JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Lord Hawkesbuey og mange andre Ministerialier have ladet sig indskrive ved Dronningens Volontairkorps, men at exercere med, tillade deres mange Embedsforretninger ikke.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Theatermusikanternes Bevæbning her, erindre om en Begivenhed i Jaarskrigen, da General Wol Dagen før Quebeks Jndtagelse lod samtlige Hautboister træde frem for Fronten og befale at strække deres Blæseinstrumenter og derimod tage fat paa en Musket og Patrontaske med 25 skarpe Patroner. Adskillige Tydske, som vare iblant Spillemændene, mumlede paa gebrokken Engelsk: General! vi ere blot antagne til at spille. Generalen viste paa en Flin og sagde: Børn, imorgen bruger jeg ingen anden Musik, end denne.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Rygtet om en Expedition mod nogen af de fiendtlige Kyster, er meget fortilig. Jmidlertid have vore Aviisskrivere en forfærdelig Landgangsplan mod Frankrig færdig, da Tiden nu er, at der burde udrettes noget Stort med vor store Magt - det koste saa, hvad det ville. Holland, 30 Aug. J Vliessingen bygges en Fregat, 1 Korvette, 6 store flade Fartøier og 6 Kanoneerslupper. J Antverpen skal anlægges Værfter, for Militairmarinen. J Zeeland er Alting i Bevægelse til Toget mod England.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Den sidste nye Skat, kaldet Don Gratuit, at 2 Procent, har foraarsaget en stor Misfornøielse i den bataviske Republik. J alle Stæder høres om Udvandringer af de formuende Jndvaanere, da de frygte for, at maae tilsidst ligge under for Paalægge nes Tryk.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Wismar, 1 Sept. Den 29de f. M. holdt vor nye Landsherre sit høitidelige Indtog her i Staden. Ved Porten overleverede Borgmesteren ham Stadens Nøgle, som var af Sølv. Ved en Ære, port inde i Staden fremvare 30 Borgerdøttre, klædte i hvidt Silke, og prydede med Krandse og Gui lander, paa en Pude et Pergaments Malerie, hvorpaa blant andet forestilles en opgaaende Søl hvilket de overleverede Hertugen. Demvisellen, som anførte det unge Pigerkorps, erholdt af Hertugen en kostbar Stoppenaal og en guld Haarklæde til Foraaring. Hertugen besaae til Hest Jluminationen om Aftenen, og var saa nedladende, at han endog traadte ind hos nogle Borgere og forsikrede Jndvaanerne om hans synderlige Velbehag.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Kongen og Dronningen af Sverrig vare den 27de Aug. i Leipziv, hvorfra Reisen gik videre over Lützen af Carlsruhe til. Kongen har i Leipzig benaadet Banqveren Frege med Wassa-Ordenen. Der tales om, at den største Deel af de franske Tropper skulde med første forlade de hannoverske Lande. Overgeneral Mortier har sammenkaldet alle Landstænderne til en stor Forsamling i Staden Hannover.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Arveprinds Friderich forlod Casseld. 16 August og ankom til Altona d. 3 Septembr. tilligemed Høistsammes Hr. Sønner, Prindserne Christian Friderich og Friderich Ferdinand Det ridende grønne Gardetorps ledsagede dem fra Elvbredden tilOverpræsidentens, Geheimeraad v. Stermann, hos hvem de behagede at træde af. Fra Hamborg Stads volde blev ogsaa salvteret. Om Aftenen besøgte HoK. Høihed Stuespillet. Den 4 modtog han Kour af de i Hamborg residerende Ministre, og af denne Rigs stads Deputation, som alle bleve dragne til et stor Middagstaffel, hvilket Hr. Geheimeraad Stermann gav. Den 28de intraf Hs. K. Høihed Kronprindsen; Kiel Kl. 10 Aften. Borgerskabet og det saakaldte Schützengilde paraderede. Byen var illumineret Schutzenildet gave ham en Brevagt og Studenterne gjorde deres Honeures. Næste Morgen holdt Hs. K. Høihed Revne over nogle Infanterierregimenter, besaa den nyeanlagt botaniske Have, det nye Militairhos spital, den nye Skolebygning og Plingsteens Jnstitufor Døvstumme, og reiste bort Kl. 5 Eftermiddag ted saget af Jndvaanernes Jubel.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
De Tropper, som hidtil have staaet paa de lauenborgske Grændser, gaae nu tilbage til deres Garn, soner. De i Vandøbet liggende Tropper bryde og den 2 September. Endeel af Tropperne have allerede begyndt Tilbagemarschen.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Det hedder, at 6 Kanoner skal føres fra Rendborg til Tønningen, hvorhen nogle Tropper ere beordrede. Ved Husum skal nogle engelske Søefolk var re gaaede iland og have forøvet adskillige Uordener. Der siges, at Hs. K. H. Kronprindsen vil paa sit Tilbagereise i Ottobr. eftersee Landeværnet i Holsteen. J ylland og Fyen. De kongl. Defensionsskibe: Beskiermeren og Forsvar, skulle den 2 September bortsælges ved Auction.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
De danske til England opbragte Skibe, Prøve, tenen, Fortun og en Grønlandsfarer ere friekiendte Skibet Rendsborg er kondemneret. Listen paa de af engelske Kapere opbragte danske Skibe er bleven forøget med: Den unge Marie, Jris, Brødrene og Grønlandsfareren Kantsler v. Eiden. 12 af de Bønder, som toge Deel i Opstanden paa Godset Roer, ere allerede dømte til Fæstningsarbeide. i Rensborg.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
J Christiania er af 6 Kiøbmænd oprettet et forenet Skibsrederie, som har bestemt 4 Skibe ene til Fragthandelen mellem Kiøbenhavn og Christiania Skibet de 3 Venner af Kiøbenhavn har blant andet nylig hiembragt fra Traatebar 600000 Pd. Sut ter og 250000 Pd. jort Peber.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Paa Anholt er iaar strandet 2 engelske Skibe med Steenkul og Tømmer. Begge kom af igien, ved at udkaste en Deel af Ladningen. Ligeledes er strandet et Skib af Altona, kommende fra Bajonne med 644 Fade Viin, hvoraf 625 Stkr. bleve biergede. - Fyren dersteds fortærer aarlig 140 a 150 Læster Steen tul og 6 Tdr. Tran. Grev Wedel Jarlsberg, gl. Gesandt i London, har taget sig en Brud paa Travendal i Komtesse Wilhelmine Lütner.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
General Waltersdorf ankom den 31 Juli til Hamborg og fortsatte Reisen til Rendsborg. I dette Aar er hidtil kun et eneste Menneske anført paa Kiøbenhavns Dødeliste som bortrykket af Kopper.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
J Kiøbenhavn skal Dagrenovationen nuomstunden, koste 30000 Rd. og Natteren vationen 60,000 Rdlr. aarlig, og endda klages der over atskens Ureenlighed.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Hovedstadens Tømmerlang har nu detretteret, at der er en forbandet Forskiet imellem en TømmerFriemester og en Frien Tømmermester. N. B. Talen er ikke egentlig om Dyelighed.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
En Pige søger i Adresseavisen om Condition, men hun vil give sin Huusbond Løn, istædet for at modtage den af ham.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Det er, som bekiendt, en almindelig Klage, at man her til Lands generes meget i Selskaberne ved den evige Siddentilbord paa Helbredets Bekostning. Man læser nu, at blandt de Store i Spanien skal haves den følgeværdige Stik, at Giesterne staae op fra Bordet mellem hver Anretning, for at rekolligere sig i et andet Værelse, indtil en Klokkes Ringning behu der, at det er antommen en anden Anretning, der man da med fornyede Kræfter giver sig i Kast med Der mennes, at de spanske Værter ere meget naturligen komne paa denne Idet, ved at lægge Mærke til at vidtløftige Skribenter gierne pleie at afsnitte deres Værter i passende Kapitler, for at give Læseren Leilighed til at forfriske sig paa den lange Vei.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Den 5 Sept. Kours af danske Bantsedler imod Species 42 1/3 P. C.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 5 September, Professor og Stiftsprovst Bast. J. Odense den 6 September Biskop Tønne Bloch, 10 Aar, han havn de i 28 Aar være Biskop, deels i Ribe og deels i Fyen. Embedet stal nu deles.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Avertissements. Onsdagen den 14 September skal min Lufthallon opgaae paa Pladsen ved Branddirecteuren, Begyndelsen til Ballonens Fylling er presise Kl. 4 Eftermiddag. Billetterne faaes i mit Logie hos Hr. Brünnes, og ved Indgangen. Billetten koster 2 Mk. N. B. skulle der indfalde Regn eller stærk Blæst, saa bliver det udsat til en anden Dag. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Til Publikums Underretning og Beroligelse finder jeg mig beføiet at bekiendtgiøre: at der vel i den sidste Maaned her i Byen temmelig hyppig har yttret sig haardnakkede Diartheer, som ikke sielden, især naar de ere forsømte eller behandlede med Qvaksalverier, ere gaaet over til virkelig Blodgang; men at denne Sygdom hidindtil under passende Behandling hverken har viist sig meget dødelig, eller er saa almindelig udbredt, at den kan ansees for Epidemie. Hvad Rygtet kan have fortalt anderledes, maae jeg modsige som falsk og urigtigt. Regler for Sygdommens Behandling kan er gives her, men for at hindre dens videre Udbredelse bør jeg giøre mine Medborgere opmerksomme paa : at Legemet giøres meere skikket til at modtage denne smitsomme Sygdom ved alt det, ver svækker, saasom: ved at afknappe noget i den sædvanlige Tæring, ved at nægte sig det tilvante Glas Viin eller Brændeviin - ved at holde Diæt i Ordets gienske Betydning; ved Aareladning, Bræk og Laxeer=Midler, især de sidste, dem man eienden bestemt Anviisning af en kyndig Læge bør befatte sig med; ved Forkiølelse: ved Frygt for at smittes, ved at overlade Maven med for mange eller ufordøielige Spiser. - Vel er Sygdommen smitsom men den - der ved varm Paaklædning holder sin Uddunstning i jevn Gang; der ei overlæsser sin Mave, men tarvelig pleier den med sunde Næringsmidler, med et Glas god Viin eller en enkelt Dram; der sørger for frisk Luft hos de Syge, og med godt Mod nærmer sig dem, naar Pligt byder det - har er noget at befrygte. De Fattige kan vente fri Auur og Medicin, naar de derom melde sig hos mig. Dr. M. Koefoed, Stifts=Fysikus. Til Leie. Hvor en fornøielig Stue til Gaden, et meget lys Sovekammer til Gaarden, Gaardsrum, Tørveløft og Brændekammer; hver Deel 3 Fag ligefor hverandre. Værelserne forsynede med 2de Kakkel evne; er at faae til Leie saasnart mueligt inden førsttommende Nyeaar eller til Paaske Flyttetid. Anviisning giver Stomager Ole Kløve i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Jeg undertegnede lader bekiendtgiøre for det ærede Publikum saavel Indens som Udenbyes at jeg haver nedsat mig i Aalborg som Feldbereder og hvem som vil unde mig deres Arbeide, forsikres en redelig Behandling. J. Lund, boende i Jomfrueannegade.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Den bekiendte Alvsgaard Jegerumgaard, beliggende i Øster Hanherret 4 Mile fra Aalborg paa Landeveien, til Thisted og 1/2 Miil fra Liimfjorden, er underhaanden paa billige Viltaar at faae i Forpagtning, eller til Kiøbs, førstkommende Majdag at tiltrædes. Gaarden staaer for 1 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. Hartkorn og har der paa circa 350 Tdr. Land a 1000011 Al atte sammen omkring Gaarden indhegnet; Gaarden ligger smukt har gode Bygninger og anstændig Vaaningshuus med tvende Lyst- og Kiøtten Hauger for en hos net Familie, fornævnte Bygninger er forsikret i Brandkassen for 1980 Rdr. Kiøberne ville henvende dem til Enten Madame Hviid som beboer Gaarden, der paaviser dem Eiendommen og giver dem tillige nærmere Oplysning, eller til Eieren Justitsraad Lange til Castrupgaard paa Amager.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Betiendtgiørelse. Mandagen den 26 Septbr. og følgende Dage bliver udi Barmer Præstegaard, hver Dags Formiddag Kl. 9, holdet offentlig Auction over Stervboets betydelige Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Messing, Kobber, Tin, Speile, Kakkelovne, Borde, Stole, Chatoller, Dragkister, Stueuhre, Senneklæder, Linned, Mands Gangklæder, Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Harve, Plouge og Gaardsredeskaber, m.v.; hvorved anmærkes: at dette fortrinlig gode Jndboe indeholder, foruden en Overflødighed at vel konserverede Meubler, omtrent 650 Lod forarbeide, Sølv, en Mængde (fine og grove) usædvanlig gode Sengeklæder henved 90 Nummere, og omtrent 130 Nummere Dækketøi og Sengelinned; thi ville de Lysthavende behagelig til bemeldte Tid indfinde sig, da Auctionen fremmes efter de paa Auctionsstedet frem liggende Conditioner af Wiibe. Farstrup Præstegaard den 8 Sept. 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Efter Vedkommendes Begiæring bliver foretaget og holdet offentlig Licitation paa Raadstuen her i Byen; Torsdagen den 29 September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, over en Reparation, som til næste Foraar skal foretages over Jannerup Kirke og Stole huus i Hundborg Herred; hvortil Liebhaberne herved efter Forlangende indkaldes. Det over Arbeidet gjorte Overslag beløber sig til 202 Rd. 4 s. Hvori Arbeidet bestaaer, derom gives Underretning af Sognepræsten Hundborg Hr. Mathiesen, som og foreviser Licitations Conditionerne. Thisted den 2 September 1803. Brøndlund, Auctions Direktør.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Creditorerne i Kollbergs Fallitboe ville behageligst tage Møde den 17de i denne Maaned paa mit Contoiher i Thisted, Kl. 10 Formiddag, da noget dem vedkommende der skal forhandles. Thisted den 2 Sept. Brøndlund, Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Karlen Christen Pedersen af Drastrup, som i nogle Aar har været i min Tieneste, er fra Dato af fra mig afskediget. Mine Bekiendtere anmodes ikke til ham at udlevere noget paa min Regning, som jeg ikke betaler. Thisted den 21 August 1803. R. S. Møller.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Paa Oxholm kan strax bekommes god og reen Sæderug, naar de Behøvende strax melder sig og om Prisen. attorderer. Taler og Forhandling i Fredericksberg Slotskirkpaa 6te Søndag efter Paaske, den 22de Mai 1803, da Prinds Christian Frederik og Prindsesse, Juliane Sophie, samt Prindsesse Lovise Charlotte, Hs. Kongelige Høihed Arveprinds Frederiks tre ældste Børn, bleve konfirmerede af Biskoppen i Siellands Stift Dr. N. C. Balle, faaes hos Bogtrykker. heftet for 1. Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
En næsten nye grøn malet Himmel-Seng Bunden betrukket med Sadelgiorde; anvises i Kiøbs fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Den Borgemester Embedet i Aalborg tilliggende Eng, Kiettrup Kiær taldet, matriculeret for 1 Skp. Haxtkorn, bliver ved offentlig Auction til Bortsælgelse opraabt Fredagen den 16 September førstkommenpaa Aalborg Raadstue, og ifald antagelig Bud skeer uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt, hvilket he ved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 1 Sept. 1803. Hornsyld. W. L. Fredagen den 16de September førstke. mende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver ved offentlig Auction her i Gaarden bortsolgt 60 til 70 meget godt Faar, for største Delen 2, 3 a 4 Aar gammel og nogle Beder, samt nogle sede Slagthøvder; hvo Liebhabere inviteres bemeldte Tid og Sted. Westerladegaard den 31te August 1803. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Licitation over Reparation paa Vesterhassing og Østerhassing Kirker i Kiær Herred Aalborg Amt bliver foretaget Løverdagen den 17 September hernæFormiddag Kl. 10 Slæt udi Nørre Sundbye hos Herredsfoged Hasselbalt, hvor nu strax er at læse Condtionerne og Overslag desangaaende. Paa Gaarden Albek i Hornum Herred, foretage offendtlig Auction Tirsdagen den 20 September, førstkommende, som begynder ved 10 Slæt om Formiddagen, hvorved bortsælges afg. Forpagter Søren HolsteEfterladenskaber, bestaaende af Sængeklæder, Dættetøi, Lagner, Sølv, Kaaber, Messing, Borde, Stole og øvrigt Jndboe, endeel alle Slags Meierieredskaber 2 unge smukke brune Vognhopper, 3 andre gode Vester, en Postvogn, Arbeidsvogne og endeel Gaardsredskaber, 33 Stkr. gode unge Meierien Kiør 110 Faar og Lam, af en meget god Art, 20 Stkr. Beder, m.v. Nibe den 5 September 1803. Bassesen, Auctions Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Alle de som i navnlig Maade maatte have nog at fordre udi Stervboet efter den paa Herregaarde, Friisholt under Wiborg Amt ved Døden afgangne Forvalter Anders Knustrup, indkaldes herved med 12 U. gers Varsel at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Stifteforvalter, inden fornævnte Tiid forløb, Ligesaa indkaldes og alle de som maatte var re noget skyldige til Stervboet, uden Henstand at betale samme til mig. Randers den 30 August 1803. Bendixen, Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1803-09-13
Hos Pastor Meden bekommes Katalog over nogle Bøger, som hos ham bortsælges den 31 October næstkommende: Kataloget uddeeles frit,
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Paris, 1 Septembr. Samtlige Landgangstropper have saaet Ordre, at holde sig færdige til at skunde marschere inden 24 Timer. Til den 20de d. skulle 180,000 Mand være opstilte mellem Compieglie, St. Omer, Brygge og Gent i 6 Leire. Her forfærdiges en Mængde Artilleriereqvisiter, især Mørserlavetter, og til Kysterne transporteres mange Kugler paa 8 til 48 Pund.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Den franske Nationalflotille skal foruden Transport- og Fiskerfartøier, bestaae af 200 bevæbnede Skibe, som maae være færdige inden en Maaned.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Den italienske Republik lader til vor Tieneste bygge i franske Havne 2 Fregatter, som skal hedde Præsident og den italienske Republik, samt 12 Kanoneerslupper, som opkaldes efter de 12 stalienske Departementer.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Landgangen paa England er nu den almindelige gienstand for Talen. Da Mekanikeren Marquerie linlig gjorde Forsøg paa Seinen med sit snarseilende kib, som gaaer ved kunstige Hjul, og lagde 1000 viser tilbage i een Minut, raabte Grenadererne af for Svømmeskolen med Enthuustasme: Kamerater udet bringer os hurtigt over til England. Førstekonsulens Livgarde lader bygge en stor Kamoneersluppe, som skal hedde Konsulargarden, besfor at bruges ved Erobringen af det nye Carthago.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
J Landsbyen Vassiere 115 Huse afbrændte ved det at Bønderne fyrede af Glæde over deres nye Sogmepræstes Ankomst. ved Den 28de blev en ung Lotterie=Kollektrice No. 109, just da hun vilde giøre Kasseaflevering, hielstuksken i Underlivet af en Morder, som var kommen ind Sandal. fra Lostet af. Han undflyede med den hele Kasse af 8000 Franker.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
J Egnen af Lyon har et Skyebrud ødelagt 2 Landsbyer, og skyllet en Kone og 300 Gieder bort London, 30 Aug. Paa Jamaica er opdaget en skrækkelig Negersammensværgelse, som vilde opbrænde Staden Kingsion og myrde alle Hvide paa den hele Øe. Begge Ophavsmændene ere hængte, siden halshugne og Hovederne satte paa Piker ved hver sin ende af Staden. De Sammensvorne havde en Huusneger mistænkt for, at han vilde røbe dem, og gave ham Gift ind. Men da han mærkede Uraad og giettede Aarsagen, opdagede han af Hævn hele Komplottet.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
J Lissabon har været en firedages Militairtumult, som har kostet mange Mennester Livet. 2 portugisiske Regimenter, understøttede af Pøbelen, fegtede mod Politietropperne, som endelig ved Hielp af et andet Korps, kommanderet af en fransk Emigrant, fik Bugt med de rebelske Regimenter.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
De vigtigste Havne ved St. Domingo blokeres nu af Englænderne. De Franske holde kun Søe pladserne besatte og have overladt Negerne det hele stukke Land. Negerne have yttret sig villige til at degive sig under engelsk Skyts og giøre fælleds Sag mod de Franske, under visse Betingelser. 2 franske Fregatter, en Brig og en Skonnert skulle sammesteds være faldne i Engl. Hænder.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
5 engelske Linieskibe med 7000 Md. Tropper ere seilede fra Antigua, for at angribe Martinique. Rebellionen i China vedvarer og forstørres saa at Keiseren er nød til at tage overordentlige Forholdsregler.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
J Ostindien er Rajahen af Jepore myrdet af en Præst, og en engelsk General er dræbt i et Slag mod Maratterne.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Ved Cheschire skal man have opdaget en heele Deel Piker, gjorte i Birmingham, Nogle af dem vare alt bragte paa et Kulskib, og henladte under Kullene.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Ved Drogheda i Jrland er et hamborger Skib arresteret, fordi man nær ved det fandt 300 Flinter af fremmed Fabrik, og fattede Mistanke om, at de vare udlossede fra Skibet.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
I Dublin er atter arretteret 3 Grepomenesser, som man haaber at bringe vigtige Opdagelser ud af, Rebellionen angaaende.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Den engelske Krigskaluppe Calypso er gaaen under i Søen med Mand og Muus.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Til Barbados er opbragt 10 franske Transportskibe.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Den 20 Juni har en engelsk Kaper taget et fransk Skib, kommende fra Kysten Guinea med 337. Slaver, 120 Fade med Guldstøv og 460 Elefant tænder. 3 engelske Lininieskibe og en Fregat have afskaaren 32 franske Koffardieskibe fra Havnene St. Pierre og Port Royal ved Martinique.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Wien, 31 Aug. Her er nu lagt en stærk Jndførselstold paa Kaffe og Sukker, bestemt til at indløse de overflødige Banksedler med, saavidt mueligt. Man venter ogsaa med første en forhøiet Afgift af udenlandske Vine, saa at f. Ex. en Flaske Champagner vil ikke kunne drikkes under 3 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Samtlige Statsgodserne i Arvelandene beløber sig til 320 Millioner Gyldens Verdie. De ere alle endnu gielfrie og frembyde Staten en mægtig Hielpe kilde i nærværende Betryks Tid.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Hannover, 6 Sept. Landstænderne raadslaae nu over de franske Fordringer, og det hedder, at de paa ny have bevilget et Laan af 150,000 Daler. Jmidlertid har Kongen af England negtet sit Samtykke til det Laan af 1 1/2 Million Daler, som Landstænderne underhandle om ved det Churhessiske Hof. og Churfyrsten fordrer desaarsag Sikkerhed fra Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
De Franske ville nu anlægge Forsvarsværker vedElvbredden, til Sikkerhed mod en mulig Landgang af Englænderne.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Overgeneral Mortier har ellers foreslaaet Landstænderne, at fordeele Krigskatternes Byrde meere paa de formuende Adelsmænd og andre rige Personer, men skaane de arme Bønder og Borgere saa meget mueligt. Leipzig, 3 Sept. Ved Lützen nærmede Kongen af Sverrig sig Gustav Adolpys Monument med blottet Hoved og var rørt indtil Taarer, da har stod derfor. (Som bekiendt, stod her et af de mange blodige Feldtslage i Religionskrigen, hvori denne mantialske Konge faldt.)
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Frankfurt, 3 Septembr. Jdag ere Deres Kongel. svenske Majesteter paa Reisen til Carlsruhe her indtruffen og traadte af i den romerske Keiser. Et offentlig Blad siger: at man i en Giæstgiver gaard i en vis Stad var saa uforskammet, at beregne de Kongl. Reisende den uhørte Summa af 168.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Louisdorer.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
General Rapper Tandy er død i Bordeau66 Aar gl.
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
Paris. Over de mange her udbrudte Banqverotter udtrykker en af vore Journaler sig saaledes: Det er bedrøveligt, saa ofte at høre tale om Banqverotter, især da denne Ulykke næsten altid er deres egen Skyld, som den rammer, om det ikke saagar er en afskyelig Penge=Spekulation. Banqve rotterne af denne sidste Klasse adskille sig fra Stratenrøvere kun derved, at de forene Feighed med Rovlyge. Disse synes ganske at tilhøre Kriminelretterne. Men
Jyske Efterretninger, 1803-09-16
naar en ved Sparsomhed, Jndsigt og Arbeidsomhed bekiendt Handelsmand ruineres ved Ildsvaade, Skibbrud, Banqverot, saa beklager man ham og er beredt til at tage ham under Armene. Har han derimod og verladt sig til en daarlig Bekostning og tilladt sig en fræk Luxus, harmes man, istedet for at beklage ham naar han synker ned i den Afgrund, han selv har gravet. En Banqverer er en Negociant, en nyttig Handelsagent, og ingen Fyrste. Han kan holde et Huus, men maa ikke udkramme Pragten af et Pallads. Tilforn kunde en Banqverer aarlig fortiene 150,000 Franker og hans aarlige Bekostning var 50,000 Franker. Fornærværende seer man Banqve rere, som ved en aarlig Fortieneste af 300,000 Franker troe sig forpligtede til en aarlig Udgift af 4000,000 Franker, og for at dekke deres Deficit, vove Spekulationer, de ikke forstaae sig paa, og giøre sig døve over Følgerne af uoverlagte Operationer. De holde sig nogen Tid fast paa Spidsen af en Syenaal, og styrte tilsidst med deres Offere i en Bankerots Afgrund.