Berlingske Tidende, 1787-12-07
J Anledning det i disse Tidender forhen bekiendtgjorte mig aldeles uafvidende, angaaende det paa Trindelen den 27de Maji sidst strandende Engelske Skib, har jeg tænkt, det ikke vilde blive Publikum ubehageligt at læse en udførligere Efterretning om det der er arriveret bemeldte Skib, der er saaledes: Skibet, The Baltic Merchant, drægtig 225 Commerce=Læster, ført af Capitain James Hollyday, hiemmehørende i Scharborough, sidst kommen fra St. Petersborg, til London destineret med en meget kostbar Ladning, bestaaende af Hør, Hamp, Jern, Talg, Vox, Planker, Seilduger, Dreyeler, bleget blaarlærret og en stor Deel Huusgeraad, strandede paa Trindelen (et lidet Steen=Rif under Vandet i Kattegat 2 1/4 Mile N. N. O. fra Læssøe.) Efter nogle Timers Forløb blev Veiret end mere stormende og Skibet fuldt af Vand til det underste Dæk, som foraarsagede at Skibsmandskabet, bestaaende af 17 Mand og derforuden 4 Passagerer, maatte forlade Skibet og flygte i Baadene til Gothenborg for at bierge Livet. 2 Baade herfra Øen seilede ud til Vraget Dagen efter, nemlig den 28de Maji og biergede saa meget, som de kunde føre, hvilket disse og flere bestandig siden have gjort, men en stor Deel Baade fra Sverrig indfandt sig ligeledes og bortrappede, hvad de kunde faae fat paa af Ladning og Takkelagie, ret som Røvere og Voldsmænd. Alle Vandte og Stager kappede de Svenske mid over og lod Masten med Mærsestænger og Ræer blive staaende uden mindste Hold. Alt løbende Redskab, alle Seilen i Seilkøien med meget meere havde de i lige Maade bortrøver- og det som værster, Anker og Toug, som de 2de Læssøe Baade lagde ud for Skibet for at hindre, det ei skulle skuffes nedfra Steen=Riffet i den steildybe Afgrund, har de ligeledes borttaget, der foraarsagede, at Skibet sank gandske under Vand, som har gjort Biergningen vanskelig. Saasnart jeg, som var uvidende om denne ulykkelige Strandning Løverdagen den 9de Junii fik Breve fra Vedkommende med Posten om at besørge og tilsee de Skadelidendes Beste, ind sandt jeg mig her paa Læssøe og Mandags Morgen den 11te Junii seilede til Trindelen eller Skibet, som jeg fandt omringet af flere end 30 Svenske store Baade, stærk bemandede og alle i fuld Arbeide med at røve og plyndre af Skibet og Ladningen. Med stor Møye kom jeg i Følge med Styrmanden til Skibet og tilspurgte de Svenske: Hvo der havde beordret dem at bierge? Hvortil de ikke svarede mig andet, end dette: Skibet stod i den aabne Søe, og de havde Frihed til at tage hvad de fandt der. Jeg forbød dem at tage meere af Skibet og tilholdt dem, at de skulde bringe hvad de havde i deres Baade til Læssøe Land imod en billig Biergeløn, samt begyndte at antegne deres Navne, hvorefter de strax flygtede bort med deres Bytte, hvilket jeg maatte taale at see paa, efter jeg havde ventet mindre, end at træffe ved Skibet saadan en Mængde Søe=Røvere, og var derfor ei heller belavet paa at kunne beggegne dem tilbørlig. Saa hastig skee kunde foranstaltede jeg derefter, at et med Skydts og Haandgevæhrer med meere forsynet Fartøi udseilede fra Fladstrand til Trinde len for at paapasse de Svenske og afholde dem fra at røve af Skibet mere, og dette har gjort sin gode Virkning. Men førend dette Fartøi udseilede og kunde komme til Trindelen. gjorde Brug af en stor, af sin Fart til Trindelen forhen lige ulykkelige Tilfælde nu bekiendte Baad, Contra Parten kaldet, og 4 Mand, med hvilke blev gjort Jagt efter de Svenske Søe=Røvere, der tildeels vare forsynede med Gevæhrer, Krud og Kugler, ja en af dem førte endog Vimpel fra Toppen, som var gjort fast ned langs Vantet og havde hiemme i Schlep Sochen i Sverrig. 3 af disse Svenske Baade bleve indhentede og med Gevæhrerne for Brystet bleve tvungne til at overgive deres Bytte, der bestod i 58 Stænger, de øvrige undløb. Jeg har om denne Omgangsmaade fra Jern, 4 Ruller Bramseildug og en stor Deel Hør og Hamp; de Svenske Side corresponderet med den Storbrittanniske Consul Erschine i Gottenborg, som under 17de Junii iblant andet tilmelder mig: "Jeg veed de Svenske have pilligret en stor Deel Gods, hvilket ikke har staaet i min Magt at af "værge; hvad jeg har faaet er ikkun Bagateller." Hvad fra dansk Side med og mod Loven og de Kongelige allernaadigste Forordninger er foretaget lader jeg her være uanmeldet. Franz Uebersax. Heraf sees tydelig, at Læsse=Boerne, paa hvilke, efter sidste Jndrykte, al Mistanke, da de Svenske ikkun løselig benævnes, for begangne grove Tyverie maae falde, saa langt fra ere de rette Skyldige, at de tvertimod have gjort Alt for at bierg det meste mueligt, og at Hr. Uebersax da haver troet fuld Sikkerhed for det til Læssøe Opbiergede. - Skulde imidlertil paa Læssøe virkelig være begaaet noget Ulovligt, som Slutningen af første Efterretning peger paa, og den sidste yderligere foregivne; opfordres Hr. Uebersax, som vi desuden derom have tilskrevet, til, med al muelig Nøiagtighed at undersøge det, da vi have befalet vor Landfoged i alle optænkelige Maader at gaae ham tilhaande i Sandheds Opdagelse og vi, som paa det alvorligste ved alle Leiligheder have formanet alle Vedkommende til sand Menneskekierlighed imod ulykkelige Skibbrudne, ønske til Landets Ære og Sikkerhed, for Fremtiden intet hellere, end at de, som paa nogen Maade maatte findes skyldige, uden Persons Anseelse efter yderste Strenghed maae afstraffes. Præsident, Borgemester og Raad udi Staden Rendsborg, indkalder ved dette offentlige Proclama en Gang for alle og altsaa peremtorie alle dem, som udi Stervboet efter den sammesteds ved Døden afgangne Frue Majorinde Anna Sophia Charlotto ron Deden, fød Castonier, formene sig at have nogen Fordring, den hidrøre af hvad Grund det end være maatte, saavelsom de der ere samme noget skyldige, eller have Pandter eller andet Hænde fra den Afdøde, at de Nærværende inden 6 og de Fraværende med en antagelig beskikket Procurator ad Acta inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato at regne, under deres Fordringers og Panterets Forliis samt under Straf af dobbelt Betaling, vedbørlig anmelde samme her paa Stads=Secreta riatet, fremlægge de ihændehavende og Sagen vedkommende Documenter in origmali, lade bekræftede Gienparter deraf til bage ved Protocollen, og derpaa den 25de Februarii 1788 tag, Møde her for Stadsretten, for vedbørlig at bevise de gjorte Anmeldelser, hvorefter de kunne vente al lovlig Behandling. Dets 4) Tekræske sunder Stadens mindre Seigl. Signarum Rends berg den 30te November 1787. (L. S.)