JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-03-23
J "Fædrelandet No. 453 kan man nu læse de Yttringer af Hr. Trøiel, hvilke Hof= og Stadsretten har mortificeret og for hvilke den har idømt ham en Mulct af 200 Rbd. samt Censur i 1 Aar. Tvende af disse Tirader lyde saaledes: "Naar mine Medborgere fremdeles betænke, at "Fædrelandets Redacteur, dets Secretair og Candidat Lehmann alle ere Jurister, da ville de indsee, at her ikke er Tale og Uagtsomhed eller Uvidenhed, men at Pluraliteten af "Fædrelandets" Udgivere med frit Forsæt og velberaad Hu have skændet kongelige Embedsmænds Ære, have overtraadt de klareste og meest indlysende Love; hvorhos blandt andet tilføies: "Læser dog "Fædrelandets Artikler, og siger mig, hvilket Topmaal af Had og Avind, af Lidenskab og Fanatisme endnu staaer tilbage, hvilke Grændser endnu kunne overskrides. Hvad vil vel Enden blive paa denne deres lovløse Færd? De ville saa længe haane Statens Embedsmænd, undergrave Lovenes Agtelse, og træde al Ret og Sømmelighed under Fødder, til Samfundets Piller styrte sammen, og Had og Misfornøielse og alle andre Lidenskaber bryde ud i lyse Luer."
Viborger Samler, 1841-03-23
Kjøbenhavnsposten af 19de de, er lagt under foreløbigt Beslag. – Trykkefrihedsaction er af Cancelliet beordret anlagt imod Redact, af "Morgenbladet, C. Larsen.
Viborger Samler, 1841-03-23
Aarh. Av. har følgende Meddelelse om det for nylig stedfundne Optrin paa Theatret: "J Søndags Aftes forefaldt i det kgl. Theater en i dettes Annaler uhørt Scene, der havde noget tilfælleds med 4de Act i Skuespillet Kean. Da Balletmester Bournonville i en af de første Scener af "Toreadoren" blev i Triumph baaret ind paa et Skjold, lod der sig fra en Loge i anden Etage høre en stærk Piben, der uagtet det øvrige Publikums Klappen tappert vedblev. Den fortørnede Kunstner, der ogsaa ved tidligere Leilighed har viist, at han bliver aldeles forstyrret ved slige ufortjente Mishagsyttringer, sprang i Fortvivlelse, og til hele Publikums største Forbanselse, ned fra sin Hædersplads, og styrtede henimod den kgl. Loge, hvori hele Kongehuset var forsamlet, med de Ord til Kongen: "Hvad befaler Deres Majestæt, at jeg skal gjøre." Det var tydeligt at see, at Hs. Majestæt blev meget vred over denne ubesindige og høist upassende Fremfærd. Kongen svarte: "Bliv ved og Balletten fortsattes, ledsaget af kappende Klap og Hyssen. Følgerne deraf have imidlertid været af en for Publikum og i Særdeleshed for Theaterdirectionen beklagelig Natur. Næste Dag blev det efter kgl. Ordre betydet Bournonville at han for det første maa holde sig fra Theatret, og nu skal han selv have givet Ansøgning om sin Afskeed. Saameget er vist at han den 16de Marts har ladet alle sine Sager hente fra Dandseskolen. Aalb. Av. meddeler Maaden hvorpaa den mod Hr. Bournonville opspundne Cabale blev iværksat og udført. En Mand, hvis Navn man vil kunne vide, naar vi kun sige, at han i fordums Dage almindelig gjaldt for Jfr. Grahns Tilbeder, havde hos Sjouerne opkjøbt to Loger, som han fyldte med Folk af den simpleste Classe paa den Betingelse, at de skulde pibe og hysse ved det betegnede Sted i Acten, med det Tilføiende, at den Gang skulde Bournonville ikke undgaae ham, som engang iforveien ved Opførelsen af "Den sorte Domino, hvor han ligeledes blev peben og strax forlod Theatret; thi her var han jo nødt til at blive, da han blev baaren ind paa Theatret og ikke saa let kunde løbe ud." Hvad det er for Folk denne Herre har betjent sig af til at udføre sin Cabale, kan sees deraf, at en Dreng paa 1415 Aar blev arresteret som en af de Pibende, og skjøndt han dristigt nægtede at have været med, dog fandtes i Besiddelse af en Pibe, som han havde skjult i sit Kaskjetfoder. – Ved sin Tilbagekomst fra Theatret til Foyeren skal Hr. Bournonville have forsikkret, at han ikke meere vil betræde den danske Skueplads, hvilket vi dog ikke haabe; thi det vilde isandhed være et stort Tab for den danske Ballet, ifald den paa Grund af en saa lav Cabale skulde miste sin Leder, og det forekommer os, at Hr. Bournonville, hvis han kunde betvinge sin vel store Pirrelighed, kun burde betragte en saadan Fremfærd med fortjent Foragt.
Viborger Samler, 1841-03-23
Sidste Tirsdag blev den 16aarige Caroline Wilhelmine Nathanson, en Datter af den bekjendte Hippolog, døbt og confirmeret i Frue Kirke af Pastor Smith.
Viborger Samler, 1841-03-23
En talrig Mængde af Tilskuere bivaanede denne kirkelige Handling. (Da.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Skjelskjør. Den her i forrige Aar heftede og for Forvanskning af ham betroede offentlige Penge under Tiltale satte Fuldmægtig hos Byfogden, har siden uafbrudt befunden sig i Arrest, men har nu udstaaet den ham idømte Straf, nemlig 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Cancelliraad Topsøe, hvem Fuldmægtigen, ifølge paalidelige Oplysninger, ved Dommen skal være tilpligtet at erstatte en Sum af circa 2600 Rbd., havde nok først besluttet at holde denne i Gjeldsfængsel, men de dermed forbundne Bekostninger og, som man siger, Forbønner og Forestillinger skulle have bestemt Hr. Topsøe til at lade Fuldmægtigen komme paa fri Fod, i hvis Følge denne nu er afreist herfra. (Sjællp.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Ved sidste Deputerede Valg i Flensborg mødte af 380 Vælgere kun 23, siger tre og tyve. (Flb. Ubl.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Advocaterne i Tøndern og Omegn have, som der fortælles, været samlede for at aftale, at de ikke ville skrive Dansk, men indgive Alt paa Tydsk. (Dannev.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Den slesvigske Sprogstrid har foranlediget at man har omskrevet Marseillaner=Hymnen saaledes at den kan passe derpaa. Til en Prøve herpaa følgende Vers: Op J danske Slesvigianer, Op at kæmpe hver Nordslesvigs Mand! Sprogfortrængernes usle Banner. Vaier over vort Fædreneland. Hører J Thies, hvor han os afmaler? Hører J. hvad han siger os paa, At vi det Høidanske ei kan forstaaes, Og kan saa end mindre det tale! Staaer frem i Skareviis! Og vidner høit mod Thies, Saa det kan lyde vidt om Land: At dansk er her hver Mand! Skal da denne fortydskede Bonde Ændre Love i Nordslesvigs Hjem, Skal da dette juridiske Onde Seirende skride i Nordslesvig frem? Skulle vi bære paa taalige Nakke Lænker, paalagte af slig en Haand? Og for de haarde tunge Baand, Tvinges hiin Vægelsindet at takke, Staaer frem i Skareviis! Og vidner høit mod Thies, Saa det kan lyde vidt om Land: At dansk er her hver Mand. Ogsaa den tydske Nationalsang: "Sie sollen ihn nicht haben, den freien dentschen Rhein a. er bleven lagt til Grundvold for en Sang af samme Art, saalydende: De skal det ei fortrænge, Saalænge Led og Skranke Det gode Modersmaal; Omhegne Fødestavn. Har det sig holdt saalænge, De skal det ei fortrænge, Saa staaer det selv mod Staal.
Viborger Samler, 1841-03-23
Det gode Modersmaal, Saalænge Barnet over Saalænge tappre Drenge. Sig paa sin Moders Røst, End staae med Mod og Taal. Saalænge hun behøver For Smerte – Haab og Trøst. Saalænge Fuglen synger J Danmarks Bøgelund, De skal det ei fortrænge, Og Vaaren sig forynger Det gode Modersmaal. Hvert Aar af Vinterblund. Saalænge Sang og Strænge. De skal det ei fortrænge, Kan tænde Glædes=Baal; Det gode Modersmaal, Saalænge Hjerter banke Skal vi end kjæmpe længe – For Danmarks gamle Navn; Til Livets sidste Skaal.
Viborger Samler, 1841-03-23
J Ribe Avis læses Følgende under "Jndsendt "Jfølge en i Efteraaret tagen Beslutning af det Landoeconomiske Selskab for Holstebroe og Omegn, ogsaa at holde 2 af dets Møder og Aaret i Ringkjøbing, holdt dette Selskab Tirsdagen den 9de Marts d. A. for første Gang et Møde i denne Stad, ved hvilken Leilighed endeel nye Medlemmer, saavel af Staden som fra Landet, indtraadte i Selskabet, saa dette synes at være imødekommet et temmelig almindeligt Ønske, og man med Grund kan haabe, at dets ædle Stræben vil finde rigelig Deeltagelse og Understøttelse saavel fra Staden som fra Landet, og at navnlig den hæderlige Bondestand i Erkjendelsen af Nødvendigheden af Fremskridt i Agerbruget her, saavelsom i andre Egne og Lande – som den har begyndt, saaledes og fremdeles med Glæde vil slutte sig til Selskabet, for at dette endmere kan virke til Gavn, og ikke, af Mangel paa tilstrækkelig Deeltagelse, skal see sig nødsaget til at trække sig tilbage indenfor de nu overskredne snævrere Grændser, og saaledes berøve Amtets sydlige Deel et Gode, som man i andre Egne stræber at forskaffe sig, og ingenlunde vil give Slip paa hvor det allerede findes. – En Landmand der agter at indtræde i Selskabet."
Viborger Samler, 1841-03-23
Aalborg, den 20de Marts. Den i denne Tidendes Nr. 46 ommeldte, til det kongl. Generalauditoriat for Landetaten indsendte Sag, som angik de militaire Personer af det her garnisonerende 3die jydske Jnf.=Reg.,der vare implicerede i den store Tyvssag, er for kort Tid siden afgjort ved allerhøieste Resolution, hvorved den afsagte Krigscommissions Dom er bleven stadfæstet, og blive af de dømte Jndivider 3 at indsætte i Fæstningen, den Ene, efterat være kagstrøgen, paa Livstid, den anden i 8, den Tredie i 6 Aar, og bliver een Person, at indsætte i Viborg Tugt- og Forbedringshuus som Forbedringshuusfange i 4 Aar, ligesom af de Øvrige, der ere idømte Straf af simpelt Fængsel paa Vand og Brød, den ene skal udstaae denne Straf i 4 Gange 5, og de 2de Andre i 3 Gange 5 Dage. – Som os berettet er virkelig bleven en Ulv skudt her i Egnen, nemlig ved et Udflytter sted fra Hies By, i Nærheden af Albek Hovedgaard. Bondens Datter kom ind og berettede til sin Fader, at der ude ved et Aadsel af et Faar stod et Dyr, som hun endnu aldrig havde seet. Manden ladede da sin Bøsse og skjød Ulven, som endnu løb et Stykke, hvorpaa den segnede. Skindet skal være solgt i Nibe, hvor Bonden ogsaa skal have hævet 5 Rbd. som Præmie for skadelige Dyrs Udryddelse. En 5 a 6 Faar der i Egnen havde Ulven bidt. Mærkeligt er det forøvrigt, hvorledes Dyret har kunnet komme tilstede, thi at det fra Sverrig, over Sjælland og Fyen skulde have fundet Vei herop, erikke sandsynligt. Rimeligviis maa det da, som igaar bemærket, paa et Jisstykke have gjort Reisen over Nordsøen fra Norge hertil. Som en physiologisk Mærkelighed kan anføres, at i Landsbyen Sønderøre, Broust Sogn, i Hanherred, har en Ko nylig født 2de Kalve i en Mellemtid af 11 Dage, hvilket Mellemrum netop svarede til den Tid, Koen havde været tiltyrs, saa at altsaa de tvende Befrugtninger have fremkaldt 2de særskilte, saa kort paa hinanden følgende Fødsler. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Randers, den 21de Marts. Fjorden er nu ganske aaben og seilbar her. Paa Onsdag skal en for et herværende Jnteressentskab bygget ny Skonnert paa ca. 2200 Tdr. Byg, der skal føre Navnet "Randers, løbe af Stabelen. - Toldvæsenets Personale her er blevet sat paa fast Gage. Jnspecteuren faaer Netto 3200 Rbdlr., Overbetientene hver 1400 og Underbetjentene hver 300 Rbdlr. Jnspecteurens Eftermand her faaer kun 2600 Rbdlr. - Eieren af Onst Mølle her ved Byen, Regimentsdyrlæge Faith, har bortforpagtet denne til Mølle forpagter Asmussen paa Silkeborg for 3000 Rbd. aarl. foruden at Eieren beholder Bolig i Møllen og endeel Agrements. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Handels- og Skibs=Efterretninger. Fra Hamborg skrives under 16de De. Med Hvede og Rug er det stille. Ligeledes med Byg, med Undtagelse af et Salg af 111 Pds. svære Varer fra Danmark til 4 Mk. 7 s. Bco. pr. Tde. Efter Børsen bleve ogsaa solgte 102 Pds. Byg fra Danmark til 32 Rd. Bco pr. 24 Tdr. 82 a 83 Pds. Havre, at levere fra Jylland, er kjøbt til 27 Rdlr. Bco. pr. 24 Tdr. Ærter søges. For Raps er der senest tilstaaet 152 Rdlr. Bco for fine Varer fra Danmarks Østkyst og for middel Qvalitet fra Holsteens Vestkyst 152 1/2 Rd. pr. Hamb. Læst. Efter Børsen solgtes endnu forskjellige Partier, fine Varer fra Eideren til 156 Rdlr. og fra Holsteens Østkyst til 152 1/2 Rdlr. og gode middel Varer fra Elben til 153 Rdlr. Bco. pr. Hamb. Læst. J Uld=Handelen lader der sig for Tiden ikke vente nogen Bedring, da de sidste engelske Efterretninger klage stærkt over den ringe Afsætning i Manufacturdistricterne. – Ved den længe standsede Skibsfart har der her opdynger sig mange til Forsendelse bestemte Smør Partier, og da Beretningerne fra de engelske Markeder ikke lyde gunstige, synes nogle Afsendere tilbøielige til at realisere her paa Pladsen, hvilket virket skadeligt paa vort Marked. Om nogle Dage vil Skibsfarten atter være fri og da ogsaa et rigtigt Priis-Standpunct lade sig udfinde. J Stettin vedbliver man at kjøbe Raps paa Leverance af næste Høst i August eller September. Efter hvad man erfarer har Rapsen der i Egnene aldeles intet lidt af den overstaaede Vinter og lover snarere indtil Dato et godt Udbytte.
Viborger Samler, 1841-03-23
Underhandlingerne og Sundtoldens Ophævelse skrives der fra Berlin af 8de Marts "synes neppe at ville føre til noget heldigt Resultat, da Preussen heri kun seer sig understøttet af Sverrig, medens Danmark haardnakken sætter sig derimod. Da Sagen imidlertid er et Livspørgsmaal for den preussiske Østersøhandel, ville de pommerske og preussiske Stænder vistnok gjøre den til Gjenstand for et særeget Andragende."
Viborger Samler, 1841-03-23
Fra Fregatten Bellona haves Efterretninger over Brest med en fransk Corvet fra Monteviden af 17de Decbr.; Overfarten fra Rio har været kort og heldig, alt er vel inden Borde og Fregatten bereder sig nu til Reisen omkring Horn.
Viborger Samler, 1841-03-23
Odense, den 19de Marts. Markedet, der udringedes igaar, var godt besøgt, Priserne vare følgende: uldne Dynevaar, de bedste, 4 a 5 Rbd., simple 14 a 20 Mk., linned Dynevaardtøi 28 a 36 s. pr. Alen, Vadmel 2 Mk. 12 - 3 Mk. 4 s., røget Flæsk 13 a 14 Mk., grønsaltet 11 a 12 Mk., Smør i Halvottinger 19 a 20 Mk., Boghvedegryn 7 Mk. a 7 Mk. 8 s., Fjer 8 Rbd. pr. Lpd. – Omsætningen med Heste var ikke ubetydelig, dog ikke til fremmede Kjøbere, hvoraf der iaar kun var Faa imod paa de tvende sidst foregaaende Aars Fastemarkeder. Der betaltes for gamle Arbeidsheste 40 a 50 Rbd., gode Arbeidsheste fra 70 indtil 100 Rbd. Enkelte smukke Heste kostede indtil 150 Rbd. og for een forlangtes der endog over 200 Rbd. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Horsens, den 19de Marts. Til vore Fastemarkeder har flere Torsdage, især i Gaar, været mange saavel gamle i som unge Heste tilstæde og Handelen dermed et gaaet ret godt, skjøndt kun enkelte holsteenske eller andre fremmede Hestehandlere hidindtil have indfundet sig. Gode aldrende Arbeidsheste betales forholdsviis dyrest, da man giver for Stykket 40 til 60 Rbd. og endog for enkelte noget derover. Unge Heste betales med 90 til 120 Rbd. og for enkelte endnu (Horf. Av.) mere.
Viborger Samler, 1841-03-23
Ledige Embeder. Ørre og Sinding Sognekald i Ribe Stift, 160 Rd. Kaldet er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Taarup, Qvols og Borritz Sognekald i Viborg Stift, 326 Rd. (opslaaede vacante den 18de Marts.)
Viborger Samler, 1841-03-23
Udnævnelser og Entledigelse. Under 18de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst udnævnte Rector ved Borgerskolen i Friederichstadt, Dr. C. C. Taden. til Præst ved den lutherske Kirke sammesteds. – Under 19de d. M. har Hs. Maj. allern, beskikket Kirchspielfoged i St. Margarethen, Kmjunker J. F. C. v. Qualen, til tillige at være Kirchspielskriver sammesteds. - Hs. Maj. har under 8de De, i Naade og med Pension entlediget Chefen for Revisionscontoiret til Sikkerhed for Umyndiges Midler i Sjælland og Fyen under det Kgl. danske Cancellie, Etatsraad P. R. Dreier, fra bemeldte hans Embede.
Viborger Samler, 1841-03-23
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 19de Marts. Hamborg 2 M. - a vista 199 ½ Species 200. Obligationer (uden Renter) 98 a 98 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Nationalbank=Actier 106 1/2 i r. S.
Viborger Samler, 1841-03-23
AVERTISSEMENTS. Efter høie Øvrigheds Tilladelse, agter Trompeterne af det Jydske Regiment lette Dragoner i Randers, (12 i Tallet), Torsdagen den 25de De, at give en stor Jnstrumental-Concert i Klubbens Locale i Viborg. Concertens Jndhold vil erfares af trykte Placater og Billetter a 2 Mk. 8 s. Stk. (Børn det Halve) kunne erholdes hos P. Mollerup i Vestergade. – Indgangen aabnes Kl. 6 og Begyndelsen til Concerten skeer præcise Kl. 7. Ærbødigst C. Schuster, Stabstrompeter.
Viborger Samler, 1841-03-23
Abonnement fra 1ste April Den Berlingske Tidende, redigeret af M. L. Nathanson, saavelsom paa det med Hovedtidenden forbundne Søndagsblad, modtages paa alle de Kongl. Postcontoirer, saaledes at det staaer enhver Abonnent frit, enten at abonnere paa Hovedavisen alene, eller paa begge Blade tilsammen.
Viborger Samler, 1841-03-23
En duelig Meierske ønsker sig Condition til 1ste Mai. Hun anvises fra Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1841-03-23
God Hvedemeel. J. N. Lind. faaes hos
Viborger Samler, 1841-03-23
En liden Børnegig samt et Huusflye er tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1841-03-23
Efter Begjæring af Enkemadame Lange i Randers, bliver den hende tilhørende Jordeiendom i Gjødvad Sogn, HidsHerred, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. og Skovskyld 2 Fdk. 2 3/4 Alb., stillet til Bortsalg ved Auction, som afholdes i Søren Bulls Boepæl i Svostrup, Tirsdagen den 6te April d. A., om Formiddagen Kl. 10. - Det bemærkes, at Eiendommen grændser til Gudenaae og at den har et betydeligt Areal, Eng og Tørveskiær. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den H. H. Holm. 20de Martii 1841.
Viborger Samler, 1841-03-25
No. 48. 69 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Translaaes Torsdagen den 25de Marts 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-03-25
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Augsb. Allg. Zeit. meddeler fra PariLondonerconferencens Definitiv=Protocoll, hvoraf udhæves Følgende: "De Befuldmægtigede fra Hofferne i Østerrig Storbritannien, Preussen, Rusland og Tyrkiet have forsamlet sig, for at raadslaae om de fra Constantinopel indtil den 4de Febr. erholdte Beretninger, ligesom og om de Meddelelser, der have fundet Sted imellem de fir forbundne Hoffers Repræsentanter og den høie Ports Ministerium. Af disse Meddelelser er det klart: 1) at Mehemed Alt ubetinget har underkastet sig sin Souverain og bedet og Tilgivelse; 2) at han som Beviis paa sin Underkastelse har tilbageleveret den tyrkiske Flaade, der, efterat være udleveret til de af Hs. Høihed udnævnte Commissairer, allerede har forladt Alexandriens Havn, og er ankommen til Bugten ved Marmarizza; 3) at hele Syrien er rømmet af de ægyptiske Tropper; 4) at Sultanens Auctoritet lovmæssig er gjenoprettet i Syrien og paa Øen Candia; 5) at det har behaget Hs. Høihed Sulte nen at antage Mehemeds Underkastelse, i det Hs. Hø hed har forundt Paschaen, hans Børn og Paarørende, fuldstændig Tilgivelse; 6) at Hs. Høihed, efter sine Allieredes Raad, naadigst har forkyndt sin Beslutning af ville gjenindsætte Mehemed som Pascha af Ægypten med Arvelighed for Paschaens Descendenter. – Saaledes ere da de ved den i London under 14de October besluttede Jnstruction og ved det under 14de Novbr. udstedede Memorandum opstillede Betingelser opfyldte: Paschaen af Ægypten har underkastet sig, udleveret Flaaden, rømme Districtet Adana, Syrien og Øen Candia, givet de fornødne befalinger til at overlevere de hellige Stæder, og endelig erholdt Tilgivelse, efterat han er vendt tilbagetil Pligt og Lydighed. Tillige er den Forventning, der er udtalt i den til Schekib Effendi under 30te Januar adresserede Collectiv=Note, allerede gaaet i Opfyldelse De af de fire Hoffers Repræsentanter givne Raad ha Sultanen, modtaget med den Tillid, som skyldtes hans Allieredes venskabelige Sindelag og virksomme Coopera tion. Paa Grund af denne Tillid har Sultanen tilkjendegivet sin Beslutning at udstede et Ferman, hvorved den arvelige Belening af Paschaliket Ægypten skal tilstaaes Mehemed paa Grundlaget af de Betingelser, der ere nedlagte i den Conventionen af 15de Juli vedføiede Separatact. Dette Ferman skal meddeles den osmanske Gesandt i London, og bringes, efterat have erholdt Hs. Høiheds Sanction, til de 4 Hoffers Repræsentanters Kundskab. Under disse Forhold have de forbundne Hoffers Befuldmægtigede, i Betragtning af de Omstændigheder, der foranledigede Consulernes Afreise fra Alexandrien, anseet det nærværende Øieblik for passende til at lade de 4 store Magters Agenter vende tilbage paa deres Poster. London, den 5te Marts 1841. Esterhaz. Neumann. Palmerston. Bülow. Brunnow. Schekib.
Viborger Samler, 1841-03-25
Om de næste Gjenstande for de store Magters Forhandlinger, i hvilke Frankerig ogsaa vil komme til at tage Deel, yttrer en ligeledes i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Skrivelse fra Paris af 11te Marts Følgende: "Vore Forhold til Storbritannien have aabenbart i den senere antaget Tid en mere venskabelig Form. De hidtil fremherstende Misforstaaelser ville efterhaanden udjævnes, og den almindelige Fred vil erholde den Betryggelse, som kun den gode Forstaaelse imellem de to Magter paa denne og paa hiin Side af Canalen formaaer at give. Vel bringer den sidste Post fra Tyrkiet atter et foruroligende Budskab; men man nærer imidlertid den inderlige Overbeviisning, at denne - saa haabe vi – sidste Anstødsteen imod den endelige Opløsning af det orientalske Spørgsmaal ogsaa vil vorde ryddet af Veien. Det synes i det mindste umuligt, at Magternes Anskuelser denne Gang skulde kunne give Anledning til en Divergenz, da disse Magter uden Undtagelse betragte Punctet om Arvefølgen i Ægypten paa en og samme Maade. De 4 Magters nye Collectiv=Note af 30te Jan. udtaler i denne Henseende ogsaa Frankerigs Ønske, endskjøndt Frankerig ikke udtrykkelig eller officielt har tiltraadt denne Act. Her befrygter man i dette Moment kun, at Mehemed Ali, underrettet om den nyeste Gang i den enropæiske Politik, og stolende paa de gunstige Udsigter, vil optræde i en skarp og fiendtlig Tone ligeoverfor Porten, og saaledes bevirke en Forvirring i de Forhandlinger, der endnu maatte være fornødne til den endelige Udjævning. Dog ogsaa for dette Tilfælde er der allerede baaren Omsorg; thi udentvivl har den franske Repræsentant i Alexandrien faaet de fornødne Vink om at virke til at Mehemed Ali strengt underkaster sig Portens Bestemmelser, men tillige fremtræder som Supplicant for Storherrens Throne, for at erholde en naadig Lettelse i de altfor haarde Betingelser. Til de Betingelser, der med paafaldende Mangel paa Skaansel ere paalagte Vicekongen, høre fornemmelig Arvefølge-Ordenen og Trihuten.
Viborger Samler, 1841-03-25
Efter Privatbreve fra Paris udtaler Kong Ludvig Philip sin Uvillie med Hensyn til den Maade, hvorpaa Lord Palmerston yttrer sig om Kongen og Frankerig; Ludvig Philip skal endog have erklæret, at den gode Forstaaelse imellem Frankerig og England ikke kunde gjenoprettes, saalænge denne Minister staaer i Spidsen for Storbritanniens Anliggender. Man ønsker derfor med Længsel i Tuileriernes Palads en Ministerforandring i England, og vilde endog med Fornøielse see et Tory Ministerium ved Statsroret; – men dertil vil det, isærdeleshed paa Grund af Tilstanden i Jrland, neppe komme. En engelsk Krigsbrig skrives der fra St. Croix under 30te Decbr. f. A. - bemærkede ikke langt fra Portoricco et uanseeligt Fartøi, der havde et meget stærkt Mandskab paa Dækket. Efter en kort Jagt naaede Caritainen Skibet og da han lod dets Luger aabne, fandt han det fuldtproppet af smaae Negerbørn fra 8 til 12 Aar, Alle med afragede Hoveder og uden Klæder. Fartøiets Besætning blev strax taget ombord paa Briggen; flere af de ulykkelige Smaaskabninger vare blevne syge og een Dreng er død. Da Engellænderne nedstege i Skibsrummet, fandt de alle Børnene liggende paa Siden; bedende udstrakte de deres smaae Hænder og udstødte Glædeskrig, da det betydedes dem, at de skulde komme op paa Dækket og faae deres Frihed. Ladningen tilhørte en Spanier paa Portoricco, som herved lader 60,000 Dollars. (Børsenhalle.)
Viborger Samler, 1841-03-25
Jndenlandske Efterretninger.