Corsaren, 1844-12-13
Daarekiste-Sagen i Roeskilde. Til Roeskildske Stænder var indkommet et Andragende fra Selskabet "Philiatrien" om en Forbedring i Landets Daarevæsen, og dette Andragende havde ikke, som de politiske Sager, at kjæmpe med deelte Jnteresser, men tiltrak sig, som en Deputeret udtrykte sig, Forsamlingens hele Sympathi. En Comitee besluttedes, og som de formeentlig sagkyndigste Medlemmer valgtes hertil: David, Steenfeldt og Sager. Da Sagen kom til foreløbig Behandling, blev Forsamlingen meget forhauset - eller maaskee blev den ikke forhauset - ved at see, at Comiteen ikke var bleven færdig med sine Forhandlinger hjemme, men uddebatterede dem i Forsamlingen. David og Steenfeldt, vare uenige med Sager, indtil det lykkedes dem i Forsamlingens Paahør at udarbeide en Betænkning. Det er, som naar en Mand gjorde sit Toilet i et Selskab, eller man kogte Maden paa Middagsbordet, eller Jnstructeur Nielsen lærte sin Rolle af Souffleuren. Ved denne Leilighed gik Steenfeldt saa vidt, at han snærrede og bed i sit eget Kjød og Blod, idet han pludfelig foer op og bebreidede Comiteen, at den ikke var bleven færdig hjemme. Han glemte reent, at han selv var Medlem af Daarekiste-Comiteen - eller maaskee glemte han det netop ikke. Andre Medlemmer blandede sig i Discussionen. Kammerherrerne Neergaard og Scavenius forlangte, at Daarevæsenet skulde indrettes saaledes, at ogsaa Jdioter kunde finde Optagelse og nyde ombyggelig Pleie i Anstalterne. Ved Jdioter forstode de Saadanne, hvis Feil er "Mangel paa Begreb og Ørkesløshed (det Sidste en Følge af det Første)". Vi gjengive omhyggeligt deres egen Forklaring. Den rige Godseier, Kammerherre Bentzon forlangte for sit Vedkommende, at ogsaa de, hvis Daarskab er incurabel, skulle kunne optages; thi, som han meget rigtig bemærkede, det er saare vanskeligt at see, om Saadanne ikke mulig kunne cureres. Ja, i Sandhed! man maa altid haabe det Bedste. Forresten stemte han for, at Udgifterne ved Daarevæsenet skulde lignes høiere paa det frie end paa det ufrie Hartkorn, fordi rige Folk, Godseiere o. desl. ere mere udsatte for at miste Forstanden end simple Folk." Han vil altsaa have, at de fornuftige Godseiere skulle betale for deres ufornuftige Collegers Bekvemmelighed. Det er virkelig meget forstandigt betænkt af Hr. Kammerherre Bentzon. Secretair Wulfi, der nylig er indtraadt i Forsamlingen, meente, at Staten kun skulde tage sig af de egenlige Afsindige og lade Daarerne gaae for Lud og koldt Vand; men han blev naturligviis overstemt. Jmod den af Mange yttrede Frygt for, at de nuværende Daareanstalter ikke ere Tilflugtssteder for Mænd af den dannede Klasse, oplyste Ove Thomsen, at hans Hjem, Odense, er saa heldigt at have en Anstalt, hvor dannede Folk kunne indtræde uden at skamme sig. Procurator Nye drøftede Spørgsmaalet: om Daarekistevæsenet er en Statssag eller en Communesag, og yttrede: "Det kunde vistnok være meget ønskeligt, hvis en Reorganisation af Daarevæsenet kunde betragtes som en Statssag; men saaledes som Daarevæsenet her er ordnet, og som dets Jndretning her finder Sted, kan jeg ikke skjønne rettere, end at det ikke kan betragtes som en Statssag alene, men som en Blanding af Statssag og Communesag." - Det er af megen Vigtighed at faae at vide, hvilken Gestus Hr. Nye har brugt ved Ordet "her", om han nemlig har staaet saaledes : eller saaledes.