JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Paris, den 23 Maji. J Dag have de Notable deres sidste Forsamling, og i Morgen siges, at Hs. Majestæt i egen Person vil takke dem for deres Bestræbelser. Dronningen reducerer sine Hoftafeller til Halvdelen. Monsieur sælger sit Slot St. Assise med Tilbehør, og har allerede foretaget anseelige Jndskrænkninger ved sin Hofstat. - Lyststedet Neuilly, som tilhørde Hr. de St. James, og har kostet ham 1500000 Livres, er nu blevet solgt for 105000, siden ingen har villet giøre høyere Bud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Fra det Østerrigske, den 23 Maji. J Siebenburgen skal Wallacherne igien sætte det hele Land i Skræk. Derfor har den Postvogn, som med en anseelig Sum Penge skulde gaaet til Wien, maattet blive tilbage, af Frygt for at falde i Oprørernes Hænder. Adskillige Regimenter skulle i al Stilhed være beordrede Jmidlertid melder den Siebenburger Avis derhen. - ikke noget om dette Oprør, og vi ville altsaa haabe det Bedste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Efter en nøyagtig Beregning have de hidtil ophævede Klostere i hele Monarkiet indbragt 200 Millioner Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Fra det Hannoverske, den 26 Maji. Den 16de hujus, om Aftenen Klokken 10, opkom Jld i Comoediehuuset i Cassel, og inden en halv Times Forløb var hele Bygningen paa alle Sider i fuld Brand. Dette Uheld var saameget mindre at formode, som Huuset, hvergang der var spillet, blev paa det nøyeste efterseet. Landgræven ilede Selv fra Weissenstein til den bestyrtsede Stad, og gav Ordre til de nærmeste For= og Baghuuses Nedbrydelse; hvorved Jlden saaledes lykkelig blev standset, og al videre Skade forebygget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Haag, den 26 Maji. Foruden den sidst ommeldte eftertrykkelige Skrivelse, som Staterne af Utrecht havde sendt den Hollandske Pluralitet, have de under 16de d. M. fra Amersford udfærdiget et Circulaire til de øvrige Provindsers Stater, hvori de paa følgende Maade skildre den Utrechtske Provindses høystbetænkelige Forfatning: "Vi maae sige det reent ud, er deres Ord, vi blive fiendtlig anfaldede af Provindsen Holland. Hidtil have vi smiggret os med, at den ved sin Mellemmegling vilde igien tilveyebringe Roligheden i vor Provinds; men vi have i nogle Maaneder maattet erfare, at Provindsen Holland, istedet for at være os dertil behielpelig, har meget mere ladet alting gaae sin egen Gang, ja, det som mere er, taalet, at Jndvaanerne i deres Provinds, have gjort sig Umage for at tilintetgiøre vor Hensigt. De Hollandske Staters fiendtlige Jndfald er nu virkelig begyndt, og deres Øyemeed, at undertvinge vor Provinds, er øiensynligt. Ved den saaledes udbrudte Krig imellem Bundsforvandte ere alle vore gamle og hellige Forbindelser krænkede og hævede, og Republikens Ødelæggelse er nærmere, end man maaskee forestiller sig det. Et skrækkeligt Skuespil, ey allene for os, men ogsaa for de øvrige Bundsforvandte, Af disse er det derfor vi vente og fordre, at de i Glerningen vise, om Unionen er et blot Hiernespind, og om der ikke længer skal agtes paa de Løfter, som Provindserne indbyrdes have gjort hverandre, at beskytte den eene den anden af alle Kræfter, – eller om det hellige Baand, hvorunder denne Republik i saa langt Tid har blomstret, skal fremdeles blive uopløseligt? J dette sidste Fald ville vi fra de andre respective Provindser forvente den samme Hielp, som vi allerede have faaet fra de Geldernske Stater. En saadan tilstrækkelig og hastig Hielp er allene i Stand til at bringe de Personer, som i Provindsen Holland synes færdige til for deres egen private Jnteresse at opoffre alt, tilbage til Republikens gamle Endrægtighed og sande Fædrelandskierlighed, en saadan Hielp er allene i Stand til at hindre, at disse Personers Navne, som deres eget Fædrenelands Velfærds Undergravere, ikke skal blive til Afskye for Efterkommerne. Hielpen maa altsaa være hastig. Endnu er det Tid at redde en Provinds, der paa den allerskammeligste Maade er fornærmet af Holland. – Skulde De Herrer Stater ikke ved dette Circulaires Ankomst være forsamlede, saa bede vi indstændig, at de saasnart mueligt ville træde sammen, for at udnævne Commissarier, der med vore og de Geldern ske Commissarier kunne raadslaae om de tienligste Rednings- og Forsvarsmidler."
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Dersom de Utrechtske Stater ogsaa i det cathegoriske Svar, som den Hollandske Pluralitet har affordret dem, blive, som vi ikke tvivle om, ved samme Tone, saa maa den dog giøre noget Jndtryk paa Gemytterne, og man længes efter at see, hvad Vey den Hollandske Pluralitet, som i sine Tanker den vigtigste, vil tage. Kommer det, som Gud forbyde, til en formelig indbyrdes Krig, saa er det meget sandsynligt, at Provindserne Seeland, Geldern og Utrecht slaae sig sammen imod Holland, Overyssel, Grøningen og deres samtlige patriotiske Exerceer borgere; hvilket vist vilde blive en haard Dyst for det første Partie. – Staterne af Holland, som under nærværende Omstændigheder, da blot Tillægget for Underofficererne og de Gemeene ved den Rysselske Cordon beløber sig maanedlig 250000 Gylden, trænge høyligen til Penge, have i Forgaars aabnet et Laan af 5 Millioner Gylden, under Form af et saa kaldet Obligations=Lotterie, hvortil Subscriptionen begynder den 11te Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
De her værende og ankommende brødløse Kunstnere vil man ikke fortænke, at de i deres Næringsveye læmpe sig efter Tidernes Beskaffenhed og Gemytternes forskiællige Tænkemaade. Næstkommende Torsdag lader en saadan fremmed Kunstner en gerostatisk Exerceerbroder, i fuld Udrustning til Hest, stige til Veyrs. Manden besidder saa stor Færdighed i sin Kunst, at han, uden at betiene sig af Ballons til at hæve Maschinen, i faa Minuter kan fylde Rytter og Hest med brændbar Luft, og mage det saa, at Figuren stedse bliver i sin verticale Stilling. Han har i Forgaars i det franske Commediehuus viist, at han ikke er nogen Vindmager, ved at lade en 8 Fod høy Nymphe, i vertical Stilling, svæve gandske majestætisk frem og tilbage over hele Parterret og langs med Logerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Den 29de Maji. Der er siden sidste Postdag ikke forefaldet noget af Betydenhed; og Sagerne blive ved at gaae den elendige Gang, som Forbittrelsen paa begge Sider har viist dem. Det Patriotiske Partie bebreyder Statsraadet, at de nye Forslage til Conference om Forlig have ingen anden Hensigt, end den, at skaffe Stater af Utrecht og Geldern mere Tid til deres Anlæg, og man lader derfor de patriotiske Borger=Societeter sende Addresse paa Addresse til Statsraadet, hvori de raabe dem at afvise alle Forliigsforslage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Boghandler van Driel i Utrecht lader den heele Skærmydsel den 9de hujus ved Waart, imellem Borgerne og de Effernske Soldater, stikke i Kobber, og af det Overskud, som han formoder, naar hans Omkostninger ere betalte, vil han lade præge en Medaille over samme uforglemmelige Feyde, hvoraf enhver Borger og Skarpskytte, som har været med i Slaget, skal have et Aftryk i Sølv til Foræring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Amsterdam, den 2 Junii. J Tirsdags havde henved 200 prindsligsindede Jndvaanere forsamlet sig i Giæstgiverhuuset Lands Welvaaren, hvor til Undertegnelse var indlagt denne Addresse: "at "Arvestadtholderen skulde igien indsættes i alle de Rettigheder, han havde i Aaret 1766, og alt, hvad der siden var "foretaget og besluttet til hans Fornærmelse, aldeles tilintetgiøres. Jnden man saae sig om, var Huuset omringet af en stor Mængde patriotisk Pøbel, som gjorde en skrækkelig Allarm, truede med at slaae Vinduerne ind, og, til en Begyndelse, kastede en ung Borger, som havde Ord for at være paa Prindsens Partie, ud i Vandet; hvorfra han dog reddede sig, ved at svømme til den anden Side. - Klokken 9 om Aftenen blev Larmen større og større, da Patrioterne formelig bestormede Huuset. De Prindsligsindede gjorde vel et Udfald med Knipler, Sabler, Knive &c., hvormed adskillige bleve saarede; men de maatte tilsidst flygte for Patrioterne, som bemægtigede sig Giæstgiverens Huus, sloge alting i Stykker, lode Viinen og Øllet løbe ud af Fadene, og slæbte 10 Personer, som de endnu fandt, bort med sig som Fanger. Denne Seyer var Signal for den øvrige patriotiske Pøbel, til at begaae de største Voldsomheder. J Kniplingskræmmer Arends's Huus have de ikke levnet en Steen paa en anden. Ligesaa er det gaaet Boghandler Arends, som udgiver den saa kaldede Prindslige Haager Avis. Begge de agtværdige Borgemestere Rendorp og Beels have havt samme Skjæbne; og det var ikke gaaet Borgemester Dedel bedre, hvis han ikke i Tide havde faaet Undsætning af et Borgercompagnie. – Denne ulykkelige Forvirring, som nu har varet over 48 Timer, er næsten ikke at beskrive. Endelig blev Opløbet ved alle Borgercompagniernes Hielp, og et Corps frievillige Borgere, som stedse patrouillere til Hest, for saavidt standset. Saavel Borgemester Dedel som alle de afsatte gamle Raadsherrer, og de, som have protesteret imod de nye Raadsherrer, have civil Arrest i deres Huuse, og man veed ikke, hvilket Øyeblik Ulykken begynder paa frisk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Altona, den 5 Junii. Efter de nyeste Breve fra Amsterdam, var alting igien temmelig roeligt, saavidt man af det Udvortes kunne skiønne. J den sidste forfærdelige Tumult den 29de og 30te Maji ere over 30 Personer dræbte, og henved 80 farligt saarede. De af Patrioterne udplyndrede Huuse beløbe sig til 25 i Tallet. – J Staden Briel have Patrioterne og de Prindsligsindede ogsaa været i Haandmænge sammen; og i Utrecht skal paa nye være forefaldet en temmelig hæftig Skærmydsel imellem de bevæbnede Borgere og den Salmske Legion.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Kiøbenhavn, den 8 Junii. Den 7de Junii, efter een holden Tale, nedlagde Hr. Professor Riisbriig sit i eet Aar hafte Rectorat, og overdrog det til Hr. Doctor og Professor Horneman.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Da 11te Junii Termin nu er snart for Haanden, at Livrenterne af de i Aarene 1747 og 1757 allernaadigst oprettede Livrente-Societeter blive udbetalte; Saa ville Vedkommende Jnteressentere behage deres forfaldne Livrenter Mandagen den 11te Junii førstkommende, fra Klokken 9 til 1 om Formiddagen, og saaledes de efterfølgende Søgnedage, Løverdagen allene undtagen, men i det længste inden Maanedens Udgang, at lade i General-Post-Amtet afhente, og de Fraværende deres Commissionairer med fornøden Fuldmagt at forsyne. General-Post-Amtet, den 9de Junii 1787. Sjelens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel, dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poeniteentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Formid H. D., dagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, lader Hr. Oberstlieutenant Bie endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, og et Partie Sølv, af Stager, Tariner, Fade, Tallerkener og Argenthache, Kobber, Jernfang og Bliktoy, Sachsiske og Chinesiske Porcellainer og trende Glas=Lysekroner, Meubler af Chatoller, Comoder, Sengestæder med Damastes Betrækker, tvende Sophaer med Krølhaars Madratser, Speile og adskillige andre Trævahre, Damastes og andre Gardiner, Dækketøy og Sængeklæder. Saaog en firesædig Engelsk laqveret Karet med Speylglas, og en dito Phaeton, to Vognhopper, en Arbeydsvogn og Heste Geschirrer, samt en stor Chinesisk Gongong med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælge, udi sin i Leye havende Gaard No. 201, paa Hjørnet af Søndervoldstræde og Overgaden oven Vandet paa Christianshavn, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller ved Regningens Tilstillelse, til Hr. Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem, saa vel som paa Auctionsstedet, de trykte Catalogi ere at bekomme; og kan det til Auction ansatte de tvende Sogne-Dage før Auctionen besees. Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction FørSTe Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, de Herrer John & William Browns & Compagnies Huus No. 1 paa Christianshavn ved Knippels=Broe beliggende, tilligemed det derved værende Pakhuus; efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden kan erfares hos Procurator Beyer, boende i Laxegaden No. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction AN Den Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, de Herrer John & William Brown & Compagnies Boes saa kaldede Kul Plads og Bygninger, beliggende ved Snorre-Broen paa Christianshavn, hvilken Plads og Bygninger, i Følge Vurderings=Forretning af Dato 21de Maji sidstleden, bestaaer til Gaden af 34 Fag Muur og Bindingsværk, med tvende Porte til Jndkiørsel, samt en Qvist over 3 Fag, og derudi tvende Loftsluger; et Baghuus 11 Fag Muur og Bindingsværk, hvori et Smedde=Værksted; et stort Gaardsrum og en Kulplads indhegnet med et Plankeværk, med videre, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, hvilke forinden kan erfares hos Procurator Beyer boende i Laxegaden No. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Kiøbenhavns DaNo. Aar Latin, mus. Junii. Post-Tidender. naar Mandagen, den 11 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Cherson, den 1 Maji. De her, i Anledning af Deres Keiserlige Majestæters nærforestaaende Ankomst, indrykkede mange Regimenter, have virkelig ingen anden Bestemmelse, end den, at giøre alting saa brillant og høytideligt som mueligt, og, i det høyeste, at tiene til fornøden Bedækning og Sikkerhed; men ingenlunde at øve ringeste Fiendtlighed. Det ved Octakof staaende temmelig stærke Corps Tyrker lader ikke heller til at have noget Ondt i Sinde, og holder sig usædvanlig stille. Vore Kiøbmænd reyse ubehindret igiennem de tyrkiske Lande, og her fragtes mange Skibe, som skulle gaae over det sorte Hav til Constantinopel, og siden videre til Jtalien og Frankerig. Ellers har den forløbne Vinter trykket og meget, da man ikke i Mandsminde kan erindre sig nogen Vinter saa stærk og vedholdende. Pera, den 5 Maji.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Den gamle Storadmiral har fuldkommen og til Portens Fornøyelse faaet det Ærinde forrettet, han var udsendt i. Han har igien skaffet Porten det for forlorent anseete vigtige Ægypten, og kommer nu, kronet med Seyer og Ære, tilbage til Constantinopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Regensburg, den 26 Maji. Som et Beviis paa, hvorvidt Trykkefriheden i Wien gaaer, har et der udkommende periodiske Skrift leveret følgende Statsbarometer: Østerrige staaer paa Soelskin, bestandigt og smukt Veyr – Fred. Rusland: smukt Veyr, nogle Skyer mod Sønden. Frankerig: foranderligt. Preussen, bestandig klar Luft. Tyrkiet staaer meget dybt – Statsforandring og Krig. Holland: hæftige Stormvinde, stærke indbyrdes Giæring. Neapolis: roelig og stille, stærk Forbindelser. Spanien, smukt Veyr, undertiden nogle ubehagelige Søndenvinde, Pohlen: reen og klar Luft – behagelige Udsigter. Rom: mørkt Veyr med Slud, ubehagelige Udsigter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Wien, den 26 Maji. Vigtige Omstændigheder, hvortil man ogsaa regner den i de Keiserlige Nederlande viiste almindelige Misfornøyelse med de indførende nye Jndretninger, ville uden Tvivl giøre, at Hs. Majestæt opholder sig i en gandske kort Tid i Cherson. Man giør Regning paa, at Høystsamme er ankommet der den 15de, og allerede imellem den 21de og 23de igien afreyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Efter høyeste befaling fortfarer man endnu med at indkalde Friefolkene saavel for Regimenterne her som i Provindserne; og Officererne forsyne sig med de fornødne Riide= og Bagage=Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Den 30te Maji. Efter den i Dag bekiendtgjorte Hoftidende er Keiseren den 14de hujus lykkelig og i høyeste Velgaaende ankommet til Cherson.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Tyrkerne blide stedse ved at forstærke deres Besætninger ved Donau og i Bessarabien, og der ere paa nye ankomne 4000 Mand foruden 18 Transportskibe med Tropper til Jsmail.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Da det næsten bestandig har regnet de 15 første Dage i April Maaned i Ungarns, Sclavoniens og Croatiens Egne, og man i disse 6 Uger neppe har havt 5 tørre Dage, saa have Floderne Donau, Sau og Dran sat mangfoldige af de skiønneske Marker og Enge under Vand, og revet den store Dran=Broe bort ved Esseck. Ved AltGradiska staaer endnu hele Paradepladsen under Vand. Den første Efterretning om Borgerkrigens Udbrud i Holland har vel gjort nogen Opsigt her, og man har havt Leylighed at lægge mærke til, at vort Publicum interesserer sig meget for Arvestadtholderen. Man tiltroer sig imidlertid at kunne forsikkre, at vort Hof ikke i ringeste Maade befatter sig med denne Sag; men vil allene holde Øye med sine Nederlandske Grændser, og overlade Resten til Hofferne i Versailles og Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Man har allerede i Forgaars ventet Monarken tilbage til Lemberg fra Cherson, hvorfra Hs. Majestæt tager Touren over Ungarn, for at være her den 14de Junii, da man nærmere og med mere Tilforladelighed kan melde noget om Opholdet i Cherson, og hvad der imidlertid er forefaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Rygtet gaaer atter, at der i det Crimmske har været en stærk Skærmydsel imellem Russerne og de Tartariske Horder, hvorved et Par tusinde Tartarer skulde have sat Livet til. Røverne i Siebenburgen fortfare med at drive deres Umenneskeligheder vidt. De have iblandt andre barbariske Behandlinger hældet gloende Beeg i Halsen paa en vis Forvalter, og skaaret Brysterne af hans Kone. De vove endog at imodsætte sig de udcommanderede Regimenter; og naar disse blive dem overlegne, flygte de ind i Skovene, hvor de desværre ere sikkre nok saa til Aars. Det vil saa ikke være saa let en Sag at faae Bugt med dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Paris, den 1 Junii. Hr. Neckers Landflygtighed som man formodede, vilde ikke vare længer end de Notables Forsamling, er nu virkelig forbie; og han har Tilladelse til at komme herhid igien. Man taler ogsaa om, at Hr. de Calonne skulde faae samme Tilladelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
De fleste Notable ere allerede afreyste fra Versailles. Præsident Nicolai har givet dem, som hørte til Greven af Artois Bureau, et stort Afskeedstractement. Ved at indbyde Græven til dette Giæstebud, har Hr. Nicolai sagt: Monsigneur, den Ære, De nu viser mig, har Henrich IV viist min Tipoldefader, hos hvem Han spiiste ved ligesaadan en Leylighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Den nye Finantschef, Ærkebiskoppen af Toulouse, er i denne Tid færdig at oversvømmes af en heel Syndflod af Projecter, som daglig sendes ham paa Halsen. Og, sandt at sige, de nærværende Omstændigheder give vore store Regnemestere Anledninger nok til at lægge deres Hoveder i Blod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Marechal de Saincy's Banquerot skal beløbe sig til over 4 Millioner Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Leipzig, den 2 Junii. De Østerrigske Undersaattere giøre Forsøg paa Forsøg, for at oplive og udvide Handelen paa Tyrkiet. Den 21de f. M. bekiendtgjordes i Wien, at Handelshuuset Festetits og Compagnie i Bucharest har i Gallaz etableret en nye Speditionshandel for Constantinopel, Crimm, Cherson &c., under det Firma: Bohner og Compagnie, som lover sig det Wienske og Petersburgske Hofs, ja endog Portens, Opmuntring og Understøttelse. – Staden Gallaz ligger omtrent 20 Søemile fra Donaus Jndløb i det sorte Hav og Skibsfarten kan fra April til October med Østerrigske, Russiske, Tyrkiske og Græske Skibe drives meget beqvemt og sikkert. Skibene til dette Brug bygges i Gallaz, hvor der er Forraad nok paa Materialier, af østerrigske Skibstømmerfolk. Hensigten med dette skiønne Jnstitut er fornemmelig at tilveyebringe en hastig og tryg Vare transport, saavel ned af Donau til Constantinopel, Cherson og hele Crimm, som op af Donau over Jassy til Pohlen. Ved Presburg farer man allerede med 90 Centners Last paa Donau. Den simple Mechanisme, som herved nyttes, bestaaer i et Driv- og Kamhuul, hvis Axel ligger tværts over Skibet efter Bredden, og hvorpaa findes anbragt 4 Skuffer, dannede omtrent som Veyrmøllevinger, der, ved Drivhiulets Bevægelse, giør meer end dobbelt saa god Virkning som Aarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Haag, den 2 Junii. Den eftertrykkelige Erklæring, Arvestadtholderen nyelig har gjort Staterne af Holland; hvori han betyder dem, at han endelig, ved de Utrechtske, Geldernske, og flere Provindsers Staters Medvirkning, seer sig nødsaget til, med al den Magt og Jndflydelse, hans høye Værdighed giver ham, alvorligen at beskytte Unionen for flere voldsomme Angreb, af al Kraft imodsætte sig den hidtil brugte uretfærdige Behandling, og igien giøre Plads for den gamle Rolighed og Fortroelighed; skal ret have været et Tordenslag for det patriotiske Partie. Man kalder den ogsaa ligefrem en Krigserklæring; og Libellisterne understaae sig endog at give den Navn af allerimpertinenteste. Da Hs. Durchl. har tilsendt Generalstaterne et Duplicat af bemeldte Erklæring, saa have de Deputerede for de 6 Provindser taget Copie af samme, men de for Holland anseet den med deres sædvanlige Foragt. Jmidlertid er Ulykken nu steget til det høyeste, og man kan snart vente blodige Optrin i Provindsen Utrecht. Fra Geldern transporteres daglig Kanoner, Krudtkarrer, og anden Munition til Amersford, hvor man har gjort Kirken til Krudtmagazin. Man er meget nysgierrig for at vide, hvorledes de Hollandske Stater have optaget den af ikke mindre end 32000 prindsligsindede Jndvaanere indgivne Addresse, og om de, ligesom den Amsterdamske Magistrat gjorde, have tilbagesendt den ulæst. J denne Addresse sige disse 32000 iblandt andet: at de ikke kunne bifalde det Skridt, et Antal Borgere i Amsterdam, som have villet angive Tonen, have giort. Regieringsformen kan og maa ikke lide nogen Forandring; saameget mindre, som en saadan Forandring ikke kan foretages efter saa ringe et Antals Jndfald, men, naar det endelig skulde være, med almindeligt, eller i det mindste de fleeste Jndvaaneres og Souverainens Samtykke, siden Folket ikke er berettiget til til at giøre sig nye Lode efter eget Behag. Denne Lære kan umuelig være efter den nu værende Amsterdanske Magistrats, og endnu mindre efter den Hollandske Pluralitets Sind. Og det er altsaa rimeligt, at denne Addresse har givet Anledningen til den sidste ommeldte Tumult i Amsterdam.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Amsterdam, den 5 Junii. J Forgaars blev ved en offentlig Bekiendtgiørelse udlovet en Præmie af 1000 Gylden for den, som opdager og angiver Ophavsmanden til det sidstommeldte Oprør.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Forhørene over de arresteerte Medskyldige har vedvaret siden den 1ste hujus, og vil formodentlig ikke saa snart faae Ende. Een af disse, af Fødsel Svensk, men boesiddende her i Staden, som var overbeviist om at have været med at plyndre et Huus i Oudenbrugsteeg, er allerede hængt, og flere ville uden Tvivl, for Exemplets Skyld, faae samme Skjæbne. Ellers fortælles, at adskillige Personer af Stand og Anseelse, som indirecta have taget Deel i dette Opløb, have fundet det raadeligst at liste sig bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-11
Altona, den 7 Junii. Efter tilforladelige private Beretninger ere nu i Utrecht overhovedet omtrent 5000 bevæbnede Auxiliarborgere. Den første Dag i denne Maaned var bestemt til at giøre et Udfald med den hele Auxiliar=Armee og den Salmske Legion; men man kunde ikke blive enige om, hvem af dem der skulle formere Centrum, og hvem den høyre eller venstre Fløy. Altsaa gik Operationen, som vel var, ind igien. Efter en anden privat Beretning, ere de Deputerede for Provindserne Holland, Overyssel og Grøningen paa Nippet at udgaae af Generalstaternes Forsamling i Haag, og maatte i saa Fald de Deputerede for de øvrige 4 Provindser nødes til at forlade Haag og Provindsen Holland. Men da dette Rygte eengang forhen har været udspredet, saa maa det nærmere bekræftes, førend man kan fæste Troe dertil.