Berlingske Tidende, 1768-01-18
Warschau, den 19de December. For faa Dage siden har man paagrebet en Jøde, som havde nogle 1000de Gylden indsyet i sin Brystdug, 5 Stkr. oven paa hinanden, og vilde bringe dem ud af Landet. Det synes umueligt, at denne nye Myndt kan bestaae ved den antagne Fod, nemlig at myndte Ducater til 16 trefierdedeel Pohlske Gylden eller 67 godt Gr.; og efter al Anseende vil Ducaterne komme til at gielde 15 Gylden eller 3 Rdlr. - Man kan nu give en ordentlig Beskrivelse over hvad som i den store Commission er foretagen og afgjort, (og hvorom i disse Tidenders Nr. 2 kortelig er meldt) nemlig først nogle Hovedposter: 1) At Republiken altid skal beholdes ved 3 Stænder, Kongen, Senatet og Adelen. 2) At Kongen altid skal være Catholsk, og denne Religion den herskende. 3) Kongen skal altid vælges, og ingen Arvefølge Gensinde finde Sted. 4) At alle nu værende Provincer skal forblive ved Republiken, og Kongen ikke have Re til at afhænde nogen. 5) Jngen Polak kan arretteres, førend har af Retten er dømt. 6) Pohlen skal forblive ved sine nu værende Grændser, 7) Lehnene skal forblive ved Republiken, m.m. Nr. har man andre Statssager for, herved bliver blant andet at bestemme Contributionerne og andre occonomiske Sager, og i sær at fastsætte, hvor meget Geistligheden bor afgive til Hielp til at bære de offentlige Tyngder, og hvor meget de skal beholde for sig. De forstaaer sig, at herved forefalde Stridigheder, Det er ogsaa bragt i Forslag, at opknytte Staden Danzig lidt meere, end den hidtil har været, saavel i Henseende til dens Skatter, som og til dens Ulundergivenhed. - Den mellem de garanterende Magter af Rusland, Engelland, Preussen, Danmark og Sverrig paa den ene og Kongen og Republiken Pohlen paa den anden Side slutte de Tractat i Henseende til Disidenterne, bestaaer af 5 Art.: Den 1ste Art. har 4 Afdeelinger, og indeholder det som er bleven casseret til Beste for Disidenterne og Grækerne; saasom de 2 Jagelloni ske Forordninger af 1424 og 1439 imod Kættere, der hverken kan angaae Grækerne, som de, der længe tilforn, nemlig Aar 1330 vare komne til Pohlen med al Religions Frihed; ey heller Disiden terne, som de, der ey endnu vare, og Hertug Johanns Statutum Masoviæ af 1525, eftersom samme ikke kan have meere Kraft, da Masurer ere komne i Pohlen, og have underkastet sig Retten, allerhelst da det ved de masuriske Loves Jndlemmelse ikke er ommeldt men meget mere bleven afskaffet; og da Aaret 1717 i sær antages pro anno normali, (det Aar som man retter sig efter) saa blive alle de fra 1ste Jan, samme Aar af ergangne Love og Decreter imod Disidenterne, afskaffede. Den 2den Art. er den længste og har 10 Afdeelinger; den indeholder de Rettigheder og Fordele, i hvilke Grækerne og Disidenterne i Pohlen og Litthauen, samt alle dertil hørende Provincer igien vorde indsatte; derefter kan de beklæde alle Embeder og Værdigheder, Raads og Ministerialpladser; de kan være Landbudde paa Rigsdagene og Deputerede ved Retterne; de kan sendes som Gesandter til udenlandske Hoffer; efter erholdte K. Privilegio kan de bygge Kirker i Staderne, men paa adelige Godser, efter Arveherrens Tilladelse; de kan have Kirker, Skoler, Klokker og Orgelværker over hele Landet; de skal ikke meere betale den catholske Geistlighed en vis Afgift, Jus stole kaldet; deres Geistlige kan ubehindret forrette alle geistlige Actus, de kan have Consistorier, og holde deres Moder; deres Geistlige befries fra at de catholske Geistliges Jurisdiction; i Ægteskaber mellem 2 af forskiællige Religioner, skal Sønner opdrages i Faderens og Døttrene i Moderens Religion; Vielsen skal altid forrettes af en Geistlig af den Religion, som Bruden bekiender sig til, men var det en Catholsk, og han gjorte Hinderligheder, saa kan og en Geistlig af Disidenterne forrette Vielsen; Bispedommet Mohilov, eller hvide Rusland, skal for ævig tilhøre de orientalske Græker; i Staderne kan Disidenterne indkomme i alle Lauge, alle Æres= og Øvrigheds Betieninger, eye Huse og Grunde, handle og vandle i alle Maader, og nyde alle borgerlige Fordeele. Den 13de Afdeeling begynder med en Beskrivelse over den indrettende Judicium mixtum, hvor alle Grækernes og Disidenternes Religions=Sager skal afgiøres; dernæst tilføyes dens ganske Plan, som indeholder 14 Poster: denne Ret skal bestaae af 16 Lemmer og en Prælat, hvoraf 8 skal være Catholiker, og 8 Græker eller Disidenter; Præses skifter hver 3die Maaned imellem catholsk og grædsk eller disidentisk, naar Raden er til grædsk, da er Bispen af Mohilov altid Præses, og kaldes derfor Præses natus; (fod Præses) disse 17 Personer udnævner Kongen, og hvert Aar i Julio, undtagen første gang, som skal skee strax paa Rigsdagen; Kongen kan hvert Aar udvælge nye, eller confirmere de forrige; Præses udvælges ved fleste Stemmer; denne Ret skal holdes i Warschau eller et andet beqvem Sted; alle Lemmer skal forst svære i Groderne; den skal og have 2 Notarier og 2 Regenter, 1 Catholsk og i Græke eller Disident, de vælges ved Stemmer, maa svære, men faae ingen decisiv Stemme, og nyde ligesom alle Lemmerne af denne Ret en aarlig beholdning af den offentlige Skat; alle Ting i denne Ret afgiøres ved fleste Stemmer, naar Præses er catholsk, maa Notarius og Regenten være en Disident og v.v. Den 3die Art. har 13 Afdeelinger, og indeholder de Poster, som angaae Provincen Preussen, og i sær de store og smaa Stæder; Staden Thorn skal have et Consistorium, som skal strække sig til Disidenterne i de Culmske og Marienburgske Woymodskaber: det No. 1724 i den Thornske Sag fældede Decret. casseres; den Marmor=Tavle, som til en Erindring om denne Sag blev opsat paa Kirkegaarden, skal borttages ved Jesuiterne og overleveres Magistraten; Assessorerne til de Culmske Landretter skal vælges af Magistraten i Thorn, uden Hensigt til Religion; da Kongen og Raadet i Thorn vexelviis have Ret at kalde til Sognekirken og Kongerne have givet Jesuiterne denne Ret, hvilke siden den Tid have tilegnet sig samme, saa bliver Kongen igien indsat i sin gamle Ret, og have Kaldet ved første Vacance, de Constitutioner af 1717, 1733 og 1764, Hovedkirken i Danzig angaaende, paa hvilken Catholikerne have gjort Paastand, blive casserede og alle Prætensioner ophøre. Den 4de Art. har 8 Afd., som angaae de Curlandske Sager, nemlig, at ingen der er forbunden at anvise Catholikerne Pladser, hvor de kan holde deres Gudstieneste, eller at taale Kirker; at den catholske Geistlighed ingen Underdan eller Tienestebud maa vie, uden deres Herskabs skriftlige Tilladelse; at de catholske Kirker til Goldingen og Mietau igien skal afgive de Hertugelige Amter Ny=Frederichshof og Rønnen, og lade sig nøye med den Summa, som blev fastsat ved den til Warschau 1740 skeete Convention; at alle Kirker, som nu tilhøre den Augsburgiske Confessions Forvandte, eller herefter af dem maatte vorde bygte, skal ævig forblive dem tilhørige, og aldrig kan blive reformerede; og endelig at de gamle Græker der skal have fri Religions Øvelse. Den 5te og sidste Art. har kuns 4 Afd., og angaaer Piltaer=Districtet; den til Cronsstad den 16de April 1685 sluttede Tractat mellem Kongen af Pohlen, Stephan Batorii, og Friderich den 2den, Konge af Danmark, at dette District skal ansees som Seculariseret, bliver confirmeret. Bisperne af Liestand skal herefter ikke skrive sig Bisper af Pilten, siden det er latterligt, at skrive sig Biskop af en Sted, hvor man intet besidder, eller har at paa staae; hvad som kan være gaaen for sig ved Commissionen af 1685 denne Sag til Fornærmelse, bliver casseret, og den des angaaende førte Proces mellem Bisperne af Liesland og Adelen af den Piltenske District i de K. Relations=Retter, skal for ævig være ophævet og forglemt. - Denne Tractat er underskreven den 1ste Dec. 1767 af Fyrste Repnin, Fyrste Primas og dernæst af de andre Republikens Delegerede, samt af dem alle forseylet.