Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-19
De sidste 40 Aars Erfaring siden den kjøbenhavnske Laugs=Reform i Aaret 1800 vil ogsaa stadfæste denne Sætning: det maa jo vel ogsaa erkjendes, at Haandværksklassen i de danske Kjøbstæder ikke kan henregnes til dem, der tære paa Statens Marv eller Kraft, men derimod høre til dem, der producere og ved egen Kraft erhverve, og som afgive udning og Afgift til Statskassen, medens de tillige personlig bære Vaaben og Værge for Landet. Det vil saaledes anerkjendes, at denne Klasse af Statsborgere udgjør, hvad Kjøbstæderne angaaer, Befolkningens Marv og Kjærne. En Følge af slig Erkjendelse bliver da, at denne Kjøbstad-Communernes vigtigste Klasse af Statsborgere har Krav paa en særdeles Opmærksomhed fra Statens Side; men vi skulle meget feile, om ikke denne Omhu betydelig er slappet ved flere i de sidste Decennier emanerede Lovbud i Faveur af Landboestanden, medens Kjøbstædernes Haandværkstand i flere Klasser er stædt i Velfærdsfare, især hvor de Steenfeldtske Phraser nogensinde skulle adopteres i Lovgivningen. Naar det nentlig af ham statueres, at Laugsvæsenet er en Organisme i Staten der ikke passer til Nutidens Krav, og at desfølge Adgang til Laugenes Haandtering burde aabnes de mange Tusinde, i hvis Navn Etatsraad Steenfeldt har opløftet sit Reformskrig, da see vi i dette Opraab intet mere og intet mindre end et af de mange Paradorer, hvormed den Lærde fra sit Pult beriger Theorien, men som i Praris er undførligt og løber an imod al Erfaring og imod alle Kjendsgierninger. Disse Theoretici, skjøndt de i Regelen ere Litterati, oversee i deres Exclamationer om ubunden Nærings=Frihed for det første deres egen Stilling og Opkomst i Staten, hvortil de kun have banet sig Vei ved Application fra Ungdommen og ved adskillige Examina, og for det andet oversee de den Sandhed, at det kun er ved den samme Maxime, nemlig stadig Øvelse og Fremgang fra Ungdommen ilde techniske Kister og ved flere Cramina deris (Svende- og Mester=Prøve hos os Haandværkere det samme som Artium og Attestats hos de Boglærde), at Haandværkeren bliver dygtig i sin Kunst og gavnlig for Samfundet. Hvis nogen vilde forkynde og gjennem Stænderne søge at sætte den Lære igjennem, at der skulde være en ubunden Concurrents til Præstekald, Bye= og Herredsfogedtjenester, Læge=Pladser og andre Embeder i Staten, og at ingen academisk Matriculering, ingen Embeds-Examen dertil skulde være fornøden, men at ethvert andet nogenlunde fyldestgjørende Bevis om Candida tens Duelighed skulde validere, da skulde man fra alle den friConcurrentses Forfægtere høre et Ramaskrig, og vi tilstaae med Rette; thi Staten maa have sine behørige Garantier for Embedsmændenes Dygtighed, og denne kan ikke paa nogen anden fyldestgiørende Maade opnaaes, end ved en streng videnskabelig Opdragelse og derved, at Candidaten bestaaer og med academiske Testimonia beviser sin Dygtighed; men hvad der saaledes gjelder paa de litteraire Enemærker, gjelder med selvsamme reelative Vigtighed og Styrke paa de industrielle. Thi ikkun ved en fleeraarig stadig Anbringelse i de techniske Fag bliver det muelig for Haandværkeren, i de unge Aar at tilegne sig sin Videnskab, og hvis Subjectet ikke skal spilde sin Tid og siden falde Staten eller Fattigvæsenet til Byrde, er det ham uomgjængelig fornødent at bestaae de lovmæssige Prøvestykker; han vil ellers gaae under og synke i Nutidens Concurrents, og han maa derfor allerede i Drengeaarene vide, at denne Prøve forestaaer, at han ikke kan undgaae den, at Staten fordrer den, og at det end ikke staaer i hans Magt at undvige den. Forlader man denne nu i Lovgivningen hjemlede Marime- og lærer man derimod den opvoxende Lærling, at det staaer i hans egen Magt og Villie, naar og hvorledes han vil documentere sin Dygtighed; forkyndes det, at Laugs=Love og Lauge=Rettigheder ikke længer værne om de sædvanlige borgerlige beneficia, men at man af andre Gjenveie, maaskee ofte Snig-Veie, kan haabe at vinde Laugsmesterens suurt erhvervede og tilkjæmpede Ret, da vil snarlig Sløvhed, Fuskeri, Fattigdom og Forbrydelse afløse den Haandværks-Orden, som nu i Sekler har bestaaet.