Viborger Samler, 1822-05-13
Udenlandske Efterretninger. Om sidste Søslag ved Grækenlands Øer trakteres man endnu sidste Postdag med ganske modsigende Fortællinger: Fra Alexandrien og Zante hedder det gjennem Tyrkeberetningen saaledes: "Den 14de Marts søgte den forenede Ottomanniske Flaade, 34 Stilere stærk, nemlig 3 Storherrens Fregatter, 20 Skibe af Paskaens af Ægypten, 3 Algierske Corvetter og 9 smaae Tunesere og Algierer hertil Rheden; de smaae Fartøier lagde sig i den gamle Havn, de store i den ny, nogle af de sidste bleve Natten derpaa ilde tilredte i Stormen. Denne Flaade havde havt 36 Førselskibe med og landsat Tropper paa Modon og Patras - Man mener, at Eskadren saasnart den er provianteret, atter indtager friske Landgangstropper under Anførsel af vor Paskas Søn, for at gaae til Candia og Cypern. - Paskaen (Vicekongen af Ægypten) kom selv den 19de Marts til Alexandtien og forærede de algierske og tunesiske Chefer, hvis Skibe toge meest Skade, 2 nye Fregatter." Beretningen fra Zante klinger saaledes: "Den græske Flotille bestod af 70 Skibe - Tyrkerne havde i alt 35 hvoraf 3 Fregatter, 14 Corvetter Resten Brigger og Skonnerter, foruden Førselskibene - Saasnart de fornam, at den græske Flaade var i Lepantos Havbugt, gjorde de Jagt paa den. En Træfning begyndte, hvorved adskillige græske Skibe bleve ubrugbare; de øvrige Græker toge Flugten; en tyrkisk Fregat forfulgte dem ganske alene. 8 græske Skibe fattede atter Mod og omtingede denne Fregat, men Fregatten tog et Skib, 2 bleve ilde tilredte og 1 strandede; Resten flygtede, man kunne fra Kysten kun tælle 52 græske Skibe Tyrkernes Flaade lod sig atter see i god Stand for Zante de samme 3 Skibe stærk, man troer de sætte Tropper i Land et andet Sted paa Peloponnes imens et andet Korps rykker frem til den forintiske Landtunge. (Dette siger Smyrna-Avisen Spectateur oriental). Grækernes Fortælling herom lover Triest) dateret 20de Marts, er udstædt af den helleniske Statssekretær, og indeholder "At Seiren var aldeles afgjort til Fordeel for Grækerne, den største Deel af den tyrkiske Flaade blev tilintetgjort, 23 Skibe, som reddede sig, kan takke Englændernes Hielp og Understøttelse for, at de slap. De at Tyrkerne ved Patras landsatte Tropper, ere af den tappre Colocotroni overpundne, alle Cheferne fangede han. Efter denne vigtige Fordeel, skyndte den græske Flaade sig atter til Arkipelet for at hente nye Laurbær og sikkre Farvandene for Tyrkerne." Af disse Modsigelser bliver man da lige klog, men det lader dog, som Grækernes Beretning har nogen Rimelighed; thi hvorfor skulde ellers Tyrkeslaaden ile saa til Alexandrien, Proviant kunne de ikke vel mangle, med mindre Mandskabet har ualmindelig Appetit; thi først den 8de Febr. forlad den Dardanellerne Tilmed har en engelsk Søecapitain og Officererne paa Sluppen Rose, som vare Vidne til Slaget, fortalt, at Tyrkerne fægtede med ualmindeligt Mod og det behøvedes da ikke, naar alle græske Skibe flygtede saasnart de kom; men heller ikke sige de noget egentligt om Seiten eller at Grækerne tabde mange Skibe, eller hvo der tilsidst vandt. De sidste Beretninger fra Konstantinopel synes at give noget mere Lys i Sagen, da det hedder, at man der har meget travlt med at udruste endnu een Flaade paa 22 Seilere; thi vare de 35 istand til at byde 70 græske Spidsen og ødelagde endeel af dem, saa maatte det ikke synes fornødent at ruste sig saa hastig imod en overvunden, Fiende. Men da det er en gammel Konst at skrive Beretninger om Slag, saa kan man ikke unddres over, at Tyrkerne paale og Grækerne giøre ligesaa London.