Berlingske Tidende, 1762-12-24
Regensburg, den 2den Decemb. Man seer nu den formelige Declaration som Hr. af Plotho den 25de November har meddeelt Rigstændernes Deputerede, nemlig saadan, som den af benævnte Deputerede er bragt i Registraturen. Samme Registratur lyder saaledes: Da Underskrevne paa udtrykkelige Begiering af Hans Excellence den Churbrandenborgske Gesandt, have i Dagden 25de Nov. 1762 Kl. 4 indfundet os i samme Qvarteer, saa haver Høybemeldte, efter præsenterede, og at alle tagne Sæde ladet sig forlyde, at han, i Hans " Kongel. Preussiske Majestæts Navn havde at tilkiendegive de Høylovlige Rigstænder, ligesom han allerede til de øvrige Høyst= og Høye Stænder har gjort, at Haus Preussiske Majestæt, saasom hidindtil ingen Forestilling har frugtet hos Hans Fiender, eller de villet række Haanden til en billig og bestandig Fredsopnaaelse, nu var tvungen til at handle alvorlig. Han havde derfor Befaling at erklære for bemældte Rigsstænder, samt for alle de øvrige Stænder som have Tropper ved Rigsarmeen, at Hans Kongel. Majestæt havde befalet 3 adskillige Corps at rykke ind i Riget, for at tvinge alle disse Stænder til at tage deres Tropper hiem fra Rigs=Armeen, og Derhos kunde Hans Excellence ikke undlade, in particuvidere af forfare, i Henseende til Skadesløsholdelse, lari hvad denne Stad angaaer, velmeenende at tilraade den samme, at saasnart en Commando kom her i Nærheden og skulle gjøre nogen Slags Fordringer, de da strax udsendte 2 Herrer Cammererer, 2 Raadsherrer, og af Amterne, 2 til 3 Assessorer, alle af de Rigeste, og hvilke Hans Excellence i saa Fald skulle udnævne, for som Gidsler at handle med Commandanten, og derhos at forene sig i Henseende til Tiden. J øvrigt Fald ville denne Commando komme til at opholde sig saa længe paa Execution og paa Stadens Bekostning, og den samme at blive dømt til Triplum. Hans Excellence udbad sig derfor, ikke alene at bekiendtgiøre dette altsammen " for denne Stads Magistrat, men endog med det første for Rigstændernes Befuldmægtigede, til uopholdelig Jnd" igientaget Priora, i Særdeleshed besværger sig imod beretning; hvor Hans Excellence endnu, efter at have og forsikrer, at saadant ville paa det eftertrykkeligste og Nürnberg og Ulm i Henseende til en og anden Omgang, ommeste være Hans Majestæt i Minde. Herhos har han allerede i Gaar declareret det Høylovlige Churmannske Directorio, og forsikret, at Hans Allernaadigste Konges Tanke ingenlunde var, i det allermindste at forstyrre Rigs" lationen med de her værende Rigs= og Kreds=Stænderne, " Dagens Sikkerhed, saasom, i den Henseende, Capitu" saasom Høystiftet Emmeran &c. og dette Stæds Magistrat skal holdes uden for Staden, paa et dertil udnævnt Sted, derfore de og maatte belave sig paa de Personer, som dertil skal udnævnes, og holde samme færdige, da man ellers vel skulle vide at hente dem, uden at Securitats Commitiorum deraf skulle faae det riageste Anstød. Gottfried Christopher Memminger. Emanuel Gottlied Harrer. Eduard Jacob Plzel. Den 28de Nov. indløb til vores Magistrat Underretning om at de Preussiske Fanger som ere gjorte ved Frey berg, skulle formedelst Preussernes Jndfald i Böhmen bringes derfra, at de allerede vare paa Marchen, og ville ufeylbarlig den 29de være her, og blive her liggende Natten over, Magistraten maatte derfor giøre Anstalt at den halve Deel af dem bleve lagte i det saa kaldede Unterwehrt, og den anden halve Deel i den saa kaldede Bayerske Gaard. Magistraten forsømmede vel ikke at levere Fourage og andre Fødevahre derhen til Troppernes Underholdning, men de komme ikke den 29de, man sagde de bleve Natten over i Regenstauf, og skulle først den 30te komme herhid. Men man mærkede snart at Hr. af Plotho gjorde store Bevægelser for at forhindre at Staden ey at bevilgede Jndqvarteringen, man merkede og at Magistraten affærdige en Consulant med Posten, for at forhindre disse Fangers Nærmelse. Men da imidlertid en anden Efterretning indløb den 30te, da en Courier fra General Kleist ankom til Hr. af Plotho, nemlig at Nürnberg havde overgivet sig paa Kongens af Preussens Naade, saa blev der intet af disse Fangers Hid march, hvilke bestode af 800 Mand, og vare geleydede af 300 Mand, commanderede af det Hessendarmstadtske Regiment, men de commanderede Officier paa den Beretning om Nürnberg, førte dem paa venstre Haand forbie denne Stad, til Donaustauf, hvor de ginge over Broen, og bleve indqvarterede i de omliggende Stæder. Da Courieren reed igiennem den Bayerske Gaard, vare af disse Darmstadtere 5 a 6 Transporteurs sammesteds, for at kiøbe noget. Da nu den Churbayerske Vagt spurgte Courieren, hvorfra, og hvorhen, og han sagde det, saa lod det ved som man tog i Betænkning at lade ham passere, hvorpaa han begiærede at tale med Officieren, hvilken, paa Courierens Tilspørgende, om han havde befaling til at anholde ham, svarede Ney, han kunde kuns ride fort. Her vilde bemelte Transporteurs gribe til, og arrestere denne, som en fiendtl. Courier, men den Churbayerske Vagt viiste dem af. Efter 3 Timer gik Courieren tilbage til Nürnberg. Da han nu har seet og mærket at de Fangne vare her i Egnen, saa frygter man ikke uden Grund, at Kongen kunde afsende et flyvende Corps, for at befrie de samme, og det saa meget meere, da det sluttes af adskillige Omstændigheder, at Churbayerne ikke er Kongen af Preussen imod; man legger til, at da Gidslerne endnu ligge i Heinau, der, skulle være forbudet ingen Forspand til deres videre Transportering at levere, og da Reisende forsikre at et Corps Preusser skulle virkelig være paa Marchen her hid, saa troer man, at disse Gidslers og Krigsfangers Fængsel ikke vil vedvare meget længere. De ere i Gaar marcherede til Abach. Den 29de var paa nye en Deputation her fra Staden hos Hr. af Ploto; Efterat nu Magistraten den 30te havde været heele Morgenen forsamlede i Raadet, og endnu en solenne Deputation samme Eftermiddag blev afsendt til Hr. af Plotho, saa hedder det at Magistraten for sig har submitteret sig, og anbefalet sig Kongens Naade. Derhos hører man og, at Stadtskammererer Memmingen skal have holdet en saa bevægelig Tale til Hr. af Plotho, Graaden har staaet ham i Øynene, og han har siden udbedet sig sen Afskrift deraf, for at kunde sende samme til Kongen. Ellers vil man forsikre, at et Corps Preusser under Græven af Neumied skulle have brækket op, om nu samme skulle gaae til Østerrige, eller andensteds hen, derom kan man endnu med lige saa liden Vished mælde, som om det Rygte at der skulle være troffen en Forening mellem Preussen og Chur Bayern, i Følge af hvilke de Chur=Bayerske Tropper skulle støde til Preusserne, og de som ligge i den Banerske Gaard, forlade samme og gaae til Strandingen, saasnart Preusserne rykkede frem. Just det samme siges om Würtemberg, og at dette Hof skulle overlade 10 til 15 tusinde Mand til Kongen.