JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Kiøbenhavns No. Aar. Januar. sentant. Post-Tidender. litet. nuar. Fredagen, den 22 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Fra Pohlen, den 2 Januarii. Den store Russiske Armee, under Feldtmarechal Fyrste Potemkins Commando, har strax efter Afmarchen fra Bender taget forskiællige Veye. Fire Jnfanterieregimenter ere forblevne i bemeldte Fæstning, under Commando af General Kretschetnikof. Resten af Jnfanteriet er fordeelt i Moldau; og Cavalleriet har taget sit Vinterqvarteer i hvide=Rusland, i de paa Grændserne liggende Gouvernements. General von Ribas har faaet Commandoen i Ackiermann og omliggende Egne. - Hos Keyserl. Majestæt har givet det Catharinoslawske Curasseer=Regiment, hvis Chef Fyrste Potemkin er, Navnet Potemkin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Ostende, den 3 Januarii. J Torsdags passerede Hertugen af Devonshire fra Brussel herigiennem til Engeland, hvorfra der ere ankomne endeel Recruter og Engelske Officerer, for at tage Tieneste under vore nye Regimenter. Man veed ikke, hvorvidt det er grundet eller ikke, at der endnu bliver i Engeland hværvet 3000 Mand til samme Brug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Trier, den 3 Januarii. Greve von Cobenz, er endnu her. J Dag fik han med en Coureer den Efterretning, at den Østerrigske General Beaulien havde slaget Jnsurgentarmeen paa Flugten, og jaget den tilbage til Namur. – Man kan her aldeles ikke begribe, hvorfor de Østerrigske Tropper trak sig saa hovedkulds tilbage fra Brüssel. – Til en Belønning for Seyeren over van der Meersen har Provindsen Luxemburg tilstaaet hver Soldat et Tillæg af 2 Kreutzer, foruden en større Portion Kiød, Riis og Viin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Wien, den 6 Januarii. Med Keyserens Sygdom er der ey foregaaet ringeste Forandring til det Bedre. Endnu stedse den samme Besværlighed ved at drage Aanden, og den samme heftige Hoste, som hvert Øyeblik truer at qvæle ham. Det er derfor intet Under, at Kræfterne svækkes mere og meere hvortil sovnløse Nætter ikke bidrage lidet. Alt dette foraarsager, at den høye Patient er meget utaalmodig og vanskelig at tale eller giøre til Maade, næsten alle hans Betiente, endog de, der kunde roese sig af hans besynderlige Yndest, have maattet erfare dette. Efter Livlæg, Quarins Raad har Monarken siden i Søndags havt en af de barmhiertige Brødre hos sig til Opvartning, og med denne skal Patienten være temmelig vel fornøyet. For at lette Aandedrættet, er der gjort en besynderlig sto Lænestoel med Puder, omtrent ligesom den, i hvilken de store Friederich hensov. Da Hs. Majestæt i Forgaa Nat ikke havde havt et Blund i Øyet, troede han, af Perpendikelen i et ved Sengen staaende lidet Taffeluhr var Skyld deri, hvorfor det ogsaa strax blev kastet hen en Afkrog i Gemakket. Endog Keiserens Liv=Vaskerkonsom fra Ungdommen har stedse vasket for ham, fik i dit Dage sin Løn og Afsked, fordi eet af hans Lommetørklader forekom ham lidet for stivt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Om Nederlandene er det nu gandske stille, og der les ey længer om at sende Tropper didhen. Man henve der al sin Opmærksomhed paa Hovedfæstningen Luxemburg og dens Forsvar. Jmidlertid forholder man sig før resten gandske passiv, i det Haab, at Brabanternes første opbruusende Heede er afkiølet, og man bestræber sig blot at bringe Geistligheden igien paa sin Side, hvorved der troes at være meget vundet. Dette skal være Fyrste Kaunitzes System. - Vore Nederlandske Generaler Hertugen af Ursel, Prinds Ligne og Greve Clairfait have ogsaa faaet Keyserens Tilladelse til at gaae til Brüssel, og fra deres Side forsøge alt, hvad der kan tiene til at beroelige de opbragte Gemytter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Baron von Herbert er ey endnu afreyst til Jassy; hvortil han dog virkeligen havde Ordre, men skal forblive her, indtil man fra Baron von Thugut og Fyrste Potemkin faaer at vide, om det ogsaa er Tyrkernes ramme Alvor at giøre Fred, og om man med Sandsynlighed kan love sig noget af en formelig Fredscongres. Herom maa man da nu snart høre noget, og, med det samme, om man kan vente, at Porten vil give Slip paa Belgrad og Choczim, samt giøre Ende paa Grændsebestemmelsen i Croatien. Derimod meenes fra vor Side Fæstningerne Berbir, Novi og Dubicza at blive tilbagegivne, naar Porten vil antage Unna til Grændseskiællet og afstaae Wihacz til os. Paa disse Betingelser vil vort Hof, med Ruslands Samtykke, endog indgaae en separat Fred, naar det kun snart kunde faae Ende, siden vor Forfatning er fra alle Sider saa critisk, og det er os meest om at giøre, snart at faae frie Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Brüssel, den 6 Januarii. Den sidste Dag i det gamle Aar blev her mærkværdig ved en Høytidelighed, som faa Maaneder i Forveien holdtes for usandsynlig, nemlig Constitutionens høytidelige Hylding og Beedigelse, hvorved de tre Brabantske Stænder tiltraadde Landets Souverainitet. Vel var dertil ikkun gjort meget faa udvortes Forberedelser; men destørre Jndtryk gjorde det Simple og Ærefrygtfulde i det ved denne Leylighed iagttagne Ceremoniel paa alle Vedkommende. Den store Raadhuussal var behængt med kostbare Tapetserier, og midt i Salen saaes imellem to Gueridoner et Crucifix med et Missal og det hellige Evangelium. Henved 11 Slet om Formiddagen mødte de tre Brabantske Stænders Deputerte. Disse vare, paa Geistlighedens Vegne Cardinal=Erkebiskoppen af Mecheln, Biskoppen af Antwerpen og 7 Prælater, paa Adelens Prindsen af Grimbergen, 3 Marquier, 10 Grever og 4 Baroner, paa Borgerstandens, den hele Brüsselske Magistratur, de gode Mænd af de ni Nationer, foruden Deputationer fra Magistraten i Loewen og Antwerpen. Ceremonien blev aabnet med en Prædiken af Canonicus van Eipen. Talerens Formaninger, ikke ved indbyrdes Tvist at sætte den erhvervede uskatteerlige Friehed oftere paa Spil, lokkede mange Taarer af Tilhørernes Øyne, Efter Talen aflagde de tre Stænders samtlige Deputerte følgende Eed i den Mechelnske Cardinal-Erkebiskops Hænder: "Vi Prælater, Ædle, og Deputerte fra de 3 Hovedstæder, som tilsammen udgiøre tre Stænder, og i denne Egenskab repræsentere det Brabantske Folk, sværge og love vor Herre, ved dette hellige Evangelium, at vi stedse ville blive samtlige Kirker i Hertugdommet Brabant troe, og haandhæve deres Rettigheder, Privilegier, Statuter, Skikke, Eiendomme, og Frieheder, ligesom det fordum i de forrige Brabantske Hertugers Tid er skeet. Saa sandt hielpe os Gud og alle hans Helgene!" Derpaa tilsøer de 3 Stænder hinanden indbyrdes Huldskab og Troeskab samt Landsconstitutionens Haandhævelse efter Forskrivten i Joyense Entree, Først soer nemlig den første Stand den anden og tredie, derefter den anden den første og tredie, og tilsidst den tredie den første og anden. Hele det Brabantske Raad var nærværende, og besver ligeledes Constitutionen. Saa bivaanede og den Høyagtbare Heinrich van der Noot, det Brabantske Folks Agent, og de Deputerede fra de Flandernske, Namurske, Mechelnske, Hennegauiske og Dornickske Stænder bemeldte Ceremonie. Om Middagen Kl. 1 var Høytideligheden til Ende, da de Herrer Stænder tilligemed Hs. Excellence Hr. van der Noot viiste sig paa Raadhuusets yderste Balcon, og lode de i fuld Rustning med militair Musik opmarcherte Borger og Volontair=Compagnier defilere sig forbi. Luften gav Gienlyd af et stedsevarende: "Van der Noot leve Stænderne leve!" Om Aftenen var hele Staden illumineret, der blev ringet med alle Klokker, og Kanonerne bleve affyrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Cølln, den 7 Januarii. Parisiske Breve melde, at det franske Hennegau, Flandern, Lothringen, Champagne og Piccardie vrimler af Keiserlige Deserteurer, der have forladt den Nederlandske Armee. Man er ikke lidet forlegen med disse fremmede Giæster, da man aldeles ikke tør give dem Pas til Paris, af Frygt for at de maaskee der kunde slaae sig til Aristoraternes Partie, og lade sig bruge imod den franske Friehed. Desuden skal der virkeligen i de franske Nederlande være et Slags Gæring, som meenes derhen forplantet af den Brabantske Jnsurgentaand; og i denne Anledning frygter man i Paris for, at der kunde opspindes Anslag til igien at foreene de med saa meget Blod erhvervede franske Nederlande med dem, de forhen have tilhørt: En Omstændighed, som maaskee Engeland ikke saa ugierne saae, siden Frankerige derved vilde foruden Dunkirchen og flere Havne miste betydelige Landfæstninger, hvoriblandt Ryssel er den fornemste, saaog adskillige frugtbare Landskaber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Haag, den 9 Januarii. Den 5te hujus er der fra Brussel afmarcheret en Division af Patriotarmeen, for at forstærke General van der Meersen i det Luxemburgske, hvor de Keiserlige Tropper, som det lader, ere ham for overlegne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Brevene fra Warschau berette, hvorledes Greve von Nesselrode i Berlin har erklæret, at den Russiske Ambassadeur i Warschau, Greve von Stackelberg, ikke lægger ringeste Hindring i Veyen for den imellem Preussen og Pohlen sluttende Alliance.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Berlin, den 9 Januarii. Med Udrustningerne til Feldttoget fortfares endnu meget ivrigen. Af hvert her i Staden garnisonerende Artillerie-Compagnie maa der afgives een Fyrværker og se Mand. Disse skulle i næste Uge marchere herfra, efter no les Mening til Magdeburg, efter andres til Granden; men saameget er vist, at deres Arbeyde bliver at fylde Patroner. - Ogsaa vort smukke Regiment Gens d'Armes har Ordre til at sætte sig i fuldkommen marchfærdig Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
J nogle Dage har det heddet, at den berømte van der Noot var ankommet her fra Brüssel; ja der vare endog de, der forsikkrede, at de havde seet og kiendt ham. Udentvivl har man taget feil af ham og een eller anden af de andre Brabantske Herrer, som i nogen Tid have opholdet sig her i meget hemmelige Ærinder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Leipzig, den 9 Januarii. Fra Brunsvig meldes, at den regierende Hertug lader sin Feldtequipage istandsætte, og at den skal være færdig til næste Maaneds Udgang. – Den forrige Preussiske General von Kalkreuth, nu General en Chef i Pohlsk Tieneste, faaer 12000 Ducater aarligt Tractament.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Frankfurt ved Mayn, den 9 Januarii. Til Leibnitzes Monument, som oprettes i Hannover, er der allerede indsamlet 4576 Daler. Hans af hvidt carrarisk Marmor ved Billedhugger Hewetson i Rom forfærdigede colossalske Buste er, tilligemed Piedestalen, ligeledes af hvidt Marmor, ubeskadiget ankommet til Hannover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
J Rom skal Antallet af franske Flygtende være steeget til 6000. - Neapolis have de alle maattet forlade; og fra Spanien ere alle Udlændinger, eller der ikke boesatte Fremmede, forviiste, hvilket ikkun 14 Dage i Forveyen blev dem tilkiendegivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Kiøbenhavn, den 22 Januarii. Fredagen den 29de Januarii, Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag, bliver Cour ved Hoffet, som begynder hos Hs. Majestæt Kongen om Middagen Klokken 12 Slet. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet Bal og Apartement i Riddersalen, og derefter det Kongelige Bundterads=Taffel i Skilderie Galleriet. Damerne klæde sig i Robe de Cour, undta gende, som danse, klæde sig i Domino. Samme Dag er Ordens-Dag for Ridderne af Elephanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
I Dag bleve i Frue Kirke af Hr. Biskop Balle følgende Candidater ordinerede: Hr. Henrich Georg Clausen, til residerende Capellan i Marieboe og til Annexet Hillested i Lolland; Hr. Johan Ernst Gunnerus Krog, kaldet til Præst for Tugt- og Forbedringshuset paa Christianshavn; Hr. Nicolai Wellerup, kaldet til Sognepræst for Nidløse Meenighed i Sielland; Hr. Poul Diurendahl, kaldet til Præst for Omblie Meenighed i Christiansands Stift. Biskoppens Ordinations-Text var af 1 Thess. 3 C. 110 V. Af Ordinatis prædikede Hr. Clausen over Luc. 9 C. 62 V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
J Tallotteriets 419de Trækning i Wandsbeck den 14de Januarii udkom følgende Numere: Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1790, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s.; ligeledes kan og bekommes: Tydelig Spørsmaal og Giensvar over D. M. Luthers lille Catechismus, hvorudi Christendommens Kierne kortelig bliver afhandlet; samt danske Matriculs Beregning med Tabeller af Prof. J. Dinesen. Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. T. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amannensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for 1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
Jule-Tanker eller det underlige Barn underlig Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-22
AVERTISSEMENTS. H. B. Mandagen den 25de Januarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Handsker, Kniplinger, Silke= og andre Tørklæder, Hørgarn, Chocolade, Congo og Theebohe, Eder dun, og Porcelainer, extra fine Betellisser, Florer, beste Sort ostindisk Jndigo, fine Hampelerreder til Lagener 7 Qvarteer brede, og andre fine Lerreder, ostindiske, engelske og danske Sirtser, Seylduger, Snorrottinger, Tamarinter og Klipfisk, Silke= og andre Strømper fine Cassis, Nettelduger, Sukkerduner, hollandske og franske Lerreder, Plyds og Manchiester, sort Buxetøy, Jllystringer, Tafter, Ginee Lerreder, Hamans Bastaas, Nankiner, Musseliner og hollandske Bolstere, Armosiner, Kammerduger, Traad Hestedækkener og Svenske Bræder, tilligemed endeel Jsen= og Urtekramvare med mere. Jtem, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Bliktøy, Meubler af Mahoni Speyle, Commoder, Chatoller, Dragkister, Sengesteder med og uden Omhænge, Sophaer, Ottoman ner og Stole samt andre Trævahre, Linned, Gang= og gode Sengeklædet, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, saaog en engelsk Karet, en dito Calesqve, en Sadel med pletterede Stigbøiler, og Beslag, et Kanedækken, ledige Sække, Kanariefugle med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget (især af Ubekiendte, eller saasnart paafordres af bemeldte Hr. Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme. Onsdagen den 3die Februarii førstkommende, om Formiddagen Klokken imellem 10 og 12 Slet, lader Hr. Gouverneur David Brown ved 3die og sidste Auction opraabe, og uden flere Auctioners Holdelse til den Høystbydende bortsælge, sin tilhørende Gaard, beliggende i Strandgaden paa Christianshavn, under No. 35, hvilken Gaard bestaaer iblandt andet af følgende: Et Forhuus til Gaden af Grundmuur 7 Fag lang, 3 Etager høyt med Kielder under, en Port derpaa og en Frontespids derover. Et Sidehuus til Gaarden Grundmuur 9 Fag lang 3 Etager høyt med Kielder under. Et Tværhuus Grundmuur 7 Fag lang 3 Etager høyt med Kielder under de 3 Fag. J Baggaarden et halvtag Sidehuus Grundmuur 4 Fag lang 3 Etager høyt med Stald under. Et halvtag Grundmuur Bygning til Brænde, hvori er indrettet Locum. En Portion færsk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, overalt i Værelserne ere 16 Jern= og en Fajance=Kakkelovne, i Kielderen en indmuuret VadskerKiedeel. Gaarden kan forinden af Liebhaberne besees, naar man derom melder sig hos Forst=Advocat Beyer i Skidenstræde No. 138. hos hvem Auctions=Conditionerne ligeledes kan erfares; ellers ka og Gaarden underhaanden bortsælges, naar Liebhaberne behagelig med Forst-Advocat Leyer derom ville handle før Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Kiøbenhavns No. Aar. stian. ham. stein. Post-Tidender, u at ligen Mandagen, den 25 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Fra Tyrkiet, den 10 December. Officielle Beretninger fra Constantinopel melde, at Storherren har givet Ordre til at hværve 100000 Enropæer, siden Asiaterne have i det sidste Feldttog opført sig saaledes, at man nødig vil betiene sig af dem i næste Aar. Storherren har videre, efter den franske Ambassadeurs Anmodning, sendt en Befuldmægtiget til Algier, for at tilkiendegive Regieringen der sin Misfornøyelse over de Algierske Corsarers Behandling imod de franske Coffardieskibe. – Alle de franske Skibe, som i dette Aar have været bestemte til det sorte Hav, ere nu seylede hiem, efter at de uden Hindring havde udrettet deres Ærinde, og fundet sig vel antagne, endog hos de meest uciviliserte Nationer paa hine Kyster, hvor Afskyen for Fremmede ellers er saa stor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Fra Bierget Allion, den 28 December. Endelig er Veyrliget blevet noget mildere og Communicationen med Mehedig igien aabnet, hvorhen vi have transporteret vore 110 Syge, og i deres Stæd faaet ligesaa mange Sunde, samt det fornødne Mund- og Krigsforraad. Tyrkerne have under denne Transport skudt paa os, skilt os ved 2 Mand, 1 Hest, og eet af vore Blokhuuse. Ved Fæstningen Orsova er der næsten ikke en Pallisade meer at see, og ved Nattetid hente Tyrkerne Levningerne af de ruinerte Huuse til Brændsel. Det er ubegribeligt, hvorledes de i den strænge Kulde kunne holde det ud i de fugtige Huller. Endnu er der intet Tegn til Overgivelsen. – J Forgaars satte 4 Compagnier Jnfanterie og i Division Cavallerie over Donau, for at forstærke Gladopa, som Pachaen af Widdin gjor Mine til at angribe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Rom, den 1 Januar. Paven har nedsat en Cardinal-Kongregation, for at raadslaae om, hvorledes man skal behandle de mange franske Emigranter. – Fra Corsica høres, at man der havde besluttet og begyndt med at nedrive Greven af Marboeufs Monument.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Den 2den Januar. Natten til den 28de December er den berygtede Greve Cagliostro blevet arresteret paa Engelsburg, og hans Gemalinde bragt til Appollonia Klosteret. Alle hans Papirer ere undersøgte, og Dørrene til hans Værelser forseglede. Ligeledes har man forsikkret sig en vis Pater Franciscus fra Freyburg i Schweitz, der var hans Fortroelige og maaskee Secretair. Aarsagen til disse Arrester angives forskiællig. Nogle stige, at Paven er fra det franske Hof bleven advaret, at holde stedse Øye med Cagliostro, som med den farligste Avanturier. Andre paastaae, at han har forbrudt sig imod Religionen, og at Jnquisitions=Kongregationen, der bestaaer af lutter Cardinaler, ansaae ham som Hovedmanden for en nye Jlluminat-Sect, af hvilken mange saavel verdslige som geistlige Standspersoner ere Lemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
London, den 8 Januarii. Man taler med fuld Vished om en Defensiv-Tractat, imellem Pohlen og Engelland, og som ey blot skal have begge Nationers Handels-Jnteresse, men ogsaa adskillige politiske Jndretninger til Hensigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Fra Vestindien vil man have den Efterretning, at Friehedsaanden ogsaa har naaet de franske Øer, at disse Jndvaanere have antaget en republicansk Regieringsform, og ville som saadanne underkaste sig Nationalforsamlingen, der vist nok villigen vil imodtage dem. Denne Omstændighed maa naturligviis ikke interessere os saa lidet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Wien, den 9 Januar. J Tiirsdags befandt Monarken sig med eet saa vel, at han lod sig fuldkommen paaklæde, og, siden Veyret for denne Aarets Tid var saa behageligt, vilde forsøge en Spadseretour; men efter Lægernes indstændige Raad lod Hs. Majestæt det beroe. J vores saa kaldte Hof= og Staats-Calender, hvori findes en udførlig Liste over alle Hofbetieningerne, Cancellierne, Ridderordenerne &c., var for dette Aar den Mechelnske Cardinal-Erkebiskop, som Ridder af St. Stephan Ordenens store Kors og Keyserl. Geheimeraad, af bekiendte Aarsager først udeladt; men endnu den sidste Dag i afvigte Aar fik Trykkeriet Ordre, igien at indrykke bemeldte Prælat med alle sine sædvanlige og fulde Titeler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Landon sidder Nætterne igiennem med de Nederlandske Landcharter for sig, og har idelige Conferencer med Fyrste Statskanzleren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Nu synes det at være ret Alvor med Storhertugen af Toscanas Ankomst, da der virkeligen sættes Værelser i Stand for ham paa det Keiserlige Slot, Kommer det til nogen Romersk Kronning, saa vil Erkehertug Franz ledsage ham til Frankfurt, hvorfra de begge giøre en Tour til Brüssel, ifald det Østerrigske Huus beholder Nederlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Man fortæller, at en vis Major, der havde faaet Ordre at gaae til Ungarn, og først maatte opvarte Laudon, ønskede ham ved samme gode Leylighed er lyksaligt Nytaar. Ønsk De os heller det gamle Aar tilbage!" var den graahærdede Helts Svar; thi jeg tvivler, at vi nogensinde faae et saa lykkeligt Aar igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Fra Jassy berettes, at Fyrste Potemkin med allersnareste giør en Reyse til Petersburg, og at han maaskee med det samme bliver virkelig Generalissimus over den Russiske Armee og Keiserindens Principalminister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Den 13de Januarii. Her tales nu stærkt om en Observationsarmee af 100000 Mand, som i April Maaned skal trække sig sammen i Bøhmen. J denne Anledning gaaer der meget betænkelige Rygter, som om det allerede var kommet til det Yderste med et vist stort Hof, der blot venter paa det Engelske Hofs Beslutning, for offentligen at erklære sig. Man tager af de ubetydeligste Smaating Anledning til at bestyrke det krigsyge Publicum i sine Speculationer om en nye Feyde, ligesom man ikke allerede havde faaet Lysten styret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Greverne von Trautmannsdorf og d'Alton ere hidkaldte, og skulle for en nedsat Undersøgelses=Commission kræves til Ansvar for deres Conduite i Nederlandene. J Forgaars Nat kunde vor værdige Landon, som Fiendens Kugler hidtil havde skaanet, nær paa en fatal Maade have sat Livet til. J hans Sovekammer havde et fra Kakkelovnen udfaldet Kull tændt Jld i nogle Papirer og tilsidst i Gulvet. Værelset var allerede fuldt af Røg, da hans lille Hund lykkeligviis vognede ham med sin Biæffen, og han ved Kammertienerens Hielp blev reddet fra at blive qvalt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Warschau, den 9 Januar. Det endog i nogle udenrigske Hoftidender udspredte Rygte, at den Russiske Monarkinde vilde paa nye lade Tropper rykke ind i Pohlen, er her i disse Dage formeligen blevet erklæret for aldeles ugrundet, og Greve von Stackelberg har givet Rigsdagsmarechallen den mundtlige Forsikkring, at Keiserinden aldrig har tænkt paa saadant. J Rigsdagsferierne, der skulle vare til den 8de Februarii, vedbliver Deputationen for de udenrigske Anliggender at arbeyde med største Jver paa Alliancen med Preussen. Hele Nationen længes med Smerte efter at see Enden paa dette for Republikens Velfærd og Sikkerhed store Værk, Præliminairpuncterne skal den til Berlin afreyste Preussiske Gesandt have taget med sig, og disse siges at indeholde mange vigtige Fordeele og Jndretninger for Preussens Handel med Pohlen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Fra Petersburg meldes, at Prindsen af Nassau-Siegen driver meget stærkt paa Galeiflaadens Udrustning i Friederichsham. Ogsaa den store Russiske Flaade bliver sat i en respectabel Stand. J Cronstadt bliver der iblandt andet bygget 4 store Pramme af Eegetræe, hver til 40 af de sværeste Kanoner, og disse skulle bruges som svømmende Batterier imellem Skiærene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-01-25
Brüssel, den 11 Januarii. Det er egentlig Mangel paa Levnetsmidler, der har tvunget General van der Meersen til at trække sig fra det Luxemburgske tilbage til Namur. Jmidlertid er han nu allerede blevet forsynet med Proviant, og fra alle Stæder udmarchere Patriotcorps paa 3, 4 til 800 Mand, for at forstærke ham.