JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
J Aaret 1436 blev Bogtrykkerkonsten opfundet; denne var det tredie store Hovedmiddel til at bringe Menneske forstanden et Skridt fremad; den hieroglyphiske Skrifts og Bogstavskriftens Opfindelse havde været de to første. Herved var Forberedelsen gjort til at udbrede en stor Aandscultur, som skulde fødes. - Tyrkerne trængte imidlertid ind i Europa, efter vedholdende Kampe, blev Constantinopel erobret i Aaret 1453 og det Græske Keiserdømme gik til Grunde; denne sidste Levning af det store Romerske Universal-Monarkie. Den gamle Verdens forældede Muser rystedes op af deres Dvale og toge Flugten fra Constantinopels Munkeklostere til det vestlige Europa. Bogtrykkerkonsten modtog dem, iførte dem en bevægelig Dragt og som paa nye foryngede udbredte de et nyt Lys over Nationerne. Men den Tyrkiske Jnvasion bevirkede tillige en anden endnu større Forandring i Menneskelivet: Veien til Ostindien blev spærret eller dog besværet ved dette Folks Barbarie, og Trangen til at opdage en anden Vei til Jndiens Skatte tiltog. Compassets Opdagelse befordrede Forsøgenes heldige Udfald, og Krudtets Opdagelse giorde det lettere for Europæerne at betvinge de nye Verdensdele, som de skulde opdage, nu fandt Columbus i Aaret 1492 Veien til Amerika og Vasco de Gama i 1498 Veien omkring Cap. Den menneskelige Synskreds udvidedes fra alle Sider, Jdeernes Mængde forøgedes dagligen og nu var Aaret 1517 den passende Tid til Reformationens Fremkomst. En Reform, som bragte Menneskeslægten net stort Skridt videre, men hverken ud af sin Ungdoms Alder eller til Modenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Journal des Debats forsikkrer, at denne Efterretning om Vaabenstilstanden er fuldkommen sikker, og den beretter tillige fra Prevesa under 4de August at Jussuf Pascha og Omer Vrioni havde sammen bragt 5,6000 Albanesere, og vare rykkede fremmed dem til Vonitza; men her lykkedes det de Græske Anførere at formaae Albaneserne til, som havde faaet deres tilgodehavende Sold udbetalt, at forlange et Forskud paa 3 Maaneder, og da dette blev dem nægtet giorde de Opstand, hvorpaa Jussus maatte tage Flugten i et Skib, men Albaneserne bemægtigede sig hans Krigskasse, saa at intet meere kan hindre Grækerne fra at trænge frem til Arta. – Endelig meddeler dette Blad en Skrivelse fra Corfa af 10de August, hvori det hedder: at Guds Haand øiensynligen ødelægger Tyrkerne, da Pesten raser paa Capudan Paschas Flaade, saa at mange Skibe ere allerede blevne forladte af deres Mandskab, og at man paa de joniske Øer frygter meget for Pestsmitteen, da Ligene, som blive kastede over Bord fra Skibene, komme drivende hen paa Kysten af de joniske Øer. 45 Græske Skibe krydse uden for Zante og borttage dagligen fra Tyrkerne Baade med Levnetsmidler og det lige under Capudan Paschas Øine, som af Frygt for Branderne ikke tør seile imod dem - Bladet Spectateur oriental, som udkommer i Smyrna og som hele Sommeren igiennem har spaaet Grækernes Undergang, fortæller nu at de Græske Flaader have faaet Ordre til at løbe ud den 24de August for at angribe den Tyrkiske Flaade, naar den skal søge at vende tilbage til Dardanellerne. Samme Blad tilstaaer ogsaa, at Grækerne ere blevne indbyrdes enige og at Enigheden især er bleven bestyrket ved det at Colokothrons Søn har givtet sig med Petro Bens Datter. - Lord Byron, som er ankommen til Øen Cefalonia, vil ikke afseile derfra til Grækenland førend han har faaet Efterretninger fra Grækerne, om det Sted hvorhen han skal begive sig for at giøre Grækerne den største Tieneste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
En telegraphisk Depesche anmelder, at Fortet St. Pedro er bleven indtaget den 20de September om Aftenen og at det Franske Hovedqvarteer er samme Aften bleven forlagt dertil; ifølgede nyeste Efterretninger vil man vide: at dette Fort er ikke bleven indtaget af Landarmeen; men af Flaaden. Dette Fort ligger paa en liden Øe mod Havet foran Mundingen, af den Canal, som skiller Øen Leon fra Fastlandet; ved Erobringen af dette Fort troer man at kunne forhindre at ingen Baade med Levnetsmidler kunne ankomme til Øen Leon. Store Tilberedelser giøres til at angribe Øen Leon, men man troer at Angrebet ikke kan begynde førend om nogle Dage, da Tilberedelserne ikke for kunne blive færdige. Canalen imellem Øen Leon og Fastlandet er saa dyb at Skibe paa 200 til 250 Tønder kunne seile i den - Der meldes fra Gibraltar: at endnu den 2den September afgik et betydeligt Antal smaae Skibe til Cadix med Levnetsmidler, hvorpaa General Wilson, Qviroga, Zayas og flere Constitutionelle Officerer vare ombord, som Passagere. – Den 6te September bleve de overordentlige Cortes installerede i Cadix, paa Budskabet til Hs. Majestæt om at begive sig Kl. 6 om Aftenen i Forsamlinmogen, svarede han, at han ikke var forberedet dertil og at han ikke var underrettet derom itide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Dampemaskinernes nyeste Forbedring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Hr. Perkies har opdaget ved Dampen og ved Lovene for dens mekaniske Virkekraft en Egenskab som man hidindtil ikke kiendte, hvorved der vil blive sparet meget med Hensyn til Brændselet, og Maskinen vil blive brugbar ved ethvert Slags Skibsfart, da dens Vægt vil blive 3 Deel formindsket og man vil opnaae det, som man saalænge har ønsket, nemlig den fuldkomne Sikkerhed. Ogsaa har Perkins med det største Held anvendt denne Opfindelse paa Dampemaskiner af den gamle Bygningsmaade; en saadan Dampmaskine er for nærværende Tid i Gang i Hr. Perkins Manufactur; dens Effect anslaaes til en Kraft af 10 Heste, uagtet Cylinderen ikke har meere end to Tommer i Giennemsnit og er kun 18 Tommer lang. Hele Maskinen indtager kun det lidet Rum af 3 Alens Høide, og 4 Alens Længde og dog troer Hr. Perkins, at dette Apparat vil, naar den arbeidende Stempel og Cylinderen undtages være fuldkommen tilstrækkelig for en 30 Hestes Kraft. Naar Maskinen er allermeest i Gang saa forbruger den kun om Dagen to Skiepper Steenkul. Septemberheftet af den polytechiske Journal, som udgives af Dingler, indeholder en fuldstændig Beskrivelse derover tilligemed Tegninger af Gill's technical Repostrory, af Londoner Journal of Arts and Scienees og af Edinburger Qvarterly Journal. – Denne Opdagelse er en af de vigtigste, som er giort siden Dampemaskinernes Opfindelse og dens Forplantelse paa Fastlandet vil kunne frembringe uberegnelige Fordeele for Manufacturen og Skibsfarten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Jndenlandske Efterretninger. Den 9de f. M. om Aftenen Kl. 10 er Fregatten Barton fra Hull i England indstrandet paa Husbye Klint, 4 1/2 Miil fra Ringkiøbing. Skibet var 200 danske Commercelæster eller 450 Tons drægtig, kobberforhudet og bestemt til St. Petersborg. Besætningen, 18 Mand, ere alle frelste og passerede den 15de igiennem Rive til Tønningen. En Engelsk Veddeløber=Hest, som havde kostet 250 Pd. Sterl., holdt Livet vedlige i det vandfyldte Skibsrum i to Nætter og een Dag, indtil Man fik den bierget. Ligeledes har Man bierget et Fortepiano, som var bestemt for en Russisk Fyrstinde, og havde kostet over 100 Pund. Skibet førte Kanoner og havde Jernkiæder istedetfor Ankertoug. Det brækkes nu og haabes tildeels bierget, da Veiret er passende dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
J Aaret 1821 blev ved Siden af en Høi udenfor Sanderumgaards Have af Gruusgravere opdaget et Skelet og i en kort Afstand en meget stor Beenrad af et Menneske. Paa en af Fingrene sadte to Spiral=Guldringe, ved Fødderne stod en temmelig stor Metalkiedel, en mindre samt en liden Træspand beslaget med Messing ved Hovedet. Nærheden af Skelettet fandtes endnu et Metal spænde, 3 smaae Messingringe, hvorved 3 andre meget mindre og smallere af Sølv, Levningerne af et lider Messing=Sold eller Sigte, nogle ubetydelige Levninger af en Glas=Skaal eller Bæger, saavelsom af en liden Leer Urne med simple Zirater, og endelig et lidet Bæger af Leer, hvorpaa Foden var beskadiget. Fundet blev først tilkiendegivet Grundeieren af Arbeiderne efter nogle Dages Forløb, da de afleverede de fundne Sager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Atter er i Aar paa samme Sted tilfældigviis opgravet to Beenrader, den ene af en Fuldvoxen, hvorved fandtes et net Smykke eller Spænde af Sølv, tildeels stærkt forgyldt, samt en liden Bronce-Ring, den anden af et Barn, hvorved laae en næsten heel Haarkam af Been, tilsammenføiet med smaae Kobbernagler, en dreiet rundagtig Messing perle, og forskiellige her tildeels sieldne Perler af Rav og glasagtige Materier. Samtlige disse Oldsager ere af Eieren Hs. Excellence Geheimeconferentsraad v. Bülow, Ridder af Elephanten, tilstillede det Kongelige Museum og indlemmede i dets Samling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Kiøbenhavns Børs den 3. October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. London 2 M. - Rdlr. - s. - Specier, 280. (Den 3die October. 1822, 252.) Disconto 5 PC. - Spec. solgtes til 2 Rbdlr. 3 Rbmk. - s. (Jfior 15 Rbmk. 1 1/2 s.) Kongelige Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 1/2 a 80 1/2 Rbd. Sedler, (Jfior 80.) Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102. Rbd.; dito i Sedl. 127 1/4 Rbd. - Norske Rigsbanksedler 147 1/2 Rbd. (Jfior 13. Svenske Sedler 3 Mk. 12 1/4 s. pr. 1 Rdl. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 3 October. Rug, Tdn. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør, Fierdingen 10 Rbd. - Mk. a 13 Rbd. - Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Bellpassage. Fra den 2den til den 5te October ere udreiste: Til Fyen. Jomfruerne Rasmussen og Wivet, Kammerjunker Mylius, Kiøbmændene Putserchen og Nath, Frøken v. Haven, Jomfrue Hellesen, Apotheker Hierm med Kone, Agent, Grosserer Zinn, Jomfruerne Berg og Hansen, Skibskapitain Moes, Handelsfuldmægtig Hansen, Doctor Professor Wedel Simonsen, Amtsforvalter Sitzer, Rodemester Fog, Kand. Theolog. Lassen og Hvass, Etatsraad Charge de Affaires Dal Borge, Chevalier Ambrocius, Først og Jagtjunker Jessen. Til Siælland. Kiøbmand Schlesinger, Handelskommissair Knoth, Hollandsk Minister Baron Crombrughe med Familie, Handelsmand Levin, Kopiist i Kiøbenhavns Politieret Jørgensen, Enkefrue Ørsted, Kiøbmændene Lassen og Bock, Handelsbetient Block, Hosekræmmerne C. C. og J. Ravn, Grosserer Rahlf med Kone og Barn, Madam Richelsen, Madame Fibiger, Handelsmand Goldschmidt, Urtekræmmer Bech, Mad. Richter Kantelliesekretair const. Herredsfoged Finsen, Lieutenant af Borger Artilleriet Handelsmand Hahn, Bagermester Østerbye, Grosserer Suhr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 13de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 3. afholdes i Sønderup Præstegaard Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Pastor H. Thiellesen sammesteds; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 1ste October 1823. Birch. Torsdagen den 23de October 1823 og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 10, bliver ved offentlig Auction paa Post- og Giæstgivergaarden i Corsøer bortsolgt en betydelig Deel gode Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Linned, Sengeklæder, Indboe af alle Slags, et Brændeviinstøi med fuld Tilbehør, Kreaturer og Avlingsredskaber, hvorover trykte Fortegnelser fra den 19de denne Maaned ere at erholde paa Borgmester, og Byefoged-Contoirerne i Slagelse, Sorøe, Ringsted, Skielskiør og Corsøer. Corsøer den 5te October 1823. Castenschiold. bliver FredaSæbyegaards Skove, den 17de denne Maaned i Hallebyeore og Mandagen den 20de næstefter i Marienlund ved Sæbyegaard, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Brænde og gavngjørende Bøgetræer paa Roden. Lysthavende ville behage at møde hos Skovbetienterne bemeldte Steder. Sæbyegaard den 2den October 1823. H. P. Alling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den saakaldede føiets Mølle med Bygninger og tilliggende Jorder, som er ansat til Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. Skpr. 3 Fdkr., Skovskyld 2 Skpr. og Mølleskyld, 2 Tdr. 3 Skpr., indeholdende 10 Tdr. Land Agerjord, 60 Tdr. Land Eng og 55 Tdr. Land god Bøgeskov, samt det derværende Barverie, i Reersløv Sogn, opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes følgende Dage: 1ste Auction, Torsdagen den 23de) i Løve Herreds October. ) Tinghuus hver 2den Auction, Torsdagen den 20de) Dags Middag November. ) Kl. 12 slet. 3die Auction afholdes paa selve Eiendommen, Fredagen den 19de December d. A. om Formiddagen Kl. 11. Naar 3die og sidste Auction over Eiendommen er afholdt, bliver samme Dag ved Auction bortsolgt alt til Garveriet henhørende Jnventarium, samt de i Behold værende Huder og Skind. Conditioner til den faste Eiendoms Salg er 8 Dage forinden første Auctions Afholdelse til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Dette Avertissement tiener vedkommende Panthavere, til Efterretning. Løve Herreds-Contoir i Kr. Helsinge d. 22de Septbr. 1823. Holm. J kan bekommes i Nærheden, Gode Tagsteen af Slagelse til gangbaPriis. Avis Expeditionen anviser. ønskes tilkiøbs enten paaDalliøbelli, Roden eller i Planker paa 2 1/2 a 3 Tom. tykke af Bøssemager N. S. Jessen. Slagelse den 29de Septbr. 1823.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Hør og Hamp. J Boutiken paa Hiørnet af Frederiksberg- og Mikelbryggersgade No. 13, faaes fra mit Heglerie sammesteds, fiint og godt heglet Hør samt gode Blaar til nedsatte Priser, ligeledes udmærket stærk og stampet Hamp. For Varenes Godhed indestaaes. Kiøbenhavn den 26de September 1823. F. L. Lemmigh.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
J Roeskilde paa Papir=Fabriquen kjøbes alle Sorter linnede og uldne Klude, og betales derfor en god Priis. Huuse, med eller uden Jord, i Nærheden af Slagelse, er strax at faae i Leie eller Fæste. Wilkens i Stagelse anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Undertegnede, der har nedsat sig her i Byen som Bagermester, anbefaler sig, saavel for Byens ærede Jndvaanere som Omegnens Beboere, med daglig Udsalg af forskiellige Sorter fiint og krydret Hvedebrød, som og sigtet og grovt Rugbrød; tillige modtager jeg Rugmeel og Deig til Brøds Forfærdigelse imod 3 s. Tegn for Stykket. Reel Behandling samt Nøiagtighed og Orden i mit Værks Udførelse skal stedse være min Bestræbelse. Slagelse den 3die October 1823. Schäfer. Hiørnet af Rosen- og Steenstue gaden i Bager Braasches Gaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
En Borgers Datter ønsker sig antaget i et anstændigt Huus i en Kiøbstæd eller paa Landet; hun er villig at giøre alt hvad som forefalder i Huset. Paa Lønnen ansees ikke saa meget som paa en god Omgang. Hr. Bogtrykker Magnus giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Fra Pressen er udkommen: Student J H. Sta bells Hændelser paa en Reise til Morea og Constantinopel, og faaes heftet for 1 Rbd. 48 Sk. hos Boghandler Holm i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
En Dreng som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget i en af Siællands Kiøbstæder, naar man derom henvender sig til Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-07
Hos Muurmester Tidemann paa Slottensgade er Værelser at erholde til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. der for landske Historie. uden og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aar. Løverdagen, den 11. October 1823. Nr. 81. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Major Generalen for den Franske Armee i Spanien Grev Guilleminot har indsendt følgende Beretning til Krigsministeren, dateret Puerta Sta Maria den 15de September: Monseigneur Hs. Kongelige Høihed har overdraget mig at meddele Deres Excellence de nærmere Efterretninger, som General Molitor i sit Brev af 12te September har indberettet om de Begivenheder, som have fundet Sted i Priego, da Riego marscherede mod denne Punkt. General Ballasteros vilde virkelig drive Riego tilbage og slaae ham; han befandt sig midt iblandt sine Tirailleurer og lod dem begynde at fyre hvorved en af Riegos Capitain=Adjutantere og flere af hans Soldater bleve dræbte. En halv Batallion af disse rykkede frem under det Udraab: leve Ballasteros, Riego og hans Tropper havde troet, at deres Modstandere vilde gaae over til dem. Man blev staaende ved Priego og talte med hinanden der om en Overeenskomst, og da Betingelserne kom paa Bane, saa tilbød Riego at ville tiene som Adjutant hos Bollasteros, naar denne vilde overtage Over commanden og marschere mod de Franske. Da Ballasteros afslog dette, saa erklærede Riego, som under Conferencen havdepladet Ballasteros Huus omringe og sine Folk, at denne med sin hele Generalstab var bleven hans Fange; General Balancat, som lykkeligviis var undkommen, naaede sin Division og lod Riego opfordre til at sætte General Ballasteros i Friehed og at bortfierne sig. Da Riego saae, at hans Plan var slaaet feil, saa begav han sig med sine Tropper paa Marschen til Alcandette. Saaledes lyde de Efterretninger, som Officerer af General Molitors Generalstab, hvilke befandt sig paa Stedet selv, og to af Ballasteros Adjutanter, som begave sig til Grenada, have berettet General Molitor; denne sidste tilføier, at General Ballasteres har ved denne Leilighed gjort alt hvad der stod i hans Magt, især naar man betænker, at der vare ved hans Tropper flere Regimenter, hvoraf een Bataillon stod ved hans og en anden ved Riegos Corps. Jkke een Officeer, ikke een Soldat er gaaet over til Riego tvertimod have to Batailloner af denne sidstes Corps forenet sig med Ballasteres Armee. Den ne General har strax strax sat sig i Forbindelse med Gen. Bonnemain, som allerede d. 10de ankom med 5 Batailloner og 3 Cavallerie Regimenter til Pinos=Puente; den 11te fortsatte han sine Bevægelser mod Alcala la Real; han haabede at naae og tilintetgiøre Riegos Corps. Riego havde omtrent 2500 Mand hos sig; men som vare i Jnsurection og deserterede hyppigen. - Derimod havde Constitutionelle havt en betydelig Fordeel ved Alicante.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
General Sempere var marscheret imod Fæstningen med et Corps Roialister og nærmede sig Staden den 10de August. Garnisonen gjorde et Udfald og marscherede i tre forskiellige Corps.; Regimentet, Zamora, som marscherede i Midten traf paa Fiendens høire Fløi og angreb det, men efter en Geværild, som varede i faae Minutter, og Regimentet ved en Krigslist, Flugten, og kastede sine Flinte og Tornistere fra sig. Roalisterne forfulgte det paa det ivrigste; men nu bleve de snart angrebne i Flankerne af de andre Corps, som nedsablede dem. General Sempere blev selv haardt saaret. Det er anden Gang at Regimentet Zamora har anvendt denne Maneuvre af en forstilt Flugt. - Den Roialistiske Gen. Qvesada skal være slaget af den Constitutionelle Gen. Empecinado og Resten af hans Tropper være indsluttet under Morales Commando i Staden Placentia. - Marskal Moncey har under 21de September meddeelt en Rapport om Garnisonens Udfald fra Barcellona den 12te. Udfaldet skeete med 6000 Mand Fodfolk, 100 Ryttere og 6 Kanoner. Dette Udfald kostede de Franske en Officeer, nemlig Capitain Janmot, som faldt saaret af en Kugle, og udraabte: Leve Kongen, en dræbt Soldat og 17 Saarede. Men de Constitutionelle Tropper bleve med et betydeligt Tab drevne tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Fægtningen imellem den Franske General Damas og den Spanske Oberste Fernandes den 15de September var meget blodig. De Franske mistede 15 til 20 Dræbte og havde 150 til 180 Saarede; men de Spanske tabte henimod 500 Mand, da Obersten fandt det umueligt at naae Fæstningen Figueras saa capitulerede han omsider. 696 Mand ere allerede bragte af dem til Fæstningen Perpignan. Krigen i Catalonien maae dog være forbundet med overordentlige Besværligheder; thi den 19de September fik alt vaabendygtigt Mandskab i Departementet Rhone Mundingen Ordre til at bryde op til Perpignan. - Engelske Efterretninger sige: at de Franske havde lidt et Tab ved Tarragona, og at der hersker i de østlige Provinser megen Misforstaaelse imellem de Franske Authoriteter og Regentskabet. - Den gule Feber, som havde yttret sig i Havnen Passage skal have meget aftaget ved det, at et stærkt Regnveir er siden indtruffet. J Mexico er det ikke endnu fuldkomment roeligt; thi man seer af en Proclamation, som den Mexikankanske Minister for det Jndenlandske har udstædet: at der har yttret sig Misfornøielse i nogle Provinser, fordi den Constitutionelle Regiering ikke er bleven indført. General Sta Ana, som har plantet Oprørsfanen, har erklæret, at hans Armee er bestemt til at beskytte den Mexikanske Frihed. Underhandlingerne imellem den Mexikanske og Spanske Regiering ere for en Tid blevne udsatte. Staten Mexico har ingen Krigskibe og den Spanske Commandant i Fortet St. Juan de Ullog hæver Ud- og Indgangslold af alle Skibe, som indløbe i Veracruz. - Den Nordamerikanske General Aschley er virkelig bleven slaget af Jndianerne i det Jndre af Nordamerika. Man beskyld er Hudsons-Compagniets Pelshandlere for at have ophidset Jndianerne til dette Angreb af Jalousie over Nordamerikanernes Fremtrængelse og Frygt for deres Pelshandel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Jfølge en offentlig Bekiendtgiørelse fra den Churfyrstelige Politie-Directeur i Cassel, skal Politie Patrouiller streife omkring i Omegnen af Residentsen om Natten med skarpladte Geværer og skyde paa enhver, som ikke svarer, naar han bliver anraabt. Aarsagen dertil angives at være Tyverier og Jndbrud, som begaaes om Natten, Politiet er desuden blevet meget forstærket i denne Residents.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Der er endnu ikke gjort noget Hovedangreb paa Cadix, kun er der gjort et Forsøg paa at angribe Fortet Puntales den 15de September, men som ikke er lykkedes. Bladet Etoile siger: at dette Angreb var kun et Skinangreb for at forberede Mandskabet. til Søemaneurer. Skibe bleve afsendte imellem Puntales og Cortadura; men Vindene hindrede dem fra at komme fremad og kastede dem tilbage indtil Kysterne af Trocadero, hvorved nogle Mand ere omkomne. - Contra Admiral des Rotours har indleveret sin Beretning om Erobringen af St. Pedro; man seer deraf : at dette Fort var besat med 27 Metalkanoner og havde en Garnison paa 180 Mand og Levnetsmidler for to Maaneder; Garnisonen havde 15 Døde og Saarede og overgav sig til Krigsfanger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Paa den Portugisiske Øe Madeira er der udbrudt Opstand. Man skal, som det hedder, være stemt paa Øen for Constitutionen eller for Løsrivelsen fra Portugal og Foreningen med England Den Deputerede Oliveira, som var forviist dertil, blev modtaget med det Raab: leve Constitutionen, og Kongens Billede blev opbrændt paa Constitutionspladsen; men en stærk Expedition er med største Hast afsendet dertil, dog giorde nogle Soldater Vanskeligheder og vilde ikke lade sig indskibe og Jnfanten Don Miguel maatte selv begive sig derhen for at formaae dem dertil; med dem ere indskibe en Deel Justitspersoner tilligemed en Skarpretter for at straffe de Skyldige. – Den bekiendte Frihedsmand Alderman Vaithman er bleven udnævnt til Lord Major i London for indeværende Aar. En Engelsk Advocat, ved Navn Rorch, har opfundet en sindrig Jndretning hvorved man kan i et Øieblik nedheise Topmasten paa et Skib, naar en Storm reiser sig; den bliver nu indført paa de Engelske Krigskibe. – Hr. Bangliz i Birmingham har tilbudt sig at ville uden Heste kiøre den Kongelige Postvogn ved en af ham opfunden Maskine, igjennem heele Kongeriget, og derved kiøre 12 Engelske Miil i en Time. – Det Engelske Parlamentslem Hume modtog nylig et Brev fra en Jrlænder, hvori ham beder ham om, at han vil opgive ham sin Adresse, fordi han havde noget at skrive ham tilsom. - Staden Sarepta i Rusland, som er beboet af Herrenhuttere er opbrændt.