Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Ved det i sidste Finantsregnskab anførte usædvanlig store Overskud (hedder det i Lollands=Falsters Stiftstidende) maa det vel bemærkes, at dette ikke er frembragt ved formindskeede Udgivter; men kun ved forhøiede Jndtægter, eller med andre Ord: ved forhøiede directe og indirecte Skatter, af Borgerne; thi det er saa langt fra, at der endnu i dette Finantsregnskab spores Følger af alle Stænderforsamling gers kraftige Opfordring til gjennemgribende Besparelser, at der endog til flere af de Udgivtsgrene, hvori man især ventede Besparelser, er udgivet betydeligt Mere, end i de foregaaende Aar. Saaledes er til den kgl. Chatolkasse anvendt 59,700 Rbd. mere, end i 1838, til Udgivter under det udenlandske Departement 56,800 Rbd. mere; til offentlige Bygningers Vedligeholdelse 50,900 Rbd. mere. Dog, dette Regnskab indbefatter ikke engang en Maaned af Christian den Ottendes Regjering; vi haabe for det Første, at det hver Dag ventende Budget for 1841 vil give Grund til bedre Haab for Fremtiden, og vi haabe endnu langt Mere af de næste Stænderforsamlinger. - Vi erkjende villigen (siger Fædrelandet, at Finantstilstanden ikke er saa foruroligende som for 5 Aar siden, da Calculen igjennem en aarlig stedse stigende Underballance pegede hen paa Undergang; men vi paastaae, at det vilde være en Daarskab under en ugaranteret Tilstand, medens Landet har en uhyre Statsgjæld, Undersaatterne ere svært beskattede, demoraliserende og Folke=Udviklingen hæmmende Statsbyrder, (saasom Tallotteriet, Lastepenge, Udførselstold af Landets Producter, høi Posttarif, bestaae, de vigtigste aandelige og materielle Jnteresser savne fornøden Understøttelse, Alt paa Grund af finantsiel Svækkelse, da at ville berolige sig ved et Resultat, der skyldes tilfældige gunstige Omstændigheder og ikke Bestyrelsens Fortieneste; thi det skal dog ikke kaldes en Fortjeneste af Finantsbestyrelsen, at Landskatten er forøget med et Beløb af omtrent en halv Million, at de vestindiske Revenuer og Øresundstolden ere tiltagne hver med over 3 Tønder Guld, og at Undersaatternes Byrder ere forøgede ved et forhøiet Beløb af Toldintraderne med over en halv Million, Alt imod Calculen, Føies til disse 1,600,000 Rbd. de over 4 Tdr. Guld, der i 1839 ere betalte mindre af Statsgjælden end Bestemmelsen var, da vil det heraf, for ikke at omtale den halve Million, der forekommer ved Optagelsen af Activerne, Restanceoverskuddet og Versuroverskudet, tydeligen sees, hvor liden Ære Finantsbestyrelsen har af de 2 Millioner, som de conservative Blade saameget have udbassunet Man venter almindelig, at den endelige Reform i de to Kammerkollegier vil skee til 1ste April, ligesom man ogsaa forsikkrer, at til den Tid Reformen skal skee i Landetaten. Hvad det Sidste angaaer, turde det være Tvivl underkastet; i det mindste har man forsikkret os, at det lader til, at Militairkommissionens Redaktionskomitee har isinde at begynde forfra. At iøvrigt Forretningsgangen ved den nye Jndretning af Kollegierne vil vinde i Simpelhed og Raskhed, kan ansees udenfor al Tvivl, men derimod hører man fremsætte Spørgsmaal om, hvorvidt Departementscheferne ville være istand til at overkomme Arbeidet, og man navn giver virkelig allerede to af de nye Departementschefer (begge bekjendt dygtige Mænd, der skulle have erklæret Arbeidet for uoverkommeligt. Det forekommer os tillige, at en Gage af 2500 Rbd. om Aaret for en saadan Mand er vel ringe, en norsk Statsraad (og med disse maae vel nuværende Dep. Chefer kunne sammenlignes) har 3000 norske Specier om Aaret, og det er billigt, at en Mand, til hvem man giør saa store Fordringer, paa hvem der hviler saa stort Ansvar, og som maa føre Huus, ikke alene er betrygget for smaalige Næringssorger, men endogsaa kan have lidt tilovers. Og Enhver, der kjender Noget til Livet i Kiøbenhavn, vil indrømme, at en Mand, der skal leve og omgaaes med den høiere Middelstand, ikke vil kunne komme ud med 2500 Rbd. om Aaret, især naar han har flere Børn. Man spørge kun vore Smaae Grosserere (de store ville vi ikke engang tale om, hvad de bruge, og man vil høre, og det er dog billigt, at en Dep. Chef bør kunne hamle op med en Urtekræmmer. Det er saa meget besynderligere, at man har været saa knap mod Dep. Cheferne, da man dog har betænkt det underordnede Personale meget anstændigt. Vi ville i denne Henseende supplere vor forrige Meddelelse om Gageringen for Kancelliets Personale. Kontoircheferne ere ansatte saaledes: 2 med 1600 Rbd., 2 med 1400 Rbd. og 1 med 1200 Rbd.; for Kancelliets Revisionskontoirer er reglementeret 2 Kont. Chefer med 1400 Rbd., I med 1200 Rbd., 2 Fuldm. med 500 Rbd., 1 med 400 Rbd., og for Kopisterne 300 Rbd. hver. (Duvk.)