JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Udenlandske Nyheder. England. Nu da Tiden nærmer sig til det nye Parlaments Sammenkaldelse, er det naturligt, at Spørgsmaalet og hvad man kan vente sig af dette Parlament, fornemmelig er det, der beskjæftiger Journalerne. Hvor interessante end saadanne Undersøgelser kunne være for Englænderne selv, give de dog kun et lidet Udbytte for Udlandet, der af dem alene lærer, at en betydelig Partikamp forestaaer, og at Ministrene maae opbyde alle deres Evner forat holde sig paa deres Pladse, uden dog at have Haab om, at kunne fuldeligen tilfredsstille nogen af Parterne. - Den engelske Gesandt i Portugal har faaet Tilladelse til at forlade sin Post i 6 Maaneder, hvilket Nogle ansee som en Følge af de Klager, den portugisiske Udenrigs=Minister har fremført over ham, medens Andre troe, at det ene er skeet for at han kan give Lord Palmerston fornødne Oplysninger, naar de portugisiske Anliggender komme til Omtale i Parlamentet. – Ved Portsmouth er et Skib, der seilede mellem London og Vestindien aldeles opbrændt. Mandskabet og Passagererne bleve reddede, men intet af Ladningen, der tilligemed Skibet var vurderet til 50,000 Pd. Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Frankrig. Endelig har Regjeringen bekjendtgjort Depescherne fra Africa. De indeholde imidlertid intet Nyt af Jnteresse, kun anføres der Tabet af Mandskabet, som Constantines Jndtagelse har foraaarsaget, til 100 Døde og 506 Saarede, samt 48, der ere døde af Sygdomme. Efter et at Araberne udspredt Rygte, skulde Achmed Bey være fangen tilligemed alle sine Skatte af Franskmændene. Om Frankrig vil beholde Constantine, eller hvad de overhovedet ville gjøre med deres africanske Besiddelser, derom er endnu Jntet bekjendtgjort, dog mener man, at flere Deputerede ville fremkomme med det Forslag, at de africanske Besiddelser skulle indlemmes i Frankrig som det 89de Departement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
- Den 4de dennes begyndte Valgene, men om deres Udfald indeholde Aviserne intet, og ved deres Afslutning var Kampen mellem Lasttte og Lefebure, endnu uafgjort. De ministerielle Blade vedblive endnu at dadle den almindelige Valgcommittee, skjøndt de afhængige Blade roje den for at have fremkaldt et større Liv ved Valgene. - For at forebygge alle mulige Uordner har Regjeringen befalet at under Valgene en Bataillon af hver Regiment skal holde sig færdig i Casernerne. - Ogsaa her har Stormen den 1ste d. M. anrettet meget Ødelæggelse. Spanien. Reppe synes Dronningens Sag at seire paa et Sted, førend den trues med Tab paa et andet. J Krigen synes saaledes Dronningen nu at være den seirende, medens Cortes forsamlingen truer hendes Regjering med Forviklinger, der ville være ligesaa farlige som Borgerkrigen, der ved dem vil vinde i Kraft. Det har nemlig oftere i Cortesforsamlingen været omtalt, at fratage England og Frankrig flere af de Handelsrettigheder, som hidtil har været dem tilstaaet, og den engelske Gesandt har i den Anledning erklæret, at naar dette skeete, vilde England ganske ophøre med at understøtte Dronningen, og man venter, at Frankrig vil følge samme Exempel. Regjeringen er nu ivrig beskjæftiget med at udfinde Midler til at hindre Cortes fra at tage en saadan Beslutning, men det synes dog tvivlsomt om det vil lykkes dem, da Cortes i en anden Sag har taget en mod Regjeringens Ønske stridende Beslutning ved nemlig at erklære den med Rotschild afsluttede Contract om Qviksølvminerne i Almada for ugyldig, ligesom og Grev Toreno, for at have afsluttet Contracten, er sat under Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Tydskland. Efter die hannov. Zeit. vil om kort Tid de strænge Forholdsregler, som Forbundsdagen tog mod de Forfattere, der hørte til det unge Tydskland, blive hævede, da man begynder at indsee Selskabets Uskadelighed. – J Dresden har det andet Kammer besluttet at andrage paa en almindelig Amnestie for dem, der ere sigtede for Deelagtighed i Bursche=Foreninger. Man bemærkede i denne Anledning, at Bursche-Foreningerne vare gaaede ud fra det i sin Tid af Regjeringerne begunstigede Tugend-Bund, og at ligesom de ikke havde været farlige for Regjeringerne, saaledes vilde det og være upolitisk, at lade Vedkommende, hele deres Liv lide for en Ungdomsforseelse og derved ikke alene berøve Staten mange dygtige Statstjenere, men og skaffe sig lige saa mange afgjorte Fjender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Fædrelandet. Hamborger Correspondent meddeler en Skrivelse fra Kjøbenhavn hvori det blandt andet hedder, at Regjeringen skal have i Sinde at meddele et motiveret Svar paa alle de Andragender, der ere indkomne til den, og at dette Svar sandsynligviis vil blive forelagt den næste Stændersamling. Under den store Masse af Forslag, hedder det videre, som ere udgaaede fra Stænderne kan det ikke være andet, end at meget maa være umodent, eller i det mindste for Tiden uudførligt, og naar Regjeringen derfor efter moden Overveielse finder, at den ikke kan læmpe sig efter de udtalte Ønsker, saa vil det dog finde retfærdig og skjønsom Anerkjendelse, at Grundene herfor aabent og klart blive bekjendtgjorte. Herved vil ikke alene enhver Tanke og Ringeagt for Stænderne, og den deraf nødvendig følgende Forstemmelse blive undgaaet, men den Overbeviisning vil og rodfæste sig iblandt Folket, at Regjeringen handler efter vel overveiede Grundsætninger, selv da naar den handler i Strid med den offentlige Mening." Det kan neppe feile at en Forholdsregel som den ovenfor antydede vil overalt blive modtagen med megen Erkjendtlighed, men Pluraliteten af Folket vil dog sikkert ønske, at Finantssagen ikke af Regjeringen maa blive henført blandt dem, i hvilken den ikke har kunnet føre sig efter Stændernes Jndstilling. Vore Finantsers mislige Tilstand og Nødvendigheden af hurtige og energiske Forholdsregler er bleven saa tydeligt og klart lagt for Dagen, saavel af samtlige Stænderforsamlinger, som af de enkelte Forfattere, der have skrevet omdenne Materie, at der herom kun har dannet sig een Mening, og Folket vilde derfor paa det smerteligste blive skuffet i sine Forventninger, om det endnu i længere Tid skulde kunne opkaste sig det af Bang fremsatte Spørgsmaal, hvorledes skal det gaae vore Børn om end alt kan holde sammen i i vor Levetid." Dog vi ville haabe, at Regjeringen, der i de hidtil afgjorte Sager ikke forgiæves har hørt Stændernes Raad, heller ikke i denne den vigtigste Sag vil tabe Nationens gjennem Stænderne. udtalte Ønske af Sigte. At en saadan Offentliggjørelse, som den paapegede, tillige vil, som Brevskriveren sluttelig yttrer, udbrede mange hidtil savnede Oplysninger og Kundskaber, er uden for Tvivl, og det Slør, der hidtil har hvilet over mange Regjeringshandlinger, vil saaledes forhaabentlig for stedse være sønderrevet, thi her gjælder det fornemlig, som David nylig sagde, at vil Regjeringen have fuld Gavn af Offentligheden, da maae den ville en heel Offentlighed eller slet ingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Som en Sjeldenhed kan anmærkes: at Stænderdeputeret Hr. Proprietær C. Schou til Baadsgaard sidste Søndag den 29 October celebrerede sit Sølvbryllup, og samme Dag copuleredes 2de af hans Døttere, Jfr. M. Schou med Hr. Kjøbmand Samson fra Skive og Jfr. C. Schou med Hr. Proprietær Elle junior fra Hessel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
J Hertugdømmerne vedblive stedse flere og flere Byer i Communalbestyrelsen at hylde Offentligheds=Principet, og Neustadt har saaledes nu ogsaa bekjendtgjort et Commune=Regnskab. Hvad vi i denne Henseende tidligere have ønsket for Danmark, det har nu Regjeringen opfyldt ved i den nye Commune-Anordning at befale en saadan Offentlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Den Artikkel i Kjøbenhavnsposten om den 1ste October, som bevirkede, at det paagieldende Nummer blev lagt under Beslag, havde man gjort sig den Uleilighed at besørge for endeel optaget i det svenske Aftonblad, ledsaget af en behørig Jndledning. Efterat dette i nogle Dage havde henligget paa Læsebordene i Athenæum og Studenterforeningen, og var bleven læst af Mange, satte Kjøbenhavns Politie sig i Besiddelse af Bladet og forhindrede derved dets videre Circulation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
(Hels. Avis.)¬ J afvigte October Maaned ere ialt 1243 Skibe passeret Sundet, af disse Skibe vare 117, Jndenlandske og Resten udenlandske, 918 vare ladede og 325 baglastede. Siden 1833 har iaar det største Antal Skibe passeret Sundet nemlig ialt 11956. Ved at ommelde den nye Commune=Anordning, bemærker Helsingørs Avis i Anledning af det Circulære, hvorved det er paalagt Øvrighederne at udarbeide det provisoriske Reglement for Kjøbstæderne, at det uden Tvivl vilde være saare gavnligt, om Øvrighederne i de enkelte Byer gik noget videre end hiint Circulaire strængt foreskriver, ved nemlig foruden de eligerede Borgere at tage ogsaa de Mænd med paa Raad i anførte Henseende, om hvilke det er dem bekjendt, at de føle Jnteresse for den nye Tingenes Ordning, og som saadanne have den offentlige Mening for sig; thi uden her i mindste Maade at sigte til enkelt Bye eller enkelte Personer, er det dog vistnok en beklagelig Sandhed, at Borgerrepræsentationerne i Almindelighed ikke hidtil have kjendt eller have Anledning til at kjende deres rette Betydning, at de stundom ere for meget beherskede af ældre Principer." Ligesom vi ganske billige det ønskværdige i ovennævnte Forslag skjøndt vi tillige tvivle om, at det paa mange Steder vil blive fulgt, saaledes kan vi ikke ganske misbillige Helsingøer-Avisens Slutning, der gaaer ud paa at jomere det Gamle bringes i Harmonie med det Nye, desmindre vil selv dette være udsat for Critik, thi vor gamle Communalforfatning frembyder kun saameget daarligt, at det alene derfor vil være i høi Grad vanskeligt, ja neppe engang ønskværdigt at noget deraf overføres i det Nye. At de større Kjøbstæder som f. Ex. Nykjøding og Nakskov heri Stiftet af al Magt stræbe efter at faae Raadmænd, er noget man maa haabe at i det mindste de eligerede Borgere ville indsee Gavnligheden af, og det saa meget mere, som disse Byer paa Grund af deres Størrelse vistnok ingensinde ville savne Mænd, der have den fornødne Dygtighed til at forestaae saadanne Bestillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Lovgivning. Under 1ste dennes er emaneret en Placat indeholdende nærmere Bestemmelse til den bestaaende Trykkefrihedslovgivning. At Regjeringen ikke i dette Punkt ha kunnet give efter for Stændernes Ønske, at der ikke for Tiden maatte gjøres nogen Forandring i hiin Lovgivning, er hedder det i Præmisserne, fordi Stændernes Forventning at Pressens Misbrug alene ved den offentlige Menings Mag vilde hæmmes, efter de senere Tiders Erfaring, ikke er gaaet i Opfyldelse. Bemeldte Placat bestemmer derfor i § 1, at selv en Forfatter uforsvarlige Tilsidesættelse af pligtskyldig Opmærksomhed ved at yttre sig om Landets Love, Forfatning eller Regjeringens Handlinger, kan ansees med Mulct fra 100 til 500 Rbd. Ved dens 2den 8 er den i Trykkefriheds=Anordningens 7de 5 fastsatte Vand og Brødstraf, under formildende Omstændigheder forandret til 1 a 3 Maaneders simpelt Fængsel eller Bøder fra 100 til 500 Rbd., og endelig er ved Placatens 3die § Forordningens 20de § formildet derhen, at den, der er dømt efter Placatens 1ste og 2den 8 eller kuns er anseet med Bøder, eller kuns dømt til Advarsel, skal 1ste Gang underkastes Censur fra 1 til 5 Aar, 2den Gang fra 5 til 10 Aar, hvorimod den livsvarige Censur, som forøvrigt ikke i andre Tilfælde end nærværende er hævet, indtræder ogsaa for disse, naar Forseelsen er begaaet 3die Gang Collegialtidendens Udgiver, Hr. Conferentsraad Ørsted, har i bemeldte Tidende angivet de Hovedbetragtninger, hvorved Anordningens Bestemmelser ere fremkaldte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Ledige Embeder. Tved Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rbd. Skovridertjenesten i Handewittholz under Flensborg Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
En Elbloldskrivertjeneste ved Elb- og Stechnitz=Toldlinien, Lauenburg. Aarlig Jndtægt 400 Rdlr. N. 3. Krydsbetjentposten i Munkeboe under Odense Toldsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Thisted, Kjøbstad og Anneret Tilsted i Aalborg Stift. M. C. W. Michelsen udnævnt til tillige at være Provst for Hundborg og Hillerslev Herreder under Thisted Amt. Cand. theol. N. O. Baggesen til Cappellan pro persona for Lyøe Menighed under Fyens Stift; Cand. theol. og Adjunct ved Herlufsholms Skole, S. C. N. Branner, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nakskov; Fuldmægtig i den kongelige Landsover- samt Hof- og Stads=Rets Skiftecommission Cancellieraad H. P. Hansen, efter Ansøgning, i Naade og med Pension enklediget; Justitsraad og Justitssecretair H.J. Leth tilladt efter Ansøgning at udtræde af Tiende commissionen for Sønderlyng, Nørlyng, Middelsom, Houlberg og Rinds Herreder samt underliggende Birker i Viborg Amt, og er derhos Proprietair J. R. de Fønss til Ørslevkloster udnævnt til Medlem af bemeldte Tiendecommission; Wilhelmine Lorin er udnævnt til Hof=Guldtrækkerinde; efter Ansøgning er det tilladt Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged J.C. J. H. Rummelhoff at udtræde af Tiendecommissionen for Morsøe Land under Thisted Amt, og er derhos Landvæsenscommissair, Proprietair F. H. Stadel til Ullerup udnævnt til Medlem af bemeldte Tiendecommission; Premierlieutenant ved fyenske Jnfanterie=Regiment, A. B. v. Bibow, udnævnt til Kammerjunker; Copiist i den kongelige Landsover- samt Hof= og Stads=Rets Justitscontoir, J. C. Voigt, udnævnt til Sysselmand for Sønder=Mule Syssel i Islands Nord- og Øster=Amt, fra 6te Juni 1838 at regne; Sysselmand for Sneefjeldsnæs Syssel i Islands Vesteramt, C. Magnussen, udnævnt til Sysselmand for Dale Syssel i samme Amt, og er derhos Cand. juris S. Schulesen, udnævnt til Sysselmand for Sneefjeldsnæs Syssel, begge disse Udnævnelser ligeledes fra 6te Juni 1838 at regne; Forst- og Jagtjunker C. Lerche, Cand. juris J. F. C. Gnalen, Cand. juris J. G. F. Lerche og Secondlieutenant af Husar=Regimentet, C. W. v. Scholten, udnævnte til Kammerjunkere; efter Ansøgning er det tilladt Landvæsenscommissair og Forvalter J. C. Albrecht, Dannebrogsmand, at udtræde af Tiendecommissionen for Roeskilde District, og er derhos Jnspecteuren ved St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard, L. F. Conradsen, udnævnt til Medlem af bemeldte Tiendecommission; Skovrider i Handewittholz under Flensborg Amt, D. C. Chri, udnævnt til Skovrider i Hoffelde under Bordesholms Amt; E. H. Dame, og P. Sønksen, til Copiister under Rentekammerets tydske Fag; hidtilværende 2den Elbloldskriver i Lauenborg, Toldforvalter Schnobel, udnævnt til 1ste, hidtilværende 3die Elbloldskriver, Toldforvalter E. Meier, til 2den, og hidtilværende 4de Elbloldskriver, Toldforvalter W. Meier, til 3die Elbtoldskriver sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Committeen for den sjællandske fyenske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Jfølge den kongelige Generalpostdirections Foranstaltning vil en extraordinair Brevpost fra førstkommende Onsdag den 15de dennes, og fremdeles hver Onsdag, komme til at afgaae her fra Contoiret, og medtage løse Breve til Nykjøbing og samtlige Stationer i Lolland. Jndleveringstiden er fastsat til hver Tirsdag Aften fra Klokken 7 til 9 samt Onsdag Morgen, fra Kl. 7 til 8. Hvilket herved bekiendtgiøres. Stubbekiøbing Postcontoir den 9de November 1837. N. Bierring, adjungeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Eiendoms=Salg. Ønslev Kirke i Falsters Nørre=Herred med tilhørende Tiende, der staaer for matriculeret Hartkorn 18 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. og tiendeydende Hartkorn 231 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb, er at erholde tilkiøbs naar Vedkommende som have Lyst at entrere, om Vilkaarene henvende sig enten til Hr. Landsoverrets=Procurator Haagen boende i Klædeboderne Nr. 102 i Kiøbenhavn eller til Undertegnede. Nykiøbing den 13de Novbr. 1837. O. Dahlstrøm, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa Kjøbmand Carl August Reimers under Skifterettens Behandling tagne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Forringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 5te November 1837. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-14
Creditorerne i afgangne Tømmermester Johan Peter Bertels og efterlevende Enkes Lovise Svendsens Boe, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing den 11te November 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
31te Aargang Lollands-Falsters No 133. Stifts no Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Aands Offen i Nykiøbing Fredagen den 17de November 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Om man end tillader, at Journalisten yttrer sig imod N. N. Collegium, eller mod Conferentsraad A.'s og Etatsraad B."'s Embedsforhold, om man end erkjender at Angrebet er beføiet, og Nytten af at det skeer, saa fordrer man dog, at det skeer med den yderste Delicatesse, og den største Varsomhed i Udtrykket. Stykket er joret vel skrevet, det er jo ret godt, at saadant ikke gaaer upaatalt hen; men det er affattet i en saa bitter Tone; det bidrager til at sætte ondt Blod, Conferentsraad A. er dog forøvrigt en agtværdig Mand." Disse og lignende Udladelser høre til Dagens Orden, naar Talen er om Dagpressens Virksomhed, og det tør jeg frit sige, at vore Autoriteter vilde prise sig lykkelige, om de Angreb, de kunne være udsatte for, vare affattede i saadan Tone, og at selv vore sindigste og meest maadeholdne Mænd Jntet vilde have at udsætte paa Formen og Udtryksmaaden i de Avisartikler, hvilke man her saaledes hører bedømte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Professor Sibbern, der i den senere Tid synes at ville forsvare alt hvad den offentlige Mening fordømmer, har og i "Dagen" leveret et Forsvar for Adressecontoiret og dets Privilegium. Han formener, at Beregningen over dets Jndtægter er meget for høit ansat, og faaer efter en løselig Beregning, han giør, det Resultat, at Avisen kun bringer et Overskud af circa 55700 Rbd. og at Publicum kan være meget vel tjent med at Kjøbenhavn kun har een Adresseavis, da derved de, der skulle afbenytte den, ere sikkre paa, for den billigste Betaling, at faae deres Bekjendtgjørelser udbredte blandt det største Publicum, medens derimod, naar der vare flere Aviser, Vedkommende maatte henvende sig til dem alle for at faae deres Annoncer bekjendtgjorte for alle. Hvad den sidste Mening angaaer, da ville vi her ikke indlade os paa en Gjendrivelse deraf, og hvad den første angaaer, da ville man vistnok komme til et bedre og sikkrere Resultat naar Actiehaverne i Adressecontoiret bekjendt gjorde en fuldstændig documenteret Beregning over deres Jndtægter og Udgivter, thi man havde da Mar noget bestemt at dømme efter, medens man nu kun har løse Formodninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Ligesom Gymnastikens Gavnlighed for den opvoxende mandlige Ungdom meere og meere er bleven anerkjendt, og derfor er bleven indført ved de fleste Jnstituter, saaledes troer man nu og i den at have fundet et Middel mod den Svagelighed, der som en Følge af Damernes megen Stillesidden for Tiden griber og sig, og har derfor paatænkt, at oprette et gymnastisk Jnstitut i Kjøbenhavn for Damer. Jnstitutet er nærmest oprettet til Brug for dem, der have forladt det orthopædiske Jnstitut paa Tuborg, men man venter og at det skal blive afbenyttet af Andre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Helsingøers=Avisen slutter sin Anmeldelse om den nye Presselov saaledes: Jdet der saaledes er Grund til at glæde sig over den indtraadte Reform i vor Presselov, og idet der efter bestaaende Principer, kan ventes, at mange, vi tør næsten sige, alle, Forfattere, som ere dømte efter den ældre Lov, ville efter Ansøgning blive fritagne for det generende "maa trykkes, tillade vi os slutteligen at yttre den Formodning, at temporair Censur maatte, skjøndt Plac. af 1ste Novbr. intet udtrykkelig derom bestemmer, først træde i Kraft fra den Tid af, den endelige Dom er afsagt. Hidindtil have, som bekjendt, Domme i Trykkefrihedssager dannet en Undtagelse fra andre deri, at Appellen ikke suspenderede deres Virkning med Hensyn til Censurstemplet; men skulde dette ogsaa nu være gjeldende, og vor Formodning altsaa urigtig, da kunde det let hændes, at den, som ved Underretten dømmes skyldig i Overtrædelse af Trykkefriheden, men ved Høiesteret frikiendes, kunde i 1 Aar eller længere være de facto, men ikke de jure underkastet Con sur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
The national Garette, Philladelphia den 23de Aug., indeholder følgende: Ombord i den danske Brig Mack, Capt. Chase, fra Philladelphia bestemt til St. Croix, ankom paa 230 Brede, og 68 Længde, 9 Mand i en Baad, fra et Skib 8 Mile i Leward, som de angave for en spansk Brig fra Sierra Leone, bestemt til Ny=Orleans, 60 Dage i Søen, med 160 Passagerer. Veiret var næsten Vindstille, og Skibet blev først seet og Eftermiddagen. J Baaden var endeel smaa Fade, som de sagde de havde med for at erholde Vand. Der var ikkun liden Subordination mellem dem, og ligesom de kom paa Siden af Skibet, kom de alle strax op paa Dækket, og forlangte Vand. Capt. gav dem et Fad Vand, som var det eneste, han kunde undvære. De bade ham derpaa om at forandre Cours og holde ned mod Briggen, da de sagde at deres Baad var læk, og ikke kunde medtage Vandet. Capt. spurgte dem, hvorfor da saamange i Baaden, naar den var læk, da 4 vilde være tilstrækkelige til at roe den. Hertil svarede de intet. en De bleve ombord til det var næsten Tusmørke, da Capt. befalede dem strax at forlade Skibet, hvortil de ikke viste nogen Lyst, gjentagende at Baaden, var læk og ikke sikker, og bad Capt. om ikke at være bange. Da Briggen havde en stærk Besætning, som i Antal var dem voxen, og en stor Hund, og da en Passager lod dem see Mundingen af 2 Pistoler han havde under Kjolen, forlode de endelig Skibet, da det var aldeles mørkt. Næste Morgen saae man intet til dem. (Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Afvigte Løverdag Middag holdtes i den nye Universitetsbygning den Høitidelighed, der aarlig pleier at holdes i Anledning af Reformationens Jndførelse i Danmark. Hr. Dr. og Prof. Med. D. F. Eschricht holdt en Tale: De vi, qvam in rerum naturalium Scientias exhibuit reformatioDerefter besteeg det philosophiske Facultets Decan, Hr. Conferentsraad, Overbibliotekar og Professor C. C. Werlauff, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, Cathederet og oplæste Navnene paa de Studerende, som i Aar have taget Examen artium, ved hvilken Leilighed indkaldtes og offentlig rostes Carl Valentin Schmidt fra Borgerdydsskolen paa Christianshavn, som ved bemeldte Exammen havde erholdt bedste Characteer med Udmærkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Det til denne Høitidelighed udstedte Program er forfattet af Hr. Dr. og Prof. Med. D. F. Eschricht og indeholder en Afhandling: De organis, que respirationi et nutrition foerus mammalium inserviunt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Af en Anonce i "Dagen kommer man til Kundskab om, hvad man ikke erfarer af Capt. Ræders Skrift, at det Militaire nu ogsaa er forsynet med en qvindelig Forstærkningsbataillon. Det hedder nemlig i fornævnte Blad, at Hs. Majestæt Kongen i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag, har i Aar, som tilforn, allernaadigst ihukommet samtlige 68 Elever i Artilleriets herværende Underofficierskole, tilligemed 103 Børn i den clasenske Artilleri=Legatskole hvoriblandt 13 Piger af 2det jydske Jnfanteri-Regiment, – med et godt og rigeligt Middagsmaaltid. &c. (Den Frisindede.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Student Weisbrodt af Neumünster der formedelst en Pistol=Duel har været hensat i Citadellet ved Kjøbenhavn i 2 Aar, er nu bleven benaadet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
J Aarhuus Avis læses under Jndsendt følgende: