Berlingske Tidende, 1760-11-28
Christiania. Den til Guds Ære for Enevolds Regieringens lykkelige Stadfæstelse i det Danske Kongl. Arve-Huus allern, paabudne Jubelfest blev med al muelig Glæde og alle muelige GlædesTegn i Christiania helligholden den 16 Oct., da efterat forhen den 12te Oct. af Prædike Stolene og derpaa den 15tende ved en Times KlokkeKlang samme frydefulde Høytid var forkyndet, prædikede Biskopen, Doctor Frederich Nannestad, til Høymesse for en stor Mangfoldighed af alle Stadens Jndvaanere, ved Prædikens Slutning istemmedes O store Gud vi love dig: med en fuldkommen Musik under Trompeters og Paukers Lyd, da tillige alle Kanonerne af Fæstningen bleve løsnede. Siden bleve alle StandsPersoner ved Deres Excellence Hr. GeheimeRaad og Vice-Stadtholder Bentzons, ligesom alle Militaires ved deres Excellence Hr. GeneralLieutenant Gruners Taffeler med stor Kostbarhed tracterede. De fattige bleve derhos ikke forglemte, da Biskoppen og fleere lode uddeele anseelige Summer af Penge til alle i Hospitalerne Tugthuuset og andre trængende. Om Aftenen vare alle Huuse prægtigst illuminerede. Følgende Dag d. 17de Oct. blev i den chathedrale Skole af Rectore, M. Hersleb, for en anseelig Forsamling holdt en ziirlig Oration med foregavende og paafølgende Musik, og derpaa atter tracteret af Hr. Geheimeraad og ViceSadtholder Bentzon, og om Aftenen saaesalle Huuse igien illuminerede. Endelig den 18 Oct. fremsatte af Skolens Catheder Conrector M. Monrad, for alle tilstædeværende Lærde et vel forfattet Poema Hervicum under Musik for og efter: Siden gav igien Hr. Geheimeraad og Vice-Stadtholder Bentzon et herligt Maaltid, foruden de kostelige Tractementer, som af andre fornemme bleve givne paa den og foregaaende Dage under mange 1000 Kanoners Knald: og om Aftenen skinnede med lige Anseelse, som forhen, alle Stadens Gader af Jlluminationer Udi Riibe var paa Krigsraad og Amtsforvalter Christensens Gaard at see paa den almindelige Jubel- og Taksigelses Fæst den 16 Oct. 1760 om Aftenen følgende: Først præsenteredes udi Jllumination de 5 Danske Kongers Navne, som med Enevolds Herredom haver regieret Dannemark de sidste 100 Aar, og under vores izige nu regierende alle naadigste Konges Navn stod følgende korte Vers: Vi burdte skammes ud, Om vi vor Pligt forglemte Med Tuk og Bon til GUD For Friderich den Femte. Lige mod dette, stod et andet Vers paa den anden Side, saaledes: For Hundrede forgangne Aar, vi maa GUD takke, vi ham og paa nye i Bøn paakalder, Lad Kongens Enevold og Septer staae Til Verdens Bygning undergaaer og slet bortfalder. Jnden for i Prospect, saaes Hs. Kongelige Majestets Brystbillede, bærende af tvende Vildmænd med 2 Sindbilleder paa Siderne nemlig Fred og Retfærdighedoven over Kongens Brystbillede stod følgende Vers: GUD være loved Tusindfold Os denne Konge gives, Hvis Naade, Magt og Enevold Vor Fred og Fryd tilskrives. Neden under Kongens Brystbillede var dette Vers: Kongen giver Leve-Brød Jeg ham takker til min Død. Atter der inden for i en længere Prospect, saaes den Kongel. Krone med Konges Navn under i Ziffer, udi temmelig fuldkommen Størrelse, ovenover og omkring Kronen var følgende Vers. Naaden fra GUD Himmel Throne Glandser om vor Konges Krone. Neden under omkring Navnet var dette: Kongens Navn i Minde staaer Jndtil Verden selv forgaaer. Foran ved Kronen faaes ligeledes i Prospect, Bestandighed og Lykken i 2de Sindbilleder paa 2de Pillarer, derved var og afmalet den Kongl. Krone og Septeret samt Sværdet og Guldæblet, paa 4re andre Pillarer, alt i Prospect, og ellers var tillige Gaarden, som ligger ved Torvet og Domkirken, overalt med Lys illumineret. Nærmere Efterretning om den Festin som Hr. Kammerherre og Amtmand over Skivehuus Amt Baron Verner Rosenerantz haver holdet paa sin Gaard Krabbesholm i Jylland, i Anledning af Jubelfesten. En stor Æreport var for Enden af Broen opreyst, som baade oven paa, ved Siderne og foran var ziret med udhugne Sindbilleder i Legems Størrelse. En stor Mængde Stands=Personer, Adel og geistlige indfandt sig paa Krabbesholm efter Jnvitation, og efterat GudsTienesten var bivaanet, bleve paa det prægtigste beværtede. Under Maaltidet blev opført Justrumental og vocal Musik, som a parte dertil var componeret og indeholdt lutter Lovtaler og Glædes Ord over den lyksalige og naadige Eenevolds Regiering vi leve under. Vor allern. Konges og det høy Kongel. Huuses Skaale bleve under Skud og Valthorn Klang allerunderdanigst erindrede. Saasnart det begyndte at mørknes, saaes ey allene de 3de Borge Gaards Huuse, men endog især den store Æreport fra det øverste til det nederste paa det ziirligste illumineret. Udi Jlluminationer paa Æreporten forestilledes ved den høyre Side høysalig Kong Frederich den 3die at modtage Souverainiteten af Undersaatterne; oven over Æreporten de høysalige Konge, Kong Christian den 5te, Kong Friderich den 4de og Kong Christian den 6te og paa den venstre Side vor allernaadigste regierende Konge; under hver af disse Stykker var et smukt Vers, som indeholdte hver Konges høye Meriter. De andre tvende Jubel Dage bleve ligeledes af meerbemeldte Hr. Kammerherren celebrerede, da deels de samme Personer, deels andre indbudne vare tilstæde og skiltes ikke fra hverandre nogen af Dagen før Klokken 1 a 2 om Natten, da Jlluminationen imidlertid stedse vedvarede. Mængden af Høye og lave beløb sig undertiden til nogle hundrede Mennesker, hvoriblant vare Krabbesholm og Skive huuses Bønder, som iligemadde efter deres Stand bleve tracterede, saa fra den fornemste til den ringeste hørtes og saaes intet andet end lutter Frydstegn over den Sonveraine Regiering. Samme Tid lod høybemelte Hr. Kammerherren ogsaa uddeele en stor Deel Penge til de fattige. gehold, No. 95. er 760. Gader. Flods Kopenhagener Dursche. lange.