Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Den Borchske Samling indeholder nu 2200 Portraiter, deraf 1021 kongelige, 549 Adelige, 200 Geistlige, og 430 verdslige Personer. Anmelderen haaber at blive istand til at give nærmere Efterretning om Samlingen. Gammelholm, beskreven førend Jldebranden 1795 af Jonge. Efter hans Haandskrift, men noget forkortet. Hans Stiil var temmelig vidtløftig; derfor har man afskaaret Noget.) Bremerholm eller Gammelholm i daglig Tale Holmen kaldet, er en af Naturen selv dannet Ø, som fra Stadens øvrige Grund er deels adskilt ved Kanaler, hvorover er Bro, deels indhegnet ved Muur og Bygninger. Gammelholm er baade af en lang Strækning og et stort Omfang, og dens adskillige store Pladser ere indrettede til alle de forskjellige Ting, som udfordres til de kongelige Orlogsskibes Tiltakning og Udrustning, samt for Skibsbyggeriet. Derfor henhører Alt hvad som angaaer Holmen under Sø-Etatens Departement allene. - Hvad angaaer Spørgsmaalet, hvorledes det har været beskaffen med Bremerholm i de allerældste Tider, da giver den sidste Stavelse af Navnet nogen Oplysning derom. Her laae i den brede Havn nogle Holme, af hvilke den største fik Navnet Bremerholm, fordi Kjøbmænd fra Bremen havde deres Skibe og Fartøier liggende fortøiede ved samme, havde paa den opbygget deres Boder og Pakhuse, og for det meste opholdt sig der med deres Kramvare, Specerier, tysk Øl o. s. v. En meget ældgammel Bygning, i hvis Muur sad en Steen, hvori var indhugget det bremiske Vaaben, nemlig tre Tønder og to Nøgler over Kors, blev Aar 1735 her nedbrudt, og var den sidste overblevne Levning af de bremiske Kjøbmænds Bygninger paa denne Holm. Nogle antage, at de have havt en Kirke i den gamle grundmurede Bygning, hvori nu omstunder Vejerhuset er, her inde paa Holmen. At Bremerne ogsaa sammesteds have havt en Kirkegaard, kan man vide deraf, at da man i Kong Christian den 6tes Tid Aar 1734 begyndte at grave en ny Kanal, fandt man i Jorden en Mængde Lig fra de ældre Tider. ") Da de hanseatiske Kjøbmænds Handel begyndte at svækkes og aftage, fordi de Danske lærte selv at hente deres fornødne Varer fra første Haand med egne Skibe, forlode Bremerne efterhaanden dette deres Opholds- og Liggested, hvorefter Bremerholm, som meget fordeelagtigen beliggende dertil, blev først i Kong Frederik den andens Tid 1563 anvendt til den kongelige Orlogsslaades Bygning, Udrustning og Reparation; man begyndte da ogsaa her at anlægge Værksteder, en Reberbane, en Smedie, en Navigationsskole etc. (See Wolfs Encom. R. Dan. p. 160); man finder en Ordre af Aar 1589 underskreven af Jørgen Rosenkrantz og Christopher Walchendorf, hvor tales om Holmens Skibsbyggerie (see Holbergs Danmarks Hist. 2 D.);men den rette Periode for Holmens Udvidelse, og Anlæg her, er fra Christian den 4des Tid. Det er ved Opfyldning og Jndtagelse fra det brede og dybe Vand, som fordum gik imellem Bremerholm og det Sted, hvor St. Nicolai Kirke først stod, at Bremerholm fik den Størrelse, den har nu *) J Thurahs Havn. hod. p. 207 siges, at den store grundmurede Bygning paa høire Haand, strax man kommer ind paa Holmen, har tjent Bremerne deels til Pakhuus og deels til Kirke, og hvorudi endogsaa nogle vil sige skal have været et Kloster." Thurah nævner S. 214 et andet Sted længere inde, hvor Klosteret skal have staaet. *) har Kirkegaarden og Kirken været ved hinanden, fremfor i hine Tider. Da laae den ogsaa uden for Staden og dens Fæstningsvolde og Grave men da Kong Christian 4de forordnede Fæstnings værkernes Udvidelse paa denne Kant, de gamle Voldes Nedrivning og Sløjfning, saa blev nu Bremerholm sat i Forbindelse med Staden ved Gammelholms Bro over Kanalen; men i øvrigt har ingen Forbindelse Sted. Navnet af merholm blev derefter i lang Tid en Skræk i Manges Øren, fordi Misdæderne bleve dømte til paa Livstid, eller i visse Aar, her at udstaae Straf-Arbeide. Disse Bremerholms Fanger gik med Lænker og Jern om Benene, Livet og Halsen indslagne; men under Christian den 6te blev, især med Hensyn til at det kunde være farligt for Magazinerne etc., at saa mange Misdædere her samledes, den Forandring gjort, at ingen længere skulde dømmes til Bremerholms Jern, men til en eller anden Fæstning, og fra den Tid er Holmens Arbeide forrettet allene ved Friefolk. Aar 1783 er af Sø-Etatens Collegio bleven opført en Slavebygning ved Stokhuset.