JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-09-12
Det bifald, hvormed Pustitum har imodtaget Hel Doctor Alarezolls Andagtsbog for Fruentinmer, som i en dansk Oversættelse er udkommen paa me Forlag, har opvakt det Forsæt ogsaa at besørge en dan Oversættelse af samme Forfatters: Predigten, vorilich in Rucksicht auf den Geist und die Bedursen unsers Jeltalters. Bogens Værd er for afgjordt til den her skulle trænge til nogen Anbefaling; Forfatteren, Navn og bekiendte Fortienester ere desuden tilstrække Borgen for Værkets fortrinlige Godhed. - Puolikuindbydes altsaa til, ved Subscription at fremme det lærerige Skrifts Udgave i det danske Sprog. Det udeholder en Samling af tredive Prækener over saadanne Æmmer, som i vor Tidsalder især fortiene at overtænkes og prøves. Som et Anhang tilføies tole Præken af samme Forfatter, hvilke i en ældre Samling ere tanske ne for Lyset, og vil i alt udgiøre 2de Bind. Den danske ske Udgave haaber jeg at kunne overlade til en langt host, ligere Priis end Originalen sælges for. Oversættelse besørges af Hr. Pastor Liebenberg. Joh. F. Schulz.
Jyske Efterretninger, 1794-09-12
Kongelig Hofbogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1794-09-12
Subscriptionen paa ovenmeldte Skrift, imodtages pald Bogtrykkeriet i Aalborg; hos P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
(Jndsendt. The Britisk Critie, bedømt af Asmusen Oversættelse.)
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Denne mærkværdige nye engelske Journal, der ud sommer ligesom de andre Reviews maanedlig siden Mai 193, fortiener ustridigen at bekiendtgiøres. Vi vil side anføre det under Titel af et engelsk Antiopklaringsl. og Antirevolutions-Journal, naar vi først have erklætet os nærmere over det første Udtryk.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Saa langt og de gode engelske kritiske Journaler, havnlig det fortreffelige Monthly Review staae i al Hensigt over de Tydske, saa got det literariske Fag deri en behandlet, saa langt disse overgaae de Tydske i Hensigt til Grundighed, Smag, Korrekthed, og Stilens Ziirlighed, saa ere de dog i Hensigt til visse Punkter forfalden med bore Tydske til en Feil. Efterhaanden haver der overAlt i de Artikler, som angaae Politik og Religion, indsnegen sig Modsigelser af Pristleys og Paines Discipler saaledes som i Tydskland en anden Sckt, der som bekiendt har svoren den christlige Religion og det moharkiske Regierings=System, eller meget meere den borgerlige Orden, Undergang, ligesom hiin Tydske i Jour alen meget virksomme Broderskab. Ærlig og jevn, og ikke som hine, der bedrageligen lære under Overskriften: Gottegelahrheit, Atheismue, sige den Britis) Critiels Forfattere i deres Prospekstus: de havde foreenet sig til denne Journals Udgave fornemmelig til det Maal, at arbeide imod alle de Konster og Besmykkelser, og svække dem, som man anvender, til at vise den christelige Religion og den moharkiske Regieringsform, især den engelske, i et falske Lys; men det skal være langt fra, at de ville giengielde Opklarernes eller Jlluminerernes Uredelighed med Uredelighed, de ville aldrig nedlade sig til deres Konster, men me, efter deres Overbeviis Da det ligger al Verden for Øine, at det heele saakaldte Opklaringsvæsen eller Uvæsen ikke sigter til andet end at udrydde den christelige, og i Gunden alle Religioner, og at føre Uagtsomme vild over Statsforfatninger, og utilfreds med deres egne; (thi sandelig vore Op klarere have hverken Tilbøielighed eller Kræfter, at opklare, let at antænde og at forøge vore nyttige Kundskaber, i de møisommere nyttige Videnskaber, hvor det ikke er gjort med Sladder og Sophisterie, saa kunde vi sige med Rette, at the Britisk Critie er en Opklarings Journal i en gunstig Forstand. Det er en Pligt for velmenende Skribentere, at udføre saadanne Udtryk da de uredelige Opklarere paa den anden Side stikke sig saa ofte bag ved Ord, som have et skiønt Stempel - de overkalkede Grave. - bag hvilke de uddrive deres fordervelige Væsen, og hvorved de jage andre veltænkende Mænd i Harnisk. Mende Skieldsord, Obscuranter Publicitets- og Opklaringsfiender pp. vil tabe al Kraft, saasnart man kun giør det tydeligt og giengs, hvad eegentlig derunder er at forstaae, saaledes som Skieldsnavner Aristocrat virkelig har tabt al Kraften, og derfor har maattet blive ombyttet med Slave og Fyrste knægt, eller Despotknægt. - , Tyranrerne myrde, som ikke bær Slavelænker, paaede nyeligen en tydsk Jesaias i sand Jøersgiest.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Vi ville her anføre et Sted, hvori en af Forfatterne giver sine Tanker over Opklaringsvæsenet, som tillige maa være en Prøve, at Mænd arbeide paa dette periodiske Skrivt, som ved Hoved og Pen, ved Hensigt og Kraft ere kaldte til en saadan Beskjæftigelse. Den som vil opklare Verden, har dog vist en anseelig Præsomtion om sin Viisdom, og roser den egentlig selv, saa ofte han lader sig mærke, hvad han har forMen, naar vi blive Folk vaer, som selv uforskammet opløfte deres Jndsigt, deres Sagacitet og deres Vrisdom, og giør ikke og vore tydske Opklarere dette paa en virkelig uforskammet Maade, ved det de opkaste sig til Opklarere, "saa er man berettiget til at holde dem for slappe og for uviis. Vor heele Tidsalder haver Jlluminererne draget ind i denne deres Feil, det holder sig selv for ganske forskrekkelig oplyst og viis, og er det just derfor ikke; thi naar det var ret høit oplyst, saa vilde det derved net op see, hvad der endnu alt feiller dertil. Det falder virkelig i det Latterlige. Vi havde den Lykke, at der umiddelbar for vores, foregik en Periode af det solide Tænken, som anførte, at rette Opmærksomheden, paa Facta i Naturvidenskaben. Man har til vor Tid fortsat denne Vei, sammenbragt en god Massaaf Daad sager, og deraf draget nogle naturlige Slutninger, og at denne Grund har man da erklæret med unægtelig stor Viisdom vor Tidsalder for ganske forskrekkelig oplyst.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Om man nogle Generationer sildere endnu vil tænke ligesaadan, derom har man ikke spurgt. (Naar de Ting, som nu er foregaaet i Frankrig, endnu kommer i Anslag, saa vil man holde det for et af de uviseste og mørkeste.)Men naar vi sætte Naturvidenskaberne til Side, som ere blevne vor Tids Kiephest, fordi de pirre Nysgierrigheden, have for mange noget Underholdende, og kunne ansees som en Slags Leegetøi for Voxne, saa maatte det virkelig være et ganske besynderlig Lykketræf, naar de nu værende Europæer virkelig vare saa ganske fortrinlig vise, fordi det falder i Øinene, at de ret overmaade forsømme Midlerne, at naae dertil, Hvor er hiin fortidens Jernflid, og det utrettelige Stræben efter grundigere Kundskaber og Belærelse bleven af Den er næsten bleven latterlig, siden man udfandt me stor Viisdom, at en tilfældig Tanke over en forviklet Materie afgjorde deri meget bedre, end grundig Undersøgelse, og at Videnskab og Viisdom komme i en oplyst Tidsalder af sig selv, som Sir Andreas Agurcheeks Læsen og Skriven, af Naturen, hvo vil nægte det, at vores er en høist overfladig og til dybe Forskninger og væsentlige Ting doven Tidsalder, endda skal den være vel underrettet og høitoplyst, Naar man forsætter ovenstaaende Udtryk noget, saa kommer man Sandheden nærmere: skiødesløs underrettet, og overflødig oplyst. (Hvotænker ikke herved i Tydskland paa Almanakkerne, Aarbøgerne, Tidsskrivterne, fragmentariske Skrivter og de saakaldte Læsebøger, som næsten udgiør vor Litteratur heele Velsignelse, og kræve ingen store Mands Anstrængelse. Hvor faae og sieldne ere ikke sandfærdig grundige, Videnskabernes væsentlig befordrende Værker - af de berømteste Op klarere iblandt os har ingen leveret noget saadant; og kunde de det og og "ældere Viisdom foragter man, siden man ikke giver sig den Umage, at kiende den. Man er meere om sig i Paastaaelsen end i Efterforskningen, blot af den Uforskammenhed, som Mangel paa Jndsigavler, og af en barnagtig Prædilection til det nye, udenat betænke, hvilke Følger deraf kunde flyde, og uden at Ærbødighed af Grundsætninger paa nogen Maade. Naar paa denne opklarede Tidsalder engang skulde følge Tider, i hvilke der herskede Grundighed og sand Jndsigt: savil Efterverdenen nedskue med Medynksmiil paa den Jmportanz og paa de Prætensioner, som nu vore stalkels smaae Opklarere bære saa kiek frem for sig og som saa mange af en ubegribelig Leisindighed lade dem hengaae for got. Herpaa lader sig nu let vente, at Opklareriet ikke bekriges i denne Journal med stumpe Vaaben, overhoved lader det til, at den har øvede Mænd, til Forfattere, og ikke unge Mennesker som i Tydskland, hvor Recensenternes Jgnoranz i Journalerne ofte er dræbende. Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Kønigsberg, den 26de August. Den usikkre Fart til Holland afskrækker enhver til at giøre Afsendelse derhen for egen Regning, og da heller ingen udenrigske Ordres indløber, saa er ogsaa Frag terne derpaa faldne saa anseelig, at kun 12 fl. holl. Court. pr. Rug Læst tilbydes, og fragtsøgende Hollændere antage gierne 18 fl. pr. Læst.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Udi vores Handel har i en lang Tid været liden Bevægelse, og dersom ikke de danske havde sadt Rørelse deri, maatte man befrygte endnu at være ganske stille.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Fra Polen har man saavel her som i Elding og Danzihavt liden eller ingen Tilførsel af Kornvare, og de til Dato udskibede circa 8000 Læster Rug til fremmede Steder, har formindsket vores Forraad anseelig; desuagtet havde Priserne maaskee holdt sig vedlige, dersom ikke vores Kornhandlere havde forbundet sig til at levere 2000 Læster Rug af deres Beholdning til de Kongelige Magaziner. Da den nye Rughøst syntes at falde got ud, troede disse at blive befriet for denne Leverance, og til den Ende solgte endeel deraf sit hele Forraad; men da Kongen i disse Dage har ladet fordre ovenmeldte Qvantum, saa har den ene været nød til at kiøbe af den anden, for at complettere sig; hvilket har gjort en mærkelig Jndflydelse paa Priiserne, som siden sidst i forrige Uge daglig har begyndt at stige, fornemmelig da Kongen foruden de ovenmeldte 2000 Læster endnu har ladet opkiøbe 1000 Læster Rug som er betalt med 4 1/2 fl. pr. Scheffel eller sl. 254 1/2 pr. Læst af 56 1/2 Scheffel. Forrige Aars Jndenlandske Rug og meleret med gammel er opkiøbt og i disse Dage med 250 a 255 sk. pr. Læst bleven betalt. For 3 Aars gammel polsk Rug er forhen givet 280 fl., og i Dag holdes den i 285 a 300, og er ei derunder at erholde. Af forrige Aars polsk Rug haves ingen Beholdning, og den ellers ubetydelige Forraad af alle øvrige Kornvare lader formode, at Priserne snarere torde gaae høiere end falde. Formedelst de vedvarende Uroligheder i Polen maatte maasker næste Aar intet derfra hidkomme, desuden er ogsaa Priserne der endnu høiere end her. Da udi Elbing ei allene Forraadet af Rug til Udskibning og der for Kongelig Regning, 500 Læster til 260 fl. opkiøbt, samt dette Aars Rug Rug forsendes. Af denne Aarsag maatte 3 danske Ski kan deraf intet udskibes; men her det usolgte Forraad af saavel her som der stedse forbuden at udføres, følgelig be, som den Tid skulde lade med Rug i Elbing, være nødsaget til i dets Sted at indtage Hvede. Dette Aars Høst af Rug og Hvede er ikke rigelig udfaldet; men er af men ogsaa vægtig. Derimod er Byg og Havre forme særdeles god Beskaffenhed, og falder ikke allene tør, reendelst den vedholdende Tørke saa slet, at ikke engang Avlingen deraf er tilstrækkelig nok til det udfordrende Brug, Landet, og da ingen Forraad deraf haves, maae man maaskee nødsages til at forsyne sig dermed fra andre Steder. Havre, som ikke pleier at koste meere end 75 a 100 fl. er nu ikke under 168 fl. 6 gr. at kiøbe, og desuden forbuden at udføres. Byg betales paa Markedet med 4 fl. 3 gr. pr. Scheffel. Fra Rudkiøbing paa Langeland er i disse Dage ankommen en Ladning Havre som er bleven solgt til 2 fl. 24 gr. pr. Scheffel, hvorved Afsenderen upaatvivlig har fortient en god Fragt. At denne Artikel fra fremmede Stæder, besynderlig fra Danmark nogensinde er hidbragt, er saa sielden at ikke den ældste Mand her i Staden kan erindre sig samme, og da denne Sort var bedre end man ventede, saa kunne flere Ladninger deraf finde Afsetning og man torde maaskee erholde 3 fl. pr. Scheffel. Hvede er lidet begiært, og kan den røde kiøbes for 350 til 360 s. og forrige Aars 305 a 310 fl. pr. Læst.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Schweiz, den 30te August. J Bern har Raadet og Borgerskabet været overordentlig forsamlet, som man troer, i Anledning af de Franske Emigranter, som nu faldt dem for besværlig, da de næsten havde fortæret deres medbragte Penge. En vis Grevinde Ferral i Bern er bleven arresteret, fordi hun havde efterskrevet den Franske Gesandts Navn og under samme udstædt falske Passer. En anden Arrestant Colombe beskyldes for at have gjort en stor Complot og forat ville udplyndre den Bernske Skat.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Kiøbenhavn, den 8de September. Den 30te Maji er Decanus, Doctor philosophia Einar Gudmundsen beskikket at være Sognepræst til Holme Præstegield og dets Annexer Løbdal og Øsleboe i Christiansands Stift; den 11te Julii er Copist Søren Ravnkilde allernaadigst udnævnt til at være OcconomieJnspecteur ved Frederichs Steenbrud paa Bornholm; ligeledes ere Proprietairerne Johan Christian Friis til Giedsergaard i Falster under 16de Julii og Haagen, Christen Astrup til Rosendalgaard i Tryggevelde Amt, under 27de August forundte Rang med Kammerraader; den 22de August er Nicolai Brorsen, Lærer ved Vaisenhuset i Kiøbenhavn beskikket til etsiderende Capellan i Ringsted og til Annexet Beenløse i Sielland; Studiosus Jesper Bidstrup ligesaa til Stads Mechanicus i KiøNo. benhavn; den 29de er Sognepræst Hr. 2det Heggelund. beskikket til Sognepræst for Damsholte Meenighed paa Møen; Sognepræst Hr. Ole Christian Saxtorfh ligesaa til Sognepræst i Nerøe og Annexet Bodilskiær, paa Bornholm; samme Dag er Post-Controllør Frederich, Poul Benjamin Mazar de la Garde beskikket til Casseret ved General=Postkassen og Fuldmægtig Knud Landorph. Schæfer til Controlleur ved bemeldte Kasse.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Den 6tte hujus gik Kutteren Forsvar under Seil til Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
J Følge den Kongel. allernaadigste Forordning af 24de Junii 1791 om Species Bankens Oprettelse i Kiøbenhavn dens 2 §. bekiendtgiøres herved, at den Kongelige Danske Courant Banke, for Species Bankens Repræsentantere med dens Bøger og Regnskaber haver godtgjort, at der i det forløbne Banke=Aar fra 1ste Julii 1793 til ultimum Junii d. A. er inddraget og sat at af Circulation den besaalede Summa 750000 Rdlr. i Lan ske Courant Sedler, hvilken Summa derester den 4de denne Maaned offentligen er forbrændt og tiletgjort.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
(Af Fabers fyenske Aviser, den 1. September. J Fredags Eftermiddag Kl. halv 2 slag Logeren. ned i Fæstebondens, Anders Rasmusens af Hundstrup Bye udflyttede Gaard paa Flindtholms Gods, S. T. Hr. Lange tilhørende, og lagde hele Gaarden i Aske. Lynilden foer ned igiennem Laden tet ved Foden af in Tærsker, som dog ingen Skade fik. Man beklager især at Jlden fortærede den stakkels Bondes rige Kornlade.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
J samme Tordenveier ihielslog Lynilden en Koe for Hr. Forpagter Michaelsen paa Brendegaard.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Aalborg, den 15de September. Ved Tallotteriets 528. Trækning i Wandsbech den 9. September udkom Nr. 51, 5, 2, 39, 13.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Til den forestaaende 529. Trækning i Wandsbech, kan faaes Sædler til den 22de September.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Død. Den 15de September her i Byen afgangne Professor og forrige Rector de Hemmers efterlevende Enkefrue Johanne de Hauch, fød paa Attrup i Vensyssel den 24 Junii 1729. gift 1746 d. 6 Julii. Enke 1763.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
den 16de Januarii. Af 7 Børn efterlever den yngste Søn som er Præst til Walløe Stift.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Da det har behaget Gud i Dag Formiddag Kl. 11 efter 9 Dages Svaghed ved en stille og sagte Død, at bortkalde min i Livet elskede Sester Johanne Hauch afg. Sal. Professor de Hemmers efterladte Enkefrue, saa skulde jeg herved, som nærværende, forgeligst anmelde dette Dødsfald for vores fælles Paarørende Slægt og Venner, frabedende al skriftlig Condolence. Aalborg, den 15de September 1794. Anne Elisabeth Hauch, Sal. Hegelunds.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Avertissements. Silkeskoene, et Syngestykke i to Acter, ved Thomas Thaarup, faaes her paa Bogtrykkeriet hos sig, heftet for 22 s. - Ligeledes kan nu igien hos mig bekommes: Abildgaards Lægebog for Huusdyr, indbunden for 10 s. P. F. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Jaa Dragsgaard Gods i Aalborg Amt, Bælum Sogn. og Bye, er Huusfæster Seren Hansen ved Døden alg. og Boet Dødsdagen taget under Forsegling og Registering samt 30te Dagen aabnet og vurderet. Af en tilstædeværende Broder til den Afdøde er Anmeldt at den sal. Mand skal have en Sester navnlig Maren, der skal have været gift i Aarhuus og nu det opholder sig, ligesom det siden er opdaget at han endnu skal have i Live uti Mariager en anden Søster navnlig Ane, som der skal være gift; skiønt nu dette ringe Boe ei nær kan udgiøre den anmelte og prioriterede Besværing; Saa dog siden disse 2de Søstre eller deres Værger ingen Sinde har været tilstæde ved de holdte Samlinger, bliver dem herved bekiendtgjort at Skiftet er optaget til Slutning i Stervboehuuset i Bælum den 8de October næstkammende, om de derved noget kan have at erindre, de da ville møde. Ræfsnes, den 11te September 1794. Braae, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
(En stoer og god Koe, som kalvede sidstafvigte Løverdag, kan faaes tilkjøbs paa Weigaard.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Da fremmede Reisende, som enten har havt Forretninger ved Øster og Vester Hanherreders Ting, eller skulle reise her igiennem til Thisted eller andre Steder, ofte har været saat i Forlegenhed for Logie og Beværtning, og desformedelst har maattet afvige fra Landeveien og incommodere paa omliggende Herregaarde eller Præstegaarde, siden der i en Deel Aar ikke har været noget privilegeret Vertshuus fra Aabyebroe til Thisted, som er omtrent 11 Miile, saa har jeg, for at tiene det Almindelige, og selv deraf have en liden Fordeel, ansøgt og erholdt allernaadigst Privilegum, dateret 15 November f. A., paa at holde Vertshuus og Logement for ankommende fremmede og reisende, udi min eiende og iboende Gaard her i Brøndum; samme er kuns en liden Spageretour fra Hanherredernes Tingsted, ligger tet ved Landeveien, omtrent Midtveis imellem Aalborg og Thisted. Dette bekiendtgiøres herved offentlig til det respective Publikums behagelige Efterretning, med Forsikkring at jeg skal bestræbe mig for, at enhver, som hos mig maatte forlange Logie, Bevertning. Stalderum og Hesteforder skal blive opvartet til Fornøielse, for saa billig Betaling som mueligt; hvorimod jeg vil forvente at de Reisende ikke incommoderer, om Logie, i Kollerup Præstegaard eller andre Steder her i Nærheden, som til sligt ere uberettiget, ligesom jeg og vil formode at ingen i saa Fald, søger at giøre mig Forlang eller Jndgerbudi denne Næring og de Rettighedededer, som allerhøistbemeldte Privilegium giver mig, og hvoraf jeg svarer aarlig Afgivt til Hs. Majestæts Kasse. Brøndumgaard den 3 September 1794. Callundann, Hos Klokker Milling faaes Mærkværdigheder en Damourie; og Sange til Tidsfordriv.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Hirsdagen den 7de October førstkommende om Fr. middagen Klokken 9 Slet skal ved offentlig Auction første Gang opbydes, og om fornøielig Bud skeer be sælges afdøde Bager Jørgen Hansen Gystings og hav efterladte Enkes Boes tilhørende Gaard beliggende paa Nørre Gade her i Aalborg, og skulde samme Gaard itived denne Auction blive bortsolgt, da bliver derover anstillet anden Auction den paafølgende 8de October, og 3die Auction den 9de October begge Dage om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved hvilken sidste Auction den da je høieste Bud bliver bortsolgt, hvorefter bemelte 9de Otober ved Auction og vorder bortsolgt Boets øvrige Efendeele og Effecter bestaaende af adskilligt Sølv, Tin Kobber, Borde, Stole, Senge og andre Meubler, samt Linnet, Gang= og Sengeklæder item noget Rug og Hvede med videre. Beggild.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Ja Borger og Bager her i Aalborg Jørgen Hansen Gylting er ved Døden afgaaet, og hans efterladt, Boe i sig Anledning taget under Behandling til lovlig Stifte saa bliver alle og enhver som naget efter hannen lunde have at fordre, herved indkaldede saadant for et undertegnede Skifteforvaltere inden den i Loven fastsadte Tids Forlev at anmelde og bevise, ligesom og de der til Boet maatte være noget skyldige advares om deres Gield, uden Ophold til os at afbetage. Og tiener Vedkommende iøvrigt herved t Efterretning at en Skiftesamling i Boets tilhørende Gaard paa Nørre Gade er berammet at holdes førstkommende 8de October og Formiddagen Kl. 9 Slet. Aalborg, den 15de September 1794. Top. Beggild.
Jyske Efterretninger, 1794-09-15
Da Niels Riasen i sin Tieneste som Kudst hos Kiøbmand Hr. Østrid her i Aalborg er sidstalvigte 2. September ved Døden afgaaet, saa bliver saadant herved bekiendtgjort til Efterretning for hans Arvinger, paa det at de ved det efter ham begyndte Skifte kunde tage Møde og deres Ret i Følge Loven iagttage. Jligemaa, de indkaldes herved enhver som noget efter hannem maat, te have at fordre, saadan deres havende Krav inden Uger fra Dato for undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og bevise, ligesom og de der til Boet maatte være noget skyldige have inden samme Tid deres Gield at af betalt saa remt de vil vente Segsmaal derfor at undgaae. Aalborg, den 15de September 1794. Tor Begynd. gelig indrettet, er tilkiøbs for billig Priis hos Sa(En Engelsk Reisekaret i god brugbar Stand meget madelmager Schoustrup i Randers. J. aa Egenjeg loster staaer 56 Stkr. gode store, og vilgessede inde melse; hvilket herved bekiendtgiøres til Eftereting for Leibhavere.
Jyske Efterretninger, 1794-09-19
Lieban, den 22de Aug. Det er for nærværende Tid ikke meget levende indt Handel deels af Mangel paa Eftertpørgsel deels formedelst de krigelske Uroligheder. Af Byg og Havre er her intet mere tilbage, og der blev sidst betalt for 94 a 96 randte Bog 55 a 57 Rd. Alb. og Havre 42 a 45 Rd. pr. Læst. Af Rug er her ogsaa endnu i det høieste kuns 300 og af Havre 500 Læster i Behold, hvilket Forraad om formedelst Tilførselen af den nye Hvede og Rug tager til; begges Qualitet er meget bedre end forrige Aars Vext. Det havende Forraad af det første er ogsaa meget overflødig, men af det sidste derimod kuns liden; dog har Høsten af Byg og Havre været uendelig meget mindre, ligesom anden Sommersæd, der har liidt meget vedden vedvarende Tørke, vi have havt, saa at der kuns maatte blive meget lidet tilovers til Forsendelse. snigsberg, den 28de August.
Jyske Efterretninger, 1794-09-19
Af Erter haves ingen Forraad; Efterretninger fra Landet melder, at Jndbystningen deraf skal være meget maadelig og Priserne ikke at bestemme. Hør her i Lander er ogsaa mislykket, og ligeledes liidt saa meget af den stærke Hede, at det næsten paa Marken er opbrændt.
Jyske Efterretninger, 1794-09-19
Efter denne Artikel saavelsom Blaar har mange Ordres og Speculantere indfundet sig, og den største Forraad deraf er udsolgt til Landmanden og Lærredeseinderierne her i Landet; derfor maatte vel Priserne paa Lærredet neste Aar gaae høiere. Hør er allerede stegen 2 a 3 fl. pr. Ct. Af denne Sørt, ligesom og Blaar, er fra St. Petersburg, Reval, Riga, Liebau og Memel ordineret nogle Ladninger til Fortraaer i Landet:
Jyske Efterretninger, 1794-09-19
Den tilstand som hersker for nærværende Tid i vores Handel, og Udsigter til endnu slettere, setter enhver Jndvaaner i Misfornøielse og Bekymring, allerhelst de allerin er bleven meget dørt, besynderlig Levnetsmiller som er stegen over 1000 pr. Ct. - salborg.
Jyske Efterretninger, 1794-09-19
Stockholm, den 29de August. Da Høsten i alle Provindser just ikke har været den fordeelagtigste og Kornpriserne saaledes have tiltaget, at man i Gothenborg allerede maae give 7 Rd. Spec. for en Tønde Rug, saa er nu udkommen en Forordning til Jndskrænkelse af Brændeviinsbrænderierne. Vor ostindiske Handel tager meget til. Engellænderne opkiøbe næsten alting i Gothenborg. Compagniet afsender i Aar 2 Skibe til Canton.