JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Nyeste Post-Efterretninger. Bladet Etoile af 21de December, som udkom om Aftenen, meddeler følgende Efterretning om de Franske Kamres Aabning paa bemeldte Dag, og hvorved Hs. Majestæt holdt følgende Tale: Mine Herrer. Den første Fornødenhed for mit Hierte er at tale med Dem om Min og Deres Kummer. Vi have tabt en viis og en god Konge, som var inderlig elsket af sin Familie, i høi Grad æret af sit Folk, og som var agtet og hædret af de udenlandske Regieringer; den Berømmelse, som han har erhvervet Nationen under sin Regiering vil ikke udslukkes. Jkke allene har han opreist igjen mine Forfædres Throne; men han har ogsaa befæstet den ved Jnstitutioner, som omfatte og forbinde Fortiden med Nutiden og som have givet Frankerige igien sin Rolighed og Lykke tilbage. Den rørende Bedrøvelse, som hele Nationen har følt ved Kongen min Broders sidste Øieblikke, har været for mig den fødeste Trøst af alle, og jeg siger det med Sandhed, at jeg allene skylder ham det, at jeg fuldkommen har kunne nyde den Tillid, hvormed min Thronbestigelse er blevenemodtaget. Denne Tillid, mine Herrer, skal ikke gaae forføren; jeg kiender alle Kongeværdighedens Pligter. Mine Bestræbelser, min Kiærlighed til mit Folk og Cuds Biestand, paa hvilken jeg haaber, skal give mig den fornødne Mod og Fasthed til rigtig at opfylde den (Her blev Kongen afbrudt ved Bravo Yttringer og Kiærligheds Udraab).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Med Fornøielse anmelder jeg for Dem, at der ikke er foregaaet nogen Forandring i de udenlandske Magters Stemning, hvilket ikke lader nogen Tvivl, blive tilbage og at de venskabelige Forhold ville blive vedligeholdte imellem Mig og Dem. Den Forsonligheds og Klogskabs Aand, som besiælet Dem, giver Nationen det stærkeste Pant paa, at de Plager ville blive standsede, som saalænge have hiemsøgt den; jeg skal ikke forsømme noget for at vedligeholde denne lykkelige Overeensstemmelse og den deraf flydende Fred. J denne Henseende har jeg givet mit Samtykke til at forlænge Opholdet af en Deel af de Tropper, som min Søn har ladet blive tilbage i Spanien, efter et Feldtog, hvilket jeg, som Franskmand og som Fader maae kalde Hæderfuldt (nye Acclamationer. En nye Overeenskomst har bestemt betingelserne for denne temporaire Forholdsregel, hvilke ere skikkede til at foreene begge Monarkiers Jnterresser. Den grundede Sikkerhed, som vore udvortes Forhold forskaffe os vil begunstige Udviklingen af vor indvortes Velfærd. Jeg vil, mine Herrer, understøtte disse velgiørende Foretagender, da jeg efter hinanden vil lade foreslaae Dem de Forbedringer, som Religionens Jnterresser udkræve. (Herpaa følge 3 Punkter, som ifølge andre Efterretninger skulle betegne følgende Ord, og vigtige Deele af vor Lovgivning). Kongen, min Broder, har bestandig fundet en stor Trøst deri, at forskaffe sig Midler til at læge Revolutionens sidste Saar. Øieblikket er nu kommen, at hans vise Planer lade sig udføre. Vore Financers Forfatning kunne tillade os, at foretage os denne store Retfærdighedens og Politikens Handling uden at forøge vore Paalæg, uden Skade for Crediten og uden at indskrænke de forskiellige Deele af Statsbestyrelsen. Disse Resultater skylde vi den Orden, som er indført ved Deres Medvirkning, Statens Formue og den Fred som vi nyde. Jeg nærer den faste Overbeviisning, at De ville deeltage i mine Beskuelser og at denne store Erstatnings Handling vil blive fuldført med en stor Villiens Overeenstemmelse imellem mit Folk og mig da vil at denne første Session i min Regiering, skal blive sluttet med Høitideligheden af min Kroning. De ville bievaane denne ophøiede Ceremonie, og for hans Øine, som dømmer Nationerne og Kongerne vil jeg aflægge Eed paa, at ville opretholde de Jnstitutioner, som min Broder har skiænket. Jeg takker det guddommelige Forsyn, at det i Naade har udkaaret mig til at retablere mit Folks sidste Vanheld, og jeg anraaber det om, at det vil beskiære dette skiønne Frankerige, som jeg er stolt af at regiere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Man formoder, at Sessionen vil ikke vare lænKronningen bli gere end til Udgangen af April. ver foretagen i Mai, hvorved Kongen kun bliver tre Dage fraværende. Kongen af Spanien, som dog endnu ikke er ganske frisk og den Kongelige Familie ere den 13de Novbr. komne tilbage til Madrid. – J Cadix har der været en stor Allarme En Munk havde nemlig besteget Prædikestolen i St. Antons Kirken. og havde sagt: at Kietteriet nu var tillykke forbi, at England, som beskytter Lasterne og forfølger Dyden, nu er nærved sit Fald. Ved Guds Barmhiertighed er det Spanske Folk blevet befriet fra den Afgrund, som det var i Begreb med at styrte sig i, men skulde der endnu være nogen i denne Forsamling, som skulde nære, i sit Hierte en gunstig Følelse for de Cortes diævelske Constitution, saa kunde et saadant Menneskee ikke blive Med disse frelset for den evige Fordømmelse. Ord udbrød Forsamlingen, som hidindtil have holdet sig ganske rolig, i den heftigste Forbittrelse; nogle vilde rive Munken ned af Prædikestolen, andre endog myrde ham, og de Franske Tropper maatte tile til for at bringe Roligheden igien tilveie. - Hertugdømmet Saxen=Meiningen har nu ogsaa faaet sig en Constitution, og den første Landdag er bleven aabnet. Dronningen af Baiern har tilligemed Prinsesserne forladt Vien og er kommen tilbage til München.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Fra alle Lande modtages Efterretninger om det: forunderlige og skrækkelige Veir, som har hersket i denne Vinter. J Vien havde man den 17de December Torden og Lynild og paa samme Tid sneede det stæ. . J Schlestien har det forunderlige Naturphoenomen givet sig tilkiende, at uagtet den uhyre Regn, har man dog bestandig paa nogle Distrikker havt Vandmangel, ja i nogle Landsbyer, vare Brøndene aldeles udtørrede, et tydeligt Beviis paa at underjordisk Jld er med i Spillet ved dette usædvanlige Veirlig. Qvæget gaaer endnu bestandigt ude paa Markerne i disse Egne. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Schveits have Oversvømmelser anrettet megen Skade. - Den 26de og 27de December har Vandet atter steget høit ved Hamborg, og var paa nye gaaet ind i Gaderne. – Efterretninger fra Petersborg af 11te December melde, at paa den samme Dag som Hovedstaden blev oversvømmet, saa har ogsaa Orcanen gjort stor Skade i alle Provinserne ved Østersøen, især i de sidre Skove, som tilhøre saavel Kronen som private Personer. - Keiseren har skiænket Jndvaanerne i Staden Oranienbaum16000 Rubler, og Jndvaanerne i Kronstad 25000 Rubler. Man klager over, at Veirliget er endnu bestandig meget ugunstigt, og at Vandet i Nevaen staaer meget høit, og Landeveiene ere ved den uophørlige Regn blevne saa slette, at Posten i de sidste 14 Dage er ankommen 36 Timer sildigere end sædvanlig; den Russiske Hoftidende tilstaaer at en vis Omstændighed befordrer Oversvømmelserne i St. Petersborg stedse meere og meere og griber som en Kræft bestandig videre omkring sig; nemlige at Reva-Srømmen bliver stedste meere opfyldt af Sandbanker og Grunde, hvoraf Følgen bliver at baade Flodleiet bliver smallere og at Strømmens Styrke bliver svækket og jo svagere Strømmens Løb er jo stærkere bliver Stormens Magt over den til at drive Vandet tilbage. Men man haaber at kunne overvinde, dette Onde ved at forhøie Strandbreden i de lave Egne af Sta og ved at rense Floden. Desuden vil man for at forhindre, at Oversvømmelserne ikke skulle giøre saamegen Skade i Fremtiden, anlægge ophøiede Pladser, hvor Handelsvarerne kanne deponeres med Sikkerhed, Store Foranstaltninger træffes af den Russiske Regiering for at hielpe de Ulykkelige, som have lidt ved Oversømmelsen, og man kan sige: at Regieringen og den private Velgiørenhed kappes om at overgaae hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Det Engelske Parlament er atter bleven prorogeret fra den 6te Januar til den 3die Februar. Man skal som det hedder nu være i Begreb med i London at anstille Forsøg med Deligencer, som J Manchester er en skulle drives med Damp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Dampmaskine sprungen i de Herrer Vindfors og Hydes Fabrik, i det Øieblik da Arbeidsfolkene vilde gaae fra Arbeidet, hvorved mange Mennesker ere omkomne paa en sørgelig Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Fra Amerika høres kun at Lord Cochrane forventes i Maranhav for ogsaa der at bringe Roligheden tilveie. – Paa Børsen i London har man havt travelt med at faae Statspapirerne til at falde, og man har saaledes udbredet Rygter om at et Cabinets-Raad var holdet af største Vigtighed, at Tropper skulle afsendes til Jrland, at der var udbrudt en Opstand i Mexico, og at 3000 Spanier vare landede i Vera Crux o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Man har destoværre faaet sikkre Efterretninger om at Doctor A. Ondene og Hr. Stuart Toole, som vare afsendte af den Engelske Regiering til en Reise i det Jndre af Afrika, ere døde i Kongeriget Burnu.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Eftergravningerne i Pompeii blive fortsatte med Jver og stor Orden. Man har nylig opdaget et heelt nyt Qvarteer med prægtige Bade og skiønne Glasvinduer, og i en Sal har man fundet paa en smuk Stol af Bronce et Beenrad af et Fruentimmer, hvis Hals og Arme vare prydede med fortræffelige udarbeidede Baand. Hendes Halsbaand lignede det som de jødiske og mauriske Fruentimmer i Tetuan endnu bære.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Der meldes fra Breslau under 22de December: at en Skrivelse fra Vien fragen troværdig Haand indeholder den Efterretning, som dog endnu trænger til Bekræftelse, at Grækerne have tilfægtet sig en fuldstændig Seier over den Ægyptiske Flaade. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
En Adjutant hos den Græske Admiral Sachturi meddeeler følgende Skrivelse om denne nye Seier: jeg skriver dette ombord paa et Østerrigsk Skib, som jeg har visiteret i Contraadmiral Sachturis Følge, og jeg iler med at meddeele dem herved den glædelige Efterretning: at vi i en Søebataille, som er forefalden den 13de November i Farvandene ved Candia have total slaget den overmodige Ægyptiske Satraps hele pompøse Flaade og at vi have borttaget 20 Skibe, som vare bemandede med regulære Tropper; paa disse Skibe befandt sig foruden et rigt Bytte ogsaa mange høie Officere. Fienden vil efter dette Nederlag ikke længere blive istand til hverken at betræde Moreas Jordbund, eller at kunne holde sig paa Candia, hvilken Øe han allerede betragtede som et erobret Land. Jeg har allerede tilforn underrettet dem om de Fægtninger, som forhen ere forefaldne imellem os og den samme Flaade, og som næsten alle ere udfaldne til vor Fordeel; der bliver nu ikke noget andet tilbage for os end at takke den Almægtige, Kap. St. Angelo paa Morea den 20de Novbr. 1824. - Paa Morea have Græ Garnison i Fæstningen Modon. Den Græske Krigsminister General Murzino havde med sine Spartanere ladet besætte Viinbiergene i Fæstningens Omegn, hvori Tyrkerne pleiede at streife omkring for at samle Vindruer og Frugter. Tyrkerne indfandt sig ogsaa og bleve overfaldne af Grækerne, og maatte redde sig med Tab til et Huus i Nærheden; da Tyrkerne saae deres Kammeraters Vanheld, saa styrtede de ned i Mængde og dreve Spartanerne tilbage; men nu faldt andre Græske Tropper Tyrkerne i Flanken, og disse flygtede derpaa tilsomt tilbagetil Castellet. – Paa Øen Enborg er der ingen Armee meere, hverken Græsk eller Tyrkisk. De Tyrkiske Tropper, som have staaet ved Attica, have aldeles forladt Landet. Thessalten er rømmet af Tyrkerne, og den Græske General Mitzos har bemægtiget sig Staden Neopatra. J Octbr. har der endnu været Fægtninger imellem Grækerne og OmerVrionis Tropper; det synes endog at han har tilfægtet sig en Fordeel over General Zongas Tropper; han har i denne Egn udovet store Grusomheder og har ladet halshugge Koner og Børn for at kunne fremvise saamange flere Hoveder som Seierstegn. Forresten er Krigen paa denne Kant ikke farlig, da Albaneserne ligge i en Borgerkrig med hinanden, og der bliver udgydet meget Blod af begge Partier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Præsidenten for det lovgivende Corps Maurocordato har indsendt sin Demission, fordi han er aldeeles beskæftiget med at forestaae Expeditionen i det vestlige Grækenland. – Den Engelske Regiering, synes stedse meere at respectere de Anstrængelser, som Grækerne giøre for at forsvare deres Uafhængighed; Thi ikke allene har den Engelske Regiering paa de Joniske Øer nylig erkiendt Blocadesystemet; men det Engelske Ministerium har endog viist sig misfornøiet med at Lord Overkommissairen har ladet opbringe nogle Græske Skibe til Corfu ved den bekiendte Visitations Strid. Regieringen har nu givet befaling til ufortøvet at sende disse Skibe uden nogen Betingelse tilbage til Napoli. - Ligesom den Engelske Regiering stedse meere begynder at respektere Grækernes Selvstændighed, saaledes vedbliver Porten at trodse Ruslands Fordringer, og endnu den 4de Debr. havde ingen Tyrkiske Tropper forladt Bucharest; men nogle 100 Mand havde rømmet Jassy. Geographiske Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Afrikatvers igiennem. kerne havt en liden Fægtning med den Tyrkiske Jmedens man nu i 8 Maaneder har forgiæves ventet paa nærmere Efterretninger fra de Engelske Reisende, som ved deres Fremtrængelse i Middelpunktet af det nordlige Afrika have bestemt Riget Burnus og den store Søes Tads Beliggenhed, udbrede sig andre og uventede Oplysninger om en anden Deel af det faste Land af Afrika. Det er nu ved Bekiendtgjørelsen af flere Portugisiske Efterretninger blevet afgjort, at Portugiserne have foretaget sig forskjellige Expeditioner i det Indere af Afrika, hvorved de have passeret den sydlige Deel af Afrika tvers igiennem ved at gaae ud fra deres Establissementer i Seng og Teta paa den østlige Kyst og derfra begive sig til San=Paulo de Loanda og San Filippe de Benguela paa den vestlige. De have derved udbredet Kundskab om en hidindtil ganske ubekiendt Land-Strækning, som fra Norden til Syden udgiør 5 til 6 Grader af Breden og 14 af Længden fra Østen til Vesten; hvorved et stort ledigt Rum paa vore Korter er blevet udfyldet. Materialierne dertil vare blevne overleverede af Greve Saldanha de Gama, tilforn General-Gouverneur i Angola og af Greve Linharez, Søn af den forrige General-Gouverneur i Seng til den berømte og ulykkelige Bowditchførend hans Afreise til Afrika. Denne Engelske Reisende har især at takke Hr. Almanda, som dengang var Gesandtskabs=Secretær i Vien for disse Meddelelser, da han anbefalede ham til at erholde dem; han havde udarbeidet dem i Form af en Afhandling og forsynet dem med to Landkort, hvoraf det ene er tegnet af ham selv efter de Portugisiske Haandskrifter og det andet af Oberstlieutenant Fourtado, er nu udgivet i Trykken af Boghandler. Bovig i London. Resultaterne af dette Skrift ere følgende: Det Afrikanske Fastland imellem Angola paa den østlige og Seng paa den vestlige Side udgjør en Biergflade af middelmaadig Høide. med nogle ikke meget store, men skovrige Lande; men uden noget Bierg som naaer til Sneelinien. Disse beboelige Lande blive adskilte fra hinanden af mange tørre Ørkener, fem eller sex store Floder, over hvilke man sætter paa Flaader, og som strømme igiennem denne Biergflade. Den bekiendte Flod Congo skal, ifølge Portugisiske Beretninger, have sin Kilde næsten i Midten af Fastlander under 100 Sydlig. Bredde, den flyder fra Østen til Vesten og giør en Bøining frem af mod Norden. Landet Mulua ligger i Midten af dette Fastland imellem Mosambik- og Angola; det deeles i to Kongeriger hvoraf det ene regiere af en Konge, det andet af en Dronning, som, uagtet de ere gifte med hinanden, dog residere i to forskjellige Hovedstæder; men komme sammen paa visse Dage om Aaret. Jndvaanerne leve sammen i Familier og ere ikke meere vilde end de øvrige Afrikanere; men der blive dog hver Dag ved begge Hoffer frembragt et Menneskeoffer af 15 til 20 Personer, Portugiserne fra St. Paulo have erholdt en Jndbydelse fra Kongen til at anlægge en Handelstation i hans Land og de have en saadan iblandt de Cassegas, Hovedstammen iblandt de berygtede i Jagas. Portugisiske Missionære have nedladt sig i Staden St. Salvador og have vidst at vedligeholde deres Anseelse i Neger
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
riget Kongo, som har efterlignet Portugisernes Exempel og faaet sig en Konge, Hertuger og Marquier (allerede fra gammel Tid af de bekiende sig udvortes til Christendommen og bære Christus Ordenen; men alle disse fornemme Folk ligge i indbyrdes Strid med hinanden og Riget er i en meget svag Tilstand. Missionairene staae i Forbindelse med det Jndre af Landet. Slavehandelen hersker i heele denne Deel af Fastlandet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Kongen af Portugals Navn er bekiendt iblandt disse Nomader og man kalder ham Mueni-Pout. J ingen af disse Beretninger tales om nogen anden Menneskerace end Negernes og Cafferne beboe saaledes formodenligen kun en meget smal Strækning af Østkysten, maaskee ere de indvandrede Colonister fra Arabien Hvor Caffernes Race hersker, hører Slavehandelen aldeeles op. Disse Opdagelser støde næsten paa 3 Grader nær sammen med Engelændernes Opdagelser fra det gode Haabs Forbierg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
De Reisende uden lige. Det Londonner Ugeblad, the Nøis of Literature siger: En Ven af os, som for kort Tid siden var i Paris i et Aftenselskab i Hr. Aragos Huus. fandt der følgende udmærkede Personer, som alle havde foretaget sig visse Reiser, hvoraf enhver ikke har sin Lige: 1) Professor Simonoff, som var Astronom ved den Russiske Expedition til Sydpolen, og har været nærmest Sydpolen af alle nu levende Mennesker; a) Capt. Scoresby jun., der af alle Levende har været nærmest Nordpolen; 3) Baron von Humboldt, som har besteget Biergene høiere end nogen Naturforsker; 4) Madame Freytinet, det eneste Fruentimmer som har fulgt med en Expedition, der seilede rundt omkring Jorden; 5) Hr. Gay Lussa, som af alle i Levende har været højest oppe i Luften; og 6) Hr. Cailland, som med Paschaen af Ægyptens Søn har trængt længer frem end nogen endnu Levende til Nilens Kilder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Nyt fra de Engelske Reisende i Africa Man haaber at man snart vil erholde nye og interressante Efterretninger fra de Engelske Reisende, i det Jndre af Afrika. For kort Tid siden afgik en Kiste med Papire og Manuskripter fra Tripolis; men som først skal aabnes i London. Dr. Oudney er efter at han han havde naaet Sudan blevet et Offer for Klimaet. Ogsaa Hr. Toole er død af en Feber i Konda i Kongeriget Bornou. Major Dan ham og Hr. Tyrwhitt var begge sammesteds den sidste Mai, imedens Lieutenant Clapperton allene trænger frem igiennem Sudan til Negernes Nil. Disse Efterretninger ere blevne meddeelte af den Svenske og Norske General=Konsul i Tripolis Hr. Graberg da Hense under 26de August 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Beltpasage. Fra den 25de Novbr. til den 22de December ere udreiste: Til Fyen, Kiøbmændene Luis, Wallach, Hatton, Handelsf. Klapper, Kiøbmændene von der Heydt og Sister, Hs. Durchl. Prins Frederik af Augustenborg Handelsmand Davidsen, Handelsbet. Jacobsen, Peberodshandler Wulff og Fabye, Handelsbet. Moses, Garver Ravn, Exam. jur. Pram, Kammerj. Mylius, Krigsraad Toldkasserer Fischer, Lieut. Rafn, Kitm. Sehested, Kiøbmand Kirch, Handelsjuldm. Melbye. Til Siælland: Kammerraad Reess, Kanselliesekretær Lund; Ritmester Sehested; Biskop i Island Johnsen med Søn; Styrmand Møller; Major Elberg med Frue; Major Benzen, Grosserer Ravn; Handlende Cedenius; Oberstinde Heide med 2 Døttre, Ex. juris Alsted Oberst og Ober-Vagtmester Heide, Krigsraad Toldkasserer Fischer, Handelsbetient Ross, Kand. Juris Jensen, Jnstrumentmager Mankel, Hr. Bruun, Handelsk Müller, og Schøn, Handelsbogholder Korn, Handelsfuldmægtig Brann, Kiøbmændene Enlund, Lutterot, Moll og Seyt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Jndenlandske Efterretninger. Ved Orkanen den 20de d. skal Vandet paa Amager have oversvømmet et ikke ubetydeligt Stykke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Fra Jydland omtales Uveiret kun i Riber Avis. Skorsteenspiber og Tagsteene kastedes ogsaa der ned paa Gaderne, hele Fag Vinduer blæsteltu og Husene rystede flere Gange som ved en let Jorboustelse. Fra Nyborg meldes ligeledes om Stormen, som her var saa voldsom, at de grundmurede Bygninger endog bevægede sig ved Stødene, der ledsagedes af et tordnende Drøn. J de 5 Timer Uveirettrasede, med slig Styrke, nedkastedes en Mængde Tagsteen. Angesten forøgedes derved, at Jammeren fra Petersborg var i saa levende Erindring. J Byens Skov allene ere over 40 store Træer om blæste. Paa Landet skal Skaden være betydeligere, da hele Bygninger der ere omblæste og mange Træer oprykkede med Rode saavel i Skove som Haver. J Vindinge omblæste et Huus. Paa Hedevigslund, ved Odense blev Overdeelen af en Kornlade afrevet, paa Marienlund faldt Hestestalden. Næsten de fleste Kirker, hvoriblandt nævnes Lumbye og Otterup, have lidt meget; Vindmøller ere omblæste og ved Vibye Præstegaard skal en Qvæglade være styrtet og derved flere Kreaturer dræbte. Tid efter anden ville mange flere Ulykker høres. Fra Søen har man endnu ikke spurgt nogen Skade, som dog er at befrygte, skjøndt Neptun desværre, synes at have faaet Offere nok i Aar. Mærkeligt var det, at dette Uveir indtraf ved Enden af den første Fros- og Begyndelsen af Ny Maane, som og nær ved Soelhverv, eller den korteste Dag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Aarhuus den 16de Decbr. Ved Landsbyen Holme, en halv Miilsvei herfra, tildrog sig i Torsdags en Naturbegivenhed, som fortiener at bemærkes: Paa en temmelig høi Banke udsprang der pludselig paa 3 forskiellige Steder en Vandstraale af Jorden som et Springvand, af fire Tommers Tykkelse og en Alens Høide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
Aalborg den 23de Decbr. De haarde Stormbyger hjemsøge os vedvarende. Den 21de om Aftenen Kl. omtrent 10 ½ rasede Stormen skrækkelig, og Barometret var falden næsten til Jordskjelv. Af Fruekirke ere nogle Tavler Blye afblæst, en Mængde Tagstene ere af andre Huse faldne ned og istykker staaede. J Havnen bleve enkelte Skibe løsrevne og tørnede mod hinanden; dog er Skaden i det Hele ikke saa betydelig, som man havde ventet. Befordinger. Den 15de December er Doctor Medicinæ & Chirurgiæ I. I. A. Schønberg i Neapel udnævnt til virkelig Justitsraad. Under samme Dato Cand. Theol. P. V. Gruner, beskikket til Sognepræst for Meirup Menighed og første Lærer ved Borgerskolen i Holstebroe. Den 17de, Sognepræst for Sengeløse Menighed i Siælland, Doctor philosophiæ N. C. Schack, til tillige at være Provst for Smørum og SokkelundsHerreder, Sognepræst ved St. Catharina Kirke i Ribe, at Satterup, til Sognepræst i Varde, Examinatus juris. A. S. Heide til Procurator ved Underretterne i Siællands Stift, de for Kiøbenhavn undtagne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-01
AVERTISSEMENTS. Udi Hr. Generalkrigskommissair Neergaard paa Antvorskov, hans Boe, bliver afholdet en Skiftesamling paa Slagelse Raadstue, Torsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved der vil Alive omhandlet og taget Bestemmelse: a) om den saakaldte Kiøkkenhave ved Antverskov kan medfølge i Salget af den Deel af Anthorskov Hovedparcel, som ved Skiøde af 29de November 1816 er benævnte Hr. Generalkrigscommissairen overdraget, om der i bekræftende Fald bør erlægges Godtgiørelse til Boet af Panthaveren. Parcellen for Kiøkkenhaven, og da hvilken. b) Omden hele nu staaende Deel af Antvorskovs Hovedbygning kan medfølge i benævnte Salg, om der i saa Fald bor erlægges, af vedkommende Panthaver, Godtgiørelse til Boet, for den Deel af Bygningen, som ikke er overdragen ved hiint Skiøde og hvilken c) Om og hvorvidt den Forpligtelse, som paaligger Antvorskov Hovedparcel til Sludstrup og Lundforlund Skoler, kan og bør, ved Salget af den herommeldte Parcel, paalægges Kiøberen af samme. Dette bekiendtgiøres herved med Tilføiende: at enhver Paagieldende, som ikke møder, eller ved behørig Befuldmægtiget lader møde ved bemeldte Skiftesamling for at iagttage sit Tarv, ansees enig i hvad der ved samme vedtages og besluttes, saasom det er nødvendigt at de ommeldte Poster bringes til endelig Afgiørelse førend Salg af meerommeldte Eiendom, fra Boets Side, kan skee. Slagelse den 23de December 1824. Birch.