløshed, men, da fuldstændige Beretninger manglede, maatte han bede om at suspendere enhver Dom. J hvert Tilfælde var det overdrevet at sammenligne Birmingham med en beleire Stad, de afbrændte Huses Antal beløb sig kun til to.
Viborger Samler, 1839-07-27
Ved Valget af Magistratspersonerne havde man taget ethvert muligt Hensyn til deres borgerlige Stillings Agt værdighed; at nogle af Øvrighedspersonerne havde været Medlemmer af politiske Unioner, maatte man ikke ansee som en mangelfuld Qualification til et saadant Embede vilde man tage Hensyn til denne Omstændighed, da vilde man finde store Vanskeligheder med at besætte Embeder han i det mindste vilde komme i den største Forlegenhed, naar han skulde udfinde Nogen, der aldrig havde begaaet Feil, aldrig ført heftige og uoverlagte Taler, aldrig bekjendtgjort farlige og overdrevne Theorier. Hertugen af Wellington, der havde taget det meget ilde op, at Overdrivelse var lagt ham til Last, søgte yderligere at udhæve Ministerens Tilstaaelse om ufuldstændig og mangelfuld Kundskab om Tildragelserne i Birmingham, og erklærede, at det var ikke saaledes, at man skulde regiere Landet. Jkke til Afbrændelsen af et Par Huse indskrænkede Uvæsenet sig til, flere Huse vare formelig nedrevne (gutted). "My Lords" tilføiede han med Heftighed, "det er en Voldsgierning, der – saavidt jeg veed aldrig tilforn er udøvet i dette Land. Først efterat det var kommet saavidt, indfandt en tilstrækkelig, væbnet Magt sig, og Regjeringen veed Jntet, og giør Jntet." Neppe havde han udtalt disse Ord, førend Lord Meelbourne atter reiste sig: "Hvorledes kan den ædle Hertug sige Saadant raabte han. "Naar skeete det? J sidste Nat. Hvor er det muligt, at Regjeringen kunde giøre Noget derimod? Hvorledes kan den ædle Hertug paastaae, at Jntet er skeet. Hvorledes kan han antage, at Regjeringen vil forholde sig aldeles passive My Lords! Jeg paastaaer, at Regjeringen aldrig har i forsømt sin Pligt, og Hertugen er uberettiget til at antage, at vi for Fremtiden ville forsømme vor Pligt.
Viborger Samler, 1839-07-27
Hertugen af Wellington resumerede sine forrige Yttringer. "Jeg paastaaer, sagde han, at disse Tumulter have raset i 10 Dage, uden at der er gjort et virksomt Skridt til at standse dem, eller at straffe de Magistratspersoner, der have forsømt at gjøre deres Pligt, eller de Jndivider, der have taget Deel i Opstanden, og ere fængslede i Warwick. Ministrenes Sag forsvaredes af Greven af Fitzwilliam.
Viborger Samler, 1839-07-27
Marquis af Londonderry dolerede over Premierministerens Tone, hvilken han betegnede ligefrem som letsindig Marquis af Lansdowne forsvarede Premierministeren, og Hertugen af Wellington vedblev at paastaae, at Regjeringen absolut maatte have nøiere Efterretninger om Opstanden, da Bladene allerede havde nøiagtige Efterretninger. Han gjentog sine Klager mod Regjeringen med saa bittre bemærkninger, isærdeleshed mod Marquis af Lansdowne, at denne atter tog Ordet, og, ikke ændsendeHertugens utidige Dom, paastod, at Regjeringens Handlemaade var grundet paa Ret og Pligt. Saaledes endte denne livfulde Debatte, hvori Ministrenes, navnlig Marquis af Lansdowne's kolde Fatning dannede en skærende Modsætning til Hertugens opbrusende Heftighed, og Marquis af Londonderry's, hans Eftersnakkers, flane bemærkning.
Viborger Samler, 1839-07-27
J Mødet i Gaar antog Underhuset den irske Municipal-Corporations-Bill med 97 Stemmer imod 21, og Billen og Jndførelsen af det nye Politie i City med 108 imod 32 Stemmer.
Viborger Samler, 1839-07-27
J Overhuset anmeldte Lord Roden, at han vil modsætte sig den af Underhuset antagne irske MunicipalCorporations-Bill's anden Læsning.
Viborger Samler, 1839-07-27
Nyeste Postefterretninger. De hanoverske Anliggender. Den 20de Juli har Politiet udstedt en Placat, hvorved det forbydes Stadens Jndvaanere at forsamle sig, og drage omkring i Gaderne, saavel om Dagen, som isærdeleshed om Aftenen; Lærredrenge og Børn maae ikke drive omkring paa Gaderne efter Kl. 8 Aftenen; Gjæstgiverstederne og Verts husene skulle være lukkede om Aftenen Kl. 95 opstaaer en Tumult, maae Beboerne ikke samle sig ved Gadedøre, ne; Jndvaanerne skulle derimod, efter Politiets Opfordring strax begive sig ind i Husene, og holde Dørene lukkede; Overtrædelser af Politieanordningerne straffes med Bøder og Arrest, samt, efter Omstændighederne, med forporlig Straf.
Viborger Samler, 1839-07-27
Borgerdeputationen bestod af Hoffabrikant Hausmann, Viinhandler Ahles, Læderhandler Brauns, Brændeviinsbrænder Peters i Jægeruniform, og med disse forenede sig flere Borgere; blandt disse ogsaa Skrædermester Steltzner. Kongen, der skal have været rørt, forsikkrede Deputationen og sin Naade.
Viborger Samler, 1839-07-27
Hanover, den 19de Juli. Kongen er reist til Ca lenberg, som det hedder, for at besee de offentlige Bygninger. Heiliger er ankommen til Staden; 3 Stafetter vare afsendte, for at kalde ham tilbage. Da Rygtet omtalte, at Heiliger misbilligede Magistratens Andragende til Forbundsdagen, forsamledes i Morges Kl. 10 en Mængde Borgere paa Raadhuuset. De forelagde Directeuren det Spørgsmaal, om det var sandt, at han havde forandret sine Anskuelser. Denne forsikkrede, at han var Statsgrundloven af 1833 hengiven, og at han vilde handle overeensstemmende med denne Anskuelse, indtil han fik en anden Overbeviisning. Borgerne fjernede sig; men vendte strax tilbage, og forelagde Heiliger det Spørgsmaal, hvad han forestod ved en anden Overbeviisning.
Viborger Samler, 1839-07-27
Den samtlige Magistrat erklærede nu Borgerne, at den ganske deelte Directeurens Anskuelse og Yttring, da ethvert Menneske kunde feile, og ikke turde lukke sit Øre for en bedre Overbeviisning; men at de alle af samvittighedsfulde og vel overveiede Grunde vare Statsgrundloven oprigtigt hengivne. Borgerne begave sig bort. Den ne Sammenkomst af Borgerne skal være bevirket ved Tilsigelser fra Borger-Underofficiererne; Magistraten har derfor indledet de nødvendige Undersøgelser, og det er paa det strengeste forbudet Underofficiererne, at sammenkalde Borgerne uden Magistratens Ordre. Magistraten har i Forening med Stadens Commandant taget de fornødne Forholdsregler for at opretholde Roligheden. Navnlig er det anbefalet de Militaire, saa lidt som muligt, at anvende militaire Midler, da der allerede i Forgaars er opstaaet en Collision med den marscherende Vagt.
Viborger Samler, 1839-07-27
Hannover, den 21de Juli. Militairet forøges; de permitterede Officierer indkaldes; Land-Gensd arme riet er forstærket, og sørger for Roligheden i Staden.
Viborger Samler, 1839-07-27
Den 19de fandt om Aftenen, efter Tappenstre, flere Gadenordener Sted. De militaire Demonstrationer havde samlet en Mængde Nysgjerrige, navnlig Fruentimmere, bag hvilke nogle Steenkast forsøgtes paa de Militaire. Officierernes Formaninger haanedes; Cavalleriet huggede ind, flere Personer bleve saarede, men Jngen blev arresteret. Paa en Tjenestekarl blev Armen afhugget; en Curasseer, der styrtede med Hesten, gjennemprygledes; han kom atter paa Benene, og huggede ind paa nogle gamle Kjærlinger. Undersøgelserne mod Borgerunderofficiererne have godtgjort, at de, efter befaling fra Borgerrepræsentanterne, have tilsagt Borgerne at møde paa Raadhuset. Magistraten har addresseret en anden Petition til Kongen, og forsikkret Denne, at Undertegnerne af den første Besværing til Forbundsdagen aldrig have havt til Hensigt at tilsidesætte Ærbødigheden mod Kongen, eller at angribe Nogens Ære, at den tvertimod kun har søgt at forsvare Stadens Rettigheder, og at den ikke har vidst at vælge noget andet Middel, da Kongen havde negtet at modtage Magistraten. Den truede Undersøgelse menes saaledes at ville bortfalde, og man haaber, at Rumann atter vil vorde indsat i sit Embede.
Viborger Samler, 1839-07-27
Jndenlandske Efterretninger. Under 8de Juli og nærmest paafølgende Dage ere forskjellige Naadesbeviisninger igjennem Ordens-Capitulet tildeelte flere, især Militaire, i Hertugdømmerne.
Viborger Samler, 1839-07-27
Om Naturforskernes Forening i Gothenborg, hedder det i denne Stads Handelstidende: Den videnskabelige Forening i Gothenborg, hvortil den 17de 83 Medlemmer havde tegnet sig, hvoriblandt 21 Danske, (der den 23de De om Morgenen Kl. 8 ere komne tilbage til Kjøbenhavn) 1 Preusser, 10 Normænd og 51 Svenske, havde samme Dags Aften Kl. 6 sin første Sammenkomst. Ved denne Leilighed valgtes til Ordfører Biskoppen i Carlstad, Hr. Agardt, samt til Secretairer, Professor Schouw for den danske, Professor Holst for den norske, og Tolddistricts-Chef O. J. Fahræus for den svenske Afdeling. Næste Dag constituerede Foreningen sig i Sectioner saaledes: at i den physiske valgtes til Ordfører Etatsraad Ørsted; i den naturhistoriske Etatsraad Reinhardt, og i den medicinske Professor Holst. Denne og følgende Dag holdtes baade almindelige Sammenkomster og specielle Sectionssmøder. Den 20de om Formiddagen gav Stadens Jndbyggere en Frokost for Foreningens Medlemmer, hvorefter Størstedelen af de Fremmede iblandt disse afgik til Trollhattan, hvorfra de vente des tilbage den følgende Dags Eftermiddag J det sidstnævnte Dobbelthefte af "Tidsskrift for Litteratur og Kritik læses først "Nogle Betragtninger, foranledigede ved de senest foreslaaede Forandringer ved det lærde Skolevæsen, af Hr. Rector Flemmer i Frederiksborg, hvori der gjøres opmærksom paa det rigtignok høist mærkelige Resultat, som Exammen-Artiums listerne afgive fra 18231837 med Hensyn til de Karacterer, som de privat Dimitterede og de fra de lærde Skoler Dimitterede have erholdt, hvilket Resultat just ikke er saare smigrende, end sige gunstigt, for de privat Dimitterede. – H. C. Andersens "Tre Digtninger" finder i samme Hefte en meget bister Criticus, der i en aldeles skolemesteragtig Tone behandler Digteren, som om denne ikke endnu var kommen til Skjelsaar og Alder. J denne Anledning kommer man uvilkaarlig til at mindes det Udtryk, som Conversationslexicon der Gegenwart bruger, at Als Digter navn er mere anerkjendt i Tydskland, end i Danmark, hans Fædreland." – Langt mildere – om fortjent, eller ufortjent, lader man staae ved sit Værd – bedømmes Novellen "Tante Anna, der efter Forlydende skal hidrøre fra en Dame i Odense. – Anmelderen af Provst Stochholm Sendebrev til Stænderdeputeret C. H. Hansen formener, at der mod Sidstnævntes Beskyld, ninger mod Præsterne bedst er blevet taget til Gjenmæle, af en Anonym i Jyllandsposten Nr. 51 f. A., der med fuldkommen Føie har sagt, at Proprietair Hansens Beskyldninger bør døde og magtesløse at være, indtil han har beviist hvad han har sagt, hvorhos Anm. dog mener, at det ikke er tilraadeligt, at Præsterne i Almindelighed skulle være valgbare til Stænderforsamlingerne, til Forsvar for hvilken Mening han anfører, at det vilde falde dem meget vanskeligt under en saa lang Fraværelse at faae Embedet forsvarlig besørget. (Hemp. Av.)