Aalborg Stiftstidende, 1841-11-25
Om Landcommunalvalgene læser man fra en unævnt Præst i Loll. Falst. Av. Følgende: "Bør Sognefogderne, i Regien, vælges til Sogneforstander. - Bør Præsterne, i Reglen vælges til Formænd i Forstanderskaberne? Disse 2 Spørgsmaal ere nær beslægtede, da de bør besvares efter de samme Principer. Det kan ialmindelighed antages, at vore Sognefogder ere Mænd, der ved Jndsigt, Dygtighed og Retsindighed - just de Egenskaber, der søges eller bør fo ges hos en Sogneforstander - ere udmærkede iblandt deres Lige og, Sagen fra denne Side betragtet, burde de altsaa fortrinlig vælges. Er det Modsatte Tilfældet: ere de mindre brave og duelige som Sognefogder, ville de vel ikke blive valgte. Men her skal Talen kun være om de dygtige Sognefogder; og da kan det nu vistnok være saa, at en Sognefoged kan i den Grad være udmærket ved Kundskabet og især ved Jver for det almindelige Bedste, en Jver, som han paa sin Post som Sognefoged har havt Leilighed til at nære, at han ingenlunde bør være udelukket af Forstanderskabet - han kunde maaskee endog være skikket til at være dettes Formand. Tilfældet kunde ogsaa være, især i en mindre Commune, at der var en saadan Fattigdom paa duelige Mænd, at det blev en Slags Nødvendighed at vælge Sognefogden. Men hvor intet af ovenmeldte Tilfælde finder Sted, hvor Sognefogden ikke staaer høiere i Dannelse og Dygtighed, end at der kan findes Flere, der omtrent ere hans Ligemænd, der mener jeg, at han ikke bør vælges af disse 2 Grunde: Haner allerede ved sin Embedspost bebyrdet nok, og de gode Kræfter, han kan tilføre Samfundet, vil han alligevel ikke unddrage det. Ligesom han nu, uden at være Medlem at Valgbestyrelsen, skal gaae denne tilhaande med de Oplysninger, han kan meddele, saaledes vil den brave Sognefoged ogsaa gaae Communal-Bestyrelsen tilhaande ved Meddelelse af Oplysning om stedfindende Uordener og med Bistand til deres Afhjælpning m. m. Han vil - om jeg maa ligne det Mindre med det Større - være den executive Magt, medens Sogneforstanderskabet er den lovgivende og tildeels dømmende. I Henseende til Præsterne, som eventuelle Formænd i Forstanderskabet, er det Selvsamme at tage i Betragtning. J Reglen vil Præsten være den dygtigste Mand i Forstanderskabet, og, fra den Side betragtet, være bedste skikket til at være Formand. Det Tilfælde kunde vel og finde Sted, at Præsten enten var saa gammel eller saa sløv og ligegyldig, at han ikke burde være Formand, og da vil han vel eiheller blive valgt. Han kunde og være, hvad dog nu omstunder er sjeldnere, en myndig, herskesyg Mand, som havde behandlet Fattigforstanderne og Skoleforstanderne i Commissionen næsten som Stokkemænd, og da vil han vel heller ikke blive kaaret til Formand. J enkelte Forstanderskaber vil der muligen ikke findes en Eneste, der er duelig til at være Formand undtagen Præsten - og her er da intet Valg. Men hvor nu Præsten er en brav og dygtig Mand, men en anden brav og dygtig Mand - NB. som boer i Communen - er Medlem af Sogneforstanderskabet og duelig til Formandsposten, der bør, mener jeg, Præsten forbigaaes, af samme Grund, som ovenfor om Sognefogdernes Valg til Forstandere er anført: Han har i sit Embede, og som den der vedbliver at bestyre Fattigvæsenet og Skolevæsenet, nok at varetage, den brave Præst vil, uden at være Formand, omtrent kunne virke det Samme, som om han var det; og der tilføres Samfundet nye og friske Kræfter, naar en anden Mand end Præsten overtager Formandskabet. Jeg siger med Flid overtager; thi frivilligt maa det være, naar der skal komme noget Godt ud deraf. Aalborg, den 25de Novbr. Commissionen i det Dronninglundske Justitssaget har nu taget Sæde paa Hovedgaarden Voergaard, en 3/4 Miil fra Skjæve og 1 1/2 Miil fra Sæby, og har der ladet indrette Arrester.