Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Grækerne havde meget tidligen deres Skuespil, men allerede de vare uenige om deres sande og første Oprindelse. Dorierne, der tilskreve sig Opfindelsen af theatralske Stykker i Almindelighed, meente at den Omstændighed, at Landsbyer hos dem kaldtes næstær, medens de hos Athenienserne hedte dettet, noksom vidnede herom, og efter denne Forklaring skulde de første Comedianter have draget omkring i Flekker og Bondebyer, hvor de spillede ved Festerne. J den Betydning skulde Comoedia betegne det samme som Landsby musik eller Landsbysang. Athenienserne udledte Benævnelsen derimod af nopæco. Guden Comus skulde have givet Oprindelse til Comoedia, fordi han ved Lystigheder og Gilder havde Forsædet. Efter denne Forklaring skulde Comoedier betyde en Gildesang. Men det vilde være for vidtløftigt her at indlade sig i en etymologisk Undersøgelse af Ordet. Nok er det, at denne Forlystelse taber sig i den mørkeste Oldtid, og mueligt er det, at den allerede førend Grækernes Tid har været bekjendt hos andre Nationer. J det mindste have Chineserne, der i mange Culturgrene have havt et stort Forspring for den øvrige Verden, længe kjendt Skuespil. Ved et Gjæstebud, som een af de første Embedsmænd i Staden Turon gav til Ære for Lord Macartney, lod han efter Bordet opføre til Morskab et Slags Skuespil, hvori der forekom en Betjent, der lignede en italiensk Bajazzo. J den græske Comoedie spillede den personlige Satire en vigtig Rolle, og end ikke en Soerates saae sig sikker derfor. J Førstningen opførtes kun i smaa Stæder Comoedier, men siden paatog Øvrigheden sig Bekostningen, udsatte Præmier for comiske Digtere og Skuespillere, og nu fik Comoedien en ganske anden Skikkelse, skjøndt Tragoedierne allerede i Forveien vare komne i Veiret, og gaves med stor Pragt og Bekostning. Til hvilken Høide den ældre græske Comoedie var kommen, sees deraf, at de tolv comiske Digtere man kjender, ikke have leveret færre end 366 Stykker, hvoraf tildeels kun Levninger ere tilbage, uagtet man dog af Aristophanes endnu har elleve fuldstændige. Den ældre Comoedie synes tildeels at have havt en ganske anden Bestemmelse end den nyere. Den brugtes mere som et Vehikel til at vise visse Sandheder fra en Side, man ellers ikke vovede at fremstille dem, og dette var i Fristater, paa Tider, da man ikke kjendte til Pressens Offentlighed, høist vigtigt. Her havde man den bedste Leilighed til at danne en politisk Opposition, og derfor lod Plato ogsaa den ældre Dionysius, da denne havde sendt ham Aristophanes's Comoedier, sige: at disse vare den Bog, hvoraf man bedst kunde lære at kjende Athenens Forfatning. Romerne efterlignede, skjøndt meget sildigen, heri, som i saa meget andet, Grækerne, og der havde neppe været en Plautus og Terenz, dersom der forhen ikke havde levet en Aristophanes og Menander. - Men baade Tragoedien og Comoedien maatte lettere kunne blomstre hos Grækere og Romere, hvor Culturen havde naaet en saa høi Grad, end efter deres Undergang, hos andre Nationer, der kun efterhaanden kunde arbeide sig ud af det Barbarie, hvori de i Aartusinder havde levet. Med Rom faldt saa at sige ogsaa Skuespillet, som man, da den christelige Religion udbredte sig, endog gav sig Umage for at udrydde, efterdi hedenske Guders Dyrkelse saa nøje var forbunden dermed. De Barbarer, der anfaldt Rom, tilintetgjorde der med alle de andre Konster ogsaa Skuespilkonsten, og man har derfor intet Begreb om, hvorledes det stod til med Skuepladsen, lige fra den Tid indtil Carl den Store. Først i det fjortende Aarhundrede begyndte Comoedien at leve noget op igjen i Jtalien, Dantes og Petrarca gjorde nogle heldige Forsøg, men i Almindelighed vedblev man dog at more Folket med Gjøglespil, hvori man kun ved plumpt Spøg søgte at vække Pøbelens Latter. Men i det femtende og i Begyndelsen af det sextende Aarhundrede vaagnede de græske og romerske Skuespil digteres Aand, og man begyndte nu atter at opføre et Slags regelmæssige Skuespil. Den berømte Machiavel skrev et Par Comoedier i Tereng's Smag, og allerede førend den Tid havde Bienne leveret en prosaisk Comoedie, Calandra der kan betragtes som det første nyere regelmæssige Lystspil. Men i Frankrig syntes man endnu at forbinde et alt for forhadt Begreb med Comoedien, som oprindeligen kommende fra Hedninger, til at man vovede at digte i Aristophanes's, Plautus's eller Terens Aand. Man valgte derfor en anden Vei, og holdt sig til den geistlige Comoedie. Et Selskab forenede sig omtrent i den Periode om at give Forestillinger af Lidelsenshistorien. Det opslog sin Skueplads i et Hospital, og udvidede snart Gjenstandene for sine Forestillinger til bibelske Historier. Baade Hoffet og Folket fandt saadant Behag i slige Skuespil, at man snart saa nogle Tropper geistlige Comoedianter; men da de blandede for mange verdslige Gjøglerier deri, maatte de snart opvække Forargelse hos fornuftige Folk. Jmidlertid havde de dog den gode Virkning, at de udbredte Smagen for Skuespil. Man udelod nu det Geistlige som Upassende, og opførte Lystspil, fulde af Jntrique, Kierlighedsoptrin, Pudserier, Æventyrer, Tryllerier &c. Allerede den Gang yttrede de Franskes store Forkjerlighed forJntriquestykker sig. Hos Jtalienerne nedstammede Harlequin upaatvivleligen fra de gamle Mimer; de føiede hertil Scapin, som de gave det almindelige Navn Tanni. Da Spanierne kom til Jtalien blandede disse de spanske Tragicomoedier med de italienske Skuespil, hvorved der fremkom sande Vanskabninger. For at forøge det Comiske begyndte man at extemporere, og Harlequin afbrød nu Skuespillerne med allehaande Gebærder og Løier, der aldeles ikke passede til den omhandlede Sag. Jtalienerne kaldte dette Lazzi. J en saa bedrøvelig Forfatning var den Gang den italienske Comoedie, men desuagtet udbredte denne Smag sig dog i andre Lande. Urimeligheder og Narrestreger var det, som man helst vilde see. Endelig opstod i Midten af det syttende Aarhundrede de to store Digtere Moliere og P. Corneille, og disse gave baade Comoedien og Sørgespillet en ganske anden Skikkelse. J Engelland gaves allerede Skuespil i Henrik II Tid, men omtrent i samme Smag som i Jtalien og Frankrig.