Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-25
Fra Spanien ere høist vigtige Efterretninger indløbne, nemlig: om at en betydelig constitutionel Bevægelse er udbrudt i Catalonien og at Folket der har forlangt en Hovedreform i Statsforfatningen. Man havde draget dem i Tvivl, baade fordi de ministerielle Blade ikke talte derom og tillige fordi de bleve først meddeelte i ellers upaalidelige Blade. Men af de nyeste Efterretninger fra Barcellona og fra Madrid har man nu erfaret, at de ere sande, saa at man kan see de vigtigste Begivenheder imode. Paa Børsen i Paris den 13de Januar talte man om at Dronningen, som er i Forlegenhed ved de Constitutionelles Fordringer paa den ene Side og Carlisternes oprøriske Bevægelser paa den anden, havde ladet den Franske Regiering anmode om Hielpetropper, som skulde tiene i den Spanske Armee, for at kunne undgaae Skinnet af en Jntervention, og at Sagen blev forhandlet i Conseilet. General Capitainen i Catalonien, Lander, havde indsendt det constitutionelles Parties Adresse til Dronningen; den 14de vilde man vide, at Dronningens Svar var undvigende, og at Regieringen søgte at faae Lander arresteret. De Spanske Fonds vare stærkt faldne. Den 15de sagde man i Paris, som der berettes over London: at General-Captainen i Castilien, Qvesada, havde fulgt Landers Exempel og gjort Dronningen stærke Forestillinger, hvilke havde tilfølge, at Dronningen havde givet efter, skiænket General Qvesadaen Castiliansk Titel og givet Marqvien af Amarillos Ordre til at organisere et nyt Ministerium. Den Addresse, som General Lander havde indsendt til Dronningen endte med følgende Ord: at det maatte behage Deres Majestæt at udnævne et Ministerium, som kunde være sikker paa at indgyde Tillid, og med det samme at decretere den hurtigste Sammenkaldelse af de Cortes, efter vore Loves Bestemmelse og i den Udstrækning, som Repræsentanterne af de tre Stænder udkræve med Hensyn til Folkemængdens nærværende Størrelse. - Addressen var underskrevet d. 25de December af Londer, de militaire Auctoriteter og Municipaliteterne. Man siger at Provinsen Catalonien har tillige forlangt Trykkefriehed, en total Reform af Geistligheden ved at secularisere Klosterne, Afskaffelsen af Munkepakket (Fraylesca canalla) Jnddragelsen af Fordelingen af de geistlige Godser og Afskaffelsen af Tiender; hvis ikke vil Provinsen rive sig løs og regiere sig selv. Fordringerne understøttes af mange tusinde bevæbnede Militser. Man troer at Lander er af disse tvunget til dette Skridt, da han ikke selv skal være constitutionel findet. – Nu har man faaet Breve fra Madrid af 6te Januar, Addressen var kommen dertil. Lander havde forlangt Zeas Afskedigelse og truet, i Vægrings Tilfælde, med at bruge Magten, hvorved han havde beraabt sig paa den nye General-Captains i Valencia St. Martins Assistence. Regieringen, den Franske Ambassadeur og den Engelske Gesandt vare i høi Grad bestyrtsede og man formodede en aftalt Plan af alle Generalcapitainerne, for at styrte Ministeriet. J Madrid selv var Gjæringen stor, man var der misfornøiet med det Zeaske Ministerium, blandt andet ogsaa fordi Don Miguel er onført i den nye Statscalender som Konge f Portugal. Der blev talt bestandigt om Don Carlos Forsøg paa at trænge ind i Spanien; han skal selv mangle krigerisk Mod; men hans Gemalinde siges idelig at encouragere ham dertil. Dronningen skal ved en Mønstring over Garnisonen i Madrid have holdet en begeistrende Tale til den. Landet er fuldt af Oprør og Kinancerne i en jammerlig Tilstand, faa Penge indkomme fra Provinserne. De offentlige Blade tale i en temmelig frie Tone. - Moniteuren og Journal de Paris tie endnu om disse vigtige Begivenheder; men det ministerielle Blad, Journal des Debats, som forhen har erklæret sig mod en Constitutions Jndførelse i Spanien, begynder at indrømme deres Sandfærdighed. Man siger at den Franske Ambassadeur, Hr. Raineval, skal erkiende Umueligheden af længere at soutinere det Zeaske Ministerium. J de Baskiske Provinser hersker den vildeste JnsurrectionsKrig. Den sidste Franske Caureer maatte lade sig escortere af 400 Mand for at komme igiennem, som paa Veien vexlede Flinteskud med Jnsurgenterne. (Resultatet af alt dette bliver, at enten maae de Franske Efterretninger fore os aldeles bag Lyset, eller Spanien maa blive nedstyrtet i et Chaos af indvortes trampeagtige Giæringer.) Hovedaarsagen til de vilde Scener i Spanien og Portugal og tildeels i Jtalien, er at der trækker overalt et Uveir op mod den katholske Geistlighed, som søger at værge sig saalænge den kan, og som kiæmper til Fortvivlese; men det moralske Princip, som ligger til Grund for Christendommen, maae dog tilsidst seire over den egen nyttige Overtroe, ifølge Guddommens Villie og efter Christendommens oprindelige Bestemmelse. Samme Kamp gaaer for sig i Jtalien og i Frankerige, hvor den nye katholske Kirke søger at bringe Christendommen tilbage til sin oprindelige Reenhed, da Jesus Christus var alt, da man opfangede hvert Ord af hans hellige Læber, og da ingen Pave satte sig paa Apostlernes Stoel, hvad er Christendommen bleven til i vore Dage, nu da Had, Lidenskaber og Fanatisme forbunkle Lysets Lære, og de Geistlige gribe til Sværdet; i Katholicismen kiender man ikke Christendommen mere. J Strasborg er nyelig udkommet et Skrift under den Titel, Hovedaarsagen til den katholske Religions Forfald i Elsass; eller nogle Ord om vor høie Klerus Misbrug.