JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-08-18
en Riddersmand, en Castellan, (med Ræv man Ræve fanger.) Sluk Lygten. - stop! – jeg har Hans Horn Hvem der – en Amazone? Om Fanden selv, saa har jeg svorn: heran for Dommens Trone." Lys her! - jeg troer, en "Messe-Særk, Skinbarlig, Hul det spøger, Hr. Lurifas, see, see! - en Clærk: Livree som Kudsk nu søger Thi sættes Retten, om end saa tretten. Gang tusind Diævle imod mig vrævle. Du vidste alt som Skolepog mit Priveleg: "Dyr=Tolker, – Hvem gav Dig Lov – svar! – at som Bog Du Hestehals befolker? Vanhellige! – dette ædle Dyr er reen paa Siel som Lunge, naar faae Du, gjorde det Ustyr med bløde, hvide Tunge? – Uværdige. – selv Kongens Haand det ømmeligen kysser. Stolt, ydmyg i et Silke=Baand I Søvn paa Ryg Ham dysser. - Cujon! - Trompetens Kæmpe=Skrald til Dands, til Dands det fører; Rap gylden Karm fra Konge-Hal til Skagerak det kjører. Splidagtige. – Dets ædle Blod med Oprørs Aand Du smittede heel gjerne, hvis det gjortes lod (Jeg i Dit Kort har tilted. –) Dumdristige! – i Graven selv, ei Fred for Fredegode. - Formastelige. - frygt og skjelv, selv Engle faldt og stode. – Skamløse. - med en Bonde-Hors Adresse indignerer Du Kongen! – frisk for Thye, for Mors, for Jylland heelt soufflerer. Nei Konge, kom kuns - Bonde=Klodde Har Knokkelkraft – Ei Havre, gjør ene Fuldblods Løb og Daad god Lyst er de end magre. Hvis Siel, monstroel vel ædelst er i Skabnings Herrens Øie Dens som i Væddeløb paa Mær vandt Priis ved Heste Møie. Den Konges, som i lovligt Kald til Landsens Vel mon stunde med Bondehest? – hvis Siele ifald Hver og sin Viis, mens kunde. OKonge, troe ei den Prælat Kun under Dyre=Huden. Han lumsk faaer talt sit: "Pereat af Bonde-Heste-Snuden. - Kom Konge, kuns - om end schachmat (– Naar kuns for Din Carosse ) Jydsk Bonde Races Siels Vivat hver anden Stands skal trodse. Thi kjendes da ved Heste Ret: Hiin Skjelm i Dyrehave, skal hidses, jages stokketrætsaalænge Hest kantrave. Æsopus. Pegasus, Tanthus, Lufthest. Vandhest, (Assessores.)in sidem CopiaCleppert, Landhest.
Jyllandsposten, 1840-08-18
Nyheds Post. - Et talende Beviis paa, hvorledes Fordom mod Pressens Jver kan indvirke paa Mennesket, er vistnok den Aabne Erklæring til mine Medborgere, fra den slesvigske Stænderdeputerede Berwald fra Kjøbstaden Slesvig, hvilken findes i Kieler Correspondenzblatt", hvor det hedder: "De ved Sprogforholdene i Hertugdommet Slesvigs nordlige Deel hidførte Rivninger give mig Anledning til aabent at erklære, at jeg i Stænderforsamlingen 1838 efter den fortrinsviis af Humanitetsgrunde dengang vundne Overbeviisning har stemt med Majoriteten. Senere Forhandlinger i denne Sag har imidlertid hos mig fremkaldt den Overbeviisning, at min tidligere Anskuelse har været urigtig. At jeg afskyer de Planer imod "Schleswig Holsteins" Eenhed og Selvstændighed, hvilke, hvad der er bekjendt nok, et Parti i Danmark knytter til denne Bestemmelse, vil ingen Forsikkring behøve."At den saa vigtige Sag ang. de danske Huusmænds Kaar og Stilling med stor Majoritet blev af viist ved den Roeskildske Stænderforsamling, maa man vist nok i høieste Grad undre sig over, da denne betydeligMenneskeklasse afgjort, paa mangfoldige Steder, udsættes for aabenbar Undertrykkelse og Forurettelse. Man maa derfor vistnok i denne Anledning aldeles billige, naar Fædrelandet bemærker, Pressen er derfor det eneste Middel til Jndskrænkelsen af den tøilesløse Vilkaarlighed, som nu udøves af enkelte haardhjertede Godseiere. Det er der for saare ønskeligt, at de, der see sig i Stand til at oplyse den forkede Huusmands Stilling ligeover for et egennyttigt Herskab, fremkomme med Exempler og Beviser. Det vil være den bedste Modvægt mod Undertrykkelsen, saalænge Lovgiveren ikke troer sig nødsaget til at gribe ind i de bestaaende Forhold; thi den offentlige Stemme er nu allerede en Magt, som just ikke ret Mange have Mod til at trodse. Hvad kan det f. Ex. hjelpe Kammerherre Mylius synderligt, at Kongen har givet ham Nøglen bag paa og om han end senere fik den store Stjerne for paa, naar han har Egenskaber, der ere saa negative, som dem, vi ovenfor saae, og som hans bekiendte Transactioner med Statsgjeldsdirectionen udvise. Naar blot ethvert ubillig Fæstebrev blev offentlig bekjendtgjort, saa vilde Huusmændene deraf snart spore gavnlige Følger. – Det vilde derfor ret være paa sin Plads, om endeel af saavel Gaard som Huusfæstere af Godset Mylenberg, eller fra andre Steder, her til Redactionen vilde sende Exemplarer af de noksom bekjendte Fæstebreve og Fæsteforpligtelser, hvorved disse ere bundne til denne høit benaadede Herre, og hvem kan vide, om deslige Oplysninger med andre factiske Beretninger om denne Mands hele Færd ei kunde bevirke, om ogsaa Hr. Mylius længe nok beholdt den paa hans Bag heftede Nøgle, saa dog at den jydske Stænderforsamling med Alvor antog sig den vigtige Huusmandssag mod Vilkaarlighed og Undertrykkelse.
Jyllandsposten, 1840-08-18
I Anledning af Professor Bangs Forslag, at de nugjeldende Anordninger om de raadgivende Provindsialstænder i Danmark maae underkastes en Revision, bemærker Fædrelandet blandt Andet: J Fald Stænderinstitutionen fik den af Professor Bang foreslaaede Jndretning, maatte han ansee denne Forholdenes Ordning og den derved tilveiebragte Tilstand for et mindre Gode end det han egentlig attraaer for det danske Folk, thi han har i sit Skrift: "om den fuldstændige Skattebevilgningsret, udtalt det som sin Overbeviisning at den bedste Regjeringsform for et Folk, der staaer paa et høiere Culturtrin, (og han vil dog vel ikke nægte, at vi staae paa et saadant, er et constitutionelt Monarchi, hvori det monarchiske Element vel er det overveiende, men hvori der dog findes Garantier mod Misbrug af Monarchens Magt, Ved at veie og prøve hans Forslag baade i og for sig, og i Forhold til de andre Forslag, som sigte til at sikkre,, hvad den bedste Regjeringsform, skal garantere ethvert Folk, ville Stænderne, derom ere vi overbeviste, ikke undlade at tage Hensyn til denne hans udtalte Overbeviisning, hvoraf det fremgaaer, at han i alt Fald selv maatte betragte Forholdenes Ordning efter hans Forslag som en Overgang til en høiere og fastere Ordning af disse; men Spørgsmaalet vilde da blive naar og om en saadan Overgang virkelig er nødvendig og gavnlig. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-08-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Frands posten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Aarg. Fredag d. 21. August 1849. No. 39. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Forholdet mellem Damp- og Seilskibes Forulykkelse.
Jyllandsposten, 1840-08-21
følge en Commissionsberetning, fremlagt i det brittiske Underhuus, beløber Antallet af de i Aarene 1817 til 1839 incl. forulykkede Dampskibe 92, iblandt hvilke dog kun 22 forulykkedes derved, at Dampkjedlerne sprang. J det Hele mistede derved 461 Mennesker Livet; ved Dampkjedlens Springning imidlertid kun 77. J den almindelige Handelsflaade fandt derimod alene i Aarene 181618 ikke mindre end 1114 og fra 1833–35 endog 1573 Skibbrud Sted, og respective 89 og 129 Skibe savnedes aldeles. J det første af begge disse Tidsrum gik 49, i det sidste 81 Skibe under med det hele Mandskab, og overhovedet omkom respective 1700 og 1714 Mennesker, de ikke oplyste Ulykkestilfælde uberegnede. – Efter Beregning af en Commission, der har dannet sig for at undersøge Aarsager ne til Skibbruddenes stigende Mængde, er man kommen til det Resultat, at Søen aarligen sluger indtil en Værdi af 3 Millioner Pd. Sterling og at ikke mindre end Om Commissionen blot har indskrænket sig til England siges ikke, men synes saa 1000 Mennesker omkomme. J Aaret 1835 kunde man regne eet forulykket Skib paa 46 Seilskibe, medens ved Dampskibe Forholdet blev 72: 1. - Resultatet heraf bliver, at der i det Hele skeer færre Ulykkestilfælde med Damp, end med Seilskibe.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Stutteribesigtigelse i Jylland.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Ved Stutteribesigtigelsen i Thisted den 4de d. M. uddeeltes Hingstpræmien, 100 Rbd., til en bruun Hingsmed høire Forkrone og venstre Bagkode hvid, 7 Aar, 10 Qvart. 4 Tommer høi, tilhørende Proprietair Skibsted til Udbykirkegaard. Af yngre Hingste indbrændtes som stutteridygtige: 1) En lysbruun Hingst med Stjern, Snip, høire indvendige Forballe samt begge Bagkoder hvide, 4 Aar, 10 Qvart. 5 Tom., tilhørende Anders Rasmussen af Villerup, Westervig Sogn. Den er falden efter en Landbeskeler af engelsk Race. 2) En bruun Hingst uden Aftegn, 7 Aar, 11 Qvart. 1 Tom. høi, tilhørende Anders Nielsen Refs gaard, Harup Sogn. 3) En mørkebruun Hingst, 5 Aar, 10 Qvart. 2 Tom., tilhørende Niels Sønderborg i Jølbygaard paa Morsøe.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Da der ikke forevistes noget Føl efter Fuldblod kunde ingen Hoppepræmie paa 20 Rbd. uddeles, derimod tilkjendtes 1 Præmie paa 15 Rbd. og 4 Præmier 4 10 Rbd., Føl efter Halvblodshingste, samt 7 Præmier, a 6 Rbd., Føl efter indbrændte Hingste af Landracen, 47 indbrændte Hopper erholdt hver 1 Specie for Føl efter stutteridygtige Hingste. 7 unge Hopper indbrændtes.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Midt i forrige Uge fandtes en velklædt Person hængende i et Træ i Marselisborg Skov tæt ved Landeveien, der fører fra Aarhuus til Hadsherred, Nogle fattige Folk bleve først Liget vaer, dog gik det her som almindeligt, de turde ei nedskjære det, forinden saadant var anmeldt i nærmeste Huus. Da dette var skeet, ilede man med denne Forretning, men den Afsjellede, som dog kun i kort Tid havde hængt, var ei at kalde tilbage til Livet. Kort efter blev nu Liget besigtiget af Districtslægen og Stedets Herredsfoged, dog uden at man kunde komme paa Spor efter hvo Personen var. Liget blev nu opbevaret i en Ladebygning, tæt ved Landeveien; men Natten efter ankom et Par Mandfolk med en Vogn, som afhentede det, uden at de Vedkommende vilde give sig tilkjende, saa man endnu der Egnen er uvidende om Navnet paa den Hedengangne. - Det bedste Beviis paa, at Landpolitiet i justitiel Henseende ei er hvad det burde være, saalænge Herredsfogderne, istedet for at boe midt i Jurisdictionerne, have Ophold i Kjøbstæderne, er de idelige Tyverier, som uafbrudt finde Sted paa Landet, snart ved Jndbrud og snart ved Mark tyveri. De tvende Onder, hvorfor man dog især er udsat, er Klipning af Faarene i Marken og Berøvelsen af det Linned, man anbetroer Blegen. Man hører derfor snart her og snart der at den vinterlige Huusflid paa en Nat er bleven Offer for Tyvehaand, og næsten aldrig seer man disse Tyverier opdagede, hvor Tyven har saa let med at komme af med Varer, hvortil Enhver, uden Fare for at blive røbet, kan kalde sig Eier. Fornylig skal der fra Blegen paa Hovedgaarden Bidstrup være bortstiaalet Linned for henved 500 Rbd. Af dette Blad udgaaer to Nre. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-08-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-08-25
til Endeel Grund- og Bygnings=Eiere i Veile fra Jndsenderen af Svar paa Opfordring &c. i Jyllandsposten Nr. 24 d. A.
Jyllandsposten, 1840-08-25
Jndsenderen af Svar paa Opfordring a. i Jyllyst. Nr. 24.
Jyllandsposten, 1840-08-25
(Jndsendt.) Da det er kommen mig for Øre, at jeg skulde have været En af de Mænd, som ved Raadstuesamlingen den 9de f. M., i Anledning af Aarhuus Byes Jorders Udskiftning, have udladt sig med Hyssen og Piben m.m., erklærer jeg herved saadant for aabenbar Usandhed. Vel kan det være muligt, at der var adskillige Herrer, hvis Principer jeg ikke kunde give Medhold, og at jeg ved denne Leilighed udlod mig med de Ord: "at det var en Skam om der ikke skulde være ligesaa kloge, Folk i Aarhuus som i Weilby eller Hasle til at boni tere Jorderne, Aarhuus By tilhørende, og saaledes bære Pengene paa Landet, istedetfor at de kunde blive i Aarhuus; men ved denne bemærkning skete ingen Molest i mindste Maade, ligesom derved Jngen fornærmedes. Ei heller kan jeg antage, at mit Tilkjendegivende til En af Byens Repræsentanter kunde være stødende angaaende Riisskov, hvorom jeg bemærkede, at jeg, uagtet de Jndtægter, som af denne kom Byen tilgode, dog i de 23 Aar, jeg havde været Borger sammesteds, endnu ingen Lindring havde seet i mine Skatter. P. Bærentsen, Bødkermester.
Jyllandsposten, 1840-08-25
- I Skattebevilgnings Petitionen fra Langeland, som blev underskrevet af 974 Borgere og Indbyggere, hedder det blandt Andet: Vore Finantsers Tilstand er almindeligen bekjendt; under en 25 Aars dyb Fred, med Jndtægter, der maae ansees rigelige, og under hvilken man kunde vente betydelige Beløb afdragne paa Statsgjelden, er denne forøget med mange Millioner og Statseiendom mene formindskede. Videre at udbrede sig herover, og derved vække ubehagelige Erindringer, vilde være ligesaa trivielt som ufornødent. Men da Erfaringen saaledes har viist, at selv den bedste Konge - høisalig Kong Frederik den Sjette – efter gjentagne Forsøg ikke formaaede at bringe den forønskede Ligevægt i Finantserne, saa har man antaget, at samme ikke kunde opnaaes, uden at et folkeligt Element var tilstede i Finantsbestyrelsen, hvorom ogsaa de foregaaende Stænder have andraget – skjøndt forgiæves. Det synes derfor I Petitionen i samme Anledning fra 75 Borgere og Jndvaanere i Faaborg siges: "Det er en i Tingenes Natur grundet Sandhed, at den, som skal udrede Udgifter, bedste veed, hvorvidt hans Evne dertil strækker. Saaledes kan ogsaa kun Folket, hvorfra Statens Udgifter skulle komme, bedst vide, hvormange Byrder Landet formaaer at bære.
Jyllandsposten, 1840-08-25
At de til en fornuftig Statshuusholdning fornødne Udgifter bør udredes er en Selvfølge; men paa den anden Side er det, ikke mindre for Regjeringens end for Statens Vels Skyld, fornødent, at Udgifterne, saavidt muligt, rettes efter Ydernes Evner. Da nu Stænderne ere Folkets Udvalgte og kjende til Landets indre Trang, ligesom de og, eftersom der iblandt dem findes saamange kundskabsrige Mænd, besidde Jndsigt i Statshuusholdningens forskjellige Brancher, ville de bedst kunne veie Forholdene paa begge Sider saaledes, at Udgifterne ikke komme til at overstige Landets Kræfter, eller i for ringe Grad afmaales, hvorved Landet maatte tabe i politisk Styrke. Det er, fra begge disse Synspuncter, om Landets Vel at gjøre og dette kan ikke gives i bedre Hænder end Stændernes, der baade have Kundskab om Landets Forfatning samt Villie til og Jnteresse for, at arbeide for det Maal, som fører til Velstand, for Landet, saavel i politisk som oekonomisk Henseende. Vor allernaadigste Konge har, da han skjænkede Norge en Constitution, der har baaret de heldigste Frugter, ogsaa selv erkjendt, at Landets oekonomiske Forfatning bedst kjendes og styres af Folket eller dets Repræsentanter, og da han allernaadigst har givet Folket den Forsikkring, at hans Bestræbelser stedse skulle gaae ud paa at garantere Eiendomsretten, altsaa velvilligen at bifalde, hvad der almindelig erkjendes for at sigte dertil, samt henviist Folket til Stænderne som det Organ, hvorigjennem dets Forhaabninger skulde udtales, turde vi med fuld Tillid til Hans Majestæt Kongens landsfaderlige Kjærlighed og varme Omhu for sit Folks Bel andrage for den ærede Stænderforsamling paa, allerunderdanigst at petitionere Hs. Majestæt Kongen om at Landet gives en fuldstændig Skattebevilgningsret, som overdrages Stænderne. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-08-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-08-28
brandoposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die Aarg. Fredag d. 28. August 1840. No 41. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-08-28
Om Told- og Skibsafgifter, i Danmark.
Jyllandsposten, 1840-08-28
I Anledning af et, nærværende roeskildske Stænderforsamling forelagt Lovudkast, betræffende adskillige Forandringer i Frdn. 1ste Mai 1838 om Told- og Skibs afgifter i Danmark, føler Jndsenderen sig tilskyndet at bemærke: Det synes som vort General-Toldkammer- og Commerce-Collegium, ved at foranstalte de Forhandlinger, hvorpaa bemeldte Lovudkast er baseret, og navnlig ved Valget af den Commission, der var udmeldt til at overveie denne Sag, ikke har fundet det fornødent, at lade Handelstandens Jnteresse i Provinds=Kjøbstæderne repræsenteres, eller overhovedet at høre disses Mening desangaaende, da denne (see Stændertidenden Nr. 26) udelukkende bestod af de af det høie Collegium selv valgte kjøbenhavnske Toldembedsmænd, og de af Magistraten, ifølge Ordre, udnævnte kyndige kjøbenhavnske Manufacturhandlere, og der ei engang, som ved mange ofte mindre væsentlige Gjenstande, ved officielle Meddelelser eller paa anden Maade er givet dem Leilighed til at afgive Betænkning i en saa vigtig og omfattende Sag, der kan have afgjørende Jndflydelse paa Danmarks Handel og Omsætning.
Jyllandsposten, 1840-08-28
Det er heller ikke antageligt, at de ærede kjøbenhavnske Manufacturhandlere, de være nok saa kyndige, kunne have en saa omfattende Kiendskab til, og Jndsigt i Provindsial-Kjøbstædernes lokale, sociale og commercielle Forhold, og være trængt saa dybt ind i disses mindste Details - hvis rigtige eller urigtige Opfatning og Fremstilling dog som oftest kan gjøre en heldig eller uheldig Jndvirkning paa det Hele – at de, endog med bedste Villie, tilbørligen kunne repræsentere eller ivaretage de provindsiale Kjøbstæders, og især den jydske Provinds's særlige Jnteresse. Som Følge af foranførte Mangel, har der ogsaa i berørte Udkast indsneget sig Tarifbestemmelser, der, om de endog ere overeensstemmende med de kjøbenhavnske Handlendes, dog staae i aabenbar Opposition til Jyllands Fordeel. Her at ville udvikle den skadelige og hemmende Jndflydelse, en Vægtfortoldning efter den i Udkastet bestemte Maalestok vilde have paa vor Handel og Omsætning, vilde være for vidtløftig og heller ikke paa rette Sted, især da vi jo for Øieblikket kunne henvende vore Ønsker og Attraaer gjennem vore Repræsentanter – vore Stænder - til vor allernaadigste Konge selv; jeg skal imidlertid ikke undlade at gjøre opmærksom paa: 1) At det nærmest er de mindre Kjøbstæder og fornemmelig denne Provinds, der ville føle Trykket af sligt et Fortoldningssystem, da det jo er de grovere Fabrikater, hvoraf her consumeres meest, der ville blive bebyrdede med en uforholdsmæssig høi Told, medens de kjøbenhavnske Manufacturister, hvis Afsætning meest bestaaer i finere Varer, netop ved dette ville være begunstigede.
Jyllandsposten, 1840-08-28
2) At vi isærdeleshed, med Hensyn til vor nære Communication med Hertugdømmerne, som ved Udkastets Udarbeidelse tilsyneladende ikke er kommet i Betragtning - ville være nødte til indtil Ødelæggelse at maatte concurrere med de derfra indsmuglede, simplere, her meest gængse Varer, thi Erfaring og Fornuft lærer, at jo større Gevinst der er at vente, jo hyppigere skeer Defraudationer, og det Aag, som vi saalænge have sukket under og klaget over, saaledes, istedetfor, som man stedse har haabet, at vorde lettet, end mere forøgedes. 3) At naar Defraudationer formeredes, følgelig Fortoldningen formindskedes og Opsynet nødvendigviis skærpedes, det maaskee snarere vilde medføre Tab end Gevinst for Statskassen, da det Overskud, der paa den ene Maade ved de forøgede Told intrader kunde tilveiebringes, paa den anden Side ved betydeligere Udgifter og mindre Fortoldning vilde gaae tabte, og Overskuddets Nettobeløb være mindre end de foregaaende Aar.
Jyllandsposten, 1840-08-28
I Henhold til Forestaaende, tillader Jndsenderen sig at proponere de Handlende i vore større jydske Kjøbstæder, specielt i hver By at foranstalte de i Stændertidenderne Nr. 26 og 27 omhandlede Bestemmelser, nøie overveiede og drøftede, for derpaa at indgive Andragende til Stænderne om de Modificationer - der efter min Formening, naar Taxation af Varernes reelle Værdi skal ophøre, i ethvert Tilfælde maa gaae ud paa en lavere Gjennemsnitstold, som vistnok her vil findes ei alene tilraadeligt men ubetinget nødvendigt.
Jyllandsposten, 1840-08-28
Da det er bekjendt, at et Andragendes Antagelse meget beroer paa, at begge Stænderforsamlinger ere enige, saa vilde det, om endog nærværende Tilfælde som lokalt maatte kunne gjøre en Undtagelse, dog være ønskeligt, at Forslagene saa betids ville være udarbeidede, at de endnu kunne indleveres til og ventileres i den nærværende roeskildske Stænderforsamling, der vist med ligesaa megen Energi og Varme vilde vide at paatale og varetage deres jydske Brødres Jnteresser, som de have vidst at paatale og varetage deres Mandanters. En jydsk Handlende. 3. At denne Annonce først nu fremkommer, grunder sig paa, at man først for kort siden er kommet i Besiddelse af Stændertidenderne og Jndsenderen saaledes ikke før har været underrettet om det omhandlede Lovudkast. Brudstykke af et Brev.
Jyllandsposten, 1840-08-28
Confiskation.
Jyllandsposten, 1840-08-28
(Jndsendt.) Det virksomme Politi= og Toldvæsen har fornylig confiskeret et Brændeviinstøi hos en Gaardmand i Soelberg paa Morsøe. Denne Mand med Hustru ansees for at være ivrige Tilhængere af den nye Troe, der prækes her i Landet, hvorfor og Formanden stedse skal have havt stadigt Tilhold i dette Huus, og derfor neppe kan have været uvidende om den ulovlige Binæringsvei der dreves; det vilde derfor være ret interessant, om der kunde oplyses, hvorvidt han, dersom han var vidende derom, har fraraadet en saadan Drift, der dog altid, især naar man veed, at Politi= og Toldvæsen strængt vaage over, at Anordningerne overholdes, maa virke demoraliserende; eller om det ansees for en ligegyldig Sag, der ikke angaaer den saliggjørende Troe der prækes; eller om man ogsaa her kunde præke, at man skal lyde Gud meer end Menneskene. J det Hele vilde det være interessant at oplyses, om ogsaa dette, der dog angaaer Landmanden saa nær, har været Gienstand for Forhandling i Forsamlinger, hvor der i Breve fra Medtroende ivres mod Tobaksrygning som en syndig Nydelse; og man saaledes sættes istand til at lette sig Veien til Himmelen ved at skabe sig en selvgjort, men desværre ogsaa søvndyssende, Retfærdighed. Hvis Hr. Justisraad Rummelhoff fandt Dem foranlediget til at søge dette oplyst, i den Action der maa anlægges i denne Sag, vilde De vist fortjene Tak af dem, der tænke over de i Landet holdte, saakaldte gudelige, Forsamlinger, og deres sande Betydning og Virksomhed paa de Troendes Hjerte og Vandel. En Morsinger.
Jyllandsposten, 1840-08-28
(Jndsendt.) Som man seer fra flere Byer ere de arrangerede Di neer under Kongens med Følges Ophold bekostede af de Deeltagende. Denne Fremgangsmaade maa man vistnok ogsaa billige, da den, som deri ei vilde deeltage, kunde blive borte. Men det er ved denne Leilighed vel ikke upassende at bede sig oplyst af de Vedkommende i Randers, som sammesteds forestod Anretningen, hvorledes man kan forsvare, at der til Spisegildet i denne Byes Klub ved bemeldte Leilighed reqvireredes 500 Rbd. til dette Øiemed – af Kæmnerkassen - hvori Borgernes suurt erhvervede Eiendom indflyder. Med hvilken Competence, spørge vi, kan Borgerrepræsentanterne og Magistraten saa blindt hen bortkaste, hvad vi i flere Aar have sammensparet? Her kunde maaskee svares: det er første Gang Kong Christian den Ottende besøger vor By og vi bør modtage ham med al den Pomp og Ære, som tilkommer ham, den ophøiede Monark, Ja, der kan Jntet indvendes imod, Men kunne vi ikke ved en almindelig Borgerfest, ved skjønne hjertelige Ord, ved Sang og et lille net Fyrværkeri, som i det Hele kunde have kostet 150 Rbd., have bragt ham vor Hyldest paa en langt værdigere Maade, og havde det ikke glædet vor Dronning langt mere, naar vi foranstaltede et mættende Maaltid for Byens trængende Familier, end at see at Embedsmænd, Militaire og rige Borgere, nedsvælge de kostbare, udenlandske Retter, som Mange ikke engang havde godt af, foruden fine Vine og kort sagt Alt, hvad der er lækkert for Ganen, Jo tilvisse! det vilde glæde ethvert veltænkende Menneske; men det er nu engang saaledes, at Folk ved saadanne Leiligheder tænke paa intet Andet, end paa at komme til Bords og da ret holde sig til Tallerkenen. J Haab om, at nærmere offentlig Forklaring maa finde Sted i denne Anledning, ere disse Linier nedskrevne; thi skal Kæmnerkassen ved saadanne Leiligheder holde for, da skal jeg vist ei undlade en anden Gang tidligere at gjøre mine mere virkende bemærkninger.
Jyllandsposten, 1840-08-28
En Borger i Randers.