JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-22
Tiirsdagen den 26de d. M. Formiddag Kl. 10, bliver den Deel af Herslef Sogns Kirketiende, som ei endnu er bortakkorderet til Tiendeyderne selv, stillet til offentlig Auktion for at bortforpagtes, nemlig: af Herslef=Hogerup Bye. Hans Christens Tiende af 5 Td. 1 Skp. Hartkorn. Rudolph Jensens = = 7, 6, 2 Fkr. 1 Alb. Christen Basses = = 5 = 2 = = = Morten Madsens = = 3 = 6 = = = = = Søren Palesens = = 4 = 4 = = = = = Rudolph Thomsens = = 2 = 4 = 2 = 1 1/2 - Jens Christensens = = 2 Td. 4 Sk. 2 Fkr. Alb. Hans Hansens = = = = = = = 1 Peder Pedersens = = = = 3 = 1 Auktionen holdes i Herslet Præstegaard bemeldte Dag og Tid, hvor Lysthavende ville behage at møde, og hvor Konditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 14de Julii 1808. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
Fortsættelse af det i No. 58 meddeelte Udkast af den Spanske Konstitution. Statsraadet betreffende. Art. 50. Der skal indsættes et Statsraad, hvori Kongen skal have Forsædet. Sammes Personale skal være fra 30 til 60 Pers. og bliver inddeelt i følgende 6 Sectioner: for Justitsen, den offentlige Gudstieneste, det Indre, Politiet, Finantserne, Krigsvæsenet, Marinen og for Indien. 51. Til første Medlemmer af Statsraadet bestemmes Ministerne og Præsidenten for Conseilet af Castilien. Disse bivaane Statsraadet naar det giøres fornødent, men høre ikke til de i foregaaende Artikel bestemtes An sal. 52. Med Statsraadet ere Consulanterne, Auditorerne og Prokuratorerne forbundne. 53. Planerne til Civil og Militair=Lovene, undersøges og udkastes af Statsraadet. 54. J det som angaaer Kongens Dotations Anliggender, har Statsraadet blot en raadslaa ende Stemme. 55. Kongel. Deerete som angaae Cortes eller Junta, have Gyldighed saasnart de i Statsraadet ere discurterte. Herpaa følger nu 9de Titel, i hvilken bestemmes, at Nationens Junta skal bestaae af 150 Personer af Adelen, Geistligheden og Borgerstanden. 10de Titel indeholder, at Spaniens Colonier i America og Asien skal nyde lige Ret med Moderlandet. (Forts. følger)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
Jndenlandsk. Helsingøer, den 17de Julii. J nogle Dage har man fra Hornbek af seet 5 Seilere ud af Kattegat til, deriblandt 1 Fregat og 3 Kutterbrigger, disse sidste ere indkomne i Nat og have lagt sig ved Raae. Den ene havde en Kanonbaad efter sig. Jngen flere Skibe sees der nede. Den 14de Juli er Præstegaarden i Slaglille ved Krebshuset afbrændt, tilligemed alt hvad Præsten Hr. Zahle eiede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
Den 12te Julii om Morgenen erfarede man i Kierteminde, at de Jagter og Belebaade, som havde været brugte til sidste Transport til Siælland, bleve paa deres Hiemreise jagede af flere engelske Krydsere. Artilleriemajor v. Frieboe lod strax 2 Kanoner po stere paa Klinten ved Lindsgaards Skov, for at dække de Baade, der vare saa heldige at echavere, 2 Haubitzer lod han blive ved Stranden, for fuldkommen at dække Baadenes Jndseiling i Kierteminde Havn, og marscherede selv med 2 Kanoner frem til Norden husene, for om mueligt at dække de Beltbaade, som laae ganske sydlig og allerede vare afskaarne af en fiendtlig Brig. Det lykkedes Majoren saavel, at alle Baade bleve frelste, medens den dem forfølgende Brig engagerede sig med de 2 Kanoner paa en Distance af 5100 Skridt. Kanonerne fyrede 27 Kugleskud paa Briggen, hvoraf 4 saaes at treffe, især et agter i Kahytten, hvorpaa den holdt fra Landet. Briggen fyrede vist 50 Skud paa vore Folk, hvoraf endeel vare Drue skud, men uden at dræbe eller saare nogen Mand paa Batteriet. Major v. Frieboe bemærker i sin giennem den fyenske General=Commando indkomne Rapport angaaende denne Affaire, at hans Folk med Mod og Lyst ved Hielp af 2 Kanoner bragte en Brig paa 16 til 18 af meget sværere Skyts til at vige og derved reddede i det mindste 5 med Varer beladte Beltbaade fra at falde i Fiendens Hænder, af hvilke Baade een allerede næsten var i en fiendtlig Barkasses Vold. Hovedqvarteer Kiøbenhavn, den 19de Juli 1808. F. Bülov. Gen. Adjut. og Chef for Gen. Adjutant Staben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt under 8de d. M. at resolvere: at da Nødvendigheden fordrer et Sapeur=Korpses Oprettelse af 800 Mand, til at bruges ved Forskandsningers og Batteriers Anlæg m.m. for Armeen, samt til hvad andet Arbeide Statens Fornødenheder, under nuværende Konjunkturer maatte kræve; og da Pligten, at bidrage til Fædrelandets Værn er fælles for Alle, og Udskrivningen til den staaende, Hær, med de til Samme annekterede Batailloner, allene er skeet blandt Landalmuen, saa vil Allerhøistsamme, at det fornødne Mandskab til Sapeur=Korpset bliver udsøgt af Kiøbstædbeboerne i Sielland, Møen, Lolland, og Falster (Kiøbenhavn og Helsingøer undtagne.) Menpaa det, at det oprettende Sapeur=Korps saameget mueligt kan vorde samlet af Frivillige, er det ogsaa tilladt arbeidsføre og fra egentlig Krigstieneste fritagne Mænd paa Landet at indtræde i samme. Ved Udskrivningen, til Sapeur=Korpset blandt det Mandskab fra 20 til 50 Aars Alder, forholdes saaledes: først udtages Dagleiere, dernæst de Tienestekarle, Værtshuusholdere, Ølltappere og andre, som uden Næringsbrugens Standsning kunne undværes, dog bør de som ere givte, betegnes for sig selv i Listerne, for at vorde frigivne i det Tilfælde, at Korpset uden dem kan vorde kompletteret. Vilkaarene for dem, som ved Sapeur=Korpset ansættes, blive disse: Mandskabet tiener ved Korpset saalænge nuværende Krig vedvarer. Enhver Mand erholder ved Antagelsen Flem Rigsdaler i Douceur og Traktemment beregnes ham fra den Dag han antages, lige med en Soldat ved Jnfanterie=Regimenterne. Naar Mandskabet kommanderes til Arbeide, nyder det desuden et for Arbeidet bestemt Tillæg. Korpset behøver ingen Vaabenøvelser, uden for saavidt Enhver i samme bør forstaae at bruge sin Sabel til Forsvar; det skal derimod øves i det Arbeide, hvortil Sapeurer, bruges. Korpsets Mundering bliver nærmere bestemt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
Stubbekiøbing, den 8de Julii. Jgaar ved Middags Tid indbragte en Kiøbenhavnsk Kaperbaad, besat med 14 Mand og en 3pundig Kanon, en Wismars Gaalease, kuns at regne som baglastet. Kaperføreren ved Navn Hemme havde Aftenen før han tog den, seet den have Samqvem med de engelske Krigskibe. Han angreb den de for Morgenen den 6te, 1 Miil fra Gied ser, og maatte give 13 Skud, førend den vilde brase op. I Skibet fandtes endnu en ubetydelig Deel Fleskeskinker, Ost, Viin og Brændeviin, samt nogle Sække Svedsker, som dog er mere end fornøden Provision til en Reise, efter Skibets udklarerede ballastede Told=Expedition, fra Wismar til Riga; man anseer det derfor som vist, at han har bragt Fienden Proviant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
J Gaar fandt man i Styrmandens Koie en liden Seddel skreven paa engelsk og udstedt af en engelsk Skibsfører, der skal sikkre Skipperen for deres Krydesere, og idag endeel formodentlig engelske Breve, ad dresserede til Stokholm. Skipperen er tillige fremkommen med et Pas af Mai d. A., udstedt i Engelland, til hans Bestemmelse. Det havde han forstukket under sin Fod i Støvlerne, og Dokumentet var derved bleven heel smudset og forslidt. Med ham er 3 Passagerer med Pas fra Lybek, og deriblandt en Amerikaner. De ville gjerne være udenfor Sagen; men man formoder med Grund, at det er dem, som har tilhørt Lasten, der alt var væk. - Sagen er endnu under Forhør, og snart vil Sandheden komme for Dagen. Skibet. skal paa det nøieste undersøges, da man ikke uden Grund formoder at finde forstukne Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
En liden Affaire, som Søndagen den 22de Maji. forefaldt i Vixøe Bugt under Thisted Amt, og som beskedenheden hidtil syntes at have fordulgt, fortiener offentlig Bekiendtgiørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
Paa denne Dag indløb med stille Veir og østlig Vind 14 fiendtlige Seilere i Bugten, hvor en Krigsbrig paa 18 Kanoner, efter at han havde nærmet sig Landet paa en kort Afstand, afsendte under en hæftig Kanonade tvende Barkasser bevæbnede med 30 til 40 Mand. Hensigten var at bemægtige sig en Lars Chr. Schielsgaard tilhørende Briig, som samme Dag var tilladet med Korn for Kongelig Regning. Saasnart Skipperen, mærkede Fiendens Hensige, kappede han sit Anker satte Seil til og salte Skibet. paa Grund tæt under Land. Nogle ubevæbnede Mænd af Kystmilicen, som Hændelsen havde bragt til Stranden, ilede strax den Strandede til Hielp, og da disse vare reddede, skyndte de sig i Forening med dem til deres Hiem i Vixøe Bye for at hente deres Bøsser. Af dette Tidsrum betiente Fienden sig til at borttage en norsk Baad, som laae ved Stranden, og hvorpaa 2 Mand med en Muskedonner forsvarede sig til det yderste, samt til at besætte Briiggen, som de arbeidede paa at faae af Grunden; Kystmilitsen, under befalingsmanden Pontoppidans Anførsel, kunde naturligviis intet udrette med deres Spyd, saalænge Fienden opholdte sig paa Vandet; men Underbefalingsmanden, Gaardmand Andreas Erichsen, som nu var ankommen med 10 af Kystmilicens Bøsseskytter fra Vixøe, angreb de 30 til 40 Englændere paa Skibet med saadan Eftertryk, at de saae sig nødsagede til, over Hals og Hoved at flygte fra Fartøiet og det med saadan Jilfærdighed, at de efterlode adskillige Sager, som de havde taget paa den norske Baad. Hvad Tab Fienden havde lidt veed man ikke. Den Jld de havde anlagt i Skibet blev lykkeligen dæmpet. Saaledes reddede disse 10 kiække Mænd Skib og Last af 6 til 7000 Rd. Værdie og fortiente sig, efter Anmelderens Formening, Nationens Agtelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-23
J Løverdags Aften Kl. 9, faaes i Nærheden af Odense, ved fuldkommen klar Luft, en Jldkugle af usædvanlig flammende Lysning at passere Horizonten. Den kom fra Vesteen og brog mod Østen, meget langsomt og saa lavt at den næsten syntes at berøre Træernes Top. Det lod snarere til at være en Signal=Raket, end et Luftsyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
London, den 18de Junii. (Over Frankrig.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
I Underhuset var nylig følgende Dehatte, Lord Castlereagh. "Det er høistnødvendig, at vort Land ikke caber den Fare af Sigte, som truer det; - men derimod stedse tænker paa Midler, at afdørge den. Fienden besidder for nærvære os, og kan angribe os fra enhver en Punkter. J Begyndersen havde han ikkun forsamlet sine Tropper i Boulogne og kunde altsaa kun true os derfra; men nu har han allerede flere Søestæder i sin Disposition, og iblandt andre Vliesingen, hvorfra han kan føre sine Slage imod os. Vi maae altsaa sage at afværge dem, og dertil ere vore hidtilværende Forholdsregler ikke tilstrækkelige. Jkkun een regelmæssig, vel organiseret og stedse slagfærdig staaende Armee, kan med god Følge modsætte sig den Franske Hær. Med Mennesker, som kun 24. Dage i Aaret øves i Vaaben, er det en plat Umuelighed, at tilbagedrive de fiendtlige Legioner. Jeg tilstaaer, at Opbudet til Landfolkene, vilde være af stor Nytte, især naar de, dækket ved Forskandsninger, kunde beskyde den angribende Fiende. Ogsaa Volontørerne kunne ved deres Mængde, Patriotisme og Færdighed, som de i de sidste 2. 3 Aar have erhverver sig, blive meget nyttig. Men disse ere kun at ansee, som Hielpetropper, hvis Bestemmelse er, i Nødstilfælde at understøtte den regulaire Armees Operationer. Det er altsaa uundgaaelig nødvendig, at organisere Linietropper, og ufortøvet at sætte dem paa respektabel Fod. Saalænge disse ikke ere bragte til et Antal af 200,000 Mand, er England ikke sikker. Denne er Hensigten, som man ved den i Underhuset. øren elmenhoff, som tillige er sammes Redakteur. forelagte Bill, vilde opnaae. - Jeg forlanger, at den skal læses anden Gang, og nærmere undersøges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Sir Francis Burdett: "Var Engelland endnu i en raae Tilstand og havde en Hær uden Krigstugt, eller herskede ingen Love for samme, under Navn af Frihed, saa havde man kundet forelægge Huset en saadan bill, uden at krænke Nationen. Men i Landets derværende Tilstand, i et Øieblik, da dets Cultur, Pe time og Ædelmod er stegen til høieste Grad, maae jeg udtrykke min hele følende Uvillie, ved at see Ministerne paa det grusomste sønderrive Folks Repræsentanternes Hierter, i det de foreslaae dem saa undertrykkende og tyranniske Forholdsregler. Med Magt sammendrevne Menneskeer, under tung slavisk Despøtisme, som kun med Uvillie underkaste sig Militair Byrderne - disse ere altsaa de eneste Hielpemidler, som et frie Folk beholder øvrig til sit Forsvar. Nei, det ædelste Folk, det Folk som med Stolthed hævder sin Frihed, vil sikkert ikke taale en saa overdreven Ydmygelse. Der findes ingen Engellænder, som ei vilde ile til, for at afværge Angreb paa Fædrelandet. Bliver England nogensinde truet af Fare, saa vil alle Arme, alle Hierter slutte en uigiennemtrængelig Muur om det. Med hver Dag voxer Frankrigs Magt; det hele faste Land knytter sig til dets vise Politik, medens vore Ministre daglig tiltage i Daarligheder. Med 60,000 Mand til vor Armees Forstærkning, vil de giøre England uovervindelig, og disse 60,000 Mk. skulde dertil sammendrives med Magt Art da først seer jeg Englands Fald imøde. Gid den Dag maatte være fjern, da der skulde giøres et fiendtlig Jndfald i Engelland, Maatte den kun ikke blive befordret ved vore Ministres Ubetænksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Maaskee kan Frankrig ogsaa snart maale sig med os til Søes; og da vil Englands Held ene og allene beroe paa dets Jndbyggeres Mod, Fædrelandskierlighed og Kraft. Hele Folkemassen maae modsætte sig Frantsoserne, og ene til denne Hensigts Opnaaelse bør vi arbeide; thi enhver anden Forholdsregel er unyttig Debatterne endtes tilsidst med, at billen blev anden Gang oplæst og henlagt til nærmere Afgiørelse. Slutningen af den Spanske Konstitution; (see sidste Tillæg.) 11te Titel handler og Justitspleien, hvori bestemmes, at hele Spanien skal regieres efter et Civilkoder, og at Kongen ene er berettiget til at meddeele Naade. 12te Titel indeholder, at de Kongl. Wales ere konstituerede som Nationalskyld, og at AfgiftSystemmet skal indføres i hele Riget. 13de Titel indeholder, at mellem Frankrig og Spanien skal herske et ubrødeligt Of= og Defensiv Forbund, samt at dette konstituelle Statut Tid efter anden ved Kongl. Dekret skal bringes i Udøvelse; saa at med 1ste Januar 1813. hans Anordninger i overalt kan være i Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Blandede Efterretninger. Paris. Den 9de Julii kom en fra de engelske Fregatter, som blokere Havre, afsendt Pennische som Parlementair saa ræt ind til Landet, at man kunde raabe til den. Kommandøren sagde, han havde en Pakke til Kommandanteen; men man svarede ham, at, da al Samqvem og Fælledskab mellem disse to Natio mer var afbrudt, og enhver Korrespondence altsaa var unyttig, saa skulde han kun paa Øieblikket bortfierne sig, hvilket han da ogsaa gjorde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
J 3 til 4 Dage have vi her havt en trykkende Hede. Hs. K. H. Fyrst v. Lucca har havt det Uheld, at Nyrte med Hesten, men dog uden at tage synderlig Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Østerrig. Efter Forlydende skal der udskrives en Landdag til vor Monarkindes Kronning, som Dronning af Ungarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Handelstanden i Wien formerer et eget Korps, og danskaffer sig selv Mundering og Vaaben; det er bestemt til at udgjøre den første Deel af Landeværnet. Denne Jver har Hs. Majestæt med Velbehag erfaret, og ladet bemeldte Korps tilstille en egen Haandbillet, hvori det blandt andet hedder: "Hs. Majestæt er inderlig rørt over Sine gode Borgeres Redebonhed og Hengivenhed; Hendes Majestæt, Keiserinden, er allerede beskieftiget med, at forfærdige et Baand til dette Korpses Fahne, og det er besluttet, at det skal udgiøre den første Bataillon af det Neder=Østerrigske Landværn. Ogsaa i Grat gaaer det rask med Landeværns=Organisationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Jfølge Efterretninger fra det Preusiske, befinder Hs. Kongl. Høihed, Prinds Wilhelm af Preussens Gemalinde sig i velsignede Livsomstændigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Ogsaa i Storhertugdommet Baden bliver med Begyndelsen af Aaret 1809 Coder Napoleon. indført.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Frankfurter Tidender melde, at de Keiserl. Franske Tropper i Schlesien, efter Forlydende, skal afløses af Bayerske, og begive sig til Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Fra Tyrkiet meldes, at Brittiske Eskadrer nu atte have begyndt med at blokere Archipelagus, hvorved Handelen aldeles er standset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Hs. Majestæt Kongen af Spanien er den 9 Julii om Morgenen Kl. 6, under Kanonernes Torden afreist til sine Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
J Strasborg smigrer man sig med Haabet, at see Keiser Napoleon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Paa Braunaus Fæstningsværkers Demolition arbeides med fordoblet Anstrengelse. Allerede i October skal det hele Arbeide være endt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Den berømte Doctor Frankenau er fra Petersborg, ankommen til Vien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Fra Petersborg skrives, at af de til Kronstadt ankomne Amerikanske Koffardiefarere, har et, ladt med Frugter, og kommende fra St. Micheel, faaet Tilladelse at losse; et andet, som kom fra London med Kolonievare, tilbageviist, og over de andre har man endnu ikke faaet Tid at dømme. Orangerne blive solgte for 1/2 Rubel Stykker; - saa ere de ogsaa betalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Varmen er her sædvanlig mellem 18 til 24 Grader, afvexlende med varm Regn. Aaret synes i det Hel at blive meget frugtbart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Hs. K. H. Storhertugen af Baden har nu forladt Mannheim, og man troer han begiver sig over Mayntil Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Den Franske General Ondinot, er nu kommen tilbage fra Plombieres til Bas far Orne, og befinder sig meget vel efter Badet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Den 4de Juli høitideligholdte Amerikanerne i Kalais, i Selskab med derværende Kommandant, GeneralBarbazan, tilligemed endeel andre Frantsoser, Aars festen af den Amerikanske Uafhængighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Det Pariser Priseraad har atter kondemmeret 6 Amerikanske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Jndenlandske Efterretninger. J Skagen holdes den 28de d. M. en overmaade stor Viin Auction, paa nemlig 398 Oxehoveder rød Viin, 268 dito hvid Viin, 79 dito Bajonne Viin, 10 dito og en Pibe Muskat Viin, 25 Piber Rosilien Viin, alt af Bremmerskibet Jsigenia, som strandede den 15 Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Paa Kiøbenhavns Børs vil man have den Efterretning, at endeel Skibe af den engelske Konvox, som forkort siden gik igiennem Sundet, ere ankomne til Danzig. De erholdt, efter Sigende, Tilladelse at losse, men maatte aflevere deres Papirer til Kommandanten. Efter at disse vare eftersete, blev der tilkiendegivet, Skipperne, at Papirerne vare urigtige, og at Skiben. tilligemed deres Ladninger vare underkastede Konsiskation. Da herimod protesteredes af alle Kræfter, skal Kommandanten have erklæret, at han agtede at henvende sig til det foregivne Udstedelsessted, for at erholde aufhentisk Underretning og Papirenes Ægthed; at dersom de vare rigtige, skulde Skipperne, igien erholde fri Raadighed over Skib og Ladning; men at ifald de ikke vare det, vilde den Skipper, der havde fremlagt dem, komme til at bøde med Livet for denne Svig. Hvorpaa skal Kommandanten have givet dem 24 Timer at betænke sig; men da Terminen var forløben, indfandt der sig ikke en eneste Skipper hos ham, og Konsiskationen vil derfor udentvivl gaae for sig. I de to sidste Dage have ingen fiendtlige Skibe været at see i Sprogøebeltet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Fra Slagelse læses under 13de Julii, J Eftermiddag have vi hørt en stærk Skyden, og efter Sigende af Folk, som i Aften komme fra Korsøer, skal en Engelsk Brig være tagen af 4 af vore Kanonbaade mellem Langeland og Sielland og være bragt hen under Omøes Kononer. Et Linieskib og en Fregat, som laae ei langt derfra, skulle formedelst Stille ei kunne have taget Deel i Fægtningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Paa danske Fangers Spørgsmaal ombord paa Engelske Krigskibe, hvad disse Konvoiflaader, som de gjorde sig saa stor Møie for at faae igjennem, skulde i Østersøen, svarede de Engelske: "hente os de Vare vi behøve, Tovverk, Hamp, Jern, Hvede, Talg o. s. v. - Men Havnene ere jo lukkede og paa de Svenske nær kunne J jo ikke løbe ind i en eneste? Rigtig nok, men vi løbe ikke heller ind, vi seile nogle Miil udenfor i aaben Søe, og der komme Varene smuk ud til os. Det er sandt, de blive og lidt dyrere, men have dem maae vi, og vi vise, at vi til Trods for vore Fiender ogsaa kunne skaffe os dem. (Det synes heraf, som og det inde i Østersøen kunde gives skiøn Fortieneste for vore Danske Kapere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
En af de Norske Skieløbere, som blev fangen ved Kjelleraasen og siden har fundet Leilighed at undvige, beretter, at Fangerne i Carlstad, omtrent 70 Mand, lever meget usselt og at der er ingen Ting at faae tilkiøbs, men at de maae spise Kiøbet af ihielsultede Heste; endogsaa heelkogte Hestehoveder blive fremsatte for dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
J Norge tegner det sig til en god Høst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Man kan nu atter faae Citroner at kjøbe i Kiøbenhavn, men de ere kun smaae og koste 24 s. Stykket. Pundet af det beste Oxekiød koster der 20 sk. og Lammekjød 18 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Man har havt heel forskellige Rygter om en Dansk Jagts Skiæbne, som var længere tilbage, ved den i disse Blades Tillæg, Løverdagen den 23de d. M. meddeelte officielle Beretning om Overfaldet paa de fra Sielland tilbagekomne Jagter og Beltbaade. Midlertid melder nu en Skrivelse fra Corfør af 18de d. M., at denne Jagt, som havde 54 Oxehoveder Viin m. m. inde og hvorpaa Hr. Fabrikør fra Middelfart, to Jøder fra Jernsalem og 1 fra Hamborg vare ombord som Passagerer, er taget af de Engelske. Passagererne have de sendt i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
Breve fra Malmøe af 27de Junii berette, at samme Aften skulde de Svenske Tropper indskibes, for at angribe den - Danske Øe Dragøe!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-07-25
J Søndags Nat hørtes ved den Svenske Kyst en stærk Kanonade, som varede 3 til 4 Timer. Aven 7 11. Underhaanden agtes bortsolgt Ulkiær Mølle i Give Sogn Norvangs Herred, Veile Amt, hvis Jordlod er p. p. 1 Td. 6 Skpr. og Mølleskyld circa 3 Tdr. Den har Grubeværk imod 4 Rdlr. aarlige Afgivter; heele Mølleværkets Indretninger ere gode og besvarende; den drives ved Overfalds=Vand har Stiærneværk og 3de Qværne som drives ved et dobbelt Hjul. Den kan tiltrædes med sin fulde Afgrøde af 4 1/2 Td. Rug, 10 Skp. Byg 3 Tdr. Havre og 12 Skpr. Boghvedes Udsæd, hvilket alt staaer i skiønneste Flor. Til Møllen kan aarlig avles 20 Læs got Høe, og om Sommeren er der overflødig Fæedrivt, ønsker nogen reel Liebhaver sig disse Eiendomme indbydes han at besee samme jo før jo hellere eller og correspondere derom med Hr. Pastor Stall. kneecht i Nyekirke Præstegaard pr. Veile. Skulle imidlertid anførte Eiendomme ei underhaanden vorde bortsolgte inden førstkommende 15 Augusti, da stilles de til offentlig Auction samme Dag om Formiddagen Kl. 10 i Møllen selv paa de for Kiøberen fordeelagtigste Vilkaar. Den Sal. Forstander Buhls Stervboe tilhørende Kornsæd herpaa Stadens Mark, bliver ved Auktion bortsolgt Tirsdagen den 2den August næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, hvilken Auktion foretages paa de Stæder, hvor Kornsæden befindes, nemlig: 1, Paa Niels Tolders Huuslod, er at sælge Patater af: 2, Levin Rees Lod, 9 Skpr. Land 12 Skpr. dito 3, Jeppe Frandsens Lod, 10 Skpr. Havresæd. 4. Det franske Bageries Lod, 21 Skpr. Bygsæd, 5, Det derved liggende Leiehuses Lod 15 Skpr. dito 6, Jnspecteur Hansens Lod. 23 Skpr. Havresæd 7, Huset bag tydske Kirke dets Lod 14 Skpr. Bygsæd, 8, Lauge Hørlykkes Lod 9, Hr. Regimentsfeldskiær Feldt 24 Skpr. Havresæd manns Lod, 80 Skpr. Bygsæd, og Patater af 10, Sal. Forstanderens, egensgaards 2 Skpr. Land Lod paa 16 Agre 15 Skpr. Hvedesæd, paa samme Lod, 6 Td. 1 Skpr. Rugsæd, paa samme Lod, 11, Paa sal. Forstanderens Bred=Ager i Vestermarken No. 109 som er den3 Tdr. Bygsæd, næstsidste ved BredstrupLandeve, 12 Skpr. Bygsæd, paa samme Ager 34 Skpr. Havresæd, paa samme Ager. 9 Skpr. Patater.