JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Under et stort Telt, som var opslaaet i Forsørgelsesanstaltens Hauge, sadde de høitbedagede Gamle, 64 i Tallet, reenlige og nyklædte, Radviis. Med en førende Cantate forfattet af Hr. Professor Klausen, som under Ledsagelse af Musik blev afsjungen af endeel Børn fra Waysenhuset og Fattigskolen, aabnedes Høitideligheden. Derpaa fremtraadte Hr. Provst Kønigsmann, og holdt en til Høitideligheden passende Tale, hvorefter en Slutningssang blev afsjungen. - Den nye Bygning, overalt forsynet med nye Meubler og Senge, og indrettet til at optage 70 Personer, koster, saaledes som den nu staaer, 35,000 Mark, hvilke allene ere sammenskudte af Borgerne og Jndvaanerne. - Den store rummelige Bygning, som har en fri og sund Beliggenhed, yder dens Beboere en smuk Udsigt over et yndigt Landskab i Nærheden af Staden. Ved en af Altona's agtværdige Borgeres Veldædighed er igjennem alle Husets Etager anbragt en konstig Vandledning, der leverer det fornødne Vand til Lædskelse og Reenlighed, saa at der ogsaa i den Henseende er sørget for Beboernes Sundhed og Beqvemmelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
J Dr. og Prof. F. Falks Sammlungen, zur naheren Kunde des Vaterlandes, in hist., stat. n. staatswirthschaftlicher Hinsicht, T. 1, Kiel 1821, findes blandt andre interessante Afhandlinger: Geheimeraad G. H. v. Schlitz's, v. Gortz kaldet samvittighedsløse Huusholdning, forfattet af en Anonym i A. 1716 og nedlagt i det Kieler Universitetsbibliothek. Hin fandt Sted under Hertug Carl Friedrichs Mindreaarighed. Den daværende Landadministrator og Biskop var en yderst svag Mand. Da den holsteenske Adel havde store Privilegier og man for 1 1/2 Hundrede Aar siden sjeldent søgte de høieste Statstjenere i Borger classen, saa havde Huset Holsteen Gottorps den slemme Skik, at recrutere sine Ministere fra fremmede Lande, eller af Mænd, der vare opvoxne i det Gottorpske Pagerie. Selv GeheimeraadsPræsidenten v. Wedderkopp var en Udlænding; derhos en høist gjerrig Mand, der benyttede sin længe forvaltede Post til at samle en uhyre Formue, der allene af slesvig-holsteenske Ridder godser indbefattede 8 eller 10. Af mange Supplicanter modtog han ogsaa Foræringer. Traditionen siger, at ved Audiencen med den høie Hus Ministeren havde da hjemme i Huset et eget Costume) listede mangen Pengerulle sig ned i den paa et Sidebord satte Hue. Omsider blev han arresteret, og paa Fæstningen Tønningen criminel anklaget. Hermed var Sequestrationen af hans Godser forbunden, og alle hans Gemalindes justitsmæssige Skridt, saavel hos Rigshofraadet, som hos Kongen af Danmark, hvis fælles Undersaat v. Wedderkopp var, formaaede kun at forebygge Oldingens Henrettelse, men dog ikke at forskaffe ham sin Frihed, under hans store Godsers vedvarende Sequester og Capitalprocessens Fortsættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
J Revne encyclopedique anmeldes den Danske Ordbog, K og L., Kbh. 1820. Anmeld. Hr. Heiberg, siger: "Det er nu over tredive Aar siden denne Ordbog blev begyndt. Ved at gaae fremmed samme Langsomhed vil der udfordres endnu tredive Aar til at fuldende den; efter hvilken Tid man ikke kan gjøre bedre end begynde forfra igjen, thi det danske Sprog har meget forandret sig siden et halvt Aarhundrede, og vil fandsynligviis forandre sig endnu mere. Desuden har Værket, begyndt efter en urigtig Plan, været betroet til Lærde, som visseligen vare meget indsigtsfulde, men som manglede Smag og andre til et Foretagende af den Natur meget nødvendige Egenskaber. Det er en endnu uopløst Opgave, om en god Ordbog bør være et Academies eller et lærd Selskabs Værk, eller om det ikke er bedre at betroe den til een Mand, der besidder de Talenter og Kundskaber, som et saadant Arbeide udkræver. Det overlades til Lærde og Videnskabsmænd at afgjøre dette Spørgsmaal, efter at have indbyrdes sammenlignet det franske Academies Ordbog og de laCruscas paa den ene Side med den engelske, begyndt og fuldendt ved en eneste Mand, den berømte Johnson, paa den anden." (Der er ingen Tvivl om, at dersom der kunde findes en eneste Mand, som et saadant Arbeide kunde betroes til, da var det visseligen bedre end naar det overlodes til et lærd Selskab, thi da blev Værket af en eneste Støbning, og den for samme saa nødvendige Eenhed og Selvovereenstemmelse, meget lettere opnaaet, end naar Arbeidet fordeles blandt høist forskjellige, i Sprog Grundsætninger langt fra hverandre afvigende Personer, som, naar de vel ere færdige med deres Arbeide, maa underkaste det en, atter fra deres Grundsætninger afvigende Commissions Revision. Men hvor finder man en saadan Mand, Johnson beviser her intet, thi deels var hans Værk i det første Oplag langt fra ikke fuldstændigt, deels arbeidede han for en Nation, hos hvilken ene Kjæmpeværker saavel i Literaturen som i andre Fag lade sig udføre.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Blandede Efterretninger. Ligesom det i Calcutta A. 1800 stiftede lærde Selskab, er nu et lignende stiftet i Bombay, hvis Samlinger nu er udkomne i 2 Bind under Titel af Transactions of the society of the litererary society of Bombay, 1819-20. Vi anføre deraf følgende: Bombay tæller 150,000 Sjele, hvoriblandt 20,000 Moslemen, men af disse havde kun 100 hver to Koner, og kun 5 hver 3. - Hamilton fortæller i sin Efterretning om Vestindien 1727: Paa den malebariske Kyst høitideligholdes hvert tolvte Aar en Fest, paa hvilken 4 bevæbnede Mænd bane sig igjennem Samorins 40,000 Mand stærke Livvagt en Vei til hiins Trone, for at dræbe ham, og den, der naaer didhen, kommer i den myrdede Fyrstes Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Denne Omstændighed berigtiger F. Wrede, Esg., saaledes: Kongen af Vellaterra lod fordum feire Festen Mamangin, men derpaa anmassede Samorin sig denne Ret, og siden den Tid have, saa ofte denne Fest er blevet holdt, Nogle af Kongerne af Vellaterras Slægt anfaldet Samorin under Festen og søgt at skille ham baade ved den usurperede Magt og Livet, men dette endtes dog hver Gang med den forvovne Hævners Nedsabling. - Et Edict af Keiser Kinking fra 1805 bestemmer Straffen for Tertieyse (Pater Abeodato, en Missionair i Peking) og adskillige Chinesere, der befattede sig med den christelige Religions Udbredelse i China. De dømmes til Embedsforliis og Forviisning til Eleutherne i Tartariet. Hr. Mackintosh klager vel i en tilføjet Anmærkning meget over denne Chinesernes Jntoleranz, men naar man betænker, at den chinesiske Regjering handler her for sin Selvbevaring, da, uden saadan Jntoleranz, saavel den chinesiske som japanske Regjering og begge Nationers Selvstændighed, ved Jesuiternes og andre Europæeres Rænker allerede længe havde været kuldkastet, saa kan man ikke antage saadan Adfærd som haard. Vedhængen ved den christelige Religion fra de der fødte christne Europæeres Side, bliver i Edictet, som noget ganske naturligt, tilladt, og kun Proselytmagerie, som stridende mod Landets Love, anført. - Lieuten. F. Jrvan har bevist Zigennersprogets Lighed med det Hindostanske. - Blandt de mange Klippe fæstninger, der findes i Jndien, er Chapaner Fæstningen, der ligger 26,000 Fod over den samme omgivende Slætte, den mærkværdigste. Den blev 1804 brugt af Engellænderne mod Fyrsten Sin- J Ørkenen Parkur tilbedes Afguden digh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Parisnath Gowricha, hvis billed befinder sig i Raadshpurfyrstens Hænder; det skjules sædvanligen under Sandet, og besøges af Pillegrimsskarer paa 70 til 100,000 Mennesker, som man viser samme for Penge, af hvilken Aarsag det er en rigJndtægtskilde for sin Besidder. – J Gusurat herskede A. 1812 og 1813 en Hungersnød, foranlediget af Græshopper og Vandmangel, hvorved i Achmed Ebed allene døde over 100,000 Mennesker. Jndianernes medfødte virksomme Medlidenhed viste sig ved denne Leilighed meget levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Keiseren af Albar (Stormogol) i Jndien fattede i de sidste Aar af sin Regjering den Tanke, at ophæve alle positive Religioner i sit Rige, og i deres Sted at indføre en reen aandig Gudsdyrkelse og en Tro, der kun indeholdt Moralloven, hvilken skulde kaldes Dii-Rahi, den guddommelige Religion. Han lod til den Ende mange Disputationer foranstalte under sin Opsigt, mellem Lærde af positive Religioner, Moselmen, Jøder, Christne, Perser og Brahminer, hvoraf Capit. Vans Kennedy leverer her Udtoge. Den saakaldte Philosoph foredrager Akbars Lære, men som helder ganske til Sofismus. Albar udgav ogsaa mange Anordninger mod Jslamismen, som den herskende Statsreligion. For at nyde Herskerens Gunst bekiendte mange Fornemme sig til den ny Religion; men med Albars Død forsvandt hvert Spor af dette Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Den videnskabelige Cultur gaaer i de forenede nordamericanske Stater frem med Kjæmpeskridt. Allerede i Aaret 1809 taltes der 25 Collegier og 74 særlige Skoler, der kaldes Academier. Bogtrykkerierne levere alle den europæiske Literaturs vigtigste Frembringelser, og Bogpriserne ere saa billige, at et Bind i 4to, som koster i Engelland 2 Guineer, sælges i Octavformat i America for 2 Dollar. (Naturligviis fordi man ved Eftertryk sparer Honorar.) Edinbourgh, Review og Quarterly Reviev eftertrykkes regelmæssigen og afsættes i Mængde. Det americanske philosophiske Selskab i Philladekohia har allerede udgivet 6 Vol. af videnskabelige Æmner. Et Atheneum er oprettet i Boston, hvortil man i til Dage ved Subskription samlede 400,000 Doll. til en Fond. Videnskabernes Academie i Boston har udgivet adskillige Bind, og det i Connecticuteet; det philos. Selskab i Nyyork eet; Selskabet for Agerdyrkningens, Konsternes og Manufacturernes Fremskridt eet; Landhuusholdningsse skabet i Philladelphia adskillige Bind. Americanerne have en særdeles Smag for Tegne og Malerkonsten, en West, Copely, Trinnbull, Stewart, Vanderlye, Jarvis, Wood, Allston, Leslie, Peal, Sally, Morse, Earl og Todde, ere fordeelagtigen bekjendte som Konstnere. Til disse hører og West müller, en Svensk af Fødsel. Philladelphia og Nyyork have Academier for de skjønne Konster. J A. 1817 overdrog Regjeringen i det nordlige Caroline Canova at forfærdige Washingtons Statue, der skulde koste 100,000 Doll. Af periodiske Skrifter har America en stor Deel, der finde megen Opmuntring. Medical Repositorv, som udgives i Newyork, har 900 Abonnenter; samme Stads Analectie Magazine og Philladelphias Porto Folio næsten 3000 hver. Edinbourg og Quarterly Reviem afsætte 1000 Exempl. Forlagsrettigheden til Nyyorks Love er betalt med 2,500 Doll. aarligen. En underholdende Historie om Provindsen Nyyork har indbragt sin Forfatter 3000 Doll., og den americanske Udgave af Washingtons Levnet ved Marshall 100,000 Doll. – J Begyndelsen af Aaret 1810 blev der i de forenede Stater udgivet 36, Journaler, hvoraf 25 Dagblade; 16, som udgik to Gange ugentligen; 36 tre Gange, og 284 ugentligen; medens der førend Revolutionen kun gaves 9 ialt. J Staten Nyvork haves allene 30 Bogtrykkerier og 70 Aviser. De sidste indbragte tilsammen 25,200,000 Doll. aarligen. J Aaret 1817 udgaves i de forenede Stater ialt 500 Journaler, hvoraf det halve Antal var Ugeskrifter. - Siden Aaret 1808 kappes de americanske Theatre i Smag og Pragt med de skjønneste i den gamle Verden. Hver Forestilling i det philladelphiske indbringer 1800 Doll.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
De bedste Skuespillere have i ugentlig Løn 30 til 40 Doll.; men i Almindelighed 800 til 1500 Doll. aarligen; Cooper undtagen, som i Philodelphia har en Løn af 125 Doll. ugentligen, og hver syvende Dag den halve Jndtægt af Forestillingen, som Benefice. Jndtægterne paa hans Reiser ere forskjellige, men han har allerede faaet 3000 Doll. for tre Forestillinger. - Blandt mange prægtige Bygninger er Capitolet i Washington, Banken i Pensylvanien og Raadhuset i Nypork, som for ikke længe siden blev færdigt, og har kostet 638,000 Doll., de meest udmærkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Der gives kun faa Componister, der hidtil have gjort saadan Lykke i Tydskland, som C. M.v. Weber. Da hans Freyschuz nyligen blev given i Wien, og han selv dirigerede Værket, blev han først ved Jndtrædelsen i Orchestret hilset med tre Gange gientaget bifaldsraab, mellem 1ste og 2den Act maatte han fremtræde paa Scenen, og en Laurbærkrands og Digte kastedes ned til ham ovenfra. Den første nægtede han at modtage, de sidste gave deres Bestemmelse deres egentlige Værd. Efter endt Forestilling kaldtes han atter frem, og han fremtraadte nu med Sangerinden W. Schrøder ved Haanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
J Antwerpen ere Bestillingerne paa broderet Tüll saa uhyre, at man foruden de allerede forhen søgte 5000 Broderersker endnu søger 12 til 15000 i de offentlige Tidender. De behøve ikke at forstaae Konsten, da man vil undervise dem deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
J Dietzels Fragmente for Jagtliebhaber &c., 1821, fortælles, som et Bidrag til Dyresselekundskab, at en Ræv, ved Synet af en Hønsehund, vedblev saalænge at gjøe, indtil Hunden, forjaget af dens Unger, der laae i en gammel Eeg, blev tvungen til at forlade Stedet. Statistiske bemærkninger over Paris 1821. Efter Benoiston de Chateau neus. - Personer i det høie Gouvernement. Ministere 7. Statsministere, Statsraader o. s. v. 172. Pairs af Frankrig 250. Officianter 7,368. Bogholdere, Skrivere, og des.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
hos Banquierer, Notarer, i Journalredactioner, Theatre, Spillehuse, &c. 4, 192. Bosvændene, Opvartere, 10,040. J Justitsforvaltningen, 446. Medlemmer af Jnstituter 186. Professorer ved offentlige Gymnaster 121. Alle Slags Lærere og Lærerinder 832, tilsammen 1,139. Militair i Summa 186,555. Hoffolk 600, ved de Kgl. Casser 170, ved Politiet 293, allehaande Professionister, som Advocater, Læger, Postofficianter, Banquierer, Mæglere, Malere, Murere, Entrepreneurer af offentlige Vogne, Bryggere, Hestehandlere, tilsammen 98,406, hvoriblandt 824 Skuespillere, Sangere, Dansere, Musikanter ved Theaterne, og omtrent 38,000 Kjøbmænd, der have offentlige Boutiquer. Geistligheden 2, 167.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Studenter, Seminarister, Gymnastaster, Skolarer 42,148. Syge i offentlige Hospitaler 9000. Pensionairer 62,277, Fremmede 10,000, Tjenere 92,000. - J Paris haves en Befolkning af 274,000, som man veed, hvoraf de leve. Deriblandt omtrent 77,000 Gifte, altsaa med Konerne, 351,000 Mennesker, dertil komme 15,000 Børn, og saaledes gaves da 366,000 Mennesker, der leve af et Embede, et Haandværk, af Renter. Den egentlige arbeidende Classe beløber sig altsaa til 348,000, naar man regner hele Paris's Befolkning for 714000. Denne Befolkning forbruger af Klædningsstykker og Klædevarer aarligen: Uldne Tøier, Shawls: 4 til 5 Mill. Der gives allene i Paris 80 Shawlsfabricanter. Man kan kun antage, at 40 til 50,000 Fruentimmer, der bære Silke, forbruge for 23 Mill. deraf. Lærred, halvuldne Tøier &c., 15 Mill. Strømper, Huer af Silke og Bomuld: Paa hver Jndbygger kommer 4 Par Strømper, og der sælges altsaa 3 Mill. i det Hele. Hatte omtrent 3 1/2 Mill. Skotøi, 45 Par Skoe aarligen for hver Enkelt, og 12 1/2 Mill. Fr. for Massen af Consumenterne. Mercerie (Posementmagerarbeide og Galanterie varer, næsten 3 Mill. Fr. Peltsværk koster Pariserne kun 6 til 800,000 Fr. - Blomster og Fjere. Man veed, hvilken stor Masse af denne Artikel der gaaer til Udlandet, hvor, fra Lissabon til Petersborg, alle elegante Fruentimmer kunne smykke sig med Pariser Blomster og Fjere. Forf. anslaaer Summen af det, der sælges heraf, til 3-4 Mill., men hvortil Paris kun bidrager 1 Mill. - Parfumerie, &c. Paris skal udgive for denne Artikel omtrent 2 Mill., og faaer derimod ind for Handsker omtrent 2800,000 Fr. - Paryker. Omtrent 100 Parykmagere have en aarlig Jndtægt af 2 Mill. – Moder. De Pariser Modehandlere faae af Europa en aarlig Tribut af 10-11 Mill., hvortil deres Landsmænd, i Hovedstaden kun bidrage 23 Mill. II. Konst- og Haandværksgjenstande, Guldarbeide og Bijouterie. Omtrent 880 Guldarbeidere levere aarligen hver for 300,000 Fr. Varer. - Uhrer: Efter Forf. Mening sælges ikke flere end 2530,000 Uhre aarligen i Paris. Musicalske Jnstrumenter, 2 Mill. Halvdelen for Udlandet. - Bronze, sælges for 2 1/2 Mill. - Galanterie (Quincaillerie. Dertil høre Knive og alle Slags Staal-Jnstrumenter, Kjæder, Naale, Laase, Nøgler, Knapper, Lysestager o. s. v. Hver Enkelt kjøber for 10 Fr. Kleinsmedarbeide. Den indbringer Arbeiderne 2 Mill. Fabricationen af alle Slags Vaaben 300,000. - Saddelmager arbeide: Trods den tilsyneladende Luxus, der hersker i Paris, forsikkrer Forf., gives der dog kun 300 egentlige rige Borgere, der holde Heste og Vogn, som Luxusartikel. Af Skrivpapir med Tilbehør forbruges for 1,200,000 Fr., 266,000 Riis. Trykpapir 3 Mill. Bøger 1 Mill. (men solgt for 6 Mill.) (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. 15 Rbmk. 1 1/2 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 76 a 75 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 2 Februari 1820) 100 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 126 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 1/2 a 118. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. da 2000000 Nittende Aargang. No. 60. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Juli 1822. Jmpertinence. Vi mangle ikke Ord, som udtrykke Dumhed, uforskammenhed og Næsvished, men intet af dem allesammen gjør det fremmede Ord Impertinence undværligt. Det er især i vore Dage blevet aldeles nødvendigt for at betegne uforskammede Handlinger, der i og uden for Literaturen ere blevne saa almindelige og dagligdags. Man behøver ikke at gaae mange Skridt i det virkelige Liv, ikke see sig langt omkring i Literaturen, for at støde paa impertinente Herrer. Enhver bør endog prise sig lykkelig, naar ikke een af dem løber ham ligge paa Ærmet. Hvor meget end Puristerne have arbeidet paa at rense vort Sprogs Malm for alt fremmed Slagge, saa er det dog endnu ikke lykkedes en Eneste af dem, at skaffe os et fuldkomment passende Ord for Impertinence; thi det er Jndbegrebet af Alt, hvad der caracteriserer de Mennesker, der udgjøre Selskabets Plage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
J en stor Classe af Mennesker begynder Jmpertinencen med den første Opdragelse i Ammestuen. Drengen har neppe naaet det fjerde Aar, førend han allerede begynder at være impertinent mod sin Moder og sine Sødskende, og denne Impertinence kaldes Naivitet og Barnlighed. Hver Uartighed, han tillader sig, belees og beundres som en Vittighed. Bliver han større og sættes i Skole, saa er han impertinent mod sine Lærere, saalænge han er i Skolen, og naar han har forladt den, mod Enhver, han støder paa; denne Impertinente kaldes et godt Hoved; ja endog det, hvormed man ellers kun pleier at benævne Shakespear og Newton - et Genie. Træder han ind i Ynglingsalderen, saa følger Impertinencen ham paa alle Livets Veie. Med Jmpertinence seer han Enhver, der kunde være hans Fader, i Aar, Erfaring og Kundskab, over Skuldrene, indbilder sig at være en Karl, som Grækenlands syv Vise vare Sinker imod, taler i en categorisk Tone, og Alt, hvad han siger og giør, dreier sig om hans lille bitte Jegs straalende Sol. Han forstaaer Alt, kan bedømme Alt, nedrive Alt. Er han bleven Mand, saa petrificerer Impertinencen sig ordentligen hos ham. Han er impertinent mod alle dem, der omgive ham, og mod alle dem, der ere saa uheldige at være hans Undergivne, og denne Impertinence kalder man Kraftfuldhed, Raskhed og Dygtighed. Lig en Paafugl, blæser han sig op af sin prægtige Halle, hvad enten denne nu bestaar af Grunker, som Tilfældet har skjænket ham, eller af anden tom, fjerlet Gimmer. Høit sætter han Næsen, naar han gaaer paa Gaden, uden at see paa de smalle Paafuglefødder, som hans hele Storhed, hviler paa. Den haanlige, affecterede Mine, hvormed han betragter Alt, hvad der ikke er efter hans Smag, røber strax hans Impertinence. Har han lært at sammensætte Ord til Linier, og Linier til Perioder, saa bliver hans Pen Organet for hans Impertinence. Som en kaad Dreng løber han Enhver paa Ærmet, og som en Lænkehund giver han af dem, der nærme sig ham. Jo impertinentere han viser sig, og jo mindre man bryder sig om hans Impertinence, desto større Tanker faaer han om sine kraft genialske Egenskaber. Han troer at være en stor Mand, som Alle skjelve for, skjøndt enhver Fornuftig dog egentligen kun foragter ham. Ligesom Silkeormen spinder han sin egen Grav, foragtet, flyet, afskyet af Enhver, der kjender ham, bliver han omsider et sig selv fortærende Offer for sin egen Impertinence. Man.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Denne Anonymus forekommer dagligen i Conversations- og Skriftsproget. Man har nedrevet Hr. T's. Bog i – Man taler meget ilde om Frøken A. - Man har dygtigen tørret Y. i - Men hvo er da egentlig denne Man, der giør saa mange Spilopper." – Ja, det veed Jungen. De fleste lade sig nøie med, at Manhar sagt eller skrevet det; men til hvilken Region eller Classe Man i Literaturen eller i Borgerlivet hører, det bekymre sig kun faa om. Stundom er Hr. Man en Protens, der antager ti Skikkelser paa een Dag, roser, laster, modsiger, gjendriver sig selv; eller og et lidet Kameratskab af fire, fem Personer, der, ligesom de usynlige Aander i Jægerbruden, drive deres Spil dag Couliserne. Disse tilslørede Skikkelser, give sædvanligen ved alle Leiligheder et indbyrdes corresponderende Echo fra sig; men det er med deres Scho, som med Rørdrommens Skraal; det synes at komme fra en Oxe eller brølende Tyr men ved nøiere Undersøgelse opdages snart, at det kommer fra en just ikke betydelig Skabning, og ofte er det ikke andet end en Lyd, hvis oprindelige Aarsag Lægerne bedst kiende. Lykkeligviis er man ogsaa i den Henseende kommet til saa stor Oplysning, at ingen bryder sig mere om den gode Hr. Man, der tilsidst dog maa sprække, lig Frøen i Fabelen, ved sin Selvopblæsning, og sjeldent nyder den Ære, at Nogen ændser hans BrølMisceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 20 Juli forsvarede Hr. Cand. Theologiæ M. H. Hohlenberg sin for Doctorgraden i Philosophien skrevne Afhandling: De originibus et fatis ecclesiæ Christianæ in India Orientali. De ordentlige Opponenter vare: de Herrer Rector Magnificus, Dr. og Prof. Theol. J. Møller og Etatsraad og Professor i Historien Engelstoft. Af Auditoriet opponerede: de Herrer Dr. og Prof. Theol. P. C. Müller og Dr. Philos. samt Professor Theol. Clausen. Respondens var Hr. Cand. Theol. J. C. Schow. Disputatsen varede fra Kl. 9. til 2 1/2. Acten foregik i Ehlersens Collegii Auditorio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Til den theologiske Embedsexamen i Juli Quartal d. A. meldte der sig 14 Candidater, af hvilke 11 erholdt Characteren Laudabilem og 3 Haud illandsbilem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
De, til bemeldte Examen opgivne skriftlige Qvæstioner, vare følgende: De obligandi vi, qvæ juramento in est, ejusdemque abusu et usu legitime, fat disquisitiohabito simul ratione verborum Christi. Matth. 5, 3337 et Cap. 23, 1622. Qvænam dantur pro immortalitate argumenta er natura hominum deducta?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Exponstur doctrina Pauli de perversitate hominum morali. Qvænam sun præcipua dogmata Christiana, adversus errores hæreticorum vindicata in sym bolis Nicæno, Constantinopolitano et Athanasiano. Epist. Jude v. 10-15. Prov. 6, 2336, aut Psalmus 95.