JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Søndags havde Madam Catalani sin sidste Concert her i Staden paa det kongl. Theater. J første Afdeling blev givet en JubelDuverture af C. M. Weber; Passions=Arie af Handel, sjunget af Mad. Catalani; Solo for Violin udført af Hr. Capelmusikus Wexschall, Passions Terzet af Cianchettini, sjungen af Madam Catalani, de Hrr. Kirchheiner og CettiRecitativ og Arie af Oratoriet Abrahams Offerfest af Cimarosa, sjunget af Madame Catalani. J anden Afdeling blev først givet efter fleres Forlangende Overture til Omar og Leila af FescaArie af Rossini, af Madame Catalani, Solo for Fløite udført af Kapelmusikus Petersen, Recitativ og Arie af Zingarelli sjunget af Madame Catalani, som til Slutning sang God save our Frederie; og modtog Publikums almindelige lydelige Applaus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Næste Onsdag giver Hr. Repetiteur Funk en Concert paa det kongelige Hoftheater, hvorved Madame Catalani velvilligst understytter ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Maribo, den 18 Marts. J Aftes mellem Kl. 9 og 10 afbrændte Sløsse Veirmølle. Man formoder, at Jlden er paasat; thi Møllen, som var temmelig gammel, men godt assureret, havde ikke været i Brug om Dagen. Det er ogsaa mærkeligt nok, at Jlden opkom i Møllens øverste Træværk, ligesom det ei heller bør være ubemærket, at Sløsse ligger i Kjerstrup Gods. Blot omtrent 4 Tønder Korn, som ikke var Møllerens, brændte ved samme Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Odense, d. 18 Marts. I Gaar Eftermiddags afringedes der for det saakaldte Fastemarked, som begyndte i Fredags. Alt fire Dage før havde Landboerne indfundet sig med Lærreder, og Dynevaar, hvorpaa Priserne vare saa lave Man tænke sig 16 til 20 Skilling for en Al ubleget Hørlærred og 12 s. for Blaarlærred) at for dem, som ikke selv avle Hørren, betaler denne Flidsgren sig kun maadeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Med det Titchenske Skuespillerselskabs Forestillinger i denne Saison har Publikum havt Aarsag at være særdeles tilfreds, og det har ikke sjelden havt fuldt Huus. Nylig er Theaterpersonalet bleven forøget med to gode Subjekter, Jfr. Abildgaard og Hr. Wimmer. Afvigte Fredag Aften faae Man, anden Gang for i Vinter med udmærket Bifald Balthasar Bangs originale Lystspil Kjøbenhavn, hvis Fortrin fremfor mange flave Oversættelser er saa afgjort, at Man maa undre sig over, hvorfor dette lunefulde National-Stykke ikke er adopteret paa Hovedstadens Theater, hvor det dog ret kunde kaldes Kjød af vort Kjød &c. (Hemp. Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Blandede Efterretninger. Det græske Øhav. (Slutning; see forrige Nummer.) Milo, det gamle Melos, har et vildt og sørgeligt Udseende; de Bjerge, der beherske den, de Dale, der adskille den, ere næsten udyrkede. Kun hist og her seer man et Par Kornmarker. Den er ikke meere hiin productrige og blomstrende Ø, som den endnu var, da Tournefort gjennemstreifede den. Vel har dens ringe Størrelse og dens Beboeres Fattigdom ikke fristet Tyrkernes Rovlyst. Den er tildeels undgaaet deres Lænker og Ødelæggelser, da de vide at den ikke kan gjøre dem Modstand. Den er derfor bleven et Tilflugtsted for en Mængde ulykkelige Grækere, som det lykkedes at unddrage sig deres Raserie. Men hvilken skrækkelig Elendighed ere disse Ulykkelige ikke givne til Priis for! Den største Deel af dem er halv nøgen, uden Hielpemiddel, uden sikkert Underhold, tvungen til enten at udgrave underjordiske Huller til Boliger eller skjule sig i Klippekløfter. Deres Qvinders Frygt er derfor saa stor, at de heller unddrage sig Dagens Lys end udsætte sig for at blive opdagede af Tyrkerne. (Meddeelt.) Strøetanker. (Meddeelte af Sp.)Der gives ikke uden temporære og locale Paradoxer, hvad der synes Parador, er ikke andet end parakronisk. Kom det saakaldte Paradoxe frem paa andre Tider, paa andre Steder og ved andre Sæder; saa vilde det faae et andet Udseende og - vorde optaget i Verden. Enhver takke Gud for Modstand, Nid og Bagtalelse, hvor disse true, hæver Sielen sig frem med Lynets Fart; da føler, den Ædle sig selv, og retmæssig Harme igjennemborer hans inderste Væsen; Geniet vaagner - alle Jdeer blive tordnede op af deres Dvale. SI. Enhver stor Mand har et Blik, som ingen uden han kan giøre med Øinene. Dette Tegn, som Naturen lagde i hans Ansigt, fordunkler alle legemlige Fortrin, og gjør en Socrates til en skjøn Mand. Hvo, som har dette Tegn, veed at han er betegnet, men han veed ikke selv hvorledes. Alle Monarker have et saadant Tegn tilfælles, og man kan paastaae, at de alle ligne hinanden. Værdigheden, som de beklæder, udtrykker sig i deres hele Ansigt. Alt hvad der er skjønt, hører under Fruentimrets Ressort, følgelig ogsaa Vittigheden. Et godt Jndfald gielder hos dem for rede Penge, og Latteren bestemmer dets Værd. Fruentimre pleie derfor meget ofte at sidde der, hvor Spottere sidde. Men de burde betænke, at Vittigheden kun er en Sommerklædning. Sandhed, derimod kan man bruge til enhver Aarstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Det er en sand bemærkning, at Fruentimre foretrække store Mandspersoner. Et stærkt Bryst, lange Fingre, en mandig Fegterhaand gjør hurtigt Jndtryk paa dem, ikke mindre tage de Fruentimre, som kunne høre, Hensyn paa Stemmen, og - som mig synes - ikke uden Grund. Man forandrer ofte sin Stemme i een Nat, naar Naturen modnes. Mangen gaaer iseng med en Tenor, og staaer op med en Bas Enhver Kunst har sine Grændser, og sine Landemærker, som den ikke ustraffet kan overskride. Saaledes med den dramatiske At fremstille paa Scenen den stiernefulde Himmel eller et Maanskinslandskab, er physisk for stort, nemlig for stort i Udstrækning; at forestille et Feltslag, en Orkan, et Tordenveir, er for stort i dynamisk Henseende, – for stort i Virkning; at forestille en singitisk Lovgivning, Jesu Lidelse, i Getsemane, Hans Korsfæstelse o. s. v. er for stort i moralsk Henseende eller for stort i Følelse. Lysias beretter at, efter de attiske Love, straffedes den, som havde, ved Overtalelse, besvangret en Pige, haardere end den der voldtog hende. Aarsagen - tilføier han - var, at hiin havde gjort Pigen udydig, denne ikke. - Sandelig saadanne Lovgivere havde studeret Mennesket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Martii 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Specier solgtes til 13 Rbmk. 24 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 155 165 1/2 Rbd. Sdl. 50, 60 Rbs. Tegn. 82 82 1/2 Rbd. Sedl. 75 3/4,76 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. 111 3/4, 112 Sedler. 98 198 1/2 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 105 1/4 105 1/2 i Banco. behøves. 98, 98 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-25
Bekjendtgjørelse. i Sedler. 2 pC. nye danske Oblig. 57 157 1/4 L. Sterl. Paa det ingen forgjeves skal gjøre sig Uleilighed bekjendtgjøres, at intet enkelt Nummer af Skilderiet sælges, da der ei trykkes flere Exemplarer end der til Subskribenterne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Det laae i Tordenskjolds Reiseplan, ved denne Leilighed at see ind til sin Velynder, Hertugen af Augustenborg. Med føielig Vind gik Selskabet over Beltet med Smakken. Efter fire Timers Forløb naaede den Nyborg. Næsten de fleste af Byens Jndbyggere, i Forveien underrettede om Tordenskjolds Ankomst, vare samlede paa Broen, for at see den store Søhelt, og tiljublede ham et næsten uafbrudt Hurra, da de bleve ham vaer paa Dækket. Commandanten og Byfogden, i Spidsen for endeel af de fornemste Borgere, modtoge ham i det Øjeblik, han betraadte Nyborgs Grund og førte ham op paa Slottet. Her stode ved Indgangen sexten hvidtklædte Smaapiger, hver med en Krands i Haanden, og istemte ved Heltens Jndtrædelse følgende Sang, der accompagneredes af Jnstrumentalmusik. Her bringes Dig ved Uskylds Haand En Krands af Blomster spæde; Den rækkes frem med kierlig Aand, Med Ømhed og med Glæde: En bedre Krands fortjener Du, End den, som vi Dig flætte, Men værdig Priis paa barnlig Huu Veed Tordenskjold at sætte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Om det nye latinsk danske og dansklatinske Haand-Lexicon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Danmark kjøbes dette Lexikon af Mange, uagtet hiin Mangel, for dets øvrige Brugbarheds- og Beqvemheds Skyld. Og saaledes anbefaler jeg det skjønsomme Publikum min Plan, med den Forsikring, at Jngen skal være mere villig end jeg, at træde tilbage, dersom Nogen, efterat Prøvearkene ere Udkomne, erklærer at ville levere et lignende Verk bedre og billigere. J. C. Lange, Redacteur af Tidsbladet Ny Freia og Tidsskriftet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Telegraphen m. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Jndenlandske Efterretninger. Holbeks Amt har en Sparekasse, som i Aaret 1826 blev oprettet (see Dagen 1826 No. 102.) Den første Bekjendtgjørelse om sammes Virksomhed, med Uddrag af Generalregnskabet for Tidsløbet fra 26 April 1826 til 3 May. 1827 (2 Blade i Qv.) er udkommet fra Kommitteen for samme under 30 Juni f. A. Deraf sees, at i det første Aar af Sparekassens Virksomhed er for 159 Personer (nemlig 68 Børn, 51 Tyender, 17 Bønder, og 23 af andre Klasser) gjort Jndskud i samme, og at Jndskuddenes Beløb i alt have udgjort 444 Rbd. Sedl. og Tegn, og 9003 Rbd. 8 s. Tegn. Af de indskudte Summer ere 8976 Rbd. r. S. anbragte i Nationalbanken imod 4 pCt. i Rente; 444 Rbd. paa anden Maade. Hvorledes, er ikke forklaret. Naturligviis var det best, skjøndt besværligst for Administrationen, om alt kunde forblive i Amtet, til Udlaan imod Sikkerhed. Administrationsomkostninger afholdes af det økonomiske Selskabs Kasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
En Jndbydelse til at deeltage i en for Møens Herred oprettet Spare- og Laanebanker udstædt under 6te Nov. 1827 af Dhrr. P. O. Tutein, Poulsen, C. Meincke, og Scavenius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
De antagne Vedtægter, samt Tabeller, der vise hvorledes et bestemt Jndskud voxer, ere i Indbydelsen optagne. Den 4 Dec. skulde de første Jndskud modtages. Det er ansøgt og bevilget: at de af Sparekassen modtagne Kapitaler kunne indskydes i Statskassen, saaledes at denne forrenter indtil 15000 Rbd. med 5 pCt., samt endvidere 15000 Rbdlr. med 4 1/2 pCt. maatte dette ikkun ansees som en midlertidig Udvei; thi ei kan det være Sparekassens Hensigt, at berøve Møens Land de Capitaler dens Jndvaanere maatte kunne opsamle, for at bringe dem til Hovedstaden. Derved vilde den maaske mere skade end gavne. Naar først Indretningen har vunden tilstrækkelig Fasthed og Tillid, og de indskudte Summer have naaet nogen Omfang, er det Hensigt, at Sparekassen tillige, skulde virke som et Laane-Jnstitut, saaledes at Landets Jndvaanere der ville kunne erholde Laan, imod at stille saadan Sikkerhed, og paa saadanne Vilkaar, som til sin Tid nærmere ville blive bestemte, og først da ville Jndbyderne troe, ved Oprettelsen af denne Bank at have stiftet den fulde Nytte man af en saadan Indretning kan vente sig." Jfølge kongl. Bevilling af 19 Sept. 1827 maa Kontrabøger udstædes paa ustemplet Papir, og efter en anden kongl. Bevilling af 25 Juli 1827 kunne de i Sparekassen indestaaende Penge ikke belægges med Arrest eller Beslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Sognepræsten til Røgen i Aarhuus Stift, har om et farligt Menneske bekjendtgjort følgende: "N. Nielsen Galten, Almisselem under Røgen og Sporup Fattigvæsen, har absenteret sig. Foreløbigen bemærkes, at hans Omstreifen, er farlig for det Offentlige, at han har været i Slaveriet i Khvn., i Tugthuset i Viborg og i flere af Nørre Jyllands Arrester. Han er 43 Aar gl., lille af Væxt. Hans Mine er dristig, næsviis, og skamløs, ligesom hans Levnet. Hans Ryg er noget buet, som formeentligen er en Afmin delse af Spidsroden. Ved Undvigelsen var han klædt i hvid Vadmels Trøie og Beenklæder. Gjerne taler han om sine Misgierninger, og det med en Selvtilfredshed, som viser, at han sætter sin høieste Ære i den dybeste Skjændsel. Ogsaa kjendes han derpaa, at han aldrig er ædrue ved den mindste Muelighed at blive drukken. Da denne Person, ifølge en Amtsskrivelse af 21 Fr., har noget tilgode her, for hans inden Undvigelsen, forøvede Brutalitet, Voldsomhed, Liderlighed, Drukkenskab og Bedragerie, saa bedes han anholdt og hidslæbt, for at rigtig Afregning kunde finde Sted. Alle dermed forbundne Omkostninger betales af mig. (Aarh. A. 47.)Hr. Schnakenburg i Brandtberg ved Weile, har bekjendtgjort under 21 Febr. følgende: "Forat udbrede min fordeelagtig bekiendte russiske Sværd=Havre, hvoraf i Efteraaret blev over 400 Tdr. udskibede til Sæd, endnu mere, og da Vinter-Tærskningen er mindre kostbar, kan jeg overlade af min bedste Sæde=Havre her paa Gaarden nogle hundrede Tønder for 3 Rbd. 5 Mk. S. og T., og den samme Sæd, ligesom den falder i Laden til 3 Rbd. 2 Mk. S. og T., dersom man vil afhente det Attraaede inden Udgangen af Marts, og til samme Tid vil jeg ogsaa levere hos Hr. Gjæstgiver Kieldsen i Horsens, hvad der forinden bliver bestilt hos mig, til 4 Rbd. Sedler Tønden, for at lette Transporten, for de i Horsens og Aarhuus Egnen boende Hrr., som have ønsket af denne frugtbare Sæd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
J Weile har jeg, efter flere Salling og Thyboers Ønsker foranstaltet Oplag hos Hr. H. Lorenzen ved Nørre Port, hvor Havren kan faaes, saalænge Forraadet vedvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Da meget her i Egnen allerede er bestilt, saa anbefaler jeg den snareste Anmeldelse for dem, som ønske endnu i Aar at blive forsynede. (Aarh. A. 46.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
J nogle af de sidste Aalborgske Aviser er stridt om Besvarelsen af det Spørgsmaal: hvor mange Indbyggere har Aalborg, Vi optage det i No. 47 givne Bidrag til Besvarelsen: "Efter nøiagtig Folketælling 1801 angaves Folkemængden i Aalborg til 6,579. Af de Oplysninger, Jydske Efterretninger skjøndt ufuldstændigen indeholdt, sees, at der i de 5 foregaaende Aar fødtes i et Gjennemsnit aarlig 148 og døde 149, eller een for 37 Jndvaanere. Aaret efter Optællingen, nemlig 1802, fødtes 143 og døde 155.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
J Aarene 1822-1826 ere derimod, efter et Middeltal, aarlig fødte 215 og døde 174. Antages nu i disse Aar som i de ovennævnte det samme Forhold af de Fødte og Døde til de Levende, da følger: 215 1 37 – 7955, og 174 1 37 – 6438. Det sande Tal maa altsaa antages at falde mellem disse saa forskjellige Summer og den ved Udgangen af Aaret 1826 skeie Angivelse af Folkemængden 7,450 er saaledes den sandsynlige rigtige. Jndsenderen veed desuden af aldeles tilforladelige Kilder, at der i Aalborg for Øieblikket findes mere end 2000 Børn under 15 Aar, og om det end antages, at dette Antal Børn er uforholdmæssig stort med Hensyn til de Voxnes Mængde, saa kan man dog ingenlunde deraf slutte til et ringere Antal end 7000 Sjele. Aaret 1796 fandtes i Kjøbenhavn af Christne under 15 Aar 21,048 og over denne Alder 61,152 og 1806 af den første Alder 25,241 og af den sidste 70, 128. (Callisens phys. med. Betragt. 1 D. S. 78). Paafaldende er det iøvrigt, at der i de tvende ovenanførte Tidsrum af 5 Aar findes en saa betydelig Forskiel i Forholdet mellem de Fødte og Døde i Aalborg. Men denne Forskjel kunde man vel med Grund tilskrive Vaccinationens fremskridende Virkninger, og forbedrede Medicinalindretninger, medens det ikke synes som om den, dog kun i de senere 10 Aar, unægtelige Aftagelse af Næringskilder endnu har havt nogen Jndvirkning paa denne Byes Befolk nings Mængde, da denne først senere maa yttre sig, naar den har bidraget til at formindske Ægteskaberne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Blandede Efterretninger. Kotzebues og Sands Grave. Begge have fundet deres Hvilested paa den evangeliske Kirkegaard i Manheim. Den førstes Enke har sat ham et simpelt Mindemærke i en fra Jorden frem stigende, utilhuggen, rødbrun Klippe, der bærer en hvid Granitblok; paa begge Sider af hvilken to ædle Masker ere udhugne. J denne Granitblok trykker sig med den skarpe Spids en Qvadrat, paa hvis forreste og bagerste Deel Jnd skrifterne ere at læse. Den ene er tagen af die jungste Kinder meiner Laune og af ham selv, ligesom abnende sin Skjebne, forfattet. Die Welt verfolgt ihn ohn. Erbarmen, Verlaumdung war sein trubes Loos, Glück fand er nu in seines Weibes Schos, Der Neid war immer wach im Dornen hinzustreuen. Die Liebe lies ihm Rosen bluyen; Jhm wolle Gott und Welt verzeihen! Er har der Welt verziehn. Den anden lyder slet og ret. Hier rudet August von Kotzebue, gebohren zu Weimar d. 3 Mai 1761. Gestorhen zu Mannheim, den 23 Marts 1819." Sand ligger i en ensom Krog, uden andet Lig ved Siden af sig, optil den yderste Muur, Han har ingen Gravhøi, paa det den Vandrende ikke skal finde hans Hvilested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
(Meddeelt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
De 22 schweitserske Cantoner havde ved Slutningen af Aaret 1827 et Antal af 2,037,030 Mennesker. Deraf 1,218, 110 Protestanter, 817, 110, Katholiker og 1810 Jøder. Disse taales kun i Aargan hvor deres Antal var 1750, og i Genf hvor der var 60. (Allg. 3. 76. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Af et Dampskib "Die Stadt Frankfurt paa Mainfloden lover man sig meget. Det er anskaffet for et Jnteressentskabs Regning og d. 8 Marts sidst skeete en Prøvefart med samme, til almindelig Tilfredshed. (ibid.) Albrecht Durers Samfundet i Nürnberg, har bekjendtgjort, at bemeldte Konstners tredie Sakularfest vil blive holdt d. 6 Apr. d. A., til hvilken de Kunstnere indbydes som kjende hans Værd. Samfundets Forsamlings-Lokale er det Huus, hvori Albrecht Durer levede, virkede og døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Stadens Magistrat har bekjendtgjort, at ifølge den under 10 Sept. f. A. gjorte Jndbydelse om Bidrag til Mindet for ham, ere 8883 Fl. 40 Kr. subskriberede. Uagtet denne Sum langt fra ikke vil være tilstrækkelig til Omkostningerne, vil man, i Forventning af at rige Bidrag endnu ville udkomme, dog skride til Udførelsen af Mindet. Det skal blive Albrecht Durers Billede af 8 Fods Høide, paa en Piedestal af 10 Fods Høide, begge Dele af Bronze, modellerede af Professor Rauch i Berlin. Den Plads, der er udvalgt til samme, skal herefter bære Navnet Albrecht Durers Plads. Grundstenen til Monumentet skal lægges den 7 April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Kjøbenhavns Børs, d. 28 Martii 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 4 Rbd. Sehl. 50 1/2 60 3/4 Rbs. Tegn. 82 1/2 83 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
Bekjendtgjørelse. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-29
6 pC. norsk Laan, behøves, 112 3/4 112 3/4 Sedler. 9898 12 Rbd. r. S. i Vanco. i Banco. i Sedler. L. Sterl. Paa det ingen forgjeves skal gjøre sig Ulelighed bekjendtgjøres, at intet enkelt Nummer af Skilderiet sælges, da der ej trykkes flere Exemplarer end der til Subskribenterne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 27. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 April 1828. Peter Tordenskjold, en fædrenelandsk Novelle. IX. Det Værelse, hvori Tordenskjold laae, var stort, rummeligt og høit til Loftet. Væggene vare betrukne med vævede Tapeter fra Fabriken. i Kjøge og tildeels behængte med Malerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Man saae her Hertug Alexander og Ernst Gunther, i fuldt Harnisk, med deres Fruer og nærmeste Slægtninger, Kong Frederik den Tredie af Danmark, der havde overladt Landsbyen Stabesbüll til den sidstnævnte Hertug, som paa dens Grund byggede Augustenborg. Det store Sengested havde grønne Damaskes Omhæng med brede Guldfryndser, og alle de øvrige Møbler svarede i Pragtfuldhed til dette Værelset vendte udtil Gaarden, og hvert Slag af Klokken i Taarnet gjenlød her med huul Lyd. Det syntes som om Tordenskjold befrygtede en meget urolig Nat, thi, imod sin Sædvane, lod han Døren mellem sit Sovecabinet og hans Kammertjeners Værelse staae aaben. Han laae længe vaagen, urolig og i stærk Hede, og troede i Førstningen, at Cabinettet maaskee længe havde været lukket og at den indsluttede, urene Luft hindrede ham i at love. Han gjorde sig al muelig Umage for at fordrive hver forstyrrende Tanke og søgte ligesom med Magt at faae Øjenlaagene til at lukke sig. Men Alt forgjeves. Jo mere han jagede efter Søvnen, desto mere flyede den ham. Han hørte det ene hule Klokkeslag efter det andet, og Hanen begyndte allerede at gale. Nu sank han hen, men ikke i en forfriskende Søvns blide Favn; nei, det var ligesom en Overgang fra Liv til Død: et Slags smertefuld Dvale, med forvirret Selvbevidsthed. Paa eengang forekom det ham som om hans Bryst med Voldsomhed skulde snøres sammen; han vilde drage Veiret, men det var som om hans Aande ganske vilde forlade ham. Han vilde reise sig, men kunde ikke; det var som om en svær Kampesteen betyngede hans Bryst. Endelig tykkedes det ham, som den væltede bort derfra. Han reiste sig og raabte ganske bespændt: "Kold, Kold!" Men Kold laae i den dybeste Søvn. Ved den gjentagne Raaben vaagnede han omsider, stod op og gik næsten halv i Søvne ind til sin Herre. "Kold!" sagde Tordenskjold, "ak, jeg har havt en slem Drøm!" Disse Ord udtalte han med ganske mat Stemme, med halvaabne Øine, og neppe havde han udtalt dem, førend han sov hen og blev derpaa ved at sove usædvanlig fast, indtil Kl. 5 om Morgenen. - Ganske bestyrtet satte Kammertjeneren sig i den ved hans Herres Seng staaende Lehnestol og blev siddende der, indtil han paag nede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Da Tordenskjold næste Dags Morgen Kl. 6 stod op, følte han sig meget udmattet og næsten upasselig, men da han saae Uroligheden præget i Kold Ansigt, besvarede han dennes Spørgsmaal, hvorledes gik det i Nat, meget kort og sagde, at han formodentlig havde nydt noget, som han ikke kunde taale, og at dette havde forvoldet ham nogen Uro i Søvnen. Klokken Otte traadte en Betjent ind til ham og indbød ham til at drikke Thee med Hs. Durchlauchtighed, Hertugen.