JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Engelland. Londoneraviser ansee Udsoningen mellem Frankrig og N. Amerika som afgjort, idet de forsikkre, at Hertugen af Broglie har tilmeldt den brittiske Regjering, at Frankrig er tilfreds med General Jacksons Erklæringer og at Engellands Mægling ikke længere behøves. De 25 Millioner Fr. ligge til Amerikas Disposition. Ogsaa engelske Aviser have i denne Tid meget travlt med den russiske Forstørrelsespolitik, som der absolut maa sættes en Grændse for, hedder det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Snart vil maaskee, hedder det i Koureren, Engelland og Frankrig ikke længere protestere i den polske Sag med Ord men med Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Sardinien. Regjeringen skal tre Gange have ladet Staden Cagliari opfordre til Overgivelse, men denne har bestandig givet afslaaende Svar. Det lader som Øen Sardiniens Jndbyggere have alvorligt i Sinde at ville løsrive sig fra det piemontesiske Herredomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Fædrelandet. Rhvn. den 15de Januar. Hs. M. Kongen har benaadet Vagtmester Gregersen af Fyenske Dragoner, samt Vagtmester Haagendrup ved Husarerne med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. (B. T.)J disse Dage har heri Byen circuleret en Petition fra Haandværkstanden til Stænderne, hvori disse opfordre hos Hs. M. at andrage paa Ophævelsen af Pl. 23de Octbr. f. A. om Haandværkernes Vandringer. Forsynet med 1035 Underskrivter er den nu afgaaet til Roeskilde, hvor den af Algreen-Us(honsp.) sing vil vorde forelagt. Kassemangel, var et Udraab, der i det forløbne Aar desværre ofte lød skjærende for Konge og Folk. Det er derfor saare glædeligt at erfare, at Regjeringen i det nye Aar har heelt uventet grebet til en Forholdsregel, der i denne Henseende torde være af de gavnligste Virkninger for Fremtiden. J Mandags bleve nemlig, ifølge kongelig befaling, alle i Hovedstaden værende Kasser, som i allervideste Udstrækning kunne kaldes offentlige, underkastede Revision, og samtlige kongelige Oppebørselsbetientes Kassebeholdninger efterseete. Det var ikke blot Zahlkammeret, Communens Oppebørselsvæsen, høitstaaende Kassereres Kasser, samtlige militaire og civile Betalingskaster, men ogsaa Skifterettens, Hospitalernes, ja de forskjelligeRetters Sportelkasser, der underkastedes en saadan Undersøgelse. "Denne omfattende Forholdsregel - hedder det i Bladet Dagen, udførtes overalt paa samme Tid og aldeles uventet, saa at vedkommende Oppebørselsbetjente neppe ved Laan eller paa anden Maade kunde finde Leilighed til at dække en mulig Mangel maa, om den endogsaa ikke, formedelst Tidens Korthed, ved de større Kasser kan have været udført med den nødvendige Nøiagtighed og Anvendelse paa Enkeltheder og Restancellisternes Revision, dog for det Første føre til, at vedkommende Eftersynsmænd derved have kunnet opdage, hvor en nøiere Undersøgelse i Særdeleshed kan ansees som ønskelig, og for det Andet til, at de, til hvem Oppebørsler ere anbetroede, herefter ville lade det være sig af yderste Vigtighed til enhver Tid at have deres Kasse i Orden, for med Rolighed at kunne møde et saadant uventet og da naturligviis nøiere Eftersyn. Ogsaa er det at vente, at enhver af disse Undersøgelser er skeet med største Omhu og Nøiagtighed, da en senere mulig Kassemangel vil drage dem, der have været Undersøgelsen anbetroet, til Ansvar. J ethvert Tilfælde maa det være Folket inderlig kjært, at vor humanne Regjering, med ligesaa megen Sindighed som Energie og Alvor viser sig redebon til at opfylde Almeenhedens Ønske i et langt større Omfang og paa en kraftigere Maade, end man havde troet, at det kunde opfyldes."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Den Lærer ved Metropolitanskolen, over hvem en Fader havde ført Anke til Skolens Rector, havde ved hiint forommeldte Punkteringssystem gjort Substantivernes Kjøn kjendeligt paa en sandselig Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
(Jv. Avis) Stænderforsamlingen i Roeskilde. No. 40 af St. T. indeholder, foruden en udførlig Fremstilling af Sagen om Neergaards Forslag ang. en Forandring i Oppebørselen af Fourage til Landmilitair=Etaten, en Beretning om, at den kgl. Commissarius havde i Mødet den 7de Januar forelagt en kongelig Proposition, som bestod i et Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelse af Trykkefrihedens Grændser, idet han gav en Fremstilling af de Grunde, hvorved dette Lovudkast var blevet fremkaldt. Denne Plakat, der er at ansee som et Tillæg til Forordn. af 27de September 1799, gaaer ud paa, at en Forfatter, der paa en utilbørlig Maade har yttret sig angaaende Rigets Forfatning eller dets Love eller Regjeringens Handlinger, men uden at den onde Hensigt er saa umiskjendelig, at han kan dømmes efter Frdn. 27de Sept. 1799 § 2, 3 eller 7, kan, for den Mangel af pligtskyldig Opmærksomhed, der i alt Fald bliver ham at tilregne, ansees med Pengebøder, Til at prøve dette Udkast blev valgt en Committee, bestaaende af Algreen-Ussing, Haagen, Birch, Bang og Holstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Odense. Vor Bye har i denne Tid været Samlingssted for Afsendinger fra forskjellige Laug i Stiftets Kjøbstæder, der have ønsket at raadføre sig med deres Colleger og er fare deres Anskuelser og Kjøbstædhaandværkernes Kaar. 2 stedfundne Forsamlinger, der i enhver Henseende skulle have baaret Lovlighedens Præg, have afgivet det Resultat, at visse Laug vil Lauget for hver enkelt Kjøbstad – (ikke samtlige Kjøbstæders Laug i Forening) - lade Hs. Maj. Kongen overrække en allerunderdanigst Petition med Hensyn til Haandværkernes Stilling. Alle Petitoner fra samtlige Kjøb stæders enkelte Laug overbringes til Hs. Majestæt ved een dertil udvalgt Mester af Lauget. Valgene for fire Laug ere faldne paa Følgende: Bødkerlaugene, Hr. Bødkermester Klink wort i Svendborg; Skomagerlaugene, Hr. Skomagermester J. A. Hansen i Rudkjøbing; Smedelaugene, Hr. Smedemester N. Eibye, og Snedkerlaugene, Hr. Snedkermester Heur(Hp. Av.) Hansen, Begge i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Fra det Polsteenske. Paa Fehmern har man i denne Tid grebet en Tyve- og Mordbrænder-Bande paa henved en Snees Personer, og transporteret den til Burg. Af de allerede optagne Forhører erfares Forbrydelser som den menneskelige Følelse maa grues ved. Det har ogsaa været denne Bande som for nogle Aar siden afbrændte Byen Landkirchen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
J Altonaer Mercur af 13de dennes meldes, at de holsteenske Stænders Møder ere blevne opsatte under Omslags tiden, og at næsten alle de Deputerede have forladt Jtzehoe, efterat de den 7de dennes havde holdt det sidste Møde. "Den er, – tilføier bemeldte Bl. - for dem iøvrigt efter Ferierne endnu saameget tilbage at gjøre, at Sessionen neppe vil kunne blive sluttet for medio Februar, og maaskee ikke engang da."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Colding. Sidstl. 5te Januar hændtes den Ulykke, at trende vakkre Børn fra Harthe Sogn omkom, ved paa Hjemveien fra Skolen at gaae over Jsen paa Stallerupgaards SøDe tvende af disse Børn, en Pige paa tretten og en Dreng paa fjorten Aar, der tilhørte Gaardmand Jørgen Christensen, af Stubdrup, vare blevne noget tilbage fra deres Kammerater, og vilde skyde en Gjenvei, for at naae dem, hvorved de sank igjennem Jsen paa deres Raab om Hjelp tililede tvende fjorten Aars Drenge, den ene Søn af Sognefoged Niels Jensen, og den anden en Søn af Huuseier Jens Chr. Petersen, Sognefogdens Søn kom først og fik fat i Pigen; men Jsen brast og han sank, dog lykkedes det hans Kammerat at trække ham op, ved at række ham en Stok. Hiin søgte nu at raade ham fra videre Forsøg, hvortil han svarede: "Vi maae opfylde vor Pligt, om end vort Liv tilsættes, og den modige Dreng krøb atter ud paa et Stykke Jis, for redde de tvende Sødskende; men det skulde ikke lykkes. Jsen brast anden Gang, og den Ædle druknede ved Siden af dem, han vilde redde. Han var sine Forældres Haab, Trøst, og forventende Alderdoms=Støtte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Blanderborg. Den 8de Januar, ved Middagstid, tildrog sig her følgende sørgelige Begivenhed. Een af Sadelmagermester P. Vengs Sønner, en munter og livlig Dreng paa 9 Aar, fik det ulykkelige Jndfald at ville prøve Jsen paa Storesøe, men kom kun faa Skridt fra Landkanten for han slap igjennem. Hans ældre Broder, der tilfældigviis var i Nærheden og saae ham synke, løb til for at hielpe ham; men da Jsen just paa det Sted var meget svag, sank han ligeledes ned. Ved de forulykkede Børns ængstelige Raab hidkaldtes deres Moder. Med Forfærdelse saae hun sine Børn i Dødsfare, og i Haab om at redde dem vovede ogsaa hun sig ud paa den svage Jis; men havde samme Skjæbne som Børnene, – hun sank ned ved Siden af dem, Ved hurtig tililende Hjelp lykkedes det vel at faae dem alle Tre op af Vandet efter kort Tids Forløb, men det var dog desværre for sildig. Alle Lægens Forsøg paa at bringe Nogen af dem i Live igjen, var forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Kyvns Børscours den 16de Januar 1836. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Befordringer og Afgang. Justitsraad C. Schram udnævnt til virkelig Etatsraad. Sognepræst Stauning i Dahler, Ribe Stift, beskikket til Sognepræst for Ulsøe og Braaby M. i Sjælland. Krigsassessor og Fuldm. under Generalkommissariats=Collegiet, D. Petersen, allern, udnævnt til at besørge Rassererforretningerne ved Christiansborg Slotsbygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Ledige Embeder. Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg: Cand. pharm J Jacobsen, Student Friis, Toldbetjent Rohde, H. Drachmann, Søemand Gram, Student Borring, Skibscapitain Glaisen, Cand. Theologi Napoleon Secher, Skomagermester Molsen, Politiebetjent Ørum, Lysestøber Dideriksen, Kammerraad Fleischer, Skibscapitain Covans, Farver Meyer. Wilhelmine Knudsen. Saa er det brusten alt, det klare Øie Hvori Himlens Glæde Gienskin gav; Saa maatte Granen sig for Stormen bøie, Englen segne i den aarle Grav. Sande Venner ved Din Gravhøi græder, Elske Faders Taarer Høien væder:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Theatret i Aarhuus. J Aften opføres: Herre og Slave. Drama i 2 Akter. Og: En Fødselsdag i Slutteriet. Vaudeville i 1 Akt. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Efter Begjæring af Procurator Jngerslew paa Pantecreditors Vegne, og grundet paa Forlig, foretages Auction over det Hattemager J. F. Peppel tilhørende Sted No. 273 ved Aaen. 1ste Gang Mandagen den 1ste Febr.) 2den - 8de ) 1836, 3die - Tirsdagen. - 16de – hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stedet, der bestaaer af: 8 Fag 2 Etage Forhuus og 5 Fag 1 Etage Baghuus, med Gaardsrum m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 15de Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Efter vedkommende Jnteressenters Reqvisition bliver Halvblodshesten Aquavit, der er opstaldet hos Kjøbmand Mohl her i Byen, opraabt til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes i fornævnte Kjøbmand Møhls Gaard Tirsdagen den 2den Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Byefogedkontoiret i Weile, den 14de Januar 1836. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Mandagen den 8de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Bjerre Thingsted foretaget offentlig Auction over en af Stiftamtmand de Thygeson, under 11te Juni 1824, til Aftægtsmand Jens Hansen i Spettrup udstædt Obligation, lydende paa 400 Rbd. Sølv uden Pant; hvilken Obligation nu tilhører Boet efter fornævnte Jens Hansens Enke, Elisabeth Andersdatter af Bredahl. Lysthavende indbydes. Herredskontoiret paa Daugaarden, d. 12te Jan. 1836. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Jfølge Begjæring af Arvingerne efter afdøde Frue Hornemann bliver den Boet tilhørende Gaard, beliggende under No. 428 og 429 i Gothers-Gaden, med tilhørende Grund, Gaards- og Haugeplads samt Jordlod i Marken, stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction som afholdes i selve Gaarden Mandagen den 25de Januar om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Byefoged-Contoir, den 9de Jan. 1836. Rahbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Siden 13de October f. A. til Dato er som Hittegods hertil indleveret: En Opstander=Pibe med Træehoved, en Skildpades Uhrkasse; en brugt Kasket, en Rigsbankdaler; og et Sølv Cigarrør. Dette bliver herved, overeensstemmende med Placaten 8de Juni 1811, bekjendtgjort til Vedkommendes Efterretning. Aarhuus Politiekammer, den 12te Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
J min iboende Gaard No. 198 paa Studsgade, kan til Paaskeflyttetid, og hvis det ønskes ogsaa forinden, erholdes tilleie 2 a 3 Værelser med aflukket Plads til Brænde, for en meget billig Leie. Aarhuus, den 14de Januar 1836. Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
J Fru Halds Gaard paa det store Torv er over ste Etage med Staldrum at faae tilleie, til førstkommende Paaskeflyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Hauge- og Blomsterfrøe, af de meest brugelige Sorter, er jeg forsynet med i Aar ligesom forrige Aar, og alt frisk og godt, som sælges til betydelig nedsatte Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Sammesteds kan en Dreng af god Opdragelse, helst fra Landet, blive antagen i Lære. Rosenholm, den 17de Januar 1836. S. Gjødvad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
Undertegnede har etableret sig her i Byen som Bødkermester, og anbefaler sig til enhver som vil forunde mig Arbeide; forsvarlig og godt Arbeide forsikkres og til en efter Tiderne særdeles billig Priis. Aarhuus, den 19de Januar 1836. J. B. Stougaard, boende paa Middelgade No. 131.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
J en Handel søges en solid Compagnon, som er Eier af 2 a 3 Tusinde Rbd., som afgiver meer som i Almindelighed. Billetter modtages paa Adressekontoiret. under A. B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
2 til 3 unge Contoirister kunne nu modtage Underviisning hos mig om Aftningen fra 6 –7 og fra 9 - 10 i Handels=Correspondence, Bogholderie, Skibs Regnskaber, Cours=Beregninger, Havarie=Regninger &c., til Handelen henhørende Gjenstande. Starcke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
3 a 4 unge Mennesker, der ønske sig forberedte til Prøve eller Dimissions=Examen paa et Seminarium, kunne strax eller til 1ste Mai faae Kost, Logis og Underviisning, for billig Betaling, hos Skolelærer, Møller i Hasle ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-19
To Sengesteder med to Sengs gode Sengeklæder samt en Sopha ønskes strax tilleie. Adressek, anviser. Debatten i Politievennen, Vaudeville i 2 Atter af H. Hertz. 3 Mk. Om forberedende og høiere Real underviisning af Pastor Gad. 4 Mk. faaes hos J. Jessen. Sjolunda. Nytaarsgave for 1836. 2 Mk.; Svan hilde, eller Damernes Prophet. 1 Mk.; ere igjen at faae hos J. Jen Til den 70aarige Skolelærer Brodersen i Nordrup, som i sit Embedsførelses 50de Aar uden Brøde er bleven afskediget med en Pension der giver ham omtrent et Pund Brød om Dagen, (see d. T. No. 200 f. A. og No. 8 d. A. ) er bleven mig leveret fra Hr. Pastor i 1 Rbd., og fra en Skolelærer 3 Mark. Hvis endnu flere medlidende Medneskevenner ville unde den ulykkelige Olding en liden Gave, da vil jeg med Glæde modtage samme og besørge ham den tilstillet. A. F. Elmquist. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
No 12. den 21de Januar. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet. Det maa være enhver Dansk kjært at see, hvorledes vor Konge ogsaa i Udlandet belønner udmærkede videnskabelige Fortjenester. Af den preussiske Statstidende erfares, at Hs. M. Kongen af Danmark har benaadet Capt. v. Bogulawski i Breslau, for Opdagelsen af den efter ham opkaldte Komet, med den af Allerhøistsamme for astronomiske Opdagelser stiftede Me(Berl. Av.) daille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Den her i Mandags - hedder det endvidere i Bladet Dagen No. 12 foretagne almindelige Kasseundersøgelse, blev iværksat saaledes, at vedk. Eftersynsmænd strax lode sig forevise de resp. Oppebørselsembedsmænds Kassebeholdning og derhos de til Undersøgelsens Øieblik afsluttede Regnskabsbøger, hvilke bleve paategnede. J Ugens Løb blive Bøgerne selv nøiere undersøgte og reviderede. Resultatet af den første Undersøgelse har i det Hele været over al Forventnintilfredsstillende; overalt skal man have fundet, at de i Bøgerne angivne Beholdninger have svaret til de virkelige Kassebeholdninger, selv der, hvor man, efter de Rygter, som, formedelst de senere Kassemangler, have været i Omløb, havde ventet Uorden." Paa Grund af befunden Trang til Kobber=Een skillinger er, efter Omhandling med de Deputerede for Finantserne, foranstaltet Udprægning af 10,000 Rbd., hvilken Sum er indgaaet under det circulerende Beløb i Kobber=Repræsentativer, hvorimod et lige Beløb i Kobbertegn paa 16 s. er nedlagt i Bankens Kielder, for, som kasserede, ved Leilighed at indsmeltes. Hele vor Landmilitair=Etat koster som bekjendt efter Budgettet aarl. 2,652,000 Rbd., hvoraf 1,978,000 Rbd. udgjøre Etatens faste Udgivter (herfra undtages Douceurpenge, Naturalpræstationer &c.) Af sidst benævnte Summa blive c. 100,000 Rbd. anvendte paa de kgl. Livgarder, nemlig 40,163 Rbd. paa den kgl. Livgarde til Hest (kun bestaaende af 156 Md.) og 51,239 Rbd. paa den kgl. Livgarde til Fods; Artilleriekorpset koster 144,332 Rbd.; hvert Kavallerie Regiment 53,432 Rbd., og hvert Jnfanterie=Regiment, (H. C.) 61,048 Rbd. aarlig. Det er ikke Finantsministeren Grev Moltke som er udnævnt til Medlem af den af Hs. M. Kongen nedsatte Cemmission til Undersøgelse af det holsteenske Jernbane=Project, men Grev Carl v. Moltke, Deputeret i Rentekammeret og for Finantserne. Til Medlemmer af samme Commission er endvidere udnævnt foruden de forhen Anførte, Justitsraad Wedel, Departementschef for Sund- og Strøm=Toldvæsenet, under Generaltoldkammer=Collegiet. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
H. Neue Zeitung indeholder en Artikel fra Kjøbenhavn af 8de Januar saalydende: Oberstlieutn. v. Abrahamsons og Major v. Fibigers Afgang fra den militaire Høiskole i Khvn, har givet Anledning til forskjellige Rygter, og dette meget naturligt, da Begge ere videnskabeligt dannede Mænd, og vanskelige at erstatte. De første Artikler i flere Tidender, sandsynligviis Producter af deres ikke lærde og derfor misundelige Modstandere, have forskaffet disse Rygter Tiltro, men efterstaaende Extract af den kgl. Parolbefaling, som viser, hvor tilfreds Kongen har været med disse Mænds Virken og Stræben, torde tjene til hine Rygters Berigtigelse: "Parolbefaling, givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 28de Decbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Armeebefaling. "Vi tilkjendegive Generalkrigscommissairen, Oberstlieutenant v. Abrahamson, herved, at Vi særdeles paaskjønne de Fortjenester, han som Underviisnings=Directeur har lagt for Dagen ved denne hans Embedsførelse for vor militaire Høiskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Vi tilkjendegive Hr. Major v. Fibiger herved Vor Tilfredshed med hans Tjeneste som hidtilværende Commandeur for den militaire Høiskole."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
J Anledning af Stridighederne imellem de tydske og danske chirurgiske Studenter, læses følgende, fra en Tydsker indsendte Stykke, i Jtzehoer Wochenblatt No. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Khvn. den 22de Decbr. 1835. Den 14de ds. bleve de tydske c: de slesvigsk-holsteenske Studenter ved deres Ankomst i det chirurgiske Academies Auditorium overfaldne af danske Studenter, der for største Deelen havde samlet sig i denne Hensigt. Grunden dertil var, at Nogle af Tydskerne ikke altid kom ind med Huen i Haanden, (hvilken Hovedbedækning de Fleste af vore Landsmænd bære, og hvorfor Forfatteren af en Artikel i Khonsposten behager at kalde os "Huerne", sandsynligviis en fiin Hentydning paa de bekjendte Partier i Sverrig,) men Nogle undertiden satte sig paa deres Pladser med Huen paa Hovedet indtil den akademiske Lærers Ankomst. Hvilket vel var en Feil, men som dog kunde undskyldes ved de tydske Skikke og Sædvaner, og overhovedet var en Bagatel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Hvad der havde bevæget dyr. danske Studenter til at indfinde sig i saa stort Antal, indseer Referenten iøvrigt ikke, da deres Antal, naar det absolut skulde komme til Slagsmaal, alligevel var langt overveiende, og deres Mængde nu var dem selv saameget i Veien, at den Ene maatte bede den Anden om at gjøre Plads, for at han ogsaa kunde komme til at give de forbandede Tydskere" et Drag. Der var 7 Tydskere i Auditoriet, derimod henved 100 Danske, og Etatsraad Fengers samt Professor Wittusens Ankomst kunde neppe gjøre Ende paa Striden. Referenten betvivler meget, at en saa gemeen Historie kunde forefalde paa et tydsk Universitet. Det var en Complot, og flere Tydskere bleve allerede Dagen for advarede derom at Ubekjendte, idet man fortalte Historien og nævnede Hovedmændene. Referenten, der ikke har videre Jnteresse i Sagen end at han selv er en Holstener, vil aldeles ikke frikiende sine Landsmænd for al Skyld, men han veed, at i hans Fædreland vilde Jngen krumme et Haar paa en Dansk for en saadan Ubetydelighed, og Jngen vilde, om han endog var nok saa forhadt blive behandlet paa en saa oprørende Maade. Tydskerne skulle have givet deres Sag i Politimesterens, Etatsraad Bræstrup Hænder. Det synes Referenten, at denne Begivenhed for en Deel maa forsvare det tydske, saa ofte angrebne Studenterliv, hvor man dog aldrig hørte Sligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Om det Stænderforsamlingen i Roeskilde af den kgl. Commissarius forelagte "Udkast til en Plakat angaaende nærmere Bestemmelse af Trykkefrihedens Grændser læses en Artikel i Konsposten No. 15 og 16, der slutter saaledes: Efter Forordningen 27 Septbr. 1799 kunde Ingen døm. mes, med mindre det, saavidt muligt, maatte ansees for beviist, at den Paagieldende havde en efter Lovens Anskuelser ond, strafværdig Hensigt." Gaaer den intenderede Placat igjennem, da vil alt dette blive anderledes. Den bestemmer nemlig, at en Forfatter skal straffes ikke blot, naar det er umiskjendeligt, at hans Hensigt var ond, men selv hvor dette maa ansees for tvivlsomt, ja endog hvor det er øiensynligt, at kun den ædleste Aand har besælet, kun de reneste Bevæggrunde have ledet ham, selv hvor der som Hage i en lignende Anledning har udtrykt sig, ikke er sagt andet, end hvad Historien i flere Aartusinder paa hvert Blad har fortalt os, selv hvor hvert Ord kun aander Beggeistring for et ædlere Menneskelive: der skal Forf. dog dømmes, hvis hans Ord befindes utilbørlige" – og det for den Mangel af pligtskyldig Opmærksomhed, der i alt Fald bliver ham at tilregne." –Man vil saaledes kunne blive dømt for en uheldig Vending, et mindre velvalgt Ord, en noget uoverlagt Spøg, blive dømt for en Mangel paa en saadan Agtpaagivenhed, som i intet Forhold i Livet, – hvor saa uendelig mange Ting fra alle Sider gjøre Fordring paa vor Opmærksomhed, at denne ikke udeelt kan tilvendes nogen enkelt, – kan fordres, uden at nedbryde al Sindsro, al tillidsfuld Hengiven og velbehagelig Tryghed, uden at forvandle al godmodig og godtroende Aabenhed, al Uskyldighed, der, selv uden Argelist, heller ikke forudsætter denne hos Andre, til en piinlig Existents, der kun finder Værn bag en lurende Aarvaagenhed, en mistroisk Ængstelighed."