JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-04-18
General Desolles er kommen tilbage fra Paris. Han har ingen gunstig Efterretning medbragt for Freden. J Gaar var stor Parade paa Mynsterpladsen. Overgeneral Moreau forkyndte de forsamlede Tropper, at Fienderne ikke vilde give de gjorte Fredsforslag noget Gehør, og at Feldttoget skulde ufortøvet blive aabnet. Han haabede, at den franske Soldat vilde vise sig selv værdig, vide at forsvare sin Berømmelse og giøre sin Skyldighed. Det synes bestandig at de Franske ville giøre en Rhin=Overgang, i Besynderlighed ved Schafhausen; men de Keiserlige trække ogsaa i hiin Egn mange Tropper tilsammen.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Strasburg, den 1ste April. Det er ogsaa her bleven forkyndt, at Krigen skal fortsættes og Feldttoget paa det hurtigste aabnes. - Lecourde forflyttet sit Hovedqvarteer fra Zlrich til St. Gallen, og General St. Cyr, som fører Commanden fra Reinfelden indtil Breisach, er uformodet ankommen her, og forflytter tillige sit Hovedqvarteer hertil. General St. Susanne, som commanderes fra Breisach indtil Germersheim, befinder sig ogsaa her Paris, den 1ste April.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
De 14 Linieskibe, som man forsikrer at være løbne ud fra Brest, blive commandeerte af Comreadmiral Gantheaume. Søernstningerne i de spanske Havne ere ogsaa blevne fordoblede. - Den første Colonne af Reservearmeen paa 12000 Mand, blandt hvilke i Særdeleshed befinde sig mange Grenaderer, er allerede ankommen i og ved Dion. - Ved Calais ere Engelændere blevne arresterte, som havde i Commission, at opkiøbe Korn i Frankrig. - Præfecten i Seine Departementet har udstædt en Proclamation til det unge Mandskab, hvori han opfordrer det til at begive sig til Reservearmeen ved Diion. "Denne Armees Undergierninger, siger han i samme, skulle endnu paa eders gamle Alder giøre eder Fornøielse. Ville J ikke være stolte af at kunne sige Ogsaa jeg var Soldat under Bonaparte." Levnetsmidlernes Anskaffelse for Tropperne i Diion er forbundet med mange Vanskeligheder, da de derværende Egne blot ere rige paa Viin. Præfecten Grandet i Diion har udstædt en Proclamation, hvori han blandt andet siger: "Fienderne ville ikke høre noget og Fred, førend de Franske ere drevne tilbage inden deres gamle Grændser; men dette kan ikke tillades af Der siges, at man venter her endnu en Coureer fra Wien, og man udspreder paa nye Fredsforhaabninger, hvorpaa dog kun Faa troe. – J Gaar har det lovgivende Corps sluttet sine Forsamlinger. Præsidenten holdt en Tale, og ved Slutningen af samme gav Salen Gienlyd af det Raab: Repukkiken leve. - Overconsulens Afreise er endnu berammet til den 6te April. I Gaar er en Deel af hans Livgarde af marcheret herfra. Jkke destomindre paastaae endnu bestandig mange, at denne Reise torde endnu blive opsat, og vore Blade sige, at det allerede er skeet. - Da General Chamberchaes Colonne, som for nogle Dage siden afgik herfra til Diion, har herfra indtil Sens begaaet mange Udsvævelser i Skovene og Viinbiergene, saa har Krigsministeren befalet, at en Krigscommissair skal bevidne den foraarsagede Skade, Til sammes Betaling skal endeel af deres Sold, som have tilladt sig denne Tøiellshed, blive anvendt. - Fra Brest meldes i en Privatskrivelse, hvilket dog behøver officiel Bekræftelse, at en fransk Kaper paa 20 Kanoner har i de indiske Vande taget et engelsk Skib, som havde 10 til 12 Millioner Guldpagoder inde. Paa den franske Kaper stødte siden en engelsk Fregat paa 40 Kanoner, hvilken blev taget af den første ved at entre. Den engelske Capitain lod imidlertid Fregatten flyve i Luften. Den franske Kaper sank, men Prisen blev dog opbragt af det franske Mandskab.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Donaustrømmen, den 1ste April. Da den franske Regiering atter opbyder den hele Nation til Krigens Fortsættelse, saa har Keiseren besluttet ligeledes at anvende alle muelige Midler for at føre det nye Feldttog med Eftertryk og Sikkerhed. Ved Udine skal en Reserve=Arma af 45000 Mand under Erkehertug Palatinus's Commande, trække sig tilsammen; en anden af 20,000 Mand kommer til Braunau. Begge skulle understøtte, den første den italienske og den sidste Rhinarmeen. Ligesom Grev Leerbach kommer til at staae som Minister ved Rhinarmeen, skal og saa Grev Colloreds gaae i samme Egenskab til den italienske Armee.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Paris den 2den April. Det spanske Hof trækker Tropper tilsammen ved Grændseerne af Portugal. - General Lefebure, som Bonaparte havde foreslaget, er af Senatet bleven valgt til dets Medlem. Af 56 Stemmer havde han 51. Det lovgivende Corps havde foreslaaet Duval, og Tribunatet Borgeren Saget til Candidater. J Forslagsskrivelsen til Senatet, siger Bonaparte: General Lefebure har bestandig i Frihedskrigen befundet sig ved Avantgarden; han commanderte i Paris den 18de Bru matre og conserverte sit militairiske Talent ved Fleurus a. Han er ofte, og i det sidste Feldttog saa stærke bleven saaret, at han ikke meer paa en ham værdig Maade kan føre den active Krig. Bemeldte General er født den 5te October 1755 Ruffach i Overthin=Departementet, kom 1773 ved den franske Garde, og steg til Oversergeant ved samme; efter Revolutionen steeg han indtil Divisions General &c. - Marskallen Segur begav sig nyelig til Thuillerierne for sammesteds at tegne sig paa Visitseddelen til Tegn paa sin Taknemmelighed for den Pension af 4000 Franker, som Bonaparte har bevilget ham. Da Overconsulen erfarede hans Ankomst lod han ham komme til sig, talede venskabeligen med ham, fulgte ham derpaa indtil Trappen, lod ham Geleide af en Generaladjutant indtil Vognen og Garden paradere og giøre Militair=Honeurer. Under 17de Marts har General Massena udstædt en Proclamation til den italienske Armee, hvori han siger: "Det Øieblik nærmer sig paa hvilken et nyt og det sidste Feldttog skal blive aabnet. De i hele Europa bekiendte Skridt som den franske Regiering har gjordt for at erholde Fred, give tilkiende, at de, som ikke have villet denne Fred, ere videre Ophavsmænd til Krigens Fortsættelse. Kun endnu den sidste Anstrængelse og denne Fred skal paa følge. En feilagtig Administration have udbredt Elendighed og Mangel blandt Armeen. De ved Uorden foraarsagede skadelige Jndtryk maae altsaa ved en ædel Tænkemaade blive erstattet, hvilken forøger frie Nationers Magt og rædder Staterne. Soldatre og Conseriberte, som i de ulykkelige Tider have forladt Eders Faner, eller formedelst Rygtetsom Mangel ved Armeen ikke ere ankomne igien ved samme. Eders Pligt og Fædreneland kalder Eder. Skulle J ikke ville tage nogen Deel i vore Farer og vor Berømmelse? Thi naar man tiener sit Fædrenelandet erhverver man bestandig Berømmelse og erholder Fordring paa dets Taknemmelighed. Dog, jeg har talt til franske Soldater, og jeg har vist ikke forgiæves kaldt Eder tilbage paa Ærens Vei, til nye Seiervindinger og til Freden.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Wien, den 2den April. Hs. K. H. Erkehertug Carl er i Søndags den 30te i f. M. ankommen hertil fra Armeen ved Rhinen. Major, GrevTorres, en af General Melas's Adjutantere er ankommen her fra Hovedqvarteret, fra hvilket han afreiste den 23 Marts. Han har ikke medbragt Efterrett inger om nye Krigstildragelser, men blot Bekræftelse paa de allerede bekiendte ældre, Ved Gavi var, som bekiendt de Franske blevne drevne tilbage. men havde gjordt en forskrækkelig Jld paa Beleirerne og meget beskadiget sammes Værker. Man forsikrer, at GrevTorres har overbragt en nye Operationsplan, som skal blive udført i Forbindelse med de engelske Krigskibe mod Genua, Paris, den 4de April. Alle havde hidindtil troet at Bonaparte skulde i egen Person commandere Reserve=Armeen, som forsamler sig i Dion; men nu seer man, at om han end virkelig har havt det i Sinde saa maae vigtige Grunde have bevæget ham til at lade dette Forsæt fare og at lene Fædrenelandet paa en anden Maade.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Den hidtil værende Krigsminister General Berthier har nu faaet Commanden over denne Armee. Beslutningen, som desangaaende udkom i Forgaars, er affattet i følgende korte Ord: "Bonaparte, Republikens første Consul, besluttet følgende: Krigsministeren General Berthier er udnævnt til General en Chef for Reserve=Armeen. Tillige udkom følgende Skrivelse: Den første Consul til General Berthier den 2den April Borger General! den militairiske Duelighed, som de har aflagt saa mange Beviser paa, og Gouvernementets Tillid kalder dem til befalingen over en Armee. De har i Vinter bragt Krigsministeriet paa en nye og bedre Fod; De har, saavidt Omstændighederne have tilladt det, sørget for vore Armeers Fornødenheder, der bliver nu kun tilbage, at føre i Foraaret og til Sommeren vore Soldater til Seier. Det kraftigste Middel til at bekomme Fred og befæste Republiken. Modtag Borger General Bevidnelse om Gouvernementets Tilfredshed med deres Opførsel i Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Buonaparte. Carnot er i Berthiers Sted bleven udnævnt til Krigs Helsingøer, den 18de April.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Fra den 14de til i Dag ere 30 Skibe clarerede i Sundet. minister.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Mandskabet af den senest omtalte siunkne Galease blev paa een Mand nær ræddet af en Dantziger. Den 14de begyndte dette Skib at drive, og blev ved Jisen sat ind mellem Møllerne og Helsingborg, hvor det nu er fortøiet og Ugger uden at kunde hindre Skibsfarten. J Dag bliver det der solgt og formodentlig snart ophugget.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Kiøbenhavn, den 18de April. Til Directionen for det kongelig octroierede danske asiatiske Compagnie er indløben den Efterretning, at Skibet Kongen af Dannemark, Capitain Winther, som har ligget i Fal muth i Engeland, derfra er afseilet den 1ste hujus, og den 7de derefter indløben i Hammersund Havn i Norge, hvorfra Hiemreisen fortsættes saasnart paalidelige Efterretninger om Cattegattets og Sundets Seilbarhed ere indhentede, og Vind og Veirlig det tillader. J øvrigt er alting vel inden Borde. Ved Tallotteriets 673 Trækning i Altona udkom: No. 74. 32. 54. 18. 13.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Academiske Efterretninger. Løverdagen den 5te April var Carl Heinrich Paul Lang heim oppe til Examen Pharmeceuticum og erholdt eensstemmigen Characteren Laudabilem.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Da der i afvigte Aar ikke ere indkomne Besvarelser paa de historiske, mathematiske og physiske Prisspørgsmaal, som det Kongelige Videnskabernes Selskab havde udsat, saa igientages disse Spørgsmaal for indeværende Aar, nemlig: J Historien: Hvilket Folk har, førend de Norske, fundet og beseilet Amerika, Hvorvidt have de norske Opdagelser helst Sønderpaa strakt sig i Amerika, Alt dette at bevise og formode deels af Skribentere, deels af Monumenter, saasom Befæstninger, Bygninger, Sprog, Sagen, der findes i Amerika. Qurnam gentes ante Norvægicos Americam invenerint Kitinera per mare in hane terræregionem instituerint, Quousque detecta Norvægicorum in America præsertim austrum versus extensa fuerint? Quae hae de re constitui poterant argumentis & conjecturis er scriptis, monumentis v. c. munimentis, ædificiis, linguis, traditionibusve americanis probanda funt, J Mathematiken: Invenire functionem omnium quantitatum que conjunctim determinant magnitudinem effecus calorifici cujus cunque materie igni accipiendo aptae in re familiariusitatae, tam lign quam cespitis (Turfæ) caminarii & Lithantracis sen carbonum fossilium cujuscunque speciei. Equatio qvæsita ad minimuen determinanda eft pro quatuor diversis casibus: 1. Si lignum vel cespes caminarius seu carbones fossiles in fornacedeuruntur, at spatium afrisinelusumex. gr. cubiculi, calefieri potest. 2. Siin foco fluido cuunque coquendo inservient. 3. Si materie mollii indbrandse ex. gr. in camino laterario lateribus coquendis. 4. S. materiis duris liquefaciendis ex. gr. metallis, sive jo clibano sive in ustring fundendis inservient. Singulaquationes experimentis duceita analysis ope detegende Rinstituende funt, ut exipsis computari possit ratis effe cus calorificiæque ac usus occonomici cujus cunque speciei, ligni cespitis caminarii & carbonumfossilium.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
J Physiken: Ved Forsøg at oplyse, hvilken er den høieste Grad af Varme, som ved hede Vanddampe kan meddeles andre Legemer, Kan den Deel af Vandet i Papins Gryde, som ikke er i dampformig Tilstand, modtage en høiere Grad af Varme end 212, Fahr.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
AVERTISSEMENTS. Siden vor sidste Bekiendtgjørelse af 11te Jan. d. A. ere følgende Commissionairer blevne antagne og forsynede med det fornødne til deres Commissions Udførelse, nemlig: Hr. Christian Wiencken i Hillerød for Hillerød Kiøbstæd og Frederichsborg Amt. Hr. Kiøbmand Peter Fuglede i Callundborg for Callundborg.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Bye og Amt, og Hr. Landvæsens Commissair og Byefoged Jørgensen i Steeg for heele Møens Land. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for enhver, som paa disse Steder ville forlange deres rørlige Eiendomme forsikrede ved Compagniet Kiøbenhavn i Directionen for det almindelig Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter den 1ste April 1800. Falbe. Hammerich. Haagen. Wolqvartz.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
det bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, at min kiere Mand Forvalter Hans LethvedCorselitze er ved Døden afgaaet den 8de April, og har efterladt sig mig med tvende uforsørgede Börn. Corselitze paa Falster den 9de April 1800. Petra Laurentze Severin, Enke af Leth.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
At min Broder Landinspektør Christian Trojel er den 4de i Al. M. ved Døden afgangen paa Høybyegaard her i Lolland, bekiendtgiøres herved til Efterretning for Velyndere og Venner. Nevbelunde den 9de April 1800. J. K. Trojel.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Det har behaget det alvise Forsyn at bortkalde fra mig ved Døden den 8de i d. M., om Morgenen Kl. 11, min troe Ledsagerinde og Ægtefælle Christine Catharine Grevinde v. Moltke, født v. Cicignon, i sit 61 Aars Alder. J hvor smertelig end ogsaa dette Tab er for mig, saa ærer jeg dog med Ydmyghed Forsynets alvise Bestyrelse, og holder det for min Pligt at bekiendtgjøre det for fraværende Slægt og Venner under Frabedelse af al skrivtlig Condolence om denne for mig stedse uforglemmelige Skildsmisse. Rendsborg den 11te April 1800. C. Molicke.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Den 23de Marts behagede det det blide Forsyn til det bedre Liv at indkalde min uforglemmelige Kone Ulrica Antonette Morsleth, født Molmarch, i sit Alders 59 Aar i Aarhuus, hvilket, efter Skyldighed, bekiendtgiøres fraværende deeltagende Venner og Familie, men Condolence frabedes af hendes efterladte dybtsørgende Mand. Lars Morsleth. sin Mand, Justitsraad Adolph Christian Bruun til Ulstrup, døde den 5te d. M. i sit 60de Aar. Jeg, 4 Sönner og 4 Döttre, de fleste uopdragne og smaa, lede ved hans Död et stort Tab. Retfærdig og tung er vor Sorg, Gud hielpe os at bære den Venner de som kiendte denne Retskafne, ogsaa deres Medlidenhed, hvorom vi uden nye Forsikringer ere overbeviste, troster os nogen Grad. Ulstrupi Thye den 7de April 1800. Anna Christine Hoff sal. Bruuns.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Paa det føleligste har det behaget det alvise Forsyn at saare mig, og sørgelig Pligt byder mig at tilkiendegive fælleds Familie og Venner den bittre Skjæbne jeg fristede sidstafvigte Tirsdag den 1ste April om Aftenen, ved at frarives min elskede uforglemmelige Mand Kammerjunker Hans Friderich, Bruggemann efter 8 Dages Sygdom i hans Alders 60 Aar. Hans Endeligt var ligesaa roeligt, som hans Vandel her var blid og god. - Fred være over dit Stød, Forklarede: Lyksalige Siel! Veemodig begrædes dit Tab af din dyd sørgende Enke. Meilgaard den 3die April 1800. Gotholdine Nørbitz, Enke af Bruggemann.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Den 29de Marts sidstleden behagede det Forsynet efter 3de Maaneders Sygeleie at bortkalde min gode og uforglemmelige Moder Johanne Jacoben sal. Bellins, født Rosenberg, i sin Alders 57 Aar, hvilket herved tilkiendegives alle Bekiendte og Vedkommende, som man er forsikret, udi denne min med Kones billige Sorg, ere Deeltagende, dog frabedes al skrivtlig Condolence. Moss den 5te April 1800. Peter Gerhard Bellin, Premier=Lieutenant ved det Kongelige danske Livregiment. Reg med 2de smaae Børn, hvoraf den Yneste ikkun er 11 Dage gammel, beklager sørgeligst Tabet af min uforglemmelige gode Kone og mine Børns ømmeste Moder Lovise Magnalena Sturup, født Kaalund, som i Aftes Kl. 2 1/2 Slet, uventet efter 3 Dages Sygeleie, ved Døden er afgaaet sit Alders 31 Aar, dette skyldes herved bekiendtgjordt for vores Familie og Venner, overbeviist om deres velmenende Deeltagelse i denne for mig og mine saa trykkende Sorg. Folddingbroe Toldkammer den 2den April 1800. v. Sturup. Capitain af Jnfanteriet. Døden den 23de f. M. berøvede mig den kierligste Mand- og een efterlevende Sønden beste Fader i afgangne Justitsraad og Bureau Chef ved det norske Generalitets- og Commissariats=Collegio, Poul Gelmyden Smit, i sit Alders 61 Aar, det bekiendtgiøres herved for Venner og Paars rende, hvis Deeltagelse i mit store Tab jeg forsikrer mig, uden derom at modtage nogen skrivtlig Bevidnelse. Christiania den 5te April 1800. Maria Magdalene sal Smit, fød Rick.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Efter 24 Aars kierligt Ægteskab behagede det den 10 dennes Forsynet at hiemkal de til Evigheden min uforglemmelige Mand Ludvig Christ. Bruun efter nogle Dages Sygdom. Dette mit betydelige Tab meldes herved den Afdødes og egne Familie og Venner af hans Efterladte Anne Møeballe, Horsens den 11te April 1800. sal. Bruuns.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
For Familie og Venner bekjendtgiøres, at min inderlig elskede Mand Morten Christian Aggersborg den 14de d. M. forlod dette Liv, og da jeg er forsikret, at enhver som kiendte ham, deeltager i denne min og mit Barns store Tab, frabeder jeg mig Condolence, som endnu mere vilde forøge min dybe Kummer. Rudegaard den 18de April 1800. M. Haahr, Enke af Aggersborg.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Sidstafvigte Paaskedag den 13de April behagede det Gud ved Døden at bortkalde min gode Mand Christian Grundahl, Hospitalsforstander i Kolding, i hans Alders 44 Aar; hvilket herved til Slægt og Venners Efterretning bekiendtgiøres af Sara Grundahl, født Bahnsen.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Betragtninger for Confirmanter af B. Kleseker, med en Forerindring af Hr. Biskop Balle, indeholder især følgende Hovedbetragtninger: Overgang fra Barndommen til Ungdommen ; Hvad kan, hvad maae jeg bringe med mig fra de barnlige Aar til den følgende Alder, Hvad fordrer Verden af mig, og hvad har jeg Ret til at fordre af den? Hvad Lyksalighed skiænket en skyldfrie giennemlevet Ungdom, Confirmationsdagen; Jeg er en Kristen ; Mine Overbeviisniger; Mine Forsætter. Denne lille Bog, som har virkelig og offentlig erkiendt Værd, og er den fortrinligste Foræring Forældre kan give deres Børn til Confirmationen, som ønske at de skulle blive gode Mennester, og at de kunde have Glæde af dem i Tiden, hvilket vi blive en uudeblivelig Følge, naar de i Bogen indeholdte Betragtninger tages til Eftertanke, koster 24 s. Trykp., 32 s. Skrivp., indbunden 8, 16 og 32 s. mere udi lille Helliggeiststræde Nr. 9, første Dør fra Amagertorv, hos Boghandler Paasche.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Fra Pressen er udkommen fierde forøgede og forbedrede Oplag 2 af: Forsøg til en Læse=Evelse=Bog, hvoraf Børn kunde lære at kiende alle Slags danske og latinske Bogstaver, samt tillige at læse rigtig og forstaaelig, indeholdende forskiellige Materier til deres Forstands Oplysning og Hierters Forbedring, af M. Hallager, Skolelærer. Det indeholder: om Bogstaverne i Almindelighed; om de enkelte og dobbelte Vocaler og de sammensatte Consonanter; om Stavelserne og hvorledes de skilles fra hinanden; Stave= og Læsesvelser i en Deel Ordsprog, Tankesprog og Leveregler; Fortællinger; Exempler: Maadelighed i Mad og Drikke; Distinktionsstegnene og deres Brug; Schvabacker=Bogstaver: Navne ; hvorledes disse Bogstaver bruges; Tordenskjold som Exempel paa Flid i Ungdommen; latinske Bogstaver: Sædelære, Trøstetanker af Guds Almagt og Alvidenhed; Cursivbogstave, Pligter mod Dyrene; Hvorledes adskillige Bogstaver udtales i de fremmede Ord i vort Sprog; Abbreviaturer eller Forkortninger; Adskillige fremmede Ords bemærkelser; om Tallene; de almindelige Tal; Romertallene; om Tiden og dens Jnddeling i Kort Beskrivelse over vor Jord og Efterretning om de vigtigste Lande, som findes paa den, om Jordens Sted og Bevægelse; de forskiellige Religioner: Videnskabers og Kunsters Fremgang og de forskiellige Regieringsformer; Jordens Jnd deling i Vand og Land, Halvøer og Øer, de mærkeligste have, Sunde Fiorder og Floder; Jordens fom Hoveddele; Beskrivelse over Europa - Danmark, Norge, Holsteen - de øvrige europælske Riger og Stater; Asia; Afrika; Amerika, Landene i Sydhavet, Anmærkninger over disse Lande og deres Beboere. Ved ethvert Land i Europa er tilføiet en kort Statistik, som viser dets Størrelse i Qvadratalen, Folkemængde. Produkter, Regieringsform og Religion, som kan tiene til Forskrivter for Børn. Den sælges paa Børsen No. 3 for 16 s. indbunden og 12 s. i Materie, paa 10 gives det 11te frit hos P. Liunge. Haugmand Svend Sølvesens islandske Tyro juris, 2det og med Autors Søns afg. Sysselmand John Svendsens Anmærkninger forøgede Oplag, har forladt Pressen. For dem, som Bogens Jndhold ikke er bekiendt, kundgiøres: at den indeholder en systematisk Anviisning til at lære den islandske Rettergangsmaade, og anvende de sammesteds gieldende Love og Anordninger. Bogen, som koster paa Skrivpapiir 1 Rdlr. 14 s. og paa Trykpapiir 5 Mk. 8 s., er at bekomme hos Boghandler Soldin paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde No. 159.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Hvo som maatte have noget at fordte efter von afdøde Moder, Enkefrue Justitsraadinde Hersleb, vilde behage inden 12 Uger fra Dato derom med behørig Legitimation at henvende sig til os undertegnede, som den Afdedes Myndige Arvinger. Christiania den 3de Marts 1800 P. Arbin. N. E Arbid. J Neumenn.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
J Følge Placaten af 26de Oct. 1792 bliver herved indkaldede Credi og Debitorerne efter afdøde Jens Krog, Birkedommer og Skriver ved Øelands Birk, med 6 og 12 Ugers Varsel, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring. til Boet, og de sidste at betale hvad de til samme maatte være skyldige; tillige meldes: at Skiftet efter fornævnte Afdøde vorder foretaget udi det af ham i Fæste havde Huus her paa Øeland, den 29de Martii og 10 Maji d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Oxholm den 15de Februarii 1800. C. Brandt.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Bagersvend Amund Pedersen er nyelig bortdød her i Bragernæs, og hans efterladte Effecter registeret og vurderet til videre paafølgende Administration; thi indkaldes herved saavel den Afdødes Arvinger, som enhver, der maatte have nogen Pretention til dette Stervboe, at fremkomme dermed inden 12 Uger fra denne Bekiendtgjørelse af enten under Skiftebehandlingen paa Stedets Raadstue eller hos mig, som Skifteforvalter. Bragernes den 27de Febr. 1800. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1800-04-18
Paa Gaarden Botnen i Østensøe Skibrede og Hardangers Fogderie er ved Døden afgaaet Villards Kone Birtha Erichsdatter, hvis igienlevende Mand Ole Giermundsen under Registeringen har anmeldt, at den Afdøde blandt flere Børn har efterladt og en Søn ved Navn Anmand Johnsen, som skal opholde sig i Kiøbenhavn. Ligesom der paa Gaarden Æen i Bord strands Otting paa Voss afdød den Dannemand Niels Saanesens, hvis ældste Søn Lars Nielsen skal staae som Sergeant ved Garnisonen udi Rendsborg i Holsteen. Bemeldte 2 Arvinger bliver herved indkaldet at møde for Stifteretten enten selv eller ved Fuldmagt inden den i Loven bestemte Tid, fore res Tarv under Skifterne og derefter i sin Tid at modtage den ubetydelige Arv, som kan tilfalde dem i disse 2de ringe Boer. r. Helleland pr. Voss den 12te Februarii 1800. O. B. Heiberg.