JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Den 12te næstefter er Apotheker Aarsleff i Vordingborforundt Tilladelse til i Præstøe at anlægge et Filial=Apothek, Judustrie og Ockonomie. Hørsvinger L. A. Ladebye i Kjøbenhavn, som paa Nørregade No. 25 har anlagt et Hørsvingerie, hvor Hørren bliver skjettet, valse. og heglet efter en hidtil ikke brugelig Methode, saa at Hørrerderved gjøres blødere, finere, og bliver beqvemmere til at spinde, hvorom Frue Grevinde Schimmelmann, 1 Etatsraadinde Nyborg og Professorinde Høegh Guldborg, samt Professor Begtrup, Kommander Løven lørn og Oldermanden for Linnedvæver=Lauget i Kjøbenhavn have afgivet fordeelagtige Attester, opfordrer Jndustriens 3 Beskyttere og Velyndere om et Bidrag som rentehørende, Laan, til Indretningens Udvidelse. Som Beviis for en god Afsætning anføres, at Man i Tøndern har tilbuden sig at modtage Garn hos ham for meer end 25,000 Specier, aarlig til Kniplingsfabrikationen der i Egnen, og han forbinder sig til, i en Tid af 5 Aar at afbetale Enhver sit Bidrag 3 med en Femtedeel aarlig af det gjorte Jndskud. Hr. Pastor Faber fremsætter i dansk Minerva sin i Troesbekjendelse om Markfred saaledes: at Hegn ikke bør være et betinget Grundlæg til Markfred; at Vexeldrivt og Staldforring efterhaanden tilintetgjør Ufred; og at Danmarks Agerbrug forædles, ikke ved Hegnopførelse, men ved at kunne undvære at opføre nye, og benytte de opførte til Korn eller Brændsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Tildragelser. J Egnen ved Ribe er mlig indtruffen en sørgelig Begivenhed, idet en Kone anmodede sin Naboe at trine ind til hende for at fastbinde en Tyr. Manden gaaer ind i Koestalden, men anfaldes strax af det rasendt Dyr, der kaster ham omkuld, gjennembører ham Brystet saaledes, at det 3die venstre Ribbeen brydes og et tvertalløbende Hul af en Fingers Længde bibringes. Det mærkeligste ved denne Begivenhed er, at, skjøndt Beskadigelsen, var saa betydelig, at den indaandede Luft virkelig trængte ud af Saaret, tegner det dog til at Manden ved den duelige Distrikt=Chirurgs Hjælp kommer til Hilsen igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Blandinger. Statspapirer, som i Terminstiden, gjerne pleie at falde noget, formedelst Mangel paa Kontanter, ere i denne Termin, tvertimod steegne, og temmelig søgte. Kgl. Obligationer, som i Fjor stode i 55, ere stegne til 82, t og Kommiteesedler, som stode i 67 a 68, til 91. Derimod i staae norske Rigsbanksedler, som endnu i Fjor paa denne Tid gjeldte 66 a 67, kun i 41, og ere altsaa ligesaa meget faldne, som hine ere stegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
J Skilderiet yttres det Ønske, at Posterne maatte blive befordrede over Belterne ved Dampskibe, hvorved de altid ville kunne indtræffe til bestemt Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Jmod den fæle Uskik at brække unge Træeplantninger og ødelægge Fuglereder, som flere Steder gaaer i Svang om Foraaret, har den augustenborgske Overinspektion, efter Hs. Kongelige Høihed Hertugindens befaling, advaret, ved de i Sønderskoven tilladte Forlystelser sidstafvigte anden Pintsedag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Baggesen har nu givet Spørgeren i Dagen No. 140, (see Avisen No. 83) følgende Svar: "Hvad jeg har gjort for Konge, Land, og Folk, Hvis Dannished har Værd i Danmarks Rige, Skal en beskeden, men dem værdig Tolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
J mine Skrifter Efterverdnen sige Og Dig den skal forklare, hvad det er, Jfald engang vi skulde træffes der. Baggesen. Herpaa er atter i Dagen No. 144 taget saaledes til Gjenmæle, Til Baggesen. (Dannishedens Venners billige Fordring.) Om Blad paa Blad i dine fordums Skrifter, Stod malede de ædleste Bedrifter, Den Dannished Du nu selv maler ei, Det din paaankte Daad dog ikke skifter; Beviis dens Dannished, saa tier jeg. L. Fischer. Ogsaa Tilskueren har yttret sin Jndignation over at drive en saa utilgivelig Spot med af død Mands Minde, der, ivrig og ufortrøden ofrede sin Tid, sit Pund, sin Kraft, sit Helbred og omsider sit Liv for det Gode, og hvem Epigramisten (i Danfang) selv erkjendtlig har tillagt Ægte Borgerdaad. Og ædel Stræben, trods den Bedste. For sin ulykkelige Næste."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Odense. Ved nylig afdøde Magister, Provst Gottscalcks i Gaar paafulgte Jordefærd, blev Liget af Kathedralskolensøverste Klasses Disciple baaret til St. Knuds Kirke, hvor H. H. Hr. Biskop Dr. Plum forrettede Jordspaakaldelsen. og i en Sørgetale med hjertelig Varme mindede om den Hedengangnes flere Fortjenester, som fordums duelig Lærer ved herværende lærde Skole, som Religionslærer og som Videnskabsmand. Liget blev derefter udbaaret til dets Hvilested. i Kirkegaarden udenfor Kathedralskolen. Foruden de Jnd budne havde Endeel indfundet sig i Ligfølget, for ved denne frivillige Hylding ogsaa at lægge deres Agtelse for den retskafne og nidkjære Embedsmand for Dagen. Jo vanskeligere det er at fange de ødelæggende Maarkatte, hvis stærke Udbredelse her tillands oftere er omtalt i Avisen, desmeere fortjener ethvert nogenlunde heldigt, Forsøg at komme til almindelig Kundskab. Det glæder dertifor Udgiveren at kunne fortælle, hvorledes to unge Mennesker, paa eet Sted her i Odense i kort Tid have taget og dræbt ikke mindre end sex af disse skadelige Dyr paa følgende simple Maade. Ved at lægge Mærke til, hvor Maarkatten har sin Gang til Loftet, der som oftest skeer igjennem et 1 Taghul eller ved selv at brække Hull, opstilles en god Rottesax, indenfor, som de løselig tildække med Høe, at den ikke skal alkjendes. Ved hver Ende af Saxen henlægges et Æg. Naar nu Maarkatten har listet sig ind, fortærer den først det nærmeste Æg og faaer derved Appetit til det andet; men ved at nærmesig det, plumper den i Saxen og er fanget. At den fornødne Forsigtighed altid bør bruges, ved ikke at henstille stige farlige Jnstrumenter hvor Børn eller Andre uforvarendes kunde komme, vil det ikke være af Veien at bemærke. For Resten burde, som for erindret, Flere ved Anviisninger, Belønninger a. opmuntres til at udrydde denne Aar for Aar mere overhaandtagende Landeplage. Flere have vist i de sidste Aar bemærket det Særsyn, hvorledes Bøgebladene i vore saa levnede Skove ere vrim. melfulde af et Slags spidse, haarde og indvendig hule Ud værter, i hver af hvilke findes en lille hvid Orm, som efter Uddannelsen gjennembryder sit snævre Logis, for at see sig lom i den store Verden. Naturforskere ville best kunne oplyse, ved hvilke Jnsekter dette Tilfælde foraarsages, og om det ellers kan skade Træerne i deres Vært.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Som bekjendt faaer Odense sin Vandforsyning fra en Kilde langt udenfor Byen, Roers Kilde kaldet. Men hvad enten denne behøvede at ryddes, eller og de gammeldags Træe render, hvorigjennem Vandet ledes til Byen, ere Aarsag deri, savner det Kildevands første Egenskab, som er Reenhed, i den Grad, at der undertiden findes et Slags lange Traadorme i Vandet, saa Man ikke nok kan tilraade Vanddrikkerne Forsigtighed. En saadan Tingest, som for 8 Dage siden er bleven oppumpet og tilfældigviis fandtes under Madlavningen i et Kjøkken, er næsten 3 Qvarteer lang, og har nu levet i 8 Dage i et Glas Vand, endog efterat være overskaaret i 3 Parter, som hver for sig ligefuldt vedbliver at leve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Nylig førtes i Politievennen Klage over de mange Kiellinger, som daglig sees vandrende fra Nyhavn med Brænde dragter, hvoriblandt hele Stykker Favnebrænde, som de tillvende sig per sas & nesass. Desværre, maa Man ogsaa her udbryde: ligesaa hos Os!" hvorom Mandaglig kan overtydes ved Kanalbassinet, især henimod Aften. Det Sørgeligste herved er endda, at det her er Børn, som af Forældrene udskikkes paa disse Fangster med Smaaeposer, Forklæder &c., dem de ret behændig vide at faae fyldte med Steenkul, Gulvesand, Brændestumper o. del., og med en sjelden Færdighed udføre deres Expeditioner, saasom med at dukke under i Grøften, naar de frygte for at blive røbede. Forældre, som kunne handle saa samvittighedsløst, og selv indplante Spiren til Forbrydelser hos deres Afkom, burde ikke undgaae følelig Straf, og i alle Tilfælde burde slige Uordener alvorlig forebygges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie. Den 14 Juni er Divisionschirurg H. C. Møller beskikket til virkelig Kancellieraad. - Under det slesvig-holsteenske Kancellie: Den 7 Mai er hidtilværende Diaconus i Nenen: Kirchen, P. Althofer, beskikket til Hovedpastor i Nortorf, Advokat M. Feddersen i Bredstedt, meddeelt Tilladelse til at drive Notarial=Forretningerne i Hertugdømmene. Den 11te, Herredsfoged i Tønder og Høier Herreder, M. Tønsen, beskikket til ordentlig Professor i Lovkyndigheden ved Universitetet i Kiel. Den 14de, Architekt J. T. Limpricht i Altona, til adjungeret Stadsbygmester sammesteds; hidtilværende Præst i Enstedt, L. P. Hoeck, til Præst i Feldstedt i Amter Tøndern. Den 17de Major H. A. Hjelmkrone til Overlandevei=Jnspektør i Hertug, dømmet Holsteen. Den 22de, Diaconus i Tellingstedt, H. A. Vent, til Præst i Hedemarschen. - Under General Toldkammer og Kommerckkollegiet: Den 15 Juni er Konsulen paa Jsle de France og Bourbon, C. de Pelgrom efter Ansøgning i Naade entlediget, og er det tillige allernaadige bestemt. at Konsulatet indtil videre skal forblive ubesat. Den 18de, Kopiist J. C. Benzien udnævnt til Fuldmægtig Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Vacance. Under det danske Kancellie. Fruering og Vitved Sognekald i Aarhuus Stift, 400 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Beltpassage fra den 19 til 23 Juni 1816. Fra Fyen til Sjælland. Kjøbmændene Wisten og Sørensen; Madame Steffenson, med Datter; Kjøbmand Bircherod med Familie; Grosserer, Ravn; Sekretair Fich; Jomfrue Sørensen; Kjøbmændene, C. Hansen og Feldstedt; Madame Rauch; Musikus Lindstrøm; Handelsmand Lübeck; Proprietair Haugsted med Karl; Jomfrue Schwensholm; Feldbereder C. Ravn. Fra Sjælland til Fyen. Lieutenanterne Wederkink og Lønborg; Jomfrue Henningsen; H. Beck; Kjøbmand Rehdin med Tjener; Grosserer Ravn Kancellieraad Bremer; Grosserer Gammeltoft; Fuldmægtig Wildermaun; Forpagter Brendholtz; Grevinde Reventlan med Følge; Minister Baron v. Schubarth med følge; Kongelige Skuespillerinder Madamerne Enholm og Hass; Skovrider, Oppermann; Kammerjunker v. Føns med Tjener ; Student Qvistgaard; Kammerherre Grev Holstein med Familie og Følge. Qvistgaard; K. Skibe, passerede det store Belt fra den 16 til 22 Juniinel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Ladning. Drægtighed. Kommet fra. Bestemt til
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Skipper. Christiansand Faaborg. Træelast. C. J. Birkholm, J. 8 L. Newcastle Steenkul. Korsøer C. Campbell, Br. 65 3/4 L. Nakskou. Drammen Træelast. C. H. Brandt, J. 14 L., Marstal Langesund, ballastet. N. Larsen, Slup 8 L., Korn &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Rudkjøbing. Laurvig. M. P. Seyer, J. 8 L. Lübeck. Stykgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Aarhuus. R. Schonning, G. 11., Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Svendborg. Træelast. P. Pedersen, J. 8 L. Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Lübeck. Huder a. J. H. Ginge, J. 5 L.,J. 6 L. Bergen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Lübeck. Sild. H. Rehn, Sukker &c.S. Poulsen, Br. 104 L., St. Thomas Flensborg, Bajonne Flensborg. Viin. N. Thielsen, G. 44 L. Christiania Kornvarer. O. Rasmussen, J. 11 ½ L., Vandholm dito dito. O. H. Frantzen, J. 12 1 L. J. Garden, Br. 60 L., Kallundborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Riga, ballastet. Kjerteminde Rendsborg Kornvarer. C. F. Jensen, J. 12 L. dito dito dito. N. Gommesen, J. 8 1/2 L., Kallundborg, ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Flensborg. J. 9 L. L. Koch, J. M. Brandt, J. 1 L., Ærøeskjøbing, dito. Kalk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Flensborg. N. L. Kock, J. 9 L. Odense Tømmer. J. Rasmussen, Baad 28.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Faaborg. J. 8 L. Aalborg Kornvarer. Nakskou. N. C. Bruun, Odense. Stykgods. J. Rasmussen, J. 6 1/2., Kjøbenhavn Søn- og Mandag var Vinden Sydvest og vestlig, fra Tirsdag til inclusive Fredag østlig og Nordost, Løverdag Sydost, stedse sydlig Strøm og mags Veir. Et Spørgsmaal, der bedes besvaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Hvor mange Næringsveie kan en Kjøbmand have, naar en i Beendreier i Kjertenunde driver Handel, Spekhøkerie, Barberen og Brændeviinsskjænkerie, Man tvivler aldeles ikke t paa, at vor naadige Regiering vil søge at forebygge disse Uordener. Dette er og Bevæggrunden til dette Avertissement, som vil give Anledning til flere Betragtninger herefter og skaffe Vedkommende Leilighed til lysere Skildringer om den store Skade og ubehagelige Jndflydelse, som ovenmeldte Uorden. her har paa Handelstanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Indsendt. Til Glæde for alle Stystelskere, seer Man i Kjøbenhavns Skilderie, at Hr. Hippeldens har anlagt et Styltesabrik. Mankan ei noksom rose hans patriotiske Handling. Men da Hr. i Hippeldans muligen ei har tænkt paa, at der vist ogsaa blandt ulde danske Damer gives adskillige, der have Smag for Styltegang, turde Man vel offentlig anmode bemeldte Herre, at udvide sit Fabrik saaledes, at paa samme ogsaa vare Damestylter at erholde. Foruden de almindelige Damestylter, som f. Ex. Natbordstylter, Romanstylter og Huuslighedsstyller, maatte Hr. Fabrikeren da især være betænkt paa en stor Deel ganske almindelige Træstylter, simpelt hen af den Art, som den haabefulde Ungdom, Man seer omkring paa Gader og Stræder, benytter sig af, kun lidt mageligere indrettede, saa Man er med tyndsollede Skoe skulde trykke Fødderne, eller ved at afholde paa dem saae haard Hud i Hænderne, f. Ex. ved udstoppede, Fodkrykker, eller anden saadan Indretning, som Man beqvemmest kan overlade til lelve Styltesabrikantens Genie. OvertoAlen høie burde de dog ei være fra Jorden til Fodkrykken, Hellers nædedes Man til at anlægge Permissioner for den satale Velanstændigheds Skyld, heller ikke burde de være meget lavere, for den som først have faaet nogen Ovelse i Stykke gangen, da Man ellers vilde tabe endeel af det herlige Lys, hvori Man ved Styltegang kan sætte sin Person ; det er jo naturligt, at jo høiere en Dame er i Veiret, desto større Yndigheder er hun istand til at udfolde, og i desto herligere (Lys kan hun sætte Dem alle. - Tag nu ei min Anmodning : herom ilde op min kjære Hr. Hippeldans, det er blot af Iver for den ypperlige Styltegang, hvoraf den simpleste paa Træe stylter iblandt Damerne stedse forhen har været ubekjendt, men nu siden Jomfrue s. Anviisning haabes at komme i Flor, at jeg har dristet mig til at nedskrive disse Linier, ønskende Dem forresten al Held og Lykke til Deres Forehavende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Avertissemente. En for faa Aar siden nye opbygget Gaard, især tjenlig for en Handelsmand, beliggende i en af Fyens Stifts Kjøbstæder, ler at erholde enten til Kjøbs eller Leie; med liden Bekostning kan bemeldte Gaard blive beqvemt indrettet til Beboelse for tvende Familier, med fornødent Gaardsrum, Hauge og Udhuse, til førstkommende November Maaned kan Gaarden tiltrædes, Liebhaverne ville desangaaende henvende dem til Adressekontoiret. i Odense, som nærmere giver Underretning, til hvilket Manhar at henvende sig enten skrivtlig eller mundtlig. Den 22 Juni 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Hvis Nogen maatte ønske Dokumenter, Regnskaber eller deslige, for billig Betaling forrekt og net reenskrevne eller laskopierede, ville behage paa Adressekontoiret at indlægge en Billet med Udskrivt: ledige Timer. Et Væderlam, der er stivet paa det venstre Øre og har en Skjørre i det Høire, har noget over en Maaned været hos Undertegnede; dets rette Eier kan imod at betale de medgaaende Omkostninger imodtage samme hos Christen Larsen, i Hjallese Hestehave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Mandagen den 1 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bliver i Aunslev Bye og Sogn hos Gaardmand Hans Bentzen, efter Aunslev og Bogense Distrikters Skolekommission. Begjæring, afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en nye Skolebygning i Aunslev Sogn og Bye. Konditioner til Licitationen, Overslag m.v., er forinden til Eftersyn paa Juelsberg Skriverstue og hos undertegnede Auctionsdirektør i Odense. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie, d. 19 Juni 1816 Paa Auctionsdirektørens Hr. Landsdommer og Herreds R. Schmidt, foged Badens Vegne konstitueret Fuldmægtig. Debi= og Kreditorerne, samt Arvingerne i Stervboet efter Skjællerup Sogn og Bye afdøde Sognefoged og Fæstegaardmand, Mads Kortsen og Hustrue, indkaldes herved til en Skiftesamling, som afholdes paa nedentegnede Skifteforvalters Kontoir i Odense Mandagen den 8 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9, da Skiftet til den Tid agtes sluttes. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie, d. 19 Juli 1816. Paa Skifteforvalterens Hr. Landsdommer og HerredeN. Schmidt, foged Badens Begne konstitueret Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Mandagen den 8 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa nedentegnede Skifteforvalters Kontoir i Odense afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter for omtrent et Aar siden i Aunslev Sogn og Bye afdøde forrige Meierske paa JuelsberKirsten Larsdatter; til hvilken Tid Debi= og Kreditorer, samt Boets Arvinger, de Umyndige med deres Værger anmodes at møde, da Skiftet agtes endelig sluttet. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie, d. 19 Juni 1816. Paa Skifteforvalterens Hr. Landsdommer og Herredsfoged Badens Vegne R. Schmidt, konstitueret Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Da Skiftet efter afdøde Gartner Konradt Laub i Vindinge Sogn og Bye, der over 3 Aar har henstaaet usluttet for at faae en den Afdøde Udenlands tilfalden Arv inddreven, nu agtes endelig sluttet, saa indkaldes herved dette Stervboes Debi og Kreditorer, samt Arvinger, og Enken med hendes Laugværge til en Skiftesamling, som afholdes paa nedentegnede Skifteforvalters Kontoir i Odense Mandagen den 8 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie, d. 19 Juni 1816. Paa Skifteforvalterens Hr. Landsdommer og Herreds N. Schmidt, foged Badens Vegne konstitueret Fuldmægtig. tract. Der selt Jahren zur See abwesende Matthias Matthies sen oder Petersen aus Sønderburg wird hiedurch aufgefordert, zur Wahrnehmung seiner Ergerechtsamme nach seinem vedstordenen Vaterbruder, weil. Jnsten Matthias Petersen in Nabel, Amts Sønderburg, binnen 12 Wochen sich hieselbsub poen juris zu melden. - Nübelharder Theilungs=Gericht zu Bro Prehn. acker, den 12 Juni 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
At det har behaget den Almægtige Onsdagen den 12 d. M.,at bortkalde min kjære Mand, Krigsraad og Telegrafbestyrer, Christian Holm, fra Tiden til Evigheden, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, frabedende al KondoM. W. Holm, kence. - Nyborg den 14 Juni 1816. fød Ussing. Dybt nedbøiet af Sorg bekjendtgjøres herved for Familie og Venner, at min inderlig elskede Mand Johan Jørgensen Møller den 25dennes, Morgenen Klokken 6, i hans Alders 31te Aar omskiftede Tiden med Evigheden, efter at have levet let lykkeligt Ægteskab med mig i 4 Aar. Strandmøllen ved Assens den 27 April 1816. Hanne Marie sal. Møller, født Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Subskriptionsplan. Undertegnede udgiver i Kobberstik Kong Waldemar F. S. den Andens navnkundige Tog til Lifland, og Slag ved Staden Wolmar, under Anførsel af Erkebisp Andreas til Lund i Skaane. Eftersom Historieskriveren fortæller tabte de danske i Slagets Hede deres Banner, og bleve derved bragte noget i Uorden; men de fattede sig snart igjen ved det fra Himmelen nedfaldende Banner, der gav dem Mod til paa ny at gaae fremad. De Danske vandt Seier over Hedningerne og tillige store Strækninger af Lande. Heraf har DannebrogJordenen sin Oprindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Denne Begivenhed har Hr. Professor Lorenzen, som Artist af stort Gene og udmærkede Talenter, udført med meget Held. Maleriet tilhører Hs. Majestæt Kongen. Handlingen forestilles saaledes :J Forgrunden til Høire ved en Telt sees Kong Waldemar siddende ved et Bord, hvortil hans Skjold og Sværd hviler, og nogle af hans Hoffolk staaende omkring ham. Biskop Peder af Aarhuus staaer ved hans høire Side, og berører ham med den venstre Haand for at gjøre ham opmærksom, og med den landen pegende til Himmelen, hvorfra et Banner nedfalder rødt i Feltet med et hvidt Kors, hvorved Kongen bragtes ud af sin Tvivlraadighed. Dette opvakke hos Kongen Haab om Seier, og hos den hele Krigshær Mod. Paa den anden Grund, noget dybere end den første, sees de kjæmpende Krigere til Hest og til Fods, bevæbnede med dragne Sværd, Ører og Spyd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Paa den tredie Grund, som forestiller et stort Bjerg, sees Erkebiskop Andreas i sin fulde dobbelte Ornat, som Bisp og General, at bede med oprakte Hænder mod Himmelen, og understøttet af tvende Munke, som holde hans Arme i Veiret, da Kræfterne vilde forlade ham. Ved ham staaer hans Vaabendrager. Her bag ved sees, hvorledes de Danske slaae og forfølge Hedningerne ned af Bjerget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
J Midten af Maleriet forestilles i Horizonten den danske Flaade, og Staden Wolmar. Kobberstykkets Størrelse vil blive 3 Qvarteer 2 Tommer langt, og 2 Qvarteer 3 Tommer høit, Jeg troer at dette Stykke vil, som et nationalt Arbeide, 3, være enhver Dansk velkommen, og isærdeleshed dem, som Hs. Majestæt har benaadet med denne for sin Oprindelse saa høist mærkværdige Orden. Prisen for hvert Exemplar er 10 Rbd. V., (af hvilke de Halve betales ved Prænumeration, for hvilke leveres et Beviis) og for dem som ikke prænumerere 15 fr. Rbd. Skulde Antallet af Prænumerantere ikke inden faa Maaneder blive saa stort at jeg kan see mig skadesløs ved dette store, og med saa mange Bekostninger forbundne Arbeide, da vil Pengene vorde tilbageleverede. Kjøbenhavn den 30 April 1816. Haas Professor ved Akademiet for de skjønne Kunster, og Medlem af Maler=Billedhugger= og Kobberstikker=Akademiet i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Subskriptionen modtages i Odense Overgade No. 9 hos Frederik Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-25
Birkedommer Friis har i Kommission at udleie et Lyststed i Nærheden af Odense og Kanalen, som har gibsede og malede Værelser, en skjøn Beliggenhed og Udsigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-28
No. 87. Fyens Stifts. 45 Aargang privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende, Adresse-Avis og med Brevposten, som forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-28
Redigeres, trykkes og forlægges 28 Juni 1816. Fredagen den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-28
Jndhold: Frankerig. Storbrittannien. Blandinger. - Fædrelandet: Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-28
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-28
De franske Tidender tale for Tiden næsten allene om den nysankomne Brud, Hertuginden af Berry, og hendes Formæling. Den 12te dennes holdt Kongen, sit Jndtog i Fontainebleau, hvor Hertuginden imodtogeden 16de. Ved Kongens Ankomst herskede den største Jubel; Folket vilde endog spænde Hestene fra, og trække, Vognen, hvilket Hs. Majestæt dog ikke tillod. Paa mange Steder vare opreiste Æresporte og hvide Faner, valede ud af Vinduerne. J Vognen hos Kongen sad Fyrst Talleyrand. Som Beviis paa Hertugindens ægte franske Sinde, lag, fortælles iblandt andet: at da Hertugen af Lewis første Gang komplimenterede hende i Marseille paa Jtaliensk, svarede hun: Fransk, Fransk, nu kan jeg intet andet Sprog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-06-28
Joseph Bonapartes Gemalinde siges nu at ville forlade Frankerig. Hendes skjønne Landgods Morsontaine har hun endnu ikke faaet solgt, fordi hun har forbeholdt sig det igjen, hvis der skulde skee nogen Forandring i Tingene, hvoraf kan sluttes, at Vedkommende endnu leve i Haabet.