JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
fra Weile Amts Landekonomiske Selskab. Det vil vel ikke være en Deel af Weile Amts Landekonomiske Selskabs ærede Medlemmer ub kjendt, at i Nebel Mølle, alti flere Aar har været Jndretninger til Hørstraaes Bearbeidning, som jeg smigrer mig med i Omegnen har fundet Bifald, og paa sine Steder bidraget til, at denne ligesaa nyttige som i enhver Huusholdning nødvendige Handelsplante, mere dyrkes. Opmuntret dertil af det kongelige Landhuusholdnings selskabs værdige Præsident Hr. Conferenceraad Collin, anskaffede jeg i Aaret 1825 nogle Bryde- og Skjætte Apparater, der dog snart bleve utilstrækkelige til at færdige hvad til Vaarbeidning bragtes, og da jeg fra det kongelige Landhuusholdningsselskab erholdt en saa kaldet Kjøngsk Brydemaskine, lod jeg forfærdige en firel big Schouboisk Skjættemaskine, der begge under et kyndigt Menneskes Bestyrelse arbeidede til min Tilfredshed. J Aaret 1829 foretog jeg efter Opfordring en Reise igjennem Hertugdømmene og en Deel af det Hanoveranske for at undersøge disse Egnes Høravl, samt ved hvilke Maskiner, Arbeidet mueligt lettedes. Jeg fandt i flere af Nabostatens Egne Høravlen drevet med Frid og Kyndighed, men for størstedelen blot ved Haandarbeide; af Maskiner saaes kun simple Brydemaskiner, med hvilke ei kunne udrettes stort meere end med vore Haandbryder, hvad jeg imidlertid fandt fordeelagtig, som Hørstraaets foreløbige Behandling, var en Art Bankning for at fladtrykke og knuse sammes trægtige Marv, deels ved Haandarbeide, og deels i dertil indrettede Bankemøller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
J den Slesvigske Landsbye Leck, fandt jeg en Skjættemaskine af sjelden Indretning, og hvorover saavelsom over flere til Hørfabrication brugende Maskiner, jeg i 1ste Vindsandet Hefte af Tidsskrivt for Landekonomie har givet en udførlig Beskrivelse, men da denne Maskine fordrer at Hørren skal være vel rødet, samt ualmindelig godt brudt, hvad ei altid kan opnaaes, har den, paa flere Steder ei vundet det forventede bifald. Da Horavlens Udbredelse er af megen Vigtighed, saa ville det efter min ærbødige Formening være gavnligt om det ærede Selskab ville skjænke samme nogen Opmærksomhed. Ved Haandarbeide kan denne Jndustrigreen, her til Lands ei ventes dreven til nogen Fuldkommenhed saasom Arbeidet bliver for kostbart, ja, ved den almeenbrugende Skik paa Landet at bryde- og skjætte i Omgang, næsten ødelæggende. Det ville derfor være gavnligt, om paa flere Steder i Amtet, hvor Jordbunden egner sig til Høravl, kunne findes Leilighed til at anlægge Bryde- og Skjættemaskiner, uden alt for store Bekostninger, hvad nemmest kunde skee ved Vandmøllerne, hvor Lokalomstændighederne tillod det, og da der, saavel til Brydning som Skjætning ei fordres mere end een Hests Kraft, ville Assavn af Vandet til dette Brug ei være betydeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
De ved Rebel Mølle værende Indretninger bestaae af et brandfrit Tørrehuus, i hvilket paa een Gang tørres circa 600 Pd. Hørstraae, den Kjøngske Brydemaskine bryder samme ved 2 Menneskers Hjelp i 3 til 4 Timer, og en fireløbig Skjættemaskine skjætter det ved 4 Menneskers Hjelp paa een Dag; har Hørstraaet god Tave, saa giver en saadan Tørring 10 Pd. reen skjættet Hør, vel ogsaa derover, men er det haardt, skjørt og for meget rødet, saa bliver Udbyttet mangen Gang saa lidet, at Arbeidslønnen ei kan opveie det derpaa anvendte Arbeide. Endnu haves en Christiansk Bryde- samt en Leeker Skjættemaskine, hvilket alt staaer i Forbindelse med, og drives ved det her havende Stampeværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
J Aaret 1833 blev her tilberedt circa 11000 Pd. reenskjættet Hør, hvoraf Jndtægten var 360 Rbd. r. S. men betænker man at dertil Dag for Dag i 5 til 6 Maaneder er kostet og lønnet 7 Mennesker, nemlig 4 til Skjætning, 2 til Brødning og Snødning, samt 1 til at passe Tørrestuen, saa bliver det rene Udbytte for Entrepreneuren ei betydeligt, og førgelig er Foretagendet efter den Priis her betales for Bearbeidningen, 3 Rbmk. 3 s. r. S. pr. Lispd. ei saa meget egnet til at erhverve betydeligt, som til at fremme en gavnlig Sag, dog formener jeg, naar Arbeidslønnen forhøiedes til 4 Rbmk. pr. Lispd., ville den hørdyrkende Landmand endda være vel tjent dermed, thi udsaaes i en til Hørsæd tjenlig Tønde Land 7 Skpr. Hørfrøe, saa er i et Middelaar Udbyttet 20 Lispd. reenskjættet Hør og 3 Tdr. Slagfrøe, Sæde frøet fraregnet; regnes Hørren til den lave Priis 2 Rbd. 3 Mk. og Frøet efter hvad det indeværende Aar koster 6 Rbd. 4 Mk. pr. Td. bliver brutto Jndtægt 70 Rbd., saa kan man ei sige det er meget, om for Hørrens forsvarlige Tørring, Brødning og Skjætning fraregnes 13 Rbd. 2 Mk., og tør vel spørges: om af en Td. Land efter een Pløining paa nogen anden Maade kunne ventes rigere Udbytte, Lader man Hørren ei blive moden, tærer den kuns lidt af Jorden, og brakkes den næste Aar, da faaer man en meget vel tilberedt Rug- eller Hvedejord. Værdiges disse Par Ord det ærede Selskabs Opmærksomhed, er jeg, hvor det maatte fordres, villig til ved Raad og Veiledning at være til Tjeneste efter bedste Evne. Nebel Mølle, den 2den April 1834. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
Bekiendtgjørelser. Onsdagen den 30te April førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver i Wildberg Præstegaard afholdt offentlig Auction over afgangne Sognepræst de Lindes efterladte Bogsamling, bestaaende af omtrent 1000 Bind, henhørende til forskjellige Videnskabssag, især Theologie, Historie og Æsthetik, hvoriblandt Prædikener af Zollikofer, Reinhard, Marezoll, Harms, Adler, Clausen, Pavels og fl., forskjellige Udgaver af det gamle og nye Testamente ved van der Hooght, Michaelis, Griesbach, Knapp; Ordbøger og Commentarer til samme ved Schleusner, Teller, Dathe, Rosenmüller, Zacharia, Pott, Paulus, Brettschneider, Hornemann o. fl., Planchs Reformationshistorie, Henkes Kirkehistorie, Roeslers Bibliothek der Kirchenvater, Tischreden m. m. af Lütken, forskjellige Skrifter af Saltzmann, Herder, Bastholm, Treschow, forskjellige Udgaver af Classikerne og Oversættelse deraf, saasom: Homer og Virgil ved Voss, Horats ved Wieland, Livius ved N. Møller, Terents og Tibull ved Guldberg, Sophoeles ved Fibiger, F. Snedorffs Skrifter; Danmark, Norges og Hertugdømme nes Historie ved Gebhardi og Christiani, Millots Verdenshistorie, Saxo og Snorre, A. Hvidtfelds Krønike, forskjellige Skrifter af Holberg, en Deel Reise- og Levnetsbeskrivelser; Fleischers Naturhistorie; Digte af Schiller, Bürger, Klopstock, Wieland, Voss, Pfeffel, Ug, Opiz, Wessel, Haste, Rein, og flere. Bøgerne ere i Almindelighed godt conditionerede. – Det anmærkes, at Pastor Krarup i Gjødstrup og Procurator Tvede til Tanderup pr. Ringkjøbing modtage Commissioner for fraværende Liebhabere. Hammerum Herred, den 29de Marts 1834. Landt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver en Parcel paa Schader Mark, af Hartkorn 1 Td. 3 Skp. 1 Fdk. 2 1/2 Alb., med derpaa opførte Bygning, hvorfor Axel Nielsen staaer antegnet som Eier, og som fortiden besiddes af Sognefoged Andreas Aborg, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 28de d. M. samt 12te og 26de næste Maaned, hver Dags Middag Kl. 12. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction hos Sognefoged Andreas Aborg i Schader; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougss & Herredscontoir i Randers, den 2den April A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
Efter vedkommende Udlægshaveres Begjæring, bliver det Niels Jensen Klemmensen tilhørende Huus i Hørning, med en Jordlod paa Moeskjer Mark, af Hartkorn 4 Skp. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 28de d. M., 12te og 26de næste Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction i Huset, der agtes solgt; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat, 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres. Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 2den April A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Told- og ConsumTrykt og udgivet af A. F. Elmanist. tions=Kasserer Frederik Hansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Grenaae, den 1ste April 1834. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-11
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Borger og Bagermester Christen Caspersen her af Byen, indkaldes herved, i Følge Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for Undertegnede, de myndige Arvingers Befuldmægtigede. Ligeledes anmodes Boets Debitorer om at afgjøre deres Skyld til Boet med mig inden bemeldte Tids Forløb. Randers, den 24de Marts 1834. Jensen, Over- og Underrets=Procurator. David Niels Dorph Seidelin, Doctor juris utriusqve, virkelig Justitsraad, samt Herredsfoged og Skriver i Hasle, Westerliisberg, Framlew og Sabroe Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Jngerslew, som befalet Sagfører for Huusmand, Chresten Jensen Smed af Labing Mark i Framlew Sogn, Aarhuus Amt, og i Følge erhvervet Beneficium paupertatis, bliver herved, i Kraft af en allernaadigst Bevilling dertil af 31te Januari d. A., den eller de, som maatte være i Besiddelse af een af bemeldte Chresten Jensen Smed til Opholdsmand Søren Olesen i Borum under 20de Martii 1824 udstædt og den 20de October næstefter inden Hasle, Vesterliisberg, Framlew og Sabroe Herreders Ret tinglæst Panteobligation, stor 450 Rbdlr. Sedler, imod Panteret i det Debitor tilhørende Sted, paa Labing Mark, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., samt Besætning, Ind- og Udboe, hvilken Obligation skal være indfriet ved nye Forskrivning men er forkommet uden at være udslettet af vedkommende Pantebog, indstævnet til, dermed at møde inden ovennævnte Herreders Ret, som holdes paa Aarhuus Raadhuus, den første Onsdag eller ordinaire Retsdag i September Maaned 1835, Kl. 10 Formiddag, for der og da at godtgjøre sin Ret til samme, da Jngerslew, hvis Jngen dermed melder sig, vil paastaae den ved Dom mortificeret, i Henhold til den paaberaabte Bevillings Jndhold. – Forelæggelse og Lav dag er afskaffet ved Forordn. 3die Juni 1796. - Under min Haand og mit Embedssegl. Hasle &c. Herreders Contoir, den 4de April 1834. Seidelin. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
No. 58. den 12 April. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende, Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Blandinger. Det romerske Karneval skal i mange Aar ikke have været saa glimrende som i Aar. Fra Kl. 3. til 6 om Efterm. vrimlede alle Roms Gader af Masker i alle Slags Dragter. Hovedpunktet, hvor Alt strømmede hen, var som sædvanligt, Gaden i Cor 50. Her kjørte Vognene frem og tilbage i tvende Rækker, og imellem disse bevægede sig en bølgende Strøm af Masker. Fra alle Kanter regnede det ned med Confetti (en Art Kalkkugler af Størrelse som en Ært, hvilke den Ene kastede paa den Anden. Fre Altaner og Vinduer strømmede hele Kurve fulde ned over Damer og Herrer, saa at Mange saae ud som om de havde ligget i en Meelsæk. Hver Dag endtes med et Væddeløb af 8 Heste, der fløi fra den en Ende af Gaden til den anden, imellem den mylrende Menneskevrimmel, uden at der var mindste Skillerun, imellem denne og Hestene. Det var et Under at ikke flere Ulykker indtraf, end den ene - der var sørgelig nok - at nemlig en Dreng blev overrendt af Hestene og dræbtes derved. For at stimulere de væddeløbende Heste er der befæstet brændende Svamp paa Ryggen af dem og Jernpigge, der stikke dem tilblods Prisen var en Sum Penge og en smuk Fløielsfane, Begge Deele vare tilveiebragte og bekostede af de i Rom værende Jøder, der - efter den endnu i Christenhedens første Stad herskende, vanærende Skik maatte aabne Karnevalet ved at begive sig op paa Kapitoliet og paa en ydmygende Maade bønfalde om Tilladelse til endnu et Aar at forblive boende i det dem i Rom anviste særskildte Qvarteer, samt om, istedetfor selv at løbe tilvæds, at maatte udsætte Prisen for Hestene. Fra om Aftenen til ud paa Morgenen var der stor Festina i Alibert Theatret; Roms eleganteste Damer befandt sig her i Costume, deels med, deels uden Maske; Scenen og Parterret vare indrettede til en stor Dandsesal, og Logerne vare til fri Afbenyttelse for Tilskuere. Rygtet gik, at man havde fundet en Dame i en af Logerne, der midt under Dandsen og Musikken var bleven myrdet med flere Dolkestik, Politiet gjorde sig megen Flid for at opspore Morderen; men uden Nytte. - Den 11te Februar endtes Karnevalet med den smukke MucoliFest. Efter den Dags Hestevæddeløb faaes nemlig alle Vinduer, Stilladser, Vogne a. paa eengang ligesom oversaaede med Lys, som man har i Hænderne, og der viste sig nu en Art Kamp, idet at Enhver, der havde Lys, søgte at beholde det tændt, medens Andre af al Magt higede efter at slukke det; Luften var opfyldt med smaae Balloner med Voxstabler, der dalede ned over Hovedet paa Folk, under det idelige Raab: senza mucoli!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J Engelland skal nu gjøres Forsøg paa en Udtømmelse af Overbefolkningen, ved et nyt Udvandrings=System, som man haaber vil blive lige velgjørende for Engelland og dets Kolonier. Samme bestaaer i Oprettelsen af en Kolonialkasse, hvoraf fattige, men flittige Familier kunne faae Forstrækning til Overreisen til Nyholland, som de efter Ankomsten dertil igjen maae tilbagebetale med et ugentlig Afdrag af deres Fortjeneste. Ligesaa lader Regjeringen de til Deportation dømte Forbrydere først sidde endeel af deres Straffetid ud i eensomme Fængsler eller Forbedringshuse, efter det pensylvanske System, for at lære et Haandværk, hvorved de kunne blive nyttige Medlemmer af det nye Samfund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J London er nylig død en 66 Aar gl. Advokat, der har efterladt sig en umaadelig Formue; men var ligesaa gjærrig som riig. Han var derhos en stor Særling, havde aldrig været gift, og bar den største Afsky for Fruentimmer. Jngen havde nogensinde seet ham lee, og heller aldrig havde han anskaffet sig noget nyt Klædningsstykke. Sin Mad tilberedte han selv, og Flæsk var altid Hovedbestanddelen deraf. Af Sværet skjar han sig Remme til at binde sine Skoe sammen med; dog maatte han desværre opgive denne Oeconomi, da han ikke kunde komme paa Gaden, uden at blive forfulgt af Hundene. Sine Katte fodrede han for en stor Deel ved at indgnide dem med Flæskesvær. De stakkels Dyr kunde da tilbringe hele Timer med at slikke hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J Wien skal der for Tiden opholde sig en uhyre riig Engellænderinde for at søge sig en Mand. Hun bærer en Vormaske for at skjule sit Ansigt, der skal ligne et komplet Dødninghoved. En Lieutenant, der havde besluttet sig til at gifte sig med hende, for at faae Fingre i hendes mange tusinde Pd. Sterling, skal ved at see hendes Ansigt, da hun tog Masken af, være besvimet af Forskrækkelse, og traadt tilbage. Selv Læger skulle være blevne betagne af Rædsel ved at see hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
En Eddikebrygger i Memmingen blev for en Tid siden ret alvorligt hjemsøgt af Lykken. Han drømmer en Nat, at alle hans tre Døttre vare uventet komne i Barselseng, den ældste med eet, den anden med to, den yngste med trende Børn. Morgenen derpaa fortæller han sin Kone den moersomme Drøm med det Tilføiende, at han vil tage Nr. 1, 2 og 3 i Tallotteriet. Konen formaner ham, siger at det var kun at spilde Pengene o. s. v.; men beslutter imidlertid ved sig selv, ogsaa i Smug at prøve sin Lykke paa den underlige Drøm. Manden sætter tre Daler paa Nummerne, men bilder sin Kone ind, at han kun havde sat 3 Mark, og Konen sætter en Daler paa dem, uden at lade sig mærke med det mindste. Efter nogle Dages Forløb blev Lotteriet trukket, og iblandt de trukne Nummere vare: 1, 2, 3. Edikebryggeren, som først havde faaet sin Lykke at vide, styrter ind i Stuen til sin Familie med den glade Efterretning, at han havde vundet 17000 Rdlr. Madamen, der hørte den skjønne Talrække, daaner af Forbauselse, men kommer snart til sig selv, og fortæller nu at ogsaa hun maatte have vundet en god Skilling, da hun havde sat en Daler paa de samme Nummere. Kort sagt, Eddikebryggeren blev ved den lykkelige Drøm Eier af en Snees tusind Daler. Men Misundelsen, der aldrig hviler, har nu givet hans smukke Døttre Navnet: 1, 2. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J Leipzig ere alle Avisredacteurer blevne tilkjendegivne ved en Politibefaling, at der herefter kan anlægges Kriminalsag imod dem ikke allene for hvad der er trykt eller skrevet, men ogsaa for hvad Censoren har udstrøget i deres Manuskripter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J Anklam en lille Søstad i Pommern) viste sig under Orkanen den 10de Marts Funker paa Master og Raaer af de ved Staden liggende Skibe: en Jagttagelse som Søfarende vel ofte have gjort under heftige Storme i rum Søe, men aldrig ved Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Den 16de Mai d. A. lader Baron v. Biel tilZierow og Weitendorf, paa sidstnævnte Gaard, i Nærheden af Wismar, ved offentlig Auction stykkeviis bortsælge, sin hele Stamme af Fuldblods-Følhopper, 19 i Tallet, alle ligesaa udmærkede ved ædel Herkomst, som ved Skjønhed og andre fortrinlige Egenskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J næste Vinter agter han at gjøre Jndkjøb af nye Fuldblods-Hopper i Engelland; men Grunden hvorfor han sælger alle sine nærværende Hopper, er "fordi han vil indskrænke sit Stutterie, men befrygter, ved et Udvalg uforholdsmæssig at nedsætte Prisen paa de Tilbageblevne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Den berømte Bugtaler Alerander er kommen til Hamborg, og har der paa Stadttheatret, aabnet en Række af Forestillinger i det franske Sprog, i hvilke han allene udfører alle Rollerne. Det St. Petersborgske Kabinet skal have sendt et Circulaire til alle de europæiske Magter med Ønske om, at de i Fremtiden hverken modtage eller understøtte nogen polsk Flygtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Det skal fra amerikansk Side være i Værk at oprette en Paketfart imellem Newyork og Gothenborg. Ogsaa mellem denne Stad og Hull vil der til næste Sommer blive oprettet en Dampskibsfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
J Khousposten Nr. 66 læses følgende Brudstykke, af et Brev fra en dansk Reisende i Norge; "Under mit Ophold i Laurvig var hele Byen i Oprør i Anledning af et Bryllup. Brudgommen var Hr. Cand. juris Hansson, der skulde formæles med en formuende Professionists Datter. J den Anledning havde Byens Jndvaanere opført en Æresport, hvor flere Jndskrivter vare anbragte, blandt andre denne: "Hil Dig Christian Rasmus Hansson, Norges stolte Søn!" Senere var den hele Stad festlig illumineret, og Bryllupsgjæsterne droge tilvogns igjennem Gaderne, fulgte af Mængdens Jubel og Hurra, for at besee Festiviteten. Kirken var overlæsset med Krandse og alskens Pynt. Brudgommen skal have holdt en Tale ved Bryllupsbordet, saaledes som det er Skik paa flere Steder i Rusland og Litthauen. Jndtil langt ud paa Natten vedvarede Tummelen i Byen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Jndsendt. Et nylig indtruffet Tilfælde har viist, hvor nødvendigt det er, at Opsynsmanden ved Smakfarten er føekyndig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Bekiendtgjørelser. Efter et langvarigt og smertefuldt Sygeleie behagede det Forsynet at bortkalde min inderligt elskede Mand, Jens Peter Schmidt, afvigte 11te April, Eftermiddag Kl. 3. Han opnaaede ingen høi Alder thi hans Dages Maal blev kuns 43 1/2 Aar; i 24 af disse var han Borger og Kjøbmand her i Byen, og af sine Medborgere erkjendt for en virksom og redelig Mand. Jeg med 8 efterlevende Børn begræder nu hans Bortgang, Dybt ville vi føle Savnet, jeg, at den inderligt elskede Ægtefælle, disse, deres tabte Forsørger, men føle Trøst i den Tanke, at den Gud, som bedrøver, har ogsaa Midler i Hænderne til at lindre Sorgen, og gaae rolige og hengivne i Forsynets Villie, vor Fremtids Skjæbne imode. J det jeg bekjendtgjør dette for mig og Mine sørgelige Dødsfald, føler jeg mig uden anden Bevidnelse overbeviist om mine Venners inderlige Deeltagelse i denne min billige Sorg. Aarhuus, den 12te April 1834. A. J. Schmidt, for Kaarsberg. Maa trykkes. Aarhuus Politiekammer, den 12te April 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
At min Kone, Cecilia Softe for Svendstrup, den 7de April ved Døden afgik i sin Alders 62de Aar, og vort Ægteskabs 4de, anmeldes for fraværende Slægtninge og Bekjendte paa egne og 8 Børns Vegne. P. D. Faber. Aalborg, den 10de April 1834. forhen Sognepræst for Jungshoveds Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Det algode Forsyn behagede at bortkalde fra denne Jord vor inderlig elskede Fader og Svigerfader, Skovrider og Birkeskriver Anders T. Sandberg, Natten imellem 2den og 3die April sidstleden, efter 4 Ugers Sygeleie og faa Timers Lidelser, 91 Aar 7 Maaneder og 21 Dage gammel. Som den Afdødes Børn, bekjendtgjøres dette Dødsfald med Forviisning om fraværende Slægts og Venners kjærlige Deeltagelse og Erindring om vor elskede Afdødes hæderlige Minde. Løvskal, den 4de April 1834. B. C. Schoubre, R. Schoubye. fød Sandberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Paa Grund af Domkirkens Reparation henlægges indtil videre Gudstjenesten for Domsognets Menighed til Frue Kirke, og begynder saaledes Søndagen den 20de April d. A., hvorpaa den, ifølge den høie StiftsøvrighedsApprobation, fortsættes paa følgende Maade. 1) Hver Søn- og Helligdag forrette begge Sognes Præster Gudstjenesten i Frue Kirke vexelviis for begge Menigheder, baade til Høimesse og Aftensang, saa at Domsognets 2de Præster forrette Embedet hver anden Søn- eller Helligdag, og Frue Kirkes Præster ligeledes hveranden. Paa sammeMaade afvexle ogsaa de øvrige Kirkebetjente i begge Menigheder med hverandre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
2) De andre ministerielle Forretninger, som Barnedaab og Brudevielser, henlægges, saavidt mueligt, af hvert Sogn til den Søndag, som Sognets Præster forrette Gudstjenesten, og naar Vedkommende ikke ønske dette, men hellere ville have Forretningen holdt paa en Søgnedag, da kunde Tirsdag og Torsdag bestemmes for Domsognet, og Onsdag og Fredag for Frue Sogn. 3) Da den maanedlige Altergang pleier at holdes den første Fredag i Maaneden i begge Sogne, saa beholder Frue Sogn her sin gamle Orden, og i Domsognet derimod forrettes Skriftemaalet om Onsdagen, og Altergangen om Torsdagen paa sædvanlig Tid. 4) Hver Søn= og Helligdag ringes som sædvanligt med begge Kirkers Klokker, baade til Høimesse og Aftensang, da Ringningen i Frue Kirke ikke vel kan høres overalt i Domsognet, og Gudstjenesten angaaer begge Sogne; men til Skriftemaal og Altergang ringes ikkun med den Kirkes Klokker hvis Menighed skal samles. 5) Kirkernes Værger ville træffe Foranstaltninger til at anvise Plads for dem, som i Domsognet have leiet lukte Stole, og tillige ogsaa for Andre af Menigheden, forsaavidt som det er mueligt, og Kirkens Locale tillader det. Lindhard. Brix. Jahnsen. Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
At Sommertouren med Brevposten tager sin Begyndelse Mandagen den 14de dennes, og at Jndleveringen skeer her ved Contoiret saaledes: Til nordre Post: Mandag Formiddag indtil Kl. 40, og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 1. til Kl. 4. Til søndre Post. Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Kl. 3 til 7, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Postcontoir, den 12te April 1834. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
Efter Begjæring af Skolecommissionen i Grund for foretages Tirsdagen den 22de dennes, Kl. 10 Formiddag, paa Aarhuus Raadhuus offentlig Licitation over Opførelsen af 3 Fag nyt Huus ved Grundfør Skole. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 8de April 1834. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-12
For at tage Bestemmelse med Hensyn til de skete Auctionsbud paa afdøde Huusmand Niels Jensen Viborgs og Hustrue Karen Sørensdatters faste Eiendomme i Faarup, afholdes en Skiftesamling paa Herredscontoiret paa Dronningborg Mølle, Fredagen den 9de Mai d. A., Kl. 10 Formiddag, hvortil alle Vedkommende herved indkaldes, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 8de April 1834. Besenberg. Anzeige.