Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-10-30
Udenlandske Efterretninger. Om Tilstanden i Spanien er det vanskeligt at faae nogen klar og bestemt Mening, da Beretningerne ere dunkle og ufuldstændige og ofte modsige hinanden. Saaledes tilbagekaldes nu den Efterretning, at Staden Pampeluna havde overgivet sig til O'Donnell. Derimod har denne sluttet en Overeenskomst med Averbe, som nu har Commanden i Staden, hvorefter en Slags Vaabenstilstand finder Sted mellem Citadellet og Staden. O'Donnell er draget ud for at gjennemstreife hele Provindsen Navarra og overalt vække Opstand. Dersom man ingen Hindringer lægger ham i Veien paa dette Tog, skal Besætningen i Citadellet, som imidlertid commanderes af Azcarroga, ogsaa forholde sig rolig. Efter de nyeste Telegraphefterretninger har han den 16de October erobret Estella og derefter forenet sig med Urbistondo, som den 18de har indtaget Tolosa, saaledes ere disse nu i Besiddelse af de faste Pladse og næsten utilgængelige Bjerge, hvorfra Carlisterne for faa Aar siden bibragte deres Fjender saa mange og følelige Tab. Men naar man undtager Navarra og de baskiske Provindser, staae Sagerne yderst slet for O'Donnell og det Christinske Parti. Næsten fra alle store Stæder ere Adresser indløbne til Espartero, hvori de bevidne deres Troskab mod den bestaaende Regjering. Vel have i Cadix, Sevilla og flere Stæder blødige Optrin fundet Sted, og der hersker en overordentlig Bryggelse, men de have i det Hele sluttet sig til Barcellona. Her var Alt endnu uforandret, og General v. Halen stod i Spidsen for den herskende Bevægelse; man har indsat en Velfærdscomitee og bærer sig i det Hele aldeles revolutionairt ad med Fængslinger, Henrettelser o. s. v., skjendt det gaaer ud paa at beskytte den bestaaende Regjering. Espartero har ganske sluttet sig til Republicanerne og de saakaldte Exaltados. Blandt Hovedmændene for den mislykkede Opstand i Madrid den 7de October ere Reqvena og Qviroga tilligemed en stor Mængde Andre fangne; Munagorri og Diego Leon ere allerede henrettede. Den Sidste skal have været en af Europas meest udmærkede Generaler og en ædel, ridderlig Helt. J Øieblikket for sin Død tilraabte han Soldaterne, der skulde skyde ham: "Leve Dronning Jsabella den Anden! Leve Friheden, Farvel Kammerater! Derpaa commanderede han selv Fyr! og faldt ved den første Salve. Han var kun 35 Aar gammel og har i Dronning Christines Tjeneste viist utallige Prøver paa den meest glimrende Tapperhed. Han var hende oprigtig hengiven og betragtede stedse Espartero som en Forræder imod hende og Spanien. Frygten for et fjendtligt Sammenstød mellem Frankrig og England i Anledning af denne Opstand er forsvunden, da begge Regjeringer synes meget enige imod Espartero, og dersom nogen krigersk Jndblanding udenfra skeer i de spanske Anliggender, ville Begge udføre dette i Forening og arbeide paa at give Spanien en mere monarchisk Forfatning under Dronning Christines Regentskab, hvilket ogsaa bedst stemmer overeens med de Principer, som for Øieblikket ere ved Roret i begge Lande. Derimod kunde en saadan Jndblanding let fremkalde indvortes Uroligheder i Frankrig. Det bekræfter sig stedse meere, at Hensigten med Opstanden er at nedlægge en aldeles absolutistisk Magt i Christines Hænder, og i dette Tilfælde haabe vi, at Dommen er fældet over det hele Forsøg. Vel vedbliver den franske Regjering at samle betydelige Stridskræfter ved Spaniens Grændser; men efter de mindre gunstige Efterretninger for Christines Sag synes Frankrig ogsaa mindre tilbøielig til at uderstøtte den. Den spanske Gesandt i Paris, Hr. Olozaga, har officielt tilskrevet sin Regjering, at Dronning Christue i en Samtale med ham høitidelig har erklæret, at det var et falskt og lognagtigt Foregivende af O'Donnell og de andre Jnsurgenter, at de handlede i hendes Navn og efter hendes Bemyndigelse; men efterat dette var bleven bekjendt, har hun ladet de franske Regjeringsblade erklære denne Gesandtens Beretning for aldeles usandfærdig, Hr. Olozaga har formelig forlangt, at den franske Regjering skal forvise hende fra Landet og fjerne hendes Tilhængere fra Grændsen; det Første er med Bestemthed afslaaet, men det Sidste har man lovet. – J London og langs med Themsens Bredder have Stormene især den 18de dennes foraarsaget stor Oversvømmelse, som har anrettet overordentlig megen Skade. Fra America havde man den Efterretning, at M. Leods Sag atter var opsat. Ved Grændserne mellem de forenede Stater og de engelske Besiddelser hersker den største Bevægelse og hemmelige Selskaber have dannet sig, som ville benytte den ophidsede Stemning, som ikke kan undgaaes, enten saa Leod bliver fordømt eller frikjendt, til atter at vække Oprør i Canada. den Anledning er det at Englænderne have overskredet Grændserne af Staten Vermont og med Vold bortført en americansk Borger ved Navn Gro gan, som skal staae i Spidsen for et Selskab af de saakaldte Sympathiserende, der har revolutionaire Hensigter mod de engelske Besiddelser. J de engelske Krigshavne hersker en overordentlig Virksomhed med at udruste Skibe, hvortil man neppe kan faae det fornødne Mandskab. J Portsmouth ligge allerede 19 Krigskibe fuldkommen seilfærdige.