JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
En af Betingelserne i Freden mellem Frankrige og Sachsen er, at det sidste antager Kongeværdigheden og Souveraineteten. Marchal Davoust, som har udmærket sig saa meget i Slaget ved Jena, er født d. 10 Maji 1770 i Avaux, i Canton d'Avalon, Departem, de Yonne, og er bleven opdraget med Bonaparte i Ecole Militaire. J Aaret 1785 var han Underofficier ved Cavallerieregimentet Royal Champagne. 1790 nedlagde han denne Post og blev Chef for den 3die Bataillon af et Volontair=Corps. Han var med i alle de Fægtninger, der forefaldt i Dumouriers Feldtoge. 1793 blev han General, og under Pichegru tjente han ved Rhinen. Han gik med Bonaparte til Ægypten, hvor han udmærkede sig ved sin Tapperhed, vendte med Desaix tilbage til Paris, hvor Bonaparte gav ham Commanden over den Jtalienske Armees Cavallerie. Siden udnævnte han ham til Chef for det tappre Corps ved Marengo, som kaldtes Granit støtten, og til Anfører for Grenadererne ved Consular=Garden, under Titel af General-Oberst. Napoleon har bestemt ham til Belønning for hans Heltedaad et Førstendømme i det Tydske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J Moniteuren siges, at det nu lader som Rusland har opgivet sit Forsæt, at forsvare Preussen, og at det nu kun er betænkt paa at forsvare sin Deel af Polen, men at man der allerede tæller 60,000 Jnsurgenter etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Frankrige skal have protesteret imod at Østerrige sammentrækker en Armee ved Grændserne af Polen. Det skal tillige have forlangt af Østerrige, at afstaae Salsburg, Berchtesgaden og Junviertet til Bayern saavelsom sin Andeel af Polen, og derimod at faae det forrige Schlesien heel og holden igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J de Anmærkninger, der angaaende det preussiske Manifest ere udkomne i Paris, siges: de hanseatiske Stæder, som allerede i lang Tid have opvakt Preussens Misundelse, maae takke Frankrige for deres Uafhængighed. De ere Oplagssteder for al europæisk Handel. Men indtil Handelen er fælles for alle Nationer er det nødvendigt, at de staae under Beskyttelsen og den umiddelbare Opsigt af den Magt, hvis Kald det er at tilintetgjøre Handels Despotismen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Den Kongelige Preussiske Familie var d. 23. Decbr. i Memel; Prinds Carl, Kongens næstyngste Søn (født d. 29 Juni 1801) er død, og Prindsesse Alexandrine (født 1803), ligger meget Den 16de f. M. afreiste Keiser Napoleon med alt hvad der hører til Hovedqvarteret fra Posen, og tager, som det hedte, Veien til Warschau. Jgjennem Posen marchere endnu bestandig Franske Tropper, og sammesteds oprettes et stort Magazin, Warschau, d. 27 f. M. Kl. 8 om Aftenen. forlode os de Preussiske Tropper, som laae her. De gik over Weichsel til Praga, hvor de staae endnu; Russerne fulgte dem samme Nat. Den 28 om Morgenen tidlig Kl. 3 stod den prægtige Bro over Weichselen i Lue; Russerne i Praga og der i Egnen beløbe sig til omtrent 6000 Mand. De lade langs med Strandbredden opkaste Redouter, som de besætte med Canoner. General Benningsen, som commanderer det hele Corps paa omtrent 73,000 Mand, har sit Hovedqvarteer i Pulstuck i Russisk Polen, paa hiin Side Weichsel ved Narew. Kongen af Preussen befandt sig der for otte Dage siden. - D. 28 Nov. rykkede Storhertugen af Berg herind i Spidsen for 5 Regimenter Cavallerie, som han har samlet af Elit Compagnierne. Han blev modtagen med Vivatraab af en uhyre Mængde Mennesker. Marchal Davoust er ogsaa rykket herind, og hans Armeecorps befinder sig deels i Staden, deels i Omegnen. Vi vente hvert Øieblik Keiser Napoleon. Ved hans Ankomst vil formodentlig den ny Regjeringsform blive bekjendtgjort, og Armeen vil derpaa sætte over Weichsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Ogsaa Weimar har sluttet Fred med Frankrige. – Sachsen stiller 20,000 Mand Hjelpetropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Efter Breve fra Verona har hele Divisionen Lecchi faaet befaling, at bryde op til Tydsk land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Privatbreve fra Jtalien melde, at Vicekongen med det første afreiser til den store Armee, og paatager sig der en Commando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Den Franske Keiserinde er i Selskab med Dronningen af Holland og Arvehertuginden af Baden, ankommen til Frankfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Efter seneste Breve fra Triest har Cattarendnu ikke overgivet sig. De Russer og Cattareser, som ligge i samme, forsvare sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Hidtil har endnu kun een Fæstning i Schlesien, nemlig Stor Glogau, overgivet sig. De Fæstninger som Preusserne endnu holde besat, ere Bresau, Schweidnitz, Silberberg, Glatz, Neisse, Brieg, og Cosel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J Rusland har man siden den sidste Ukase allerede samlet 100,000 Recruter, og man ruster sig der meget stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
De Svenske Bancosedler, som til Troppernes Lønning, efterhaanden ere satte i Omløb i Stralsund, beløbe sig til 170,000 Rdlr. - Broerne ved Grændserne ere allevegne blevne nedbrudte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J Riga manglede d. 10 Dec. 10 Tydske Poster. - De indefrosne Skibe ere halvveis udisede til Mundingen af Dung.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J en ministeriel Note har Keiser Napoleon, erklæret Mecklenburg: 1) at han betragter Mecklenburg formedelst den Hielp det har ydet hans Fiender som en Stat, der har gjort fælles Sag med dem; 2) at dets tilkommende og endelige Skjebne staaer i Forbindelse med Ruslads Forhold mod Moldau og Vallachiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
De Hamborgske Deputerede have d. 15 f. M. havt Audience hos Keiser Napoleon i Posen. Syndicus Doormann gaaer som Hamborger Deputeret med Keiseren til Warschau, men Senatorerne Schulte og Janisch, Hr. Godefroy og Osy ere allerede paa Tilbagereisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J Hamborg steg Vandet d. 26 d. M. om Eftermiddagen saa usædvanlig høit, at man i adskillige Gader maatte seile i Jøller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Fæstningen Stralsund, hvis Værker i de senere Aar ere bleven saa forstærkede, er bleven erklæret i Beleiringsstand. Generallieuten Barvn v. Armfeldt er Militair=Gouverneur, og der er føiet Anstalt til, i Nødsfald, at afbrænde Forstæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Den Preussiske Cabinetsminister v. Hardenberg, opholder sig nu i Riga Fæstningen Hamelns Overgivelse var forbunden med besynderlige Optrin. Nogle Preussiske Batailloner, som efter Slaget d. 14 Oct, vare flygtede, synes at have kastet sig derind. Oprør og Uorden herskede blandt Garnisonen; Officiererne vare ulydige mod Generalerne og Soldaterne mod Officererne. Capitulationen var neppe undertegnet førend Garnisonen gjorde Oprør, bemægtigede sig Brændeviinsmagazinet, og tog umaadelig meget til sig deraf. Der begyndte nu et skrækkeligt Slagsmaal paa Gaderne mellem Soldaterne, Officiererne og Borgerne, af hvilke sidste adskillige dræbtes. Den Preuss. General Schører sendte den ene Coureer efter den anden til General Savary med Begjering, at besætte Fæstningen. Savary rykkede indi samme under den stærkeste Kugleregn, og indsluttede hele Besætningen paa en stor Slette &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
De Franske Kyster ere nu paa alle Puncter i saa god en Forsvarstand, at Engellænderne umuelig tør vove nogen Landgang. Endskjønt de for kort siden have gjort adskillige Demonstrationer, troer man dog ikke, at de have havt i Sinde at gjøre nogen Landgang paa den vestlige eller nordlige Kyst af Frankrige. Deres Plan, at gjøre en Landgang i Holland, som bevægede Kongen af Holland at trække sig tilbage med endeel af sine Tropper, synes de nu ogsaa at have opgivet. - Marchal Brune fører endnu bestandig Overcommanden langs med Canalen (ved de saakaldte Core de fors) - fra Brest indtil Ostende og Antwerpen. Tropperne i Leiren, ved Boulogne og Amblereuse, ere blevne saa anseelig forstærkede, at de til den store Armee afmarcherede Troppers Tal nu er fuldkommen erstattet igjen. Ogsaa i Flandern er Nationalgarden allevegne bleven sat i Virksomhed. Paa Antwerpens Fæstningsværker, dets Havns Udvidelse og ny Skibes Bygning arbeides med Jver, 9 Linieskibe paa 74 Canoner hvert skulle næsten være færdig, og 5 deraf skulle endnu i Vinter løbe af Stabelen. J det derværende store Marinearsenal arbeide 5000 Mennesker og i Havnen omtrent 800 dømte Forbrydere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
J Belgrad er Nøden saa stor, at de derværende Tyrker have bemægtiget sig et Østerrigsk Skib med 100 Favne Brænde, og Kusantz; Aly har erklæret Grændse=Commandanten, der fordrede dette Skib tilbage, at Nøden har tvunget ham hertil, og at han agter at tage hvert Skib, han kan faae fat paa, med Magt, saafremt man endnu fremdeles negter ham Hjelp. Al Forbindelse med Belgrad er derpaa bleven afbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Frimurerlogen i Magdeburg har til Hæder for Stadens Gouverneur, General Eble, givet et stort Gjestebud og indbudet alle Franske Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Penge=Mangelen i Berlin og de Preussiske Provindser er saa stor, at man har maattet autorisere alle Retter i Churmark til at indsende alle de Penge, Baned= og Søhandlingsobligationer, de have i Forvaring, til det offentlige Laan. - Paa Huuseierne og Leierne er der lagt en anseelig Skat. Hver Huuseier maa betale 1 Rd. af hvert Tusinde af Assurancesummen; hver Leier 1 1/2 Pr. af Leien. Det Hele vil omtrent beløbe sig til 300,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Det hedder, at der er sat en Krigsret over Fæstningscommendanterne af Magdeburg, Stettin og Custrin, at de to første skulde casseres og den sidste (Custrins) aflives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
En fornem Reisende, som kommer fra Keiser Napoleons Leir, melder at der d. 21 22 og 23de maa være forefaldet et afgjørende Slag mellem Russerne og de Franske, thi alting var forberedt dertil. Keiserens Afreise til Warschau var bestemt, men han reiste meget hastig til Thorn, hvor næ næsten den hele Franske Armee var samlet siden den 14de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Det medicinske Selskab i Toulouse har udsat en Præmie af 300 Franker for den bedste Besvarelse af Spørgsmaalet, hvilke ere de bedste indenlandske Planter, som kunne tjene istedet for China (chinechona offic.) og dens forskjellige Arter, Chronologisk Tabel over de mærkværdigste Begivenheder i Aaret 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Vi staae nu ved Enden af et Aar, som gjør Epoche i den Europæiske Historie. Freden i Presburg med sine Følger, de mangfoldige Afstaaelser og Ombytninger af Lande, Conventionen mellem Preussen og Frankrige, og den paafølgende Occupation af Hannover, Cattaro's Besættelse af Russerne, de Franske Troppers To ven i Tydskland, nye Kongers og Førsters Udnævnelse, Uenigheden mellem Preussen, Sverrig og Storbritannien, den Britiske Magts Forøgelse ved Erobringerne i Sydafrica og Sydamerica, de frugtesløse Fredsunderhandlinger mellem Frankrige, Rusland og Engelland, Krigens Fortsættelse i Kongeriget Neapel, i Dalmatien og Tyrkiet, Rhinforbundets Oprettelse, den Tydske Statsforms Kuldkastelse og mange Tydske Førsters Souverainetet, og endelig Krigen mellem Preussen, som drog dets Undergang efter sig, ødelagte det nordlige Tydskland og fordrev regjerende Førster fra deres Besiddelser - alt dette er kun et eneste Aars Begivenheder, og Tydsklands og Europas Stilling har en ganske anden Skikkelse i Slutningen af dette Aar, end i dets Begyndelse. - For at bevare Mindet af disse og andre Begivenheder følger her en chronologisk Tabel, hvori de med faa Ord og efter Tidsfølgen anføres. Til Slutning skal der leveres et Register, der kan tjene til nærmere Veiledning. Januarti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
1. Udvexlingen af den Presburgske Freds=Ratification i Wien. - Bayern og Würtemberg antage Kongeværdigheden. 4. Hs. Kgl. H. Arveprindsen af Dannemark høitidelige Liigbegjængelse. 4. Den Britiske Escadre under Admiralerne Bair og Popham ankomme til Cap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
5. Studenter=Opstand i Jena. 6. De Russiske Tropper trække sig i Nedersachsen, tilbage over Weser til Hannover. F. Franske Tropper af Marchal Augereaus Corps rykke ind i Darmstadt. 9. Nelsons høitidelige Liigbegjængelse i London. 10. Overgivelsen af Godthaabs Forbjerg til Storbritannien, efter en hidsig Fægtning d. 8 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Den derværende Bataviske Gouverneur Janssen trækker sig tilbage, men maa med sine Tropper overgive sig d. 19de til Engellænderne. 12. De Franske Tropper forlade Wien. - Keiser Napoleon erklærer i Münster det Franske Sengt, at han har adopteret Prinds Eugen og har udnævnt ham til sin Tronfølger i Kongeriget Jtalien. - Churførsten af Baden tager Costnitz provisorisk i Besiddelse. Den høitidelige Occupation paafølger først d. 27 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
13. Kongen af Sverrig erklærer Rigsforsamlingen i Regensburg sin Misfornøielse med hvad der hidtil er foretaget i det Tydske Rige. 14. Vicekongen i Jtalien, Prinds Engens, Formærling med den Bayerske Prindsesse Augusta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
16. Keiser Franz vender tilbage til Wien. 17. De forenede Americanske Staters Præsident besværer sig især over Engellændernes Fornærmelser mod Neutralitetsretten og Coloniehandelen, og Americanske Søfolks Presning. 18. Den Preuss. Statsminister, Greve Haugewit, sendes til Paris. 19. Venedig tages i Besiddelse i Keiser Napoleom Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
20. Det Keiserl. Rigshofraad i Wien aabnes igjen under Grev Oettingens Forsæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
21. Det Engelske Parlament aabnes. 22. De Svenske Tropper i Nedersachsen trække sig tilbage over Elben i det Lauenborgske, som de hos de besat. 23. Kongen af Neapel, Ferdinand IV, begiver sit til Palermo og overdrager Rigets Regjering til Kronprindsen, 24. William Pitt døer i Putney, 47 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
- Storførsten Constantin reiser tilbage fra Berlin til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
26. Keiser Napoleon kommer tilbage til Paris. 27. Kongen af Preussens Erklæring, at de Hannoverske Lande kun skulle besættes af Preussiske Tropper, og indtil en almindelig Fredslutning tager under Preussisk Forvaring og Administration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
28. Det Engelske Parlament forelægges Acterne af Coalationen mellem Engelland, Rusland og Østerrige mod Frankrige af 14 April 1805. - Rigsstaden Frankfurt besættes af Franske Tropper og skal (d. 4 Febr.) betale en Contribution af Mill. Franker. - Forbund mellem Kongen af Bayern og Johannitterordenen angaaende Storprioratet i Tydskland, som overlades til en Banersk Prindsesse. 30. Baden tager Breisgau i Besiddelse. Anm. J denne Maaned trække de Franske sig fra det Østerrigske til Franken, Bayern og Schwaben; men Braunau holdes endnu hele Aaret igjennem besat af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Epidemiske Sygdomme i Mähren, Østerrige, Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Blodige Optrin mellem Bayerske og Østerrigske Tropper angaaende Occupationen af nogle Ridder=Godser i Schwaben. - Porten erkjender Napoleons Keiserværdighed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Trykfeil: S. 351. L. 32, en Collegium læst at Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Jndenlandske Efterretninger. Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søeofficierer er for nærværende Tid, 2 Admiraler, 2 Viceadmiraler, 3 Contreadmiraler, 10 Commandeurer, 15 Commandeur-Capitainer, 25 Capitainer, 30 Capitain=Lieutenanter, 55 Premier=Lieutenanter, 66 Second=Lieutenanter. - Ved SøeJndrolleringen og Lodsvæsenet: 5 Commandeurer, 4 Commandeur=Capitainer, 3 Capitainer, 2 Capitain=Lieutenanter. - - Søe-Cadet Corpset bestaaer, af: 16 Cadetter med 100 Rdlr. Gage, 48 med 50 Rdlr. Gage, 30 uden Gage og 48 Jndskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Den 6 Januarii rykker det 1ste Jydske Jnfanterieregiment ind i Cantonerings Qvarteer i Fridericia. 1300 Brød ere bestilte at bages til hver Lønningsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Den 26de f. M. steg Vandet saa høir paa Gammelholm, at det naaede et Mærke, som man for 36 Aar siden har sat her, da Vandet ligeledes var steget til en usædvanlig Høide, og man veed heraf alsaa med Vished, at vi siden den Tid ikke have havt saa høit Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
J den stærke Storm i Julehelligdage er den største Deel af Tagstenene afblæste af Norup Kirketaarn i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Handelens nærværende Dvalle viser sig kjendelig paa Kornpriserne, som allerede af Mangel paa Søgning ere faldne meget. Man kan saaledes i Fyen kjøbe Rug for 4, 5 a 6 Rdlr. Tønden, efter dens Beskaffenhed, Byg for 17 a 18 Mark og Havre for 11 a 12 Mark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
J den Hempelske Avis læses følgende: J et Værtshuus her i Odensee have to Muursvende forleden Aften forløbet sig imod Militairvagten, som blev hentet for at holde Styr paa dem, og sidde nu til Sorg for deres skikkelige Forældre arresterede. Ved denne Leilighed kan man ikke undlade paa nye at gjøre opmærksom paa den næsten almindelige Misbrug i Haandværksclassen, at Alt og Meer end der fortjenes skal fortæres og ødes paa Kroen. Hvorfor kan en Svend ikke lige saa godt tænke paa at lægge sig noget op af sin Fortjeneste, hvormed han i Tiden kunde begynde Noget for sig selv, som dette tildeels skeer af Tjenende i andre Stænder? Vilde Vedkommende blot eftertænke, hvorledes de ved den evige Sviir nedbryde Sundhed og Munterhed, gjøre sig udygtige til siden at nyde Livets Glæder som Borgere og Familiefædre, og kuns forøge Antallet af Elendige. Et priseligt Samfund vilde det være, som stiftedes i det velgjørende Formaal, at modvirke denne herskende Daarlighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
J den sidste stærke Storm vi havde i Julen er paa Sletten ved Odense en i Fjor nybygget Lade paa 20 Fag saaledes blæst overende, at den med Fødder og Alt blev væltet om fra Grundstenene som den stod paa. Man vil, desværre, erfare flere sørgelige Efterretninger, især fra Søen. Saaledes haves ogsaa Efterretning, at den Odenseer Galease, som føres af Skipper Ritz, og forleden strandede ved Hals, har, efterat den nu var istandsat, atter i sidste haarde Veir havt det Uheld, at være paaseilet af et andet Fartøi i Aalborg Fjord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Udi Kirkeaaret 1806 ere i Fyen og Langeland, med Als og Ærøe copulerede 1166 Par. Fødte: af Mandkjøn 2174, af Qvindekjøn 2067, og Uægte 343, ialt 4584, hvoriblandt 46 Par Tvillinger. Døde: af Mandkjøn 1428, af Qvindekjøn 1386, ialt 2814, hvoriblandt 1062 Børn under 10 Aars Alder; følgelig 1770 flere Fødte end Døde. Dødfødte: af Mandkjøn 122, af Qvindekjøn 92, ialt 214. Af de Døde have 377 opnaaet en Alder fra 70 til 80 Aar; 191 en Alder fra 80 til 90 Aar; 26 en Alder fra 90 til 100 Aar, og 1 en Alder over 100 Aar. Pludselig ere døde: 2 Mænd, samt en Kone og et Drengebarn. 4 Mennesker ere fundne døde paa Marken. Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne: 29 Mennesker druknede, deels paa Søen, deels i Aaer, deels i Vandstæder, deels i Leergrave og deels i Brønde. 2 fra Søen opkastede Døde ere fundne paa Stranden. En Dreng og en Pige ere omkomne ved løbske Heste, og 2 Drenge ihielslagne af Heste. 3 Mænd ihjelslagne ved at fælde Træer. En Dreng død ved at falde ned fra et Kornlad. En Skorsteensfeier falden ned igjennem en Skorsteen og kort derefter død. 2 Piger ihielslagne, den ene af en Stolpe, der faldt om paa hende, og den anden af et stort Skab, der styrtede ned. Dræbte: En Pige dræbt i et Slagsmaal med sin Medtjenerinde. En Dreng dræbt ved et Vaadeskud. En Garnisons Soldat skudt en Underofficier. En Tugthuusarrestant dræbt een af sine Medarrestanter. Et uægte Barn dræbt af sin Moder. 8 Mennesker druknet sig, og deraf de 5 i Vildelse. 10 hængt sig, hvoraf de 3 i Vildelse. En Mand skudt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
J Sommer blev, som forhen er anført, i Gaarden Garneset i Værdalen, begaaet et Mord paa en Mand, hans tre Sønner og to Døttre. Morderne vare to Landstrygere fra Sverrig, en Student og en Skræder. Een af de myrdede Piger var forlovet med Skieløber Ole Skavhaug i Værdalen, som strax besluttede at eftersætte begge Drabsmændene, og overtalde een af sine Kammerater til at følge med ham paa hans Bekostning. Førend de tiltraadte Reisen forsynede de sig med lidet Proviant, en Sabel og en Rifle. Efterat de havde vandret 38 1/2 Mile fra deres Hjem, ned til Hammerdahl i Sverrig, fik Skavhaug Hjelp hos en Capitain Rickmann og nogle Svenske Bønder til at paagribe Morderne, som fandtes der og inden samme Dags Aften havde tilstaaet deres Misgierning. De kom til Værdalen under stræng Bevogtning, og bleve satte i Arrest hos Bøigdens Lehnsmand indtil Underretsdommen var afsagt. Siden transporteredes de til Trondhjems Raadstue, hvorhen Skavhaug fulgte dem paa egen Bekostning, og da han saae dem i sikker Forvaring tog Afsked med dem, og bevidnede dem Medynk og Gavmildhed. – Strax da begge Morderne vare paagrebne sendte Kjøbmand Ovesen og Lieuten. E. L. Carstensen hver især 10 Rdlr. til Skavhaug. Hans Compagniechef Hr. Major Klüver har givet ham det meest anbefalende Skudsmaal, og Trondhjems Jndbyggere ere paa Grund af det Anførte blevne offentlig opfordrede til at give denne brave Karl en passende Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
J Moniteuren læses følgende under Artikelen, Kjøbenhavn den 7 Dec. Den Engelske Gesandt har forespurgt sig hos vort Hof, om hans Nations Skibe fremdeles kunne løbe ind i Havnene Husum og Tønningen. Man veed ikke hvad den Danske Minister har svaret; men vist er det, at de Engelske Skibscapitainer og Skibsredere have befaling, at holde sig beredt til at løbe i Søen ved første Ordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Udenlandske Efterretninger. Fæstningen Thorn har, efter en der i Egnen forefalden Fægtning mellem Marchal Neys Armeecorps og et Preussisk Corps, under General=Lieuten. v. Estog, capituleret, og den 6 f. M. marcherede Marchal Ney ind i samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Russerne have forladt Praga og den derværende Egne og trukket sig tilbage bag ved Bug, men de have paa samme Tid ødelagt den hele Egn, medtaget alle Jndbyggerne og deres Qvæg, sat Jld paa Landsbyer og Møller, og hele Strækningen fra Praga til bagved Bagligner nu fuldkommen en Ørk. Ved Praga, som ligger lige over for Warschau, leveredes 1656 d. 10 Julii et blodigt Feldtslag imellem de Svenske og Palakkerne, som varede tre Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-03
Warschau ligger paa den venstre Bredde af Weichsel, og har hverken Volde, Mure eller Grave, men er en ganske aaben Stad. Den er fra den ene Ende til den anden henved en Tydsk Miil lang og halv saa bred; Omkredsen er over 3 Mile. Bygningerne ere meget ulige. Ved Siden af Palaier finder man de usleste Huse. Staden har tilligemed Forstaden Praga, 299 Gader, og Antallet af de numererede beløber sig til 3619. Folkemængden er 63,369, hvoriblandt 308 Klostergeistlige og 9427 Jøder. J den Polske Krig i den første Halvedeel af det forrige Aarhundrede, havde snart Sachserne, snart de Svenske bemestret sig denne Stad. To Gange, 1708 og 1710, blev den hjemsøgt af Pest, og første Gang døde 17000 Mennesker deraf. - J Aaret 1794, ved Polens sidste Deling, var Warschau en Tumleplads for de blodigste Optrin.