JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Det er ikke i Egnen af Hadersleb, men af Ringkjøbing, at det i forrige No. omtalde GodsTimgaard ligger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Haag. Flaaden i Texel er ikke, som det først hedte, udløben; endeel Transportskibes Afsendelse har foranlediget dette Rygte. Der hersker paa samme en almindelig Sygdom, som er en Følge af Heden, den indsluttede Luft og de mange paa Skibene sammen pakkede Mennesker. Af 3000 Heste, som ere blevne indskibede, ere mange allerede creperede. Men baade i Texel, Boulogne og Ambleteuse ere alle Krigskibene seilfærdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
London. J Engelland disputeres nu om, hvorledes man burde have taget den forenede Flaade og ført den til Plymouth, endskjønt man ikke kan negte, at Calders Skibe vare usle, og at der hos de Franske herskede langt større Orden og mandeuvreredes langt bedre end man havde ventet. Engelland befinder sig i denne Tid i en temmelig critisk Forfatning, og dets Herredømme over Havet synes at blive temmelig vaklende. Dets Krigskibe streife omkring i alle Have, uden at udrette noget synderligt; dets Fienders Flaader løbe ud og ind af Havnene, uden at det synes at erfare det, førend de offentlige Tidender melde det. Holkar er tildeels allerede en meget farlig Fiende for det i Ostindien; adskillige af dets Capitalister trække deres Penge ud af de Engelske Fonds og udsætte dem i Holland. Den forenede Flaade, bestaaende af 27 til 28 Linieskibe, 5 Fregatter og tre Brigger, er d. 19 d. M. afseilet fra Ferrol, og dens Bestemmelse er i Engelland en Gaade. Nelson, paa hvis Navn man hidtil har stolet saa meget, befinder sig nu ganske udenfor sit egentlige Element - midt i London. Han bærer en grøn Skjerm for det ene levnede Øie, og hans Helbred synes at have liidt noget. Da han steg i Land i Portsmouth (Portsmoth) vilde Folket trække hans Vogn, men han var klog nok til at frabede sig denne, i det mindste i dette Øieblik, ufortjente Ære. Han skal have sagt til een af hans Venner: "dersom jeg havde mødt den fiendtlige Flaade, saa havde dette havt den bedste Virkning paa min Sundhed. Han burde lagt til dersom jeg var skudfti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Dessalines har givet St. Domingd en ny Constitution. Han erklæres for den første Keiser, men Tronen skal ikke være arvelig. Der erkiendes ingen herskende Religion; ved et fiendtlig Angreb skulle alle Stæder ødelægges. Jntet Menneske, siges deri, fortjener, at være en Haytianer, som ikke er god Fader, god Søn, god Ægtemand, og især god Soldat. Denne Constitution synes at være en Copie af den ældre Fransk=Republicanske. Jngen, uden naturaliserede Tydskere og Polakker, maa have Eiendomme paa St. Domingo. Al Eiendom, som forhen tilhørte Franske, skal confisqueres. Riget deles i ti Militairdivisioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Regjeringen agter at lade 12 nye Linieskibe bygge i Rusland, hvor Materialerne og Arbeidslønnen ikke ere saa dyre som i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
De Franske havde under deres Ophold i Ægypten forskaffet sig Alexander den Stores Marmor gravmæle, som havde staaet i en Moschee. Da de Engelske gjenerobrede Ægypten kom de i Besiddelse af dette Gravmæle, som de siden sendte til Lom don, og nu er hensat i det Londonske Museum blandt mange andre Ægyptiske Oldsager. En Engelsk Lærd har i Aar udgivet en med megen Lærdom udarbeidet Afhandling om dette Monument, som er af grønt Marmor og fuldt af HierdglypherTydske Lærde yttre nogen Tvivl om, at det er Verdenserobreren Alexanders Gravmæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Berlin. Mag. Merkel, Udgiver af Tids skrivtet der Freimüthige, har i Geheimeraad Walthers Skrivt: Etwas uber Gall's Schadellehre, fundet sig saa fornærmet, at han har anlagt en Jnjurieproces mod dets Forfatter. Hr. Merkel skal iøvrigt, som Gallianer betragtet, være et Pendant til visse Personer hos os, der bestandig snakke om Gall og hans Theorie, uden at de vide at gjøre Forskjel imellem Pandeskallen af et Menneske og Pandeskallen af en Gjeddebuk. Tydskland. Da de Franske i Junii Maaned forlode det Grubenhagenske, hørte man et ungt Fruentimmer, som havde et Barn paa Armen, tilraabe een af de bortmarcherende Franske meget vee modigen: ak, hvad har jeg nu for min Troskyldighed, Nu gaaer De bort, O, Gud, hvad har jeg nu Franskmanden svarede i en munter Tone: Vous averet enfant 1. Suvenee vons de mois! Ouand nous aurons la paix, nous verrons; (De har dette Barn. Husk paa mig. Naar vi faae Fred sees vi igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
En Fransk Læge, som er selv Gigtpatient, har offentlig protesteret mod Cadet de Vaur's Middel mod Gigt. Han paastaaer, at den, som efter dennes Raad drikker 48 Glas varmt Vand i 12 Timer, trækker ved denne Slappelse netop Gigten hen til Maven. Jmidlertid bifaldes og roses dette Middel dog af mange Andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Hr. Prof. Olivarius fra Kiel er reist fra Frankfurt til Mayland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
J Halle har vor Landsmand D. og Prof Steffens, strax efter Gall's Afreise, ladet bekjendtgjøre, at han af Kjerlighed til det Gallske System vilde uden Betaling holde offentlige Forelæsninger over Pandeskallæren. Der indfandt sig mange Tilhørere, og han læste med stort bifald. Han dadlede adskillige af Gallis Sætninger, og vilde ikke antage noget bestemt Organ Dr. Struve i Görlitz har opfundet en Machine, som han kalder Livsprøveren, og hvorved man, formedelst Galvanismus, kan opdage, om en nylig Afdød er virkelig død. Den koster 15 Rd. Hr. og Mad. Foures, samt Duclos spillede f. M. i Danzig, ligesom i Sommer paa det Kjøbenhavnske Theater, Franske Smaastykker, og høstede bifald og Penge i fuldt Maal. Deres Selskab er blevet forøget med to nye Franske Acteurer. Mad. Foures Spil gjorde stor Lykke, men hendes Sang agtede man ikke ret meget. Baade hun og hendes Selskab er nu reist til Königsberg. - Den overdrevne Lyst til at beundre alt Fremmed, og især Franske Skuespillere, er ligesaa almindelig i Danzig, som i Dannemark, og vore Historieskrivere paastaae ikke uden Grund, at Danzig er en fordærvet Udtale af "Danskes Vig." - Mueligt at Hr. Foures kjendte denne Etymologie, og derfor gik fra Kjøbenhavn directe til Danzig. Traveminde. Hertugen og Hertuginde Louis af Würtemberg ankom her i en Russisk Fregat paa 50 Canoner, som gjorde Reisen fra Cronstadt til Travemunde i den særdeles korte Tid af 4 Dage mindre 4 Timer. De gjøre en Reise til Tydskland for deres Sundheds Skyld. H. K. H. Kronprindsen af Dannemark og Gemalinde kan ventes d. 15de d. M. tilbage til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. No. 94. Den 6 September, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Reisen til Vemmetofte. (Fortsat.) Kjøge. Min Jndbildningsskraft havde allerede i Forveien dannet sig en Jdee og Kjøge, uagtet jeg aldrig i mit Liv havde seet det. Kjøgehuuskors Slaget i Kjøgebugt vare Forestillinger, som jeg havde næret i min Siel fra min første Ungdom af Dette ledte mig til den temmelig almindelige, men dog saare vigtige sychologiske Jagttagelse: at vi sædvanligen gjøre os Forestillinger om Stæder og Mennesker, som vi hverken have seet eller nogensinde ville faae at see. Aarsagen til dette Særsyn i den menneskelige Natur er en Gaade, som Naturphilosopherne forgjeves have søgt at opløse. Men denne lønlige Kraft, som vor Phantasie besidder, udgjør en Deel af Menneskets Lyksalighed. Den tryller os ind i en idealsk Verden, og viser os de fleste Gjenstande i en forskjønnet Skikkelse. Ogsaa Kjøge fandt jeg ganske anderledes i Virkeligheden, end i Phantasiens Huulspeil. Denne By, som allerede 1288 havde faaet Kjøbstædsrettigheder af Erik Menved, har fordum været omgivet af Volde og drevet betydelig Handel. Nu ere dens Volde forsvundne og dens Handel kun en Skygge. Naar man undtager tre Bygninger, Skydebanen, Borgermesterens Gaard og det nye Raadhuus, saa ere næsten alle de øvrige Gaarde og Huse uanseelige. Paa de fleste findes Aarstal, og dette er næsten overalt fra 1530. indtil 1680. Man kan altsaa let forestille sig, at Bygningerne maae være meget antique, og at de give os en fuldkommen Jdee om, hvorledes Kjøbenhavn maa have seet ud for et eller to hundrede Aar siden. Ved de fleste Huse er deret Slags besynderlig Udbygning af Træ, hvis Nytte ikke saa let lader sig indsee, og paa mange af dem findes der alenlange Jnskriptioner, hvoraf nogle ere ret snurrige og vidne om vore Forfædres besynderlige Tænkemaade. Den Fabriquebygning, hvori de bekjendte Tapetserier, som Christian den Fjerde brugte til at ud zire Frederiksborg Slot, bleve forfærdigede, er til endnu, men anvendes ikke mere til offentligt Brug. Det Vertshuus, hvori Lucifer i gamle Dage spillede en Commoedie, der findes foreviget i det velbekjendte Skrivt, Kjøgehuuskors, er ogsaa til endnu, men de magiske Caracterer, som endnu for tredive Aar siden skulle have været tilsyne paa Væggene, er ikke meere at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Ved Enden af Byen er der anlagt en ny Steenbro, som er ret smuk, Kjøge har ogsaa et Fattighospital, som er en sand Satire over alle Hospitaler i Verden. Det er anlagt i Udkaanten af Byen og beboes af 24 Lemmer. For at give Læseren et Begreb om dets Udseende kan jeg ikke bedre sammenligne det med noget, end med et meget stort og velindrettet Hundehuus. Dette Udtryk vil maaskee forekomme delicate Øren noget uelegant, men Sandheden, er en Fjende af al den Elegance, som kjøbes paa dens Bekostning. Man tænke sig en lang, omtrent 2 1/2 Alen høi hvid Muur, hvori der er gjort tolv Aabninger, igjennem hvilke et Menneske med Nød og Neppe og med krumbøiet Ryg kan krybe ind i et lille Rum, hvori der staaer en Seng, et lille Bord og en Stol, saa har man en fuldkommen Jdee om dette Antihospital. Lemmerne bestaae for det meste af fattige Bønderfolk fra Kjøge og dets Omegn. Men jeg kunde ikke noksom beundre den algode Naturs Omsorg, for de fleste af disse fattige Mennesker. Sundheden, som sædvanlig flyer de Stores vellystduftende og forgyldte Høisale, har opslaaet sin Bolig i disse mørke Kuler, Parcen Lachesis, der med saa stor en Karrighed og Uvillie spinder Livets Traad for Plutus's udkaarede Yndlinger, synes ordentlig at have bortfæstet sig som Spindekone hos Lemmerne af Kjøges usle Hospital. Jeg fandt her Mænd og Qvinder paa 80 Aar og derover, hvis Jernconstitution trodsede den usunde Levemaade i disse Huller. Saaledes synes en usynlig Haand at vaage over den Fattige og Ulykkelige, og at bøde paa hans Medmenneskers Haardhed. Blandt disse 24 Fattiglemmer fandtes der to Døvstumme Mandfolk, begge i deres kraftigste og bedste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Jngen Dansk Sicard havde nogensinde prøvet paa, at formilde deres tunge Kaar. Man har puttet dem ind i Hospitalet, og det er alt, hvad man troede at skylde dem. Min Fetter Tobias's Sølvskillinger kom her ret i Roulance. De virkede med en electrisk Kraft paa usynlige Væsener, der efter Haanden, bleve synlige. Selv de to Døvstumme kom ud af deres Oldenborrehul, og lugtede ved en hemmelig Naturdrivt at her vankede Skillinger. Jnden vi vidste et Ord deraf vare vi omgivne af en heel Flok Hospitalslemmer, og min Fetter, hvis Lomme var bleven aldeles læns, maatte liste sig bort, for ikke aldeles at døves af ulønnede: Velsignelser. Vi vendte nu tilbage til vor Vert, som med en meget vigtig Mine begyndte: "naa, i Morgen skulle vi da have stor Stads her i Byen. Jeg spidsede Øren og priste mig i Tankerne allerede lykkelig, at være kommen saa beleilig. Jeg troede det var en Prinds fra Marocco, der skulde passere Byen. Men, ak, da alt kom til alt var det ikke andet end en - Fugleskydning, som var Gjenstanden for alle Samtaler i hele Kjøge. Dagen førend Napoleon skulde krones blev der neppe talet i Paris med en vigtigere Mine og Keiserkronningen, end man i Kjøge talde om den forestaaende Fugleskydning. Vi havde besluttet at reise til Valløe samme Dags Eftermiddag, og man kunde derfor ikke noksom erindre os om, for alting at vende tilbage til Kjøge, den paafølgende Dags Morgen Kl. 8, for at være Vidne til, hvorledes hele Fugleselskabet marcherede med fuld Musik og i Procession hen til Skydebanen, under Canonernes Løsning paa Torvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Jnden vi toge herfra saae vi os endnu noget omkring i Byen. Vi gik ind i Kirken; Prækenen, var endnu ikke ude, og Præsten prækede for omtrent ti Personer, uagtet Kirken sikkert kan rumme adskillige Hundrede. Den er i ingen Henseende mærkværdig. Ved Alteret ligger en Borgermester Schøller med hans Ægtemage, som begge have her et temmeligt stort Gravmæle. J en Krog staaer en stor Martyr af Træ, som krymper sig ganske jammerligen, og er en Levning fra de Catholske Tider. Det er alt det Mærkelige, vi forefandt her. Valløe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Veien fra Kjøge til Valløe igjennem den, saakaldte Dyrehauge er een af de skjønneste og meest romantiske, man kan tænke sig. Skoven bestaaer for det meste af Bøge= og Egetræer, som uden at foruroliges af Egennytten, have kunnet staae her i den tryggeste No. Man finder her Aarhundreder gamle Egetræer, under hvis kjølende Skygge een af Dannemarks største Mænd, Valløes første Besidder, den navnkundige Peder Oxe, i sine Fritimer sikkert har søgt Ly og qvægende Hvile. Der ligger noget stort og himmelskt i den Tanke, at svale sig i Skyggen, af de Træer, som have forundt virkelig fortjente Mænd Ly, og som Naturen, til Belønning, efter Aarhundreders Forløb endnu lader blomstre saa skjønt. O, tænkde jeg hos mig selv, dersom disse Træer kunde tale. Dersom de kunde fortælle dig, hvorledes Peder Oxe vandrede her i denne Lund og grundede paa at fremme Fædrenelandets Held, hvo vilde da vel ønske sig et behageligere Selskab, Saadanne sværmeriske Forestillinger randt mig i Tankerne, da jeg befandt mig i denne Skov, hvis Beliggenhed er saa ganske skikket til at stemme Sjelen til veemodigsøde Følelser. Midt i Skoven ligger Forpagtergaarden, en stor og smuk, men gammeldags Bygning. Endelig øinede vi Walløe Slot, som ligger omkrandset af Skov. Det er bygt i den gothiske Smag af den forhen nævnte Peder Oxes Hustrue i Aaret 1575, og omgivet, efter den Tids Smag, med Fæstnings grave og Broe. Da det er bygt for 230 Aar. siden og følgelig tyve Aar førend St. Nicholai Kirke i Kjøbenhavn, saa kan man let tænke sig, at det i sit Udvortes har alle de Egenskaber, der udmærkede hiin Tidsalders besynderlige Bygningsmaade, og er udziret med alle de Suirkeler, som man den Gang satte saa stor Priis paa. J Slotsgaarden hersker der en Skummelhed, som ganske synes at caracterisere Tidsalderens Aand. De mange Brystbilleder en basreliet paa Murene synes ikke at forestille bestemte Personer, da man endog finder derimellem Mandariner &c. Over Hovedindgangen findes følgende Jnskription, der fortjener at anføres her, da den viser hvorledes vore Mødre tænkte for to Aarhundreder siden: Mette Rosenkrantz til Walløe, Peder Oxes Frue 1575 har bygget Valløe Slot. Selv var en Frue mægtig og god Og holdt sig som en Ridder anstod J Adfærd, Miner og Lader. Hun havde og under det QvindebrystEn Ridders Hjerte og største Lyst J Dyder at følge sin Fader. Hun bygde slet Valløe hen op af ny, Over grønneste Skove hen op i Skye Med Taarn og rødeste Tinde, Med Saler og Gallerie, Port og Broe, Som bliver til Gavn for dem, der skal boe, Og hende til ævig Aminde. Men denne Slottets udvortes antique Bygning svarer aldeles ikke til dets indvortes smagfulde og moderne Jndretning, især i den Deel af Bygningen, som beboes af Abbedissen, for nærværende Tid Prindsesse Sophie Magdalen, Hertuginde til Slesvig=Holsteen Glücksborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Alle Cabinetterne ere paa det skjønneste decorerede. Jlet af dem saae vi Peder Oxes Portrait meget ypperlig malet i Oliefarve. Den Beredvillighed, hvormed enhver Reisende tilstedes Adgang til Slottet, ja endog til Prindsessens egne Værelser, fortjener virkelig offentlig at berømmes. J et af Førstindens Dagligværelser laae der Adskilligt af den nyeste Litteratur paa Bordet, og deriblandt Danske Skrivter, hvoraf man seer at denne Dame, som er Tydsk af Fødsel, under vort Sprog. Hun har nu levet i denne landlige Eensomhed i en Tid af 23 Aar, og ved sin vennehulde Omgang erhvervet sig sine Undergivnes Høiagtelse og Kjerlighed. Hun er født d. 28 Nov. 1737, og altsaa 68 Aar gammel. Der var kun faa af Stitfsdamerne hjemme. De fleste af dem vare i Besøg hos deres Venner og Beslægtede, nogle af dem vare endog reiste til Tydskland. De føre iøvrigt et lykkelig Liv. Fjern fra Hovedstadens Sværm og fri for de Bekymringer, der ofte trykke Residencebeboeren, vare end hans Kaar nok saa glimrende, nyde de her Naturens og det stille Landlivs rolige Glæder. Hver af dem nyder 400 Rdlr. i aarlige Jndkomster af Stiftelsen, faaer frit Brændeved og Vildt af Skoven, og Grønt a. af Haugen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. Et ungt Fruentimmer, som har gjort sig et Haandværk af at plyndre Børn, er i disse Dage blevet paagrebet. Hun har i Alt plyndret fem Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Det er vist at hele Armeen skal have graa Overkjoler istedet for de røde, den hidtil har baaret." Livvagtens faaer blaae Opslag og sølvgaloneret Krave. Det er bestemt, at dette Corps og endnu to andre Regimenter skulle have dem paa til Høstmanoeuvren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
J disse Dage er der paa Russisk Regning blevet fragtet i Kjøbenhavn adskillige Skibe, der efter Sigende, skulle føre Russiske Tropper til Svensk Pommern, der virkelig skal være afstaaet til Rusland for 26 1/2 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
J et nylig udkommet Skrivt om det Danske Sprogs Retsskrivning af Prof. Nyerup, findes følgende Tilegnelse: Svenska Academien, hvis mesterlige Afhandling om Svenska Ortografien har givet første Anledning til denne Tractat, vilde jeg tage mig den Frihed, ydmygst at dedicere dette ringe Arbeide, dersom ikke, ifølge den i Collegialtidenden af 28 Sept. 1803, fra den her værende svenske Gesandt Baron af Oxenstierna, Bøger, som udkomme fra Danske Presser, vare forbudte i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
J Kjøbenhavn har der udbredt sig et Rygte, at Preussen har taget Hannover i Besiddelse en depot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Hr. Stephanson i Trondhjem klager over, at han i Hastværk har Ondt ved at fylde sin Avis, da der i Trondhjem ikke hænger, drukner og skyder sig saa mange som paa andre Stæder. Men. denne Trøndernes skjønne Tænkemaade fordunkles af en meget urosværdig SkikTæt ved en Kirke paa Landet boe tre saakaldte Land kræmmere eller Kromænd, foruden saavel Mænd, som Koner, der holde Skjenkehuus. Værten sidder øverst ved Bordet og skienker først rundt om en Dram, og til Erkjendtlighed for denne Høflighed maa Bonden ogsaa skienke enhver af de Tilstedeværende, som ofte beløbe sig til 30 og ofte beskjenkes 30 Gange, en Dram. Efter dette Drammerie gaae adskillige af dem i Kirken, for at holde Andagt. Medens alt dette skeer staae de arme Heste udenfor og gave og gulde saaledes paa Væggene, at der er Jndhullinger i disse saa store, at Hesten kan skjule sit halve Hoved deri. Dette vil man ikke finde usandsynligt, naar man betænker, at de arme Creature ofte maa staae bundne fra Søndags Morgen til Tirsdagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Det paa Christiansøe anbragte Lampefyr skal antændes den 1 Oct., og er indrettet i det store Taarn med 9 store Reverbeerspeile, som gaae omkring i 3 Minuter. Man seer derfor i den Tid, hvor man end staaer, 9 stærke Skin, og følgeligen forløber den imellem hvert af disse Skin en Tid af omtrent 20 Secunder. Man har gjort denne Jndretning, paa det dette Fyr ikke skal forvexles med det ved Nordbukken af Bornholm anlagte Blus eller Steenkulsfyr, som brænder med en stadig Lue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Det hidtil værende Blusfyr paa Anholt har faaet en Jernoverbygning med Glasruder, paa det Blusset skal være desstadigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
J Zeitung für die elegante Welt siges under Artiklen Kjøbenhavn om Mad. Foures, at hendes skurrende Sang var under al Critik, men at Kjenderen selv glemte denne hendes Sang, ved at see hendes fortryllende Spil, og indbildte sig, at det skulde være saaledes: - Om Virtuosen Fürstenausiges, at han konstlede for meget, og vilde aftvinge sit Jnstrument Toner, som strede imod dets Bestemmelse, og at man derfor hellere hørte Sønnen, end Faderen, som var hans Mester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
J Christianiaavis ivres mod den Uskik, at somme Folk skrive deres Navne saa skjødesløst, at ingen kan læse dem, og at Andre, som boe paa Landet, datere deres Breve fra det Sted eller den Gaard, de boe paa, uden at tilføie enten i hvilket Sogn, ved hvilken Kjøbstæd eller paa hvilken Kant af Verden Stædet ligger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Hr. Dr. Wolff har i det sidste Hefte af hans Journal leveret en interessant og almeenfattelig Fremstilling af den Gallske Hierneskallære, som fortjener at læses af enhver, der ikke er indviet i dette System og dog ønsker at kunne tale derom med Forstand. Man seer ellers af denne Afhandling, at Sall selv har opfødt de fleste Dyr, hvis Hierneskaller han gjemmer, og at han i sin store Samling besidder Hjerneskaller af meget berømte Mænd, f. Ex. General Wurmser, Digterne Blumauer, Alxinger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Paris. Krigen paa det faste Land synes at være uundgaaelig. Mod Enden af denne Maaned venter man en bestemt Erklæring baade fra Wien og Petersborg. Østerrigske Undersaatter, som hidtil have opholdt sig i Paris, have allerede forladt denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Keiseren har benaadet to fattige Huusfædre, som Criminalretten havde dømt til syv Aars Landsforviisning, fordi de havde ført Discourser, der sigtede til Republikens Kuldkastelse og Kongedømmets Gjenoprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Ærkebispen af Paris har blandt sit Sogns Præster ladet circulere en Skrivelse, hvori han i Keiserens Navn forbyder at bekjendtgjøre den Musik, der opføres i Kirker, ved vanhellige Placater, og at sælge Entreebilletter til Kirker og offentlige Bedehuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
De Priser, som Admiral Villeneuve's Flaade har gjort fra den Tid af, at den løb ud fra Toulon, ere betydelige. De bestaae, foruden Diamant klippen, som havde en Besætning af 195 Mand, samt en Convoy paa 14 Skibe, af 11 bevæbnede Fartøier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Antverpen ligge 8 nye Linieskibe paa Stabelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
London. Tre simple Soldater have faaet en meget betydelig Arv; den enes aarlige Jndkomster ere nu 400,000 Pund (2,400,000 Rdlr.), og de to andres 6000 Pund (24,000 Rdlr. -De ere nu uden Tvivl de tre rigeste Soldater paa hele Jordkloden. D. Jennert arbeider nu paa et Værk, hvori han vil bevise, at endog Børnene af de Mennesker, der have havt Kokopper, ikke faae de naturlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Franskmanden kappes nu med Engellænderen om Æren af denne Opfindelse, men de Tydske paastaae, at den hverken tilkommer den ene eller den anden af dem, men at den allerede har været opfundet i Tydskland 1769, hvilket man kan læse i et Tydsk Ugeblad, som udkom samme Aar i Göttingen under Titel af wochentliche Unterhaltungen, hvori der siges: i vor Egn smigre de, som have havt Kokopper, sig med, at de aldrig faae de naturlige Kopper. - Men naar man vilde antage denne Yttring for en Opfindelse, saa kunde man med samme Skiel sige, at Propheten Elias var den første Opfinder af Luftmachiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
et af de Engelske Fængsler indrettes der nu Skoler for Fangernes Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-06
Bresterflaaden, som bestaaer af 21 Linieskibe og 4 Fregatter, er seilfærdig. Da man hidtil ikke har havt nogen Efterretning angaaende den Ferrolske, saa troer man, at den er gaaet til Middelhavet, for der at modsætte sig Fjenden, hvis Krigen paa Fastlandet skulde udbryde paa ny.