Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-03-10
Grev Moira havde igaar en lang Andience hos PrindsRegenten. Det hedder at han har afslaaet det blaa Baand hvilket Prindsen tilbød ham som et Beviis og sin personlige Agtelse. Aarsagen til dette Afslag skal være, fordi han frygtede, at det kunde synes som han vilde forlade Lorderne Greys og Greenvilles Partie. Den 20de Febr. J Underhusets Sæde den 14de tog Whitbread Ordet, og forlangte at Regieringen, skulde bekiendtgiøre de officielle Actstykker angaaende vort Forhold til Amerika. Alle Parthier, sagde han saavel i England som Amerika yttrer deres Ulyst til Krigen, begge Regieringerne erklære, at de have de fredeligste Sindeelag; desuagtet bliver dog Krigen almindelig holdt for uundgaaelig. Denne Modsigelse i Handling og Sindeelag maatte især vække Husets Opmærksomhed, og da Actstykkerne allerede vare meddeelte i alle Tidender saa indsaae han ikke hvorfor de agtværdige Herrer paa den anden Side skulde modsætte sig hans Motion om Meddelelse. Den eneste Grund mod samme kunde jo kun være, at en saadan Bekiendtgiørelse af Ministrenes Underhandlinger med en anden Maat kunde blive skadelig; men den fandt ikke Sted, her, da denne Bekiendtgiørelse allerede var skeet. Ved at gjennemlæse den Congressen forelagte diplomatiske Correspondence med Opmærksomhed, var Hr. Vithbread overtydet om, at vore Ministres Adfærd ihenseende til vore For hold med Amerika, fortiente Nationens Dadel, og var Skyld i den siendtlige Stilling, som denne Regiering har taget mod os; men han kunde ingen bestemt Klage føre mod Ministrene, fordi Huset ikke have de de Artstykker hvorpaa han maatte grunde den. Ved flygtig at gjennemlæse Correspondencen saavel mellem Pinkney og Lord Wellesley, som mellem Hr. Forster og Monroe, fandt Whitbrend, at man ikke havde behandlet den Amerikanske Minister i London med den Agtelse som han havde kundet vente af en Regiering der yttrede venskabelige Dispositioner; da flere af hans Breve vare blevne ubesvarede, og paa andre givet et afvigende Svar, saa var det ingen Under om den Americanske Regiering tog deraf Anledning til at afbryde, Underhandlingerne. Over de berygtede Conseils=Ordrer vilde han blot anmærke, at mange af deres ivrigste Forsvarere havde, oplyste ved Erfaringen, for nærværende Tid opgivet dem. - En Krig med Amerika vilde være meget skadelig for England, da derimod en Fornyelse af det venskabelige Forhold med denne Regiering, er det eneste Lindringsmiddel vi kan haabe i den Ulykke, vilgeraade i, naar vi ganske og aldeles udelukkes fra alle Europæiske Handelspladser. I denne Henseende apellerede han til den offentlige Meening. Han slutter med den Motion, at en Adresse maatte overrækkes Prindsregenten. Han vilde lade Underhuset. meddeele de omtalte Documenter. Hr. Stephan talte mod Motionen. Hr. Cat wen understyttede den. Det vil, sagde dan, være et Beviis for Ministrenes fiendtlige Sindeelag mod Amerika, dersom de vedblive at nægte Meddelelsen. Skatkammerkanesleren svarede, at den agtværdige, Herre tog meget feil, naar han ansaae Skatkammer kan flerens Vægring ved at fremlægge Actstykkerne, for et Beviis paa hans fiendtlige Sinddeelag. Just fordi Hr. Percewal ønskede at undgaae Krigen, holdt han det ikke for tienligt at fremlægge dem i et Øieblik, da de blot vilde foraarsage Discursioner, og han var overbeviist, at fortidlige Discursioner over denne Gienstand vilde kun meere forhindre vor Udsonning med Amerika og endmere ophidse Gemytterne i begge Lande. Ophavsmanden til Conseils Ordrerne af 1807 havde kun handlet efter hans Formands Principer, blot fulgt hans Exempel. - Til hver Tid var han bereed at forsvare disse Forholdsregler som retfærdige og politiske. Den nærværende Handelsforlegenhed, var, sagde han, ingenlunde en Følge af Conseils=Ordrerne; dem kan man takke for at den ei er større, Continentalsystemmet er Aarsagen. - Ogsaa han ønskede at afværge, Krig med Amerika, men derfor maae Freden ikke kiødes ved Opoffrelse af vor Søeret, paa den allene beroer Rigets Sikkerhed. - Da iøvrigt Underhandlingerne med Amerika endnu ikke vare til Ende, kunde han ikke erklære sig over flere Fordringer af Amerikanerne, med den Friemodighed som han vilde giøre naar al Haab om Udsonning var forsvunden a. - Han maatte modsætte sig den forlangte Fremlæggelse af Actstykkerne. Under hans Talle havde et Medlem yttret Haabet: at Hs. M. Ministere ikkelænge vilde beholde deres Plads. (hører, hører ) hvorpaa Hr. Percevall svarede: "Med hvilke smigrende Forhaabninger visse Herrer endogsaa maatte inddysse sig, saa holdt han det dog ikke for sandsynligt, at deres Drømmevilde blive opfyldt paasaabehageligen Maade. (Hører, hører 1) Skulde imidlertid det af Herrerne paa den anden Side saa ivrig anbefalede System engang blive herskende, og Regieringen see sig tvungen til at antage det, da vilde han skatte sig lykkelig at kunde forlade sin Plads og ikke mere høre til en Forvaltning, som betræder een Vei det fører til sit Lands Ødelæggelse.