JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
Odense Bye=Nyt. Begravet. Den 7 Mart. Jørgen Marcusens Hustrue, 53, Aar. Den 6te: Snedkermester Matth. Smidts Hustrue, 32. Aar. Den 8de: Sidsel Pedersdatter, 70 Aar. Den 9de Dagleier Peder Hansens Kone, 50 Aar. Endnu et Ord om Arbeids=Anstalter for Fattige. Det i Avisen Nr. 25 anførte Exempel paa, hvor tungt det ved den herskende Ladhedslyst mellem de Trængende selv en at faae den herskende Nød afhiulpen ved Spindeskolers og andre hensigtsmæssige Jnstiturers Oprettelse, kan endnu følgende tilføles: Ved den bekiendte ypperlige Fabrik i Middelfart er ligedan en Leilighed for de Fattige, til at fortiene Noget ved at spinde a. Stifteren, den af sin ædle Nidkierhed for Flid og Vindskibelighed, Oplysning, Sædelighed og Velstand mellem Almuen, uforglemmelige Kammerherre Adeler til Hindsgaul, opbød her Alt, for at giøre denne Indretning frugtbringende. Alt, hvad der kunde spore den Nødlidende til Stræbsomhed, fandtes her forenet. Opluet af varm Patriotisme gav Hr. Kammerherren Lemmerne Lys og Varme, foruden rundelig Betaling for Arbeidet, bleve de ved enhver Leilighed opmuntrede ved passende Præmier efter Fortieneste, kort her blev Jntet sparet, hvorved saa velgiørende et Værk kunde fremmes, og man regner vist ikke for høit, naar man antager, at Hr. Kammerherren opofrede henved halvandet tusende Rigsdaler, for at sætte sin skiønne Plan igiennem. - Men, hvad blev vel Udfaldet og hvad Lønnen for saa utrættelig en Jver, At svare herpaa i sin hele Omfang, torde blive lige saa vidtløftigt som afskrækkende; og Resultatet vilde altid blive Fortrædeligheder, og Mange paa Lyst hos den Fattige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
Man falder her naturligviis paa det Spørgsmaal, hvori denne almindelige Hang til Uvirksomhed hos bemeldte Klasse af Mennesker vel har sin egentlige Grund, Af de mange Aarsager, som sædvanlig opregnes, udmærker sig især utidig Godgiørenhed, der giør det lettere for den Trængende at leve af Almisser end af Arbeide; Mangel paa behørig Overholdelse af Forbudet mod Løsgiængerie, og Hindringer, som paa mange Maader lægges i Veien for nyttige Jnstituters Oprettelse. En Sygdom kan ikke helbredes, førend man kiender dens Beskaffenhed. Det er derfor uomgiængeligt fornødent hvis de evige Klager mod Ladhed og Ørkesløshed skulle afhielpes, at man lærer at kiende Kilderne i deres hele Omgang. Hold den Mand, som er udrustet med Erfaring nok, til at Ønsker til Politiet i Odense. S. Hempel. kunne fremsætte disse fuldstændigen og grundigt! - Politiet ombedes at undersøge, om det især i Tusmørket. førend Gadelygterne tændes, ikke let lod sig giøre at bryde, et Been i de Gruber, som findes i Overgade ned mod Postgaarden og paa flere Steder. Skulde det da blive overbeviis herom, vil det vist sørge for at disse farlige Huller blive udjævnede, saalænge Jlsbanterne ikke ere optørde. Saa vilde det ogsaa enten anstille Opsynsmænd eller selv have et vaaget Øie med, at Gadedrengene afholdes fra at løbe mere over Aarn, som let kan afstædkomme Ulykke især paa denne Tid, da Jsen er meget falsk, og ofte brydes af Strømmen, som løber derunder. Denne Forsigtighed vilde kuns behøves i nogle faa Dage, og af et Politie, saa berømt som dette, vil en Sag, der umiddelbar sigter til at frelse Menneskers Liv, vist ikke blive overseet med Ligegyldighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
Jndsendt. Et Ønske, Forslag, eller Hvad man vil kalde det, fra Hind=Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
J vor politiksalige Tid gielder det om, at lidenskabelig Videelyst kan vorde tilfredsstillet med varme Efterretninger om Dagens Tildragelser. Jeg siger: varme, thi hvilken Tænker, der veed, at Begivenhederne rulle lynildraskt, var tien med kold, forgiemt, skimlet Næring for sin forskesvangreAand? – Kilderne, hvoraf vi fiernsatte Jyder øse, ere naturligviis Aviser, og, sandt er det, af disse have vi en rig Høst - Oversættelser, Kopier og Kopiers Kopier, hvermehrte durch Johann Balhorn, som det hedder i hint Tydske Ordsprog. For dem, som forstaae det Sprog, der bruges daraussen, opdiskes smukt tidligere skiønne Efterretninger i Hamborgske og Altonaiske Aviser, som ere i manges Hænder. Men hvad forslaaer det for den store Hob af det avislæsende Publikum, da endog nu (som vel er) Møllere, Sognefogder og andre Bønder læse Aviser: Jal disse kunne jo forskrive Avislæsning fra Odense, Viborg, Aalborg a., og (nær havde jeg begaaet et Hysteron proteron) fra Kiøbenhavn; Velan, men vore Jydske Aviser, allerhelst naar Transporten tillægges, komme naturligen past sestum. Den Hempelske Avise forsinkes ofte ved Beltets Luner; hvilket og gieldet om de systemmatiske Berlingske Aviser, der have to Belter at passere, og altsaa desto senere komme til Kienderes Læsning og Misbrugeres Makulatur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
Naar nu vor Ni Maaneders Vinter viser sig ligesaa Siberisk, som den, der i Aar takkede os for sidst, saa staaer mani en Vaande for Aviser med den Kiøbenhavnske Post; og den samme gielder, med end større Svie, om at faae Dagens andre Skrivter, endog Skolebøger, tilbragte. Ligerviis som Elihu hos Job fordum sagde: fra Norden kommer Guld, saaledes hedder det: fra Kiøbenhavn kommer Lærdom; men hinc illæ lacrymæl denne Hovedstad ligger langt øster ude og, for en Middelpunkt at være, er den for nær ved Sirkelens Peripherie. En Tanke føder den anden. Bekymret paa Politikene Vegne begyndte jeg selv at politicere og udkastede mig i Tanker følgende Projekt: Da Hadersleben er en Post=Station af første Rang hvorigiennem Alskens Posttoure falde, kunde da ikke et paa triotiskt Selskab, eller et Jndivid, som havde Lyst og Kræfter, der anlægge et almindeligt Dansk Avise=Komtoir, - Hurtigen kunde der de udenlandske Aviser udtogsviis oversættes, og betimeligen nok Kiøbenhavnske Nyheder af Befordringer, Festdage, Skribenteres Arbeider, deres Synder og Tiltale, Domme o. s. v., derfra udbasunes. Om Beltpassagen mellem Assens og Aarøesunds Færgested, samt mellem Middelfart og Snoghøi, kunde det være tilstrækkeligt nok at hente Kundskab fra Hadersleben. Dertil var det og lettere fra fiærne Egne at sende Bekiendtgiørelser og Skifte hold, Gaardsalg, Sorgs Frabedelse ved Dødsfald o. v., end til Landemærket Kiøbenhavn. Vi kunde og derved vorde lidt bekiendte med Dagens Orden hos vore Schleswigske og Holsteenske Brødre - Og vilde Staden Hadersleben tillige, i Forlag eller Kommission, falholde almeennyttige gandsdannende Bøger, ikke at forglemme stive Skolebøger, og derimod bruge dens Bierg af dumme, Sæder myrdende, Visers og Eventyrs Oplag iste det for Brænde; jal - saa blev mit Projekt ikke længere - hvad det nu er - at regne inter paa desideria. Den 4 Marts 1799.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
En Anmærkning til ovenstaaende. Mueligt at En eller Anden, med Hensyn til det gamle Ordsprog. Enhver er Tyvi sin Næring, vilde finde det ubegribeligt, ja endog upolitisk handlet af mig, at optage et Ønske af dette Slags i min Avis, hvis Jværksættelse maaskee ingen Fordeel vilde blive for de fyenske Aviser. Men disse maae jeg bede betænke 1) at det vilde være et ufordrageligt Despotie i Litteraturen, at formene enkelt Mand at fremsætte sine Meeninger, naar disse ikke ere lovstridige, ligesom det 2) vilde være den sorteste Egennytte at foretrække privat Vel for det Almindeliges. - Den, som altsaa vilde afvise slige Bidrag, maatte ligne de Recensentere, som nedsætte et got Skrivt til Jntet, naar de selv giøre Spekulation paa at udgive et Geniefoster i samme Materie, Odense den 13 Mart. 1799. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
AVERTISSEMENTS. Da ingen Passions-Concert gives i Aar, fölgeligingen Concerholdes i den stille Uge, saa bekiendtgjøres dette herved for de respective Klubbens Medlemmer, samt at den sidste Concert for dette Aar gives Tiirsdagen den 26de Martii. Directionen, Patermann paa Nørregade giver Anviisnig hvor godt Kløver= og Mahøe er at faae i lispundviis for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
Subskriptionsplan. Det bifald, hvormed Birkners udkomne Skrivter ere optagne af hans tænkende Medborgere, opfordrer undertegnede hans Venner til, ogsaa at bekiendtgiøre de seenere Arbeider, hans lyse utrættelige Aand, selv under tiltagende Legens Svaghed, frembragde, og ved hvilke han sluttede sin ædle og skiønne, men desværre, alt for korte Forfatter=Bane Ommeldte hans Venner troe derved at fyldestgiøre det Krav, Oplysningen, Sandheden og Fædrenelandet har til ethvert Forsøg fra denne fieldne Grandskers ubesmittede og det Gode ene helligede Pen. under Titel af Birekners efterladte Skrivter, indbyde vi altsaa vore Medborgere til Subskription paa følgende Afhandlinger: 1. Om Udlændingers Ansættelse i fremmede Stater; 2. Om Kierlighed til Fædrenelandet; 3. Om den geistlige Stand; 4. Tillæg til den forhen udgivne Afhandling om Adelen; 5. Om Christendommens høieste Moral=Princip. Disse Afhandlinger, der, samlede i eet Bind, vel omtrent vil udgjøre 10 eller 12 Ark, overlades Subskribenterne uheftede for 3 Mark D. Men for dessikrere at kunne bestemme Oplagets Størrelse, og des hastigere fremme Trykningen, udbede vi os den Godhed af dem blandt vore ærede Medborgere, der paatage sig at samle Subskribenter, at de snarest mueligt, i det mindste inden Slutningen af førstkommende Martii Maaned, behageligen ville sende os Planerne, adresserede til Slagelse eller Korsøer, tilbage. Endnu troe vi at burde tilføie, at da Birckner har efterladt sig en Enke og to Børn, følger det af sig selv, at alt, hvad der maatte indkomme for Bogen, eene tilhører disse, for enhver, som elskede Birkner, og i ham Sandheden og Dyden, saa dyrebare Efterladte. den 5te Januar 1799. Plum. Gutfeld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
Hvor, som her i Fyen agter at bidrage til ovenmeldte Værks Udgave, vilde snarest mueligt lade deres Navne antegne herpaa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-13
At jeg er flyttet fra Paaskestræde her i Byen, og boer nu Nørcekorsgade No. 392 ved Siden af Generallieutenant v. Ahle. feldts Gaard hos Jomfrue Sibbern, bliver herved bekiendtgjort. Odense den 4de Martii 1799. G. W. Angelo, Uhrmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Tydskland. Fra de 3 Punkter Basel, Kehl og Mannheim udbreder den franske Armee sig efterhaanden meere paa den høire Rhinbred, og strax den 2den blev Mannheim nødt til at overgive sig paa Kapitulation til General Ney. Garnisonen, størstedelen Jnvalider, fik frie Afmarsch, men Kavalleriehestene forbeholdt Franzoserne sig. Des uden erklærede Generalen, at den franske Regiering ikke tog Staden i nogen fiendtlig Hensigt, og hverken vilde udskrive Reqvisitioner, Kontributioner eller noget des. lige. Kurfyrstens Børn bleve Natten for bortførte til Heidelberg, og Franzoserne arbeide nu paa Rhinbroens Jstandsættelse. Fra Manheim ere de alt trængte frem til Heilbruun, Heidelberg og Bruchsal, hvor Bernardotte har taget sit Hovedqvarteer. Sidstnævnte General har ogsaa endnu den 2den ladet Kommandanten i Philipps. burg opfordre ved en meget truende Proklamation til at overgive denne Fæstning. Han beraaber sig i samme paa, at den Østerrigske Regiering, ved at besætte Fæstningen Ulm, har overtraadt Compoformido=Traktaten, hen. viser til Mack sørgelige Exempel, da Kommandanter, kunde befrygte det samme af den misfornøiede Garnison, og Jndvaanerne, og kalder hele Verden til Vidne paa at Philippsburg skal gives Riget tilbage, saasnart den franske Regiering bliver forvisset om, at Riget kan forsvare samme imod Østerrig. Kommandanten gav for det første et afslaaende Svar, og har sendt samme tilligemed Opfordringen til den Kurmaynziske Minister i Rastadt, Man vil nu sige at Garnisonen har sat Fæstningen ganske under Vand; medens andre mene, at en Kanonade som den 2den blev hørt i Mannheim, har været herfra Fra Strasburg skal ogsaa være sendt endeel Skibe ned ad Rhinen med Artillerie imod Philippsburg. - De franske Tropper, som ere gangne over ved Kehl, have trukket sig henimod Gengenbach og Kniebis (i Schwarzskoven, i det Würtembergske) hvorfra en af deres Kolonner, efter Sigende, er trængt videre frem, har besat Freden stadt og marscherer imod Sulz ved Neckarfloden. General Jourdan skal den 3die have forflyttet sit Hovedqvarteer fra Offenburg fremad til Hornberg, og General Ven damme ligeledes sit fra Gengenbach til Villingen, hvor han vil oppebie St. Cors Korps. J sin Opfordring til Kommandanten i Philippsburg siger Bernardette udtrykkelig: "Armeen under General Jourdan marscherer i dette Øieblik igiennem Schwarzskoven, og vil oplede den Østerrigske Armee i det Indre af Bayern. Medens Jour dans Armee efter Foregivende 85,000 Md. stærk, saaledes rykker frem, skal den paa begge Fløiene blive understøttet af Bernardottes og Massenas Armeer, hvoraf hver skal være 60,000 Md. stærk. Den franske Hær i Tydsk. land vil efter denne Beregning udgjøre 205,000 Mand; derimod skal den Østerrigske Armee i Bayern Tyrol og Granbunden i Alt være paa henved 160,000 Md. Vir. kelig venter man daglig Efterretning om, at Massena ogsaa er rykket frem ved Schaffhausen og Lindau. J Departements=Trykkeriet i Maynz arbeides Dag og Nat paa Proklamationer a. Franzoserne have reqvireret mange Bønder til Skandsearbeide ved Hovedpasserne, arbeide meget ivrig paa det Neuwieder Brohoved m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Til Rastadt skal være beordret Salvegarder for de neutrale Magters Gesandtere. Rigsdeputationen sammesteds har den 2den d. med Stemmefleerhed besluttet at tilsende Rigsdagen i Regensburg den sidste franske Note af 1ste d. og eftertrykkelig anmode denne om, snart at sætte Rigsdeputationen i Stand til at svare paa den franske Note af 2den Januar om Russernes Troppemarsch (see S. 25). J Regensburg selv vedbliver den Østerrigske Gesandt at bede Rigsdagen, den ikke vil overile sig i saa vigtig en Sag, men først oppebie de større Hoffers Beslutninger, hvorfor der endnu til den 23de Februar heller aldeles intet var udrettet desangaaende. – Den nye Kurfyrste i Bayern vil ikke mere erkiende den Pavelige Nuntius, og man seer endan andre vigtige Forandringer, imøde ved hans Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Jtalien. Ogsaa fra dette Land kan man vente vigtige Optrin. Østerrigerne have alt længe arbeidet paa nye Værker i Verona og Franzoserne ligeledes i Peschiera. De sidste have desuden en Besætning i Mantua paa 10000 Md. og Proviant paa 3 Aar for samme. – Levningerne af den Ne. apolitanske Armee, som var flygtet til Calabrien, smelte efterhaanden reent bort. J Neapel selv blive nu alle Kongelige og Adelige Vaaben borttagne og man taler virkelig med hver Dag høiere om en Troppeerpedition imod Sicilien. Storhertugen af Toskana har nu beqvemme sig til at betale den anden halve Million Livres til Franzo. serne. J Nom er igien temmelig Tilførsel, Konsulerne have befalet at indløse alle Bankosedler med 1 Daler, for 15. Civitanechia beleires nu formelig af Franzoserne, som alt har staaet 2 af de Beleiredes Udfald tilbage. - Kiøbmændene i den Cisalpinste Republik er paalagt en nye Kontribution paa 2 Millioner Livres, under Benævnelse af Krigsstyr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Den Algierske Gesandt sidder nu i Templetaarnet. J Redatteuren læses dog for vist, at Krigsministeren, Scherer er udnævnt til Overgeneral ved Armeen i J. talien og Neapel, og er allerede afreist til sin nye Bestemmelse. Mardonald skal under ham kommandere Armeen i Neapel; men hvad man har i Sinde med den tapre Championet er endnu ubekiendt. Fra Malta naa Efterretningerne lige til den 1ste Februar, den franske Besætning har sammesteds en meget besværlig Tieneste da den aldrig er sikker hverken Dag eller Nat; men lover alligevel at holde ud endnu et Aar imod Beleirerne, for hvilken Tid den ogsaa er forsynet med Levnetsmidler. Den er nylig opdaget en nye Sammenrottelse imod den og flere af Deeltagerne henrettede. Fra Corfu ere Efterretningerne ikke heller saa nedslaaende: det der værende Citadel er ogsaa provianteret for et heelt Aar, og Garniso. nen giør fra Tid til anden lykkelige Udfald. Kommandanten har 200 fangne Tyrker i sin Magt, paa hvilke han truer med at udøve Repressallier, hvis Tyrkerne vedblive at afskiære de franske Fanger Hovederne. Den nye franske Agent paa Guadeloupe er General Desfourneaux, og han har alt underrettet Jndvaanerne om, at Hensigten af hans Komme er at sætte den franske Konstitution af 179. i Virksomhed. J Belgien giøres endnu mange Forsøg paa at stifte Mytterie, hvortil man ogsaa betiener sig af et foregivent fundet Brev, som er skrevet med Blod, og hvori det høieste Væsen lover de Troende Seier over deres Fiender, naar de giøre Bod og Faste. Da de Engelsk Krigskibe endnu stedse sværme paa Kysterne mellem Dunkirchen og Sluis, saa sørger man for at holde samme got besatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Ved de forestaaende Valg ere foruden de sædvanlige 250, endnu 65 overordentlige ledige Pladser i begge Raadens at besætte. Direktoriet har i et Budskab foreslaaet 5000 Raadet en Afgivt paa Seilladsen, hvis Beløb blot maatte anvendes til Hielp for de Borgere, som have lidt ved de store Oversvømmelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Nu har 500 Raadet ogsaa den 27de Februar ved et Dekret erklæret den Protestantiske Geistligheds Godser for Nationens Eiendom. Disse regnes af Nogle paa 60 Millioner Livres af Værdie. De, som understøttede Forslaget beraabte sig især paa, at de Protestantiske Kirkegodser havde førend den Vestfalske Fred været Katholske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
- J Paris, Lyon a. ere for nærværende Tid saa mange Penge i Omløb, at Renterne ere faldne betydeligen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Blandede Efterretninger. Engelland. Det er nu almindelig bekiendt, at den unge Lord Camelford, en Fætter til Hr. Pitt, som blev hæftet i Dower paa Reisen til Frankerig, er langt fra at være en Statsforbryder, da hans Hensigt tvertimod var at efterabe Charlotte Corday, ved at myrde Direttor Barras. Dette Forehavende kalde Ministerialbladenne en patriotisk Jver. Sagernes Gang er nu saaledes indledt af Ministeren, at Unionen ikke meere skal foretages i det Jerlandske Parlament, førend alle Pengebills for i Aar ere bevilgede. En vis høi Person besvimmede nyligen, da han tilfældig. viis læste Efterretningen og en Dames Død i Aviserne, med hvem han dog for 4 Aar siden havde maattet ophæve al Forbindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Frankerig. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Egypten, var den egentlige Armee under Buonaparte 32000 Md. stærk, desuden havde han endnu oprettet en anden Armee af Kopter, Druser a. paa 50000 Md., som var ham meget hengiven, og ventede blot paa at Nilen skulde falde, for at fortsætte sin Expedition. De franske Soldater ere meget berigede ved de Bytter, som de have frataget Mamelukkerne; man haaber at avle meere Korn i Egypten, end man kan forbruge i 3 Aar; Sukker, Kaffe og Jndigo lykkes herlig. J Cairo ere 2 franske og 1 Arabisk Bogtrykkerie. Man mener at Algier Tunis og Tripolis i Alt ville sende 100,000 Md. til Egypten imod Buonaparte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
J Augusta, paa Sicilien, have de rasende Jndvaanere myrdet 59 syge Franzoser i Lazarethet, som kom fra Egypten og troede at være i Venners Land. Øvrigheden bemægtigede sig Skatten, som var ombord paa det franske Skib De Pariser Journaler anføre nu et Sted af Friderich, den Stores Værker, hvori denne Monark yttrer det Ønske at Rhinen maatte blive Frankerigs Grændse, og viser, hvor let denne Plan kunde udføres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Den berømte Matheematiker, Carl Borda, som egentlig er Opfinderen af den nye franske Maal og Vægt, er død af Vattersot i Brystet i sit 70de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Justitsraad Bugge fra Danmark er alt paa Hiemreisen og ankom til Hamborg den 4 Mart. Videnskabernes Nationalinstitut i Paris har foræret hver af de Lærde, som der vare forsamlede, angaaende Bestemmelsen af en almindelig Maal og Vægt, et Exemplar af den prægtige Didotske Udgave af Virgil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Det skal være vanskeligt for Opfindere af nyttige Jndretninger at faae noget Forskud. Saaledes har en Mand opfundet en lettere Maade at garve Læder paa, end Seguiers; men man mener at han gaaer til Sverrig med sin Opfindelse. Borger Lacaze har ogsaa opfundet en hydraulisk Maskine, som ved den i samme anbragte Mekanisme bevæger sig af sig selv i 14 Dage af Gangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Politiet i Paris har ladet et Værk under Titel: "Russen i Paris konfiskere og Forfatteren, Leclere, er arretteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Atter er Staden Avignon den 19 Febr. hiemsøgt med et heftigt Jordskiælv hvorved en Broe blev afreven, mange Huse styrtede sammen og endeel Menneskeer mistede Livet eller kom til Skade. v. Archenholz ivrer i sin sidste Minerva meget imod den nye Mode at kalde Franzoserne Franker. For at vise, hvilke Urimeligheder i Sproget, denne Bevæv. nelse, formedelst dens forskiellige Betydning, let kan afstædkomme, spørger han sine Læsere, hvad de synes om følgende: "100000 Franker have gjort et nyt Jndfald i Franken (en Kreds i Tydskland), og aldrig have Frankerne udstaaet saa meget af Frankerne, som denne Gang. Frankernes Generaler og Kommissarii. er vare umættelige; af et lidet Distrikt fordrede de allene 800,000 Franker (det samme som Livres - en fransk Mynt) i Brandskat, spottede i Begyndelsen Franker nes ydmyge Forestillinger om Nedsættelse men da det blev umueligt at tilveibringe slige Summer af Franker. ne, saa maatte de grusomme Franker lade sig nøie med 500,000 Franker;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Spanien. Keiseren af Marocco har vel erklæret Frankerig og dets Venner Krigen, men udtrykkelig undtaget Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Hertugen af Orleans Enke lever nu med Hertuginden af Bourbon og Prindsesse Conty i Carthagena af det Spanske Hofs sparsømt tildeelte Almisse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
J talien. Den Neapolitanske Republik kaldes nu ogsaa den Vesuvianske, hvori maaskee torde ligge megen Betydning!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
De Russiske Tropper, som ventes for igien at rive Neavel fra Franzoserne, ere alt ankomne til Konstantinopeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Engelsburg i Rom skal i Fremtiden hede Genieborg, Tyrkiet. Efterretningen om Neapels Skiebne var som man kunde formode, Porten yderst uvelkommen: imidlertid søger den Engelske Gesandt at trøste den paa beste Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
I Adrianopel har Marizzafloden ogsaa oversvømmet hele Staden og bortskyllet mange Mennesker og Huse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Batavisk Republik. Af 30 Huse, som stode mellem Wandricke og Sleuwyk, har Vandfloden bortrevet 27. Jblant andre Elendigheder saae man otte Mennesker at omdrive paa et Stykke af et Tag, hvilke dog bleve biergede af behiertede Bønder, inden de sank under.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Den 1ste d. er al Ind= og Giennemførsel af fremmed Thee bleven forbudet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Regieringen vil tvinge Borger Cuperus til at være Justitsminister; vedbliver han at modsætte sig, skal han forsages Republiken. - En Justitsminister har aarlig 9000 Gylden i Løn!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Helvetisk Republik. Foruden de 18000 Hielpetropper for Frankerig, vil Republiken endnu oprette en Armee paa 10,000 Md. til at forsvare Grændserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Tydskland. J Regensburg gives nu Rangstridigheder med den russiske keiserlige Gesandt, Baron v. Buhler. Prag, Dresden, Meisen, Mesting, Halle, Jena og mange andre Steder have tildeels ogsaa lidt meget ved denne Vinters Oversvømmelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-15
Preussen. Hs. Majestæt lader de ulykkelige Beboere ved Weseln gives al muelig Understøttelse og har yttret i sin Anordning desangaaende, at i slige Tilfælde bør ikke sættes andre Skranker for Udgivter end Mangelen paa større Evner.