Berlingske Tidende, 1832-10-10
Amsterdam, den 29de September. Endelig er det afgjørende Øjeblik for vore Anliggender kommet. Vist nok gives der Enkelte, som endnu gjerne ville troe paa en fredelig Afgjørelse; de udtale kun, hvad de ønske, og stytte sig ikke paa nogen anden Grund, end Ludvig Philippsbekjendte Utilbøielighed til energiske Forholdsregler, som muelig viis kunde have en almindelig Krig til følge. Men Ludvig Philipp er en constitutionel Konge; hvor vilde han finde Ministre, som turde vove, efter saa mange tillidsfulde Forjettelser, igjen at træde frem for Kamrene med den sørgelige Statu qvo, Vi troe her med Sikkerhed at vide, at i Conseilet i Paris er fattet en definitiv Beslutning : at de Franske Skibe, i Hollandske Havne have faaet Ordre til at holde sig seilfærdige, at den Franske Gesandt i Haag har forladt dette Sted uden Afskeds=Audients: at man successive vil skride til de bebudede Forholdsregler, forud fastsætte bestemte Terminer, og, da de alle ville blive frugtesløse, efter Udløbet af den sidste Frist begynde Fjendtlighederne. Vor Statstidende, Staats=Couranten og Harlemer=Tidenden af 27de d. M. forberede herpaa. Det er vel mueligt, at Kongen forsamler Generalstaterne, og viser Europa, hvilken Stytte han har i Nationen; for sin egen Person behøver han ikke dette Beviis. Holland er rede til Kamp og fattet paa Alt. Har man end lidet at frygte af Blokaden paa denne Aarstid, saa kan man dog ikke skjule for sig selv den Fare, som truer vor Handelsmarine og de ulægelige Saar, som vore Finantser ville faae; ogsaa kunne vi naturligviis ikke gjøre Regning paa nogen Seir imod Overmagten. Men alligevel vil Kampen vorde udfægtet, og dermed forløbe atter Maaneder. Al Følelse for Ret og Ære maatte være forsvunden fra Jorden, dersom en, paa saadan Maade forsvaret, retfærdig Sag ikke skulde vække almindelig Deeltagelse og opfordre Magterne, som i Wien have garanteret os en saa skjebnerig Gave, til kraftig Bistand. J det Mindste vil, i værste Fald, ingen Skam ramme vor Konge og den med ham identificerede Nation. Bliessingen er den første Fæstning, hvorfra en Flaade, som vil trænge ind paa Scheldefloden, maatte angribes. Denne Fæstning havde i Aaret 1809, da den blev erobret af Englænderne, 80 Kanoner af svær Kaliber paa Hovedlinien imod Havet, og disse vare saaledes stillede, at de vare dækkede mod Jlden fra Skibene, ligesom da ogsaa Sir Richard Strachan med sine otte Linieskibe ikke var i Stand til at udrette Noget imod den, Foruden denne Hovedlinie ere endnu to, dog ubetydelige, Udenværker nedenfor Staden. Batterierne i Katsand, paa den mod tre Flodbred, ere altfor langt borte til at kunne tilføje en Flaade, angriber Viessingen, synderlig Skade. - Ovenfor Blessingen, paa den sydlige Spidse af Den Beveland, ligger Fortet Bag som behersker Scheldens Hovedindløb. Dette Punkt var i Aaret 1809 ikke befæstet; men i Aaret 1814, da det var forsyne med en stærk Besætning og Artillerie, blev det med Held forsvaret. Det kunde ikke forhindre Skibene fra at seile forbi, thi naar Vinden er gunstig, ere de i altfor kort Tid udsatte for dets Kanoner til at de kunde lide synderligt derved; men paa den anden Side kunde Skibene ikke indtage Pladsen, og toge de den endog, ville de dog ikke vinde meget derved, da den blot kan bruges til at forsvare Schelden. - Efter Batz er det første Fort, man kommer til, Lillo, der engang var saa berømt i vore Krigs-Annaler. Dette alene vilde ikke lægge nogen uoverstigelig Hindring i Veien for Krigskibe, som vare bestemte til at seil opad Floden; thi Værkerne ere ikke høie, og Kanonerne, skjøndt af svær Kaliber og talrige, staae alle i aabne Skydehuller, saaat et glat Lag af Drueskud let kunde forjage Artilleristerne fra deres Kanoner. Anderledes har det sig derimod med ForterLiehkenhoek, hvor alle Kanonerne staae i Kasematter, paa Montalembertsk Viis, saa at Skyts og Mandskab ere fuldkommen dækkede, saalænge Steenmurene staae, og hvilken Flaade kunde blive der saalænge indtil disse vare ødelagte, Om altsaa endog Skibe, med gunstig Vind og Strøm, kunne skaffe sig Gjennemseiling imellem begge Forterne, saa vilde de dog i intet Fald komme derfra uden stort Tab; regner man hertil, hvad de maae have lidt ved at passere Viiessingen og Bat saa kan man med temmelig Sikkerhed beregne, hvad de vil kunne udrette imod et Punkt, der er ligesaa stærkt som Citadeller i Antierpen, og som understyttes af Værkerne Tete des Flandres" og commanderes af en ligesaa dristig og bestemt Kriger, som General Chasse.