JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Stokholm, den 14de Februar. Efter Sigende er sluttet en Alliance imellem vort Hof og det Danske, som skal have til Hensigt, at foreene begges Søe magter i udfordrende Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
London, den 18de Februar. imod Krigens Fortsettelse mod Frankerige og foreslaaer en J Marquis Landsdowns Tale, hvori han ivrig taler Addresse til Kongen om at slutte Fred, anpriiser han Svarene som den store danske Statsminister, Canton Bern og Schveiz har afgivet til vort Hof, som Mesterstykker af Statsklogskab i Henseende til den vedblivende Neutralitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Blandede Efterretninger. De Menneskers Tal, som fra Elsas, Pfalz &c. ere flygtede ved det de Franske have trængt sig frem, skal beløKalkstein er bleven Gouverneur i Staden og Fæstning en be sig til over 50000. - Den preussiske General von Maynz. - Efter den hannoverske Chymists SteinbergsAnmerkning kan ved Kuld=Kogning med Allun en mørke blaae Farve faaes, som kan tiene til at give Papir det udenlandske Sukkerpapirs Farve, det er og tienligt til at give Skrivpapir blaalig Farve. - De Franske opkastede den 6. de Keiserl. skiød sammen, for at hævne sig, beskiød de Fran Febr. lige over for Breisach en Forskandsning, men som ske Breisach, dog uden Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Rygtet om et nær forestaaende Fredsbrud imellem Rusland og Porten tiltager bestandig, om man endskiønt ikke veed nogen Grund dertil, ligesaa lidt som til en anden, hvorefter Polen igien forestod en Forandring. Man siger og, at de af den russiske Minister i Constantinopel foreslagne Punkter til at befæste den gode Forstaaelse imellem Hofferne, skal fra tyrkisk Side være blevne forkastede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Kiøbenhavn, den 28de Febr. Mandagen den 24de Febr. blev ved Hoffet declareret Martage imellem Hr. Lehnsgreve Friderich Christian von Raben og Frøken Amalia Gregersine von Juul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Vacance: Sognekaldet til Dragstrup og Schallerup i Aalborg Stift, 156 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Avertissements. & deri agter jeg at skildre Danske og Norske Folk af alle harlottes Tildragelser, en original dansk Fortælling; lige Lyksalighed og deri at indklæde mine Tanker og Erfarin Stænder efter deres Karakteer, Sæder, huuslige og borger ger om de vigtige og i vore Dage saa meget omtviistede Materier: Religion, Opdragelsen, Frihed, Liighed, Folkephilosophie og Folkelyksalighed, Regieringsformerne. Dette Skrivt skal bestaae af to Deele paa godt Papiir med smuk Tryk og smukke Vignetter. De som subskribere paa dette Skrivt inden Paaske, i Odense hos Hr. Stifts-Revisor Bøtcher, Hr. Bogbinder Milo, og paa Adressecomtoiret, hos Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. Birch ved Brahetrolleborg, hos de Herrer Sognepræde hver Deel for 1 Rd. paa Trykpapiir og 8 Mk. paa Skriv ster i de andre Kiøbstæder og hos Forfatteren i Middelfart erholpapiir. Siden koster hver Deel 1 Mk. 8 s. mere, og ingen flere Exemplarer trykkes paa Skrivpapiir end til Subskribenterne. Disses Navne trykkes foran i Bogen. H. J. Birch, Sognepræst for Middelfart og Causlunde, Medlem at det Kongel. Norske Videnskabers Selskab i Trundhiem og det Kongel. genealogiske og heraldiske Selskab i Kb. Anledning af den ulykkelige Tildragelse, at vores gode J Konge og Landets Fader, med Høikongel. Familie er bleven berøvet Deres Boelig, der for enhver dansk Undersaat er saa rørende, at det ei er at formode, at nogen har Sind og Lyst at tage Deel i offentlige Fornøielser, saa tilkiendegives herved, at den til d. 5. huj. af os bekiendtgjorte Maskerade, bliver efter Øvrighedens Foranstaltning udsat, og de, som allerede maatte have taget billetter, kunne imod sammes Tilbagelevering, faae deres Penge tilbage. Odense d. 2 Martii Huus. Kellinghuusen. (Hen Bogtrykkersvend, som er Sætter, og en skikkelig Dreng, som godt kan læse Skrivt, og har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, kunne, naar de melde sig inden 4 Uger, hos mig blive antagne. Adressecomtoiret i Odense d. 3 Mart. 1794. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
(iirsdagen den 8de April førstkommende, holdes offentligen Auction i de Brahetrolleborge Skove, over 2 til 300de store Egetræer paa Roden, tienlig til Huus- og Skibstømmer, samt andet mere Brug. Liebhaberne ville behage at indfinde dem paa forbemeldte Dag om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved Ertebiergs Skole, hvor Conditionerne skal blive dennem bekiendtgjorte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Herr Schalborg og Skovrider Tordsen ved Trolleborg i Lammehauge, som tillige ogsaa foreviser Træerne, ifald det forlanges. Brahetrolleborg den 26de Febr. 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
aa Arbeidshuset i Nyborg bliver den 18de Martii om Eftermiddagen Kl. 3 et Qvantum ublegede Lærreder ved Auction bortsolgte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Alle og enhver, som maatte have nogen Fordring, eller være i noget skyldig i Stervboet efter afgangne Hans Andersen Møller i Nederste Ørkilds Mølle ved Svendborg, under Baroniet Lehn, bliver herved, i Følge Placaten af 26de Oct. 1792, 3de Gange efter hinanden udi de Berlingske Aviser og Fyens Avertissements Tidender indkaldt at møde i Stervboet 6te og 12te Ugers Dagen fra undertegnede Daco, de første for at bevise deres Fordrings Rigtighed og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige da enhver skal vederfares al den Ret, som Loven og Stervboets Tilstand, medfører. Hvidkilde o 26 Febr. 1794. N. Mørck. nakarl og Landsoldat Jørgen Sørensen er ved Døden afgangen 1 Tieneste hos Aalykkegaards Fæstebonde Peder Hansen i Bolbroe under Odense Amt her i Fyen. Ved Registeringsforretningen anmeldte tilstædeværende Arvinger, at den Afdøde endnu havde en Halvbroder, Niels Sørensen Handskemagersvend og saavidt det dem var bekiendt, for værende Tid i Slesvig Denne tilligemed den Afdødes øvrige Seskende, som alle ere der i Provindsen, de Myndige selv og de Umyndige med Værger og Formyndere, indkaldes herved 3de Gange i Kiøbenhavns Berlings Aviser, Fyens Stifts almindelige Tidender og den Altonaiske Mercur, alle at møde her paa Aalykkegaards Skriverstue 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato, som er den 26de Maj førstkommende, hvor de efter Stervboets befindende Omstændigheder og Skiftets forventende Slutning enhver vil imodtage hvad dennem lovmessig kan tilkomme. Aalykkegaard den 3die Martii 1794. F. J. Leth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Skulde nogen have Lyst at faae deres Hopper bedækkede ved den paa Østrupgaard i Lunde Herred værende ødblæsede Hingst, som afvigte Odense St. Knuds Marked blev af Stutterie=Commissionen tilkiendt høieste Præmie, kan saadant i dette Foraaskee for sædvanlig og almindelig Betaling, naar Hesten forud betids bestilles og Tiden bestemmes. Østrupgaard den 24 Febr. 1794. erved bekiendtgiøres at der bliver holdet Auction efter afg. J Skoleholder Fugl i Fangel; Thi maatte det behage Liebhaberne at indfinde sig i Stervboestædet Mandagen den 10de Martii førstkommende. Tillige indkaldes Boets Credi og Debitorer at møde hos mig undertegnede som Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Fordringer og de sidste for at betale hvad de ere skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Odense den 3de Martii 1794. . L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Paa et periodisk Skrift, kaldet Amalies nyttige og moer" somme Timer, de danske Damer opofrede, oversat af Amaliens Erholungsstunden, modtages Subskription af Oversætteren Hr. Dan, residerende Capellan ved Frue Kirke, som Forlegger af Skrivtet, saavelsom Bogtrykker Faber sammesteds, de rigtigste Stykker oversettes, de poetiske og musikalske undtagne, og det udgives qvartaliter i fire Hefter, som da udgiøre en Aargang, hver Hefte paa 8 Ark a 3 s. Arket paa got Trykpapir i ordinair Octav, og 4 s. paa Postpapir. Skrivtet er i sær skrevet for Damer til det smukke Kiøns Underviisning, Forbedring og Oplysning, da der strax begyndes med dets Trykning og det første Hæfte udkommer til Martii Maaneds Udgang, saa ville de der have Lyst til at subskribere derpaa behage at melde sig jo før jo heller. Skrivtet indeholder Maralske Fortællinger, berømte Fruentimmers Levnets Beskrivelser, moralske og satyriske Opsats, Levnets Philosophie og Menneskekundskab, Breve Anecdoter, Historier, og Kundskaber og Lande, Folk og Naturen, samt i Oeconomien. I de andre Provincer og Kiøbstæder ombedes de Herrer Postmestere mod sædvandlig Rabatt, at modtage Subskription, og tilsende mig Subskriptions Listerne inden medio Marti h. a. Odense den 13de Febr. 1794. L. Dan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-03
Et hvidt Tørklæde, glemt paa Concerten i Tiirsdags Aftes, For en skikkelig troe Pige helst fra Landet, som godt kan brygge J og bage, og tillige vant i et Kiøkken, samt kan forevise nodt Skudsmaal. er en god Tieneste ledig til næstkommende Majdag, naar de derom i Tide melder sig her paa Adressecomtoiret, Sølgende nye Sager faaes her paa Adressecomtoiret for vedsatte B Priser: 1) Sancho, Celestina, Bliomberis og Camire, fire Fortællinger af Florian, overf. ved Rabbek, 643. 2) Veien til Ødelæggelse, Komedie, overs, ved Schwar, 40 sk. 3) Suhme. nye Samlinger til den danske Hist. 3. B. 3. Hefte, 40 s. 4) En dansk Mands patriotiske Tanker og staaende Hære, politisk L. gevægt og Statsrevolutioner, 32. 5) Oplysende Commentar til en dansk Mands patriotiske Tanker og staaende Hære, politisk Ligevægt og Statsrevolutioner, af Grev v. Schmettov, i Anledning af en i Kiøbenhavn udkommen Pasqvil, under Titel af: Gedanken eines norwegischen Officiers ub. die patriotischen Gedanken eines Dannen, overs. af Tydsk, 36 s. 6) Kort historisk Efterretning om den henrettede Dronning af Frankerige, Maria Antoinettes Levnet og Karakteer, 6 s. 7) Betragtninger over den franske Revolution og Friheds-Sværmeriet, uddraget af det Wienske Tidsskrivts 1ste Aargang ved G. C.v. Scheel, 1ste Deel samlet af Tidsskrivtets 6 første H., 5 M. 8) Den danske Tilskue 3 Aarg. 4 Hefte, 3 Mk. 9) Dronning Maria Antoinettes Henrettelse ved Guillotinen i Paris, et Kobberstykke, 16 s. 10) Kong Ludvig 16. af Frankerigs Portrait, 15 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Odense, den 7de Martii. Af kiøbenhavnske Aviser og andre Efterretninger seer man Hovedstadens Jndvaanere kappes om at give vores almindeligen elskede gode Konge og hans Kongelige Huus fortiente Beviser paa uskrømtet Kierlighed og Hengivenhed. Dobbelte Bevæggrunde til et frivilligt Bidrag yttre Byens 32 Representantere i et Avertissement saaledes: Efter adskillige vore Medborgeres Anmodning, ligesom og af egen Drift og Følelse for det almindelige Vel, have Stadens 32 Mænd være forsamlede for saavidt det staaer til dem at overvede om Bidrag til at oprette det Tab, som ved den ulykkelige Jldebrand den 26de f. M. er tilføiet Stadens og Rigernes Konge-Dolig. - Vi have seet Tabet stort, men ikke nopretteligt, da Landet Selv har til en ny Kongeboligs Jndretning baade Kundskab, Hænder og Evner, og da dets Borgeres Hengivenhed for Kongen og Kongehuset endne som stedse, er ligesaa ud merket, som vel grundet. Men det, som vi tillige have troet at være særdeles Opmerksomhed værd, er den Nødvendighed, hvorudi Stater, just i nærværende Tid kunde være til at foretage en ikke ubetydelig Søe Eqvipering for at handthæve dens Selvstændighed og Neutralitet, hvilken Eqvipering ogsaa kan fordre overordentlige Omkostninger. - Da vi nu end videre ere underrettede om, at en almindelig Stemme er for at subscribere til frivillige Bidrag til en ny Konge=Dolig, saa have vi anseet det værdigt og i denne Tid passende, om til bemeldte Equipering tillige subscriberedes, og da saaledes, at til Statsbestyrelsen overlodes at fordeele Bidragen til begge Øiemeed saaledes som Omstændighederne meest fordre. Det er denne Tanke vi herved fremsætte. Vi ville Selv tegne os, hver efter sin Evne, og (for saavidt saadant ikke allerede af andre værdige Selskaber og enkelte Mænd er skeet) indbyde vi herved vore Medborgere af alle Stænder og Classer til det samme. - Paa den at i Subscriptionen kan være Orden og Eensformighed, foreslaae vi, at Subscriptionen aabnes og fortsættes i den Danske og Norske SpeciesBanque, saavel for enkelte, som for hele Selskaber, Corporationer og Lauge, samt at Jndbetalingerne i sin Tid dertil skee, da vi ikke tvivle om, at Banguens Direction vil findes redebon til alt hvad som fra dens Side kan iværksættes for at fremme en saa værdig og for det Almindelige nyttig Sag. Kiøbenhavn i de 32 Mænds Forsamling d. 3 Mart 1794 J Fyen lyder enhvers Stemme høit: "Lader os ved denne Leilighed offentlig bevidne hvor høit vi elske vor retmessige Konge, vor kierlige Fader; Lader os vise Prøver paa, at vi skiønne paa Kongens utrettede Flid for Landets og Undersaatternes Vel; Lader os bevidne, at vi under vores omhyggelige Christians kloge og priselige Regiering føle os som det lykkeligste Folk paa Jorden. - Allene nogle ere uvisse om, hvor de rettest kunne melde sig til Subskription. Denne Vanskelighed synes ellers lettelig hævet, naar de Herrer Byefogder i Kiøbstæderne lode en Subskriptionsplan om frivilligt Bidrag circulere mellem Byens Jndvaanere, og enhver Herredsfoged ligesaa i sit Herred. J det mindste skeer saadant, efter almindeligt Ønske, i Odense, med en Fremgang, som vil giøre Jndvaanerne Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Af en Skrivelse fra Kiøbenhavn. J det brændte Slot ere ved Randsagning nogle 1000 Ducater og andre Mynter i uskadt Stand sundne hvorZahlkammeret var. - J en af Kielderne fandtes 4 Mennesker, som fra d. 26de Febr. til d. 3die Marti have været udsatte for Dødsangest, men nu ved Kielderens Aabning bleve reddede, fuldkommen friske efter Omstændighederne, paa den ene nær, som havde faaet nogen Skade. Man taler her om endeel savnede Mennesker; men saa længe man ei veed noget vist derom, er det ubilligt at fortælle Rygter, som ved en feil Relation kunne skrække Venner, og Paarørende, uden Grund. - Arveprinds Frederich, skal staae i Handel om Geheimeraad Rabes Pallais.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Det var baade rørende og glædeligt for troe Undersaattere, at see, hvorledes H. K. H. Kronprindsen med al muelig Hengivenhed og Tillid viiste sig omkring imellem Folket ved denne ulykkelige Jldebrand, og hvorledes Folket igien ved veemodige og kierlighedsfulde Øiekast, forenede med virksom Lyst til at redde alt hvad der kunde reddes, søgte at trøste den bekymrede, ved Dyd og sande Fortienester høistelskte Prinds. - (Fremmede Fyrster, Saa mange af Eder, som neppe tør vise sig imellem Eders Undersaatter, uden først at være omringet af hele Sneese Drabantere; see med hvilken Frimodighed og Tryghed Danmarks Konge og hans Søn kunne vise sig, endog ved de største Trængseler, midt iblandt sit Folk, uden andet Værn, end Undersaatternes urokkelige Kierlighed. Tænk hvor stolt det danske Folk er af dets gode Konges og værdige Kronprindses grundfaste Tillid. Skue et Øieblik den giensidige Glæde, Kongen og hans Folk føle i hinandens trofaste Hengivenhed, og sig os. Hvad tænke J da?) Den 6te Febr. sidstleden bleve af det Kongel. Landhuusholdningselskab følgende Premier for Høravl i Fyens Stift tilkiendte: 1) Henning Schroll paa Brahetrolleborg, som i en Tid af 7 Aar har opholdt sig i Holland, for at lære den der brugelige Omgang ved Haravl, er efter sin Hiemkomst bleven antagen paa Brahetrolleborg for der at drive og udbrede Høravlen. J Aaret 1792 har han paa 9 Tdr. Land af forskiellig Beskaffenhed avlet 215 Lpd. Hør af den fortrinlige Godhed, at den deraf indsendte Prøve er her af kyndige Folk bleven anseet for hollandsk Hør. Herfor blev ham tilkiendt den for dette Stift allernaadigst bestemte høieste Premie af 50 Rdlr. 2) Gaardmand Peder Rasmusen i Eibye Bye og Sogn, Vends Herred, Hindsgauls Amt, som i Aaret 1792 har avlet 31 Lpd. 3 Pd. god Hør, den anden Premie af 20 Rdlr. 3) Arvefæster Jørgen Nielsen i Haagerup, paa Baroniet Brahe, trolleborg, som i Aaret 1791, efter fornævnte Schrolls Anviisning, har avlet 17 Lpd. 14 Pd. god Hør, men dog ikke af saa fortrinlig Godhed, som den Schroll selv har tilberedt, tilfaldt den 3die Premie af 10 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Afudenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn d. 25. Febr. Jgaar skal Begyndelsen være gjort med at udruste nogle Linieskibe paa Holmen. - Den Efterretning i det Engelske Underhuus, som om 16 til 17 Skibe vare opbragte at den Engelsk Østersøiske Flaade ved Franske Kapere til Norske Havne, er ugrundet. De franske Kapere have over Hovedet kuns indbragt 16 Skibe til Norge, hvoriblandt 10 ubetydelige Engelske, og 6 deels Hollandske, Danziger og Stettiner, der samtlig skulle blive liggende der indtil Krigens Ende, og af hvis Ladninger kuns de Sager ere solgte, som kunne fordærves. - Nu bliver paa Grev Reventlows Gods Brahetrolleborg oprettet et Skolemester=Seminarium, hvortil Omkostningerne blive sammenbragte ved frivillige Bidrag saa vel af Grev Reventlow som andre Godseiere i Fyen. - Ritmester Hein ved Bosnakkorpset og Grev von Holstein, Lieutenant ved Garden til Hest, have faaet Kongl. Tilladelse at bivaane Feldttoget i Aar ved den allierede Armee. Ritmesteren skal være ansat ved de Hessencasselske Husarer og Greven ved de Hessen Darmstadtske lette Dragoner. - Capitain Winther med Skibet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Disco er den 13de Decbr. f. A. ankommet til Tranqvebar, og ville d. 16. seile videre til Bengalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Warschau, den 22de Febr. Rygtet om Tyrkekrigen bliver stedse meere levende. -J Gaar beskjæftigede man sig i Conseil permanent med virkelig at aftakke mere end 20000 Mand ved den polske Armee. Constantinopel, d. 233. Jan. Mahmud Pascha, og Ali Pascha af Jannina, have gjort Oprør imod Porten; man har besluttet at lade en Hær af 120000 Md. marschere mod disse Rebellere, hvilken Hær trækkes sammen fra Natolien, og Capt. Pascha skal commandere. - Jrringerne imellem Rusland og Porten ere endnu ikke afgjorte. Det ottomanniske Ministerium skal aldeles ikke være fornøiet med det russiske Ministerii Opførsel. Den russiske Gesandt, Hr. Kutusow, vil i Begyndelsen af Martii forlade Constantinopel. Capit. Pascha lader paa Værfterne arbeide med den største Jver paa at forbedre de gamle og bygge nye Skibe. - Ægypten er heel oprørisk formedelst Beyer nes Rænker, der deele Jndkomsterne imellem sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Frankfurt am Mayn, den 25 Febr. Fra Manhelm meldes, at de Franske nu og have stukket det store og lille Slot i Zweybrücken i Brand, saa at blot Taarnene deraf skulle staae. For 8 Dage siden skulle endnu 600 Franske have befundet sig der, og været i Færd med at pakke Kiøbmandsgods paa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Efterat Grev Browne den 17de har paataget sig Generalcommando ved Rhinen, er Prindsen af Waldeck afreist fra Heidelberg til Wien, for at paatage sig Commando i Jtalien, som General Devins har nedlagt. - J Strasburg blive alle Biskoppernes Metalkister tagne ud af Gravene, for at støbe Kanoner deraf, og Liigene blive overgydede med Kalk. - 80000 Gylden er bleven plyndret af Maria-Einsiddels Kirkeskat, imedens der var anlagt Jld Landsbyen selv. - Den Franske Rhinarmee har 52 Sospitaler, til hvis Brug er udskrevet 15000 Oxehoveder hvid og 6000 Oxehoveder rød Viin, 30000 Pd. Olie til at brænde, 3000 Pd. Bomolie, 30000 Pd. tørrede Blommer, 6000 Pd. Enebær, 30000 Pd. Lys og 6000 Pd. Sæbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Hertuginden af Ahremberg har faaet den bedrøvelig Efterretning, at hendes Moder, Grevinde Lauragais, er guillotinert. Denne gamle Dame blandede sig ikke i noget Anliggende, levede ensom og gudfrygtig i Arras, men hendes Riigdom og hendes vidtløftige Landgods var hendes Forbrydelse. Formodentlig havde en af hendes Rentemmestere, der ikke kunde giøre Regning, bagtalt hende, og derved udsat hende for den ulykkelige Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Nederlandske Grændse, d. 22. Febr. Samtlige allierede Armeer ere nu i største Bevægelse. Allevegne bryde Canoneringerne op, og trække frem ad Prindsen af Coburg commanderer den Keiserl. Armees Hoved Centrum oven for Valenciennes og Quesnoy, Grev Clairfaiden høire Fløi oven for Doornick, og Fyrsten af Hohenlohe den venstre ved Strandbredden af Sambre mod Maubenge. Ved Maassiden have samtlige Keiserl. Tropper ligeledes trukket sig mod den yderste Grændse, og hollandske Korps ere stødte til dem fra Lutticher Land, Troppekordonen, der dækker Vestflandern, er anseelig bleven forstærket, og hiin Provinds har aldrig i denne Krig været i bedre Forsvarsstand end nu. Egnen ved Nieuport er sat under Vand. Furnes, Ypern og Meenen have gode pallisaderede Udenværker. For Cortryck blive mange Batterier og Forskandsninger oprettede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Colmar, den 12te Februar. Her ere i sidste Uge 40 Jøder blevne guillotinerede, thi de havde - Formue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Genua, den 8de Febr. Siden en engelsk Coureers Ankomst gaaer det Rygte, at det Londoner Hof har sendt befaling til Lord Hood, om at ophæve Blokaden for Genua, der i de sidste Dage ogsaa har været temmelig frugtesløs, da adskillige med Korn og anden Proviant ladte Skibe ere her indløbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Fra Schweiz, den 17de Febr. J Conventet i Gent spille Democraterne ganske Mester, kalde sig ogsaa Biergpartiet, komme bevæbnede i Forsamlingen, og have d. 6. og 7. ikke allene afskaf set de der værende Grader imellem Borgerskabet og Jndvaanerne som Citoyens, Bourgecis &c., og kastet alt iblant hinanden, men endog beordret strax at opbrænde Borger beviserne og Documenterne i denne Henseende. De Franske have i Gent ladet forfærdige 30000 Jernhakker, som de ville betiene sig af til at klattre over Biergerne, Den Baseler Regiering har nu dog besluttet sig til at sende deres gamle Gield-Forskrivninger fra Carl 9 til Paris, og venter nu paa, om det Republikanske Convent vil betale denne Konges Gield.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Brüssel, den 22de Febr. Da man venter Feldttogets Aabning hver Time ved en blodig Action, saa ere i disse Dage 3 til 6000 Syge fra Hospitalerne i Mons og Doornick bragte dybere ind i Landet for at giøre Plads for dem, som nu kunde blive saarede Den franske Nordarmee har aldrig været saa stærk, som nu; den angives for 180000 Mand. Der ankomme daglig Rekruter, Remontheste og Provianttransporter til den. Jndtil den 19de er endnu intet af Vigtighed forefaldet. Den 17de have 400 Franske omringet Abbediet Flinas, og borttaget 26 Mand af en Keis. Jægerpost.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Paris, den 17de Febr. Nationalflaget skal nu herefter bestaae af 3 perpendikulære brede Striber. Den blaae skal være ved Stangen, den hvide i Midten, og den røde ved Enden af Flaget, og tages i Brug den 20de Maji.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
En jaloux Kone angav sin unge raske Mand Banqvier Wiendelseldts Maitresse for Revolutionstribunalet, for at blive denne Torn qvit; men da man ved Paagribelsen, hos hende opdagede nogle af Banquierens Papirer, som gjorte ham mistænkelig for Nationen, mistede han sit Hoved under Guillotinen. - Konen maatte dog heller have bleven selvanden om Manden, end at miste ham aldeles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Haag, den 25de Febr. Fra London meldes som uimodsigelig den uhørte Grusomhed at i St. Malo, den 1ste huj. ere forskiellige Fartøier, med Franske Kongeligsindede Fruentimmer, førte ud i den aabne Søe og der boeret i Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Et Svensk Skib fra Riga til Genua med Krigsammunition, er af en eng. Fregat bleven opbragt til Duinerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Toulon, den 12te Febr. Henrettelserne her have nu ganske ophørt, og alting er roligt. - Vi troede at den engelske Flaade var ganske borte, men nu krydser den igien 25 Seil sterk i vore Vande, og strækker sig indtil de Hieriske Øer og Corfica, samt forstyrrer vor Felledskab med de øvrige Naboehavne.