JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
Signalement: Heinrich Ernst Engelhard Lempig er omtrent 40 Aar gammel, af Profession Skomager, 66 Tommer, høi, har blondt Haar, blondt Skjæg, flad Pande, blaae Øine, blonde Øienbryn, spids Næse, proportioneret Mund, Tænder, sorte af Tobak, rød Gane, smalle Kinder, proportionerede Øren, spids Hage, lang Hals, smalle Skuldre, smal Ryg, tynde Armee, proportionerede Hænder, lange tynde Fingre, tynde Laar, spidse Knæer, sædvanlige Fødder, en rask Gang; han taler Dansk, Høi og Plat=Tydsk. Ved hans Bortgang har han funden Leilighed til at ombytte sine Slaveklæder, og er efter al Sandsynlighed undløben i civile Klæder. Alle militaire og civile Øvrigheder ombedes derfor tjenstligst, at ville anholde den ovennævnte Slave Heinrich Ernst Engelhard Lemvig og aflevere ham til Rendsborg Fæstning. Brackel, Rendsborg, den 24de August 1830. Oberst og Vice-Commandant over Fæstningen Rendsborg, Ridder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
En høist farlig Forbryder, navnlig Michel Niels sen Zahr, der har begaaet flere Jndbrud og Tyverier, har igaar Eftermiddag, efter at have sønderbrudt de ham paalagte Jern, fundet Leilighed til at undvigfra Arresten her i Byen. Han er født i Kanrup Bye paa Morsøe, 25 Aar gammel, 66 1/2 Tomme høi, har brunt Haar, temmelig stærke brune Øienbryn, langt Ansigt, noget skummelt Udseende, en kort Pande, et Arr over det høire Øie, en lille tyk Næse, lille Mund, Huller i Ørerne, middel af Skuldre og Bygning med en ran Vext, og har et Arr paa den venstre Haands Pegefingers mellemste Knokkel. Han taler Dansk. Ved Undvigelsen var han iført et Par Arresthuus Beenklæder, hvoraf den ene Side er guul og den anden hviid, en hvid Lærreds Trøie, med hvide strikkede Ærmer, et violet Sirtses Halstørklæde med hvide Blomster, et Par hvide Uldstrømper og en Blaarlærreds Skjorte, mærket foran med Bogstaverne A R S, paasyede med blaae Traad. Om det ene Been havde han en Jern=Bøile og et for Stykke Jernkjæde, forsynet med en Taskelaas. Paa Hovedet havde han en sort Uldhat, men paa Fødderne intet uden Strømper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
Ved at bekjendtgjøre dette, maa jeg tjenstskyldigst anmode om, at denne for den offentlige Sikkerhed saa høist farlige Person maa, hvis han antræffes, blive anholdt og til næste Øvrighed transporteret, og hvorfra jeg da tør vente mig underrettet om hans Anholdelse. Hobroe, den 24de August 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
J Byfoged Jansens Fraværelse, Holm, constitueret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Fædrelandet. Det Kgl. Danske Cancellie har paa Hr. Prof. H. N. Clausens Forespørgsel, om det fra det Offentliges Side skulde agtes fornødent at han, i Henholtil Forordn. af 27de Septbr. 17999 10, fralagde sig de i Mag. Lindbergs sidstudgivne Skrift fremførte. Beskyldninger, givet til Svar: at ligesom det i Skrivelse af 9de Jan. 1827 havde yttret paa en dengang fra Hr. Prof. indkommen Forespørgsel om, hvorvidt der maatte paaligge ham som Embedsmand Forpligtelse til at paatale de ærekrænkende Beskyldninger som vare gjorte imod ham i et dengang ligeledes af Adjunct Lindberg i Trykken udgivet Skrift: at uagtet der i det omhandlede Skrift var fremsat adskillige Beskyldninger, som Prof. kunde have Grund til at paatale, fandt Cancelliet dog, at der, med Hensyn til, at de i det Væsentlige vare Gjentagelser af hvad Pastor Grundtvig tidligere havde fremført, og da en Dom var erhvervet, hvorved Sidstnævntes Beskyldninger vare mortificerede, ikke var nogen Anledning for det Offentlige til at fordre, at Prof. Clausen anlagde Sag mod Hr. Lindberg; saaledes er ogsaa nu Collegiet af den Formening, at der ikke er nogen Anledning til at paalægge Prof. Clausen at saa søge Mag. Lindberg paa Grund af det omhandlede udgivne Skrift. Den kgl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler var af den samme Formening. Jden Prof. med det kgl. danske Cancellies Samtykke bekjendtgjør dette, og paa Grund deraf for Tiden ikke agter af tage Sagen fra den juridiske Side, tilføier han, at han som Forfatter forbeholder sig, med det første at give en Belysning af den hele Methode som Hr. Lindberg anvender ved at anføre og udtyde de Yttringer i hans angrebne. Bog, som skulle tjene til Grund for hans ideligt gjentagne Beskyldninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Fra Berlin meldes, at Hs. Maj. Kongen af Danmark har ladet Geheimeraad, Baron v. Humholdt, som Tegn paa Høistsammes Anerkjendelse af denne berømte Reisendes Fortjenester af den astronomiske Geographie over America og den nordlige Deel af Asien, tilstille et af Kessels Chronometre (Længde-Uhre), med Jndskrivt: "Frederik V. til Alexander v. Humboldt."To af Hovedstadens unge, meest udmærkede Kunstnere, have af General=Gouverneuren over vore vestindiske Øer modtaget Bestillinger paa Portraitfigurer, i naturlig Størrelse, af Hs. M. Kongen og Hs. K. H. Prinds Christian. De ere bestemte til Prydelse for General gouvernements=Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
I Khonsposten opfordredes nylig Sundheds=Collegiet til at paalægge Lægerne at drøfte det Hahnemannske System og offentliggjøre deres Resultater, eller ogsaa at der skulde forskrives en duelig og i Homopathien kyndig og erfaren Læge, som gaves et særskilt Lokale, hvor han, uafhængig af Sundheds-Collegiet o. s. v. kunde practice godtgjøre Homsophatiens Gavnlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Mandagen den 23de August blev der paa Børsen i Khvn. udtrukket en Capital af 200,000 Rbd. r. S. af det i Banken Febr. 1820 aabnede Laan Om Bosco, Nutidens første Præstigiateur og Taskenspiller, som nu gjør en saa uhyre Lykke i Kjøbenhavn, fortaltes nylig følgende Anecdote fra Berlin Da han en Aften havde fortryllet denne Stads talrigt forsamlede Publicum ved sin til det Utrolige grændsende Kunstfærdighed, skulde et overraskende Stykke slutte Dagens Forestilling. Kunstneren lod sig række et Uhr, lagde det paa en Tallerken, og tilte op med det til fine Maskinerier. Jdet Kunstneren med et rask Spring, vil svinge sig over Forhøiningen, som adskilte ham fra Tilskuerne, træder han feil og styrter baglænde ned ad Trapperne. Tallerken og Uhr ligge sønderslagne ved hans Side, og den ene Haand, som han var falden paa, bløder heftigt. Jmidlertid reiser han sig hurtigs op igjen og giver Musiken et Tegn til at falde ind, for at udfylde den Pause, som dette uforudseete Tilfælde havde foraarsaget. Bekymret nærmede sig flere af Tilskuerne for at staae den Saarede bi, men Denne forsikkrede, at Faldet var af ingen Betydenhed, løftede den blødende Haand i Veiret, slog lystig et Kneps med Fingeren, og med Lynets Hurtighed var ethvert Spor af Blod forsvundet - og, Tallerkenen med Uhret befandt sig, ubeskadiget i Haanden. Dette overraskende Stykke vakte en almindelig Jubel, og Bosco vilde nu slutte Forestillingen, da nogle elegant klædte unge Herrer, hvis moderne Kjoler viste, at de gjerne vilde henregnes til den høiere Klasse, traadte hen til ham med den Anmodning, at han skulde gientage dette Kunststykke. "Min Forestilling, gjentog Bosco: er for i Dag til Ende J Morgen vil jeg med Fornøielse opfylde Deres Ønske. Neil var Svaret: J Dag, nu paa Øieblikket. Hvorfor saa mange Omstændigheder for en saadan Bagatels Skyld, Det er Publikums Ønske, som De vel ikke vil undslaae Dem for at tilfredsstille." Forgiæves, søgte Kunstneren at gjøre de Paatrængende begribeligt: at hertil udfordredes adskillige Forberedelser, som det var ham umuligt i Øieblikket at træffe. Den Ene af Cavallererne præsenterede ham sit Uhr, talte om Udflugter, Mangel paa Høflighed, og blev saa uforskammet, at Kunstneren omsider greb Uhret. Velan, udbrød han: Deres Forlangende skal blive opfyldt Ved disse Ord flyngede han Uhret mod en Sidevægsaa det sprang i tusinde Stykker. "J Morgen, vedblev han til den bestyrtede unge Mand: vil De finde Uhret i ubeskadiget Tilstand under Deres Hovedpude 17. Derpaa bukkede han for Tilskuerne, og Tæppet faldt. - Den følgende Morgen fandt den unge Herre under sin Hovedpude vel ikke sit Uhr, men en Rulle med tyve Louisdorer i dets Sted, tilligemeen Seddel fra Bosco, af følgende Jndhold: Min Herre! De har i Gaar ved Deres Ubeskedenhed tvunget mig til at slaae Deres Uhr istykker. Da jeg ikke veed, om Deres pecuniaire Omstændigheder kunne taale et saadant Tab, følger hermed det omtrentlige Beløb i 20 Louisdorer, da jeg ikke gjerne vilde straffe Deres ungdommelige Ubesindighed for haardt. Bosco." - Denne Begivenhed blev strax overalt bekjendt, og bidrog ikke lidet til at forøge den Agtelse og Beundring, Kunstneren allerede havde vundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
I Kjøbenhavn kom Bosco nylig ind til Restaurateur Fousande og, da han vilde betale sin Fortæring, leverede en Opvarter 50 Louisd'orer til Vexling. Da Opvarteren, der havde puttet Pengene i Lommen, kommer ned paa Gaden, forskrækkes han ved ikke at finde i Pengene i Lommen mere, iler op igjen, og søger allevegne, men forgiæves. Han beklager sig for sin Herre, og de bleve endelig nødte til at opdage Hr. Bosco Forlegenheden. Denne trøster dem med, at Pengene vel maa findes, hjelper dem selv at søge, og griber endelig et Franskbrød, som han skjærer over, og - Pengene ligge deri, J et Selskab slugte han forleden en Kniv. (Mp., Kgl. Skuespiller Hr. Larcher er i forrige Uge bleven gift med kgl. Skuespillerinde Jfr. Lange. Kolonisterne til den nye danske Kolonie Dansborg i Nordamerika, skulle afgaae fra Khvn. først i Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Kornhøsten er begyndt - skrives der fra Sielland - Vaarsæden staaer særdeles godt; paa lerede Jorder gives mange Pletter i Bygget formedelst Vandstade. Vintersæden staaer tynd og maadelig paa lavtliggende Jorder, fordi at disse ei vare beqvemme da den blev saaet. Paa Sæbyegaard i Holbeks Amt har man, da Jorden var brakket og gjødet til Vinterhvede, og den var for vaad, i dette Foraar besaaet Marken med Vaarhvede, den staaer fortræffelig, kun er den ei saa lang i Hvipperne eller saa stor i Kjærnerne som Vinterhvede. Kleveren staaer fortræffelig, men Frøklever vil formodentlig ei lykkes. Jmellem Kallundborg og Slagelse udbrede sig Tærskemaskiner, til billig Priis, som tærske reent og optage liden Plads. De gjøres af Mølleren Lars Madsen v. Vedbyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
En Tærskemaskine til 1 Hest som kan tærske om Dagen 6 Tdr. Rug eller 12 Tdr. Byg, og af Havre noget mere, koster hos ham 165 Rbd. Sedler. Den er bygget som de sædvanlige engelske, af Egetræe med Jernbeslag og Malmbøsninger. Brudstykker af den jydske Blod Jgels Liv og Levnet, samt Noget om hans mange mærkværdige Forvandlinger, er bleven indsendt til Khvns Politie ven, hvor de loves indførte saasnart nogle oplysende Originalskrifter modtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
J Anledning af Hs. H. Hr. Stiftsprovst Palludan Müllers Udnævnelse til Biskop i Aarhuus Stift, liger Hempels Avis: "Hvormeget vi end have Aarsag til at glæde os over den høiere Virksomhed, der er bleven denne værdige Geistlige tildeelt, beklager dog vor Kjøbstad at den mister en Mand, der har gjort sig ligesaa fortjent af Byen ved sin praktiske Virksomhed, som han ved sine christelige Prædikener og elskværdige Caracteer har bidraget til at udbrede sand Religiøsitet i den Kreds i hvilken han arbeidede."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Provst Bentzon er fra Eleverne i det snedstedske Seminarium, som han har forestaaet i 18 Aar, bleven tilstillet et skjønt Taffeluhr, med følgende Jndskrivt: Paa Forsiden: "Den nye Udsæd i Tiden voxer for Evigheden. Paa Bagsiden: "Høiærværdige og høilærde Hr. Provst Benzon, R. af D., minde stedse faderligen sin Skolei Snedsted."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Det var underhaanden at Justitsraad Kjellerukjøbte Visborggaard. Paa Auctionen var hans høieste Bud kun 120,000 Rbd. Hr. Kammer. Kriege, Capitain i Søe-Etaten, havde budt 119,8000 Rbd. (Denne Herregaard er en af de ældste i Jylland, og hører til en af dem som af Skipper Clemen og hans Partie blev røvet og brændt. Allerede 1343 tilhørte den Andreas de Visburg, efter hvem den formodentlig blev opkaldet I Aaret 1575 blev den meget prægtig opført og ziret med 7 Taarne ved Jacob Seefeld, Danmarks Riges Raadder besad stor Rigdom. Men Sønnesønnen blev i den svenske Krig saaledes ødelagt, at hans Søns Enke maatte 1681 afstaae Visborggaard til en Kjøbmand i Viborg, Siden efter kom den i Arenstorfernes Eie.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Den paa Skagens Rev den 21de Aug. indstrandede svenske Brig er Natten til den 24de aldeles forsvunden, rimeligviis i Vesterstormen den 23de, og bemeldte Nat sønderslaget og bortdrevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
En Person i Kolding Arrest er ved Landsoverretten bleven dømt til 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød for at have slaget sin Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Toldvæsenet i Fredericia har atter, i Andkiær, Nærheden af Weile, konfiskeret et stort Partie ufortoldede Varer. Døvskald. Toldbetjent Gynther, Juliane Ørfeldt, Anne Marie Gielstrup, Maler Hofgaard, Kjøbmand Cornelius Lund, Alle i Khvn. Samuel Siegumfeldt paa Heslegaarden. Enkefrue Generaladjutantinde v. Aboe i HolbeFrederike Bæhr paa Lundbyegaard ved Præstøe. I. L. Ammentorp i Odense. Degn og Skolelærer Bønnelykke i Radsted. Jfr. Hedevig Schandorff i Thisted. Madame Hanne Jacobsen født Jsrael i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Khvn. til Aarhuus: Kammerh. Greve Wind Frys fra Lolland med Tjener, Greve Carl v. BaudissiFrue Kammerjunkerinde Schumacher, Cancellieraad Runmelhoff med Frue og 3 Døttre, Postmester Brendstrup, Exam. juris Jacobsen, Krigsassessor og Districtschirurg, Tetens, Kjøbmand Sørensen, Snedkersvend Grønvald, Pigen Petersen, Qvarteermester Møller, Jfr. Julie og Christiane Reddelin, Kjøbmændene Hennings, Kieldsen og Sivertsen, Bondekarl Fillerup, Hestehandler Berring, Komd. Feweile. Fra Khvn. til Fredericia og Strib: Frue Consul inde Gruning med 2 Døttre, Kjøbmand Oppenheim, Jfr. Holst, Kammerjunker Hoppe. Fra Aarhuus til Fredericia og Strib: Fru Justitsraadinde Clementsen, Secretair Miller, Cand. theol, Dreyer, Organist Cronberg, Jomfruerne M. og A. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 6te Septbr. Kl. 9 Formiddag tager den offentlige Exammen paa Aarhuus Cathedralskole sin Begyndelse, og fortsættes i de følgende Dage. Til denne Examen staaer Adgangen aaben for Disciplenes Forældre og Værger, saavelsom for enhver Velynder af videnskabelig Underviisning. Aarhuus, den 1ste Septbr. 1830. J. Stougaard. At der, formedelst den nye anlagte Chaussee, ikke enten anstundende 9de September eller nogensinde for Fremtiden maa holdes Marked eller Samling af Creaturer ved Skanderborg Ladegaard, men at de fastsatte Heste og Qvægmarkeder for Eftertiden holdes paa den østre Side af Chauseen udenfor Skanderborg Nørreport, bringes herved til offentlig Kundskab. Skanderborg, den 30te Aug. 1830. Blichfeldt, Politiemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Da intet af de ved Auctionen den 27de dennes over Jens Jensens Stervbohuus i Storring og et samme Boe tilhørende Tørveskifte paa Lillering Mark skeete Bud er approberet, saa blive disse Eiendomme, til absolut Bortsalg stillede til en nye Auction, der afholdes i selve Huset, Onsdagen den 22de Septbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 31te Aug. 1830. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
At der Fredagen den 24de d. M. om Formiddagen Kl. 9 slet fortages Aabnings- og Vurderings Forretnug i Dødsboet efter Pastor Friis, Sognepræst til Aarslev, Hørning og Lihme Sogne, bekjendtgjøres herved. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 31te August 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Herved bekjendtgjøres, at der afholdes en Samling i Dødsboet efter Enken Ane Levinsen af Gundestrup her paa Contoiret Mandagen den 13de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 slet, for at tage en endelig Bestemmelse om Arvingerne, der alle ere myndige, ville have Boet extraderet eller om det skal forauctioneres. Rougsøe a. Herreds Contoir i Randers, den 17de Aug. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
At det fælleds Boe efter Ane Marie Sørensdatter af Pindstrup og forhen afdøde Mand, kongl. Sweitzer Erich Schulz, vil blive foretaget her paa Contoiret, Onsdagen den 15de n. M., om Formiddagen Kl. 10 slet, og at Boet til den Tid forventes at kunne sluttes, det bekjendtgjøres herved. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 11te Aug. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Herved bekjendtgjøres: at der Torsdagen den 7de October, Formiddagen Kl. 10 slet, afholdes en Samling i forhenværende Forvalter Lauritz Aagaard Theils Boe her paa Contoiret, ved hvilken det, blandt Andet, vil blive taget under Overveielse hvad der skal foretages i Henseende til Boets formeentlige Tilgodehavende. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 11te Aug. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Licitation. Næstkommende Løverdag den 4de Septbr. Formiddagen Kl. 11 afholdes Licitation paa Herredstinget i Aarhuus Raadhuus til Opførelse af 20 Steenkister paa Landeveiene i Hads og Ning Herreder. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 27de Lanng. August 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Ved Proclama af 18de dennes, som er læst inden vedkommende Underret og vil vorde læst ved den kongl. Lands=Overret i Viborg, ere alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Mathias Christensen Handberg og Hustrue Maren Hansdatter af Tørringskou i Tørring Sogn, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup den 29 Juli 1830. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Arvingerne efter Opholdsmand Peder Rasmussen Bredgaard i Kasted og Dennes forhen af gangne Hustrue Mariane Nielsdatter ibom. indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter. Det bemærkes, at Mariane Nielsdatter skal have havt en Halvbroder, Jens Nielsen Lassen, der i sin Tid som Dagleier boede i Kjøbenhavn, men for flere Aar siden er død, og har efterladt sig en Datter, hvis Navn et vides, men som nu kan være henved 40 Aar gammel, og engang skal have været Sangerinde ved Theatret, uden at man har nogen Kundskab om, hvor hun nu opholder sig. Stervboets Creditorer indkaldes med 12 Ugers Varsel. Hasle a. Herreds-Contoir i Aarhuus, den Seidelin. 16de August 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret, og vil blive læst i den Kongl. Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Kjøbmand og Avlsbruger Lauritz Win cher, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Horsens, den 19de Aug. 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byting, og den Kongelige Landsoverret i Viborg ere Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Jomfrue Mariane Juul med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 7de August 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byting, og den kongl. Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter den heri Byen afdøde Maren Schmidt, Fuldmægtig Kjeldsens Enke med 12 Ugers Varsel, indkaldte til, for Undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 7de August 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byting, og den kongl. Landsoverret i Viborg ere Creditorerne efter den her i Byen afdøde Høker Niels Nielsen Hauge med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, hvilket endvidere herved bekjendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 7de Aug. 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
De der maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Skomagermester Enevold Skou indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 7de Aug. 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Ægte Bordeaux Viinædike kan faaes til billig Priis Christen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Blodigler kjøbes til høieste Priis paa Spa ne Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Et Værelse kan til Michaen Fyttetid erholdes i Leie. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
En Jomfrue ønsker sig Condition paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus. Paa Lønnen sees ikke saameget som paa en god Omgang. Adressekontoiret anviser. Combineret Tarif for Jndførselsconsumtionen af Schmalfeldt, 9 Mk. - Nyeste Kogebog, 6 Mk. faaes hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-02
Combineret Tarif for Jndførselsconsumtionen af indenrigske og mellemrigske Varer a., af Schmalfeldt 9 Mk. heftet, faaes i Horsens hos Bogbinder Holst, og i Aarhuus hos J. Jessen. Hvad skulle vi troe, og hvad skulle vi gjøre, for at naae vor Bestemmelse, omhandlet i tvende Confirmationstaler af Consistorialraad H. Bjerregaard, 20 sk. faaes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-03
Nyheder fra Adlandet. Oprør i Nederlandene. Brussel, Kongen Residentsstad, er i fuldt Oprør. Den 25de August om Aftenen havde talrige Folkehob begyndt Opstanden med at afbrænde Ministeren von Maanens Hotel, ødelægge Politidi recteurens Huus, og bryde ind i Gouverne mentspaladset. Allevegne hvor der havde været Vaaben at finde, havde Folket bemægtige sig disse. Oprørerne kom i Haandgemæng med Tropperne, hele Natten hørte man Skud, og der faldt mange Mennesker. Dog siger en Beretning, at Linietropperne skulle ikke have gjort nogen synderlig Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-03
Saaledes meldes fra Brussel selv om Morgenen, den 26de. Alle Brabanter Aviser ere siden udeblevne, dog vidste man i Hamborg, at Brussel var endnu i fuldt Oprør den 28de August om Morgenen, men at man haabede at betvinge Folket, de der fra alle Sider kom Tropper anmarscherende mod Staden. Ogsaa i Staden Lüttich var der udbrudt alvorlige Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-03
(Jfølge en Privatskrivelse fra Brussel begyndte Oprøret i Skuespilhuset, under Opførelsen af den Stumme fra Portici, idet Pøbelhode Sloge Vinduerne ind, og derfra begave sig ligehen til von Maanens Hotel, hvor de brøde ind og Sloge Alting i Stykker, satte Jld paa Huset, saa det brændte af i Bund og Grand. Gre Byland, som kommanderede Tropperne, besatte Slottet, Mønten og Fangehuset, der indeholdt 1500 Fanger. Dette blev 3 Gange stormet, men kjækt forsvaret af Tropperne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-03
Frankrige. Den offentlige Kamp - skrives der fra Paris - har ophørt i vor Stad, men Jntriguer Arrest. nes hemmelige Krig er i fuld Virksomhed. Man kan ikke gjøre sig noget Begreb om de Rænker som nu paa alle optænkelige Maader blive smeddede af Absolutismens og Jesuiternes Tilhængere. Allene følgende to Exempler ville forhause: Der er fremstaaet et Fruentimmer som kalder sig Maria Stella, der paastaaer, at være eneste Barn af den i Aaret 1793 henrettede Hertug af Orleans, Philip Egalits, og tilbyder sig, at ville bevise, hvorlunde Hertugen af Orleans er et Menneske af den laveste Herkomst, som man har bragt i hendes Sted. Det Andet er ikke mindre mærkeligt: Der er paa en høist mysteries Maade bragt en Protest i Omløfra den virkelige Dauphin, Ludvig & VII, den henrettede Kong Ludvig den Sextendes Søn, Hertuginden af Angoulemes Broder, der ikke, som man troede, var død i Tempeltaarnet, men ger hvert Øieblik beredt til at fremtræde med sine Beviser. Han opfordrer alle udenlandske Magter til at staae sig bi, og kalder sig: Ludvig Carl af Frankrige, Frankrigs Søn, Hertug, af Normandiet."