JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Redacteuren for i Dag udtrykker sig, angaaende denne Sendelse, saaledes : "Mange Personer udtømme sig i Formodninger, angaaende en Underhandler, som Directoriet for nogle Dage siden har sendt til Wien, og nogle af samme tage deraf Anledning til at udsprede nye Bekymring for Regieringens fredelige Sindelag, da dog dette Skridt allene kan være tilstrækkeligt til at vise paa det tydeligste dens ivrige og vedholdende Ønske, at bortrydde alle Hindringer for en venskabelig Nærmelse med Republikens mægtigste Fiende. Viere authoriserede til officiel at bekiendtgiøre, at Sendelsen af en militairisk Underhandler til Wien er skeet, for at foreslaae Keiseren en almindelig Vaabenstilstand imellem hans og Republikens Armeer, og for at underhandle derom, paa det at en endnu større Ulykke og Menneskeblods Udgydelse derved kunde forhindres, medens man ventede paa Resultatet af det allerede begyndte Fredsunderhandlinger, til hvis Befordring, og en virkelig Fredsslutning der tillige skulde giøres Keiseren. nogle Forslag. Den 17de er Hr. Ellis, en af Lord Malmesburys Secretairer, afreist herfra til London, for, som man siger, at rydde af Veien de Vanskeligheder, som angaae de giensidige Tilbagegivelser og Erstatninger, hvilke Lord Malmesburn har bragt paa Bane. Underhandlingerne blive altsaa igien opsatte indtil hans Tilbagekomst. Endnu den 13de overleverede Lorden Ministeren de la Croix følgende officielle Svarpaa hans Note af samme Dato: "Undertegnede skal ikke undlade at oversende sit Hof den nylig erholdte Note. Tillige er klærer han, at han hver Gang skal sende en Coureer til sit Hof naar de ham gjorte officielle Communicationer udfordre specielle Jnstruxer. Paris, den 13de Novbr. 1796. Malmesburg.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Ved Rhin= og Moselarmeen er i Stedet for Hr. Haustmann som har taget sin Afskeed, Borgeren Kutter bleven udnævnt til Regieringscommissair. Den denne Armee leverer Redacteuren følgende officielle Beretninger af 12te November: Rhin og Moselarmeen bliver daglig mere og meere sat i sin forrige Tilstand, og dens Strabadser paa dens sidste ærerige Tilbagetog igien oprettede. Den dækker nu paa en uovervindelig Maade Rhinlinien. Broen ved Huningen, og Fortet ved Kehl ere bedækkede af Konstens fortrinligste Værker, som ere blevne bragte i Stand med en Jver, som Fienden ere har understaaer sig at forstyrre. Fienden paa sin Side forskaandser sig for Kehl og Huningen. For nogle Dage siden udsatte han sine Poster alt for nær vore Værker af Rehl. General Desair lod, for at forebygge Stydning imellem Skildvagter nes Fienden betyde, at han maatte trække sine Forposter længere tilbage. Samme vægrede sig derved. General Van dame fik derpaa Ordre at borttage Forposterne, og udførte det te Foretagende med Fyrrighed, angreb dem paa Sletten og paa Øerne, og gjorde henimod 100 Fanger. Fredsunderhandlingerne med Portugal skulle være afbrudte. - Den Modeniske Gesandt maa forlade Paris. Man forsikrer, og vor Flaade i Brest er med alle sine tilhørende Transportskilgaaet i Søen den 12te November. J Steden for Viceadmiral Villaret Jonense, bliver samme nu commanderet af Viceadmiral Morard de Galle. De fleste Officerer, som før Commanden paa de Skibe, som ere bestemte til denne Evedtion, ere ligeledes blevne omsatte. Viceadmiral Niellyscommandere en Division; men Vieradmiral Vancel blive ikke mere employeret. - Det var den 8de November, da de spanske Admiral Langara ankom med 15 Linieskibe og 8 Fregter paa Rheder af Toulon.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Den preusiske og hessiske Gesandt have ofte Conferenmed Ministeren de la Croix. Man vil deraf slutte, at en næ mere Forbindelse imellem begge Hoffer og vor Revublit er allerede er bragt i Stand, eller snart skal blive det hvilket i de have en betydelig Jndflydelse paa det nordlige TydsklanForfatning. Den med Hertugen af Parma under span Mægling sluttede Fredstractat er allerede af begge Raader, bleven ratificeret, og stipulere i det væsentlige følgende: " tugen af Parma skal, medens nærværende Krig varer, in give Frankrigs Fiender nogen Hielp af Tropper, Vaaben er Penge, ikke taale franske Emigrantere og Deporterte i sit Stater, og ikke tillade nogen fiendtlig Giennemmarch i saa me. Det under Krigen i begge Stater lagte Sequester og Gods, Jndkomster o. s. v. skal ophæves, og Hertugen, forud de i Vaabenstilstanden af 9de Maji stipulerte Contributioner, ingen andre betale; men hans Stater skulle ansees som ventbelige og neutrale, og Leverancerne til de franske Tropper beve betalte. Silke, Korn, Riis, Olie, Viin, Qvæ selv kunne indføres fra det Parmesanske til Frankrige, og at Frankriges og dens Coloniers Producter til Parma, over hu ke Jnds, Udførsels= og Transit=Afgivterne nærmere skulle beve bestemte. Den bataviske Rpublik er medindsluttet i den Tractat.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Manland, den 12te November. J vore Tidender indeholdes følgende Beretning fra de franske General Berthier til Generald Hilliers: "Fienden ved den 5te gaaet over Brenta, og syntes at ville marchere im Vicenza, hvor den franske Armee befandt sig. Den 6. Dagbrætningen marcherte General Massenas Division, Ospiladetto, som ligger ved Brenta, og hvor Fienden i gaaet over denne Flod. Det kom snart til en hidsig Fentninsom den hele Dag blev fortsat med megen Haardnakkenhed og begge Sider. Til Slutning blev Fienden nødt til at gaae bage igien over Brenta. General Angereauls Divisten paa Siden rykket frem mod Fienden, som, efterat han i De sand var gaaet over Brema, syntes at ville gaae løs paa Bro i Litierg. General Angereau angreb modig Fienden fulgt ham den hele Dag over i 2 italienske Mile, og drev be tilbage indtil Portene af Balsand, hvilke vi skulle har mægtiget os, dersom ikke Natten var kommet derimelleAllevegne bleve vi Mestere af Valpladsen, som var bedatmed Fiendens døde Legemer. Vi have gjort 120 Fang. erobret i Kanon, talt 1500 døde Fiender paa Valpladsen. troe, at Antallet paa hans Saarede er endnu langt større. Forliset paa vor Side beløber sig af Døde og Saarede ikke engang til 300 Mand. Blandt de Fangne befinder sig Husarløbersten Herdousp. J Dag tager Armeen sin Stilling ved Esch, for at nærme sig Divisionen, som staaer imod Tyrol." Berthier. Samme Blade tale og om en Fordeel, som Vanbois har, erholdt ved Ala den 6tergade, og hvorved han har giert 130 til Fanger, erobret 3 Kanoner, og dræbt eller saaret 1200 Fiender. Han trak herpaa ligeledes tilbage, saasom General Buonaparte har holdt det for fordeelagtigere at trække disse forskiellige Colonner tilbage, at forlade Trient, og formere ennye Positionelinie, da Østerrigerne meget forstærke sig, forat undsætte Mantua.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Rastadt, den 23de November. Forrige Nat opvatte den frygteligste Torden af Kanonerne Jndbyggerne i alle Naboegnene. Som man hører, skulle Løbegravene være blevne aabnede for Rehl. 60 svære Kanoner, og 12 Bombekiedler spille pa Fortet. Et Slags svømmende Batterier med Mørsere ere ogsaa blevne opretttede, for ved svære Bomber at slaae den staaende Broe i Stykker. Med forlængsel forventer man Efterretning om Udfaldet. Skyd sets Torden vedvarer endnu. Erkehertug Carlskal selv være ved Kehl, og opmuntre Soldaterne til Mod. Hovedsagen er, at slaae Rhinbroen i Stykker, og afskyde den, og derved at bemme Communicationen med Strasburg, saasom der eller ingen Storm kan voves af de Keiserlige, og der bestandig komme friske Tropper til Understøttelse fra Strasburg til Kahl. I Gaar skal ogsaa Bombardementet paa Broeskandsen ved Huningen være begyndt af de Keiserlige.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Wien, den 23de November. Endnu i Løverdags blev et officielt Tillæg af den nye Selreberetning, som Grev Khevenhuller har bragt hertil, bekiendtgjort. General Alvinzyls Officialberetning indeholder det væsentlige følgende: "Fienden holdte ikke Stand ved Montebello, men trak sig derfra videre tilbage; hvorpaa de Keiserlige den 9de trat i Leir ved Montebello. Fienden retirette paa 3 Veie, til Verona, Legnand og ved Romo over rich. Formedelst det Rygte, at den franske General Ma na vilde overfalde General Davidswich, lod General Alvinen sin Avantgarde rykte frem indtil Caldera mod Verona, og fulgte den 11te efter med sit hele Corvad Armee. Paa samme, Dag var Fienden rykket ud af Verong med et betydeligt Jnfanlerie og Cavallerie, og havde besat de der værende Høie. Den te om Morgenen Kløs angreb Fienden vor hele Front meget heftig. Vor Position stod uafbrudt i den heftigste Jld sigsom man formedelst de store Vandgrave, som igiennemskiæet Landet, ikke strax overalt kan angribe med Bajonetten. sentningen blev længe uafgiørende. Buonaparte og hans veneraler forsøgte det Umulige, at brække igiennem, saasom lenne Fegtning lykkelige Udfald vilde have blevet meget vig sig for dem. Fiendens Forbittrelse var endnu større, end ved Gasiano. Endelig blev Fienden slaget, og saae sig tvunget til at trække tilbage med uforrettet Sag, og med et Forliis af Døde og Saarede, som efter Fangernes Udsigende skal beløbe sig til 3000 Mand. Ved Courerens Afgang vare i Kanon, 3 Krudtvogne, i General, 3 Officerer og 180 Gemene indbragte til Hovedqvarterret, og endnu flere Fanger, som Coureren angiver for 6000, ventedes. Jlden vedvarede indtil om Aftenen Kl. 9. Hele Dagen var det et stormende Veir med megen Regn, og de gandske igiennemblødte Tropper maatte vade igiennem Moradser og Vand, klavre over de besværligste Bierge, og udstaae den strængeste Kulde Denne Officialberetning melder endnu intet om Mantuals Undsætning, er heller noget om, at Verona er bleven besat.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
J Gaar kom Grev Harrach som Coureer hertil fra Erke hering Carl i Offenburg. Han har overbragt de Forslage, som de Franske have gjort om at slutte en Vaabrustilstand mellem begge Parters Armeer, i Besynderlighed for det første i Tydskland. Bemeldte Coureer er strax afgaaet til Keiseren i Presburg, og man faaer nu at see, hvad Beslutning Keiseren vil tage. Det almindelig udbredte Rygte, at Mantua allerede virkelig var undsat, er vel endnu itte bleven bekræftet; men man smigrer sig vedvarende med, at vore Troppers Tapverhed og Styrke skulle om kort Tid opnaae dette Maal. - De Stillinger, som den franske General Billonaparte har taget efter Slaget den 13de langs Etsch, skulle være meget stærke. Frankfurt, den 26de Rovember. Man tvivler paa, at man fra Keiserlig Side saa snart skulde antage en Baabenstilstand; dog er det ugrundet, at Erkebertug Carl gandske har forkastet den forestaaede. General Werneck er den 24de passeret Sieg med sine Tropper, for at angribe de Franske. Til hans Corns passere endnu daglig Forstærkningsafdelinger af 3 til 400 Mand, som komme fra Bøhmen, forbi denne Stad.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Maynen den 26de November. Da der nu herske indvortes Uroligheder i Persien, og de russiske Vaaben sammesteds ere meget seierrige, saa troe nogle, at dette Rige med Tiden kunde faae samme Skjæbne som Polen. - De Franske have nu opplantet meere end 200 Artilleriestykker til Forsvar for Kehl og Broestandsen, For Fæstningen Kehl havde de hidtil desuden en forskandset Leir. Erkehertug Carls Hovedqvarteer skal forflyttes fra Offenburg til Wildstadt. - De Chalupper og Baade, som de Franske hidtil lade udruste i Dunkirken er, skulle være indrettede ligesom den svenske Skiærflaade. Da de Keiserlige, ved Forslaget angaaende en Vaabenstilstand, have forlangt, at Broeskandsen ved Neumied skulde forlades, saa er af den Aarsag en fransk Coureer bleven sendt til Paris, og indtil sammes Tilbagekomst skal det blive roligt ved Neumied. En stor Deel af den franske Sambre= og Maasarmee trækker sig nu til Hundsruchen.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Helsingøer, den 5te December. Fra den 28de Novbr. til i Dag ere 81 Skibe passerede Sundet. Den 29de passerede de 2de danske Fregatter, Cronborg og Najaden, til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Kiøbenhavn, den 5te December. Den 29de Julii d. A. er Studenten Jens Dreyer allernaadigst udnævnt til Toldbetient i Helgeraaen; den 28de Sept. Strand=Toldbetient Hans Andreas Høyer ligesaa til Consumtions=Jnspecteur i Marieboe, og Consumtions=Controlleuren. i Marieboe, Henrich Erich Riegels, til Consumtions=Casserer sammesteds; Christopher Severin Hochland ligesaa til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Stubbekiøbing; Cand Juris Jacob Henrich Schmalz Lind ligesaa til Auditeur og Advocatus Regius paa Eilandene St. Thomas og St. Jan i America; Oberbetienten i Tronhiem, Johannes Marten sen, ligesaa til Told- og Consumtions=Casserer sammesteds; den 16de November Controlleuren ved Malevæsenet i Kiøbenhavn, Regimentsqvarteermester Ole August Fremming, ligesaa til Consumtions=Jnspecteur i Ringsted, og Consumtionsforvalteren i Ringsted, Adam Gottløb Anthon, til Consumtions=Casserer sammesteds; Port=Controlleuren i Kiøbenhavn, Hans Hendrich Rohde, ligesaa til Ober=Visiteur ved Maleværks=Consumtionen sammesteds, med Navn af Controlleur.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Hans Kongelige Majestæt har allernaadigst tilladt, at de af Eieren af Addresse=Contoiret i Odense, Lars Faber, udgivende Odense Addresse=Contoirs Aviser, maae ligesom dette allerede skeer til Kiøbenhavn, forsendes med Ridder eller BrevPosten, til samtlige Postkontoirer i Danmark, uden for Fyen, samt i Hertugdømmene; og da denne Forsendelse tager sin Begyndelse fra 1ste Januarii 1797, saa kan Abonen, terne fra bemeldte Tidspunkt erholde fornævnte Aviser paa samtlige ovenmeldte Post=Contoirer, tvende Gange ugentligen, imod derfor til Postkontoiret at betale ligesom i Kiøbenhavn 3 Mk. dansk qvartaliter, og bestilles i øvrigt benævnte Aviser paa ethvert Postkontoir, som igien ved aabne Sedler portofrie reqvirerer samme fra Postkontoiret i Odense.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
General=Postamtet, den 2den December 1796. Den 30te Novbr. kom Fregatterne Cronborg og Najaden her paa Reden tilbage fra Nordsøen, og i Dag ere de lagte ind igjennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Den 5te hujus kom Vagtskibet fra Beltet, Konge Jagten Søe-Ormen, under Capit. Lieut. Brandts Commando herpaa Reden.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Fra den 30te Novbr. til i Dag ere indkomne og udgaaede Capit. S. Eskelsen og A. Wierts fra Mallaga med Frugter og Stykgods; Capit. O. Sørnsen og P. H. Kock fra Vestindien, med Sukker, Kaffe og Tobak; Capit. J. H. Finkenhagen, P. P. Just og J. P. Hinrichsen fra St. Udes med Salt: Capit. N. Tauscher fra Bourdeaur med Viin og Stykgods Capit. L. Mathisen fra Grønland med Spæk og Barder, Capit. M. M. Ullerup, T. Jensen og N. P. Holm fra Jsland med Kiød, Talg, Skind, Uldengods og Fisk, Capit L. Minor og F. Hesselberg til St. Croix med Cargatson Capit. C. M. Cappeln til Ostindien med Cargaison for partienlair Regning; Capit. P. Dreyer til St. Croix med Carga son og Provisioner; Capit. L. L. Birck og H. P. Brandt til Barcellona med Hvede.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Mandag Middag den 12te December afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Præctiosa Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages samme Dage "Formiddag fra Kl. 8 til 12, paa Kiøbenhavns Norske Post"Contoir.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Barom. Therm. Vinden. 28 Novbr. 24. 11. - 218 Varme. V. N. V. 29 - - 23. 6. S. . 2 3/4 - - V. S. V. 30 - - 27. 5. a 3 1/4 Kulde. N. N. V. 1 Decbr. l 27. 10. S. 51 - - N. V. - 28. o. 1. 4 1/2. - - V. R. V. 27. 10. 7. 14 Varme. S. V. . - . . 5. 11 - - S. S. V.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imod Species 26 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Vexelcours, den 25de November. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 8 s. pr. Livr. Ster 14 Dages Sigt. - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1051 arista . 106 . pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 121 arilta . . 122
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Avnkrissair. Continuations=Liste over Medlemmerne af Selskabet for druknede Menneskers Redning: 153) Balle, Be skov; 154) Brant, Geheimeraad, Greve m.v.; 155) ka gers, Professor i 156) Frichsen, Candidatus Minister 157) Uvers, Kammerraad; 158) ron klemmert, Etatsraad; 159, Kirklein, Kammerraad; 160) Krag, Plat til Radsted i Lolland; 161, Libenberg, Pastor, 162. blanger, Doctor og Stadsphystens; 163) Muth, Amts Chirurg; 164, Ramshart, Commandeur=Capitain, 165. Natie, Borger Capitain, 166 Romels (J. N. A.), 16. Skou, Assessor, fra Helsingøer, 168) Tostrup, Bryeger; 169, en Ubenævnt (K. L. L.) - Jndbydelses=Planen erholdes endnu gratis hos Divisions-Chirurg Johan Daniel Herholdt i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Fra den 28 Novbr. til 2 Decbr. 1796 have Asseurane=Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladningen ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagni i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers saa deles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Besten, melser : Casane. Ladne. Paa Pa Procent. Procen, Fra Kiøbenhavn til Stettin. . . .- dito til Dandig - dito til Corsøer. - dito til Porsgrund - dito til Stavanger. - dito til St. Croix. - dito til Kysten af Guinea . dito til Coromandelkysten og Bengalen 3 1/2 - Lübek til Kiøbenhavn - Kønigsberg, Pillau til dito. 4 og 5 Memeel til dito . Randers til dito .- London til dito 5 og 5 1/2 - St. Croix til dito og 2 Helsingøer til Mallaga - Bajonna til Amsterdam Lissabon til Havre de Grade - St. Udes til Halmstad.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Bremen til Mallaga, Philladelphia til Hamborg Jndbydelse. Overbeviiste om Vigtigheden af den Sandhed, at en almindelig Oplysning blandt alle Stænder altid bliver det trax tigste Hoved middel til at befordre et Lands Opkomst, Mennesters Dyd og fælles Lyksalighed, forenede sig nogle af Jslands Embedsmænd den 19de Julii 1794 paa Laugtinget ved Orer. aae til et Selskab, som ved flere Medlemmers Tiltrædelse tor derefter gav sig Navn af det Jslandske Land=Oplysning: Selskab. Dets Hovedformaal og Bestræbelse skal være ved opbyggelige og smagfulde Skrifters Udgave i det Jslandske Sprog, saavel originale som oversatte, samt de forhen udgiv nes Rettelser og Forbedringer at udbrede i Jsland en almindelig Oplysning, vel blandt alle Stænder, men dog for nemmelig blandt Bondestanden, til hvis Begreber den større Deel af de udgivende Skrifter bliver læmpet. Det forestaaes af Stiftamtmanden i Jsland Hr. Olav Stephensen som Pro see, og endskiønt det endnu ikke har faaet Efterretning fra Landets Fiærneste Egne om Fremgangen af dets circulerende Jndbydelseplaner, tæller nu allerede 2000 Medlemmer, hvor blandt alle Jslands vigtigste geistlige og verdslige Embed mænd. Saasnart det Høikongelige Danske Cancellie var for rige Aar underrettet om dette Selskabs Oprettelse og Formaal behagede det Halsamme at opmuntre Selskabets Bestræbelser, saavel ved adskillige forundte Friheder, som især ved gunstige Tilsagn om Høisammes mægtige Understøttelse i Fremtiden Men da det særdeles vilde forøge dette Selskabs Anseelse og Kræfter til at kunne med Hæld og Eftertryk arbeide sig alt nærmere frem til hiint store Maal, eller almindelig Oplysnings Udbredelse som Kilden til Dyd og Lyksalighed, indbydes hermed samtlige Jslands og Fædrenelands Venner uden for Jsland, at deeltage i dets velmeente Bestræbelser ved Jndtrædelse i Selskabet, hvortil ikkun forlanges, at de Lysthavende tegne deres Navne, Stand og Boepæl, enten hos de Kongelige Embedsmænd, som paa Selskabets Anmodning maatte forevise særskilte Jndbydelseplaner, eller Hr. Agent uldendal i Kiøbenhavn og hans Commissionairer i Norge og Provindserne, som saadanne Planer maatte tilstilles; da hver tillige behager i en afdeelt Rubriqve at indtegne det lige Jndskud, han agter at offerere Selskabet, som bestem et efter eget Gotbefindende, men erlægges tillige strax, og sten aarlig ved Nytaar til høibemeldte Herrer; Selskabet vil derimod ei allene ved en trykt Fortegnelse over samtlige Medlemmer hædre disse Patrioters Navne, som Befordreres af Oplysningens Udbredelse til Jslands Hæld, men endog med hvert Aars Skibe fra Jsland afsende til Hr. Agent Gyldendaet Exemplar af de Bøger, samme til ovenbemeldte Øiemed besørger udgivne, for enhver Medlem, som ikke indstyder mindre end 2 Rdlr. aarlig, ligesom Hr. Agenten og vil lade Tiden til Exemplarernes Afhentelse hos sig, efter deres Modtagelse hvert Aar fra Jsland, offentlig bekiendtgiøre.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Det Jslandske Land=Oplysnings=Selskab. NB. De Skrifter, som Selskabet hidtil have udgivet og hvoraf mig nu Exemplarer ere tilstillede for at overleveres til dem, som det gunstigst maatte behage at understøtte Selskabet. med aarligt Bidrag, ere følgende: Minisvore Tidindi fra Nyearii 1795. Asamt Agripium thær nyustu frinskuStierarbiltinger, at Magnusi Stephensen (Prisen er ellers for andre Kiøbere 2 Mk. 8 s.) alg Muuruari 1794, af Dr. Hannesi Finusyni 64 Mr.) Suman Giahanna Pairnum fra Gudmundi Jansen Presatti i Arnes Halle &c. 6 Mk. 8 s.) Samthipel til hine Islandske Lands Upytrædlinger Flags (ia sig Limtye i Passin Pral man, fork til at saa lallerimi Perurlignii Me.) Ovenstaaende Skrifter, tilligemed Planen, faaes hos Agent Gyldendal, som Selskabets Commissionair, i Kiøbenhavn, i Klareboderne No. 9. Tiders Minde, erindret ved hans Jordefærd den 1ste Decbr. et tage i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sorgesang af Fr. den Guldberg, paa Seminariets Horesal, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibrostræde og Læderstræde for 4 s. første Bind af Gammelt og Nyt, et Ugeblad til Læsning fore) rægmand, især af Bondestanden, har nu forladt Pressen. Dette Bindindeholder nogle og tive smaae Fortællinger, som og nogle Stykker af Verdens Historie, Jordbeskrivelse, Naturhistorie, Landhuusholdning mave, og er at bekomme i Landemærket No. at hos v. Haven for 5 Mk., indheftet af mere. Det er 26 Ark stort. De som lade dem tegne derfor erholde hele Aargangen for 7 Mk. paa Trykpapiir. stra Pressen er nu færdig andet Binds andet Hefte af Magazin for den nyere Kirkebistorie, samlet af det Siellandske Stifts Archiv og udgivet af Stiftets Biskop Dr. Nicolai Edinger Balle. Dette efte, som er og Ark i stor Or tav, leveres til Subskribenterne for 1 Rdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 1 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivpapiir, indheftet 6 sk. mere, fra Agent Gyldendals Boglade i Klareboderne No. 9, hvor og endnu disse 2de Bind kunne bekommes complet for 3 Rdlr. 2 Mk. paa Trykp.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
de Herrer Jnteressentere udi det private Livrente=Societet, som og i den oprettede Tontine, hvilken forestaaende 11te December Termin aldeles afsluttes, ville behage hos mig, boende i Badstuestrædet, at afhænte Anviisningerne paa de dennem bemeldte Termin af den Kongel. Casse tilkommende Livrenter, ligeledes ville de, som agte at tage Deel i den under Hans Kongen Majestæts Garantie oprettede Forsørgelses Anstalt, behage at melde sig hos mig som offentlig Commissionair for bemeldte Jnstitut. Kiøbenhavn, den 5te December 1795. Stephansen. 1 Gev. . 3000 Rdlr. er 8000 Rd. 1600 Gev. 517000 Rdlr. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 Rdlr. 2 Pr. for og efter 8000 a 300 2 Pr. . . . 3600 a 150 . 2 Pr. . . . 1600 a 100 2 pr. . . . 1000 a 50 - 1600 Gev. og 10 Præm. 53000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Jndtægt. ALA. 1ste Classe 30000 Lodder a 1 Rdlr. 30000 Rdlr. 1 2den = 29000 = a 2 . 3die = 27800 = a 3 - 4de = 26400 = a 4 5te = 24800 = a 5 . Summa Jndtægt 1000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Condition :¬ De Penge, som af Collecteurerne indkasseres for Lotterie=Sedler, skal saasnart mueligt skee kan, blive deponerede udi den Kongelige Casse, og underskriver enhver Collecteur, som er bleven bekiendtgjort i Aviserne, de ham til Afsætning tilsendte Lodsedler. 2. De Nummere, som vinde udi en af de fire første Classer, gaaer aldeles ud, og de øvrige ikke udtrukkene Lodder, maae efter hver Classes Trækning, i den til Fornyelse fra Classe til anden bestemte Tid, besørges fornyede hos den Collecteur, hvor de ere tagne. Dersom nogle derudi ere forsømmelige, da maae de selv tilskrive dem Skaden, om de ey kan faae deres Lodder fornyede hos Collecteuren. Jmidlertid kan de, som have vundet i een af de fire første Classer, saa og andre Liebhavere, blive forsynede med andre Lodder for det fulde Indskud til alle foregaaende Classer, saa længe, endnu nogle godder hos Collecteurerne ere tilovers. 3. Jndskuddet til 1ste Classe er En Rdlr., til 2den Classe To Rdlr., til 3die Classe Tre Rdlr., til 4de Classe Fire Rdlr., til 5te Classe Fem Rdlr. Dansk Courant, men i Hertugdommene, skeer Jndskuddet i Slesvig=Holsteensk Courant, da de der faldne Gevinster i samme Mynt vorder udbetalte.