JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Leipzig, den 17de Martii. Dispositionerne i Anledning af de Franske Anliggender, synes endnu stedse at være de samme, da Feldttøimesteren, Prindsen af Hohenlohe, som skal commandere de 44000 Mand Tropper, der skulle sendes til de Franske Grændser, skal af Kongen være kaldet til Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Private Breve fra Wien melde endnu "at den ny Konge strax efter Keiserens Død skal have ladet den preussiske General von Bischofswærder kalde til sig, og sagt ham, at han maatte melde sin Monark, hvorledes han havde fast besluttet at stadfæste og følge den Pillnitzer, Convention, og alt, hvad der i Fremtiden var bleven aftalt imellem hans Fader, Keiseren, og Kongen af Preussen. Han føiede endnu flere venskabelige Udtryk dertil, og bad Generalen, at melde Kongen det. Derefter har benævnte General endnu havt forskiellige Conferencer med Fyrsten Kaunitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Endnu melder man fra Wien, at da den ny Konge den 8de tidlig var kommen til Hest til Simmering, hvor Natten forhen 9 Huse vare afbrændte, havde mange Bønder kastet sig ned for hans Fødder med den Bøn: at være dem det, som den uforglemmelige Keiser Joseph havde været dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Odense, den 26de Marti. Idag døde Hr. Jørgen Gundermann Farver, som for to Dage siden faae ud til at være en af vore stærkeste og sundeste Mænd, af Skarlagensfeber, i sit 46 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Et det har behaget Gud, i Dag ved Døden at bortkalde i min elskeligste kiere Mand Jørgen Gundermann Farver her i Odense, efter to Dages haard Sygdom, det har jeg ikke skuldet undlade for hans og min Familie, Slægt og Venner at bekiendtgiøre, og da jeg er forvisset om enhvers Deeltagelse udi denne min saa uformodentlige som hastige Enkestand, frabeder jeg mig al skrivtlig Condolation, der mere vilde forøge end lindre min store Hiertesorg. Odense Maren Anna Margaretha Borgen, d. 26. Martii 1792. salig Jørgen Gundermanns Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Avertissements. Travenstener til Hr. K. v. d. J for Nr. 2 Billag, til Dramaturgien No. 1, har nylig forladt Pressen, paa Adressecomtoiret, hvor samme, til Bedste for Syge og Sengeliggende, sælges for 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Skipper Ritz af Stige, reiser paa Torsdag herfra over Land til sit Fartøi i Kiøbenhavn for at indtage Fragtgods og dermed at tage hiem til Søes, saasnart mueligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Torsdagen den 19de April førstkommende om Formiddagen Klokken 8 præcise bliver i Hr. Frederik Seidelins iboende Gaard No. 9 paa Overgade i Odense, stillet til effentlig Auction endeel gode Bøger, meest theologiske, philosophiske, philologiske, litterariske, historiske og geographiske Skrivter, i det Tydske, Engelske, Franske, Hollandske, Latinske og Danske Sprog, forrige Sognepræst for Lumbye Menighed i Fyen afgangne Hr. Lauriz Bøkkers Stervboe tilhørende; hvorover trykte Catalogi ere at bekomme hos bemeldte Hr. Frederich Seidelin, og paa Adressecomtoiret i Odense, og i Østrup Præstegaard. Østrup den 15de Martii 1792. Peder Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Efter Begiering af Hr. Procurator Faber og Tobaksfabritør Hr. Ørnstrup, som Opbudsmænd i Kiøbmand Erich, Christian Schows Boe, bliver foretaget første Auction den 3die April førstkommende, over følgende Boets Eiendomme: 1) En Rytterbraque uden for denne Byes Vesterport under No. 358, beliggende imellem Lars Møller Urtemands Bopæl paa den vestre og Peder Bagers Bopæl paa den østre Side, bestaaende af 4 Fag til Gaden og 4 1/2 Fag til Haugen, Muur= og Bindingsverk, indrettet til en Stue paa 3 Fag, en Gang og en Stald, hvortil ligger en Hauge. a) En Tolvtepart udi Jagten, Ebenezer kaldet, drægtig 12 1/2 Commercelæst, som føres af Skipper Christen Jørgensens Søn i Stige, og sælges med al den Andeel, som denne Tolvtepart har i Skibets Jnventarium og Tilbehør. 3) Ligesaa en Sextendepart i Jagten, den unge Henrich kaldet, drægtig 11 Commercelæster, og føres af Skipper Peder Andersen i Stige. 4) Ligesaa en Sextendepart i Jagten, St. Maria kaldet, drægtig 12 1/2 Commercelæst, og føres af Skipper Christian Ritz i Stige. Auctionen holdes i Kiøbmand Schows Gaard om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, og forinden ere Auctions=Conditionerne at faae til Eftersyn hos Procurator Faber; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 23de Marti 1792. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Ja Directionen for Odense Hospital formedelst de paa Auctionsstedet indløbne Omstændigheder ikke finder, at de paa Odense Hospitals Gods, ved de paa Odense Raadstue den 16de hujus over samme tenterede Auction, gjorte høieste Bud qvalificere sig til Forestilling og Kongelig allernaadigst Approbation; saa er Directionen findet over bemeldte Hospitals og Communitets Gods at forsøge Auction anden Gang paa Odense Slot, og i Directionens Overværelse. Thi bliver i Følge det Kongelige Danske Cancellies Pro Memoria under 21de Januari sidstleden til Directionen for Odense Hospital efter sidstmeldte Forlangende stillet til offentlig Auction anden Gang Tirsdagen den 17de April førstkommende, Formiddag Klokken 9 Slet paa Odense Slot, og paa nærmere Kongelig Approbation, efterskrevne Odense Hospitals og Communtets tilhørende Bøndergods baade separat og samlet opraabt, nemlig, udi Paarup Sogn. Hartkorn. Willestofte Bye Ager og Eng. Skovskyld. Td. Skp. Fk. Alb. Td. Skp. Fr. Alb. 1) Gaarden No. 1 - som beboes af Fæsteren Søren. Johansen. 2) Gaarden No. 2. som beboes af Peder Johansen. 3) Gaarden No. 3. som beboes af Jørgen Blæsberg. 4) Gaarden No. 4 som beboes af Jørgen Andersen, 5) Gaarden No. 5. som beboes af Peder Madsen. 6) Gaarden No. 7. som beboes af Jørgen Lundsgaard. 7) Gaarden No. 9 som beboes af Rasmus Rasmusen. 8) Huset, som Niels Jørgensen Tømmermand beboer 9) Huset, som Hans Pedersen Skæder beboer, 10) Huset, som Lars Mathiasen. Smed beboer. 11) Huset, som Zacharias Hansen. beboer. 12) Huset, som Christopher Rasmusen beboer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Paarup Bye. 13) Gaarden No. 3. som beboes af Niels Andersen. 14) Gaarden No. 4. som beboes af Hans Jensen. 15) Huset, som beboes af Hans Hansen, Fangel Sogn og Bye. 16) Gaarden Nr. 24 som beboes af Niels Nielsen. 17) Gaarden No. 25 6 4 3 3 som beboes af Peder Hansen. 18) Gaarden No. 266 Faaes som beboes af Rasmus Rasmusen. Korup Sogn, Trøstrup Bye. 19) Gaarden No. 6. som beboes af Jørgen Larsen. 20) Gaarden No. 7. som beboes af Mads Knudsen. Wigerslev Sogn. 21) En eenlig Gaard Møllegaard 13 3 12 - 11 1 som beboes af Hans Larsen. 42) En eenlig Gaard, Munchehuus 6 5 2 - som beboes af Anders Larsen. At efter de paa Auctionsstedet bekiendtgjorte Conditioner, hvoriblandt findes denne, at Halvdelen af Kiøbe=Summen stedse bliver staaende med 1ste Prioritets Pandte=Ret i hvert af disse Huse og Gaarde, og da Gaardene ere alle udskiftede af Fælledskabet, saa skal Liebhaverne blive foreviist ved Auctionen de derover optagne Carte, hvor Stiftelserne ere største Lodsejerrei Byerne; Thi vilde de Lysthavende behage bemeldte Dag, Tid og Sted at indfinde sig. Odense den 19de Martii 1792. J. J. Mylius, Landsdommer og Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
J allerunderdanigst Følge af Hs. Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Vi Christian den Syvende af Guds Naade KongeHertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi i Anledning af Kiøbmand Peder Andersen Rosenvinn af Vor Stabelstad Nyborg udi Vort Land Fyen, hans herom al" lerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Fyenske Aviser og " efter afgangne Niels Moritzen Hoe sammesteds, maa udi de, at han, som Universal Arving og Executor Testamentii, den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, ind"med samme Tids Varsel sub pæna præclusi & perpe"kalde bemeldte Niels Moritzen Hoes Arvinger, saa og 7 tui silentii indkalde alle dem, som formene sig at have " noget efter den Afdøde at fordre, inden foreskrevne TidsForløb, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve Rettighed, og de sidste deres havende Krav; Og skal " saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal " denne vores allernaadigste Bevilling læses for Vedkom de Værneting, samt den Ober Ret hvorunder samme hen" hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa " Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Re" sidentsstad Kiøbenhavn den 30te December 1791. Under Vort Signet (L. S. T.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Allerunderdanigst læst inden Nyborg Byetings Ret Mandagen den 9de Januari 1792, og samme Tid behørig protocolleret, testerer Boyesen. P. Nielsen. No. 3 allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 25de Jan. 1792. H. Koefod. Bendz. Mylius. Protocolleret af R. Rasmusen. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena pærslusi & perpetui silentii 3de Gange efter hinanden, saavel afgangne Sr. Niels Hoes høie og respective Arvinger, som Creditorer, de første at bevise deres Arveret hvormange og hvor de ere, og de sidste med lovgyldige Beviser, for at faae deres tillagde, nemlig Arvingerne 2000 Rdlr. og Creditorerne deres tilgodehavende betalt, at møde hos mig her i Nyborg. som universal Arving og Executor Testamenti. Nyborg den 23de Februari 1792. Peder Andersen Rosenviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-26
(Fortsættelse af Hr. H. i Fyen, S. T. Hr. K. tilegnes dette Par Ord i Anledning af Sørgespillet Hamlet. Anden Gang havde jeg den Fornøielse at see dette skiønne Stykke givet i Odense, og formeener, at Hr. Carnier (som forhen meget blev roest i Dramaturgien lige indtil han skrev uden Maske) endnu forestillede Hamlet saa fortreffelig som mueligt; hans Overgang fra Melankolie til Phantasie var skiøn og indtagende, og den heldige Umage han anvendte, kunde i mine Tanker ganske neddempe den umilde Fordring, at han skulde være feilfrie. - Hr. Strom, som Konge, anvendte ungteligen al sin Flid paa at følge Shakespeare; men dog kunde han ikke nok skiule sit bedre Anlæg til at forestille en Borger. - Hr. Striegler var atter særdeles heldig under sin vanskelige Roulle som Geist; hans stille Gang, hans hellige Vink og hans hule Udtale giorde hans dødelige Udseende interessant og seeværdigt. -Hr. Gutermann, som forestillede meget godt den gamle Oldenholm, og som ved sin kiendelige Flid ikke lidet bidrog til det Sørgelige i hans Dødsmaade, vilde man ikke nægte den billige Roes, at hans anvendte Umage altid vil gavne saadanne Rouller. - Hr. Pettang, som Ven af Hamlet, viiste ret godt en ædel Uroe, og overalt gav sin Roulle saa behagelig folsom, at man nok tør give ham Navn af god Acteur. - Jomfrue Gutermann viiste os igien, at hun ganske har Opheligi sin Magt; men Hr. K., som tilegner sig Privileg. exclusiv. til at roese eller laste, tillader nok ikke at jeg siger mere, skiønt man dog forhen i Dramaturgien og saa roeste hende lige indtil den yndede Mynt, den agtende Løn gik Blip. - Madame Frank, som i det kortere Skuespil var Hertuginde af Conzaga, talede denne Gang utvungen høit og vel, og det vilde ikke skade Theatret, om hendes anvendte Umage for at give sine Rouller frit, altid fik saa heldig et Udfald. Endeligen spørges, hvorfor man ikke skulde torde sige sine Tanker om et eller andet Skuespil, som man fandt Behag i Hr. K. maa jo selv tilstaae, at de odenseiske tydske Skuespilleres moralske Opførsel giør dem værdige til en Agtelse, der afgiver en skiøn Understøttelse til den Roes, man billigen tilstaaer deres anvendte Umage for at fornøie, Nylig har Directeuren Hr. Friebach antaget sig to af vore fattige Børn, som hans medynksfulde Øie fandt, i Henseende til Opdragelsen, fader, og moderløse; han giver dem Kost, Klæder og Skolepenge, og ved sin Kone lader dem de fruentimmerlige Netheder bibringe; - er dette et Træk af hans Tænkemaade, som giør hans Hierte Ære, eller skal man absolut tie dermed, fordi han er tydsk
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Stokholm, den 19de Marti. Beretning om det paa Kongens Person Natten imelden 16de og 17de Marti 1792 tilsigtede Mord, oplæst i den Kongelige Regiering den 18de derpaa om Eftermiddagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Stokholm, den 20de Marti. Circulaire til samtlige Consistorier uden for Stockholm; Gustaf &c. &c. &c. Vor Yndest &c. Vi tilsende Eder hermed i Naade den Bønneformular, som Vi have forordnet, igiennem Eders hurtige Foranstaltning at forelæses ved først indtræffende Gudstieneste efter Ankomsten paa hvert Sted samt alle derefter følgende, indtil Viunderledes befale. Vi forvente af den Troeskab og Nidkerhed, hvorved I ere Os selv forbundne, og efter hvilken det just tilhører Eders Kald, at foregaae andre med Exempel og Formaninger, saadanne Paamindelser til Almuen, som J finde, at Christendommen og Samfunds Lovene fælleds udkræve. Og da Vi efter Krigens Farligheder, som Vi ved Guds Naade have undgaaet, ere under Fredens Skygge blevne udsatte for den yderste Fare ved en skiændig Daad, som man aldrig i dette Land har kunnet frygte for, saa er det under Følelsen af de dermed forenede Smerter, under fuld Tilfredshed med den høieste Guds milde Forsyn og Anordning, og under Tilfredsstillelse af Kierligheden til vore Undersaatter, som Vi indtil Døden beholde, at Vi nu begiere deres Forbønner hos det høieste Væsen, hvis Naade vi forlade Os paa i Livet og i Døden. Naar J føre de christelige Forsamlinger saadant til Gemytte, saa tænke Vi, at deres Bønner blive alvorlige og værdige at imodtages af den Gud, som Vi for Os og alle Vore Undersaattere paakalde. Vi befale Eder &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Stockholms Slot, den 17de Martii 1792. Under Hs. Kongelige Majestæts vor allernaadigste Konges og Herres Sygdom, Den tilforordnede Regiering Carl. C. A. Wachtmeister, Joh G. Oxenstierna, Sv. R. Drost. Sv. R. Marskal. Ev. Taube. G. Armeelt. Olof Wallanist. Bøn under Kongens Sygdom: Herre Gud, vær dit Folk naadig og forlad os ikke, da vi bøie vore Knæe for din Fodskammel. Vor Konge, hyldet af et Folk, hvis Taksigelse han altid har fortient og ofte imodtaget, omgiærdet under din Beskiermelse af den Sikkerhed Religionen i et christeligt Land bør give den Øvrighed, Du selv har indsat og forordnet; denne Konge, for hvis Liv og Velsignelse vi saa ofte have opsendt til dig vore Forbønner, og altid ere bleven bønhørte, denne vor Konge er bleven truffet af et ondskabsfuldt Menneskes Skud, og lider de smertefuldeste Plager, under Fare for det Liv, som er ligesaa dyrebart for vor Kierlighed og vor Beskyttelse. - Ved din Beskiermelse tilbagekommen fra Krigens Farligheder, hvor tusinde Dødsmaader fra de fiendtlige Anstalter ofte svævede omkring hans Person, Fredsstifter iblandt et uenigt Folk, og under den Rolighed, han selv har bereedt til det almindelige Vels Pleie, har den skiulvte og gruelige Skiæbne mødt denne store Fyrste, at anfaldes inden Hovedstaden, inden sit eget Slot, under Tryghed af Lovene og Statens beedige Beskiermelse, af et mordisk Skud, som skulde have ødelagt hans Liv og vor Velfærd - Men Kongen lever. Ved dig allene, Herre Gud, er det, og vore Hierter udgyde sig derfor i Taksigelser. Kongens Helbredelse er i øvrigt at haabe, om det behager dig, og til dig allene flye vi i Nødens Stund med en Oprighed i Bønnen, som vore Hierter bevidne, og dine hellige Øine ikke skulle misbillige. Herre, formild Kongens Smerter, styrk hans Kræfter, ophold hans Taalmodighed, og giv ham Liv, Helbred og Velsignelse i mange Aar, til Trøst for en Gemalinde, der er værdig den Forbindelse med Kongen, som aldrig uden de største Smerter skal opløses, til Opdragelse og Erempel for en Prinds, som aldrig med større Ret kan opstige paa den svenske Trone, end den, der udledes af heele Folkets stadfæste Kierlighed til hans Hr. Fader, og til Husvalelse for et Kongehuus, som bedst kiender Følgerne af en for hele Riget truende Ulykke, hvilken din Naade allene kan afvende. - Herre Gud, vær dit Folk naadig, og forlad os ikke, da vi nu anraabe dig. - Og om det er mueligt, Herre, dog hvad skulde være umueligt for dig, saa begiere vi af din Mildhed og Barmhiertighed, at det Blod, en Morder har søgt at udgyde, aldrig maatte komme over det Land, hvor ingen skal findes saa nedrig, saa haard og uchristelig, at han jo afskyer og forbander hans Gierning. - Herre, vor Gud være med os, ligesom han har været med vare Fædre; han forlader os ikke, og tage ikke sin Haand bort fra os. Formedelst din Søn Jesum Christum, vor Herre Amen. Desuden har den anordnede Regiering udsat en Belønning af 4000 Rdlr. for den eller dem, som beviisliggenangiver nogen Medskyldig i Capitain Ankerstrøms udøvede Misgierning paa Kongens hellige Person.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Paris, den 12te Marti. J Forgaars bragte Hr. Brissot sin ofte truede Declamation mod den udenlandske Minister de Lessart ind i Nationalforsamlingen. Han indgav 13 Klagepunkter, hvorefter de Lessart aldeles ikke har udført det pligtmessige Sprog mod det wiener Hof, og overhovedet opfort sig som en Uvidende eller Forræder. Den deputerede Vergniaux paastod ligeledes fra Talestolen, at han i det Kongel. Palais, saae Sammensvorne og Forrædere, og at hiin Palais, den ulastelig Konge undtagen, ikke var et eeneste strafværdigt Hoved, som kunde undgaae Nationalforsamlingen. Herpaa blev med en stor Mængde af Stemmer de Lessarts Anklagelse og hans Papirers Forseglingdecreter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
London, den 16de Martii. I det ostindiske Huus blev i Gaar besluttet at overgive Parlamentet en Supplique, at det maatte være Compagniet tilladt at indføre ostindiske Sukker med ligesaa ringe Told, som for det vestindiske. - Breve fra Gebralter melde, at Keiseren har fuldkommen slaget sin Broders Armee, der, understyttet af Spanien, havde gjort Oprør imod ham. Slaget varede i 6 Timer. Fra Ostindien skal over Frankerige være indløbet den Efterretning, at ogsaa Seringapatnam og Bedanor allerede befindes i Engellændernes og deres Alliertes Hænder. Paris, den 17de Martii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Endnu troe nogle stedse, at den aftakkede Krigsminister skal snart med større Glands igien komme ind i Ministerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Hr. Tallegrand von Perigord, Biskop af Autun, der er kommet tilbage fra London, skal dog der have udrettet saa meget, at Engelland i al Fald bliver neutral. Man lover sig her meget af den ny spanske Premierminister, Greven af Aranda, der bestandig skal have været en Ven af den franske Nation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Den 27de Febr. er et Fruentimmer i Marseille, der blev holdt for en Fiende af Revolutionen, af Pøbelen, bleven hængt paa en Løgtepæl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Den 13de i denne Maaned er i Passy bleven opdaget en Fabrik af falske Assignater, og en 30 Fabrikanter, hvoriblandt en vis Vimale og en Abbed Sanvade ere Hoved=Akteurerne, ere blevne grebne i Gierningen. Der vare allerede 5 Millioner færdige og gjort alle Anstalter til 8 andre. Kobberpladerne dertil ere mesterlig stukne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Den 13de har man vel anlagt Sorg for Keiseren, men saa tør bære den offentlig. Og Jacobinerne have truet dem med Prygl, der viiste sig saa lidt patriotiske, at bære den. Paa samme Dag, da Sorgen blev anlagt, tvang Høkerkiellingerne enhver Forbigaaende, at modtage og bære en Bouquet mod en Contribution, til Glæde over Keiserens Død. Da Pøbelen endnu stedse larme over, at Officiererne paa Slotsvagten bære et Flor og Armen for Keiseren, saa haver den i Forgaars ladet sig see, isteden for et Flor, med et Baand af de tre Nationalfarver og Armen i de Kongel. Værelserlige for den dybsørgende Dronnings Øine. Fra Cap paa St Domingo af 21de Jan. meldes, at de hvide Jndvaanere, hvis Modstand daglig bliver svagere, længes inderlig efter Hielp, og i en Affaire, som den 20de er forefaldet i Qvarteret Mariboroux ere 40 Hvide massacrerede, og det hele Qvarteer stukket i Brand. Havde man i Tide faaet Hielp fra Frankerige, havde megen Ulykke kundet blevet forebygget, men nu kan neppe 20000 Mand Linietropper være nok til Rolighedens Jgienbringelse, da den halve Deel af de Hvide i Colonien ere massacrerede. Røverne have siden villet foretage et Anfald paa Cap, men ere tilbageslagne. Jndbyggerne i Cap=Stad have bragt deres Koner og Børn i Sikkerhed paa Skibe, der ligge paa Rheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Nu er det kommet saa vidt i vort Ministerio, at alle Steder blive besatte med ivrige Jacobiner, saa at Jacobinerklubs ville bestyre alt. Pariser Municipalitet, Departementet, ja endog Nationalforsamlingen blive ledte og henrevne af samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Amsterdam, den 20de Martii. Siden i Søndags ere forskiellige Expresser her ankomme, der have bragt den bedrøvelige Efterretning, at St. Domingo er ganske ødelagt, som naturligviis her har gjort store Bevægelser med Sukker og Caffee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Wien, den 14de Mart. Den ny Konge er flyttet i den forevigede Keiser Josephs Værelse, vil indrette sit Cabinet paa samme Fod, vil og, som Joseph, foruden 2 Gange Audience om Ugen, tilstæde enhver daglig Adgang i Controllorgangen. Da . Det vekræftes at Keiserens Død intet har forandret i Troppernes Marsch. Meget mere skulle Tropperne, bryde tidligere op, og holde mindre Rastdage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Underhandlingerne fortsettes imellem vor Konge og Kongen af Preussen, og det hedder, at de 30 Batailloner, der ere færdige til Marsch, skulle i April bryde op.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Helsingøer, den 26de Martii. Formedelst det bestandige stille Veir er Sundet overmaade fuld af Driviis og Overfarten meget besværlig. J Fredags Morges kom paa eengang 3de Courerer fra Sverrig, nemlig i dansk, i spansk, og 1 polsk. J nogle Dage har den hele skaanske Kyst været besat med Vagt, og ingen Reisende, undtagen Posten, har maattet udpassere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Odense, den 30te Martii. Førstkommende Mandag prædiker Hr. Prof. Ancher, Tiirsdag Hr. Seidelin i Graabrødre Kirke. Med den imellem Corsøer og Sprogøe forulykkede Post gik 33000 Rdlr. m.v. til Grunde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
(Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn) Paa Commissionens Forestilling, der er nedsat over Universitetet, Skolerne a. er bleven besluttet, at ved det her værende Universitet aarlig skal udsettes 8 Præmier, hver i en Medaille paa 40 Rdlr. for dermed at belønne de bedste Afhandlinger i Theologien, Retslæren, Lægevidenskaben, den theoretiske og practiske verslige Viisdom, Sprogkyndigheden, Historien og de smukke Videnskaber, hvortil alle Studerende og ubefordrede Candidater kunne concurrere. De Afhandlinger, der faae Prisen, skulle i Rectors Tale paa Kongens Geburtsdag offentlig bekiendtgiøres og uddeeles. De kunne skrives i dansk og latinsk Sprog, dog de i Æsthetikin skulle altid være danske, og de i Philologien altid latinske. Af Afhandlinger af lige Godhed faaer den latinske Prisen. - Den saxiske Minister vil i næste Maaned giøre en Reise til Tydskland med sit Hofs Tilladelse. Danske og Norske Species Bank.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Kiøbenhavn den 26de Martii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 38 Procent, som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 110 -38 - 40 Rd. Species = = 20 Rd. Species = = = 2758 - 8 Rd. Species = = = 11 - 4 - og 1 Rd. Species = =
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-03-30
Ved Tallotteriets 476 Trækning i Wandsb. udkom: No. 75, 60, 19. 12, 54.