JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Capitain Joh. Carl Louis Lengnick er under 28de f. M. fra Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge bleven tilstillet en Guldmedaille som Beviis paa Hs. Majestæts Bevaagenhed. Medaillens ene Side er prydet med Hs. M. Brystbillede, paa den anden Side staae de Ord: "Memoriæ pignus", paa Randen Capitainens Navn. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Ved det i Onsdags afholdte Hestevæddeløb ved Kbhvn. vandt i det første Løb for toaarige Heste (2000 Alen) Etatsraad C. Neergaards Fuldblods hoppe "Toung Negress" første Præmie (350 Rbd.), Ole Petersens Fuldblodshoppe "Sidal anden (100 Rbd.); tre Heste deeltoge. J det andet Løb for Heste tilhørende Bønder vandt Ole Hansens Halvblodsvallak "Formand første Præmie (100 Rbd.) i 2 307, Joseph Grahams Graaskimmel-Vallal "Snegl anden (30 Rbd.) og Niels Petersens Halvblodshoppe Diana 3die (20 Rbd.); 6 Heste deeltoge, J det tredie Løb for treaarige (3000 Alen) vandt Etatsr. Neergaards Fuldblodshoppe Johanne" første Præmie (500 Rbd.) i 2 23, O. Petersens Halvblodshoppe "Palyene" 2den (200 Rbd); den tredie Hest distanceredes. Ved det fjerde Løb (3000 Alen) for Bønderheste vandtes Pokalen af Ole Hansens "Formand" i 2 32. J det femte Løb for Gentlemen Ryttere (3000 Alen) vandtes Pokalen, af Baron Brockdorffs Fuldblodshoppe "Fly, reden af Eieren, i 2 29, anden Hest blev Grev F. Reventlous Halvblodshoppe "Turquoise" og tredie Baron Blixen-Fineckes Trequartblodshoppe "Biondina"; 7 Heste løb. Ved det sjette Løb (6000 Alen) vandt Ole Hansens Halvblods-Furhingst "Asmodi5 25 (o: 36 Fod i Secundet) første Præmie (600 Rbd.); Jægermester Bolckers's Fuldblodshingst Factor og Ole Petersens Fuldblodshingst "Svend Dyring" distanceredes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Journal des Debats meddeler følgende Beretning fra Rio Janeiro den 24de Marts: "Den berømte danske Naturkyndige og Geolog, Hr. Dr. Lund, der i 3 Aar har reist i Brasilien, og hvem man har at takke for interessante Opdagelser af flere Monumenter, der bevise paa det Utvivlsomste, at der har været skandinaviske Colonier paa Brasiliens Kyster længe førend Christopher Colombus's første Ankomst til America, har nyligen gjort en Opdagelse, der er endnu langt vigtigere. Han fandt i Provindsen Minos=Geraes Menneskeknokler og hele Menneskeskeletter i forsil Tilstand. Blandt disse Forsteninger er der mange Kranier, og næsten alle bære de vigtigste Eiendommeligheder af de nuværende indfødte brasilianske Stammers, om det ogsaa kun er, at hos nogle Fortænderne aldeles ligne Kindtænderne, hvilket man ogsaa har bemærket hos nogle ægyptiske Mumier. Da man hidtil endnu ikke har opdaget Menneskebeen i forstenet Tilstand, noget andet Sted i Verden, synes de i Brasilien fundne at tilkjendegive, at America, eller i det mindste Sydamerica, har været befolket førend nogen anden Verdensdeel, selve Asien ikke undtagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Dr. Lund fandt ogsaa i Provindsen Minos=Geraes en stor Deel forstenede Knokler af Heste, et Slags Dyr, der som bekjendt ikke fandtes i Brasilien, da Portugiserne første Gang kom dertil. Dr. Lund opdagede endnu i samme Provinds Knokler og fuldstændige forstenede Skeletter af 44 Arter aldeles ubekjendte Pattedyr. Dr. Lund anmeldte for det keiserlige historiske og geographiske Jnstitut i Rio Janeiro, at han inden kort Tid vilde tilstille det en nøiagtig Beretning om sine Opdagelser i Provindsen Minos=Geraes, som han stod i Begreb med at for ade for at begive sig til Provindsen Bahia."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
J Onsdags i forrige Uge feirede den værdige Olding, Skolelærer, Organist og Dannebrogsmand Poul Erslev i Jægersborg sit 50aarige Embedsjubilæum. Hans Dygtighed som Skolelærer, hans øvrige Virksomhed i Livet samt elskværdige Personlighed har i denne lange Aarrække gjort ham agtet og elsket baade af sine Foresatte og af alle Andre, med hvem han levede i Forbindelse. Den afdøde Konge benaadede ham ved Kroningen 1815 med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. J Gjentofte Kirke, hvor han ved mange Leiligheder har bidraget til Gudstjenestens Høitidelighed ved at udføre Cantater og fleerstemmig Psalmesang, havde hans 7 musikalske Sønner foranstaltet en Concert. Musikken blev udført af flere af det kongl. Theaters Sang personale, af flere af det kongl. Kapels Medlemmer, samt Dilettanter, der benyttede denne Leilighed til at vise den gamle Mand deres Hengivenhed og Agtelse. Ret interessant var det at see de fire Componister Hartmann, Gade og Brødrene Helsted selv anføre deres Compositioner; Messen af Hayd anførtes derimod af en af Jubeloldingens Sønner. Saavel Compositionerne som disses Udførelse ydede en sjelden musikalsk Nydelse for den talrige Forsamling, der deels bestod af Sognets Menighed, deels af Beboerne fra Omegnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Dr. Rørdam kommer, ved i Berl. Tid, at omtale C. Thorkildsens Skrift: "Bibelens Lære, om den christelige Daab, ogsaa til det Resultat, at Tvangsdaaben strider imod Christendommens første Grundsætninger, imod Christi klare Ord: "mit Rige er ikke af denne Verden." - Han siger blandt Andet: "Den Straf, som danske Lov fastsætter for dem, som i et heelt Aar afholde sig fra Nadverens Sacramente er ikke ophævet ved noget Lovbud, men da nu vel flere Tusinder i Hovedstaden især, og endeel ogsaa i Kjøbstæderne, aldrig gaae til Alters efter deres Confirmation, seer man alligevel, at Kirkebestyrelsen ikke bringer den forældede Lovbestemmelse i Anvendelse. Hvorfor tør man da ikke af Bestyrelsens Viisdom og Humanitet haabe noget Lignende med Hensyn til det andet Sacrament, Thi i ingen Henseender synes der at være nogen Forskiel imellem Tvang til Deeltagelse i Daab og Tvang til Nadveren. Vil Staten tvinge de Gjenstridige til Daaben ifølge sin borgerlige Myndighed, sees intet til Hinder for, at den ogsaa bør anvende samme Middel med Hensyn til Nadveren. Men denne Tvang ligger Noget, som i høi Grad saarer al naturlig Menneskefølelse, som oprører endogsaa de Ligegyldige imod Christendommen, &c."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Secretair Liunge aftræder fra 1ste Juli Kjøbenhavnspostens" Udgivelse til den talentfulde Hr. Grune, som i flere Aar har ledet Bladets Redactionsforretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Prof. Heiberg har fuldendt en ny Vaudeville, der fornemmelig bevæger sig i det Bellmannske Element og hvortil de Bellmanske Hovedfigurer have afgivet Personerne. Den kan endnu ventes opført ved Sommerforestillingerne i indeværende Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Fra Flensborg skrives i "Fædrelandet under 3die de, om den danske Kirke sammesteds: "De vil erindre, at Deres Blad i sin Tid meddeelte nogle Efterretninger om dens skandaleuse Tilstand; at Hs. Maj. Kongen, hvis Opmærksomhed disse Klager havde vakt, selv tog Kirken i Øiesyn, og besluttede, at den skulde istandsættes, samt at befalinger om Arbeidets snarlige Udførelse udstædtes til Vedkommende. Forrige Sommer blev Sagen imidlertid alligevel henholdt med den bestemte Forsikkring, til Præsten, Hr. Holdt, at Arbeidet skulde blive paabegyndt til Foraaret. Pastor Holdt har nu siden Foraarets Begyndelse bestandig bragt Sagen i Erindring, men faaet til Svar, at Arbeidet var bortaccorderet til Muurmester Hochrenter. Hr. Holdt har henvendt sig til Muurmesteren; denne siger, at han ingen Steene har, saasnart han faaer dem fra Hospitalsforstander A. L. Andersen, skal han strax begynde, og saaledes skyder den Ene Skylden paa den Anden, og - Sommeren gaaer hen, uden at befalingen om Kirkens Jstandsættelse bliver efterlevet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Nykjøbing Skibslifte. Jndklarerede. Den 19de Juni, Jagten Marie Lucie, Skipper A. W. Schrøder, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Den 20de: Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstal, fra Kiel med Stykgods; Jagten den gamle Fortuna, J. P. Christensen, af Marstal, fra Holnis med Muursteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Udklarerede. Den 16de Juni, Skonnerten Jens H. Lund, Skpr. P. C. Rindom, af Kjøbenhavn, til Antverpen med Korn. Den 20de: Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstal, til Kiel med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Det hedder, at Dr. Steiger er bleven anmodet om selv at forlange som en Naade, at blive indespærret i en piemontesisk Fæstning, men at han har afslaaet dette, ligesom og at Cantonalregjeringens Andragende desangaaende ikke har fundet Understøttelse hos den piemontesiske Gesandt. Nu skal Sagen være forandret derhen, at Steiger faaer Ophold i Genua eller Alexandria, imod at han kommer til at staae under Politiets Opsigt og forpligter sig til ikke at forlade Byen uden Tilladelse. Heri skal han have indvilliget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Frankrig. Kamrene her ere for Øieblikket i Strid om Renteconversionen, som de Deputerede ynde, men som Pairerne have forkastet. J denne Anledning yttrede En af de Deputerede, at Kammeret ikke opgav Sagen og opfordrede Ministeren til at erklære, om han i næste Session vilde forelægge et Forslag desangaaende. Da Ministeren svarede undvigende, foreslog Hr. Cremieur, at man skulde nægte Pengene til disse Renters Betaling og desaarsag sende denne Deel af Budgettet tilbage til Commissionen, for at foretage den fornødne Reduction. Det var med Nød og Neppe, at Ministeren reddede sig ud af denne Knibe, thi Forslaget blev vel forkastet, men kun med en Majoritet af 1 Stemme, og selv denne havde han vist ikke erholdt, hvis han ikke i Hast havde givet det bestemte Lofte, at der til næste Aar skulde blive fremlagt et Forslag om Rentenedsættelsen. Abdel Kader er nu i fuld Bevægelse og samler talrige Tilhængere, saa at de franske Tropper ere idelig beskjæftigede. Marocco angaaende hedder det, at den franske Regjering nu ligesaa bestemt fordrer Tractaten ratificeret, som Keiseren vægrer sig derved, men denne vigtige Begivenhed omtales dog endnu for løseligt og strider formeget med hvad der hidtil er bleven yttret til at man endnu kan have Tiltro til samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Tydskland. Jfølge Privatbreve fra Baden, skal der sammesteds herske en meget tirret Stemning imod Preussen, som yttrer sig paa forskellig Maade mod indfødte Preussere, der have Ophold der. Saaledes skulle flere badenske Mestere have afskediget deres preussiske Svende og disse ere derved blevne underkastede mange Viderværdigheder. Nylig er udkommen: Andreas Hofers Historie. Forfatteren har ikke nævnet sig paa Titelbladet, men det hedder, at man ved første Blik kan see, at samme er Friherre v. Hormayr. Det skildres som et gediegent af egen Anskuelse udsprunget Værk, der giver et herligt og tro billede af den skjønneste og kraftigste Folkebevægelse med alle dens snart rørende snart oplivende Træk Belgien. J de tvende Hovedstæder Brüssel og Antwerpen ere Valgene faldne ud efter det liberale eller antijesuitiske Parties Ønske, i hvor megen Umage end Regjeringen gjorde sig for at forhindre dette. J nogle andre mindre Stæder har det herskende Parti været heldigere og sammes Organer søge derfor at trøste sig saagodt de kunne, men de uafhængige og upartiske Blade indrømme imidlertid, at denne Demonstration af de 2 vigtigste Stæder ikke er at foragte og navnlig viser den dannede Middelclasses Stemning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
England. J Parlamentet er gjort det Forslag, at Forpagtere af Jorder skulle være berettigede til Erstatning for alle de Forbedringer, de anvende paa Jorderne, naar de fratræde Forpagtningen, og at denne bliver at udbetale inden 6 Maaneders Forløb. J Mangel af mindelig Overeenskomst og Erstatningssummens Størrelse skal denne fastsættes af 2 Voldgiftsmænd, hvis Votum dog er appellabelt. Denne sidste Bestemmelse fordærver Sagen, men er vanskelig at undgaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Et preussisk Blad anstiller Sammenligninger mellem de Stemmer, som paa de sidste preussiske Landdage (eller raadgivende Provindsialstænderforsamlinger) have udtalt sig for og imod de folkelige Constitutions andragender, hvoraf Resultatet bliver at i Rhinprovindsen vare alle, omtrent 70 Stemmer for en saadan Forandring i Forfatningen; i Alt Preussen 62 for, 25 imod; i Posen 42 for, 3 imod; i Schlesien 43 for, 40 imod; i preussisk Sachsen 22 for, 46 imod; i Pommern Jngen for, 40 imod; tilsammen altsaa 239 Stemmer for en constitutionel Forfatning, 154 imod samme. Foruden hine ser Landdage har Preussen endnu to andre, den westphalske, hvis sidste Forsamlings Forhandlinger endnu ikke ere offentliggjorte, endskjøndt man ikke kan indsee Grunden til denne Udsættelse, og den brandenborgske, til hvilken der ikke var indkommen en eneste Petition i dette Anliggende, og det uagtet Berlin, Videnskabens og Jntelligentsens Hovedstad, ligger i Brandenborg. Blandt de førstnævnte Landdage har kun den pommerske eenstemmig afviist Forfatningsandragendet, men dog ikke uden at tilkjendegive den Overbeviisning, at en Udvikling af den bestaaende Forfatning er enskværdig- og at forvente af Kongens Viisdom. Men i det Hele viser Stemmeforholdet sig at være meget gunstigt – især naar man tager disse Landdages Sammensætning i Betænkning, idet de netop (ligesom hos os) fortrinsviis repræsentere de conservative Stænder. Kun paa een Landdag blev Forfatnings ønsket skildret som ikke rødfæstet i Folket, men kun fremkaldt ved Avisskrivere og andre Skribenter, overhovedet ved saadanne Personer, som haabe at opnaae Fordeel ved de bestaaende Forholds Omvæltning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Fra Capitain Sturt, som commanderer den Expedition, der er udsendt for at undersøge det Jndre af Nyholland, haves Efterretninger af 14de October 1844, hvoraf det synes at bekræftes, at det Jndre af Landet er en uhyre Jndsø og ikke, som tidligere berettet, opfyldt med umaadelige Granitmasser eller med en Sandørk. Fra Leiren i Laidleys Pand ved Murrayfloden, hvor den forrige Expedition skal være bleven nedsablet af de Vilde, skriver Capt. Sturt blandt Andet Følgende: Beretningen og Capt. Mitchells Nederlag er aldeles urigtig; de Vilde ere tvertimod af saa fredsommelig Characteer, at Familierne komme skareviis for at besøge os. Gamle Folk, som for 15 Aar siden havde seet mig, yttrede deres Glæde over at kunne gjenkjende mig, uagtet de dengang blot saae mig et Par Timerstid. Jeg havde belavet mig paa blodigt at hevne mine Landsmænds Død; men jeg saae ei engang et Vaaben i de Vildes Hænder. Missionairen Eyres Jndflydelse har havt de heldigste Følger. dette Øieblik kom min Forpost tilbage fra sin Streif tour, og da Tiden er for kort til at kunne affatte en særegen Depesche herom, eftersom jeg allerede har commanderet til Opbrud, tilføier jeg hans egne Ord: Et stort Hav af mørkeblaa Farve strækker sig hiinsides Bjergene i uoverseelig Vidde med Øer og store Klipper, som ligge imod Nord. J Midten hæver sig en kegleformet Øe." Vi ville nu ufortøvet stige over Bjergene og beseile dette Hav, der endnu aldrig er bleven furet af nogen Kjøl, og ved hvis Bredder der hidtil aldrig veiede noget Flag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Ved den mærkværdige Overgang over Bereszina, efter Flugten fra Moskau, den 26de og 27de Novbr. 1812, fandt, foruden mange tusinde Mennesker, ogsaa utallige Kanonkugler, Bomber og Granater deres Undergang i Berezing. Man har nu begyndt at fiske denne righoldige Munition op af Floden. Allerede ere tre Skibsladninger deraf ankomne til Danzig og solgte som gammelt Jern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
AVERTISSEMENTS. Undertegnede anbefaler sig med at forfærdige og indsætte kunstige Tænder. Sammesteds ønskes en honnet Dreng i Lære. Nykjøbing paa Falster. C. C. Jørgensen, Guldsmed og Tandarbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
At jeg har etableret et Farveri her i Byen tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for Byens og Omegnens ærede Beboere, lovende Enhver, som vil unde mig deres Søgning, reel og billig Behandling samt hurtig Expedition. Vadmel stampes og over skjæres efter Forlangende, ligesom ogsaa Hvergarn og Andet presses. Ligeledes modtages til Trykning saavel Linned som Uldent. Stubbekjøbing den 26de Mai 1845. Serritzløv
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
At jeg til anstundende Marked hersteds er forsynet med Alt til Modehandelen henhørende, saasom: Silke- og Kammerdugs-Hatte samt Kyser og Straahatte, endvidere broderede Ting, Blonder, Baand etc., der sælges billigt fra min Bopæl, tillader jeg mig foreløbig at bekjendtgjöre, Stubbekjøbing den 18de Juni 1845. Laura Jacobsen. Fiin og grov Vask modtages og besørges smukt og billigt hos Madame Jørgensen, boende i det gamle Asyl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Sammesteds modtages fiin og grov Linnedsyening, der ligeledes besørges hurtigt, smukt og til billige Priser. En smuk fiin og ny Præstekjortel til en høi Mand, er tilkjøbs i Nykjøbing. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
En Kakkelovn med Kogeindretning og Rør er at faae til billig Priis hos Skomager Høyer. Mit eiende Sted Nr. 276, for Handel fortrinlig beliggende i denne Byes Søndergade, er strax at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Af Kjøbesummen kan 2000 Rbd. forventes at blive indestaaende i Eiendommen. Nakskov den 15de Juni 1845. F. J. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
En god solid Tærskemaskine med Tilbehør, tilligemed 2 Møllestene, der ved, som hidtil, at sættes i Forbindelse med hiin Maskine, kan afbenyttes som Hestemølle, henstaaer paa Vilhelmshøi, hvor samme forevises af Hr. Forpagter Schrader, er at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, og imod Credit til Mortensdag førstkommende for vederheftige Kjøbere. Vedkommende Liebhavere behage at hevende sig til Eierinden, Mad. Clausen i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Fra Grevskabet Christianslædes vestre Districts Overformynderie kan strax erholdes tillaans 417 Rbd. 3 Mk. 3 s. Sølv, Umyndiges Midler, imod lovbefalet Sikkerhed. Pederstrup, den 15de Juni 1845. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Ved Proclama, som vil hve læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Hans Nielsen Skafte og ligeledes afdøde Hustrue Ane Marie Poulsdatter i Sandbye, indkaldte med 12 ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov der 12te Juni 1845. Hammrich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-21
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Falsters Lollands Tidende. SastRedigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Mandagen den 25. Junii. No 73.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Jndenlandske Efterretninger. Deres Majestæter Kongen af Preussen, vor Konge og Dronning, samt Hs. kgl. Hhd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Kronprindsen med Suiter ankom til Helsingør ombord paa Dampskibet "Ægir i Fredags Formiddag. Da Dampskibet, efter at have gjort en kort Tour forbi Kronborg, løb ind i Havnen, bil sedes Deres Majestæter med levende Hurraraab, især da de betraadte Landingsbroen, der var smukt decoreret, og hvor Byens militaire og civile Embedsmænd og Borgerrepræsentanter havde forsamlet sig. Jgjennem en Æresport, hvor Borgemester Etatsraad Stenfeldt holdt en kort Tale, begave Deres Majestæter sig til Kronborg; efterat Fæstningsværkerne, Kassematterne, Slotskirken o. s. v. vare tagne i Øiesyn, og Forfriskninger indtagne hos Commandanten, General v. Rothe, toge Majestæterne ud til Marienlyst, og passerede derfra igjennem Byen Kl. 2 1/2 for over Fredensborg og Frederiksborg at retournere til Hovedstaden. (Hels. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
"Fædrelandet for i Løverdags har følgende indsendte Notits: "Naar Hoffeter kunne bidrage til at belyse de i et vist Land og til en given Tid stedfindende Forhold mellem de administrative og folkelige Autoriteter og altsaa i sidste Jnstans mellem Regjering og Folk, erholde de derved en Jnteresse, hvortil de i og for sig ikke kunne have Adkomst. Et saadant Træk troer jeg kan findes i følgende lille Begivenhed, hvorom jeg tilfældigviis har erholdt paalidelig Underretning. Medens nemlig til den Fest, som i Anledning af Hs. preussiske Majestæts Besog er bleven given paa Christiansborg, alle høiere civile, militaire og Hof-Embedsmænd vare indbudte til at deeltage i det kongelige Taffel, er der blevet sendt et Antal billetter "til et kort Ophold paa Galleriet i Riddersalen" til de kjøbenhavnske Stænderdeputerede. At denne store Ære ikke er kommen dem tilgode, hidrører fra, at billetterne bleve tilstillede Prof. Clausen, der ikke er Deputeret for Kjøbenhavn, og altsaa ikke kunde gjøre andet, end sende dem til Justitsraad Ussing som den første af disse Deputerede, og uagtet Ussing i Grunden maa have fundet det meget rimeligt, at den, der har opgivet den stolte Stilling i Spidsen, for Borger og Bonde at foreskrive Adelen Love, den, der har fundet det meere stemmende med sin Smag og sine Planer i Stænderne at gjøre sig til Adelens Tjener, bliver tracteret paa den Viis, at han skal staae og see til, naar Adelen spiser, – skal dog heller ikke Hr. Ussing have fundet sig foranlediget til at tage sig af de nævnte billetters Fordeling, der saaledes ere vendte tilbage. Hvad der nu denne lille, forøvrigt naturligviis ligegyldige, Historie fortjener Opmærksomhed, er det der liggende Beviis paa den Plads, der efter de ved Hoffet herskende Anskuelser tilkommer den Repræsentation af det danske Folk, som hidindtil er den eneste, der findes her i Landet. Ja havde det endda været Vedkommendes Øiemed at spotte med de Deputerede, saa kunde man maaskee blive enig om, at Satiren endog var træffende; thi det vilde være en ikke uvittig og navnlig ikke urigtig Betegnelse af vore Stænders Væsen, at de nok faae Lov til at lugte Stegen, men ikke smage paa samme. Men Ulykken er netop, at det Hele har været saa inderlig godt meent, at det langtfra at være Vedkommendes Hensigt, at gjøre Løier med Stænderne, tvertimod er indlysende, at man paa den ommeldte Maade har villet vise Folkets Udvalgte en særegen Ære, og netop derfor troer jeg, at dette kan tjene som et nyt Beviis paa, at der allevegne findes Folk, som Jntet have lært og Jntet have glemt ved Alt hvad det er foregaaet siden 1789." – Til denne Notits føier "Fædrelandets" Redaction den bemærkning, at Hensigten med disse Galleribilletter vel ikke kan have været nogen anden, end at Jhændehaverne deraf kunde skaffe deres Børns og Tyenders Nysgierrighed en lille Tilfredsstillelse, hvorhos der for Opvartere og Kokkepiger, ved den omspurgte Leilighed uden Tvivl kan have været en Deel at lære."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Jndustriforeningen har paa sin Ansøgning om, at en Person maatte gaae med Galathea paa Jndustriens og Handelens Vegne, erholdt et benægtende Svar, vel nærmest paa Grund af, at Hensigten med denne Sendelse ikke var bestemt nok udtrykt i Ansøgningen. Dersom Svaret, havde været bekræftende, da havde Jndustriforeningen allerede udvalgt en Hr. Garigues, forhenv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
dansk Consul i Havanna, til Sendelsen. (Aarh. Av.)