JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-01-02
Efter at have opholdt sig omtrent 5 Fjerdingaar i Kjøbenhavn, gjorde han en Reise til Helsingøer i Slutningen af 1841, i den Tanke, at et forandret Ophold, forbundet med den Motion, som Touren kunde medføre, vilde være hans svækkede Sundhed til Fordeel. Han indlogerede sig i Hotel du Nord og stiftede der Bekjendtskab med flere unge Mennesker, af hvilke een efter hans Opfordring tilbød sig at indføre ham paa den Assemblee, som om Aftenen den 3die Decbr. 1841 var bestemt at skulle afholdes paa den udenfor Helsingør liggende Skydebane. Aftenen i Forveien havde Tiltalte havt et Drikkegilde hos sig i Hotel du Nord, hvor der blev nydt flere stærke Drikke og hvor Tiltalte, foranlediget ved at en af de i Hotellet Logerende havde anmodet dem om at være mindre støiende, havde viist en høist ustyrlig Adfærd, hugget omkring sig med en Huggert, hvorved han saarede een af sine Gjæster, indtil han sank bevidstløs om paa en Kuffert og blev der liggende. Næste Dag var han sig ikke bevidst, hvad han havde foretaget sig. Om Aftenen gik han ud paa Sky banen og blev indført paa Assembleen. Han ragede her strax i Klammeri med Værten, hvilket dog blev bilagt i Mindelighed, men viste flere Gange en exalteret Stemning, hvilket maaskee var foranlediget ved, at en engelsk Capitain, da Tiltalte traadte ind iført en Mantel og med Stok i Haanden og Hat paa Hovedet, i Spøg spurgte, om det var Vægteren, der lom. Tiltalte nød, efter hvad der er oplyst, ikke megen Spiritus eller stærke Drikke paa Skydebanen, og da han skulde gaae hjem, var han ikke i nogen mærkelig Grad beruset, hvilket er forklaret af flere Vidner. Da flere af Gjæsterne om Natten forlod Assembleen i Forening, hvoriblandt Contoirist Nohr og Handelsbetjent Bruun, sluttede Tiltalte sig til disse. Paa Veien viste de Hjemvendende nogen Lystighed, og navnligen dandsede Bruun hen af Veien. Pludseligt foer Tiltalte ind paa Bruun uden nogen Foranledning fra dennes Side, og saarede ham i Overarmen med en tveægget Jagtkniv, som han pleiede at bære hos sig og som han nyligt havde ladet slibe skarp. Bruun ilede nu ind af Byen til, uden i Øieblikket at mærke, at han var saaret. Da Tiltalte standsede i Forfølgelsen, stod Nohr og de Andre ogsaa stille, hvorpaa hiin hævede sin Stok imod Nohr, der imidlertid faae ham roligt i Øinene, hvilket bevirkede, at han sænkede Stokken, og atter vendte sig imod Bruun, hvem han igjen forfulgte. Kort efter løb Tiltalte imod Taget paa et Tørvehuus og faldt baglæns om, hvilket bevægede Nohr og de Andre til at hjælpe ham op igjen og række ham hans tabte Hat og Handsker, Tiltalte ilede nu ind imod Byen, og da de Andre komtil Svingelporten, gik han dem imøde og stødte efter Nohr. med Dolken, med hvilken han traf ham i det venstre Laar, i Nærheden af Underlivet. Nohr følte strax Smerter og blev i en næsten bevidstløs Tilstand bragt ind i Consumtionscontoiret, hvor ogsaa Bruun kom ind, og mærkede da først, at Blodet løb ned af hans Arm. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1843-01-02
Jfølge Privatbrev har i Hamborg constitueret sig et nordisk Læseselskab, hvori kun Danske, Norske og Svenske blive optagne som Medlemmer. J dette Selskab skal holdes de fleste i de nordiske Riger udkommende Blade; tillige skal der arrangeres musikalske Aftenunderholdninger og holdes Foredrag i et af de tre nævnte Sprog. Til i forrige Uge havde der allerede tegnet sig 500 Deeltagere. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1843-01-02
Forleden Torsdag udkom intet Nummer af Alt. Mercur, og man foregav, at der var gaaet Bræk paa Pressen. Mange vare imidlertid mere tilbøielige til at ansee Censuren, som den egentlige Aarsag hertil. Næste Dag udkom 2 Nummere. (Jtzeh. Ugbl.)
Viborger Samler, 1843-01-02
Ved det Afskedsgilde, som den kongl. Commissarius gav de slesvigske Deputerede, udbragte Dr. Gülich paa Vers en Toast, som fandt almindelig Gjenklang. De 8 sidste Linier lyde saaledes: Wenn Wogen sich auf Wogen thrmen, Die Wettermolke drauet schwer, Was soll dann retten, soll dann schirmen Den Segler auf dem vilden Meer, Eins kenn, ich noch, dem wird's gelingen, Das führet ihn zum sichern Port, Drum mögen hell die Glaser klingen: Dem lezen konglichen Wort!"
Viborger Samler, 1843-01-02
Hvad dette sidste kongel. Ord har været, tør Man endnu ikke sige; men - skrives der fra Slesvig - det kommer vel om nogle Uger i Stændertidenden. Sprogsagen i den slesvigske Stænderforsamling. Efterat den kongelige Commissarius i Mødet den 6te f.M. havde oplæst det tidligere meddeelte allerhøieste Rescript af 2den Decbr. til bemeldte Embedsmand, yttrede Præsidenten: Den nu modtagne kongelige Meddelelse var af saa stor Vigtighed, at det vist var Alles Ønske at forebygge enhver foreløbig Yttring i Anledning af samme. Der vilde derfor den Dag ingen videre Discussion desangaaende finde Sted. Han vilde meget mere bede enhver Enkelt hos sig selv modent at overveie, hvad der var at gjøre under de nuværende Omstændigheder. Han bestemte derfor at Mødet skulde hæves, og at Valget af en Comitee i Anledning af Rescriptet skulde foretages den næste Dag, paa hvilken nedsattes en Comitee af 5 Medlemmer: Pastor Lorenzen med 32, Justitsraad Fries med 32, Etatsraad Lüders med 27, Advocat Storm med 26 og Landraad Rumohr med 24 Stemmer. – Committeen afgav allerede den 16de sin Betænkning, der gik ud paa at Forsamlingen ligesaa indstændigen som underdanigt skulde fraraade alle Lovbestemmelser, hvorved der blev givet de dansktalende Medlemmer af Forsamlingen positiv Ret til at benytte det danske Sprog ved Forhandlingerne, saavelsom Ret til at deres Foredrag i en tro Oversættelse bleve tagne til Protocols", – ligesom Comiteen formener, at Præsidenten i hvert enkelt Tilfælde, som et til den indre Forretningsorden hørende Punct, skulde afgjøre, hvorvidt der kunde tillades den enkelte Deputerede, der ønskede saadant, at tale Dansk. "Aabenraaer Ugeblad, melder, ifølge Efterretninger fra Constantinopel, at en Lieutenant Matthisen er der traadt over fra den christne Tro til Mahumedanismen. Han er, efter det nævnte Blad, født i Aabenraa, hvor hans Fader var Farver. Horsens. Natten imellem den 27de og 28de Decbr. er i Hjortsvang Præstegaard, 3 Mile vesten for Horsens, begaaet et Jndbrudstyveri, hvorved er bortstiaalet Sengeklæder og Fødevarer m. m. til en Værdi af over 100 Rbd.
Viborger Samler, 1843-01-02
Ifølge Aalb. Av. har Blikkenslager Meyer i Aarhuus opfundet en Maskine, som, sat ovenpaa en nykastet Grav, kan vise, om den Døde ikkun har været Skindød. En saadan Maskine, i complet Stand med alt Tilbehør og med Beskrivelse af Maaden, hvorpaa den stilles over Graven eller i det Hele anvendes, kan erholdes hos Opfinderen i Aarhuus for 10 Rbd. Naar en Menighed eller et Begravelsesselskab anskaffer sig en saadan Maskine, kunde den udlaanes til enhver efterlevende Frænde, der vil lade holde Vagt i saamange Dage og Nætter, har finder nødvendigt, og kan en liden Betaling for Udlaanet snart gjenvinde Anskaffelsesomkostningerne. Enhver større By eller Menighed maatte vel have 4 a 5 Stykker, i Tilfælde af at flere Liig paa samme Tid skulde jordes. Den herover meddeelte Attest lyder saaledes: "Jeg har, efter Forlangende, undersøgt den af Hr. Kjøbmand H. Ph. Rke her i Aarhuus, efter en Model, der for revistes paa Kunstudstillingen i Dresden, fabrikerede Blik maskine med Tilbehør, hvorved muligt skindede begravede Mennesker, for en ved Graven omstaaende Vagt, ved Klokkelyd kunne tilkjendegive den mindste Bevægelse af Arme og Been ved Oplivelsen, og fundet denne lidet bekostelige Maskine meget hensigtsmæssig at anvendes i det Tilfælde, hvor Liigskue ved Begravelsen ikke formaaer at give fuldkommen Vished om den virkelige Død; hvilket herved bevidnes.
Viborger Samler, 1843-01-02
Dr. Willemoes, Aarhuus, den 16de December 1842. Stiftsphysicus."(Forlangt indrykket.)
Viborger Samler, 1843-01-02
Den haardt betrængte Oppositionspresse har, som enhver fornuftig Mand veed, sine store Fortjenester, da den uden Sky omtaler Misgreb og Forurettelser hvor og naar de forefindes, hvilket jo er ganske i sin Orden; men derimod kunne vi ikke billige, at den angriber Personer uden tilstrækkeligen at kjende deres Characteer og Motiver og paa en haanende Maade søger at stille dem i et mindre fordeelagtigt Lys, saaledes som gjentagende er skeet med Stænderdeputeret Hr. Stiftsprovst, Ridder Schjødte. Sandeligen, denne Mand trænger ikke til vort Forsvar; thi hvo, der udmærker sig i en saa høi Grad som han, baade som geistlig Taler, utrættelig og samvittighedsfuld Embedsmand, human og høist godgiørende Borger, hans Agtelse, mene vi, vil ikke svækkes, om han endog nærer andre Anskuelser, end de Constitutionelsindede. Vi høre imidlertid selv med til disse, og kunne derfor ikke nægte, at det vilde været os saare kjært, om Hr. Schjødte, med et andet Begreb om vore statsretlige Forhold, havde sluttet sig til vore fortrinligste Stænderdeputerede, Dhrr. With, Fleischer, Roulund, Jespersen, Nyholm m. fl.; dette var nu ikke Tilfældet, og da vi saa temmelig nøie kjende Mandens Characteer, kunne vi med Bestemthed forsikkre, at hvad han har sagt i Stændersalen, er hans Hjertes inderlige Overbeviisning, og denne bør respecteres; at han ingenlunde maa regnes til Spytslikkernes Categori; at han aldrig i fjerneste Henseende har sine egne Jnteresser for Øie, og at vist Jngen er mere villig end Stiftsprovst Schjødte til at indrømme, at Stændersalen ikke er hans rette Element. Denne Mening underskriver Enhver, som kjender ham nøiere, og naar Hr. Schjødte har modtaget Valget som Stænderdeputeret, er dette skeet, fordi han har anseet det for sin Pligt; thi Pligten er ham hellig, og for den opoffrer han Alt.
Viborger Samler, 1843-01-02
AVERTISSEMENTS. I Viborg Klub afholdes Tirsdagen den 3die Januar 1843, Kl. 7 om Aftenen, en Generalforsamling. Directionen.
Viborger Samler, 1843-01-02
Tirsdagen den 10de De, begynder Cand. Skeroth igjen sine Forelæsninger Kl. 5 1/2.
Viborger Samler, 1843-01-02
Den som ved Feiltagelse paa Maskeraden i Mandags er kommen i Besiddelse af en grøn Klædes Kasket, bedes at af vere den til Gjestgiver Preisler.
Viborger Samler, 1843-01-02
Nye moderne Pibetøier med Palisandertræes-Rør, indlagt med Aarer, Pibesprøiter, Haarbøiler til Damer, samt Lyseforhøiere og Lyseskjærme, faaes hos N. Stottrup, Kunstdreier.
Viborger Samler, 1843-01-02
At jeg har etableret mig her i Byen som Farver og Trykker, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for de Ærede, saavel inden som udenbyes, som godhedsfuld vilde beære mig med deres Søgning, forsikkrende Dem en reel og expedit Behandling, der stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Tillige modtages Tøi til Ærbødigst Stampning. Skive, den 19de Decbr. 1812. C. G. G. Weiss.
Viborger Samler, 1843-01-02
Et eenligt Fruentimmer kan til 1ste Mai erholde Kost og Logie paa Donsborg. Reflecterende bedes snarest mulig at henvende sig til Stylsvig. Vine & Spirituosa, saasom: Medoc Nr. 1 & 2, Margeaux, St. Julien, gl. fransk Viin, Graves, Dry=Madeira Nr. 1 & 2, Tenneriffa, Portviin Nr. 1 & 2, Champagne, Malaga, Piccardan, gl. Jamaika=Rom, gl. Leewards dito, gl. Havanna dito, St. Croix dito, bedste gl. Cognac Nr. 1, faaes billige og gode hos G. Boye. Af de finere Sorter kan erholdes halve Bouteiller. Nye Sengeklæder. erholdes billigere end brugte og gamle almindeligviis kjøbes paa Auctioner, hos G. Boye.
Viborger Samler, 1843-01-02
Placat. Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver det Skomager Søren N. Schmidt tilhørende Sted med tilliggende Gaardsrum og Haveplads i denne Byes Vestergade opbudet til Bortsalg ved een Auction der foretages paa Viborg Raadhuus Onsdagen den 25de Januar 1843, Formiddag Kl. 11. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn hos Landsoverretsprocurator Jespersen. Viborg, den 22de December 1842. E. Selmer.
Viborger Samler, 1843-01-02
Placat. Fredagen den 6te Januar 1813, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjering af den kongelige Amtstue, foretaget Auction paa Viborg Raadhuus over: Circa 160 Tdr. Rug, 160 Tdr. Byg 110 Tdr. Havre.
Viborger Samler, 1843-01-02
Tiendevederlag til Viborg Bispestol for Aaret 1842, der eropkrævet hos Yderne og her i Byen oplagt. Conditionerne erfares ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 27de December 1842. Efter Constitution, R. Holm.
Viborger Samler, 1843-01-02
Kjøbenhavnsposten var ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 3, endnu ikke ankommen.
Viborger Samler, 1843-01-03
No. 2.
Viborger Samler, 1843-01-03
Kongelig allernaadigst privilegeret 71 Aarg. 3 Stifts-Tidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne.
Viborger Samler, 1843-01-03
JnspensionskassessorsdagsabonassaJnspensionskassessorsdagsabonassaTirsdagen den 3die Januar 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-01-03
Udenlandske Efterretninger. Den nordamericanske Fristat. Præsidentens Budskab til Kongressen er, som sædvanligt, af betydeligt Omfang, men efter engelske Journaler, temmelig nøiagtigt og klart. J Actstykket omtales udførligen den med England afsluttede Tractat og de Fordele, som en fuldkommen Afgjørelse af alle Differentser med England lover. Tillige opfordrer Præsidenten til snart at ordne Spørgsmaalet om den bestridte Grændse ved OreganGebeetet i Unionens fjerne vestlige Deel. Hvad det for England høist vigtige Tarifspørgsmaal angaaer, da foreslaaes en partiel Revision og resp. Nedsættelse i den bestaaende Tarif og tillige Jndførelse af Entrepotsystemet.
Viborger Samler, 1843-01-03
Finantsernes Tilstand skildres med ikke saa mørke Farver som i Privatefterretninger; iøvrigt gjentager Præsidenten sit Andragende om Oprettelsen af et Skatkammerbureau.
Viborger Samler, 1843-01-03
Storbritannien og Jrland. London, d. 27de Decbr. The Standard erklærer sig competent til at meddele den Efterretning, at Kongen af Preussen har paataget sig at optræde som Voldgiftsmand i det imellem Storbritannien og Frankerig svævende Stridsspørgsmaal om de Erstatningssummer, paa hvilke engelske Undersaatter gjøre Krav i Anledning af Blokaden for den vestafricanske Havn Portendic.
Viborger Samler, 1843-01-03
Gaz. af 27de Decbr. indeholder en stor Mængde Ordensuddelinger til Officierer, der have fegtet i China og Afghanstan. Den franske Regjerings Forhold og den franske Presses Sprog, betræffende de nyeste Tildragelser i Spanien, have – efter den preuss. Statstidende – efterladt et smerteligt Jndtryk i Storbritanniens Hovedstad. Man nærer i de derværende bedst underrettede Kredse - hvad enten med Ret eller Uret - ikke den mindste Tvivl om at Opstanden i Barcelona er udbrudt under og efter fransk Jndflydelse og Tilskyndelse. Det er maaskee ikke passende, maaskee endog umuligt for den spanske, og endnu mere for den engelske Regjering at fremlægge for Verdens Øine alle de til denne Gjenstand henhørende Facta; men det er høist sandsynligt at Morn. Chron., som har fra Lord Palmersion sine vigtigste udenlandske Efterretninger og erholder disse ved den Correspondence, som denne udmærkede Mand vedligeholder med flere af Continentets Puncter, ei vil lægge noget Dølgsmaal paa hine Kjendsgierninger. The Times har nu gjort den Tilstaaelse, at hvad der fornemmelig har bevirket en Fjernelse imellem det engelske og franske Cabinet er den af Frankerig hyldede Politik imod Spanien og denne Politiks Afvigelse fra de Grundsætninger, som Qvadrupelalliancen har fremkaldt, Begivenhederne i Syrien (i Efteraaret 1840) havde kun foranlediget Udbrudet af hine Misforstaaelser. Men denne Tilstaaelse gjendriver da aldeles den Beskyldning, som navnligen den nævnte Hovedjournal saa ofte har reist imod Lord Palmerston, at hiint Brud med Frankerig var et Værk af Lorden. Vel ere Priserne paa Slagteqvæg stegne noget; men i det Hele ere Priserne paa alle Producter saa lave, at alle de Forpagtere, som skulle udrede en bestemt Afgift uden Hensyn til hvert Aars Gjennemsnitspriser, ville geraade i Nød, naar deres Grundherrer ikke udvise Eftergivenhed imod dem. Men dette kunne de fleste Grundeiere ikke, da deres Eiendomme ere stærkt forgjældede, og Forpagterne søge desaarsag at moderere deres Tab ved at formindske Antallet af deres Tjenestefolk og ved at nedsætte Daglønnen. Saaledes ere nu Daglønnerne paa Landet nær ved at hjemsøges af den Armod og Brødløshed, hvoriFabrikarbeiderne saa længe have vansmægtet. Fattighusene fyldes, Godsherrer og Forpagtere svæve i Fare forat gaae tilgrunde ved den stedse meere og meere stigende Fattigskat, og hist og her antyde Brandstiftelser kun altfor tydeligt, at et forhungrende Landfolk er ligesaa truende for den offentlige Sikkerhed som en brødløs Fabriklasse...
Viborger Samler, 1843-01-03
Endskjøndt the Spectator beklager, at det britiske Cabinet ei har forsynet Expeditionen imod China med en Forening af Videnskabsmænd, saaledes som de Franske i sin Tid paa Expeditionen til Ægypten, saa udkomme dog mange nye engelske Værker om China. Det nyeste Værk er: Two years in China, narrative of the ChineseExpedition, from its formation in April 1840 till Ap. 1842 By D. MPherson, M. Dr. Madras Army (Lond. Saunders and Oley). (To Aar i China. Fortælling om Expeditionen imod China, ligefra dens Begyndelse i April 1840 indtil April 1842. Af Dr. MP. Læge ved Hæren i Madras.)
Viborger Samler, 1843-01-03
Om Øen Hongkong siger Forfatteren: "Øen er omtrent 8 engl. Miil lang, og har 2 1/2 engl. M. i sin største Brede. Bugten, som danner Havnen, er uovertræffelig: den tilbyder i større Grad end nogen anden chinesisk Havn Sikkerhed imod Storme (typhoons)." – MPherson, forsvarer Nydelsen af Opium. Efter ham er det en almindelig Skik saavel for Rige, som for Fattige at ryge Opium; desuagtet ere Chineserne i Almindelighed muskelstærke og af athletisk Bygning; de simplere Folkeclasser have meere Aand og flere Kundskaber end de simplere Classer i Storbritannien. Chineserne selv forsikkre, at Opium yder dem i flere Sygdomme store Tjenester, og Mepherson er tilbøielig til at antage Opium som et prophylactiske Middel imod mangt et Onde. Opium er endog for kort Tid siden brugt i Bengalen som et Surogat for Chinin, og paa den Tid, da der iblandt den indobritiske Besætning paa Hongkong grasserede meget ondartede Febre, lede Chineserne kun lidet deraf... J Amoy gjorde Micherson den Erfaring, at de chinesiske Mødre hyppig udsætte deres Pigebørn eller drukne dem, for ei at bebyrdes med deres Opdragelse.
Viborger Samler, 1843-01-03
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Paris, d. 26de Decbr. (Telegraphisk Depesche.) Regenten er den 22de afreist til Valencia. Van Halen befinder sig endnu i Barcelona.
Viborger Samler, 1843-01-03
Storhertugdommet Posen. Posen, d. 26de Decbr. Erkebiskoppen af Posen og Gnesen, Martin v. Dunin, er i en Alder af 69 Aar død idag af Guldsot,
Viborger Samler, 1843-01-03
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-01-03
Kjøbenhavn. Geheimestatsminister v. Stemann er nu atter fuldkommen restitueret og deeltager som forhen uafbrudt i Cancelliets Samlinger og Arbeider. (Dansk. Ugsk.) Som bekjendt var der for ikke ret længe siden skrevet Meget baade i danske og tydske Blade om det Project, at Danmark skulde tiltræde det tydske Forbund, som Søstat, under det høitstraldende Navn af "Storadmiralstat."
Viborger Samler, 1843-01-03
Nu begynder man atter at bringe denne Sag paa Bane i Hovedstaden, og Folk, der give sig Mine af at kjende Noget til Hvad der foregaaer bag Coulisserne, ville vide, at det turde være noget Mere, end et blot Project. (L. F. A.) Kammerherre Bardensleth, Oxholms Formand i Hoschefsposten hos Kronprindsen, er udnævnt til Stiftamtmand over Fyen. Blandt vore mange adelige Amtmænd, er Bardenfleth unegtelig en af de dygtigste, ja vi have endog udholdt og - vundet en Høiesteretsaction, fordi vi engang hævede ham i Sammenligning med de øvrige protegerede Adelsmænd. Vil man iøvrigt have et Exempel paa, hvilken Carriere en habil Adelsmand kan gjøre, da tage man Bardenfleth. Han blev Candidat 1827, kort Tid efter obtinerede han et betydelig Justitsembede, idet han blev Byfoged i Frederikssund og Herredsfoged i Horns Herred; 1835 avancerede han til Stiftamtmand over Jsland, efter den nuværende Konges Thronbestigelse gik han over til den med hans Personlighed vistnok mindre stemmende Hofcharge, for hvilken han nu er bleven holdt skadesløs med det fyenske Stiftamtmandskab. Hvor kan paavise en Jkke=Adelig, for hvem det er reusseret. saaledes paa Embedsbanen: Vi skulle ikke negte, at vi længes efter at see, om en Adelsmand ogsaa skulde rem placere Amtmanden over Thisted Amt, Conferentsraad Faye, der nu endelig har søgt og fundet den Hvile, hvortil han uden Tvivl længe har trængt. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1843-01-03
Det svenske Akademie har tilkiendt Oehlenschlager sin store Guldmedallie for et indsendt Digt, kaldet "dansk Sangertak. Hr. v. Beskow har oversat det paa Svensk. (Berl. Td.)¬
Viborger Samler, 1843-01-03
J Balletten Erik Menveds Barndom" har Skuespillerinde Mad. Nielsen overtaget Dronningens Parti. Ogsaa optræder heri Bournonvilles Datter, som skal besidde et meget lovende Talent, første Gang paa Theatret. -
Viborger Samler, 1843-01-03
Det er kun beklageligt, at Jfr. Fjeldsted endnu ikke er saa fuldkommen restitueret, at hun strax seer sig istand til at overtage det for hende bestemte Parti (Aase), der bliver doubleret af Jfr. Funch. Motivet til denne Ballet i 4 Acter er taget af Jngemanns bekiendte Roman. Musiken er componeret af Bochsa og Froblich. Handlingen foregaaer i de to første Acter paa og ved Skanderborg, i 3die Act i Viborg Domkirke, og i 4de paa Riberhuus. Tiden er 12861287. Decorationerne ere malede af begge Theatermaalerne Christensen og Troels Lund, og Costumerne arrangerede af Hr. Westphal. Eft. Bl. Td.)
Viborger Samler, 1843-01-03
Magister Lindberg holder endnu ufortrødent hver Mandag Aften Sammenkomst for Statsgieldisterne i Localet i store Kongensgade. Hele Bruttobeløbet, som er indkommen til Statsgieldens Afbetaling, beløber sig omtrent til 400 Rbd., og naar nu derfra gaae Omkostningerne, saa kan man let beregne, at Overskuddet reducerer sig til Underballance. J disse Sammenkomster afsynges der Sange, baade i Begyndelsen og i Slutningen; desuden river Mag. Lindberg ned paa de offentlige Blade - og det skeer regelmæssigt hver Gang. Hr. Jetsmark er tilstede for at modtage Bidrag - en saare magelig Post og endelig holdes der engang imellem en Tale af en eller anden hellig Skomager. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1843-01-03
En Karl, som tjente i Garvergaarden paa Vestergade, har i Onsdags aflivet sig selv. Han havde om Formiddagen udbedt sig Tilladelse at gaae op paa sit Kammer, under Foregivende at han ikke var rask; da man senere vilde see op til ham, fandtes han i Hestestalden, hvorhan havde hængt sig. – Man troer, at dette Selvmord staaer i Forbindelse med en 21 aarig Bondepiges Forsvinden, som tjente i en Gjestgivergaard i Studiestræde, der fandt Sted for omtrent 8 Dage siden. Paa Amagervold har man fornylig fundet endeel af hendes Undertøi, saa hun formodentlig har druknet sig.
Viborger Samler, 1843-01-03
Første Juledags Morgen fandtes i Slagelse en gammel Kone druknet i den ved hendes Bolig værende Brønd. Hun har i flere Aar ernæret sig ved at sælge Frugt, og skal efterlade sig endeel Penge.
Viborger Samler, 1843-01-03
J Nakskov skal nylig være begaaet den Skjændsels daad, at et Fruentimmer, som troede at mangle Understøttelse til sit uægte Barns Forpleining, solgte dette (en lille Pige paa 6 Aar) til en omreisende Skjærsliber for 9 Mk. Saa meget er imidlertid vist, at Barnet, som er lille, virkelig er overleveret til Skjærsliberfolk, der trække rundt om i Landet. (Loll. P.)¬
Viborger Samler, 1843-01-03
Til Frederiksort er den officielle Efterretning indløben, at denne Fæstning fra 1ste Jan. 1843 skal nedlægges, som saadan. Efter Forlydende skal her kun vedligeholdes en Søbastion, med en ganske ubetydelig Besætning, til Beskyttelse for Kieler Havn. Ved denne Forholdsregel bespares en aldeles overflødig Udgift, da det er anerkjendt, at denne lille Fæstning, formedelst de den omgivende og dominerende Høider, i Krigstilfælde dog alligevel ei lader sig forsvare.
Viborger Samler, 1843-01-03
Mandagen den 19de Decbr. – beretter Fl. Zeit. blev en Jøde døbt i Uge Kirke (imellem Flensborg og Aabenraa). Man siger, at en smuk ung Pige har bevæget ham til dette Skridt. (Dv.)