JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Krigs-Efterretninger. For Cadix var endnu Jntet af Vigtighed forefaldet ind 1 til den 11 f. M. Fra St. Peter til Caracca have Spanierne saa stærkt forskandset sig, at de troe, fra den Kant at kunne være ganske rolige. Carracca selv derimod er ikke saa got beskyttet. Cadix's Garnison har imidlertid faaet talrige Forstærkninger. Hertug deel Par que er udnævnt til Vicekonge paa de Canariske Øer, hvor i Fremtiden alle Skatte fra det Spanske Ame. frika skulle deponeres, for siden, om Omstændighederne ville tillade det, at bringes til Cadix. En Deel Krigskibe ere paa Veien fra Cadix til disse Øers Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Paa Portugals Grændse ere til den 26 f. M. blot enkelte ubetydelige Fægtninger forefaldne. Cindad Rodrigo beskydes siden den 25 s. M. af 46 Jldsvælg. Fra Engelland er en Deel af Garden afseilet til at forstærke Armeen i Portugal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
J nogle Egne af Spansk Syd=Amerika skal man i mindre end 4 Dage have subskriberet 20 Millioner Daler til Moderlandets Forsvar. J Provindsen Carracas hvor man har etableret et Friheds og Ligheds Land, har Juntaen under 10 April udstædt en Proklamation, hvori den søger at retfærdiggjøre den af samme i Landet frembragte Revolution med Moderlandets haabløse Tilstand, med Nødvendigheden af at forsvare dets politiske Tilværelse og Kongeværdighed, bevare denne ædle Nations Navn, og aabne deres Brødre fra Moderlandet et sikkert Tilflugtsted imod de Europæiske Magters Forfølgelser a. Til alle Nabo. verne er sendt Agenter med Proklamationer i samme Øiemed. 28 Neapolitanske Kanon-Skalupper have ved Tropeaikke allene afslaaet et Angreeb af 1 Eng. Linieskib, 1 Fregat, 1 Korvette og 15 mindre Fartøier, men endog erobret et af de sidste og boret 4 i Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Fra Vien haves foruroligende Efterretninger og Cor su. Fra Neapel derimod meldes, at Garnisonen under General Donzelot paa denne vigtige Franske Øe er i beste Stand, saa at man har aldeles Jntet at befrygte, skjønt Øen er strængere indsluttet af Engellænderne, end nogensinde tilforn. St. Maura, mener man, vilde heller ikke være falden i disses Hænder, dersom Paschaen af Janina havde villet tillade en Fransk Forstærkning at gaae igjennem hans Statholderskab, og dersom 900 Albaneser som udgjorde den største Deel af Besætningen, ikke troløse vare gangne over til Engellænderne. Disse have igjen indfundet sig for Triest. Den 26 f. M. gjorde de en lille Landgang i Nabolauget, reqvirerede noget Slagterqvæg, Faar &c., som de ved Modtagelsen kontant betalte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
J Tyrkiet troer man, at Fæstningerne Giurgevo og Rutschuk snart maae falde, hvorpaa Touren vil komme til Viddin, hvis Kommandant ikke skal være nogen synderlig Helt. Den af Tyrkerne forlangte Vaabenstilstand, er afslagen af Russerne, som derimod have tilbudt en Fred der skulde koste Moldau, Vallachiet og 30 Millioner Piastre i Kontribution. - At denne Fred skulde være saa got som afgjort, siger atter et løst Rygte fra Vien. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Fremdeles indeholder Moniteren Følgende: Amerikanske Skibe vise sig i Nordens Havne og i Østersøen forsynede med foregivne Certificats d'origine fra Franske Konsuler. Vi ere authoriserede til, officielt at erklære, at disse Cortifikater ere falske, og deres Forevisere maae ansees som Falsknere. Disse Papirer ere øiensynlig fabrikerede i Engelland, thi alt i lang Tid have Hs. Maj. Konsuler ingen udstædt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Under 23 f. M. har Hs. Maj. tilbagekaldt det Dekret, hvorved Hertugen af Otranto (Fouch e) udnævntes til Gouvernør i Rom. Man siger at Hertugen er reist til sit Senatorie i Aix.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Danske Krigs-Efterretninge. Til Vordingborg blev den 6 d. af en Kaperkapit. Knudsen, fra Kbhvn, indbragt et Amerikansk Handelskib, hvis Ladning bestaaer i Bomuld, Risengryn og kostbart Træe. - Af den Flaade, som den 11 de passerede forbi Nakskov, blev af Lieut. og Dannebrogsmand Schulz Natten imellem d. 11te og 12te udtaget en Galease fra Meklenborg, ladet med Rug; og var han Flaaden saa nær, at han kunde see 4 Lanterner tændte og høre Folkene pibe paa et Orlogskib. Ligeledes har Maanedslieutenant og Dannebrogsmand For udtaget af bemeldte Flaade en Galease fra Rostokladet med Hvede, da et Orlogskib satte efter ham, saae han sig nødsaget at anløbe Spotsbjerg Batterie, hvor han kom paa Grund, men ved Batteriets gode Hjelp blev Orlogskibet. nødt til at gaae tilbage med uforrettet Sag. Begge Gale afer ligge nu i god Bevaring. - Natten til den 1ste d. M. havde en fjendlig Patrouille=Skaluppe været i Land paa Srikøe og borttaget nogle Faar, formodentlig for om Morgenen at kunne sende Parlamentær i Land, der kunde speide vor Flotilles Styrke, Parlamentæren kom ogsaa virkelig, forat tilbagegive Faaren; men maatte tage dem tilbage igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Til Fæstningen Kristiansøe ere af vore Kanonjoller indbragt 2 Svenske og 1 Danziger Skib, hvoraf det ene blev taget fra en fjendlig Kutterbrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Den 12te d. M. passerede en Konvoy Store Belt fra Syd til Nord. Den bestod af omtrent 170 Stilere under Bedækning af 2 Orlogskibe, 2 Fregatter og 1 Brig. Admiralskibet, som laae i Sprogøebeltet, fulgte med Flaaden, der allerede Kl. 1 var ude af Sigte. Under Langeland dreiede et af Linieskibene bi, og tog en dansk Jagt, som det derefter passerede Sprogøe med paa Slæbetoug. Derimod skal af forbemeldte fjendtlige Konvoy være indbragt et med Hvede lastet Skib til Sporsbjerg af Maanedslieuten. Stær, og af Kapere et andet til Enehøie. Ogsaa tog en Kaper fra Nakskov, da Konvoyen Natten til den 12te d. laae til Ankers imellem Lolland og Spotsbjerg, en Kuf fra den, som næste Dags Eftermiddag blev indbragt til Svendborg. Efterat de : Orlogskibe Norden for Sprogøe næste Dag havde krydsen freen og tilbage, og af og til sendt deres Fartøier til Sprogøe, lettede de tilligemed Amerikaneren om Morgenen den 14de, og ankrede igjen Sønden for Sprogøe paa sædvanlig Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Trekroner d. 10 Juli. Den 13de saaes et fjendtligt Orlogskib under Stevns, som stod over under Falsterbo, og lagde sig for Anker midt i Farvandet. De Syd fra udpasserede Skipper berette eenstemmigen at en fjendtlig Fregavedbliver at krydse imellem Møen og Stevns. Et svensk Skib er indbragt til Undersøgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Den 27de f. M. om Aftenen lod en Engelsk Krigsbrig med 17 Skibe under Konvoy sig see i V. N. V., 3 til 4 Mile fra Lushavn. Da det var stille Veir gik Premier=Lieutenant Seidelin af Søeetaten ud fra bemeldte Havn med 2 Kanonskalupper og 1 Jolle. Kl. 2 1/2 om Natten var han 4 Mile fra Landet, Briggen og Konvoien paa 1/2 Mil nær, og havde Kanonfartøjerne fra Hitterøen i Sigte agter for sig. Han kom Briggen nærmere og saae at den med Aarer, Seil og Buxeerfartøier forcerede fra Konvolen, men just som Angrebet skulde begynde, opkom en Byge af N. O. som strax bragte det fjendtlige Krigskib tilligemed de Skibe, det konvoyerede, fra Kanonbaadene, og paa denne Maad blev denne Konvoi reddet, som ellers sandsynligviis var bleven erobret. - Af Listerbaadene blev dog en Brig af Konvojen taget og ved denne berettedes, at bemeldte Konvoybestod af Skibe under amerikanske, svenske og tydske Flagt, og var kommet fra Liverpool.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Indenlandske Efterretninger. Under 26 Juni er igjennem det Kgl. Danske Kancellie udfærdiget en Plakat af følgende Jndhold: "Naar Embedsmænd eller Private strax paa eengang til Enkekassen erlægge den fulde Indskudssum i Slesvig Holsteensk Kourant, saa bør de ved saadant Jndskud have Ret til at betinge Pensionen for deres fremtidige Enker, anvist i Sønderylland, og Holsteen i Slesvig=Holsteensk Kourant, uden Hensyn til om Mændene ved deres dødelige Afgang maatte opholde sig i Kongerigerne eller i Sønderjylland og Holsteen. Embedsmænd derimod, være sig civile eller militære, som bestride Jnskuddet, ved at lade sig afkorte af den Løn, de nyde, kunne ikke forbinde sig til Indskud i nogen vis Penge. sort; men bør lide den bestemte Afkortning i den Pengesort, i hvilken de til hver Afkortningstermin oppebære Lønnen, og om Udbetalingen af den fremtidige Enkepension skal skee i Slesvig=Holsteensk eller Dansk Kourant, vil da beroe paa om den Afdøde, formedelst sin Embedsstilling, tilsidst har været bunden til at opholde sig enten i Sønderjylland, Holsteen eller i Kongerigerne; kun i første Tilfælde bliver Enken berettiget til at erholde Pensionen anviist i Holst. Kourant, saalænge hun vedbliver at opholde sig Sønderjylland og Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
J Aarhuus-Avisen læses ogsaa i Brandmajor Kirkerups, Navn en mageløs Pasquil imod Urtekræmmer H. Lyngbye, der endnu er langt skamløsere end den i Riber Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Magistraten i Ribe har i Forhold til Trykkematterialiernes og Levnetsmidlernes høie Priser fastsat følgende Taxt for Avertissements m.m., som i Ribe Stifts Amts maatte forlanges indrykkede: For en trykt Linie med sædvanlig Avisstill 6 s. de Naar Jndrykkelsen skeer 2 Gange. = 8 - Og for 3 Gange = =
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Mandagen den 2 Julii Kl. 11 om Formiddagen blev ifølge den sidste Kongelige Skoleforordning Nyborgs lærde Skoles tvende nye Adjuncter offentligen indsatte: Hr. Andreas Hasselager, beskikket til at undervise i Mathematik og det Franske Sprog, og Hr. Anders Faaborg Mülertz, sat til at foredrage Religion, Historie og Geographie. - Først talede Rector, der anførte de Grunde, Skolen har til at lykønske sig med sine nye Lærere; derefter Hr. Mülertz, der viste at Videnskabernes Flor er en uundværlig betingelse for en Stats Vel og dens Borgeres Lykke. Før, mellem og efter Talerne bleve der afsjungne nogle Sange, som ledsagedes at et Fortepiano. De tvende første Sange vare forfattede at Hr. Kirkesanger Jørgensen, den sidste af Hr. Mülertz. De Herrer, der vare saa gode at besørge Sangen vare: AdjuncSpengler, Overlægge Marcussen, Storm, Hofmester hos Grev Ahlefeldt, og nogle af Disciplene. Et Par Dage iforveien bleve Stadens og Omegnens Hædersmænd indbudne ved nogle af Skolens Disciple. Høitiden holdtes paa Skolens Høresal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Avertissements. Udi Sagen, indstevnt af Johan Frederik Bennicke mod Procurator Kaalstad paa Justitssens Vegne, blev ved Trondhjem Stiftsoverret den 30 Mai sidstleden saaledes Kjendt for Ret:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
De under nærværende Sag paaankede i det specielle Tillæg, til Bladet Tiden for Aaret 1809 No. 46, af Johan Frederich, Beennicke brugte fornærmelige Udladelser mod Politiemmesteren i Trondhjem, Krigsraad Blom bør døde og magtesløse at være, og bør Johan Frederich Bennicke derfor bøde 300 Rd. (Tre Hundrede Rigsdaler) til Tronhjem Byes Fattigkasse, Saa bør han og i Sallarium betale til Actor, Procurator Kaalstad, 16 Rigs daler. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Rigtig Afskrift af Justitsprotokollen bevidner. Bech, Justitssectetair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Torsdagen den 2 August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver i Regiments Qvarteermester Frigasts Gaard No. 255 i Vestergade, formedelst Forandring af Boepæl, holdt offentlig Auction over endeel Meubler bestaaende af Guld og Sølv Mahognie Chatoller, Commoder, Spilleborde, Sophaer, Speile, Sengesteder og Sengeklæder, Porcellain og Engelsk Steentøi Glas Skilderier, Linnet, Kobber, Tin, Messing, endeel Eege=Tømmer og Bøger m. v.; hvorover trykte Cataloger ere at bekomme 8 Dage forinden Auctionen hos bemeldte Regiments=Qvarteermester Frigast i Vester Gade; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 20 Juli 1810. Bendz. Strax efter Hr. Stiftsprovst Tostrups Korntiendes Bortforpagtning paa Odense Raadstue Torsdagen den 26 Juli om Formiddagen Kl. 10, bliver St. Knuds Kirkes Anpart Korntiende. af de samme 2 Steder i Bolbroe og Snapind, samt af Byens Mark No. 7 stillet til offentlig Auction, Alt paa de Conditioner som paa Auctions=Stedet nærmere skal blive bekjendtgjorte. Odense den 19 Juli 1810. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Efter Amtets høie Øvrigheds Ordre, bliver Tirsdagen den 24 Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Moltkenborg Birks Tingsted i Svindinge, afholdt offentlig Licitation over 10 Steen. kisters Opførselse paa Landeveien fra Nyborg til Svendborg, over Svindinge Marker efter Overslag og Conditioner, som paa Licitations-Stedet skal vorde fremlagt; hvilket herved bekjendtgjøres. Krumstrup den 17 Julii 1819. Briand. 4 Steenkister skal anlægges paa Grevskabets Veie. De liciteres til Opførselse her paa Birketinget Løverdagen den 28 Julii. førstkommende, Formiddag Kl. 10. Conditionerne og Overslagene er sorinden hos mig at faae til Eftersyn. Kjerlingberg den 18 Juli 1810. Lauritzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Bortforpagtning. Da den Mand, som i 16 Aar har havt Stauning Præstegaard i Forpagtning, nu til Foraaret forlader samme, formedelst anden Boepæl, saa opbydes herved til Bortforpagtning fra næstkommende 1ste Mai paa 6 a 8 Aar nysbemeldte Stauning Præstegaard, beliggende 2 Mile Sønden for Ringkjøbing. Til Gaarden, som er matrikuleret for 19 Td. 1 Alb. Hartkorn, er en betydelig Avling og gode Jorder baade til Korn og Græsning. Den aarlige Udsæd er i det mindste 20 a 22 Td. Rug, 14 a 16 Td. Byg, 24 Td. Havre. Ogsaa er til Gaarden betydelige Enge, hvorpaa kan avles mere end 100 Læs Høe, deels Marskhøe, deels Geesthøe. Al Agermarken er udskiftet, og ligger samlet omkring Gaarden. Fodres og græsses kunne omtrent 34 a 36 Stk. Køer og Stude, samt 40 Stk. Faar. For Forpagteren er Boepæl i Præstegaarden; Liebhavere ville behage at tage Gaarden i Øiesyn, og kunne da nærmere erfare de billige Conditioner hvorefter Gaarden underhaanden kan blive bortforpagtet. Skulle dette ikke skee, agtes til Efteraaret at holde en Forpagtnings=Auction, som nærmere skal blive bekjendtgjort. Stauning Præstegaard ved Ringkjøbing den 8 Juli 1810. L. Brøllund, Sognepræst for Stauning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Ved Veilegaard ere 2de Huse, bestemte til at nedbrydes, at erholde tilkjøbs, naar Liebhaverne henvende dem til Undertegnede. Veilegaard den 19 Juli 1810. Langkilde. Det korte og simple Svar, jeg efter min Følelse troer at burde værdige Prokurator Faaborgs intet mindre end honette Udfald imod mig, i hans lange og famense Avertissement, indrykt i adskillige Aviser, hvori han har behaget at mentionere mit Navn, indfattet under det ironiske Udtrykt fromme Præst. - under den uparsende Benævnelse: "And. Wist, & Comp. - under det uanstændige, deres Profit a. - findes i Aarhuus Avisens Tillægsblad No. 50, hvortil dette Blads Læsere behageligen henvises, Aale Præstegaard den 11 Julii 1810. T. A. Borup. Sognepræst til Aale og Tørring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Til behagelig Efterretning for Reisende som passere til eller fra Holsteen, over Assens, bekjendtgjøres: at den Kongelig allernaadigst priviligerede Gjestgivergaard her i Byen, som en Tiid har været ubeboet, nu af Undertegnede er sat i Stand, til at modtage og beværte Reisende, og da jeg er den eneste her paa Stedet er bettiget til Gjestgiverie, haaber jeg og at enhver Reisende vil søge mit Huus, hvor de kan være forvisset om den redeligste Behandling og mueligst billige Betaling Assens den 18 Juli 1810. M. Albertus, Gjestgiver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Da Fattigfogden ved Odense Fattigvæsens Gaard R. Hoffmann nu er entlediget fra sin Post som Fattigfoged og man ønsker en anden antaget i hans Sted, saa ville den eller de som attraae denne Post jo før jo hellere melde sig til Antagelse ved Fattigvæsenets Kommission. Ved denne Leilighed bekjendtgjøres, at da Fattigfogderne ikke ere berettigede til at modtage Penge for Fattigvæsenet, saa bliver det paa Vedkommendes eget Ansvar hvad de maatte betroe dem, da Pengemodtagelser i denne Henseende allene er overdraget Fattigvæsenets nu antagende Bogholder og Kasserer L. Hansen. Kommissionen for Fattigvæsenet den 18 Juli 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
En Skoemager, som fuldkommen forstaaer Professionen, er flittig og for Resten en ordentlig og skikkelig Mand, kan til næstkommende 1ste Novb. erholde et beqvemt indrettet Huus med tilhørende Hauge her i Byen til frie Beboelse og Afbenytning, hvor han vil finde Leilighed ved Arbeide tilstrækkelig at kunde ernære sig og Familie. Hvo som maatte ønske ovenstaaende Establissement, ville henvende sig til mig; Men de det er mig vigtigt at boesætte en duelig og brav Mand, saa nytter det ingen at melde sig, som ei kan forevise paalidelige Attester, at han virkelig besidder de foreskrevne Egenskaber. Tranekjær Slot den 16 Juli 1810. Greve af Ahlefeldt Laurvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Ved Gyldensteen i Fyen er en god Condition ledig for en Fiskemester, som forstaaer saavel Strand=Fiskerie som Ferskvands Fiskeriet, især det første, som ønskes dreven i det større end hidtil her ved Egnen har været brugt. Om Fiskeren er gift og haver Familie, kan et Huus til Beboelse med 7 Td. Land ved Stranden anvises ham, tilligemed Jldebrændsel foruden Løn og flere ham fordeelagtige Vilkaar, naar kuns den som melder sig i denne Henseende er forsynet med paalideligt Vidnesbyrd om hans Duelighed og er frie for militair Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Jeg anseer det for Pligt herved at advare enhver at afholde sig fra den mig tilhørende Erte-Ager paa Christiansdahls Hovedmark ved Veien til Sanderum, da i den seenere Tiid endeel Uvedkommende have fundet for godt at hjelpe mig med at afplukke Erterne deraf, og derved tillige ganske at ruinere og nedtræde dem. Enhver som jeg herefter antræffer herpaa, maae altsaa ganske tilregne dem selv alle de Ubehageligheder som deraf maatte paakomme enten ved strax at blive afstraffet eller afleveret til Øvrigheden for som Tyv at blive dømt efter Lovenes Strænghed. Christiansdahl den 20 Julii 1810. Christian Hansen, Forpagter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Paa Hjørnet af Over= og Nørre-Korsgade bekommes hvids Puddersukker a 7 Mk. Pd., lysegult dito a 6 M., tillige fuldkantet 12 Fods Drammens Bredder og godt Blaargarn. Odense den 19 Juli 1810. Andreas Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
God Faxøe Steenkalk er at bekomme i Foustager hos Kjøbmand Jens Nielsen ved Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-20
Jmellem Svendborg og Slæbek, er i Dag tabt NB. af en Vogn en Sæt mærket 1 T. hvori var et Par Støvler, nogle Søm, Skrubber m.v., ligeledes blev tabt tvende Grimer og et blaatærnet Tørklæde, med et Par Strømper, hvilket Alt den retsindige Finder vilde, imod en billig Douceur, aflevere til Hr. Gomme Christian Bonde i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Krigs-Efterretninger. Om Krigen i Spanien siger den Franske Monitor at der i nogle af Rigets Provindser vel gives Stratenrøvere og Uordener, men ingensteds finder man en Spansk Armee. Da General Moore befandt sig i Spanien, havde Spanierne over 200000 Mand ved Cbro. Nu ere alle Armee=Korps reducerede til 24,000 Rekruter, der ikke fortjene Navn af Soldater. Videre melde Monitøren, hvorlunde enkelte Korps af General Massen afs Armee paa den Portugisiske Grændse ved Mun buch, Alcaniza, Mingadars, Truxille o. f. St. dog alligevel have mødt Spanske Tropper under Schaverrials, Espagnads og Andres Kommando, allevegne staaet dem, og i disse Fægtninger formindsket ovennævnte 24000 Staklers ubetydelige Antal endnu mere, ved at dræbe 1230, og fange 475. - Spanierne kunne altsaa efter denne Regning ikke have flere end 21,295 Mand tilbage, hvorfra endnu bliver en heel Deel af de siden og andensteds Faldne at fradrage. - Løbegravene for Cindad Rodrige aabnede de Franske Natten mellem 15de og 16 Juni, hvilket kostede dem 10 Døde og 70 Saarede. Den 24de om Aftenen kom Massena til Caridad og lod Klosteret Santa Crux, som Fjenden holdt besat paa de Franskes venstre Flanke, angribe. Spanierne bleve snart trængte op i Klosterets øverste Stokværk, hvor de forsvarede sig som fortvivlede, og fandte alle Døden i Luerne, da de Franske antændte Bygningen. Disse havde i denne Affaire 2 Døde og 12 Saarede, blant hvilke sidste Kapit. Maltzen, der ikke vilde lade sig forbinde, før han havde seet Klosteret brænde, og de fleste Spaniere omkomme i Jlden. Den 25de om Morgenen Kl. 4, lod Massena 46 Kanoner spille mod Cindad Rodrigo, der besvarede denne Hilsen med megen Eftertryk. Den østlige Deel af Staden kom i Brand, og et Krudt-Magasin fløi i Luften Den 26de og 27de skulle endnu 3 andre være sprungne, og man troede, at Breschen snart vilde blive praktikabel. Den 28de skulde Fæstningen opfordres. Da de Franske Tirailleurs have en Stilling, der er høiere end Fæstningens Glacis, saa forurolige de meget de Spanske Kanonerere. Engellænderne staae en 6 Mile derfra paa hiin Side Ara va-Floden ved Espeja, Villa Formosa og Sallegos, paa hvilket sidste Sted Wellingtonskal opholde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Den Franske Rigs-Journal drager til Feldts imod de Engelske lognagtige Krigsberetninger, hvis Aarsag den søger i Regjeringens Forlegenhed, og Nødvendigheden af at bedrage det Engelske Folk, som aldrig har været mere uroligt end nu over det afsindige System, Ministrene følge: ene paa Fastlandet at ville kjæmpe med Frankerig. Man søger derfor at vildlede den offentlig Mening, og udbreder at General Sebastiani har kapituleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Efterretningen har man fra en Mulæsel=Driver eller en Baadfører. Saa hedder det at Portugals-Armeen bestaaer - tænk engang. - af hele 24,000 Engellændere, og disse have saadan Overflødighed af Kourage, at de kune slaae 70,000 Franskmænd, Jmidlertid sige de Franske Jntet. Men Wellington staaer i sin Leir, hører Cindad Rodrigods Klageskrig, og anstiller sig døv, ligesom Moore fordum mod Madrid og han selv siden mod Sevillas og Andalusiens Raab om Hjelp. Snart trøster man sig med, at de Franske i Spanien er en sammenløben udiseiplineret og modløs Hob, hvis Anførere ere uvidende og uerfarne. Jmidlertid tage disse Astorga a. væk lige for Engellændernes Næse, og foretage sig 5 store Beleringer. Snart fabrikerer man latterlige Breve fra Napoleon til den forrige Dronning af begge Sicilierne, og lader ham gjøre hende tusinde Undskyldninger. Snart slutter man Fred med Rusland og smeder nye Koalitioner. Tilsidst - saa slutter Rigsjournalen - faaer man dog ved stille visere Mænd i Spidsen for Engellands Regjering, der i det mindste ikke miskjende, hvad enhver KaffehuusOpvarteer i Europa ved: at Engellænderne ere mægtige til Søes, og afmægtige til Lands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Napoleon har givet Vice-Admiral Truguet, som under Direktoriet var Søeminister og siden ved Keiserens Kroning tog Afsked af Søetaten, Overkommanden over den Rocheforter Eskadre, og udnævnt ham til Officeer i Æreslegionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Det 1ste Vestphalske Jnf. Reg., som hidtil har lagt i Hannover og Münden, har faaet Ordre, at marschere til Holland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Fra Konstantinopel meldes, at Bechabiterne i Arabien igjen ere i fuld Virksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-23
Frankerig.