Københavns Adresseavis, 1774-06-09
De som læse de historiske Skrifter i alle 3 Sprog betale ikkuns 7 Mark hver Qvartal. Siette Classe, Tydske og Franske Medicinske Skrifter, hvortil da og henregnes Anatomiske, Chirurgiske og Pharmaccutiske. Hver Uge 20 til 24 Ark, hvorfor hver Fierdingaar betales 5 Mk. Syvende Classe. Samme Slags Skrifter, men Latinske, ugentlig 12 til 16 Ark, hvorfor betales 3 Mk. De som læse i alle 3 Sprog betale ikkuns Mk. hver Qvartal. Ottende Classe, Franske og Tydske Physiske, Mathemmatisk, samt til Naturhestorien, Krigs=Viidenskaberne, Kunsterne henhørende Skrifter, ugentlig 16 Ark, hvorfor hver Fierdingaar betales 4 Mark. Vil man tillige ogsaa have de Latinske, hvoraf ugentlig 8 til 12 Ark kan leveres, betales 2 Mk. mere. Niende Classe Philosophiske, Moralske, Politi skee og til Finance= og Cammeral=Videnskaberne henhørende Skrifter For Tydske og Franske, hvoraf ugentlig 20 til 24 Ark, betales hver Fierdingaar 5 Mk. Vil man ogsaa have de Latinske, hvoraf ugentlig 10 til 12 Ark kan leveres, betales 2 Mk. mere. (Efter adskilliges Begiering, kan ogsaa Politiske Finance= og Cammeral=Skrifter adskilles fra de philosophiske og moralske. J saa Fald betales for Tydske og Franske Politiske Finance= og Cammeral=Skrifter, hvoraf ugentlig 16 Ark, hver Fierdingaar 4 Mk, og for philosophiske og moralske Skrifter i det Franske, Tydske og Latinske Sprog, hvoraf ugentlig 14 til 16 Ark, hver Fierdingaar 3 Mk. Tiende Classe, Skrifter til de Skiønne Videnskaber henhørende, saa vel poctiske, som prosaiske. For Tydske, hvoraf hver Uge 24 Ark leveres, betales hver Fierdingaar 4 1/2 Mk. For Franske Skrifter af samme Slags, hvoraf hver Uge 24 Ark leveres, betales hver Fierdingaar 5 Mk. De som læse i begge Sprogene, betale ikkuns hver Fierdingaar 8 Mk. Ellevte Classe, Philologiske, Kritiske og Antiqvariske Skrifter, hvoraf ugentlig 12 til 16 Ark leveres, betales hver Fierdingaar 3 Mark. For større Skrifter kan i Forhold til deres Størrelse, bestemmes længere Tid end een Uge til Giennemlæsningen, men Uorden vilde det foraarsage, saa fremt enhver Sub scribent ey uden Ophold ombyttede til den bestemte Tid de havte Bøger med de nye, som dem tilbringes; i at efterkomme dette udbedes da af Subscribenterne største Nøyagtighed. Bøger, endog kuns maadelig store, kan vel ofte for deres Vigtigheds Skyld udfordre en længere Overveyelse, end den en Uges Tid under saa mange andre Forretninger kan tillade Læserne, men saadanne Bøger vilde vel og disse Læsere ey nøyes med engang at have igiennemseet. Det første Bekiendtskab med saadanne Skrifter, som de maaskee ey uden ved denne Leylighed havde faaet, vil formodentlig overtale dem til selv at anskaffe sig, eye og daglig bruge disse Skrifter. Jeg smigrer mig derfor med det Haab, at saadanne Læseselskaber langt fra at hindre gode Bøgers Afsætning, meget meere vil befordre samme til Videnskabernes og Boghandelens fælleds Fordeel. Egen Fordeel søger jeg ikke ved at foreslaae denne Indretning, men vel en Stiftelses, hvis Fordeel det er min Pligt at fremme. Jeg paatager mig derfor Umagen med at indrette og bestyre dette Læseselskab paa det Vilkaar, at alle de Skrifter, som saaledes anskaffes og circulere iblant Selskabet, blive tilsidst en Eiendom for UniversitetsBibliotheket. Foruden den Fornøyelse, som jeg formoder de fleste Herrer Subscribenter vil finde i at kunde paa denne Maade tillige understytte en anden nyttig offentlig Stiftelse, har de og selv deraf den Fordeel stedse siden at kunde faae disse Skrifter igien til Giennemlæsning; en Fordeel, som tabtes, saa fremt de paa en eller anden Maade adspredtes eller omdeeltes iblant Subscribenterne. Omkostningerne i hver Classe udfordre 16 Subscribenter. Saa snart derfor til nogen Classe ey 16 Læsere melde sig, kan samme ey bringes i Stand, med mindre at til nogle af de andre Classer meldte sig saa mange, at et Overskud deraf kunde haves til at erstatte, hvad der manglede i andre Classer. Til den første, anden, tredie, slette, spvende og tiende Classe have allerede saa mange meldet sig, at de næsten ere complette.