Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-03-15
Frankerig. For Øieblikket maa Crontalen holde for i de liberale Blade. Alle gaae de ud fra den Forudsætning, at den ikke er Kongens, men Ministrenes Værk, og at disse skulle staaer Kamrene til Ansvar, især for Slutningen. En Udeladelse i Gasettens første Hast-Aftryk er siden berigtiget, nemlig hvor Hs. Majestæt taler og Hindringer, som han ikke vil, bør tilføies: og ikke kan forudsee. Nogle Deputerede ville ogsaa have hørt: "De ville med Foragt bortvise Bagvaskelserne, istedetfor Jndskydelser, og at Hs. Majestæt vilde finde Midler derimod i sin Magt og sin Beslutning &c. Ved en Sammenligning mellem Trontalen ifjor og iaar gjør Koureren opmærksom paa den store Forskjel sigende: Frankerig vil fremad og skal gaae tilbage. Vi kunne ingen Forbedring haabe i vor indre Politik. De Polignaske Ministeriums Valgsprog; ingen Tilstaaelse mere, har udtalt sig i Talen." Journal des Debats vil opsætte sin Dom, indtil Ministrene nærmere have forklaret sig; men tilføier: "skulde det være sandt, at Ministeriet, vil betjene sig af andre end lovmæssige Vaaben til deres Forsvar, og agte at styrte Kongedommet selv i en fordærvelig Kamp, da kjender Kammeret sine Rettigheder og sin Pligter. Chartet indeholder en Artikel, som henviser en i Høiforræderie skyldig Minister for Pairs=Retten." De bemærkes fremdeles, at den milde og faste Tone, hvor Monarken i Begyndelsen talede, gjorde et behageligt Jndtryk, som steeg endnu høiere, da der intet forekom hverken til Daddel for Pressen eller Roes for Ministeriet; men de han naaede den sidste Deel, hvorpaa skal være lagt færde les Eftertryk, forvandledes Tilhørernes bifald til Forundring, og hvor tvetydigt Stedet er, kan Man ikke finde anden Mening deri, end en Trudsel imod en Opposition, der dog vil gielde baade for patriotisk og konstitutionel. Jblandt de flere Steder i Talen, som Koureren ikke kan bifalde, er det, hvor der tales om Algier=Toget, uden at berøre Omkostningerne, som om Kammerets Medvirkning her var overflødig, og at Ligevægten synes at være bevaret ved Adrianopel=Freden; thi er det ottomannske Rige nu mægtigt nok, maa Man antage, at det maa have været for mægtigt før Krigen. At det Nummer af Gagetten, som indeholdt Talen, falbødes paa Børsen endnu medens Kongen talede, viser, hvad Beskaffenhed det har sig med dens Erklæring: at den er intet ministerielt Blad. Som en Forsmag paa, hvad Man har i Vente, meddele offentlige Blade en heftig Ordvexling, som forefaldt imellem Hr. Mauguin og Indenrigsministeren Hr. Mont bel i det forberedende Møde den 3 d. Da en Deel Deputerede havde samlet sig omkring nogle tilstædeværende Ministre, spurgte Hr. Mauguin: "Hvorledes kan De troe, at Kammeret ikke skulde være opbragt over hiin Phrase i Deres Trontale?" Ministeren paastod da, at det var en Misforstaaelse; Man havde ikke sigtet til Kammeret. Jøvrigt skulde Man nærmere erklære sig paa Talerstolen. Hr. Mauguin, Nu det ville Vioppebie. Ministeren: Klag Os an, hvis De lyster. Hr. Mauguin: "Paa Aarsager fattes det ikke. Da tilsidst hele Gruppen blandede sig deri, løb Mundene saaledes i hverandre, at Man blot kunde forstaae enkelte Ord, saasom: afskyeligt Ministerium, Globe, Dynastie, Oplysning &c. Saavel Fordelingen paa de forskjellige Pladser, som de alt foretagne Præsident=Valg ere udfaldne ganske imod Ministrene. Af 340 Deputerede befandt sig 47 paa yderste venstre og 36 paa yderste høire, 57 paa venstre og 47 paa høire Side, 74 paa venstre og 78 paa høire Centrum, blandt hvilke sidste gives mange uafhængige, som ikke ere Ministrene hengivne. Som Kandidater til Præsidentskabet fik Royer=Collard, Casimir=Perrier og Delalot første Dag de fleste Stemmer, hvortil den 5te kom Hr. Agier og General Sebastianii, altsaa ikke Een af Ministrenes Tilhængere. Til Vice=Præsidentere valgtes den 6te Hr. Dupin den Ældre, Bourdeau, Martignac og Cambon. Ligesaalidet er Valget til Præsidentere i de 9 store Kommissioner eller Bureaux faldet paa nogen eneste Ministeriel, men paa Mænd som Augustin Perrier, Casitte, den gamle Cafavette, Hr. v. Martignac, Royer=Collard, Baron Couis, St. Crique, og til Sekretairer Hr. Kexatry, Guizot, Bois syld Anglas, Bordeau &c. J Pairskammeret tegner det ikke stort bedre. Til at opsætte Adressen har den nye Kantsler, Hr. Pastoret, nemlig udnævnt Hertugen af Dondeauville, Viscomt Lains, Marquis Latour Naubourg, Marbois, og Calaru, samt Greverne Simeon og Panisse (den eneste Ministerielle).¬