Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Saavidt Efterretningen i offentlige Blade. Næsby Hoved Slotsbanke er eet af de mærkværdigste Steder i Fyen. Borgen, som har staaet der, er vel forsvunden, men det ødelagte Voldsted sees dog endnu. J Oldtiden var denne Borg et Værn for Odense (Odins Ey), hvis Jndløb den spærrede for vendiske Sørøveres Angreb, og laae dertil særdeles beqvemt paa den høie, af Søen omgivne Banke. Det er høist sandsynligt, at Kong Svend Grathe allerede 1154 forsamlede sine Magnater her, thi Saxo siger udtrykkeligen, at det skeete paa det Kongelige Slot ved Byen (in Regia apud Ochenas) altsaa Næs= eller Næstby, formodentligen efter en i Nærheden af Staden da liggende Landsby. Dronning Margrete, Waldemars Datter, skal ofte og længe have opholdt sig paa Næsby hoved, og 1389, i Begyndelsen af hendes Regiering, laante hun derpaa 9000 Mark Lybsk, som hun betalte førend Aarets Forløb. Samme Aar anmodede hun Biskop Peder af Roeskilde, at laane Kong Erik 10,000 Gylden paa dette Slot, men da Bispen undskyldte sig med, ikke at kunne undvære samme, lagde hun selv 4000 G. til, saa at Kongen med Bispen, som det i et gammelt Document hedder, nu havde 4000 Gylden i Slottet. Historien nævner forskjellige Høvidsmænd, det har havt i Tidsløbet fra 1402 til 1455, hvilken Tid det af og til har været pantsat til Adskillige. J sin største Flor var det nok 1493, da Kong Hans stundom holdt Møder der. Banken, hvorpaa den stod, indbefatter, 7310 Alen, men dets Omfang, især den indere Slotsgaard, var rimeligviis indskrænket. Den ved Konst opkastede Jordforhøining paa Slotsbanken, rager endnu 16 Alen fremover hiins høieste Flade, men har formodentlig været dobbelt saa høi. Slottet havde to Etager, fire Fløie og et høit Taarn i hvert af disses Hjørne. Kong Hans yndede saa meget denne Borg, at den siden efter, som Sagnet fortæller, kaldtes Hans Borg, og hans Enkedronning, Christine, der fik det som Livgeding, opholdt sig der i adskillige Aar, indtil det af hende anlagte Claræ Kloster i Odense var blevet færdigt. Ogsaa Kong Frederik den Første opholdt sig der jevnligen. I Grevefeiden (1654) blev det ødelagt, men dog stod endnu 1593 Ringmuren, tet af Taarnene og en Deel af den øvrige Bygning. Efterhaanden kom det hele Terrain i Privates Hænder. 1764 tilkjøbte sig en Kjøbmand Østerup Slotsbanken, hvor Ungskov og Krat skjulede de levnede Ruiner og Ringmure, der ragede 1 Alen frem over Jorden. Han lod Ruinerne sløife og Banken forvandle til Pløieland. Ved Oprydning bleve adskillige Oldtidsminder fundne, af hvilke den senere Eier, Hr. Jnspecteur Faaborg, indsendte de fleste til Nationalmuseet. Blandt disse findes en knælende Figur af støbt Kobber, et Kobbererucifix, en trekantet Messing plade, hvori Hjorte og andre Dyr ere udskaarne, en Messingknap, som de, der brugtes som Zirat paa Kakkelovne, Stykkerne af en Kobberlaas, en gammeldags Spore og Hestesko, en Jernøre af sjelden Facon, et lakeret Træskaft, en Muursteen med en harnisket Ridder en basrelief. Paa sin Tørvemose ved Tolderlund, der har hørt til Slottets Terrain, har Hr. Jversen fundet mange Slags Hestesko af den meest forskjellige Form, og ved Grøftgravning i sin yderste Tolderlunds Løkke 1793 en heel Deel smaa Canonkugler, af hvilke nogle vare æggeformige og indvendig hule, men saa opædte af Rust, at de henfaldt til Støv, naar man blot holdt dem i Haanden. Ogsaa fandtes ved Canalgravningen, mellem den fordums Borg og Ladegaard, adskillige Sværd, Kugler og andre Krigsredskaber, der antages for at hidrøre fra Beleiringen i Grevefeiden. 1770 tog Bankens projecterede Sløjfning sin Begyndelse. Endeligen undergik, ved Canalgravningen 1793 til 1803, saavel Søen, som Markerne paa denne Side, en betydelig Forandring. (Jvf. Borgruinerne 1 H., ved Dr. og Prof. Wedel Simonsen, Kbh. 1813.)Hr. Udgiver.