Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-04
General Florestan Peppe har seet sig nødsaget til at bruge Fiendtligheder imod Staden Palermo. Vel syntes ved de Underhandlinger, som bleve aabnede med Fyrsten af Villafrank i Termini, at alt skulde blive arrangeret til en fredelig Besættelse af Staden, kun frygtede Villafranka for de laveste Folkeklassers Modstand imod Juntaens Foranstaltninger og forblev selv af Frygt derfor i Termini. Den 24de September marscherede Pope til St. Jlaria, og opstillede sine Tropper imellem LaBagheria og Havet. Den 25de nærmede han sig Palermo, og posterede sine Tropper paa Sletten foran Staden, hvorfra han sendte dem ud for at recognoscere langs med Kysten. Neppe vare de forbi Batteriet deel Sagramento, førend de bleve modtagne med Kanonstud. Da Jndvaanernes fiendtlige Sindelag gav sig derved tilkiende, saa rykkede Generalen frem med Jnfanteriet og lod Cavalleriet staae i Baghold. Naboebiergene og Sletten vare opfyldte med Bønder der uophørlig fyrede; ogsaa blev en levende Jld vedligeholdt fra mange Kanoner, og fra 3 Kanonbaade, som flankerede den Neapolitanske Linie. Desuagtet gik Tropperne over Bækken og besatte La Flora, den botaniske Have, Bastionen, Cassina de la Catolica og alle Huse i Forstæderne St. Antonio og Termini, efterat Fienderne vare blevne fordrevne derfra eller dræbte. – Tropperne tilbragte Aftenen og Natten i denne Stilling; men ved Dagens Frembrud blev Capitain Gaddi afsendt i en Barke til Porta Felice; han overbragde en Adresse til Folket for at formane det til Roelighed; men hverken Capitainen eller Barken kom tilbage. Nu trængte de Neapolitanske Tropper fra La Flora igiennem Porten Reale ind i Staden og drev en talrig Hob bevæbnede Folk foran sig. Der blev meget stærkt skudt fra Husene paa Tropperne men disse lode sig ikke derved afholde fra at trænge frem. Husene bleve opbrændte og nogle af dem tilligemed deres Forsvarere, Brigaden Costa rykkede ogsaa ferm paa sin Side. Soldaternes Forbittrelse var steget til det høieste, og en stor Deel af Staden var nær ved sin Ødelæggelse. Flotillen havde med god Virkning kastet mange Bomber og Granater ind i den, 30 Huse og 2 Kirket laae i Aske. Da Neapolitanerne havde alle Møllerne i deres Magt, saa bade Jndvaanerne og Naade og om Tilladelse til at maatte bruge dem i 38 Timer. Krigsloven kunde ikke tillade det; imidlertid tillod Generalen det dog i 6 Timer; da han havde overbeviist sig om, at han havde indjaget Jndvaanerne Skræk nok, og givet dem nok at tænke paa, saa trak han sine Tropper tilbage om Natten og modtog de Koner, Børn og gamle Folk, som flygtede til hans Leir. Den 27de holdt han kun Posten La Flora og Forstaden uden for Porten Termini besat. Man sendte alle Fanger tilbage med Fredstilbud, vedergægede de flygtede Familier og lod dem komme tilbage til Staden. Tillige sendte General Peye Lieutenant Avellino som Parlamentair til Terminis Porten. Han blev i Begyndelsen godt behandlet, men maatte siden tage Flugten, da man beskyldte ham for troeløse Hensigter. Ogsaa begge de første Parlamentairer Capitain Gaddi og Major Canciulli kom tilbage. Den første skal have Fyrsten af Paterno at takke for sit Liv. J Dagens Forløb ankom talrige Deputationer fra Portene, som Generalen hørte paa, og paa hvis Begjæring en Samtale blev aftalt med Fyrsten Paterne. Men imedens man ventede paa Udfaldet af disse Forhandlinger bleve Porten lukkede paa nye og Fiendtlighederne begyndte igien. Den 29de ankom en Artillerie Transport og blev sat om Natten i Land og 450 Mand af Kongens Regiment ankom fra Messing. Saaledes gik det hen til den 2den October, da Generalen vilde gierne undgaae en Storm. Men nu meldes der fra Genua under 2den October, at Neapolitanerne skulle have bemægtiget sig Staden, Palermo, at Castellet skal være taget med Storm, og at Garnisonen, som havde tilføiet den Neapolitanske Flotille megen Skade, har maattet springe over Klingen. Ogsaa meldes fra Livorno under 13de October, at der er indløbet Efterretninger om den jammerligste Massacre, som er forefaldet i Palermo. Først havde Folket begaaet de tøileløseste Udsvævelser imod Juntaen, og siden skulle de Neapolitanske Tropper have nedsablet ethvert bevæbnet Menneske, 3000 Galeislaverne som vare komne løse af Fængslerne i Begyndelsen af Revolutionen skulle have taget Flugten til Biergene.