Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Denne Seddelforbedring udtrækker ogsaa længe nok det ufuldkomne Pengevæsen, eller forhaler det fuldkomne, og det den koster, deels herved, og deels ved de Summer, som paa samme anvendes, kan ikke nær igjen erstattes Kongen og hans Undersaatter ved den Fordeel, som den bringer, en Fordeel, som desuden paa andre Maader maatte kunne haves, baade bedre og lettere. Jeg skal forsøge nærmere at udvikle dette, saa kort og tydeligt som jeg kan, forhaabende at Læseren, som det interesserer, selv vil tænke og regne med. For at have noget bestemt at gaae ud fra, saa antages, at Paricoursen for vore Sedler ikke vil opnaaes, førend ved en Seddelmasse af 17 Millioner Sedler, men at den da ogsaa vildet. Dette antages her, fordi vore Sedler nu i længere Tid have gaaet med en Værdie i Sølv, liig omtrent denne Sum. Altsaa i Henseende til Tiden, som med Seddelinddragelsen, vil medgaae, da, ligesom dermed, fra Begyndelsen af Aaret 1813, nu allerede er medgaaet fulde 11 Aar, saaledes vil der endnu, ved de Midler, hvormed den nu fortsættes (her antages en aarlig Afbetaling af 100,000 paa Laanet 4 Febr. 1820), udfordres otte Aar, indtil Slutningen af Aaret 1831, forinden Seddelmassen, kan blive bragt ned til hiin Sum, 17 Mill. Sedler, det er altsaa i 19 Aar at det fuldkomne Pengevæsen opholdes ved Seddelinddragelsen. Jhenseende til Omkostningerne ved Seddel inddragelsen, da, naar de alt inddragne Sedler beregnes til Sølv efter det Bankaars omtrentlige Middelcours, hvori de ere indbetalte (dog de fra Laanet 1820 undtagne, som ere beregnede ligesom de ere modtagne, nemlig til ligesaa meget Sølv som Sedler), og de Sedler, som endnu skulle inddrages, naar de beregnes til en Cours af 225, som er omtrent Middelcoursen, hvortil de ville blive inddragne, saa finder man, at disse omtrent 22 3/4 Mill. Sedler at inddrage, ville komme omtrent paa 15 3/4 Millioner rede Sølv. Lægges endnu hertil, eftersom det ogsaa bliver udlagte Penge, Renten imidlertid af Laanet 4 Febr. 1820, anslaaet til 4 1/2 Mill., saa kommer hele Seddeelinddragelsen i udlagte Penge paa 20 Mill. rede Sølv. Endvidere maa føres. til Udgift paa Seddelforbedringens Conto. Tabet og Uleiligheden ved det ufuldkomne Pengevæsen, hvilket sidste maa vare lige saa længe, som Seddelforbedringen gaaer for sig, og hvormed denne altsaa ogsaa betales. Jeg ansætter denne Post ikke til mere, end den forrige, nemlig kun til 20 Mill., fordi det forekommer mig at den ikke ændses nok, til høiere at kunne anslaaes, men jeg ansætter den heller ikke lavere, fordi denne Vurdering dog i et Par offentlige Foranstaltninger, nemlig i den eengang gieldende Restrition i Seddel-Udlaan, og dernæst i Laanet af 4 Febr. 1820, synes at finde nogen Analogie for sig. Ved hiin Restriction nemlig ophævedes for en stor Deel den Fordeel, som Sedlernes Forbedring kan give, og dette blot, for at kunne afhielpe noget paa een Mangel ved det ufuldkomne Pengevæsen; men vurderedes dette, som endda kun meget ufuldkomment kunde opnaaes, og hvorved Pengevæsenet selv forøvrigt slet ikke kunde fremmes, vurderedes dette for ligesaa meget værd, som en stor Deel af den Fordeel, der fra Sedlernes Forbedring kunde udkomme, og altsaa ogsaa lige med det, som for denne Forbedring betales, saa maatte det ganske fuldkomne Pengevæsen vel i det mindste vurderes for ligesaa meget værd, som hele Fordelen fra Seddelforbedringen, eller som det, den koster. Saaledes med Banklaanet af 4 Febr. 1820 paa nærved 6 Mill. Sølv, af disse kunde der, i Fordelen fra Sedlernes Forbedring, ikke indvindes igjen mere, end høist de 3 1/2 Mill., de øvrige 2 1/2 Mill. ere altsaa givne ud alene for det blot fuldkomnere Pengevæsen; men er dette anseet for henved ligesaa meget værd, som det, der er betalt for Fordelen fra Seddelforbedringen, saa maatte det ganske fuldkomne Pengevæsen, fremfor det kun mindre ufuldkomne, vist ansees for ligesaa meget værd, som hele Seddelforbedringen, eller som alt hvad der betales for den, og saaledes det ufuldkomne Pengevæsen, som vi have og have havt, vurderes til ligesaa meget mindre værd, eller til Tab, som Omkostningerne forSeddeelinddragelsen udgjøre. Omkostningerne paa Seddeelinddragelsen beløbe sig saaledes til 40 Mill. Sølv, dog denne Sum forøges endnu ved følgende Omstændighed: Jmedens Landet har havt disse Summer at udrede, og disse Tab at bære, har det ikke været i Stand til, tillige at udrede det, som Statens Fornødenheder udkrævede, men det har været nødvendigt dertil at optage Laan; paa Seddelforbedringens Regning maa følgelig endvidere skrives, saa meget til, som den Sum, om hvilken det i det mindste kan antages, at den uden Seddelforbedringen ikke vilde blevet nødvendig at laane, som den ved Laanene er blevet større. Om en 20 Mill. kan dette vel antages, og uden at indlade sig i Gisninger over, hvor meget vi alt under Afbetaling paa Renter og Afdrag, kunne faae Vexelcoursen imod os, og derved, og paa andre Maader, komme til at betale mere end til Pari, kan det sikkert antages, at hine 20 Mill. imidlertid i det mindste ville voxe til 10 Mill. flere. Hele Seddelinddragelsen vil altsaa i de 19 Aar fra 1813 til 1831, komme paa 50 Mill. rede Sølv, eller beregnet med Renter og Rentes Rente, paa over 72 Mill., saa nær 4 Mill. for hvert Aar. Dette var angaaende Omkostningerne ved Seddelinddragelsen, anslaaede til Penge; i Henseende til Udbyttet, som disse Omkostninger igjen skulde give af sig, da maatte følgende tjene til Oplysning: Hovedresultatet af hele Seddelforbedringen ved Hielp af Inddragelsen af Sedlerne, bliver, i Henseende til Gevinsten, omtrent ligt dette: at den Værdie i Sølv, som før laae i et større Antal Sedler, derved kommer til at ligge i et mindre Antal. Dersom 17 Millioner f. Ex. er det Antal Sedler, som her i Landet kan gaae med fuld og fast Værdie, saaledes som Sedler baade kunne og bør det, saa bliver hele Forskjellen ved Seddelinddragelsen kun denne, at den Værdie i Sølv, som laae, eller i det mindste kunde have ligget i de 39 1/4 Mill. Sedler, hvormed vi begyndte, at den nu tilsidst kommer til at ligge i 17 Mill. Sedler. Jstedetfor 39 1/2 Mill. Sedler, hver omtrent paa 42 SkillinSølv, som det var, bliver det til 17 Mill. Sedler, hver paa 96 Skilling Sølv. Ligesom denne Forandring kunde være gjort, blot ved en Ombytning af Sedlerne efter ovenanførte Forhold, saaledes effectueres den nu ved efterhaanden, og efter Leilighed, at inddrage af Sedlerne, da saaden Værdie, som laae i de inddragne Sedler, igjen gaaer over i de tilbageblevne Sedler. Herefter maatte altsaa det, som man kan kalde Udbyttet af Seddelinddragelsen, blive at beregne, og samme maatte netop blive ligesaa stort, som det, der anvendtes derpaa, naar Seddelforbedringen gik regelmæssigt. Uden at gaae ind i nogen udførligere eller mere tilfredsstillende Udvilling af alt, dette vedkommende, skal vi nøies med at anføre, at naar 17 Mill. Sedler her i Landet kunde have gaaet med Paricours 200 pC., saa vilde 39 1/4 Mill. have kunne det med Cours 462; de 22 1/4 Mill. Sedler at inddrage, vilde altsaa, efter Middelcours beregnet, have kostet 13 1/2 Mill. Sølv, og for saa meget omtrent maatte altsaa ogsaa det, som igien kunde komme ud af Seddelforbedringen, regnes. Denne Sum stemmer ogsaa temmeligt overeens med, hvad Omkostningerne her forhen ere viste, i første Udlæg at være og at ville komme paa, nemlig naar fra de 15 3/4 Mill. Sølv drages de 2 1/2 Mill. Sølv, hvorfor der, fra Laanet 1820, i Sedlernes Forbedring ingen Æquivalent igjen kunde komme ind. En 13 a 14 Millioner Sølv, eller med Renter og Renters Rente maaskee 20 Mill., bliver altsaa hele Indtægten fra Seddelforbedringen ved nærværende Seddelinddragelse, en Indtægt, som i 19 Aar betales med ikke langt fra fire Gange saa meget, eller med over 50 Millioner mere, end den selv beløber. (Fortsættes.)