JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-08
Hos Undertegnede kan faaes tilkjøbs nogle Læs Rugtag paa MøgelvanggaardPeder Skadholm. Tiln Kjöbenhavnsk Choconde, udarbeidet ved Dampkraft, i P. C. Deichmann & Comp. Fabrik sælges i alle Sorter til Fabrikpriser, hos A. Lund i Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Ao. 1837. No. 41. THIS Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 11te April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Politiske Nyheder. Schweitz. Fra dette Land skrives under 28de Marts, Her har man ogsaa begyndt at unddrage sig Pavens Magt. Fra ældre Tider bestaaer nemlig den Skik i Luzern, at der hvert Aar holdes en stor Procession omkring Staden, til Erindring om en hæftig Jldebrand, i Anledning af hvilken Borgerne lovede at udstyre en aarlig Valfart til Rom paa egen Bekostning. Denne Valfart blev imidlertid efter fælleds Overeenskomst forvandlet til ovennævnte Procession, ved hvilken Leilighed der gives alle Bodfærdige fuldkommen Aflad for deres Synder. Fra mange Steder strømmer Folk til Staden, for at deeltage i dette skjønne Skuespil og i den beqvemme Aflad, Denne maae dog fornyes hvert femtende Aar men da der nu hersker Tvistighed mellem Luzerne og det pavelige Hof, hvis Runtios har trukket sig tilbage fra den utro Stad, frygtede man for, at Rom vilde benytte sig af denne Leilighed til at nægte Afladen, og saaledes at ophidse de stræng catholske Jndvaanere mod Regjeringen. Biskoppen, som desangaaende henvendte sig til Paven, fik ogsaa Afslag. Da uddeelte han af egen Myndighed Syndsforladelsen, og Folket, som kun ønsker Aflad lige godt fra hvem, indfandt sig ligesaa talrigt som tilforn, og drog ligesaa beroliget bort Engeland. Fra London skrives under 1 April Privatbreve fra St. Sebastian af 21de Marts melde, at General Evans er alvorlig betænkt paa at begynde Operationerne mod Carlisterne. Han havde allerede ladet indskibe 2 Mørsere og 2 Haubitzer paa Dampskibet Raadamantus til Socon. Paa samme Skib skulde Oberst Wylde afgaae til Bilbao, for der at aftale den nye almindelige Operationsplan med General Espartero. Saavel Legionen som de med denne forenede spanske Regimenter vare fuldkommen re organiserede, og begjærlige efterat hævne det lidte Nederlag. General Evans havde i en Dagsbefaling tilkjendegivet Brigadegeneralerne Chichester, og Fitzgerald sin Tak for deres udmærkede Opførsel mod Fienden. Derimod var Obersten for det 4de Regiment Harley, anklaget for Underslæb, og stillet for en Krigsret, hvor han blev dømt til at casseres, da han for sammes Afgjørelse hemmelig havde fjernet sig. Baade Carlisterne og Christinerne ruste sig af alle Kræfter til en nye Kamp. Vist er det, at de Førstes Tab i Fægtningen fra 10de til 16de forrige Maaned vare langt betydeligere end de Sidstes; hvortil det velbetjente brittiske Artillerie fornemmelig bidrog.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Tydskland. Fra Wien skrives under 29 Marts, Anden Paaskedag beredede Keiseren sin Gemalinde en selv i vort Klima sjelden, men for Keiserinden aldrig oplevet Fornøielse, nemlig en Kanefart. Majestæterne begave sig Kl. 1 1/2 kjørende i Vogne til Prætoren, hvor Over=Staldmesteren Grev Urbaa ventede paa dem med de pragtfuldeste Kaner. Keiserinden fandt megen Behag i denne Fornøielse. - Man seer altsaa, at den strænge Eftervinter ogsaa har truffet de sydligere Lande. - Fra Rhinbayern begynde Udvandringerne til Amerika at blive paafaldende talrige. En af Hovedbevæggrundene skal være den med hver Vinter tiltagende Brændemangel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Sverrig. Den høist famøse Sag mod Oberst og Ridder Hertzenhielm (som i en lang Række af Aar havde ladet sin Kone tilbringe et dyrisk Liv, og endog efter hendes Død ladet hendes Liig opæde af Rotter osv.) blev den 15 Marts førstegang foretagen ved en Extraret, under et stort Tilløb af Tilhørere. Jkke færre end 30 Vidner stode strax frem mod Obersteen, der selv personlig havde givet Møde, og forklarede de angivne Facta som uundgaaelige Følger af den afdøde Oberstindes Sindsvaghed. Derhos har han ikke undladt at fremstille sig som et Offer for Almeenhedens Begierlighed efter Pressefrihedens Frugter. Den Straf, Actor har paastaaet anvendt paa Obersteen, skal være, fuld Mandebod, at staae aabenbare Skrifte, samt Tabet af Stjerne og Adelsret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Rusland. Fra Petersburg skrives under 25de Marts. J den sidste Halvdeel af forrige Aar. leverede de uralske Bjergværker i Guld over 61 Pud, af dem, som drives for Kronens Regning, og henimod 82 Pud, af dem, som tilhøre private Personer. Blandt disse erholdt Hr. Demidoff og Hr. Jakowleff den største Deel. Den Første nemlig 13, den Sidste 25 Pud. (et Pud, er omtrent 100 Pund. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Blandinger. Thorvaldsen skal, som der forsikkres, selv have fortalt følgende mærkelige Anecdote af sin Ungdomshistorie. Paa den Tid, da han arbeidede som Billedskjærer ved Holmen, havde han forlovet sig med en Tjenestepige, og stod i Begreb med at ægte hende. Men Pigens Herskab, som nødig vilde miste hende, forestillede Pigen bestandigt, at der aldrig kunde blive noget af den stille, undseelige Thorvaldsen og at han aldrig ville blive istand til at ernære en Familie. Thorvaldsens Kjæreste føiede sig endelig efter sit Herskabs Ønske, og gav ham tilbage til Kunsten, idet hun sagde sig løs fra ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
En ung Mand af god Familie, 5 Fod og 3 Tom. høi, lader sig for Tiden spille bort i Paris. No. koster 50 Fr. og 1000 Lodder skulle tages. Jkkun Piger og Koner under 32 Aar kunne deeltage deri. Den Vindende faaer ham og 200,000 Fr., eller, hvis de ei gjensidig synes om hinanden, det Halve af Gevinsten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Keiser Nicolaus har ikke aleneste befalet, at i Fremtiden skal Jngen kunne erholde en academisk Grad ved Universitetet i Dorpat, med mindre han har aflagt Prøve paa grundig Kundskab i det russiske Sprog; men efter 5 Aars Forløb skal heller Jngen meere kunne immatriculeres ved dette Universitet, uden at have fuldstændig Kundskab til det Russiske, ja efter 3 Aars Forløb ingen Tydsker fra Østersø=Provindserne turde ansættes i noget Lære fag, naar han ikke er istand til at foredrage sin Videnskab i det russiske Sprog. Af saadanne Befalinger er det vel temmelig umiskjendeligt, at det erden russ. Regjerings Hensigt at gjøre sine tydske Undersaatter i Østersø=Provindser til Russer. (Rand. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Budenlandsk. Det kgl. Academi for de skjønne Kunster har i afvigte Aar modtaget en betydelig Sum, bestemt af afgangne Malermester Jens Neuhausen i Kbhvn, til Præmiepenge for unge Kunstnere. Arveladeren, som selv havde været Academiets Elev, testamenterede det nemlig sin Samling af Haandtegninger og Bøger, og, med Undtagelse af et Par mindre Legater, sin hele Formue, under den Betingelse, at for denne skulde udsættes Præmier i alle Kunstnernes Fag, intet undtaget. Dog, da han havde forbeholdt to Slægtninge Renterne af denne Capital, tilfaldt ved hans Død Aar 1816 ikkun hans Kunst= og Bogsamling=Academiet; hans Formue udbetaltes først 11te Juni 1836 af Kjøbenhavns Overformynderi med 6,000 Rbd. i en Prioritets=Obligation og 9,326 Rbd. 27 s. Repræsentativer contant. Ved at indkjøbe for denne sidste Sum en kgl. 4 Prets=Obligation til Beløb 10,000 Rbd., er Legatets Hovedfond nu (Kbhvnsp.) 16,000 Rbd. i 4 Prets Effecter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Politivennen" beretter, at en Dreng den 12te f. M. om Eftermiddagen faldt igjennem Jsen udenfor Østerports Vagt, og at en Militair (Soldat eller Underofficier, der paa en Stige forsøgte at frelse ham, men forgiæves, ogsaa faldt i samme Hul, hvorpaa en Sømand, Davidsen, hædret med Dannebrogsmændenes Hæderstegn og Medaillen for ædel Daad, vovede sig ud med Citadellets Redningstige, frelste den næsten afkræftede Soldat; men fandt Drengen død. Redningsmanden har imidlertid saaret især sit venstre Been og Hænderne paa den skarpe gis, og har i flere Dage maattet holde Sengen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Om den engelske Matres paa den strandede Skonnert, led Nordfeldt Strand paa Moen, som gjorde Forsøg saa at svømme iland, hedder det i Kiøbenhavnsposten: Ved Dagens Anbrud besluttede en ung Sømand af det engelske Skibsmandskab at svomme i and, for om muligt derfra at faae Hjælp, hvorved hans Ulykkesbrødre kunde blive reddede ud af deres fortvivlede Stilling. Han trykkede Haanden paa sine Cammerater til Afskeed, og styrtede sig i Havet. Flere Gange saae Man ham fra Skibet nærme sig Strandbredden, – blot at en Mand paa Land med en Baadshage havde været ved Haanden, og han var muligen bleven reddet; men stedse tog Sukket (de fra Strandbredden tilbagerullende Bol ger) ham tilbage, og den stærke Strøm førte ham med sig. J denne sin Nød saae han sig flere Gange om efter Skibet, endelig forsvandt han, og Bølgerne brødes snart over den kjække unge Brittes Liig J beboer Ugeblad læser Man efterstaaende vakkre Sammenligning imellem Mennesket her i Verden og Skidet paa Havet: Den synlige Verden er Havet; Mennesket Skibet; Villien Masten; Troen Roeret; Moralen Compasset; Religionen Sokortet; Samvittigheden Cargadeuren; Haabet Ankeret; Bønnerne Fryds= og Nøds signaler; Lægerne Skibstømmermændene; de geistlige og derdslige Advocater Pumperne; Forstanden Styrmanden; Fornuften Capitainen; Overbeviisningen Baadsmanden; Forsigtigheden Lootsen; Sandserne Skibsmandskabet; Lidenskaberne Seilene; Omstændighederne Vindene; Videnkaberne Vanterne; Kunsterne Merset; Æren Flaget og Vimpelen; Hjærtet Kahytten; Maven Skibsrummet; Blæderne i Livet det gode Veir, Sorgerne og Trængserne Stormene; Dyden den sande Last; Lasten Balla steen; Selvbedraget Brendingen; Hykleriet og Løgnen de aarlige Klipper; Sandheden det gode Farvand, og Evigheden Havnen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
J Tønningen er nu sammentraadt et Selskab, som ned rastløs Jver arbeider paa Forberedelserne til at ætte det projecterede Jernbane-Anlæg igjennem. Man aabede at samle en betydelig Deel Actier i Tønningen (Itzeh. Ugebl.) Omegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
J Anledning af en Artikel i Kjøbenhavnsposten an gende Afslaget paa Ansøgningen om Folkebladets Forindelse med Pakkeposten mod modereret Porto, gjør rof. Sibbern i Søndagen, den ublide bemærkning om Kjøbenhavnspostens Redaction: "at man sikkert vilde falde i den største Forundring, og ikke vide, enten man skulle skamme sig dybt, eller le af Hjertet, naar man engang ret fik Øinene op og saae, hvo de ere, af hvilke Publicum nu og da maae see sin Regjering og sit Landsfortienstfulde Mænd hosmentererede paa de tankeløseste Maader." Privilegier og Dispensationer – mener Prof. bør saa lidet som muligt finde Sted, og et Selskab, som Trykkefrihedsselskabet, bør ikke stille sig ind imellem de mange Ansøgere om Privilegier og saaledes understøtte det hele Privilegievæsen, ved at deeltage i det. Denne Anskuelse ville Prof. have udtalt i Selskabets Repræsentantmøde; men naar man nogle Gange har været i slige Møder, lærer man nok at spare Ord og Tid. Folkebladet har desuden just ikke stor Adkomst til at betragtes med gunstige Øine af Regjeringen; thi medens det endnu kun arbeider sig fremad for ret at blive et Folkeblad, er det tillige en besynderlig Blanding af et Folkeblad og et politisk Blad. Heller ikke vil vist Nogen nægte, at der i Folkebladet har staaet mangen Artikel, for hvilken et Folkeblad just ei var det passende Sted, da man ei bør drage den almene Mand ind i en Politik og Polemik, man dog et ganske kan sætte ham (Hp. Av.) ind i.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
I Aarhuus Avis bebuder en Meteorolog, der har over 40 Aars Erfaring for sig til Grund for denne Veir forudsigelse, i Aar een af de Somre, der ere saa ønskelige for vor Agerdyrkning, nemlig med Blandingsveir og derhos hverken for tør eller for vaad. Han slutter saaledes: "hvis mine mere specielle Forudsigelser holde Stik for denne Sommer, skal jeg have den Fornøielse at give en kort og tydelig Anviisning til, hvorledes Enhver, der har lært at skrive, fremdeles selv kan sættes istand til, at forudsige Sommerveirliget. Jfølge denne kortere Erfaring skal Forsømmeren iaar lige til St. Hansdag, blive noget tørrere end Eftersommeren, og, fraregnet nogle enkelte Regnbygger, vil først til St. Hansdag falde en ret velsignet Regn, og omtrent 3 Uger derefter igien en saakaldet dygtig Bløde; derpaa vil følge Regnbygger af og til lige til de første Dage af September, hvorefter vil paafølge et gunstigt Hostveir, der dog vil afbrydes ved Jerndognstiden med nogle Dages Bygeveir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Fra Odense skrives under 4de De Atter har Døden gjort Skaar blandt Medlemmerne af Stænderforsamlingen for Østifterne, idet den Deputerede for de mindre Landeiendomsbesidderes 11te District, Jorgen Mathiesen, Husemose, efter langvarig Sygdom, igaar er hensovet. Med en sjelden Læsning og gode Kundskaber forenede han en oplyst, ædel Tænkemaade, og var derhos en ualmindelig vindskibelig Mand, der foruden endeel Jordforbedringer havde anlagt et Garverie og Teglværk paa sin skjønne Landeiendom Husemose, omtrent halvanden Miil her fra Odense. Som Deputeret var han Medlem af nogle Committeer og udtalte stedse som den gode Patriot, og frisindede Mand, hvad der efter hans ærlige Overbeviisning var det Sande og Rette. (Hp. Av.) Fra Kiel skrives under 30te Marts, Angaaende Kongens Befindende seer man vel endnu Bulletins fra Lægerne, og Hs. Majestæts Helbredelse har desværre ikke naaet den Grad, at al Bekymring er hævet. Jmidlerlertid er det vist, at Kongen bestandig hører Referater ne i Statssager, fatter Beslutninger angaaende disse, og egenhændig underskriver Forordninger og Rescripter. Et Beviis for at Kongen ikke foler sig ilde i nogen betænkelig Grad, er den Efterretning, at Reisen til Holsteen, ikke vil blive opsat i indeværende Aar. Angaaende Reiserouten ere de nødvendige Bestemmelser tagne. Troppernes Mynstring ved Rendsborg vil, som sædvanligt, finde Sted i Junii. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Commandeurcapt. M. Lütken er bleven udnævnt til Chef for Corvetten Galathea, som i dette Foraar skal afgaae til Jtalien, og navnligen til den italienske Havn, hvorfra Thorvaldsen bestemmer de Kunstværker indskibede, som han vil hjemsende, og medtage ham selv, om han vil gjøre Hjemreisen til Søes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
J Egnen ved Frederikshavn er en Slagter og Huusmand Henrik Frederiksen om Aftenen den 20de f. M. bleven ihielslagen paa Landeveien i Aasted Sogn. Gjerningen skal dog ikke være udovet efter foregaaende Overlæg, men skal være begaaet i Beruselse. Den formeentlige Drabsmand sidder arresteret; ikke ringere end fire Slag ere gaaede igjennem Hovedskallen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
J den senere Tid har i Randers=Egnen fundet adskillige mindre betydelige Brandskader Sted. Saaledes afbrændte den 21de Decbr. f. A. Vesteralling Skole (uden at Jldens Aarsag kunde opdages); den 30te Januar Fattigboligen i Handest, Glenstrup Sogn (ved et Fattiglems Uforsigtighed med Lys paa Loftet); den 26de Febr. et til Clausholm Gods hørende Fæstehuus i Roved By, Odum Sogn (uden at der under Forhøret kunde oplyses Noget til Jldens Aarsag); den 4de Marts, efter Brøddagning, et af Bertel Nielsen beboet Huus i Mariager Landsogn, og endelig den 12te f. M., ved Uforsigtighed, et af tvende Fæstere beboet Huus under forrige Grevskab Lovenholm. Fæsteren, hos hvem Jlden opkom, mistede sine to Koer og det Meste af Bohavet, hvoraf Jntet var assureret; hvilket ligeledes var Tilfældet med de øvrige Brandskader. (Rand. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
J Fredericia slagtedes i denne Paaske en mærkelig jydsk Stud, som veiede 1050 Pd. Kjød og 147 Pd. Talg. Den var tillagt af Hr. Kammerraad Glud paa Jensgaard og kjøbt af Hr. Major v. Jnqversen paa Wiuffgaard for 128 Rbd. Denne havde ladet den fede, for at vise, at det jydske Qvæg ved Forædling ei sjelden kan drives til en overordentlig Godhed og Værdie. Hr. Majoren skal endnu have 4 Stkr. lignende store og fede Stude staaende usolgte i sin Stald. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Den 26de Marts, om Aftenen Kl. 10, stødte paa Grund ud for Buttere, paa Skagens nordre Side, Barkskibet Ternys, Capt. E. Humphreys, fra Hull ballastet til Memel. Besætningen samt en Passageer er bjærget, og man haabede, dersom Vind og Veir vorde gunstige, at kunne bringe Skibet af igjen. (Hls. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Kjøbenhavns Børs den 4de April 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2; Species 202, Specier solgtes til - Mk. - s.; B. Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 a 181 1/2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 1/2 a 48 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCto. kgl. Obligationer (uden Renter, 89 1/2 a Rbd. i Sedler.; (– i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 103 a 103 1/2 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Kjøbenhavns Havnepriser den 1ste April 1837. Hvede Holsteensk, 6 R. - Mk. - s. a 6 R. 2 Mk. - s. Rug, f. Provins. 4 R. - Mk. - s. a 4 R. 3 Mk. - s. Byg (toradet,) - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Dito (sexradet,) 3 R. 1 Mk. 8 s. a 3 R. 2 Mk. - s. Havre. . . . 2 R. 3 Mk. 8 s. a 2 R. 4 Mk. - s. Ærter. . . . . . R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Smør Jydsk Fg. - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Døde. Kjøbenhavn: Student Christian Ludvig Murtfeldt. - Odense. Forhenværende Kjøbmand P. H. Wagner; Smaahandler Niels Andersen, 58 Aar. - Ryslinge Præstegaard: Magdalene Louise Laub.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
AVERTISSEMENTS. Det bekjendtgjøres herved sørgeligst for Venner og Slægtninge, at Gud bortkaldte vor gode Moder og Svigermoder Karen Lund, fød Kjærulff, Enke efter afdøde Sognepræst Knud Lund, Fredagen den 7de d. M. efter nogle Dages Sygdom her paa Gaarden. Hun blev 66 Aar gammel. Hendes Liv var virksomt, og af os hendes Børn velsignes hun især saare meget, da hun i mange Aar var baade Moder og Fader for os. Hendes Død var rolig og gudhengiven. Paa egne og den Afdødes øvrige fraværende Børns og Svigersøns Vegne. Koustrup, den 9de April 1837. K. C. Lillelund. A. N. Lillelund. fød Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-11
Hos Undertegnede kan faaes tilkjøbs nogle Læs Rugtag paa MøgelvanggaardPeder Skadholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Ao. 1837. No. 42. Til Kongelig allernaadigst privilegerede. Alrvavis, og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Fredagen den 14de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Blandinger. J Flekken Montrelais har tildraget sig en overordentlig Begivenhed: En formuende Godseier Hr. Belige havde været gift med en af sine Cousiner, pludselig blev han farlig syg og døde. Hans unge Ægteviv laae i Sengen og ventede hvert Øieblik sin Nedkomst; Moderen søgte at berolige hende, og at skjule Mandens Død for hende, men hun ahnede hvad der var foregaaet, løb uden at ændse hendes Smerter op, gjennem Flekken og hen paa Kirkegaarden, hvor 2de Arbeidere just vare i Færd med at lægge en stor Steenplade paa en frisk Grav, hvorpaa stod hendes Ægtefælles Navn og Tittel; hun stødte Arbeiderne tilside, søgte at tale, men forgiæves og hendes fine Arme borede sig dybt ned i Jorden. Udmattet og uden Bevidsthed, fulgte Forløsningen, ledsaget af at tale vildt og Feber=Phantasier; man bragte hende hjem. Efter nogle Øieblikkes dyb Eftertanke, sprang hun op med de Ord: "Nei, han har ikke kundet døe, uden først at tage Afskeed med mig. Han har intet sagt mig, han er ikke død; jeg maae endnu engang see ham, endnu engang omfavne ham." Hun reev sig ud af sine Slægtninges Arme, for at opgrave sin Ægtefælle, og man maatte omsider give efter og ledsage hende til Kirkegaarden. Den sandede Jord, som bedækkede Mandens Kiste, var her snart skaffet bort, man hialp hende at afkaste Laaget, hun kastede sig nu over Mandens Legeme, bedækkede ham med Kys og Taarer, omslyngede ham, lagde ham til sit Bryst, trykkede sin Mund paa hans, og indaandede ham sin glødende Aande. Pludselig saae man hende, som man havde anseet for vanvittig, springe op, atter at bøie sig ned, trykke sit Øre til den Afdødes Mund, og med et Skrig styrte sandsesløs til Jorden. - Han var ikke død. Han trak Veiret, hans Øine aabnedes. J fire Dage havde han ligget i Jorden og var ikke død, over den almindelige Forbauselse glemtes den døende Kone, Præsten lod hende bære hjem til sin Bolig. Manden var imidlertid igjen faldet i Afmagt, ved Synet over at see hende styrte til Jorden; efter 2 Timers Forløb lykkedes det imidlertid at bringe ham fuldkommen til sig selv, og fuldkommen at vaagne ham af den Lethargie, hvori han i 3 Dage havde været hensunken. En uforklarlig Følelse, sagde ham, at han skyldte hendes Kierlighed sin Jgien=Opvækkelse. Hun var virkelig død, den pludselige Afverling i Sorg og Glæde havde udtømt hendes sidste Livskraft; man tænke sig hendes Mands Smerte og Fortvivlelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Hr. Belige har senere omtalt den ulykkelige Tilstand, hvori han befandt sig, og hvori han kunne høre og sandse alt, uden at kunne bevæge sig, og han antager, at det var hans Kones Kys og varme Aande, forenet med den friske Luft, der igjen kaldte ham tilbage til Livet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Fra Paris skrives, at Efterretningen om Hertugen af Orleans Formæling med Prindsessen, af Mecklenburg synes for Tiden at være Gjenstanden for Beraadslaaelser ved Hoffet; Kongen skal have ønsket at afsende en Marskalk til Frankerig, til Thronfølgerens Forlovede, men da ingen af disse ere disponible, troer man at Valget vil falde paa Hr. Sebastiani, der erholder Marskalkstaven.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Paa Grændsen i Stratsburg, vil Hertugen af Choiseul modtage den Forlovede. Man troer, at Formælingen vil blive fuldbyrdet den 10de Mai.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Endnu er intet definitivt forefaldet med Hensyn til Ministervexelen, og man har altsaa endnu intet Officielt om det nye Ministeriums Sammensættelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
J Hamburg var det den 6te April meget stille med Kornhandelen, Byg noteredes til 47 a 50 Rdr., og dansk Havre til 30 a 40 Rdr. Cour. pr. Læst, (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Udenlandsk. J Kieler Correspondent klages meget over Mangelen paa et Holsteensk Skolelærer-Seminarium, og anføres saaledes blandt andet, at i Ugen før Palmesøndag, havde Examinationen af de sig ind fundne Lærlinge fundet Sted; dennegang vare kun 28 Pladser ledige, og 88 Aspiranter havde indfundet sig. 8 traadte tilbage uden Examination, og 53 kunne af Mangel paa Plads ikke blive optagne, og maatte efter en lang og besværlig Reise vende med uforrettet Sag tilbage til deres Hjem; og dog fattes der Seminarister til de vacante Skolelærerpladse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Den danske Flaade bestaaer ifølge en Artikkel i Neue Zeit. af 6 Orlogskibe, 8 Fregatter, 10 Corvetter og 80 Kanonbaade, til hvis Bemandelse i Krigstider bruges 6,550 Matroser, desuden have Orlogskibe, Fregatter og Corvetter tilsammen 136 Søeofficerer, 52 Cadetter, 26 Landofficerer, 132 civile Betiente, 62 Styrmænd, 138 Artillerie-Underofficerer, 216 Matros=Underofficerer, 56 Soldater=Underofficerer, 78 Musicii og Tambourer, og 1000 Soldater. En Kanonbaad har 1 Lieutnant, 2 Underofficerer, 1 Artillerist, 10 Matroser og 50 Soldater. Besætningen i det Hele paa 1 Orlogskib beløber sig til 666 Md., paa 1 Fregat til 357 Md., og paa en Corvet til 128 Md.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Fra det Holsteenske skrives, at Told-Controlleuren i Staden Oldenburg blev, da han i Nærheden af Byen anholdt en Vogn med Vare, hvis Kudsk havde vægret sig for at kjøre til Toldboden, ved høi lys Dag og i flere Tilskueres Nærværelse angrebet af flere Mænd, som kom Vognmanden til Hielp, revet af Hesten, mishandlet med Slag, og det Sidegevæhr han havde brugt til sit Forsvar, brudt i Stykker. (Neue Zeit.)