JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Under 3die October 1794 have vi erholdet en Kongelig llernaadigst Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at da Vi under 26de f. M. allernaadigst have befalet Os elskelige General=Krigs=Comsessor Envold de Falsen, Cancellie= og Post=Secretair Damissair og Deputeret Jens Mathiesen, Høyeste Rets Asvid Monrad, samt Commissionair Axel Johnsen, at sammentræde for, som Arrangements=Commissarier, at ind Greve af Ahlefeldt Laurvigs Creditorer, og med dem paa kalde alle Os elskelig Kammerherre og Oberst=Lieutenant at paakiende de Jndsigelier, som af ham maatte giøres beste Maade at afhandle og arrangere at hans Gield, sam" imod de anmeldende Fordringer. Saa have Vi, efter bemelte Commissariers allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbevilge og tillade, at de, ved Proclama lub pæna præclusi benhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hin nogen Fordring, enten paa bemelte Grev Ahlefeldt Laur anden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have vig eller de ham tilhørende Grevskaber Laurvig og Langeland, samt Stamhuset Ahlefeldt, eller det ham, saavel i Gods, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant "Forening med, som uden for disse, tilhørende Allodial deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmel. de og beviisliggjøre for Commissionen, samt anhøre de Jndsigelser, som fra Grev Ahrefelet Laurvigs Side, imed de anmeldende Fordringer, maatte blive fremsatte, og derefter Commissionens Kiendelse i saa Henseende uden videre Varsel at modtage; og skal saadan Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt de Over=Retter, hvorunder samme henhøre; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for"Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongel. ResidentsStad Kiøbenhavn, den 3die October 1794. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
General=Krigscommissair og Deputeret Jens Mathiesen og øvrige Arrangements=Commissarier i Kammerherre og Oberst=Lieutnant Friderich Greve at Ahlefeldt Laurwigs Boe, Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemeldte Grev Ahlefeldt Laurvigs Creditorer m.v. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 27de October 1794. C. Schifter. Paa Grund af ovenanførte Kongelig Bevillings Tilhold, indkaldes herved alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring enten paa Kammerherre og Oberstlieutenant Frederich, Greve af Ahlefeldt Laurvig eller de ham tilhørende Grevskaber Laurvig og Langeland, samt Stamhuset Ablefeldt, eller det ham saavel i Forening med, som uden for disse tilhørende AllodialGodser, inden Aar og Dags Forløb sub pæna præclusi & perpetui silentii, med deres Fordringer enten selv eller ved Fuldmægtig at fremkomme, og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forlod at anmelde og beviisliggjøre for os Undertegnede i Arrangements=Commissionen, som holdes udi Kiøbenhavn i Commissionair Axel Johnsens Boepæl No. 259 ved gammel Strand, hver Onsdag Eftermiddag Kl. 3 en halv, samt at anføre de Jndsigelser, som fra Grev Ahlefeldt Laurvigs Side imod de ommeldende Fordringer, maatte vorde fremsatte og derefter Commissionens Kiendelse i saa Henseende uden videre Varsel at modtage. Kiøbenhavn, i den Ahlefeldt Laurrigske Arrangement og Administrations=Commission, den 28de October 1794. Mathiesen. Falien. Monrad. A. Johnen. i allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 24de hujus, som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæn præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som formene og at have noget at fordre hos Robert Montgomerie & Robert Campbell & Compagnie paa St. Croix i America, de i Hans Majestæts Riger og Lande, samt Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Datum i Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, og de paa de Danske Vestindiske Eylande boende med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Aviser, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for bemelte Robert Montgomerie & Robert Campbell & Compagnie paa St. Croix at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 27de October 1794.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Paa de Herrer Robert Montgomerie & Robert Campbell & Compagnies Vegne, Jens Torst.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Den Kongelige Toldbetient Niels Berg i Arendal, er sidste 21de August ved Døden afgaaet og hans Stervboe af mig taget under lovlig Skiftebehandling; thi bliver den og de, som maatte have noget i hans Stervboe at fordre, herved indkaldet, til at anmelde og legitimere saadant inden lovlig Tid, enten for mig eller i det efter ham foretagne Skifte, som behandles ved den anordnede Session, der holdes paa Stedets Byetings=Stue hver Torsdag. Arendal, den 21de October 1794. N. Berg.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Saavel Debire Creditorer efter den her paa Stedet afdøde Ungkarl Conrad Schlmer, som ved hans fraværende Broder Herman Schidmer, bliver herved giennem de offenlige Tidender indkaldet med Aar og Dags Varsel fra Dato, at indfinde sig med enhvers Anliggende til os, som den Afdødes Boes Skifteforvaltere, hvorefter enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 16de October 1794. Frich. Bentzon, At jeg med Hiemmel af Kongelig allernaadigst Privilegio under 9de Martii 1792 har anlagt et ganske nyt Apotiqve i ØsterRiisøer, og bragt samme til den Fuldkommenhed, at alle og enhver nu kan blive forsynet med gode og fornødne Medicamenter, det skulle jeg ikke undlade, paa Grund den mig derom af Provincial=Medicus saavelsom Stedets Practici meddeelte Attest under 28de August dette Aar, herved at bekiendtgiøre. Ole Scheen. Bonden Helge Mathiesen Kiølberg i Borge Sogn, er ved Døden afgangen, og hans Boe af mig taget under Behandling: og da man i samme finder adskillige Brevskaber og Documenter, som tilkiendegiver, at bemeldte Afdøde har staaet i forskiellige Forbindelser, hvorefter han deels har tilgode, og deels som Debitor bliver at ansee; saa bliver i Anledning heraf ved 3de Ganges Avertissement i de Berlingske Aviser og Christiania Jntelligentsblade indkaldede, alle de som formene sig at have nogen Prætension til Boet, inden lovbefalet Tid at anmelde og fremkomme for mig som competent Skifteforvatter med Legimation for deres Fordringer: ligesaa anmodes de der paa en eller anden Maade kunde være Boets Skyldnere, behagelig at henvende sig til mig, for i Mindelighed at at gjøre hvad de pligter, saa fremt de vil undgaae de ubehageligheder, som aftvunget Lovmaal medfører. Nyegaard ved Frederichsstad, den 16de Octbr. Sievers, Sorenskriver over Thune og Aabøydene &c. &c. Sognepræsten til Gusdals Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Provst Maar, er sidstafvigte 6te September ved Døden af gangen; han har efterladt sig Enke men ingen Børn; hans Boe er taget under lovlig Skiftebehandling, hvorfor bemeldte Hr. Provst Maars Arvinger, som og Credi= og Debitorer hermed indkaldes, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos undertegnede Skifteforvalter. At der i Gusdal Præstegaard den 21de Januarii 1795 bliver holdt Skiftesamling udi denne afdøde Mands Stervboe, bekiendtgiøres tillige herved. Ringeboe Præstegaard, den 6te October 1794. B. Ancher, Provst i Guldbrandsdalen.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Den civile Skifte=Ret udi Frederichshald lader herved med Aar og Dags Varsel indkalde Debi= og Creditorer udi afgangne Skibs=Capitain Mathias Wulles Stervboe, der døde paa Reysen fra London med Hr. Niels Tanks Brigskib St. Peter; de første for at betale deres Gield, og de sidste at anmelde og legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes den Afdødes Arvinger at møde enten selv eller ved Fuldmægtig og Formyndere, for at legitimere deres Arve=Ret, og paasee deres Tarv under Skiftet. Frederichshald, den 11te October 1794. Leth. Heiberg. Kløcker. J Strømmens Strandstæd ved Svelvigen og Jarlsberg, Grevskab er død forrige Skipper Rasmus Hannevig, hvis Bo. af mig er taget under lovlig Skiftebehandling; thi indkaldes herved samtlige Boets Debi, & Creditorer med Aar og DagVarsel at møde, de første for at betale deres Gield, og de sidste for at legitimere deres Fordring, da enhver skal vederfares al lovlig Ret, efter Boets, imod al rimelig Formodning, ibefundne maadelige Tilstand. Reggestad ved Holmestrand, den 16de October 1794. Collet Müller.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Fra de myndige Arvinger efter min Svigermoder Obersteinde Helle Margaretha fød Hvitfeldt, Enke af Thams, som den 13de Maji d. A. er død paa Walle udi Onsøen i Norge, indkaldes herved 3de Gange den Afdødes Credi= og Debitorer, at melde dem inden 15de November d. A., til Afbetalings Afgiørelse efter Lovenes Besal. Tønsborg, den 10de September 1794. H. Oppen, Major De som maatte have noget at fordre eller anmelde i Stervboet efter afg. Thomas Sørensen her af Bragernes, vilde dermed indfinde sig inden lovbefalet Tid, enten under Skiftebehandlingen eller hos os som Stedets Skifteforvaltere, ligesom ogsaa den Afdødes Arvinger herved indkaldes at melde dem inden den Tid Loven foreskriver. Bragernes, den 25de Octbr. 1794. Strøm. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Skrædermester Nicolai Frank, er ved Døden afgangen heri Bragernes og hans Stervboe taget under lovlig Skiftebehandling; thi indkaldes herved saavel den Afdødes Arvinger, som alle de, der formene at have nogen Fordring til dette Boe, at melde sig inden lovbetalet Tid, enten under Skiftet eller hos os som Stedets Skifteforvalter. Bragernes, den 25de October Strøm. Winsnes
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 3die og i Siellands Landsting den 5te November 1794 ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne Borger og Urtekræmmer Jver Bang, og efterlevende Enke Cathrine Marie Bang, fød Brandt, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde hos den Afdødes Søn, Arving, Ober Krigscommissair Jacob Bang, boende i Gaarden No. 94, i Pilestrædet i Kiøbenhavn, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
(5455) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 3die og i Siellands Landsting. den 5te November 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Formand for Saltragerne Poul Pedersen, Schmiths og forhen afdøde Hustrue Ellen Amitzbøls fællede Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkalde. de med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
(5528 Ved Proclama som er læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 3die og i Siellands Landsting den 5te November 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Tømmermester Johan Melchior Toplings og efterlevende Enke Ellen Toplings felleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
(5 1/5) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 3die og i Siellands Landsting den 5te November 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Tiener Marcus Christensen Sandbyes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (5311) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Bødkermester Jacob Møllers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (15) De som maatte have noget at fordre udi afg. KudsChristian Friderich Vallentinsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
London den 28de October. J den overordentlige Hoftidende for den 27de October findes følgende Brev fra Hs. K. H. Hertugen af York til Hr. Statssecretair Dundas, datert Hovedqvarterret i Nimwigen den 20de October: Sil! J Gaar Morges angreb kienden hele Forpost Linien af mit høyre Fløy med stor Magt, især ved Druten som blev forsvart af det 37te Regiment, og ved Avolthern hvor Prindsen af Rohans lætte Bataillor var postert. Med overordentlig Mod forsvarte alle Forpost Tropperne sig især disse 2 Corpser; men tilsidst da Posten ved venstre Side af det 37de Regiment, som et Detachement Rohanske Husarer havde besat, blev indtaget, var Major Hope, som commandeerte det 37t Liegiment, og meget udmærkede sig, nødt til at trække sig tilbage over Dæmning i lange med Waal hvilket han uden stor hindring fra Fin dens Side i nogen Tid fortsatte. Men da ulykkeligviis og af Feiltagelse et stærkt Corps fiendelige Husarer blev holdt for det Rohanske lod Regimentet dem ubindret nærme sig hvorpaa Husarerne sitex angrebe, og det snevre Pas af Diget, semie hver andet Tilfælde havde maattet tien-Jnfanteriet til Sikkerhed var i dette Tilfælde gandske mod samme thi det blev ved Fiendens Angreb tredet bort fra Diget, og det giør mig ondt at sige, at det har lidt anseeligt. Da Regimentet befandt sig paa Korpesterne har lig endnu ikke kunnet faae nogen nøye Kogivelse over forliset; men jeg erfarer at Capitainerne Baard Hensley og Duff, Lieutnan erne Michill, Thompson, Coldhaurn og Murrap samt Qvarteermester Duxollere gjorte til Krigsfanger, af hvilke Capitain Duff og Lieutnanterne Mich ll og Colghourn ere saarede. Alle som af os ere tagne til Langer stemme overeent i den En rretning, at Fienden har overbragt 30000 Mand, og til samme Tid hørte jeg det Rygte, at et anseeligt Corps af samme var mellem Rürrmonde og Venlo gaaet over Maas, ne mede sig min venstre Flanke, og allerede havde taget Cle re i Besiddelse. Da det aldrig var min Hensigt i nærvarende Stilling at vove en Trefning, som jeg allene beholdt, for at vedligeholde Forbindelsen med Grave, og vække de Reparationer som skal giøres paa dette Stads Fæstningsværker, saa besluttede jeg under disse Omstændigheder at gaae over Waal, og indtage de forskiellige Cantonn ments, som allerede vare aftegnede til Flodens forsvar, og lod General Walmoden tilbage med et Corpe for at bedække Staden. En Deel af Tropperne begyndte Marchen i Gaar Aftes, og Resten i Morges, uden at blive foruroliget af Fienden. Jeg er a. Friderich.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
I Gaar ankom Hr. Fagel fra Holland til London. Man siger at har har af Generalstaterne faaet den vigtige Commission, at formaae den brittiske Regiering til, at arbeide paa en General Fred med Frankrig, og i Fald den ikke lader sig finde villig dertil, maatte Republiken see sig nødt til, at for tage erelusive Negotiationer for sig selv. Ledsaget af Hertugen af Clarence og Monsr. de Bouille afreiste Prinds Ensk for nogle Dage siden til Margate, for med en færdig liggende Fregat at Reis derfra til Armeen i Holland. Lykkeligviis forhindrede en Modvind Fregatten fra at afseile, da den ellers var bleven taget af de 4 franske Linieskibe, som ere seete ganske nær Kysten af Nord forsland. Alle i Dunerne liggende engelske Krigskibe opsøge nu Fienden. Til Lloyds Kaffe huus er indløbet den Efterretning, at en fransk Esendre har for kort siden i Nordsøen borttaget mange engelske Kiøbmandsskibe. Men derimod har efter Hoftidenden for i Dag Sir Edrard Pellew som krydsede med Arethusa, Artois, Diamand og Fregaten Galathea to Mile fra Brest den 21ded M. borttaget den smukke franske Fregatte Revolutionaire paa 44 Kanoner og 370 Mand. Den kom en Fegtning med Artois, som varede 40 Minuter, hvorpaa den strog sine Seil, efterat 5 af dens Folk vare dræbte og 8 saarede. Prisen er bragt til Spithead. Mandskabet kunde formedelst Kopperne, som herskede paa Skibet, neppe staae ved Kanonerne. Ved Privatbreve fra Vestindien bliver den Efterretning bekræftet, at Engelænderne igien have fordrevet Franskmændene fra Grand Terre paa Øen Guadaloupe.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
Vi ville snart høre meere derom af officielle Beretninger. Fra Philladelphia har man følgende Skrivelse af 16de September. De have uden Tvivl hørt meget om den Jnsuriretion, som i Anledning af Accisens Jndsamling er opstaaet i denne Stad. Jnsurgenterne ere over 6000, men henved 15000 Mand Milice er marchert mod dem. Præsidenten gaaer 120 Mile, eller maaske den hele Vei af 320 Mile med Tropperne for at undertvinge dem; de have allesteds sat sig op mod Afgifterne, og bruge det upopulaire Navn Accise til Paaskud for, ikke at betale nogen Afgifter. Vi høre dog i Dag, at de fleste Jnsurgenter, da de hørte, at enhver Retskaffen gjerne underskrev, at understøtte Regieringen, igjen have besluttet, at blive Constitutionen troe, og at det vel altsaa ikke vilde være nogen Opstand af betydelige Følger. Der er virkelig forefaldet en Fegtning vid MiamiFloden mellem den americanske Armee under General Woyne og et Corps Jndianere. Men ingen regulaire brittiske Tropper have været ved samme.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
Arnheim, den 29de October. Siden Hertugen af York fik sit Hovedqvarteer her, her i sker der den største Virksomhed. Med Hovedqvarteret kom der omtrent 2000 Mand, af hvilke henimod Halvdelen i Gaar er udmarcheret til Siden af Nymmegen. Siden Gaar har man begyndt at oprette et stort Magasin. Arvestatholderen er reist herfra til Nymmegen. J Forgaars og i Gaar har man sammestæds skudt stærkt fra Udenværkernes Batterier, fra Voldene og fra et Batterie, paa denne Side af Waal, for at holde de Franske i Respect, som der lode sig see. Forposterne have ogsaa i Søndags og i Mandags havt stærke Skiærmytsler med hinanden. J Dag har man nesten slet ikke hørt det skyde. - Vi vente her hvert Øieblik en talrig Garnison, for at beskytte mod de Franske denne Stad, hvis Vedlig holdelse er meget magtpaaliggende, for at giøre de Franske Overgangen over Waal stridig. - J Gaar var den østerrigske General Clairsat her, og siden har man sagt, at et Corps østerrigske Tropper skulle komme hertil. - Endnu bestandig blive mange Tropper sendte til Rhinsiden fra Schen ken=Skands indtil Emmerich, og blant samme befinde sig og saa Hollændere og meget Artillerie. - J Nat vente vi Garden til Hest og Dragoner Garden, Husarerne von Heckeren, og Schveitserne von Gumoens &c.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
Arnheim, den 30te October. Enhver, som kan bruge sine Øine, maae være overbeviist om, at man kun lidet har at frygte af alle de Angreb, som de Franske giøre. De ere slagne tilbage fra Thiel af indtil Nymmegen, og Linien ved Greb er det bedste Bølværk for Utrecht og Holland. Oversvømmelserne have allevegne virket, og Regnen fra Himmelen, som vi Gud skee Tak, daglig faae i Overflødighed, kommer alle Floder til at stige og befordrer Oversvømmelserne ualmindelig. Forresten have vi nu den sikre Efterretning. at Hoffet i Vien har føiet de kraftigste Anstalter, til at staae Republiken af alle Kræfter bi Wesel, den 30te October.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
J Gaar Morges ganske tidlig er Grev Clairfat afreist til Nymmegen og Arnheim. Det Keiserlige Hovedqvarteer er i Gaar, ligesom ogsaa det her i Egnen liggende Corps Østerrigere, brækket op, og rykt videre frem til Holland. Nym megen er i 2 Dage bleven stærkt beskudt, hvorfra vi tydelig kan høre Kanonaden her. J Cleve er den forrige Magistrat afsat, og i sammes Sted oprettet et Municipalitet, hvori Præsidenten er en Læge. – J dette Øyeblik indløb her den Efterretning at Franskmændene ere den 27de og 28de for Nymwigen ved en Storm med stort Forliis slagne tilbage til de yderste Skandser. - E. Sk. Det er ganske vist, at 18000 Mand af Feldtmarskal Møllendorfs Armee komme til denne Fæstning, hvis Garnison da bliver over 25000 Mand stærk, J det Tleviske have Franskmændene paa nye udskreven Korn og andre Ting.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
Amsterdam, den 1ste November. De Franske have nu ogsaa besat Philippine, Hulst, Axe og Ter Neuze. - Fra Gent meldes, at alle de franske Tropper, som befandt sig paa Siden af Ostende, og endnu 30000 Mand af Nordarmeen, ere bestemte til det Jndre af Frankrige. Ved Hollændernes Udfald af Mastricht have de Franske lidt meget, og mange Vogne med Saarede ere blevne bragte til Antverpen. Fra Breda meldes at de Franske giøre Anstalter til at indslutte denne Fæstning. J og vidZutphen bliver et Corps Tropper bragt tilsammen for at besætte Yssel. De Franske have 2 Gange paa nye angrebet Fortet St. Andries, men ere begge Gange blevne slagne tilbage. J Nymmegen belaver man sig paa et tappert Modvarge. De Franske arbeide af alle Kræfter paa at opkaste Batterier i Op uden for Hoenderporten i Obbergen og paa den gravenske Vei De Franskes Hovedqvarteer er i Hulsen. Nymegen var den 29 Oct. endnu ikke opfordret. En stor Deel af de engelske Tropper ventes der tilbage, hvoraf tydelig sees, at man til det yderste vil forsvare Staden. Oversvømmelserne ere nu fra den saa kaldte Linie, fra Rhenen af indtil Sydersøen, satte i Virkning, og Vandet er allerede steget 3 til 3 1/2 Fod høit, Nu ere ogsaa Sluserne ved Greb aabnede, og Holland og Utrecht derved dækkede. Til at bedække Yssel ere og nogle Tropper paa Marchen fra Provindsen Friesland.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
Af en Skrivelse fra Amsterdam, den 1ste Novbr. Endskiønt de Franske 3 Gange ere blevne slagne tilbage for Nymmegen, saa afstaae de dog ikke fra deres Plan, at trænge frem; thi de giøre Bevægelser til at passere Maas fra Cranenburg af, et forehavende som man paa alle muelige Maader søger at forhindre, saasom de Franske ellers kunde angribe Nymmegen i Ryggen. Der ere allerede 25000 Mand Keiserl. Tropper ankomne paa de geldernske Grændser, af hvilke 8000 Mand i Gaar vilde være i Nymmegen. De hollandske Tropper marchere alle til Zurphen, Arnheim og Nymmegen saa at man haaber, at Fienden skulde blive holdt fra disse Steder. Egnene omkring Amersfort og Naarden blive satte under Vand. Oversvømmelsen ved Amsterdam skal ligeledes have sin Fremgang. Sydersøen bliver beskyttet ved Fregatter og andre Skibe under Admiral von Braams Commando, og vi have det tilforladelige Haab, at ganske afvarge de Franskes Jndtrængelse i Provindsen Holland.
Berlingske Tidende, 1794-11-10
Frankfurt, den 1ste November. Den lille neppe 1200 Mand stærke hessiske Garnison i Rheinsels sætter sig i udmærket Respect hos de Franske, i det de giøre lykkelige Udfald, og endnu altid er vendt tilbage med Seier. J Morgen vil Landgreven af Hessencassel i Spidser, af sine Tropper trække her igiennem eller forbi til Egnen af Rhinen, lige over for Rheinsels, for deels endnu mere at dække den høire Strandbred, og deels for at forstærke Garnisonen i Reinsels. Blandt disse Tropper befinde sig og 12 Batailloner Landmilitie, og 20000 øvede Jægere.