Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-10
Bladet Nationals Proces fik et Udfald ganske i Folkets Aand, da saavel den anklagede Redakteur, Hr. Paulin, imod hvem der var nedlagt Paastand om Dødsstraf, som Bogtrykkeren Hr. Hingrai, paa Juriens Udsagn: "Jkke skyldig, den 29 August bleve frikiendte af Assiseretten. Moniteuren giver selv Beretning herom, dog uden at berøre den overordentlige Jubel af Tilhørerne ved denne Leilighed, som endog, imod Præsidentens gjentagne Forbud, yttrede sig ved Haandklap. Hvad Man har vundet ved denne Proces, er et nyt Aftryk i Bladet af samtlige Artikler, hvorfor det var tiltalt, ligesom Retten herved har givet et nyt Beviis paa at den ingenlunde er sindet at lægge Baand paa den frieMeningsyttring. Endskjøndt den tiltalte Hr. Paulin frafaldt sine samtlige Vidners Afhørelse, med Undtagelse af Generalerne Pajol og Lafayette, blev ogsaa gjort endeel Ophævelser imod disses Tilstædelse. Af den Første erfarede Man saameget, at det var uvist, enten Tropperne eller Folket havde begyndt Angrebet den 5 Junii. Heller ikke Laføyette kunde sige noget bestemt herom, og hvormeget Retten modsatte sig hans videre Udsagn, maatte den dog høre ham forklare, at Kongen aldrig, idetmindste ikke ved sin Regjerings=Tiltrædelse, havde udgivet sig for en Bourbon, hvorfor der heller intet anstødeligt var i Udtrykket: "Jngen Bourbon mere, Af de paaankede Artikler havde den ene til Overskrift: General Laanette og General Egalite. Generalprokureur Persil sparede intet, for i sin Tale, der varede 2 stive Timer, at skildre de Anklagede som farlige Oprørere og Stiftere af en Borgerkrig, hvilket derimod Defenfor Hr. Comte, grundigt søgde at modbevise, og oplyste Regjeringens hele System, især med Hensyn til Hertuginden af Berry, som Man uhindret havde tilladt at gjennemreise hele Frankerig, og Urolighederne i Juni, hvorom den forud havde vidst, men oppebiet dem, istedetfor at forebygge dem. Den anden Defensor Hr. Benoist spurgte, hvorfor Man ikke ogsaa havde sat Dhrr. Lafitte, Odilon Barrot og Arago, som rigtignok uden Nytte henvendte sig til Kongen den 6 Juni, under Tiltale? Jmellem Hovedredakteuren, Hr. Carrel, som var tilstæde, og Hr. Persil kom det endog til et lidet opbyggeligt Mundhuggerie for Retten. Den Sidste maatte ogsaa døie endeel Spot, da han bemærkede, at han vilde begynde med de Artikler, som medførte den ringeste Straf og gjemme den saakaldte Bouquet tilsidst, udbrød en Stemme: "Det er en Petersille-Bouquet Dagen for var den ansvarlige Udgiver af Korsaren, Hr. Viennet, for nogle i Junidagene indførte Artikler bleven dømt til 6 Maaneders Fængsel og en Mulkt af 1000 Fr. Den 4 Septbr. skulde den af Grev Kergorlay imod Moniteuren anlagte Jnjuriesag foretages, og Retterne have næsten ikke med andet end litteraire Processer at bestille. Ventelig er det denne Mændenes Underkuelse der har foranlediget nogle Koner til at anmelde en Tidende under Titel: Den frie Kone, der skal sigte til Konernes Emancipation fra Mændenes Herredømme, og hvis Løsen er: "Hellere blive ugivt end adlyde en Mand!" Forholdet imellem Afsætningen af de forskjellige Partiers Journaler er for Tiden saaledes: at af liberale udgives daglig omtrent 41,000, af ministerille 25,000 og af legitimistiske 17,000. Hertuginden af Berrys Fald med Hesten skal være saa alvorligt, at en Saarlæge fra Nantes er hentet til Vendeen, som om hendes Ophold sammesteds var ganske i sin Orden, for at tage hende i Kuur. Hertug Carl af Brunsvig skal nu være forviist Frankerig og agter sig til Schweitz. Hans forrige Kancelliedirektor Bitter spiller kuns en maadelig Rolle i Paris. Da han ikke har villet antage en Udfordring af en Kavallerie-Officeer, saa har denne grebet til Stokken, for at hævne sig, hvilket gav Anledning til et Opløb Aftenen den 29 August. Hertug Carl var selv tilstæde, ved Kampen, men da Publikum begyndte at pibe, maatte han kaste sig i en Fiakre og undflye. Legationsraad Klindworth har ogsaa indgivet Klage til Retten over Hertugen. Som Man bemærker, er det første Gang siden Hugenotternes Tid, at Man har seet nogen Akt af den protestantiske Religion udført ved Hoffet ved Kong Leopolds Formæling. Efter Beskrivelsen i det religiøse Blad Protestanten, blev Præsten Gopp modtaget med Udmærkelse ved Hoffet, og Kongen udnævnte ham ved Afskeden til Ridder af Æreslegionen. Han gjorde ogsaa biskoppen af Reaux et Besøg, hvilket Denne igjen besvarede. Ligesaa latterlige som St. Simonianerne gjøre sig ved deres Dragt, hvorover de endog forfølges af Pøbelen, saa vinder derimod den saakaldte franske Kirke, skjøndt ikke begunstiget af Ministeriet, stedse flere Tilhængere. Til dens Dogmer hører, at den forsvarer Geistlighedens Ægteskab. Familien Napoleon Bonaparte.