JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Odessa, den 12te Maj. Jfølge Efterretninger fra St. Petersborg af 5te Dennes at Herr v. Tatitscheff allerede for nogle Dage siden hiemommen fra Wien og havde strax havt en lang Audients hos vor ophøiede Monark; men dog høre vi endnu ikke, wad det bliver til, Krig eller Fred. Nogle ville vide, i Hofferne i Paris, Berlin og London, saavelsom det i Tien, allerede have afgivet deres Erklæringer angaaende en Stilling, de ville tage, hvis Tyrkekrigen bryder ud Bølge Rygtet skal Londonerhoffet ikke ganske have deelt et Cabinets Anskuelser, men dog have lovet, i Tilfælde Krig at holde sig neutral; Wienerhoffet, der stedse forsatte, at det ikke vilde komme til Krig, skal dog have vet at ville billige de Forholdsregler, Rusland maatte ser sig beføiet til at gribe, at sige, hvis Porten forkastede vort Ultimat; Hofferne i Paris og Berlin skulle ubetinget høve underskrevet vor Monarks Mening og forbundet sig til, ved Krigens Udbrud at ophæve al Forbindelse med Porten, ortil Keiser Alexander skal have opfordret samtlige Hoffer. Jfølge de sidste Efterretninger fra Constantinopel har s=Effendi lovet at Fyrstendømmerne skulle vorde rømde, og Grændseberetninger melde, at Tyrkerne træffe Anstalter dertil. Holde de Ord dennesinde, er det nu muligt, at Freden kan vorde vedligeholdt. Men Man tvivler om, at Tyrkerne ganske ville rømme hine Movindser, og deraf afhænger Alt. Jndtil denne Dager Divanet Jntet holdt af alle sine fredelige Løfter. Fyrendommerne ere iøvrigt forvandlede til en Ørk. - Fra Constantinopel ere i de sidste Dage ankomne 27 Skibe, at hvilke Nogle ville indkiøbe Korn. De have medbragt Efterretninger til den 6te. Den tyrkiske Storadmiral var - sat heed det - i Farvandene ved Scio bleven angrebet af beforenede græske Eskadrer, som Nogle ansloge til 130, dre til 200 Skibe, og som hidilte fra Archipelagus, for redde Scio; to : gieskibe bleve opbrændte og Et drev Strand. Ved Efterretningernes Afgang var Kampen endnu i fuld Gang og den tyrkiske Flaade befandt sig i stor Uorden. Storadmiralen havde vel ladet Staden Scio ødelægge, men Grækerne sloges endnu i Biergegnene, da de sandsynligviis ventede Hielp fra deres Brødre. Men om Scio igien er kommen i Grækernes Vold, eller om hiin Søser overhovedet er at troe paa, maa de næste Beretninger vise. Saameget er vist, at Sultanen, harmfuld over Grækernes Forvovenhed, har ladet sex af de rigeste Scioter, hænge. Det var lutter Familiefædre. Atter et Beviis paa, hvor uafladeligt Sultanen bestræber sig for, at opfylde En af vort Ultimatums Hovedbetingelser og giøre Forskiel paa Skyldige og Uskyldige. - Hovedstaden var temmelig rolig. Om Porten har udstædt nogen ny Note siden den 18de April, vide vi ikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
St. Petersborg, den 22de Maj. Hs. Majestæt Keiseren afreiser bestemt i de sidste Dage af indeværende Maaned til den af Grev Sacken kommanderede første Armee og vil allerede den 1ste Juni være i Wilna. Man taler og store og meget glimrende Manoeuvrer, der ved Keiserens Ankomst skulle finde Sted i den første Armeekorpses forskiellige Standquarterer, navnlig i Wilna, Mohilew og Minsk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Fra Moldauergrændsen, den 15de Maj. Ligetil den 12te Dennes ere Asiater og Tatarer hver Dag afmarscherede fra Bucharest. Ordet gik, at der blot her og i Jassy skulde blive Besætninger tilbage af 1200 til 1800 Mand, indtil de af Porten allerede udvalgte Hospodarer, ere blevne formeligen installerede. Ogsaa i Krajowa, i det lille Wallachi, træffe Tyrkerne Anstalter til Afmarsch. Fra Kischeneff hører Man, at Keiser Alexander ventes til Wilna med det Allerførste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Fra Syd=Frankrig f. D.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Fra Levanten have vi faaet vigtige Efterretninger. Den Afdeling af Tyrkeflaaden, der en Tidlang har lagt ved Alexandria og meest bestaaer af ægyptiske, tunesiske og algierske Skibe, under Jsmail Gibraltars Commando, er nu stødt til den tyrkiske Storadmirals Flaade, og langsmed den asiatiske Kyst indskibes mange Tropper, der efterhaands skulle giøre Landgang paa de vigtigere Øer i Archipelagus, navnlig paa Hydra, Spezzia og Jpsara. Storadmiralen, vil derpaa føre alle sine Tropper til Morea og tilbageerobredenne Halvøe, om han kan. Denne Plan skal være kombineret med de tyrkiske Hærføreres Operationer i Epi rus, Macedonien og Livadien. Porten haaber, at fuldende Grækernes Underkastelse i Løbet af denne Sommer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
J Constantinopel syntes Man iøvrigt overbeviist om, at Rusland ingen Fiendtligheder ville begynde iaar, og det Samme mene Frankerne i Pera. Spezzioternes Overanfører har ladet Consulerne tilstille
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
følgende Proklamation. "Manifest. Kandia, 13de Februar. Vitterligt være det for alle Nationer, der seile i Archipelagus og drive Handel med Osmanerne, vore Fiender, at vi fra idag af have begyndt, at blokere alle Havne paa Øen Kandia. Vi bede derfor alle agtbare Skibskapitainer, som have deres Station i disse Have, de ville melde deres resp. Nations Handelsmænd, at de, som løbe ind i, eller ud af vore Fienders Havne, skulle erklæres for god Prise. Til den Ende beramme vi en Frist af 12 Dage, hvori nærværende Beslutning kan vorde dem meddeelt. Efter denne Termins Udløb tillade vi Jngen meere at løbe ind eller ud, og modtvillige Overtrædere af dette vort Manifest kunne vente at vorde behandlede efter Sørettens Grundsætninger Michael Comeni Affenduefa, General paa Kandia.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Jnsurrectionen paa Kandia staaer i Forbindelse med den paa Morea. Samierne, som vente et Angreb af den tyrkiske Storad, miral, have oprettet et Batterie af 60 Kanoner i Nærheden af Scala nuova paa et Sted, hvor Tyrkerne allerede have gjort eet Landingsforsøg. Omtrent 15,000 Mand ere rede at forsvare Øen og fordrive Magt med Magt. Samos har en Befolkning af over 60,000 Siele.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Spanien. Dette Riges Hovedstad frembyder Synet af en Vulkan, der hvert Øieblik truer at bryde løs. Dog er Roligheden, hidtil bleven opretholdt. Oprørere i de nordostlige Provindser og især i Catalonien synes at have gjort Franskmændenne til en Gienstand for Urostifternes Fornærmelse og her tige Angreb. Regieringen har et skarpt Øie med alle Fremmede. Ministeriet har givet befaling til, ufortøvet at lade en Armee paa 15,000 Mand bryde op mod Catalonien. Andre 12 Batailloner ere underveis, forat forstærke Lopez, Bannos's Divisioner i Biskayg og Navarra. - Man frygter meget, at Communikationerne med Frankrig ville vorde ganske afbrudte. Alt hvad der kommer fra Frankrig, er underkastet tyve Dages Quarantaine.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
De spanske Stænders sidste Sessioner - siger Gozette de France - synes at bebude, at dette ulykkelige Land nærmer sig den Crisis, som alle forstandige Folk længe have forudseet. En Rædselsperiode truer Adskillige af Halvøens Provindser. Alt forkynder sørgelige Begivenheder. Det synes vist, at Martialloven skal sættes i Virksomhed mod Oprørerne, som det eneste Middel til, at standse de Jnsurectioner, der udbryde paa alle Punkter af Riget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Norge. Sidstafvigte første Pintsedag udbrød pludselig Jld Grue Kirke, just medens Præsten stod paa Prædikestol og talte til den talrige Forsamling. Jlden greb saa hast om sig i denne af Træe bygte og stærkt tiærebredte Kirk at flere Mennesker, som ikke kunde komme betimelig nu ud, indebrændte, hvoriblandt den bekiendte retskafne Enbedsmand, Fogden Høegh, der efterlader sig 8 uforsørg de Børn. Præsten, der i nogle Øieblikke stod tvivlraadpaa Prædikestolen, reddede sig ved at opstige i et Vindusom han slog ud og steeg igiennem. Jlden formodes, være kommen fra Alterlysene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Blandinger. En af Englands vældige Rævejægere har ladet kom 24 Ræve over fra Fastlandet, for at anstille en Jagter dem paa sit Gods.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Paven er atter meget syg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Den sardiniske Flaade skal udrustes og stikke i SønDa Fontenelle i sit 92 Aar havde gjort et Vers over Ærbødighed Man i Sparta beviiste de Gamle, saa Man: "Vare alle Oldinger som Fontenelle, saa vilde : Stæder være Sparta.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Om en nyere Prædikant fortælles, at han, til Be paa hvor høit Gud elskede Verden, anførte, at han dem offrede sin eenbaarne Søn, der skulde have væ hans Alderdoms Stytte. Portugisisk Priisspørgsmaal. Den til Skribent von Junk anfører følgende Priisopgave af portugisiske Videnskabers Academie saavelsom Svar der Svar: Voxte der Diamanter paa Træerne, saa var godt, at være stor for at plukke dem; vandrede vi paa ler, saa var det bedre at være liden for at samle dem Men da ingen af Delene har Sted, saa er Middelstørreden bedste. Sømandslist. Et rigt ladet Skib, som for ikke ge siden kom fra Smyrna, løb Fare for at blive taget at Corsar. Capitainen, overtydet om, at han var for si til at giøre Modstand, lod det hele Mandskab skyndse skiule sig i det nederste Rum af Skibet og kun en forsiRagusaner blive paa Dækket. Kaperen nærmede sig giorde nogle Skud. Ragusaneren svingede derimod hvidt Lommetørklæde i Luften, som et Nødtegn. Kar holdt inde med Skydningen, og raabte: man skulde sin Ragusaneren svarede: "Ak! dertil mangler jeg Kraft! og giør det selv. Jeg er en Pasagerer paa dette Skibe kommer fra Smyrna og Pesten raser iblandt os. Cap nen og den største Deel af Mandskabet ere allerede døde af. Her er nu kun fem Mand tilbage af os, men vin ufeilbarlig ogsaa blive Dødens Offere, hvis vi ikke i blive bragte bort fra dette smittede Skib. For G. Skyld, red mig!" - Kaperen svarede i Vrede: Far Develen i Vold, og gjorde Tilberedelser til at bortfierne Bonsaneren bad endnu mere trængende om Redning. Date man ham endelig fra Kaperskibet nogle Flasker Viinike paa en Stang, og Kaperen søgte tilsomt at komme Art fra et saa farligt Naboskab. Skibet løb snart derpaa keligt ind i Marseilles Havn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Kiøbenhavn. Ved den Kongel. danske Veterinærskole er i Aaret 1821 handlet 1825 Heste, 807 Køer, 325 Sviin, 82 Faar, 17 Hunde, 136 Katte og 196 Fugle, ialt 4688 syge syr, hvoraf de allerfleste ere blevne helbredede; dog bort den almindelige Hundesyge et betydeligt Antal Hunde. som Forebyggelsesmiddel mod denne Sygdom er forsøgt indpodning med Kokoppematerien, der synes at love meet for at sætte denne næsten ulægelige Syge Grændse. Af menlandske Dyr har Veterinærskolen havt et Lama, som en til Stiftelsen den 30te August 1821 og døde den 25de nuar d. A. af Lungetæring. Skelettet opbevares i det Kongel. Museum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Fra Pressen er udkommen: Præsten Hornsyld og sins Confirmander", &c. Prisen 3 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Den 28de og 29de f. M. er tvende druknede Mandsperger fundne i Kiøbenhavns Kastelsgrav og Canalen ved Stormbroen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
En Engelsk Skibskapitain skal have mistet sit Uhr i Ul gaden. Tilskueren meddeler Prøver af Hr. N. Søtofts Sør pil "Knud den Hellige, hvori denne Konge blandt flere legler, han giver Biskoppen for Kirkens Bygning i Roesde, ogsaa siger: En Hovedseil mig tykkes dog ved Planen: J havde ikke sørget for, at der, Blev Mørke nok i Kirken.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Bispen. Mørke! Kongen. Ja veed, at Kristendommen jo er bunke, Har Ting, som ei Forstanden gjennemtrænger Men Troen fatter: seer i vel, Hr. Bisp! En Kirke skal i Lærens Aand opbygges. Et grækisk Tempel maa vel være lyst, Og i dets Form det og kan være rundt, Som Jordens Kugle - Alt er der kun jordisk. Vor Kirke derimod maa bygges saa, At bag hvert Vindue en Piller kneiser, Og bryder Solens Straaler: mærk Jer dette!"J Schlesvig Holst. Provincialberichte 1ste Qvartal d. A., læ Es en interessant Oversigt af Aaret 1821. - Forf. siger : "atdet meste af Aaret var Jammer; det Bedste Ligegyldighed. Man seer rundt om kuns Levninger af hvad vi vare: FaKiterne ødelagte, Pakhusene tømte, Pengekasserne tomme, Kraften nedbrudt og Produkterne Spotkiøb, den aldene Jnteresse deelt og Hierterne mistroiske - Hvad vi lev ledes er Haab til bedre Fremtid, Mod til at undvære det inte Nydelser og Kierlighed til den bedste Konge, som kjender sit Folks Trængsler og har Hierte og Villie til at lindre dem. Ved at omtale Landmandens især mislige Stillinge, anføres: at i Holsteens frugtbareste Egne solgtes 1821 Landeiendomme for ikke meget mere, end Hæftelsen til Rigsbanken, de resterende Skatter og Concursomkostninger beløb sig til. Af Kiøbstæderne skildres især Altonas og Flensborgs aftagne Velstand. Cours den 7de Junii. Hamb. 2 M. 248, a vista 251. Specier 252. - Specier solgtes til 15 Mk. 2 s. a 15 Mk. 2 1/2 s. Obligat. (med Renter fra 11te December. 1821776 1/2 a 77. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2de Februar 1820) 98 a 98 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 11 7/8 a 12. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Odense. Efterat Kronprinds Oscar i Mandags havde taget Frokost i Roskilde og beseet Domkirken, fortsattes Reisen til Ringsted, hvor Høisamme holdt Middagstaffel, og ankom derpaa til Korsøer Kl. 11 om Aftenen. Herfra gik Hs. K. Høihed, efter endt Taffel, samme Nat Kl. 2 ombord, paa den til Vagtstationen i Beltet hørende store Slup, under Kapitain og Ridder Bruhus Anførsel, og naaede Nyborg om Morgenen Kl. 5 1/2. Efterat have udhvilet, fra kostede Kronprindsen Kl. 11 og holdt Middagstaffel Kl. 4, hvortil Kommandanten og flere af Byens Embedsmænd, vare indbudne. Før og efter Maaltidet gjorde Høisamme, en Spadseretour paa Volden, hvorved han frabad sig at Ledsagelse. J Onsdagsmorges Kl. 6 forlod Hs. Kongelige Høihed Nyborg, under Ledsagelse af Amtmanden til Lange skovs Kroe, hvor Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen, modtog Kronprindsen og ledsagede ham her til Odense og efter et kort Ophold videre til Middelfart. Jgiennem Byen, blev Høisamme desuden eskorteret af et Detaschement af Fyenske Regiment lette Dragoner, anført af Hr. Lieutenant v. Freisleben. Natten agtede Kronprindsen at tilbringe i Christiansfeldt. Hr. Kaptain og Ridder Bruhn, som førte Hs. Kongel. Høihed over Beltet, fik som et Agtelses beviis en Gulddaase af Prindsen, der ogsaa kongeligt belønnede Søfolkene og den ved hans Ankomst opstillede. Æresvagt, som han dog frabad sig. Hals. Den 7de Junii. Jndkomne, J. P. Blath fra Gothenborg. J. Clausen, N. C. Koefoed, P. Hansen og H. A. Staarup, fra Kiøbenhavn. N. Schou fra Libau. - Asseilede, J. P. Schou og J. Christensen til Kiøbenhavn. Den 8de. Jndkomne, O. Brandi fra Østerrisøer. F. Andersen, P. Erichsen og A. Olsen fra Kiøbenhavn. Den 9de. Jndkomne, B. Pedersen og C. Christensen fra Kiøbenhavn. C. F. Christiansen fra Varburg. H. N. Serreslev fra Flensborg. Den 10de. Jndkomne, N. Petersen fra Assens. S. Willumsen fra Kiøbenhavn. - Afseilede, F. Ballouff til Kiøbenhavn. S. Holm til Østersøen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Skuespil. af det Kongelige Skuespillerselskab.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Torsdagen den 13de. Den lille Rødhætte, lyrisk Tryllespil i 3 Acter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Fredagen den 14de. Hvilken af dem er Bruden Lystspil i 4 Acter, og Comedien, Original=Lystspil i 1 Act. Løverdagen den 15de. Don Juan, Opera i 4 Acter. Billetter til første Plads a 1 Rbdlr. og til Galleriet a 3 Mk., faaes i Madame Rostrups Huus ved Østeraae og om Aftenen ved Indgangen som aabnes Kl. 6.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 2den Juni Eftermiddagen Kl. 5 blev Sæbye, atter hiemsøgt af rædsom Jldsvaade, hvorved, formedelst den paa samme Tid herskende stærke Vestenvind, inden 3de Timer 3 Huuse bleve lagte i Aske, uagtet al anvendt Anstrængelse, og at Byefogden af Frederikshavn Major og Ridder Westenholz og var her tilslede inden 2 Timer med 2de Sprøiter, Fiorten Familier med et Personale af 39 Mennesker, for det meste af den arbeidende Classe bleve herved huusvilde, og mistede tillige største Delen af deres Jndboe, saameget mere beKlageligt, som Husene næsten alle ere saa maadeligen assurerede, at de ikke igjen for Assurancesummen vil kunne opbygges, og den forhen Formuende ved foregaaende Jldebrand er sat tilbage, og selv sysselsat for igjen at komme i Drift. Kort, Trangen er stor, men ædle Menneskevenner ville komme dem til Hielp, tage dem under Armene med virksom Støtte i Materialier eller Penge. Og for hvad der saaledes maatte sendes os, skulle vi i sin Tid aflægge Regnskab. Sæbye den 6te Juni 1823. Liimkilde, Dr. Boeck, Cancellieraad og Byefoged. Sognepræst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
En Haar=Uhrkiede, beslaaet med ægte Guld, hvorpaa stod A. C. B. 12te Juli 1809, ved Kieden var en Guldring med en stor Guld=Uhrnøgle, med en rød Steen, en mindre dito, med en guul Steen, samt et uægte Signet med Perler, er i disse Dage sin Eier frakommen. For Tilveiebringelsen betales en raisonabel Douceur. Man henvender sig til Adresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Bedste hollandsk Linolie med øvrige Maler=Vare sælges til nedsatte billigste Priiser, saavel i smaae som større Partier: samt besørges ogsaa disse Vare tilrevne af alle Couleurer. De sammensatte og tillavede Farve=Vare ere ogsaa betydelig nedsatte i Prisen. Ligeledes sælger jeg til de billigste Priser i smaa og større Partier alle Slags grove og Specerie=Vare, bedste hollandsk svært Søllæder, med meget mere. Aalborg, den 12te Juni 1822. Th. v. Spreckelsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Paa Pintsemarked den 10de Dennes er sin Eier frakommes en Sølv Snuustobaksdaase, indvendig forgyldt, men Forgyldningen næsten afslidt. Bemeldte Daase kiendes derpaa at den er dannet i Form af en Kaag og under Laaget findes Bogstaverne N. D. S. For Opdagelsen af samme, hvorom Anmeldelse kan skee til Adresse-Contoiret, betaler man gjerne en passende Douceur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
4re Rideheste kan, med forønsket Opvartning, modtages paa Vinterfoder ved Aldershaab, naar derom snarest mueligt vedtales. P. N. Schytte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
En tam Kanariefugl er den 11te Juni bortfløiet fra Gaarden No. 279 ved Stranden; for dens Tilbagelevering, om den skulde være fanget, loves en passende Douceur. Bruun. Jnden for Nibe Byes søndre Port er funden en sølvbeslagen Tobakspibe, hvilken Eieren kan erholde hos Undertegnede imod en passende Douceur. Nibe den 6te Juni 1822. Jens Chr. Christensen. S. P. Bjørn, Skoemagermester fra Randers, er kommet her til Pindsemarkedet, for at forhandle et PaSkoemagerarbeide, bestaaende af alle muelige Slags mode Dame= og Mandsstøvler samt Skoe. Godt Arbeide og bi Priser forsikres. Jeg er daglig at træffe i min Boutik, Torvet udenfor Hr. Kiøbmand Giødwads Gaard. Logi er, som sædvanlig, hos Hr. Peder Schmidt paa dergade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Da min Tienestekarl Peder Trye, fød i Trye i 2 ninglunds Sogn, Natten imellem den 19de og 20de Maj, forladt sin Tieneste uden mit Vidende eller nogen Aarsag, i advares Enhver som han maatte tilbyde sig, ikke at andre ler huse ham eller hans Gods, inden han paa lovlig Maad mig fraskildt. Alstrup den 21de Mai 1822. Niels Emmers. Alslags Porcellain og Steentøi klinkes net, hurtigt og ligt af Christen Christensen, boende hos Jørgen Nysum ved ØsterrørPaa Undertegnedes Cocholade- og Oblotfabrik i St. P. stræde No. 138 første Sal i Kiøbenhavn, bekommes fiin Kl. der=Chocolade 4 a 5 Mk. Pd., Vanillie dito 6, 7 a 8 Mk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Bryst=Chocolade med islandsk Mos 6 Mk., Sundheds- og vi dito 7 Mk., Kirkeoblater 5 Mk. tusinde Stykker, store Oblitil Bagværk 9 Mk. Hundrede, couleurte Brevoblater 163. Pd. Dhrr. Handlende, som ville beære mig med deres Hand bekomme antagelig Rabat. H. C. Müller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
De af Hr. Adjunct Fog i Gaarden No. 224 ved Østeraae, boede Værelser, kan strax eller til næste Mikkelsdag faaes : Leie; sammesteds er beqvem Boepæl for en liden honet Fa lie, samt endeel Pakhuuse og Kornlofter. Man behager i melde sig hos Eieren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
J. C. Ripamunti, Chemiker fra Malland, udsælge sin Bopæl hos Herr Broder Møller ved Østeraae, is resp. Vedkommendes Tilladelse, endeel chemiske Præparaf erkiendt Godhed, saasom: En Gummi=Copal=Fernis, so anvendt paa Meubler, tørres strax og giver en herlig Glandet ganske nyt chemisk Blækpulver, der udmærker sig fremsk alle hidtil bekiendte; et fortrinligt chemisk Pulver, hvormMan øieblikkelig kan bringe Feilskrift eller Blækpletter af P. piir, udenat det efterlader noget Mærke, samt borttage mulig Rust, Blæk og andre Pletter af Linned, udengt de derved skades - &c. - Portioner kunne faaes til 3 a 6 Skipper Sand agter i denne Uge at afseile til Kiøbenhamedtager Passagerer. Man behager at melde sig hos Hr. Vi handler Nørgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter her i Byen afdøde Borger Skrædermester Georg Geitner, indkaldes herved med Ugers Varsel, for i Følge Placaten af 26de October 179. anmelde og beviisliggjøre deres tilgodehavende Fordringer: undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 10de Mai 1822. Hornsyld. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-12
Creditorerne i Dødsboet efter her i Byen afdøde Borger Skipper Jørgen Nielsen, indkaldes herved med 12 Uge Varsel, for i Følge Placaten af 26de October 1792, at melde og beviisliggiøre deres tilgodehavende Fordringer for dertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 18de Maj 1822. Hornsyld. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-14
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-14
St. Petersborg, den 25de Maj. Hs. M. Keiseren forlader os bestemt den 28de Dennes, en kun paa meget kort Tid. Jfølge troværdige Forsiksiger, vil Hs. M. allerede være her igien den 14de Junii.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-14
En fra Odessa hidkommen Courer bekræfter Efterretligen om Søslaget ved Chios mellem den græske og tyrki Flaade, hvori Hiin seirede. Vi imødesee de omstændede Beretninger desangaaende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-14
Odessa, den 15de Maj. Vi have Efterretninger fra Constantinopel til den 12te kunes. Lord Strangford havde atter gjort Forespørgsel, gaaende Fyrstendømmernes Rømning og truet Reis-Ef di med, selv at vende sig til den mægtige og charakter te Sultan Mahmud. Reis-Effendi har herpaa gien get de herligste Løfter, der fylde Diplomaterne med GlæEngellænderne bebude en ny russisk Gesandts Ankomst. Constantinopel. J denne Hovedstad har Salget af Kioternes Quinder og Døttre gjort megen Opsigt ; Manikrer at nogle Diplomater endogsaa skulle have beklaget Ulykkelige - men ganske sagte. Ogsaa forsikrer Man, Muselmændene igien begynde at kiøbe Slaver, for at bringe dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-14
Semlin, den 22de Maj. Sørgeligt lyde Efterretningerne fra Salonich. Græ ne ere ikke blevne slagne, men den tyrkiske Statholder, ladet Værgeløse slagte som Offre for sin Mordlyst. En havde opfordret Jndbyggerne i Niausta, mellem res og Salonichi, til, at aflevere deres Vaaben, og de vægrede sig derved, var han rykket ind i dette DiEt og havde ladet Alting nedhugge. J nogle Landsbyer, de Grækerne efter for deres Hustruers og Døttres Bøn og dræbte dem med egen Haand, at de ikke skulde falde Haarbarernes Hænder. Man anslog de bortslæbte QvinEt og Børns Antal til 10000, der tildeels bleve solgte i lonicht for 10 til 15 Piastre pr. Hoved. Det lader, som Divanet har udstædt hemmelige Befalinger til, at udrydde alle - selv værgeløse - Græker.