JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-05-29
Directe Efterretninger fra Vera Cruz af 26de Marts melde Følgende: Tropperne under Sta. Anna havde den 6te Marts angrebet og slaaet Jndianerne og derpaa indtaget Fortet Alamo. Den skulle have havt 4000 men Jnsurgenterne 600 Døde og Saarede. En Oberst Bowie, der formedelst Sygdom ikke havde kunnet tage Deel i Kampen, blev skudt i sin Seng af Mejicanerne. Den telianiske Oberst Ferrara stod med 800 Mand i La Bahia og troede sig istand til at kunne tilbagedrive et Angreb, General Houstonstod med 2500 Mand længere tilbage ved Calordo. J Newyork vilde man vide, at Tejianerne havde taget Staden Santo Antonio di Bejar, hvis Citadel Alamo er, tilbage.)¬
Viborger Samler, 1836-05-29
Man har nu faaet Breve fra Peking, daterede Januar Maaned, der aldeles ikke omtale nogen mærkelig Begivenhed. Historien om denne Stads Ødelæggelse ved Jordskjælv synes derfor at være en plump Opdigtelse. Hertuginden af Berris Gemaal, Grev Luechest-Palli er den 10de Mai ankommen til Wien. Man forsikkrer, at Carl X Exministre Chantelauze, og Guernon=Ranville med det Første ville blive løsgivne af deres Fængsel og deres Straf blive forvandlet til en blot Forviisning.
Viborger Samler, 1836-05-29
Den 30te Juni angives endnu stedse som den Dag, paa hvilken Silistria vil af Russerne blive overleveret til Porten.
Viborger Samler, 1836-05-29
J Statsvennen No. 49 har en Forfatter, der kalder sig P. Hansen, indrykket et Forslag om "Omlægning af Jndførselsconsumtionen af Korns Formaling til andet Brug end Brændeviin, til en Personal-Consumtion." Han beregner at Statscassens Nettoindtægt af denne Consumtion har været omtrentligen 100,000 Rbd. for Kjøbenhavn og de øvrige Kjøbstæder, og foreslaaer derpaa: "Dette Beløb formenes at kunne udredes saaledes: 1) Af Landets contribuable Hartkorn circa 380,000 Tdr. a 1 Rigsbankmark udgjør 63,333 Rbd. 2) og Resten 36,667 Rbd. maatte som en Næringsskat paalignes samtlige Møllere, Bagere, Bryggere, Meel= og Grynhandlere og øvrige Næringsdrivende i Kjøbenhavn og øvrige consumtionspligtige Kjøbstæder i Danmark, hvilke Næringsdrivende hidtil have gjort Udlægget af Consumtions=Afgiften, mod, ved senere at lægge den paa Fødemidlerne, igjen at erholde den hos Consumenterne. Jeg troer at saaledes Jndførsels=Consumtionen, og Consumtionen af Korns Formaling til andet Brug end Brændeviin, kan og bør, til største Lettelse for det Almindelige. omlægges til en Personal-Consumtion. Mine Grunde ere følgende: 1) Fordi den nu brugelige Jndkrævningsmaade er for bekostelig, da den sluger Halvdelen af Consumtions Jndtægten. 2) Fordi den er til Hinder for den frie Handel med Landets Producter, og 3) Fordi den er en for Hans Majestæt Kongens troe og hengivne Undersaatter kedsommelig og tidspildende Indretning.
Viborger Samler, 1836-05-29
J Flensborg har der været slemme Optøier ved det derværende Kunstberiderselskab. En Demoiselle Adelheid, der var uheldig, da hun red, blev saa ilde medtaget af en Hr. Pau, en Berider, at baade Publicum og Politiet maatte spille en Rolle med under Forestillingen.
Viborger Samler, 1836-05-29
Læsøe den 18de Mai. Jnat er her kommet paa Grund Briggen Tom & Mary af Jersey, paa Reise fra sidstnævnte Sted til St. Petersborg, ladet med Mahognitræ og ført af Capt. Peter le Bas. Besætningen er bjerget tilligemed endeel af Ladningen hvoraf nogle Blokke skulle have en Vægt af omtrent 17 Skpd. Skibet er Vrag.
Viborger Samler, 1836-05-29
Viborg. Den 28de Mai, denne Dag, der for alle Danske har erholdt en saa vigtig Betydning, høitideligholdtes her igaar ved et Festmaaltid, hvori ei alene de her tilstedeværende Deputerede ved Provindsialstænderne samt de Fleste af Stadens Embedsmænd og Honoratiores, men ogsaa flere Tilreisende, selv fra Provindsens fjerneste Egne deeltoge. (Mere herom i Tirsdagsavisen.)
Viborger Samler, 1836-05-29
Ankomne med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 26de Mai om Aftenen Kl. 7: Assessor Fogh, Kjøbmand Jensen.
Viborger Samler, 1836-05-29
Paa førstkommende Onsdag, den 1ste Juni, bliver i Domkirken Skriftemaal og Altergang for bemeldte Kirkes Menighed.
Viborger Samler, 1836-05-29
AVERTISSEMENTS. Ved en uventet, men blid og rolig Død hensov igaar Morges Kl. 4 vor dyrebare, uforglemmelige Moder, Jacobine lald, født Hjorth. Enke efter forhenværende Sognepræst for Oddense og Otting Menigheder, Soren Hald, i sit 63de Aar. 1 sit Livs sidste 27 Aar levede og virkede hun kuns for hendes kjæreste Ønske, at see, de 9 Børn lykkelige, der med hende begræd Tabet af en om og kjærlig Faders alt for tidlige Bortgang, og det var hendes Hjertes varmeste Længsel at gjenforenes med ham og deres tidligere hedengangne 3 Børn. Lovet være Herren, som samlede hende til sig med stor Barmhiertighed. Velsignet være hendes lukommelse iblandt os Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne Jacob Had. Skive den 26de Mai 1836. Efter tvende Dages Sygeleie har Forsynet, behaget at bortkalde fra mig og 6 uforsørgede Børn min troefaste og inderlig elskede Hustrue Kjerstine Harder, til et bedre Hjem, dette jeg sørgeligt bekjendtgjører for fraværende Slægt og Venner. Skive den 26de Mai 1836. F. A. Harder.
Viborger Samler, 1836-05-29
Efter et halvt Aars Svagelighed og 6 Dages Sygeleie, behagede det den Alvise at bortkalde til en bedre Verden, min elskede og uforglemmelige Mand, Peder Norschou Leth, i en Alder af 58 Aar. Dette bekjendtgjøres sørgeligt for fraværende Slægt og Venner af hans efter E. sal. Leth. ladte Enke. Viborg, den 22de Mai 1836. J Overeensstemmelse med Frdg. 27de Septbr. 1799, § 18 bekjendtgjøres herved, at justitial Tiltale for Overtrædelse af Trykkefriheds Lovgivningen, er beordret imod J. D. Hage, i Anledning af et af ham forfattet Skrift "Bidrag til Oversigt over Euroras Historie i Aaret 18359, og imod Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, Commerce-Secretair A. P. Liunge, paa Grund af nogle i bemeldte Blad indførte Artikler. Det Kongelige danske Cancellie, den 24de Mai 1836.
Viborger Samler, 1836-05-29
Classe=Lotteriesedlernes. Fornyelse til 3die Classe bedes erindret inden den paa 2den Classes Sedler bestemte Tid er udløben. – Nye Schjørring. Sedler a 7 Rbd. kan faaes. Skive, den 26de Mai 1836. De som have Classe=Lotteriesedler i min Collection ville behage at fornye samme til 3die Classe inden den 11te Junii. Nye Lodsedler a 7 Rbd., Halve og Fjerdedele i Forhold dertil, erholdes til samme Tid. R. Dous. Viborg, den 26de Mai 1836. Rug Om nogle Dage ventes en temmelig betydelig Ladning Rug her til Aarhuus, der da fra Skibet, saavelsom senere hjemme fra, sælges i større og mindre ParA. Lewis, tier til billige Priser af paa Middelgade i Aarhuus.
Viborger Samler, 1836-05-29
Gode flamske Sild. Chr. F. Friis. faaes hos
Viborger Samler, 1836-05-29
Liigkister til Salg. af forskjellige Slags saa vel simple som de moderneste, deels bestrøet med Klæde deels sandbestrøet og malet A. Bønding, staaer færdige hos Snedkermester.
Viborger Samler, 1836-05-29
Fra Pressen er nylig udkommen: L. C. Neckelmann, om Communevæsenet i P. C. Kabell. Danmark, 10 Mk.
Viborger Samler, 1836-05-29
Hos Boghandler Kabell i Viborg, faaes: Frimodige Yttringer, angaaende Brændeviinsbrænderier paa Landet i Danmark af P. H. Haste, 20 sk. heftet.
Viborger Samler, 1836-05-29
Beretning om Odense Fattigvæsen for Aaret 1836. 1 Mk. heftet.
Viborger Samler, 1836-05-29
Torsdagen den 2den Juni førstkommende, Kl. 10, Formiddag, foretages Auction i Kobberup Præstegaard over den afdøde forhenværende Consumtions-Jnspecteur Bøtchers Efterladenskaber, bestaaende af noget Dækketøi, Linned, Sengeklæder, et Guld- og et SølvLommeuhr, nogle Guldringe og Brystnaale m. V. Fiends-Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 27de Mai 1836. F. v. Bulow.
Viborger Samler, 1836-05-31
64de Aargang. 1836. No. 67. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 31te Mai. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons. Festen den 28de Mai.
Viborger Samler, 1836-05-31
Ved den festlige Diner den 28de Mai var Hs. Maj. Kongens Buste, krandset med Egeløv, anbragt i Baggrunden af Spisesalen, som var prydet med Festons og med Jndskrivten: Den 28de Mai 1836. Et saare talrigt Selskab havde indfundet sig til Høitideligholdelsen, af denne Nationalfest. De tre nedenstaaende i denne Anledning forfattede Sange bleve afsjungne, og Forsamlingen lagde sine Følelser for Dagen ved den enthusiastiske Modtagelse af de flere under Jnstrumenternes Lyd og Kanonernes Torden udbragte Skaaler. Den Første af disse, for Hs. Majestæt Kongen udbragte Stiftamtmanden Kammerherre Grev Ahlefeldt-Laurvig med følgende Ord: Ei blot Tanken og Kongen, ei blot Tanken om Fyrsten af Danmarks gamle Herskerstamme knytter sig til det, Sangen nys forkyndte. Følelser af Taknemmelighed og dybtbefæstet Hengivenhed er det, der røre sig i hver Dannemands Bryst, og disse Følelser forenes i dette Øieblik alle i Ønsket: Maatte vi længe beholde Frederik Vl, maatte han længe styre sit Folk, og maatte Frugten af det, han plantede, forherlige ham Livets Aften!"
Viborger Samler, 1836-05-31
Den næste Skaal udbragtes for Hs. Maj. Dronningen i følgende Udtryk af Landsoverretsassessor, Baron Bretton. "Med samme Hengivenhed og Troskab, hvormed det danske Folk slutter sig til sin Konge, ihukomme vi ved denne festlige Leilighed vor elskede Dronning. Den varme Deeltagelse for alt Ædelt og Ophøiet, hvoraf Hendes Majestæt stedse er besjellet, giver os den Forviisning, at Hendes Majestæt ogsaa med levende Jnteresse følger Fremgangen af den Jnstitution, som Kongens Fadergodhed skjænkede sit Folk, og hvis Jnd stiftelse vi idag høitideligholde. Det er saaledes en Trang for vore Hjerter at forhøie denne Dags Festlighed ved det Ønske: at Himlens bedste Velsignelse stedse maa ledsage vor elskede Dronning! Herpaa ønskede Hs. H. Biskop Øllgaard. "Held over det danske Kongehuus, den gamle Skjoldungstamme, der igjennem en Række af Aarhundre, der har givet vor Fædreland dets Konger! Det give stedse Danmark Konger, der elske Folket, som Han der skjænkede os den Jnstitution, hvis Stiftelse vi i Dag festligen feire! V. Juble høit dit Fadernavn, gamle Skjoldungstamme."
Viborger Samler, 1836-05-31
Kongehuset leve! Efterat Selskabet havde afsunget den nedenfor anførte Sang af Landsoverretsassessor With, udbragte denne følgende Togst for Jnstitutionen. "Ja mine Venner, Lader os alle, alle vaage over dette herlige Træ. Lader os væde dets Rod med Arbeidsomheds Sveed, lader os qvæge dets Top med Samdrægtigheds milde Dug, saa at det kan udbrede sit skjærmende Løvtag over Landet. – Da ville vore Efterkommere stedse med Agtelse og Taknemmelighed betragle vore Gravhøie. Jnstitutionen leve Conferentsraad Ørsted udbragte derefter en Skaal for Jyllands Provindsial-Stænder, hvilken han indledede omtrent med følgende Ord: "Flere Aar ere nu udløbne, hvori danske Borgere den 28de Mai have ved festlige Maaltider erindret den Dag, da vor elskede Konge offentlig kundgjorde sit Folk sin Villie at kalde det til Raadgivning over Landets Anliggender. Men de have ikke endnu nogen finde kunne høitideligholde denne Dag med saa fuld Glæde, med en saa sikker Følelse som nu. Vel havde Enhver, der ret kjendte det danske Folks gode og forstandige Aand, dets urokkelige Kjærlighed til Konge og Fædreneland, al Anledning til at overlade sig til den glade Forventning, at det værdigen vilde benytte de Rettigheder, som Kongen, høimodig og tillidsfuld, havde betroet det. Men det var dog kun en Forventning, og mangen Fædrenelandsven var ikke uden Frygt for de Tilfælde og fordærvelige Jndvirkninger, hvorfor et saa frit og udstrakt Folkevalg, som det Kongen havde forundt, kunde blive et Bytte. Nu er Forventningens Tid udløben, vi leve nu i Fuldbyrdelsens Tid. Vore Brødre paa Østifterne have allerede med Held og Hæder tilendebragt den første raadgivende Forsamling, og Nørre-Jyllands Provindsial=Stænder ere nu stredne saavidt frem, at man ikke længere kan tvivle om, at de med ikke ringere Held og Hæder ville fuldbyrde det dem betroede vigtige Hverv. De Mænd ere her forsamlede, hvis Jndsigter, hvis Erfaringer, hvis sunde praktiske Blik, hvis rene Hengivenhed til Konge- og Fædreneland, hvis varme men beskedne og sindige Gavnelyst Folket vil have at takke for det heldig begyndte Værk, hvoraf det tør haabe, at meget Godt og Hæderligt i Tidens Løb vil udvikle sig. De ville i denne Stund med venlig Deeltagelse blive erindrede overalt, hvor danske Borgere ere forsamlede for at mindes den nye Jnstitutions Stiftelse. Det blev min glade Lod her at skulle tolke den almindelige Folkefølelse, og udtale Alles Ønske: Held og Velsignelse over Jyllands Provindsial-Stænder."
Viborger Samler, 1836-05-31
Det ældste Medlem i Stænderforsamlingen takkede den Kongelige Commissarius med følgende faa Ord: "Det være mig tilladt, paa de her tilstædeværende Provindsialstænders Vegne at tolke den inderligste Tak for den af Deres Høivelbaarenhed med saa hjertelige Ord ledsagede Skaal, saa meget mere som den udbragtes af en Mand, der, som man vel tør antage, i lige Grad er hyldet af Europa med udmærket Høiagtelse, som af Fædrelandet og denne Forsamling, som tillige er ledsaget af den inderligste Hengivenhed." Dernæst frembragte Rector Hasselbalch Conferentsraad Ørsteds Skaal saaledes: J det jeg tillader mig at udbringe en Togst for den Kongelige Commissarius, veed jeg ingen bedre Maade, paa hvilken jeg troer at kunne tolke de Følelser af Høiagtelse og Kjærlighed, af hvilke jeg er overbeviist om, Enhver i denne Forsamling er besælet for denne sjeldne Mand, end ved at benyttede Ord, som Danmarks ypperste Digter engang har sjunget til Anders Sandøe Ørsted: Ei Helten alene belønnes. Af Brødres beundrede Røst, Og Lauren alene ei grønnes, For Funken i Skjaldenes Bryst. Astræas Søn. J Egeløv Lauren Du vinder. Med Viisdomskraft. Forener Huldsalighed Du. Vordende Slægter med Glæde skal finde Gjenskin af Straalen, som qvæger os nu Jaqvæget have de den nærværende Slægt og qvæge skulle de de tilkommende Slægter, de herlige Straaler, der udgik fra Ørsteds lyse Aand og ædle Hjerte, og derfor ønsker Dannerfolket, derfor ønske vi alle heraf fulde Hjerter: Længe, længe leve Anders Sandøe Ørsted! Derpaa for Provindsialstænderne i Roeskilde af Justitsraad Fielstrup.
Viborger Samler, 1836-05-31
Under vor Samvirken her have vi tilfulde lært at paaskjønne Værdien af de Forarbeider, med hvilke vore Brødre i Roeskilde have beriget os. Den dybe Jntelligents og mandige Frimodighed, den utrættelige Flid og Gavnelyst, som umiskjendeligen fremlyser af deres Arbeider, have lige høit Krav paa vor Tak og Efterlignelse. Maatte de samme fædrelandske Følelser, den samme daadlystne Virksomhed i Fremtiden besjæle begge Broderforsamlinger, da - og kuns da tør vi haabe Held og Velsignelse af den Jnstitution, hvis Bebudelses Minde vi her idag festligholde. Urokkelig Troskab mod Konge og Fædreland, beskeden Frimodighed og gavnlig Virkelyst have været – og være fremtidig begge Forsamlingers helligste Formaal! Bestyrkes disse ved Broder-Enighed, da skal Baandet mellem Konge og Folk ogsaa bestyrkes, og Viborg-Forsamlingen til hver Tid med hjertelig Glæde mindes deres roeskildske Brødre, til hvis Erindring og til Ønsket om deres Fremtids Held jeg tillader mig at foreslaae denne Skaal. Vore roeskildske Brødre leve!
Viborger Samler, 1836-05-31
Professor Schouw, der var den eneste tilstedeværende Deputerede fra den roeskildske Forsamling, takkede paa dennes Vegne, hvorhos han yttrede, at han var overbeviist om, at de Deputerede i Øestifternes Forsamling med levende Deeltagelse fulgte Forhandlingerne i NørreJyllands Stænderforsamling, og at de glædede dem over de mænge Tegn, der allerede havde viist sig paa Overeensstemmelse i begge Forsamlingers Meninger, baade fordi de der maatte finde Bekræftelse paa Rigtigheden af deres egne Anskuelser, og fordi det tydede hen paa en ønskelig Samklang i Henseende til det, som Danske i Landets meest fjernede Egne tænke og ønske; – ogsaa forsaavidt nærværende Forsamlings Virksomhed maatte lede til en mere fleersidig Drøftelse og Berigtigelse af det, der i hiin Forsamling var forhandlet, vilde de Roeskildske Deputerede finde Anledning til Glæde, thi at det Sande og Rette maatte komme frem, og Fædrenelandets Vel fremmes, var jo Maalet for den fælles Bestræbelse."
Viborger Samler, 1836-05-31
Amtsprovst Schmidt udbragte med følgende Ord en Skaal for Videnskabelighedens Fremme: "Da man har beæret mig med det Hverd, at henlede det høitagtede Selskabs Opmærksomhed paa de Ønsker, der ved denne høitidelige Leilighed ogsaa billigen bør tyde for Folkeoplysnings, for Konstens og Videnskadens Fremvext, saa være det mig tilladt i denne Henseende at indskrænke mig til Følgende: J de Lande, hvor Mørkhedens skumle Aand behersker Folket, hvor Oplysning, saavel den statsborgerlige som den religiøse, med Flid holdes ude, hvor Konsterne forsmaaes og Videnskabelighed ringeagtes, der vil Trællesind og udøielig Fanatisme være Nationernes Særkjende, der maa Folkeganden stivne og Folkelivet gaae til Grunde, i det Adgangen spærres for enhver af de bedre og ædlere Følelser, som udgjøre Menneskets sande og egentlige Værd. - Har derimod Sandhedens milde, klare og velgjørende Lys vundet Indgang hos Folket, og er dette blevet saa modtageligt for Konster og Videnskaber, at disse kunne gjennem alle Classer af Statsborgerne udøve sin veldædige Jndflydelse, da vil Nationen ligesom opvaagne til et nyt aandeligt Liv, thi det er jo Lyset, som byder Mørket at vige, det er Sandhedens Kraft, som modarbeider og beseirer Vildfarelsen; det er Konster og Videnskaber, som tilbagevise Menneskets naturlige Raahed, som mildne Sæderne, skjærpe den moralske Sands, og bane Vei for det frie Sind, den Følelse af eget Værd, som bør være enhver dannet Statsborgers Eiendom – for Gavnelyst og Virksomhed for Patriotisme og Broderkjerlighed – kort for enhver af de milde Dyder, som grundfæste en Stats Velvære og Lykke. – Held derfor det Folk, som, ledet af en viis Bestyrelse, skrider stadigen frem paa Oplysningens Vei, Held det Land, hvor de skabende og dannende Konster finde et venligt Lye, og hvor Videnskaberne, fredede og beskyttede, udbrede blandt alle Folkeklasser deres velsignelsesrige Frugter! Held da Dig, du elskede Fødeland, hvor Folkeoplysningen saa kraftigen understøttedes og saa heldigen fremmedes, hvor Konster og Videnskaber ingensinde savnede enten en frugtbar Jordbund eller en kierlig pleiende Haand. – Gid kuns disse ædle Verter maae fremdeles heldigen udvikle sig, gid de trives og voxe, og blomstre og bære overflødig Frugt, til Velsignelse for hele Folket – og for ham den Fredegode, som er Folkets hulde Fader, Folkeoplysningen leve! Leve Konster og Videnskaber.
Viborger Samler, 1836-05-31
Toldkasserer Thorbrøgger for Agerdyrkning, Handel og Skibsfart. "Skal en Nation vedblive at gaae frem paa Culturens Bane, da maa den ikke isolere sig, eller indbilde sig, at den er sig selv nok, men den maa derimod søge at vedligeholde, eller bedre at udvide den Forbindelse, som finder Sted med andre Nationer, thi ikkun, ved gjensidigen at udvexle Jdeer, Natur- og Kunst frembringelser, blive Nationerne istand til, at kjende noget bedre og at sætte et høiere Maal for deres Bestræbelser. - Midlet til saadan Forbindelse, saadan Udvexling, maa Danmark fornemligen søge i sit Agerbrug, som vi derfor maa ønske bragt til den høieste Fuldkommenhed. - Forbindelsen selv tilveiebringes ved Handel og Søefart, og vi tilønske Vedkommende Kløgt, Kraft, Mod og Udholdenhed, til at møde og overvinde de Tab, Farer og Vanskeligheder, som saa ofte indtræffe. - Jeg tager mig den Frihed at foreslaae, at vi erindre disse 3de nærende Stænder af Borgersamfundet, ved at tømme en Skaal paa en lykkelig Fremtid for Danmark Agerdyrkning, Handel og Søefart."
Viborger Samler, 1836-05-31
Agent Nielsen for Vicepræsidenten Stiftamtmand Rosenørn. Kammerjunker Herredsfoged von Bülow for Stiftsøvrigheden. Flere Skaaler for enkelte høitagte de Tilstedeværende.
Viborger Samler, 1836-05-31
Fremdeles udbragte Conferentsraad Ørsted en Skaal, forden live og kraftfulde Olding (Møller Wulff), der var den første af Jyllands Provindsialstænders Medlemmer, der traadte frem og førte Ordet i Forsamlingen, overbeviist om, at ligesom han der har vundet Alles Hjerter, saaledes vil og her i dette Selskab Enhver med Glæde tømme sit Glas paa hans Velgaaende." Derpaa udbragte Landsoverretsassessor Herredsfoged With en Skaal for Danske Koner og Piger, hvilken han indledede med følgende Ord: "Det er deres Skaal, som bar os, endog inden vi bleve fødte, som ledte os, inden vi kunde gaae, som nedlagde Spiren til alle Dyder i vor unge Barm, som hengav sig ganske til os som Ynglinge i Kjærlighed, og skjænkte os jordisk Sallighed reen og uforfalsket, som vandre trolig ved vor Side gjennem Livet, og forsøde hver bitter Skaal, som Skjæbnen byder os at drikke, som pleie os i vor Alderdom og Sygdom og som endelig med inderlig Veemod trykke vore Øine til, naar vi indgaae i den lange Søvn. Derfor være denne Skaal helliget alle brave og elskværdige Koner og Piger." Endelig opfordrede Conferentsraad Ørsted Selskabet til at tømme et Glas til Tak for de hæderlige Mænd, dermed saa megen Omhue og saa megen Sands havde indrettet denne Fest paa en dens Anledning værdig Maade. En fælleds Følelse for Konge og Fædreland besjælede den hele Forsamling, og gid det blive dens Lod, at denne glade Dag ofte maa kaldes den i Minde ved Opfyldelsen af de Ønsker og Forhaabninger, derpaa den udtaltes. Tidt lød ved Bardens Harpeklang Dannerkongens gamle Sæde. Den glade Borgers Jubelklang. Der tolked Dannerfolkets Glæde, Naar Ret og Fred paa Kongens Bud, Fra Thronen gik i Landet ud.
Viborger Samler, 1836-05-31
Paa Skjoldungstammens Kongestol Sad mangen Drot saa prud og modig, Der virked, som den milde Sol Saa hver en Plante vored frodig, Dog Jngen for vort Øie stod Som Sjette Fredrik Eiegod. : Stig høit og lyd som venlig Røst Mod Sjølunds fjerne sølvblaa Strande! Hvad dybt sig rører i hvert Bryst Hvad sjunges trindt i Danmarks Lande, Velsignet er den Konges Navn Hvis høie Jd var Brødres Gavn. Og Du vor Dronning Dannebod! Som Fredriks ædle Daad belønner. Du bad, naar Han i Faren stod, Og Himlen hørte Dine Bønner; Thi beder hver en Danmarks Søn, Skjænk Hende Gud, Din bedste Løn.: End mindes her med festlig Fryd, Hvert ædel Skud af Skjoldungstamme, Hvis ædle Daad og høie Dyd, Maa os til Borgerdaad opflamme. Tag, Himmel, i Din Varetægt Den hele elskte Kongeslægt. Hasselbalch. Et ædelt Fre i Jorden. Kong Frederik har lagt.
Viborger Samler, 1836-05-31
En Ygdrasil i Norden, Han deraf har frembragt. Dens Rod i Folkets Hjerter, Urokkelig mon staae, Dens Top til Himlens Kjærter, J Evighed skal naae. Vel er den unge Stamme. Endnu kun svag og blød; Dog kan alt Træet bramme Med mangen Blomst saa sød, Lad Grenene sig sprede Foruden Skjul og Tvang: De Skygge snart skal brede Ud over Dannevang. J Træets Ly skal trives Hver Borger=Jdræt god; J Faren skal oplives, Ved Enighed vort Mod. Som Cherub for et Eden Det stolte Træ staaer fast, Og værner Borgerfreden. Mod Svig og Overlast. With Tidt i de svundne Dage. Med Larm og Vaabengny Saaes jydske Mænd at drage Til gamle Viborg By; Her sadde de paa Thinge De frie Mænd i Nord, Her taug den skarpe Klinge, Her lod de djærve Ord. Vel Oldtids Dage svunde, Og over Heltens Been. Staae nu de grønne Lunde. Og Markens Bantasteen; Men endnu Tiden værner, Hvad selv den fødes lod, De tvende høie Stjerner. Som over Danmark stod. Ja over Norden funkler End Frihedssolens Skin, Hvis Glorie fordunkler. Hvert Glimt af Trællesind, Og Troskabstjernens Flamme Med Straalen klar og blid, Den er endnu den samme Som i den gamle Tid. Thi samles nu paa Thinge Til Kongeraad igjen De Høie med de Ringe, De troe og frie Mænd. End gjelder, hvad der gjeldte: At staae som Landets Ven, At staae som Folkets Helte, At staae som Kongens Mænd. Op Brødre derfor alle, Og følg den gamle Skik, Et Løfte lad os kalde J Minde ved den Drik J Handlen som i Talen At være tro og fri, Det Løfte ved Pocalen - Det Løfte gjøre vil Palludan Müller.
Viborger Samler, 1836-05-31
AVERTISSEMENTS. Efter mange Aars Brystsvaghed og 8te Dages haard Sygdom, behagede det Forsynet Natten mellem den 29de og 30te ds. Kl. 1 1/2, at bortkalde til Evigheden, min Broder J. Jensen jun., forhenværende Kjøbmand her i Byen, i hans Alders 49 1/2 Aar, dette bekiendtgjøres herved sørgeligt paa øvrige Brødres og egne Vegne. J. Jensen.