Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
J Mødet den 6 Novbr. oplæste Justitsraad Salicath Betænkningen i Sagen mod Kunstværkers Eftergjørelse, hvilken Forsamlingen bifaldt. Kammerherre Wegner anmeldte et Andragende fra 45 Gaardmænd paa Sophiendals Gods om Hoveriets Afskaffelse, hvilket blev henviist til Hoveri-Committeen. J Anledning af de indkomne Forslag om Finantsbestyrelsen, søgte den kongl. Commiss. dernæst at vise, at den Medvirkning, som nogle af de forelæste Petitioner nu gaae ud paa at reclamere for Provindsialstænderne, ligger uden for denne Jnstitutions naturlige Grændser, idet Hensigten med disse Petitioner ikke skjønnes at være mindre, end at Finantsbestyrelsen skulde underkastes en Control, som neppe i et indskrænket Monarkie kunde være stærkere, at Regjeringen, naar den ikke saae sig i Stand til, at tage de gjorte Udsættelser ved Finantsbestyrelsen til Følge, let vilde komme i en ubehagelig Collision med Stænderforsamlingen, som Organ for den offentlige Mening, at Kongen frivilligen havde indført denne Justitution, og givet den en større Betydning, end man havde kunne vente, samt at Kongen ligeledes havde ladet meddele Oplysning om Finantsernes Tilstand. Han fraraadede derfor Forsamlingen af fremkomme med Begjæringer, som de omhandlede og drøftede fornemmeligen det af Algreen-Ussing indgivne Forslag. Paa Præsidentens Opfordring, om hvorvidt dette skulde underkastes en Committee Prøvelse, opstod adskillige interessante Debatter. Et Medlem meente, at den af Proponenten foreslaaede Frist var for kort, at en Afsøndring af Statsgielden fra Finantsvæsenet, og at Regjeringens Forpligtelse, ikke uden Stændernes Samtykke at ville forøge Statsgielden, var stridende mod den af Folket i Kongens Haand nedlagte souveraine Magt, og at endeligen et Andragende, som der nærværende, vilde forstyrre Regjeringens og Folkets Samvirken. Efterat flere Deputerede havde yttret sig over Forslaget, oplyste Proponenten yderligere, at han ikke havde andraget paa at Statsgjeldens Forøgelse ikke maatte skee uden Stændernes Samtykke, men at Gjelden skulde fastsættes til en ufravigelig Størrelse, der ikke maatte overskrides uden Stændernes derover afgivne Betænkning, at den foreslaaede Adskillelse kan bestaa med den souveraine Statsform, hvorpaa saavel den aldeles souveraine Stat Preussen, som Bestemmelserne om Nationalbanken, afgive Exempler, at Regjeringen saameget mindre indskrænkes i dens Magt, som den ved nye Skatte=Paalæg kan, efterat Stændernes Betænkning derover er indhentet, ethvert Tilfælde skaffe sig de fornødne Hjelpemidler, hvorfor Prop. aldeles maatte modsige, at hans Andragende gik ud paa en med den souveraine Statsform uforenelig Foranstaltning, hvorimod han følte sig overbeviist om, at denne, langt fra at forstyrre Harmonien mellem Folket og Kongen, netop vilde tjene til at knytte Baandet fastere mellem begge. Spørgsmaalet, om en Committee skulde nedsættes til dette Forslags Overveielse, blev dernæst efter Afstemning med Kugler afgjort bekræftende ved 49 Stemmer mod 18. Samtlige Finantsvæsenet, vedkommende Andragender bleve saaledes overgivne til en Committee af 7 Medlemmer, hvilke ere: Etatsraad Treschow, Grev Bille=Brahe, Procurator Haagen, Viinhandler Hansen, Grev Reventlow, Proprietair Tutein og Proprietair Neergaard.