JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Jfølge Reqvisition fra Nykjøbings Hospital, Forlig og Udlæg, bliver afholdet 3de Auctioner over Ritmester og Stifts landinspecteur Frieses Gaard Nr. 1 i Frisegaden med til hørende Grund og tillagte Grund af Nr. 2 i samme Gade og af Nr. 35 i Langgadens Rode, her i Byen, samt den dertilhørende Jordlod, circa 6 1/8 Td. Land, Tirsdagen den 29de Marts, 12te og 26de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 11. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die Auction i Gaarden selv. Bygningerne bestaae af 26 Fag, to Etager høi, 37 Fag en Etage høi, og 29 Fag Halvtag. J samme skal være 16 Kakkelovne og en indmuret Kobberkjedel. Foruden 5 Leievaaninger, kan endeel af de øvrige Bygninger bortleies særlige. Jordlodden er af fortrinlig Bonitet. Conditionerne kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir og hos Hospitalsforstander Grønbek. Hvilket herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade, til Efterretning for Panthaverne og de Lysthavende. Nyekjøbing paa Falster, den 26de Februar 1836. Møller.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Torsdagen den 17de Marts förstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction fjerde og sidste Gan opraabt for til den Höistbydende, uden flere Auctioner absolut at bortsælges, enten separat eller samlet under eet Gaarden Nr. 14 i Frederiksberg Byes Alleegade med tilhörende Bygninger og 2 Hauger, samt Jorder af Areal c. 21 Tdr. Land, afg. Geheime-Conferentsraad W. J. A. Greve af Moltkes Stervboe og Arvinger tilhörende, efter de Conditioner, som ved Auctionen vorde bekjendtgjorte, og tilligemed Adkomstbrevene forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Landsoverrets-Procurator Payngk. Contoir i Nybrogade Nr. 22, i Kjöbenhavn. Auctionen vorder afholdt paa Stedet selv. Ved 3 Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 23de Marts den 6te April den 20de hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge vedkommende Forligshavers Reqvisition, bortsolgt det Huusmand Jens Car sen tilhørende, i Udesundbye Sogn og Bye beliggende Huu paa 7 Fag, bestaaende af Muur og Bindingsværk med Tegltag, samt den til Huset hørende, fra Gaarden Amsterdam Udesundbye solgte Grund og Gadeplads, Auctionerne afholdes paa Thingstedet i Frederikssund, hvor Conditionerne forinden ere til Eftersyn. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817. Bardensleth. Frederikssund, den 29de Febr. 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Løsøre-Auction. Mandagen den 7de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Gaarden Nr. 53 paa Hjørnet af Store Kjøbmagergade og Løvstræde bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af pletterede og lakerede Sager, Porcellain og Glas, Messing, Kobber, Jern-, Tin- og Bliktøi, Mahognie og andre Meubler, hvoriblandt nogle særdeles store Speile, Gardiner, Sengeomhæng, Gulvtæpper, Dækketøi og Linned, samt Sengeklæder, m.v., Alt tilhørende Boet efter afgangne Admiral O. Lytken. Betalingen erlægges til Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102, hvor de trykte Fortegnelser ville være at erholde fra Mandagen den 29de Februar. Effecterne ere til Eftersyn Løverdagen den 5te Marts, fra Kl. 12 til 2.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Vare-Auctioner. Fredagen den 4de Marts d. A., Kl. 9 præcise, bliver, ifølge det Kongelige General-Commissariats-Collegii Ordre, ved offentlig Auction i de militaire Uldmanufacturers Lager ved Langebroe Nr. 258 bortsolgt. et Partie, for Militair-Etaten uanvendeligt, fiint og ordinairt Klæde og Kirse i hele Stykker og Stuversamt 495 Stkr. hvide Dækkener, hvilke Vare blive til Eftersyn Onsdagen den 2den og Tirsdagen den 3die Marts, om Formiddagen fra Kl. 10 til 1. – Fortegnelser over de bortsælgende Varer ville fra Tirsdagen den 1ste Marts være at erholde paa Auctionsstedet og i Boutiken paa Høibroeplads Nr. 42.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Onsdagen den 16de Marts bliver ved Auction paa Dhrr. C. J. Hambro & Söns Plads, om Formiddagen Kl. 9. bortsolgt, paa 3 Maaneders Credito circa 330 Tylter 1 1/2 Tom., 12 a 14 Fods Fyrre- og Grannebræder. 30 Tylter 3 Tom., 14 Fods Fyrreplanker, 70 Stkr. 6 a 7 Tom., 14 a 20 Alens Fyrrespær100 Tylter 6 Alens, 11 a 12 Fods CalmaFyrrebræder, 6 Ring Egestaver 1000 Stkr. Calmar Tömmer og Sparrer, Endvidere som absolut bortsælges for Vedkommende Regning : circa 400 Tylter diverse Frederikshalds Fyrre Bord som forinden anvises af Mægler A. Simmelhag, Skov-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Tirsdagen den 15de Marts 1836, om Formiddagen Kl. 11. opbydes ved Auction hos Hr. Muxoll i Maarum, til Bortsalg af det første Cronborgske Forstdistricts Skove, Ostrup Skovpart, 60 Bunker langt Elle i Munkevangen. en fældet Eeg i Tumlingevangen, 68 afbarkede og fældede Ege i Kidstrup Kobbel, endeel Kosteriis ved Ostrup Skovfoged bolig; Nyehegns Skovpart, 6 afbarkede og ryddede Ege i Sodemark, 13 afbarkede og fældede Ege paa Sattrup Mark, endeel Naaletræe-Bygningstømmer og Udskjærsbræder i Ting. huusplantagen, endeel Vragtømmer af Eeg og Bog samt Udskjærsbræder ved Nyehegns Skovfogedbolig; Maarum Skovs part, 7 afbarkede og fældede Ege i Maarum Tinghuse, endeel Kosteriis ved Kidstrup, endeel Ege=Vrag-Planker og Stolper, samt 2de Arbeidsvogne og 1 Seletøi ved Maarum Skovfogedbolig. 22 1/2 Favne tørt Ellebrænde i Waldbye Hegn, 20 1/2 Favne Ellebrænde i Høebjerg Jndhegning. En betydelig Deel Bøge=Gavntræekledse, samt Qvas og Udhug paa samtlige Skovningstæder. Vedkommende Skovfogder forevise det Sælgende 3 Dage forinden Auctionen. Reck.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for er. orhandling. ved Provindsialstænderne for Sjællands, Fyen og Lollands=Falsters Stifter, samt for Island og Færøerne.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Torsdagen den 3die Farts, No No 43.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
18 om Landskatten stadfæster, 15de April og som den sikkert kostbare Foranstaltning at forskaffe en ny Matricul, der siden 1804, altsaa 31 Aar, er under Arbeide, saa tydeligen beviser at have været Regjeringens faste Plan og Hensigt, derved vil gaae i Opfyldelse. Jndførelsen af den nye Matricul bliver da et skjønt og roesværdigt Beviis derpaa, at den danske Regjering med Kraft imod alle de Hindringer, som Krigstiderne og andre Omstændigheder have medført, har fuldført en med Sagkundskab fattet Plan til Landets sande Gavn og Velfærd, og at ingen Bihensyn, men ene og alene det dybtfølte Ønske, at finde en rigtig Maalestok for Beskatningen af Jordeiendommene, bestemte vor vise Regjering til det vel kostbare men dog for Landet høist vigtige og ønskelige Foretagende, at forfatte en ny Matricul. Vel vil den nye Matricul, naar den indføres paa denne Maade, ikke for Øieblikket have en gjennemgribende Jndflydelse paa de Skatteydendes Evne til at yde Skatterne, men netop den lempelige Overgang er vistnok en Regel, som Cameralisterne aldrig burde sætte til Side, og uagtet Virkningen af den rigtigere Maalestok ikke vil fremtræde som voldsom Reform, saa vil den dog strax vise sine gavnlige Følger i alle communale Forhold, hvor der herver saa meget paa den rigtige Maalestok, og hvor, som Proponenten rigtigen bemærker, den urigtige Ansættelse til Hartkorn af Jordbrugere, som boe i samme Commune og som bidrage til et fælles Formaal, fremtræder paa den mest ubehagelige Maade, især da Bestemmelserne i Freg. om Fattigvæsenet af 5te Juli 1803 § 35 og om Skolevæsenet af 29de Juli 1814 vel henvise paa, at der ved Ligningerne skal tages Hensyn paa den Formue og Leilighed, som findes hos Communens Beboere, men denne Bestemmelse dog i Praxis vanskeligen kan overholdes, da Almuen saa gjerne seer, at Hartkornet er den Regel, hvorefter Ligningerne alene skulle rette sig.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Cancelliets Skrivelse. 8 henviser ogsaa derpaa, af 5te December 18. at Hartkornet, skjøndt det ei var den lige ligste Maalestok, dog havde det Fortrin, at den var bestemt og fri for den Vilkaarlighed, som ellers kunde befrygtes." Vi maae derfor antage, at en rigtigere Hartkornsansættelse for alle slige Ligninger vil være af megen Vigtighed, og at den ved disse snart vil vise sig som særdeles gavnlig, som et Middel, der afhielper et væsentligt Savn ved Bestyrelsen af Communalkasser paa Landet. Efter saaledes at have udtalt os om Hovedspørgsmaalet tillade vi os endnu at tilføie et Par Punkter, som formeentligen tillige kunde henstilles til Regjeringens allerhøieste Overveielse. a) Da det er af største Jnteresse for Enhver, som yder Jordskatter, at kjende nøie det hans Jorder paahvilende Hartkorn, og det desuden kan have statistisk Jnteresse, at hele Matriculeringsarbeidets Resultat fuldkommen nøiagtigt conserveres for Efterverdenen, saa henstilles det til nærmere Bedømmelse, om det ikke maatte ansees hensigtsmæssigt, at Matriculen, ei blot med Hensyn til den for ethvert særskilt Jordbrug beregnede Hartkornsansættelse, men ogsaa med Hensyn til den paa Jorderne satte Bonitering, blev bekjendtgjort ved Trykken i et Værk, der forden Betaling, som for andre Bøger gives, kunde kjøbes af Enhver, som attraaede at kjøbe det. Derved blev Publicum desbedre sat i Stand til at bedømme Boniteringens Rigtighed, og Revisionen af Matriculeringsværket vilde derved meget lettes og forbedres; ligesom et saadant Værk ogsaa kunde tjene til Veiledning ved Udparcelleringer og nye eller forandrede Udskiftninger, hvor saadanne endnu i Fremtiden skulde finde Sted, b) Betræffende Matriculens Anvendelse paa Bornholm, da finde særdeles Grunde Sted, som foranledige det Ønske, ei blot at den nye Matricul der snarest muligt maatte blive indført, men ogsaa, at Matriculens Beregning maatte blive iværksat der efter en særskilt Beregning uden Hensyn til den Maalestok, som er lagt til Grund for Eenheden i det øvrige Danmark.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Det er bekjendt, at Matriculen af 1680 aldrig er bleven indført paa Bornholm, og at følgelig den nuværende Ansættelse er endnu ældre og forfattet paa en langt ufuldkommere Maade end den, hvorefter Matriculen af 1680 i det øvrige Danmark blev forfattet.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
En gammel Landgilde skal for meere end 400 Aar siden været lagt til Grund for den nærværende Matricul paa Bornholm. Hvor urigtigt Hartkornet der er, bevises derved, at ifølge en af os af en Deputeret fra Bornholm meddeelt Liste, som er forfattet af en beskikket Landinspecteur, i samme Sogne findes Gaarde, ved hvilke 15900 – Alen boniteret Jord udgjør en Tønde Hartkorn, og andre Gaarde, hvor 50200 – Alen boniteret Jord høre til en Tønde Hartkorn, altsaa mere end tredobbelt saa megen boniteret Jord.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Hvad angaaer de særskilte os tilsendte Begjæringer fra enkelte Districter, da have 32 Gaardmænd af Magleby Sogn i StevnsHerred andraget paa Nedsættelse af Hartkornet, fordi de formene at være forurettede ved Udskiftningen, da de ikkun have 4 Tdr. 4 Skpr. pr. Td. Hartkorn, og Gaardmændene af de forhenværende Knudske Godser, Raarup, Lassøer, Skovby og Savns paa Lolland, have søgt om Hartkornets Nedsættelse, fordi de ikkun have 5 Tdr. Land pr. Tønde Hartkorn, medens Andre have 8 a 10 Tdr. Land pr. Tønde Hartkorn, hvorhos de ligeledes formene at være forurettede ved Udskiftningen. Gaardmændene af Westernæs, Sjunkeby og Jordberg paa Lolland, samt Bønderne af Rønninge Sogn i Odense Amt have søgt om en ny Matriculs Jndførelse, som de længe have forventet, og af hvilken de haabe Nedsættelse i deres Skatter. Bønderne af Taagerup By i Sømme Herred i Kjøbenhavns Amt have blot søgt om Nedsættelse af deres Hartkorn, som de finde for høit, og Eieren af Bredelandsgaard paa Lolland har begjært Nedsættelse af Hartkornet i Sønderherred. "Paa alle disse Begjæringer kunne Provindsialstænderne efter vor Formening ikkun svare, at, saavidt Vedkommende ansee sig forurettede ved Udskiftningen, høre disse Sager alene for Domstolenes Afgjørelse, hvorimod adskillige Yttringer i disse Ansøgninger vel kunne tjene til at bestyrke det, vi have tilladt os i denne Betænkning at anbefale med Hensyn til en ny Matriculs Jndførelse, men iøvrigt ikke kunne ansees for at være egnede til at blive Gjenstand for Provindsialstændernes Behandling, siden samtlige Klager, ere blottede for alle Beviser for, at en bestemt Forurettelse har fundet Sted."
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Det af Committeens Medlem, Kammerherre, Juel, afgivne dissentierende Votum lyder saaledes: Hensigten med en ny Matriculs Jndførelse. er vistnok den, at alle Jordeiendomme skulle bære Statsbyrderne efter et Forhold, der er bygget paa Lighed. For at opnaae en saadan Lighed, ere Jorderne i Danmark boniterede og tarerede efter visse Regler, og derefter underlagte en fælles Maalestok 3 Hartkornet. Ere disse Regler byggede paa visse og retfærdige Grundsætninger, stride de ikke imod den Eiendomssikkerhed, Staten bør give, og ere de udførte paa en samvittighedsfuld og nøiagtig Maade, da ville de vistnok frembringe en Lighed. Men uden at tiltroe mig Jndsigt, nok til at bedømme, hvorvidt de anførte Betingelser bør komme i Betragtning, naar man seer hen til, at Eiendomssikkerheden i Staten, derved antastes, maa jeg blot tillade mig at bemærke, at den efter det Kongelige Rentekammers Foranstaltning for 30 Aar siden foretagne Omtaxering til nyt Hartkorn neppe er bygget paa retfærdige og billige Regler, og at disse ligesaalidet ved Arbeidets Udførelse ere blevne strengt og nøiagtigt fulgte.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Den fra dette Collegium modtagne sogne visse Beregning over det gamle og det nye Hartkorn overbeviser mig om, at saa indgribende Forandringer vilde finde Sted, at man lettelig kunde kalde i Tvivl, hvorvidt den foretagne Taxation kan ansees paalidelig og udført med den for en saa vigtig Sag udfordrende Nøiagtighed. J denne Beregning finder jeg iblandt de mig nøiere bekjendte Sogne, at et Sogn, som har meget fortrinlige Jorder og ikke ubetydeligt Tillæg til hver Tønde Hartkorn, skal have mindre Hartkorn, hvorimod Nabosognet, som har mindre gode Jorder og et mindre Areal til hver Tønde Hartkorn, skal have høiere Hartkorn. Ogsaa seer jeg af Beregningen, at der gives et Sogn, der vil faae omtrent dobbelt saameget Hartkorn, som det allerede har, hvilket er en saa betydelig Forskjel, at Beboerne efter al Sandsynlighed vilde blive ruinerede ved den nye Hartkornsansættelse, naar denne i sin Heelhed blev udført, og, forsaavidt det statueres, at dens Ligelighed er større end den stedfindende, maatte dette efter Retfærdigheds og billigheds Grundsætninger formeentlig skee, men kan det ikke med den Paalidelighed, som staaer til at tilveiebringe, bekræftes, at en saadan Forandring medfører en større Ligelighed i Landmandens Byrder, da er det vist høist betænkeligt, høist ubilligt at iværksætte den. Det fortjener den allerhøieste Opmærksomhed, hvor indgribende en ny Matricul er, saavel med Hensyn til Eiendomsretten, som med Hensyn til Manges Vee og Vel, og jeg maatte være fuldkomment overbeviist om dens Retfærdighed og Gavnlighed, dens nøiagtige Udførelse, saavel efter rigtige Principer for Ligelighed, som i Særdeleshed med Hensyn til Tarationen, naar jeg skulde driste mig til at anbefale den. Denne Overbeviisning har jeg ikke. Tvertimod formener jeg, at den nye Matricul vil statuere en skadeligere Ulighed, end hidtil finder Sted, og derved foraarsage mange billige Klager, mange Forviklinger og megen Ulempe, og som en Følge heraf bør jeg efter min samvittighedsfulde Overbeviisning fraraade, at den fremlagte Beregning over den nye Matricul tages til Følge. Skulde den ærede Forsamling imidlertid antage, at en Hartkornsforandring var retfærdig, ønskelig og tilraadelig, da maa dette ogsaa være under den Forudsætning, at Forandringen foretages med al den Retfærdighed, og Nøiagtighed, som kan tilveiebringes og som en Sag af saa stor Vigtighed udfordrer. Jeg skulde derfor i saa Tilfælde for mit Vedkommende og som et formeentligt retmæssigt Krav af alle Landeiendomsbesiddere andrage paa: "At førend noget Videre denne Sag betræffende bestemmes, der da først ved Mænd, der med praktisk Kyndighed i Landvæsen forene geologiske Kundskaber, maa vorde foretaget en Revision over Tarationen. og Beregningerne for ethvert Sogn paa selve Jorderne, hvor Tillæg eller Fradrag: af Hartkorn overstiger 50 Tønder Hartkorn, og at først da, naar denne Revision er fuldført, et Udkast til en Lovbestemmelse, hvorefter Regjeringen var betænkt paa at indføre en ny Matricul, maatte blive Stænderne forelagt til nærmere Prøvelse."
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Committeens Medlem, Proprietær Langkilde, yttrede sig udførligen i Anledning af Kammerherre Juels dissentierende Votum. Han kunde ikke antage, at den nye Matriculs Jndførelse vilde gjøre Jndgreb i Eiendomsretten. Ligesom Staten var berettiget til at paalægge Skatter, saaledes maatte den ogsaa være berettiget til at bestemme en anden Maalestok, hvorefter de skulde svares, naar den hidtil gieldende var befunden feilagtig. Regjeringen havde ikke givet noget Tilsagn, om, at en slig urigtig Maalestok skulde vedblive uforandret; den nu gjeldende Matricul havde afløst en ældre og denne atter en ældre, havde Regjeringen altsaa for været beføiet til at forandre Matriculen, maatte den ogsaa være det nu, naar den ansaae det fornødent. Naar Kammerherre Juel betvivlede den nye Skyld sætnings Rigtighed og Paalidelighed i Henseende til en bedre Skattefordeling, fordi nogle Sogne faae et stort Plus i Hartkorn, andre derimod et stort Minus, da troede Taleren, at netop denne Omstændighed var et Beviis for den nye Matriculs Nøiagtighed, eftersom der netop nu gives nogle Sogne, som have 10 til 20 Tønder Land pr. Tønde Hartkorn, andre, som kun have 4 til 6 Tønder; Fik nu ikke de første et betydeligt Plus, de sidste et betydelig Minus i Hartkorn, vilde den nye Matricul blive ligesaa unøiagtig som den gamle. Taleren havde netop gjennemgaaet Hartkorns-Listerne for de Sogne, hvor han kjendte Noget til de locale Forhold, og kunde han ikke andet end finde dem rigtige. Naar det fremdeles var anført, at den nye Matricul vilde have saa store Omvæltninger til Følge, at Manges Vee og Vel derved blev afgjort, da troede han, at denne Frygt var mere indbildt end virkelig; thi det var jo kun1/2 Deel af Landskatten saavelsom Communeafgifter og den ved Fregn. 12te Januar 1827. paabudne Skat, som bleve at udrede af det nye Hartkorn, og selv med Hensyn til disse vilde Forskjellen ikke blive betydelig.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Kammerherre Castenschiold yttrede, at det var hans faste Overbeviisning, at der i den nye Matricul fandtes store Feil. Det, der gjorde det umuligt, at Skyldsætningen kunde naae den Fuldkommenhed, som et saa indgribende Foretagende burde have, var den antagne Maalestok, der i sig selv indeholdt den væsentlige Feil: Ulighed i dens egne Afdelinger, og som førte til ulige Forhold i Resultaterne ved dens Afbenyttelse. Efterat have oplyst dette nærmere, gjorde han opmærksom paa, at den nye Matriculs Forhold allerede inden et halvt Seculum ja maaskee inden kortere Tid vilde være forstyrret, da Jordernes indvortes Værdi ved hensigtsmæssig Behandling betydeligt kunde hæves; dette var en Grund, der maatte tale imod dens Jndførelse, thi han kunde dog ei forestille sig, at Nogen vilde antage, at Jorderne skulde idelig og idelig være Omtaxation underkastede. Staten vilde herved bortødsle sine Kræfter, og Usikkerhed, den største af alle Ulykker ved Eiendomme, vilde rødfæste sig i Statens inderste Grundvold. Da iøvrigt ikke hele Resultatet af det nye Matriculsarbeide var tilstrækkeligen bekjendt, saa formeente Taleren, at man ialt Fald maatte indskrænke sig til at petitionere om, at Resultatet maatte ved Trykken bekjendtgjøres idetmindste i en saadan Detail, at Forandringen ved hver enkelt By erfaredes. J Henhold hertil fremsatte han det fornødne Amendement.
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Den Kongelige Commissarius bemærkede, at dette Amendement gik ud fra en Anskuelse, som ei lod sig forene med den af Lovgiveren i Freg. 1ste October 1802 § 44 tilkjendegivne Grundsætning, hvorefter de ældre Byrder ei skulde føres over paa det nye Hartkorn, men kun den største Deel af den Skat, som man dengang var i Begreb med at indføre, og andre tilkommende nye Byrder. Skulde den nye Matricul, om endog kun successivt, udvides til alle gamle Hartkornsskatter, saa vilde af de vedkommende Besiddere, som have erhvervet Eiendommene, den Ene finde sig forurettet, den Anden have erhvervet Fordeele uden retmæssig Grund, Det turde derfor være rigtigst at holde sig til Principet i Frog. 1ste October 1802, § 41. Hvilke Vanskeligheder der, efter de siden foregaaede Forandringer, møde ved at sætte dette Lovsted i Fuldbyrdelse, har Commissarius alt forhen forklaret). Disse Vanskeligheder synes Committeen at have været heldig i at gaaei Møde, og den synes i Særdeleshed med Hensyn til det ufrie Hartkorn at have i det Væsentlige truffet det rigtige, og derhos er dens Forslag forbunden med en Moderation af den nye Matriculs Virksomhed, der efter Omstændighederne synes billig og tilraadelig. Hvad det frie Hartkorn angaaer kunde Beregningen vel ansees meere tvivlsom, men den har i al Fald den Fordeel, at den gjør en mindre Forandring i Status in qvo, end en modsat Beregningsmaade, som og iøvrigt vilde være mange Jndvendinger underkastet, vilde medføre. Den betydeligste Jndflydelse, som den nye Matricul efter Forslaget erholder, er paa Ligningsafgifter og deriblandt paa Communeafgifter. Denne Jndflydelse er vel ikke i sin hele Udstrækning ligefrem hjemlet ved Jndholdet af § 44 i Frdg. 1802, men turde dog være overeensstemmende med sammes Grundsætning i Forbindelse med bemeldte Afgifters Natur. Da de Afgifter, der lignes deels paa Landet i det Hele, deels paa de større eller mindre Communer, vel nærmest skulle lignes efter Ydernes Kræfter, men Hartkornet kun bruges for den Deel af Ligningen, der falder paa Landet, fordi man der ingen anden Maalestok har, saa synes det nye og rectificerede Hartkorn, der bedre udtrykker Yder*) See denne Tidende Side 319321. nes Kræfter, at maatte afgive en bedre Maalestok. Hvad i Særdeleshed Ligningen af Skolevæsenets Udgifter angaaer, Fattige og da ere baade de derom givne Anordninger yngre end Frog. 1ste October 1802, og desuden hentyde de selv paa de Ydendes Formue, hvorpaa det egentlig kommer an, skjøndt de i Hartkornet erkjende et Hovedmoment for Bedømmelsen af enhver Landbrugers Vilkaar, hvilket Moment det rectificerede Hartkorn naturligviis maa være meere skikket til at afgive end det gamle. Efterat flere Medlemmer havde yttret sig, deels for, deels imod Proprietær Langkildes Amendement, blev det af Forsamlingen antaget med 35 Stemmer, mod 28.
Berlingske Tidende, 1836-03-04
me Ti sendelse. en til ed ivileger Prevposter
Berlingske Tidende, 1836-03-04
vertissement. derlingske politiske idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg Fredagen den 4de Marts. No 35.
Berlingske Tidende, 1836-03-04
Udenlandske Efterretninger. England.