JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-03-17
J Thidsted Kiøbstæd er ved Døden afgaaet en Glarmester, Enke navnlig Maren Jacobs Datter, hvis fattige Efterladen, skaber strax ved Dødsfaldet er tagen under lovlig Behandling: bemelte Afdøde, som ingen Livs=Arvinger havde, skal efter Beretning have efterladt sig, som nærmeste Arvinger, deels een udØsløs Bye i Han Herred forhen boende, men forlængst bortdøFarbroders efterladte Børn, hvoraf den ældste Søn, skal hedde Elias, boende i bemelte Øsles, men de øvriges Navne og Opholdsted vides ikke, og deels adskillige andre hende i lige Grad beslægtede, være sig saa vel Farbrødre eller Morbrødre, Fastreeller Mostre og deres Børn, som ey heller vides enten hvad hedde eller hvor sig opholder; thi bliver derfor herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, 3de Postdage efter hinanden, formeligen indkaldet alle bemelte afdøde Enkes Arvinger, at møde eller mode lade, inden den i Loven anbefalede Tid, for den civile SkifteRet i Thidsted, saa vel for deres Arve=Rettighed behørigen at legitimere som og deres Tarv under Skiftet at lade beobagte; iligemaade indkaldes og alle Stervboens Credi= og Debitorer, sammesteds at mode inden 6te og 12te Uges Dagen fra undertegnede Dato af at regne, som bliver til den 16de April og 28de Mai dette Aar i allerseeneste, de første for deres Fordringer behørig at anmelde og beviisliggjøre og de sidste at betale hvad de til Stervboen ere skyldige, da alle og enhver kan forvente sig pleyet efter Loven og Stervboens tarvelige Vilkaar. Thidsted, den 5te Mart. 1783. R. Steensen.
Berlingske Tidende, 1783-03-17
Paa Dallunds Gods i Steensbye Bye i Fyen, er ved Døden afgaaet uden Livs Arvinger en meget gammel fatug Enke navnlig Anne Kirstine Rasmus Datter, som har været gift med Johan Jels sammesteds, og da det ved Registering og Vurdering er befunden at Stervboens Omstændigheder ikke taler ordent, lig Proclama, da Gielden meget overstiger Boens Forme, og intet vil blive at arve; Saa indkaldes dog herved 3de gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender de rette Arvinger efter bemeldte Afdøde, itom Boens Credi og Debitorer, til at møde udi Stervboen 6 og 12 Ugers Dagen fra denne Publications Dato at regne, da enhver efter Stervboens fattige Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Dallund, den 13de Mart. 1783. J. Schønning, som Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1783-03-17
J Følge Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente af 3die Septbr. 1779., tilkommer Arvingerne efter sal. Mad. Mette Lomborg, forhen i Ægteskab med Velærværdige Hr. Jørgen Nicolai Achen, Sogne Præst for Gimlinge Menighed i VesterFlukkeberg Herred i Siellands Stift, 10 Rdlr. Disse Ti Rigsdaler har Enkemanden deponeret hos mig underskrevne (Provst i samme Herred og Stift, og efter beste Vidende angivet Arvingerne at være: 1) en ugift Søster til hans sal. Kone Nicolette Lomborg, her i Landet; 2) en Dito Maren Rebecca Lomborg, paa Langeland (hvor vides ikke); 3) en Søster Lisbeth Lomborg, der skal være gift med en Capitain eller Major i Holsteen navnlig Fog (Opholdstedet vides ikke); 4) en Dito Marie Cathrine Lomborg, Enke af Degnen Stigbolle for Hillerslow og ØsterHessinge Menigheder i Fyen; 5) en Broder Peder Lomborg, Kongelig Laquai; 6) en Dito Fischer Lomborg, Degn til Ter ager i Aarhuus Stift i Jylland; flere Sødskende troede Enkemanden ikke at være, ovenanførte Arvinger (som og om der skulde være flere Sødskende til, eller deres Deseendenter) der til Deels ere tilskrevne af Enkemanden, til Deels af mig Gaa vidt deres Opholdsted vides) indvarsles herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tid uder, at annamme hos mig deres Deel af ovenmelte Arv, 6te og 12te Ugers Dagen fra sidste Publications Dato, imod Legitimation, at de ere de rette Personer, og lovlig Aftald. M. A. Faber. NB. Adressen til mig er pr. Slagelse og Skielskiør a Eggitzlosmagle.
Berlingske Tidende, 1783-03-17
I Fuusicus Efterretning bekiendtgiøres herved at med I Christiansdals bleeg-Fabrique ved Hadersleben, bliver Blegeriet for dette Aar paa samme Maade, som afvigte Sommer fort lat; hvem derfore maatte have raae Lærreder didhen at sende ville behageligen meldte sig hos Hr. Peter Hjort i Hadersleben, da han modtager og beforger Vedkommendes Forlangende dermed. Kiöbenhavn, den 7de Mart. 1783. Hvore & Compagnie.
Berlingske Tidende, 1783-03-17
Hos mig Lucas Cords, Gartner, boende udi Randers ved Øster Port, er af alle Sorter frisk og got Hauge Frøe for Liebhalere til billigste Priser at bekomme, da den beste Behandling kan ventes. Randers, den 6te Mart. 1783. Lucas Cords, Gartner.
Berlingske Tidende, 1783-03-17
J det Berlingske Bogtrykkerie er godt Maculatur at bekomme, Riset a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Af en Skrivelse fra Chingleput paa Kysten af Coromandel, den 1ste Julii 1782. Alle Slags Levnetsmidler ere i denne Egn, som Hyder Aingandske har ruinert og gjort øde, overordentlig dyre, og vi maae hente dem alle fra Bengalen. Hr. Eyre Cødte er med sin Armee i Wandiwash, og marcherer mod Sønden. Formedelst de plyndrende Partier, som Hyder Aly har i sin Sold, hvilke alle ere gode Ryttere, og have hurtige lette Heste, er det yderlig farligt, at reyse igiennem Landet. Bemeldte Frie byttere streiffe lige ind til Murene for Madras, hvor de plyndre og nedhugge alt, hvad der kommer for dem. General Munro var forleden Nat i Fare for at blive bortsnappet fra sit eget Huus i Madras af disse Streiffere.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Lissabon, den 10de Februarii. Der er bleven givet Ordre til, at oprette et Compagnie Søesoldater, hvortil man i Særdeleshed vil udsøge dem, som forstaae sig paa at lovise, for at fordeele dem paa de adskillige Krigskibe, hvor man kunde behøve deres Tieneste. - Da Regieringen er kommen i Erfaring om, at mange her værende Fremmede, som ikke have nogen vis Forretning, forsamle sig om Natten paa adskillige Steder i denne Hovedstad og plyndre de Forbiegaaende; saa har den ladet adskillige at samme arrestere, og søger nu at faae dem til at bekiende deres Medskyldige. - Det oekonomiske Selskab, som tillige søger at befordre Handelens, Kunsternes og Manufacturernes Velstand i Kongeriget, har ladet plante mange Morbær, træer, saa at vi altsaa om en føye Tiid ikke meere skal have nødig, at gaae til Fremmede og hente vor Silke.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Af en Beretning fra Neapolis, den 18de Febr. Ved Jordskielvet den 5te sidstleden, ere der paa Sicilien, blot i en Omkreds af 200 Jtalienske Mile, 24 Stader og 300 Landsbyer ligesom blevne opslugede af Jorden, som i den der værende Landstrækning har forandret sit hele Udseende; Biergene ere blevne til Sletter, og adskillige Floder opfyldte med Jord, saa de have taget et andet Løb; Landeveiene ere komne reent af Lave, og de Mennesker, som have reddet Livet, løbe forhungrede og fulde af Fortvivlelse omkring. - Det allergyseligste Syn er Scilla, udaf hvilken Stad Jndvaanerne fiigtede den 5te om Natten, da man tællede vel over 32 Jordrystelser, til Haverne og til Stranden, hvor de opftoge sig Tilte til at være udi. Men Søen sterg om Natten Klokken 2 saa høyt, at den oversvømmede Teltene, tog ved sit pludselige Afløb alt det med sig, som stod ved Strandbredden, og kastede den følgende Dag over 800 Liig i Land. Man tegner, at der overhovedet allene i Stilla ere 2700 Mennesker omkomne, og det heele Antal paa de Ulykkelige, som ved denne almindelige Ødelæggelse have fundet deres Død, angives til 30000. Jmidlertid haaber man dog endnu, at dette Tal kan være bleven forøget. De særdeles Tilfalde ved denne skrækkelige Begivenhed kan man ikke uden Gysen faae at vide og høre fortælle. Nogle Mennesker ere blevne levende opslugede af Jorden, da den har aabnet og igien tillukt sig, efterat nogle Mennesker gandske, og andre med det halve Legeme vare styrtede ned i sammes Aabninger. Prindsessen Gerace er bleven knuset af en svar Bielke, og Prindsen af Seilla, som strax, ved det første Steds Fornemmelse, havde begivet sig i et lidet Fartøy, maatte see samme forgaae ved Bølgernes Rasenhed, og paa saadan Maade selv druknede. Messina, Reggio, Bagnara, Semina ra, og den rige Stad Palm i ere aldeles forvandlede til Sletter, og man troer, at Malatzo, Cesalu, Capo d'Orlands- og de Lippariske Øer, og selv Egnene benad imod Sardinien, have havt en lige saadan, meer eller mindre bedrøvelige Skiebne, hvilket man dog endnu ikke veed med Vighed. - Denne bedrøvelige Tildragelse gaaer Kongen særdeles til Hierte. Hs. Majestæt, Adelen og Kiøbmandene have i Calabrien næsten mistet alle Ting. Prindsen af Carvato mister 17 Lehngodser. - Fornævnte Prindsesse Gerace er tilligemed hendes hele Familie bleven begravet under Ruinerne af hendes Stad og Lehngods Gerace, og hendes øvrige Lehngodser ere alle gangne til Grunde. - Prindsen af Aldere, som ligeledes besadt Lehngodser i Calabrien, har mistet 6 af samme, uden at regne den utroelige Mængde af Silke, Korn, født Træe, Olie og Viin, hvilket alt er gaaet til Grunde. Saa ere og alle Fæstninger i Calabrien bleven ruinerede.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Fra Kirkestaten, den 16de Februarii. Majestæt, Keiseren, faaet den befaling, at imodtage Man erfarer fra Rom, at Cardinal Herzan har fra Hs. saaledes, som det tilkom en Minister fra Hendes Majestæt, Exjesuiten, Benislawsky, ifald han skulde komme til Rom, Keiserinden af Rusland, som Monarkens store Bundtsforadskillige katholske Hoffer forespurgt sig, hvorledes han har vantinde; videre, at Hs. Hellighed, Paven, har hos at forholde sig ved fornævnte Souperaines Forlangende, i Henseende til Jesuiterne i Rusland, at den hellige Fader har faaet det Giensvar fra bemeldte Hoffer, han maatte tilstaae saadant, og at Kirkens Overhoved har derpaa affærdiget til Petersborg en Bekræftelses=Bulle for Jesuiter-Jnstitutet i det Russiske Rige.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Rom, den 19de Februarii. Timer bestandig fort. Med samme Regn fulgte en varm J Fredags begyndte det her at regne, og regnede over i 24 Strømmen saaledes voxte til, at alle lave Stæder i denne Vind, som smeltede Sneen paa Biergene, hvorved TiverStad bleven oversvømmede. Paa Landet ere mange Creature omkomne.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Bourdeaux, den 20de Februarii. halv Elleve, har man her fornummet en Art af Jordrystelse, Den 10de i denne Maaned, om Formiddagen Klokken hvorpaa der fulgde en forskrækkelig Storm, med et hæftigt fornumne Jordrystelse har været en Virkning af den i Luften Tordenslag. Tvende Timer herefter fik man at vide, at den i Brand. Saasom dette Sted ikkun ligger 3 Mille herfra; fløyne Krud mølle i St. Andard, som Lynilden havde stukket deres egne Øyne at blive overbeviiste om denne Ulykke. Den saa have mange Mennesker strax begivet sig derhen, for veder ikke blevet en Steen paa den anden af bemeldte Mølleselv, i hvilken der just paa samme Tiid laae en stor Mængde Krudt, i Forraad, og man kan endog neppe finde noget Spor til hvor samme har staaet. Sex Mennesker have ved den Leylighed, da den fløy i Luften, tilsat Livet, og af sammes Legemer har man ikke fundet videre end her og der et Been eller en Haand. Foruden disse ulykkelige ere der endnu 39 andre Personer deels farligen og deels kun lidet blevne beskadigede.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Liverne, den 26de Februarii. Efterat nogle Skibe fra Messina, som have været 5, og 8 Dage underreys, ere ankomne, er det herværende Kiøbmandskab bleven noget roeligt i Henseende til bemeldte Stads Skjebne. Skipperne sige, at Jordskjælvet vel har gjort Skade; men at dog de fleste Huse, besynderlig Klosterne og Conventhusene ere blevne staaende. Citadellet er bleven noget beskadiget, og Lazarethet tilligemed Castellet deel Salva tore have lidt meget. De fleste Jndbyggere have dog reddet sig, saa at kun 7 til 900 Mennesker ere blevne begravede under Ruinerne, hvilke dog for det meste selv have havt Skyld, deres Undergang, saasom de med Flid have opholdt sig for længe, for at stiæle. Selvsamme Skibe forsikre og, at Jord rystelsen i Calabria Ultra, og besynderlig i Reggio, Seil o. s. v. vel har foraarsaget langt større Skade; men at samme dog ikke er saa overmaade stor, som de første overdrevne Beretninger har beskrevet samme.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Paris, den 28de Februarii. Man forsikrer, at alle Tvistigheder imellem Porten og Rusland ere komne til Endelighed, og man grunder sig, Henseende til denne Paastand, paa et Brev, som den Rusiske Keiserinde skal have skrevet til Hr. Greven af Vergennes for at takke ham for hans gode Tieneste ved Divanet, da ha har formaaet samme til at indgaae alt, hvad man har forlang af Porten. Man kan slutte sig til Vigtigheden af denne M. nisters Tieneste udaf den Benævnelse, Europas Fredsstifter som bemeldte Monarkinde har tillagt Hs. Excellence. Lig ledes skal den Skrivelse, som Hs. Majestæt, den Romerske Keiser, har, som der siges, tilsendt fornævnte Minister, Anledning af Freden, være meget smigrende. - De her varende befuldmægtigede Amerikanske Ministre, de Herre, John Adams, B. Franklin og John Jay, have under den 20de i denne Maaned ligeledes udgivet en Proclamation, angaaende Fiendtlighedernes Ophørelse til Vands og Lands. -Man skriver fra Alencon, at Lynilden har den 9de i indeverende Maaned, medens Messen holdtes, slaaet ned i Taarnet paa Sogne=Kirken i de la Lande, og er derfra faret ind Kirken, hvilken den opfyldte med en tyk Damp, der havde en svovelagtig Lugt, hvoraf alle Mennesker faldt om, men ere dog igien efter nogen Tiids Forløb komne til sig selv. Et eeneste Menneske er derved formodentligen bleven qvalt, saasom man ikke har kunnet finde noget Spoer paa hans Legeme, hvoraf kunde sluttes, at han maatte være bleven truffet af Lynilden. London, den 28de Februarii.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Den 26de i denne Maaned ere Admiralitetets befaling, afsendte til Portsmouth, angaaende, at de til Ost= og Vestindien bestemte Floder skulle uden Forhaling gaae til Seye.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Krigskibet Salisburg, paa 50 Kanoner, og tvende Fregatter skulle tiene samme til Bedækkelse. - Man siger, at de er bleven affærdiget en Coureer til Paris med Depecher til Hr. Fisherdert, hvilke, som der meenes for vist, angaae Fredspræliminarierne imellem Engeland og Holland. Fra den Til af forsikrer man, at vort Kongelige Hof tar besluttet, at ge de Republiken saavel Negapatnam, som Trinconomale, til bage, naar samme paa sin Side vil afstaae fra den forlangt Skades Erstatning. Denne Beslutning skal endeligen vær bleven taget, i Amedning af det Kongelige Franske Hoffes tertrykkelige Forestillinger, saasom dette ligeledes vil tildaggive fornævnte Republik alle de Besiddelser i begge Jndiernsom vi havde frataget samme, og Frankrige igien har erobr. fra s. - J Fremtiden skulle der, som man erfarer, imelleDawer og Calais atter, ligesom ellers sædvanligen skeer Fredstider, gaae 4 Paketbaade, for at bringe Brevsækkeimellem Engeland og Frankrige frem og tilbage.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
til Regieringen fra Hr. Fitzherbert i Paris, at Cabinettet i Den 11te i indeværende Maaned indløb den Efterretning: Versailles er meget uroeligt formedelst vore nu forehavende Jndskibninger til Ostindien; at samme ikke vil lade sig tilfredsstille ved alle de Grunde, som han i denne Henseende har anført, og at man detsaarsag maatte være aarvaagen og tage sig i ugt ved de Troppers Afsendelse, som ere bestemte til ovenmeldte Verdens Deel. J Følge heraf skal der, som man geleide af 15 Linieskibe indtil paa en vis Høide. - Den 26de siger, være sendt Ordre til Portsmouth, at lade disse Tropper til Regieringen atter Depecher fra fornævnte Hr. Fitherbert, fuldkommen enig med Republiken Hollands befuldmægtigede hvilke blandt andet indeholde, at samme nu endeligen er bleven ikke allene Negapatnam, men endog Trinconomale, skulde Ministre, angaaende de foreløbende Fredsbetingelser; og at gives samme tilbage. Overhovedet skulde Hollænderne faae alt det tilbage, som de have besiddet.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Haag, den 4de Martii. i Gaar og i Dag atter været forsamlede. - J Dag have deres Staterne af Provindserne Holland og Westfriesland have Ædle Stormægtigheder blandt andre Ting raadslaaet, som der siges, over det sidste fra Engeland erholdte Svar, an denne Sag snart vil komme til Endelighed. - Man siger og gaaende de foreløbende Fredsbetingelser; og man troer, at saa, at der denne Gang er, i Følge det af Staden Rotterdam gjorte Forslag, blevet raadslaaet om, at sende en Minister fra vor Republik til London. - Der siges, at Deres Ædle Stormægtigheder have i Deres sidste Forsamlinger taget en foreløbende Beslutning, i Anledning af de Forestillinger, som Hr. Fitzherbert har ladet begge vor Republiks Ministre i Paris tilstille, for at tilsende Generalstaterne samme. Der føyes endnu til, at man, i Følge denne foreløbende Beslutning, ikke vil afstaae noget til Engeland.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Haag, den 11te Martii. til Generalstaterne, hvilken, som man forsikrer, har med I Gaar Nat, Klokken 2, ankom en Coureer fra Paris bragt 100 Engelske Passer, for det første, til Brug for Holland, ske Skibe. Af hans Depechers øvrige Jndhold veed man intet; dog siger man, at freds Præliminarierne endnu ikke vare saa nær, som nogle paastaae. Thi man vil vide, at Ultimatummet til Engeland er i Tirsdags bleven besluttet i Provindsen Holland; endnu samme Dag indkommet til Generalitatet; bekræftet af 5 Provindser, og strax derpaa affærdiget med en Coureer til Paris, men som dog ikke endnu var ankommet sammesteds, da forbemeldte Coureer afgik. ledes, som den af Rusland ved den bevæbnede Neutralitet er staae noget til Engeland; 2) at have den frie Skibsfart, saa Af dette Ultimatums Jndhold erfarer man; 1) ikke at af bleven udkastet; 3) at erholde en Skades Erstatning &c. -
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Nu heder det atter, at der ikke skal gaae nogen Minister fra vor Republii til Engeland, førend at Fredspræliminarierne ere blevne undertegnede.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Ungarn, den 1ste Martii. J Brodi og Grandiska har man i nogle Uger været beskiettiget med at reparere Festningsverkerne paa det hastigste, og Palisaderne omkring Festningerne blive satte meget tette tilsammen. Mange Generaler og Stabs-Officerer besigte Grendsestæderne og Saustrømmen, og fuldføre deres Ordrer paa det nøyeste. Tyrkerne holde og stærke Vagter og lade nøye patrouillere paa deres Grendser. De øve sig og ofte i at exereere.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Østerrige, den 15de Martii. Man bliver ved at paastaae, at det ikke skal komme til noget Freedsbrud med Porten, endskiønt det er vist, at man endnu ikke er kommen til nogen Endelighed med samme; men at Underhandlingerne endnu vedvare. Vort Hof søger derfor at sætte sig i saadan en Forfatning paa Grendserne, at det med Eftertryk kan trænge igiennem med sine Fordringer, i Fald det skulde giøres fornødent. Dog synes det at være tilforladeligt, at Porten hverken kan eller vil lade det komme an derpaa. Vore Fordringer ere vel saa, at vi, endog ved at eftergive noget af samme, kunde være vel tilfreds; dog beløber de Omkostninger, som allerede ere gjorte til at opnaae vor Hensigt, sig til mange Millioner. Det mindste, som vi derfor kan vente at faae af Porten, er Belgrad tilligemed alle de Provindser, som fordum hørte til Ungarn og som Tyrkerne i forrige Tider have taget fra os. Saasnart Tractaten des angaaende er bleven undertegnet, venter man her en Tyrkisk Gesandt.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Kiøbenhavn, den 21de Martii. Den 10de October 1782 er Fuldmægtigen ved Stempel Comptoiret paa Rentekammeret, Thomas Huldriis, allernaadigst beskikket til at være tilligemed Med-Commissarius, ved det stemplede Papiir. Den 30te December er Oluf Marcussen allernaadigst beskikket til Kammerraad, og den 27de Januarii 1783 Michael Bering til virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Den 17de Febr. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Andreas Pockman til Kongelig Dansk Consul i Abbeville i Picardiet. Den 5te Martii er den residerende Capellan ved Frue Kirke i Odense, Hr. Henrich Jespersen Clemmentin, allernaadigst beskikket til at være Sognepræst udi Rødbye og til Anneret Ringsebølle i Lolland. Den 6te Martii er General=Major og første Deputered i det Kongel. Generalitets- og Commissariats Collegio, Hr. Hans Adolph v. Ahlefeldt, Ridder, beskikket til General=Lieutenant af Cavalleriet. Den 12te Martii er Sognepræst og Provst Mag. Christian Engelstoft beskikket til Sognepræst for Wiwe, Ove og Walsgaard Meenigheder i Wiborg Stift. Samme Dag er Sognepræsten for Wissenberg Meenighed i Fyhn, Hr. Frederich Gruner, allernaadigst beskikket til ConsistorialRaad.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Den 19de Februarii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved de saa kaldede løse Mænd paa Jsland blive afskaffede, med videre.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Fra Stadens Raadstue er den 17de Martii udkommen en Placat af følgende Jndhold: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt, i Betragtning af de nu paa andet Aar vedvarende usædvanlige høye Priser, saavel paa Foeringen, som alle andet til Vognmændenes og Høre Kudskine, Nærings Brug fornødne Ting, ved Restriot til Magistraten. af 12te i denne Maaned at bevilge, at Vognmændene her i Staden maae indtil indeværende Aars Udganglade sig betal 4 Skillingmere for Læffet af hvad som kiøres med deres Gade Vogne, og Høre Kudskene i lige Tild 1/4 Skilling meere for hver Tine, end som i begges Tarter af 14de Sept. 176 findes anført.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
J Henseende til e af Bundtmager=Lauget her i Staden, allerunderdamast ansøgt nærmere Bestemmelse af den 3de Artikel i Forordningen af 20de Januarii sidstleden, om hvorvidt nemlig Forandet mod Borders Brug ogsaa skulde strækkes. til de med Silkevar, Multum, og desligeste foerede Kaaber, har det behaget Hs. Kongelige Majestæt under 3die hun, saaledes allernaadigst at resolvere: At det ikkun er paa Stadsklæder, at Pelsværk til Ber der skal være forbuden; men paa Overkiøller, samt alle Slags Pelser og forrede Kaaber, som bæres for Varmes Skyld, maae fremdeles, som forhen, Border af indenlandsk Pelsværk bruges.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Ligeledes har det behaget Allerhøystsamme i Anledning af Viinhandler Laugets allerunderdanigst indgivne Forespørgse- og Ansøgning, denne Handel angaaende, under 10de denne Maaned allernaadigst at fastsætte og tillade: At samtlige Viinhandlere uden Undtagelse maae fremdeles falholde alle Slags Vine; men at det, som i Henseende til Udskiænkningen i Viin og Værtshuse, og ellers om Vinens Brug i Forordningen af 20de Jan. sidstleden foreskrives, skal blive uforandret, og staae i sin fulde Kraft til allerunderdanigst Efterlevelse. Hvilket efter allerhøyeste Befaling herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Kiøbenhavns Raadstue, den 18de Martii 1783. I Dag bleve af Hs. Hørædle Hoværværdighed Hr. Doctor og Bisker Balle følgende Candidater indvilde til det hellige Lære=Embede: Hr. Jørgen Mederkink kaldet til Sognepræffor Græst og Stersløs Wester Meenigheder i Liunge Friderichsborg Herred; Hr. Johan Christian Linsted, kaldet at være residerende Capellan til Slangerne Meenighed; Hr. Peder Cappelnn, kaldet til Missionarius paa Colonien Udenack i Grønland.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Den 20de og 21de Martii indkom fra Vestindien Capitain Jan Bønsen, Hirschholm, Knud Hansen og EfterTillinger, alle 4 med Sukker, Kaffebønner og Tobak, CapiKristensen og Guldagger, begge fra St. Ydes med Salt for den Kongel. Jslandske Handel, og Capit. Lorenzen af Sønderborg fra Figuera med en Ladning Salt, Skibet Gotthaab, som føres af Commandeur Brodersen, fra Colonierne i Grønland med en Ladning Spek og Skind; og udgik Skibet, Ca stillet Dansborg, som føres af Capit. Jngersløv, destineret til Tranquebar i Ostindien med en Ladning Cargation for det Asiatiske Compagnie; Skibene Friderichsdahl, som føres af Capitam Kiølner, og Damerne, ført af Capit. Biørnsen, begge til Vestindien med Provisioner og anden Cargaisen. I Dag blev paa Børsen bortsolgt: 4 Stkr. Actier i Kongel. octroyerede Asiatiske Compagnie, pr. Actie 1398 i 1399 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-03-21
Vacancer, Sognekaldet til Munkekarge Dremme i Si and 259 Rdlr. Det residerende Capellanie over Fra Kirsti Odense 300 Rdlr. Borgemester Embedet i Aarhuus Herredsfoged Embede Hellom og Hindsted Herreder i Aa borg Stift.