JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Lissabon, den 27de October. Fra det udenlandske Departement er udkommen følgende Bekjendtgjørelse : "Regjeringen erholder fra alle Sider de meest tilfredsstillende Efterretninger. Hs. Storbritanniske Majestæts Gesandt har paa sit Hofs befaling givet Jnfantinde-Regentinden, den bestemteste Erklæring om Hs. Durchl. Jnfant D. Miguels gunstige Sindslag. Hs. Høihed modtager Regjeringen over Portugal under de af Hans ophøiede Broder foreskrevne Betingelser, og kommer, for at regjere dette Kongerige med den faste Beslutning, at gjøre alt, hvad der afhænger af ham, for at opretholde de Jnstitutioner, som Hs. Majestæt D. Pedro har forlenet os med, i hvilken Henseende Hs. Høihed har forpligtet sig ved den helligste Eed. Alt, hvad Regjeringen hører fra Wien, stemmer overeens med denne Meddelelse. Hs. Høihed D. Miguel nyder den bedste Sundhed, og der er al Grund til at antage, at en Proclamation fra denne ophøiede Fyrste udtrykkelig vil forkynde Nationen hans Kongelige Hensigter.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Rom, den 6te November. Den 2den dennes, om Morgenen Kl. 7, løb den Engelske Fregat Dartmouth, Capt. Fellowes, efter elleve Dages Seilads ind til Ancona. Den kom fra Navarin, og medbragte Depescher, til Paris og London med Efterretning om det store Slag, som er leveret den 20de October. Jmod Sædvane saluterede Chefen ikke vort Fort ved Jndløbet; men han skrev til Deelegatten, at han ikkuns af Menneskelighed havde undladt denne Formalitet, fordi han havde fom Døende og mange dødelig Saarede ombord. Delegaten begav sig nu strax i en Baad ombord paa Fregatten, for at complimentere Commandanten. Glæden i Ancona, da denne Nyhed blev bekjendt, var ubeskrivelig.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Ancona, den 3die November. Jfølge Efterretninger fra Zante af 25de October, havde Jbrahim, da han var bleven underrettet om de mærkværdige Begivenheder den 20de, draget sig tilbage til Coron, og ladet henrette alle de Græske Fanger, som han havde bemægtiget sig i de sidste 15 Maaneder. Efter Tyrkisk Sædvane havde han korsfæstet Munke og Præster, eller ladet dem forbrænde ved langsom Jld. Man fortæller herom enkelte Træk, som ere altfor gyselige til at gjentages; men Alt tyder hen paa, at den Egyptiske Tigers sidste Time er kommen. De Franske, Engelske og Russiske Faner vaiede den 24de October fra Navarins Volde; og Modon maa nu ogsaa være i Tripel=Alliancens Magt.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Den 4de November. Den Engelske Fregat Dartmouth har bragt 37 Saarede til vort Lazareth, af hvilke 2 allerede ere døde.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Man fortæller, at Tyrkerne, i det Øieblik de christne Skibes Jld begyndte, havde nedsablet alle de Grækere, der nødtvungne tjente som Matroser paa deres Flaade. Tyrkernes Batterier paa ØenSphakteria bleve af Russerne bragte til Taushed og indtagne. Strax efter Slaget seilede to Corvetter, en Engelsk og en Fransk, til Smyrna og Dardanellerne, for, ved aftalte Signaler at underrette det diplomatiske Corps om det Forefaldne, og at sørge for dets og alle Frankers Redning.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Triest, den 6te November. Den Østerrigske Skipper Joseph Gagriza, Briggen Jnnocente, skriver fra Smyrna under 2den October: "Vi afgik fra Syra, 14 Skibe i Tallet, under Escorte af en Græsk Brig, ført af en Spezziotisk Capitain, som hører til et Selskab, der for kort siden er oprettet, for at lade escortere Handelskibe af alle Nationer imod en ringe Godtgjørelse til Mandskabet og Meddelelse Beviser, for Capitainen. Denne menneskekjerlige Foranstaltning har man den Kngl. Bayerske Oberst Heidegger at takke for, som vil gjøre den Beskyttelse, Hellenerne saaledes give Søfarten, gjældende hos Magterne. Virkelig ere vi alle 14 meget tilfredse med denne Brigs Escorte. Den traf hiinside Plara paa en Hydriotisk Goelette, som vilde visitere os eller slaaes; denne modsatte den sig saaledes, at der kuns feilede lidet i, at de vare komne i Haandgemæng.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
De Franske og Russiske Saarede ere fra Navarin bragte til i Corfu i det derværende Militær-Hospital.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Beaulien, den 8de November. (Fra Hr. Caard). Jeg har Efterretninger fra Corfu af 12te, 15de og 18de October, og fra Leiren ved Vostitza af 30te September og 3die October, og den officielle Stadsæstelse af den Efterretning, at den Græske Flaade i Bugten ved Lepanto har opbrændt sex Tyrkiske Brigger og taget tre Østerrigske Transportskibe. General Church har den 22de September udstedt en Bulletin, for at takke Gen. Koliopulos's Corps for den Seier, som det i Kasiari til ægtede sig over Trykerne, der ved denne Leilighed mistede 200 Mand, 18 Officerer og 3 Faner. Den 2den October kom den Høistcommanderende paa Briggen Philomele til Leiren ved Vostitza med en Depesche fra Admiral Codrington til General Church og Lord Cochrane, for at melde dem, at han under de nærværende Omstændigheder saae sig nødt til at forhindre den Græsk Expedition, som blev beredet imod Albanien. Seraskieren er i Zeitun, hvor de Albanesiske Tropper truende fordre deres tilgode, havende Sold, der skal beløbe sig til 5 Millioner Tyrkiske Pjastre. For at tilveiebringe Penge, bliver en Mængde Jndvaanere, uden Hensyn til Alder eller Kjøn, kastede i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Man venter i Grækenland med den største Utaalmodighed paa Greve Johan Capodistrias. J de offentlige Blade meldes, at hans Ankomst er udsat, fordi hans Nærværelse i (det vestlige, Europa er nyttig for den Græske Sag. Overhovederne have billiget denne Opsættelse, men Folket ophører ikke med at raabe: "Hvor er vor Regent, vi ville have vor Regent; vi ville ikke anerkjende nogen Andens Myndighed, Regjeringen har just nu erholdt følgende Svar fra Greven paa hans Udnævnelse; jeg indestaaer for Ægtheden: Til Præsidenten for Nationalforsamlingen i Grækenland. London, den 14de 26de) August 1827. I det Øieblik, da jeg forlod Ruslands Hovedstad, erholdt jeg ved min Broder det Budskab, som Deres Exc. og Nationen Repræsentanter have gjort mig den Ære at tilstille mig, for at meddele mig to Decreter, hvoraf det ene stiller mig i Spidsen for Grækenlands Regjering, og det andet bemyndiger mig til at afslutte et Laan. Siden min Ankomst til St. Petersborg havde de offentlige Blade og nogle private Breve underrettet mig om dette saa smigrende og formelige Vidnesbyrd, som den Græske Nation har givet mig. Jeg vil ikke sige Deres Excellence og Deres ædle Colleger noget, hverken om de Følelser, som de for mig liggende Decreter have vakt hos mig, eller om de Bønner, som jeg opsender til den Allerhøieste, at han dog vil give Dem, mine Herrer, og mig selv Kraft til at naae Maalet for de langvarige og blodige Opofrelser, som den Græske Nation har underkastet sig, og som den endnu underkaster sig, i Haab om dens Gjenoprettelse. Jdag lader jeg mig nøie med at underrette Dem om det Lidet, som det hidtil er lykkedes mig at gjøre, og at forsikre Dem om, at alle min Kræfter for Fremtiden skal tilhøre Grækenland.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Da jeg erfarede Katastrophen fra Athenen, den midlertidige Græske Regjerings Pengeforlegenhed og den sørgelige Nødvendighed, som tvang den til at afslutte et Laan paa de Joniske Øer, for at kunne hielpe sig for nogle Dage, sendte jeg, istedet for andet Svar, min Broder Resten af min maadelige Formue. Jeg bad ham, saafremt det gik an, selv at tage Deel i dette Laan, eller at nedlægge den Sum af 10000 Pd. Sterling, som jeg stillede til hans Disposition, i den midlertidige Regjerings Hænder. Tillige søgte jeg at overtale alle Grækere, som besad Godser i fremmede Lande, til at følge dette Exempel, og sende Regjeringen nogen Hjelp. Disse Skridt have gjort nogen Nytte, og den midlertidige Regjering vil nu finde sig i Stand til forØieblikket at bestride de nødvendigste Udgifter. Jeg siger, for Øieblikket; thi jeg smigrer mig med, at den Græske Nation snart, med Guds Hielp, vil erholde en mægtigere Bistand. J Tingenes nærværende Stilling maa denne Hjelp, for at gavne fra Grunden af, have en doppelt Hensigt. Den maa drage Grækenland ud af dets ulykkelige Jsolering, og bringe det i Berørelse med de første Europæiske Nationer; den maa skaffe det Midler til at existere og til at forsvare sig, for at dets Regjering kan bringe nogen Orden i Nationens indre Anliggender, og sætte den i Stand til at være sig selv nok. Med disse tvende store Anliggender har jeg udelukkende beskjeftiget mig, og beskjeftiger mig endnu, idet jeg ikke vil komme til Dem, forinden jeg har været i Paris. Naar Himlen endvidere vil velsigne mine Bestræbelser, som den har gjort hidtil, saa tør jeg haabe, at kunne bringe Dem nogen Trøst, og at den Græske Nation ikke vil nægte mig den Fuldmagt, som jeg maa forlange, for at jeg, i lovlig Udøvelse af de ærefulde Forretninger, som den foreslaaer mig, kan ordne alt det Fornødne med de Hoffer, som tage sig af denne Nation. Jeg vil ikke spilde noget Øieblik, thi Tiden kan lige saa godt den ene Dag som den anden afgjøre Spørgsmaalet og Liv og Død for Grækenland. Vistnok staaer det, som den medbringer, i Guds Haand, men lader os eiheller skjule for os selv, at det afhænger af dem, mine Herrer, at drage de kommende Begivenheder til Nytte. De ville blive heldbringende, værer overbeviiste derom, saasnart De, uden at svigte vor hellige Troes uvaklende Bud, enig og redelig arbeide paa at fremme det fælleds Vel Nogle, idet de føre Vaaben, ei alene med Selvopofrelse og Mod men ogsaa med fuldkommen Underkastelse under Anførernes Befalinger; Andre, idet de forvalte Landet for Landet selv, og ikke for eller imod disse eller hine Personers Jnteresse. Jeg holder nu inde, og overlader til Deres Viisdom, min Herrer, og til Deres Fædrelandskjerlighed at veie den umaadelige Ansvarlighed, som hviler paa Deres Hoveder. Jeg regner mig det til Ære, at dele den med Dem; men jeg drager heller ikke i Betænkning, her at gjentage. Jeg vil ikkuns da kunne dele den, naar de have hørt mig, og efterat jeg selv af Dem alle har erholdt den Tillid, som jeg nødvendig maae stræbe at indgyde Dem. Capodistrias."
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Wien, den 14de November. Den mindelige Græske Tidende af 26de September melder, Den 14de dennes seilede Briggen Soter, en Schaluppe og tvende Goeletter ind i Bugten ved Korinth uagtet Modstanden fra de Tyrkiske Batterier ved Jndløbet, af hvilke de, som ligge paa den Rumeliske Side, have lidt meget af Jlden fra vor Side. Efterat være løbne ind, bleve de i to Dage liggende for Lepanto, og seilede den 16de til Havnen ved Salona, hvor ni Tyrkiske og tre Østerrigske Skibe laae for Anker. Briggen Soter blev der, og kanonerede alene de fiendtlige Skibe, hvorimod de øvrige Græske Skibe gik videre. Den 19de seilede Overadmiralen med en Afdeling til Kysten af Vestgrækenland hvor han ved en ombord paa Hellas udstedt Proclamation søgte, paany at oprøre Jndbyggerne mod Porten.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Den 15de November. En fra Grækenland ankommen Curreer skal overbringe den Efterretning, at Storherren den 30te f. M. havde erfaret sin Flaades Nederlag, hvilket endnu blev holdt hemmeligt for Folket. Ogsaa var der indløbet Efterretning om, at der var udbrudt Uroligheder i Egypten; men man har ikke erfaret, om de vare rettede imod Sultanen eller imod Paschaen.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Bucarest, den 2den November. Den Keiserlige Russiske Consul, Minciaki, er reist til JassiHans Afreise gjør i nærværende Gieblik nogen Opsigt, uagtet den har den ostensidle Hensigt, at han igjen vil indrette det ved den sidste Brand i Jassi meget beskadigede Consulats-Cancellie. Den 5te November. Vi have her Efterretninger fra Constantinopel til den 30te October. Hovedstaden var fuldkommen rolig, Porten maa allerede have havt Kundskab om Slaget ved Navarin, og Diplomaterne i Pera ville have bemærket en usædvanlig Bestyrtelse hos de Tyrkiske Dragomænd. Men offentligen var Jntet desangaaende bekjendt. Man seer her med stor Utaalmodighed nærmere Efterretninger imøde, saameget desto mere, som den Rygte her er i Omløb, at Sultanen har lagt Embargo paa alle Skibe.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Constantinopel, den 25de October. Jfølge Efterretninger fra Archipelagus, skal den af Grækerne tilsigtede Expedition imod Chios for det første være opgivet, hvilket man tilskriver Admiral Codringtons og Admiral Rignis Forestillinger. Den til Beskyttelse for hiin Ø her udrustede Estadre, bestaaende af en Fregat paa 36 Kanoner, en Corvet og tolmindre Krigsfartøier, er imidlertid den 15de og 16de dennes gaaet tilseil til Dardanellerne. Forsvarsanstalterne ved de derværende Casteller saavelsom paa Tenedos og i Bugten ved Saros blive ligeledes fortsatte med Driftighed.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Zante, den 22de October. Den 20de dennes, ved Solens Opgang, kom den forenede Franske, Engelske og Russiske Escadre, som vilde gjøre det sidste Forsøg paa at forlænge den af Jbrahim Pascha brudte Vaaben, stilstand, og forsikre sig Opfyldelsen deraf, for Jndløbet ved Polos, som dannes af det faste Land, hvorpaa Neocastro eller Navarin er bygget, og Øen Sphakteria eller Sphagia, og lagde sig der for Anker, for at forhindre Tyrkerne at løbe ud, om de end a nu engang skulde have det i Sinde. Den Ottomanske Flaade, over 100 Seilere stærk, var stillet i Orden, for at forsvare Jndløbet til Havnen, som næppe tillader to Skibe jevnsides at løb ind. J Baggrunden saae man sex Linieskibe og tolv Fregatte nærved Strandbreden tilhøire, for Anker i Nærheden af Brønder, Disse to første Linier vare dækkede af Castellet ved Navarin og 1, nogle, paa Øen Sphakteria opkastede, Batterier. Denne Mass, g af Søn og Landskyts var paa den ene Side commanderet af et Renegaten Selves, og paa den anden af en Overløber fra det Franske Marine. Endelig frembod Resten af den Tyrkiske S. styrke tildeels under Seil, tildeels for Anker ved et fladt Eilland i Dybden af Havnen, en tredie Kamplinie. Kl. 7 1/2 om Morgenen afsendte de tre forbundne Magters Aren miraler en Parlamentair til Capudan, som lod ham tilraabe ne Alarga (gaae bort), hvilket denne fulgte. En anden, med Frede slag afsendt Parlamentair blev modtagen med Kanonskud. 9 gav Admiral Codrington, som den Dag havde Commandoe, og Signal til Angreb, og samtlige Skibe rykkede frem i Rad, lier, efter hinanden, for at løbe ind i Havnen ved Pylos. Admin Rigni maatte udholde den første Jld, og snart vare ogsaa Riserne og Englænderne i Haandgemæng med de Vantroe. Kl. ste vare Batterierne ved Navarin og paa Sphakteria demonterede fem Tyrkiske Krigskibe stode i Brand. Kl. 10 var der bræn45 Østerrigske Transportskibe, som vare ankrede ved den indre d. Ø. Kl. 12 var den hele Tyrkiske Flaade tilintetgjort. Jbrahim Pascha, som aldrig har besiddet andet Mod end en i Boddels, har ikke bivaanet Kampen. Beskjeftiget med Christen jagt, befandt han sig imellem Messenens Bjerge, for at bivaane nogle Præsters Henrettelse. Han lod dem korsfæste til Olietræer, de Bønderne lader han slagte, men Qvinder og Børn vilde han sende til Egypten. - Jeg mangler Ord til at skildre vore Joniers Glæde; Klokkerne tone, Glædesskud lyde, og Kirkedørene smykkes med Krandse. Hellas er fri Petersborg, den 7de November.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Den 3die dennes, bragte en Curreer Efterretning om Fæstningen Erimans Jndtagelse. Vore kjække Tropper have bemægtiget sig denne vigtige Plads, efterat de 6 Dage før havde aabne Løbegravene. Garnisonen paa 3000 Mand og deres Commandant, Hassan Chan, ere Krigsfanger. Den Officeer, som overbragte Efterretningen om denne lykkelige Begivenhed, gik bloherigjennem, og ilede, for at forelægge Hs. Majestæt, der er fraværende, de nærmere Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Hamborg, den 23de November. Fra Wien meldes under 17de dennes, at der om Aftenen Kl. 6 var ankommen en Curreer fra Constantinopel, som den havde forladt den 5te. Den 1ste havde Storherren faaet Efterretning om Slaget ved Ravarin; men Alt var roligt i Staden.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Stockholm, den 5te November. Fredagen den 2den d. M. opbrændte, 3/4 Miil fra Strengnæs, det Brugspatron og Ridder Omen tilhørende Dampfartøi Jose phina, som ved det største og skjønneste af alle vore Dampfar, tøier. Dette var just paa sin Reise til Stockholm, og, da Jlden Kl. 10 om Formiddagen udbrød, sattes alle Seil til og styredes paa Land. Herved blev det muligt at redde alle ombord værende Mennesker, men saa godt som Jntet er bjerget af Fragtgods og Passagerernes Effecter.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Den 23de f. M. blev Madame Angelique Catalani valgt til Æres Medlem af det herværende Kongl. Musicalske Akademie. Af den til et Antal af omtrent 1000 Nummere anslaaede Malerie=Samling, som H. K. H. Kronprindsen eier i sit Palais Bologna, har H. K. H. ladet komme hertil 30 udvalgte Stykker, hvilke nu ere at besee i Professor Westins Attelier her i Staden.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Den 8de November. Vi savne endnu officielle Rapporter om den Dampfartøiet Josephine tilstødte ulykkelige Hendelse, at den Aarsag, at Magistraten i Strengnæs endnu er sysselsat med at optage Forhør i denne Anledning. Jmidlertid er indløben den ubehagelige Tidende, at Dampfartøiet Stockholm, paa Reisen herfra til Westeraas, og efter en Fart af nogle Timer, maatte aldeles standse, 3 Mile fra Stockholm, formedelst tvende i Maskineriet opkomne Uheld, og Passagererne vende tilbage til denne sidste Stad. Ogsaa skal en Mast paa Dampfartøiet Braut Anund, som blev kastet overbord af Stormen, have foraarsaget et Menneskes Død.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Christiania, den 14de November. Et saa vedholdende tørt Høstveir, uden synderlig Kulde, som vi have havt i Aar, er noget usædvanligt. En vedholdende Nordenvind har imidlertid hindret vore Skibe fra at komme hjen- og Tilførsel fra Udlandet, hvorfor sydlig Vind, om den ogsaa bragte vaadt Veir med sig, nu vilde være velkommen. Snee have vi endnu ikke mærket noget til.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Entrepreneuren for det her i Begyndelsen af dette Aar aabnede offentlige Theater, J. P. Strømberg, har nu erholdt Tilladelse til at engagere ved sit Theater nogle Danske Skuespillere og Skuespillerinder, samt en udenlandsk Balletmester og udenlandske Dandselærere. Han har ogsaa allerede erholdt 2de Subjecter fra Kjøbenhavn, nemlig en Skuespillerinde, Jomfru Hansen, og en Skuespiller, Hr. Bøcher, der Begge have viist sig med bifald.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Øvre-Rommerige, den 20de October. Ualmindelig længe har dette Aars Kornhøst vedvaret, og endnu kan man ikke sige, at al Sæd af Marken er indbjerget, skjønddog ikke noget Betydeligt er udestaaende. Høhøstens Udfald har svaret til Sommerens Forventninger, om ikke, med Hensyn til Veirliget, overgaaet Samme, da man vel har havt nogen fugtig Jndbjergning formedelst tykt, taaget og regnagtig Veir, men klare Mellemdage have givet Landmanden Leilighed til at faae Korn-Avlen vel i Huus. Mindre rig har dog Kartoffel=Avlen været, end man ventede, da den kun har afgivet 6 til 7 og sjelden 8 Fold; men Kornet har i Aar været desto kjærnerigere. - Ogsaa i hele Neder Rommeriges Fogderie har saavel Korn som Høhøsten, som følge af det vedholdende milde Veirligt, været udmærket god, baade hvad Avlen og hvad Jndbjergningen angaaer.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Christians Amt, den 30te October. Ligesom Udsigterne til Høstens Udfald i Valders Fogderie i Sommeren vare meget lovende, saaledes har ogsaa saavel Korn som Høhøsten svaret til Forventningen, da intet Aar efter og faa Aar for 1816 kan gjøre Aaret 1827 Rangen stridig som det nærmeste til hiint særdeles frugtbringende Aar. Hø=Avlen er i Aar næsten til Overflod, og, naar undtages en kort Tid under Hø Aanden, har Jndbjergningen ikke været udsat for nogen Vanske lighed, saa at Høet i Almindelighed er kommet tørt og uskadt huus. Det Samme er og Tilfældet med Kornet, som kom til jevn og god Modenhed, endog paa de Steder, hvor det ikke sjeldent fryser bort. Paa flere Steder vare imidlertid Agrene ikke tykvoxede nok, og Axene tildeels korte af Straae. Men desuagtet maae dog alle Sæd Slags ansees at være vel lykkede, hvoraf dog Rug og Kartofler bære Prisen. Ogsaa i Totens og Guldbrandsdalens Fogderier have saavel Korn som Høhøsten samt Kartoffels Avlen i Aar været ualmindelig ged.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Jarlsbergs og Laurvigs Amt, den 3die November.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Hø=Høsten er i dette Amt falden særdeles godt ud, ligesom og saa Vinter=Sæden, forsaavidt den dyrkes. Havre har ligeledes givet ret godt Udbytte, ihvorvel der paa sine Steder var nogen Mangel paa Sædekorn. Bygget er derimod paa mange Steder mislykket, og er i det Hele taget ikkuns faldet maadeligt ud Med Hensyn til Kartoffel-Avlen, da er denne faldet ret godt ud, om den end ikke har givet saa mange Fold som ifjor. Paa enkelte Steder har Jisbrand gjort nogen men dog ikke betydelig Skade.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Bergen, den 7de November. Efter Beretninger fra næsten alle Egne i Bergens Stift, har dette Aars Høst i Almindelighed havt et særdeles heldig Udfald. Ei alene har Korn- og Hø=Avlen været større og rigere, end den i flere Aar har været, men Jndbjergningen har ogsaa været meget god. Paa mange Steder er Avlen af Korn- og Hø saa stor, at neppe nogen Nulevende kan erindre, at Ager og Eng have givet en rigere Velsignelse af sig. Jmidlertid har dog den i Sommeren og Begyndelsen af Høsten paa flere Steder herskende langvarige Regn i Forbindelse med kold Nordenvind foraarsaget, at Kornet her kom seent og tildeels ikke gandske til Modenhed, og at Høsten saaledes blev noget ringere end man havde ventet.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Kartoffel=Avlen har ogsaa i det Hele taget været god; paa mange Steder derimod har den ikke været saa god som sædvanlig, og paa enkelte Steder endog middelmaadig, hvortil Grunden maa søges deels i en slet Dyrkningsmaade, deels i det høist sugtige Veirligt i Begyndelsen af Sommeren. Dette Aars Høst maa saaledes i det Hele taget for Bergens Stift regnes iblandt de særdeles heldige. Fosens Fogderie i Trondhjems Stift, den 3die Novbr.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Korn-Avlingen blev i dette Aar temmelig mislig i dette Fogderie; Halmen fik vel i Almindelighed taalelig og paa sine Steder endog overflødig Væxt, men Kornet naaede, i Særdeleshed i Bjørnøers, Aafjordens og Hitterens Thinglauge, ikke den tilbørlige Modenhed. Paa de fleste Steder lagde ogsaa Agrene sig, formedelst det den hele Sommer igjennem herskende vedholdende Regnveir og stærk Vind fra Norden og Vesten, hvilket gjorde, at man var nødsaget til at stære Kornet for Tiden. Dertil kommer, at Skovmuus og Lemænd, paa flere Steder have viist sig, og gjort nogen, skjøndt ikke betydelig, Skade. Formedelst det fordeelagtige Veirligt, som indtraf i Begyndelsen af Høsten, blev Jndhøstningen af Kornet særdeles god, saaat man i Almindelighed kan henregne indeværende Aar med Hensyn til Korn-Avlingen til de middelmaadig gode Aar. Med Hø=Avlingen blev det ogsaa temmelig misligt, hvortil Aarsagen var deels den stærke Tørke, som fandt Sted i Foraaret, deels det meget kolde og sugtige Veirligt, som siden indtraf, og vedvarede hele Sommeren igjennem. Indhøstningen blev alligevel imod Forventning almindelig god, uagtet Veirliget vedblev at være meget ustadigt. Man kan derfor antage, at der i dette Aar er avlet en Fjerdedeel mindre Hø, end der pleier at avles i almindelig gode Aar. Fiskerierne have heller ikke havt noget godt Udfald. Skjøndt man havde megen Forhaabning og et godt Sommerfiskeri, blev der dog af Skrei aldeles Jntet sisket, og af Sei og Sild ikkuns en ubetydelig Deel i Hitterens og Ørlands Thinglauge.
Berlingske Tidende, 1827-11-26
Blandede Efterretninger. For nylig foretog man i England den første telegraphiske Meddelelse langsad den hele Linie fra Holyhead til Liverpool, Kl. 9 om Morgenen, og derved blev anmeldt, at Vinden ved Holyhead var sprunget fra Sydvest til Vesten. Denne Forandring paafulgte først en Time sildigere i Liverpool, og da den telegraphiske Meddelelse var gaaet 128 (Engelske) Mile i fem Minutter, saa kan man sige, at det var et Bud, meget hurtigere end Vinden.