Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Vel læser man stundom i offentlige Blade, at en og anden Misdæder, der er dømt til at have Livet forbrudt, bliver benaadet, og at Høieste Rets Dommen i saa Fald er bleven forvandlet til FængselsStraf paa Livstid, eller til Landforviisning; men et er det af overveiende Grunde at formilde en i og for sig selv lovlig Dom, et andet totaliter at omstøde og forkaste den, og erkiende samme forganske uefterrettelig, som var Tilfældet med den over Præsten Herfurt afsagte Dom. I Almindelighed giør et Lands øverste Domstol Ende paa alle Modsigelser og Stridigheder, som vilde gaae i det Uendelige, naar der ei gaves nogen sidste Jnstants. Naar Dom i Høieste Ret er afsagt, saa fortæller Ussing *), maae derom ikke begieres nogen videre Forklaring, ikke heller nogen Ansøgning om sammes Forandring indgives til Kongen; det sidste tillades dog i Henseende til Bøder og Straffe, og vore Monarker have endogsaa undertiden været saa naadige, at befale Sagens Revision. Men dette skeer heel sieldent, som billigt er, uden Sandhed og Uskyldighed taler ganske øiensynlig for det." J Anledning af Anførte være det mig tilladt at fremsætte Exempel paa, at en udi sidste Instants paadømt Sag, er atter bleven foretaget paa nye til videre Undersøgelse. J Aaret 1589 blev den berømte Søehelt Magnus Heinesen i Overeensstemmelse med den over ham fældte Dom halshugget paa Slotspladsen i Kiøbenhavn; men i Aaret derefter, da denne Sag blev foretagen til nye Revision paa en i Hovedstaden afholden Rigsdag, befandtes, at de mod Heinesen gjorte Beskyldninger vare heel falske og urigtige, og at han var skyld og brødefrie. J et Skrivt, om hvilket Professor J. Møller har fældet denne Dom: at samme burde findes i ethvert Huus tilligemed Bibelen og Psalmebogen *), læses følgende mærkelige Ord: Store Fortienester have gierne Misundere. Magnus Heinesen havde dem og. Disse bleve ham for mægtige under det Raad, som regjerede i Christian den fierdes Mindeaarighed. Han blev falskeligen anklaget: hans Dommere overilede sig i Undersøgningen, og han blev dømt at miste sit Hoved. Heinesen hørde sin Dom uden Skræk, og gik rolig til Retterstedet. Da Bøddelen spurgde ham, om han ei vilde have et Tørklæde bundet for Øinene: Nei, svarede Heinesen, jeg *) Kirkeforfatningens 2den Deel S. 622. de) Eusebig og Sopbrosyne S. M. har seet saamangen dragen Klinge, Vær du ikke bange, jeg er det ikke. Det var ikke Frækhed, der her talede, men det sande Mod, oplivet af en god Samvittighed. Hans Sag blev siden nøiere undersøgt. Han fandtes uskyldig. Angiverne maatte betale 3000 Rd. til hans Arvinger. Hans Liig blev opgravet og høitidelig hensat i Jylland. At en og anden Dom, der i Høieste Ret er bleven afsagt over Forbrydere, er bleven formildet ved Jndstillelsen til Kongens Naade, derpaa finder man nu da Exempel; men om deslige Domme nogensinde her til Lands af Regieringen ere blevne skiærede er ei Undertegnede bekiendt. J Mindetalen, som Professor Baden holdt over salig Geheimeraad Stampe, fortælles, at da han var Generalprocureur, blev en Justitssag foretaget udi Høieste Ret, og at Dommen, denne Domstoel afsagde, forekom Adskillige altfor mild og lemfældig; og nu blev der gjort Forestilling til Kongen om Dommens Skiærpelse, men forinden der blev noget resolveret herudi, forlangtes foreløbigen daværende Generalprocureurs Stampes Erklæring, som faldt derhen, at Konger og Regenter tilkommer det ei egentlig at paalægge Forbrydere Straf, eller at skiærpe de idømte Straffe, men saadant henhører til Lovgivningen; fra Kongens Person bør intet andet udflyde end Mildhed og Skaansel; Hensigten med at indstille en Retsdom, der kan være afsagt over en Maleficant til Kongen, maa ei være anden, end for at faae samme stadfæstet eller formildet. Derudi, saa dømte Baden, tænkte Stampe forskiælligt fra en af den Tids største Regenter, der væbnet med 300000 Krigsfolk faaes at befatte sig med Justitsvæsenet, og ved at fordre haardere Straf end den, som Domstolene bestemte, svækkede Tilliden til samme; ligesom og deres Agtelse derved tabte sig.*) Ovenanførte Fremgangsmaade og Adfærd, der blev brugt mod Præsten Herfurt og den tapre Søhelt Magnus Heinesen, udviser, at et Lands Love kan være meget billige og retfærdige, og en Domstoel besat med indsigtsfulde og upartiske Mænd, og dog kan Overilelse eller en urigtig Anskuelse af Tingenes sande Beskaffenhed forvolde, 2) Badenii opnacula latina S. 6000. at uskyldig Mand bliver fornærmet. Det samme turde vel være mødt nogle Lovkyndige, som det er hændet en og anden Theolog, Philosoph og Historieskriver, der have fældet skjæve og heel urigtige Domme over de Personer, hvis Liv og Levnet er af dem blevet beskrevet, hvilket jeg med et Par Exempler vil kortelig berøre.