JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Reformforslaget discuteres nu i Cortes og det mangler ikke paa dygtige og ivrige Modstandere, men man anseer det dog for vist, at Majoriteten vil være paa Regjeringens Side. En af dette Parti, Tejada, gik endog saavidt, at han forlangte en Tilbagevenden til Ferdinand den 7des absolute Jndretninger som det eneste Middel til at gjøre Spanien lykkeligt og en Anden, Perpino, foreslog det Amendement, at Regjeringen skulde være bemyndiget til i vigtige Tilfælde at sætte den periodiske Presse under Censur. J Anledning heraf har nu vel Martinez de la Rosa erklæret, at Dronning Jsabella og Constitutionen var og fremdeles skulde blive Regjeringens Løsen, men sammes Organer vedblive imidlertid at gaae frem med yderste Strænghed. Saaledes blev nylig en Notar i Barcelona, i hvis Huus der efter anstillet Undersøgelse fandtes et Par gamle Geværer, stillet for en Krigsret og vil sandsynligviis blive skudt. Denne strænge Fremgangsmaade ind- og den øvrige Befolkning saadan Frygt, at man den følgende Morgen fandt en stor Mængde Geværer og andre Vaaben i Byens Gader. Det hedder, at de nærværende Begivenheder i Spanien volde den franske Konge og hans Cabinet meget Bryderi, da den offentlige Mening i Frankrig afgjort erklæret sig imod det blodige Reactionssystem, der nu er herskende i Spanien og enhver offentlig eller hemmelig Understøttelse af samme vil møde levende Daddel i Publicum, aaben Modstand i Kamrene og Pressen. Det iøvrigt Regjeringen hengivne Blad "Journal d. Debats" har allerede et Par Gange yttret sig meget skarpt om hint System.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Portugal. Ministeriet har her, ligesom i Spanien, en stor Majoritet i de Deputeredes Kammer. Den af samme forlangte Jndemmitetsbill 9: Ansvarsfrihed med Hensyn paa de siden sidste Session trufne Regjeringsforanstaltninger, til hvilke efter Constitutionen Stændernes Medvirken kræves, er bleven voteret med en Majoritet af 49 Stemmer. J Pairskamret er Majoriteten for Ministrene vel ikke saa stor, men dog anseelig nok.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Frankrig. De Stammer, som nylig nødte de Franske i Algier til at retirere, have faaet en stræng Tugtelse, thi over 30 Landsbyer ere blevne opbrændte, Kabylernes Land skal iøvrigt være det mest befolkede i Algier og der skal i samme findes i det Mindste 60,000 Flinter. Man regner omtrent 1 Flint paa 5 Mandspersoner og slutter deraf, at man ved den til Foraaret bestemte Expedition maa vente en meget alvorlig Modstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
J Paris har en skrækkelig Historie tildraget sig. Hos en Boghandler Daubrse stial en velklædt Dame en Almanak af 50 Centimers Værdi. Da Boghandleren bemærkede dette og vilde bring hende hen til Politikommissairen, bad hun ham ikke at gjøre hende ulykkelig og da han forblev ubevægelig, stødte hun ham en Dolk i Brystet, saa at han øieblikkelig døde. Konens Navn er Mad. de laReurie. Ogsaa i Frankrig, Skotland og det Venetianske har Oversvømmelser fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Rusland. Den Breslauske Tidende melder, at Censuren i Warschau er saa streng, at et nylig udkommet physisk geographisk Værk ikke kunde passere med den bestemte Titel: "Jordklodens Revolutioner men derimod maatte betitles: Forandringer i Jordklodens Tilstande." Samme Blad melder fremdeles, at der i Litthauen skal yttre sig en stærk Gjæring blandt Bondestanden mod den godseiende Adel og at den fordrer Livegenskabets Ophør paa en Maade, som lader befrygte voldsomme Udbrud. Et andet tydsk Blad beretter, at den russiske Regiering i Polen har forbudt alle Mandspersoner at gifte sig før det 30te Aar. Denne besynderlige Efterretning trænger imidlertid vist til Stadfæstelse, saameget mere, som den er dateret fra den russiske Grændse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Asien. Dr. Volff, der i længere Tid har været i Fangenskab i Borchara, har tilstillet den engelske diplomatiske Agent i Teheran et Brev, som nu læses i de londonske Blade, hvori han opfordrer alle Europas Phillanthroper, og paa en Maade de europæiske Regjeringer til at styrte den nærværende tyranniske Regjering i Borchara, som har ladet 2 engelske Officerer: Oberst Stoddart og Capitain Conolly, en Tydsker, en Jtaliener og en Græker henrette og som holder flere tusende, Perser i Slavelænker. Hvis Hr. Volff end ikke udretter Noget herved, har han dog vist sin gode Villie og tillige sit Mod, thi han befandt sig selv i Fare da han skrev Brevet, og havde Emiren faaet nogen Kundskab om dets Jndhold, vilde hans Liv neppe være bleven sparet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
America. Ogsaa i Nordamerica og navnlig i Buffalo ved Eriesøen har en Orcan anrettet betydelig Skade. J det Mindste 50 Mennesker ere omkomne i Byen og vist ikke færre paa Søen, hvor adskillige baade Seil- og Dampskibe forulykkede. Af Husene ere 100 aldeles sammenstyrtede. Som Beviis paa Orcanens Kraft anføres, at et Tag, som bestod af en eneste sammenloddet Jernblik=Plade, blev afrevet ved et Vindstød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
AVERTISSEMENTS. Aar 1844 den 18de November blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: As. No. 11. Procurator H. L. Wilhelm Svendborg, contra Krigsraad Rampe, og saaledes kjendt for Ret: De ovennævnte, i et Jnserat i Fyens Stifts Adresse og politiske Avis samt Avertissementstidende No. 75 for Onsdagen den 3die Mai f. A., af Hovedcitanten Procurator H. L. Wilhelm i Svendborg brugte, for Contracitanten, Krigsraad Rampe fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, saa at de ei komme Contracitanten til Skade paa Ære, eller gode Navn og Rygte nogen Maade, og bør Hoveditanten, for sit i saa Henseende udviste Forhold til Svendborg Kjøbstads Fattigkasse bøde 50 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de September 1799. 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. - Processens Omkostninger for begge Retter betaler Hovedcitanten til Contracitanten med 25 Rbd. Sølv. – Det Jdømte at udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rets Justits-Contoir i Kjøbenhavn, den 18de November 1844. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Da det Rygte circulerer her i Egnen, at jeg har solgt Smør i Nykjøbing, som har været blandet med Kartofler, samt at jeg for dette Bedrageri har maattet betale 5 Rbd. i Mulct; saa anmoder jeg herved den eller de, som ere istand til at give mig Oplysning, om hvo der er Opdigteren, af denne nederdrægtige Løgn, at meddele mig saadant, for hvilken Meddelelse, hvis den kan lede til Overbeviisning, jeg betaler en passende Douceur. Sillestrup d. 26. Novbr. 1844. O. Rode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Bedste brunschwiger Humle faaes for 2 Mk. 8 s. Pd. hos Nykjøbing d. 28de Novbr. 1844. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
God islandsk Uld, Sweizer-Ost, Klipfisk samt kjøbenhavnsk Øl a 4 s. Flasken kan bekommes hos L. J. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Fiin Vanille & Krydder-Chocolade i større og mindre Kager til 1 a 2 sk. Stk., kan bekomme hos L. J. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Auction. Løverdagen den 7de December Formiddag Kl. 11, bliver paa Raadstuen heri Byen ved Auction bortsolgt en Deel Manufacturvarer, saasom Klæde, Kalmuk, Sirts, Bomuldstøi og Baand, og Jsenkramvarer, hvoriblandt forskjellige Jerngryder, samt uheglet Hør og Blaar, hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 26de November 1844. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kom. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Lollands Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykiøbing. No 143. Løverdagen den 30. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stænderforsamling. Niogtyvende Møde. Den kgl. Commissarius fremlagde Udkast til en Placat angaaende Rigtigholdelsen over det i Kjøbenhavn sig opholdende værnepligtige Mandskab. Comitee: Meinert, Lund Hagen. Endvidere forelagde den kgl. Commissarius Udkast til et provisorisk Reglement for Almueskolevæsenet paa Foræerne, (idet han bemærkede, at Kongen ikkun meget ugjerne havde for nærværende Tid villet besvære Forsamlingen med dette Udkast; men, da Sagen længe havde staaet under Overveielse, og Kongen ansaae det for vigtigt, at de i Forslag bragte Forbedringer i Skolevæsenet paa Færøerne snart blive iværksatte, havde han dog besluttet sig til, endnu i indeværende Session at bringe denne Sag, der formeentligen ikke vilde optage nogen betydelig Deel af Forsamlingens Kræfter, til Forhandling i Stænderne. Commissarius skulde iøvrigt ved denne Leilighed meddele Forsamlingen, at Hs. Majestæt havde tilkjendegivet, at, dersom Forsamlingen maatte ønske en passende Prolongation i den ved Convocationspatentet fastsatte Tid, vilde Jntet være hinderligt derfor.") Comitee: Hunderup, Mynster, Wulff. - Til foreløbig Behandling blev derefter foretaget Sagen, angaaende Justitsraad Ussings Andragende om Midler til Betryggelse af Statseenheden og en yderligere Udvikling af Stænderinstitutionen. Som Referent for den nedsatte Comitee (Tutein, Larsen, Ussing, Etatsraad Bang, Haagen, Lehmann, David) oplæste Godseier Tutein Comiteebetænkningen, som gaaer ud paa at indstille til Forsamlingen, at den allerunderdanigst vil andrage hos Hs. Maj. paa: 1) At Hs. Majestæt Kongen paa en høitidelig Maade vil bringe til Undersaatternes Kundskab, at det danske Monarchie: Kongeriget Danmark, Hertugdømmene Slesvig, Holsteen, og Lauenborg, gaaer i udelelig Arv efter Kongelovens Bestemmelser og Arvegangsmaaden, og at Allerhøistsamme vil vide at træffe de fornødne Foranstaltninger til for Eftertiden at standse ethvert Foretagende fra Undersaatternes Side, der gaaer ud paa at løsne denne Forbindelse. 2) At ligeledes et Lovudkast, sigtende til, at et traarigt Finants budget, kan til Betænkning blive forelagt en, paa den af Østifternes Stænderforsamling i 1842 foreslaaede Maade, af Delegerede fra Rigets forskjellige Stænderforsamlinger sammensat, Finantscomitee, der tillige vil have at prøve de tidligere aflagte Statsregnskaber, som afgive Betænkning over andre vigtige fælleds finantsielle Anliggender, maa blive udarbeidet, og underkastet samtlige Forsamlingers Overveielse saa betimeligt, at denne nye Jnstitution kan tage sin Begyndelse senest med næste Sexennium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Thorvaldsens Liig blev ikke, som paatænkt bisat den 15de November i hans Grav i Museet. Man vil lade det beroe dermed til Foraaret. Graven bliver iøvrigt i denne Tid indvendigt malet med Guirlander og Lilier paa den ultramarine Grund, (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Af et Avertissement i Berl. Tid." vil det sees at Directionen for Fødselstiftelsen har fundet det nødvendigt indtil videre at lukke Stiftelsen. Aarsagen hertil er, at Sygeligheden efter en heel Uges Pause atter i foruroligende Grad har begyndt at vise sig, saa at man har fundet det hensigtsmæssigst at evacuere Sygestuerne for længere Tid og imidlertid drage Omsorg for deres fuldstændige Restauration.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
J Kjøbenhavn har en Person i disse Dage, ved at forevise falske Breve fra en der bosat Guldsmed, bedraget flere af de største Guldsmede for værdifulde Sager, som i disse Breve forlangtes i Commission til Forhandling. Saaledes erholdt han hos en Guldsmed udleveret en Armstage, hos en Anden en Potageskee, hos en Tredie et Par Diamantes=Ørenringe osv. Politiet skal endnu ikke have opdaget den dristige Bedrager, som imidlertid sikkert ikke undgaaer de anstillede Efterforskninger. Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Da der i sin Tid havde staaet et Referat i Fædrelandet af en af Cand. Ploug i Calmar holdt Tale, blev der efter Cancelliets Ordre anlagt Sag imod ham saavelsom imod dette Blads daværende ansvarhavende Redacteur Hr. J. A. Hansen. Efterat begge de Tiltalte vare frifundne ved Hof= og Stads=Retten, hvis Dom af Cancellie foranstaltedes indanket til Høiesteret, udgav Hr. Ploug i tvende Blade et modificeret Referat af samme Tale til at indsættes paa deres Plads i en af ham udgiven Beretning om de danske og svenske Studenters Reise til Upsala i Aaret 1843, hvilken Beretning Hr. Plougs Tale ikke var indført, paa Grund af den anlagte, dengang ikke endelig paakiendte Sag. Da disse to Blade vare lagte under Beslag af Justitsraad Reiersen, brugte Cancelliet den usædvanlige Fremgangsmaade at henstille til Hr. Ploug, om han vilde vælge at opsætte Udgivelsen af samme, indtil den fornævnte Sag var endelig afgjort, eller at sættes under Tiltale, hvilket sidste Alternativ naturligviis blev valgt, og Sag altsaa anlagt. Denne fik ved Lands-Over samt Hof= og Stads=Rettens Dom det Udfald, at Tiltalte frifandtes og Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige. Sagen, blev dernæst indanket til Høiesteret, der allerede under 1ste Octbr. sidstl. havde afsagt Frifindelsesdom i den førstnævnte Sag, og denne Rets Dom i den sidstnævnte Sag er i Torsdags afsagt og lyder saaledes: Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. Advocat Buntzen tillægges i Salarium for Høiesteret 20 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. (Fædrel.)J Sagen imod Skræddersvend Hans Jacob Andersen, der tiltales for at have bibragt Pigen, Ane Larsdatter et Saar i Halsen (Defensor Buntzen) er i Gaar afsagt følgende Høiesteretsdom: Hans Jacob Andersen bør hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar. J Henseende til Erstatningen og Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advoc. Rotwitt for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv, - Ved Landsoverretten er Tiltalte idømt 4 Aars Forbedringshuusarbeide. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Hof= og Stadsretten har i Løverdags paakiendt ikke mindre end tre Pressesager. De tvende vare efter Cancelliets Ordre anlagte respective imod Fædrelandets tidligere ansvarhavende Redacteur, Cand. Ploug, og Kjøbenhavnspostens" Redacteur, Hr. Davidsen, for formeentlig Overtrædelse af Pl. 2den Octbr. 1805 ved at have omtalt de danske ostindiske Establissementers Salg til England, og hver af de i disse Sager afsagte Domme lyder paa 50 Rbd. Mulct. Den tredie paakiendte Sag var anlagt mod Hr. Davidsen i Anledning af en i Kjøbenhavnsposten No. 174 optagen Artikel om den nye Trykkefrihedslov. Ved Dommen blev Tiltalte frifunden og det Offentlige paalagt Actions(Fædrel.) omkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Mødet i Falsters Landboforening den 26de November 1844. Da Formanden var forhindret fra at give Mode, ledede Vice-Formanden, P. Steffensen, Forhandlingerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Som Referent for den Comitee, bestaaende af Pastor C. F. Hansen, Adjunct Hansen og Borcher Skytte, som efter den Sidstnævntes Forslag i forrige Møde blev udvalgt og bemyndiget til i Foreningens Navn at foretage Skridt, som maatte findes hensigtsmæssige og passende, for om muligt at bevirke, at Nykjøbings Hospitals rige Midler meere end hidtil kunde komme Stiftelsens Landcommuner og navnlig Bondestanden til Gode, oplæste Adjunct Hansen et Andragende, som Comiteen har indgivet til Stiftsøvrigheden, som Hospitalets Direktion, og hvori man udbeder sig, at Samme vilde forsøge gjennem det kgl. danske Cancelli at bevirke den Forandring i den bestaaende Fundats at Pengeunderstøttelse udenfor Hospitalet kan tilstaaes værdige Trængende, navnlig af Bondestanden. For det Tilfælde, at denne Anvendelse af en Deel af Hospitalets Midler ikke lader sig bevirke, anholder man hos Directionen om, at den ved Besættelsen af det forøgede Antal Pladser, som ville fremkomme ved en paatænkt Tilbygning til Hospitalet, ogsaa vil tage Hensyn til trængende Fruentimmer af Bondestanden. Dette Andragende fandt Forsamlingens udeelte bifald. Comiteen for en høiere Bondeskole paa Falster fremlagde Opgjørelse af de tegnede Bidrag, som ikkun beløbe sig til 89 Rbd. een Gang for Alle, 48 Rbd. 3. Mk. aarlig i 5 Aar og 4 Rbd. aarlig indtil videre, af hvilke de 88 Rbd. een Gang for Alle og 45 Rbd. aarlig i 5 Aar alene vare tegnede i Waalse Sogn, som ogsaa herved hæderlig har udmærket sig. Sagen maa altsaa stilles i Bero indtil muligviis det af de brave Mænd i Waalse givne Exempel, som viser, hvad Manges forenede Virksomhed formaaer, maatte finde Efterligning over det øvrige Land, hvortil de Tilstedeværende opmuntredes at virke hver i sin Kreds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Foreningens Gjæste Medlem, Peder Hansen fra Lundby, var tilstede og oplæste et Forslag om at indgaae til Hs. Maj. Kongen med et Andragende om, at Allerhøistsamme vilde lade Stænderforsamlingerne i Roeskilde og Viborg i Aaret 1846 forelægge et Lovudkast om: At der skulde udnævnes en Landbocommission – hvoraf Halvdelen maatte bestaae af Bønder, udvalgte af Sognebeboerne - for at undersøge og bedømme Forholdet mellem Godseier, Fæster og Leier, og bevirke saadanne Forandringer i dette Forhold, som maatte ansees fornødne for Bondestandens Vel, navnlig Jndførelse af Selveiendom eller Arvefæste. Dette Forslag var fornemmelig motiveret ved Landbosagens Behandling i den nærværende Roeskildske Stænderforsamling. Sagen selv fandt meget og uddeelt bifald, men deels tvivlede man om i Foreningens Midte at finde den fornødne Sagkundskab og Dygtighed til Udarbeidelsen af et saadant Andragende, deels ansaaes det i ethvert Tilfælde for rigtigst at oppebie Udfaldet af Stændernes Forhandlinger over de forskjellige Landbosager, hvorom Petitioner ere indgivne til dem. Heraf toge flere af Foreningens Medlemmer Anledning til at foreslaae en Adresse til Falsters Lands Deputerede, Kammerraad Drewsen, og den Deputerede for Lollands Nørre- og Sønder=Herred, Landsoverretsprocurator Balthazar Christensen, hvori Foreningen skulde udtale sin taknemmelige Anerkjendelse af disse hæderlige Deputeredes utrættelige og nidkjære Bestræbelser for Landbosagen. Dette Forslag blev modtaget med levende Glæde og eenstemmigt Bifald, og en Comitee udnævnt til at forfatte Adressen. Til personlig at overbringe den, valgtes Foreningens Vice-Formand, Stænder=Suppleanten Peder Steffensen, og Sognefoged Hans Rasmussen i Egense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Reisende fra den 20de til den 27de Novbr. 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Mad. Hansen; Overlæge Dorph med Frue; Dhrr. Wulffeldt og Knuthsen; Jnspecteur Harboe; Cand. Mollerup; Hr. Kieler; Jfr. Peine; Guldsmedsvend Baas; Gjæstgiver Holm, Komd. Theisen. Udenfor Posterne: Grevinde Reventlow med Familie; Capitain Leth; Ingenieurcapitain Dreyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Fra Vordingborg til Gaabense: Med Pakkeposten: Kammerraad Bil; Hr. Ernst; Komd. Treest; Student Thunøe; Hr. Nyeholm. Med Personposten: Hr. Gamst; Frøken Thombo; Dhrr. Kieler, Gamst, Thomsen og Dafler; Mad. Falk og Sidenius; Frøken Thomsen; Lieutenant Rothe. Udenfor Posterne: Forpagter Fibiger; Komd. Meding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den væbnede Modstand mod Regjeringen er begyndt og Zurbano har gjort Begyndelsen. Han var bleven forviist til San Sebastian, men brød med 130 Mand, hvoriblandt 50 Ryttere, pludselig ind i sin Fødeegn, det bjergrige District Rioja, som er beliggende mellem Provindserne Soria og Logrono og besatte allerede den 13de Staden Najern, hvor han borttog alle Kasser, Vaaden og tjenstdygtige Heste, lod en Regjerings=Agent skyde og kaldte Progressisterne til Vaaben med det Løsen: "Leve Dronning Jsabella og Constitutionen Jfølge de sidste Efterretninger lavede han sig til at marschere mod Logrono med sine hurtig forøgede Tropper. General-Capitainerne i Burgos, Vittoria og Navarra have rigtignok sendt Tropper ud imod ham, men Jnsurrectionen synes allerede at have erholdt et betydeligt Omfang, hvilket sees deraf, at General Concha paa sin Reise til sit Embede som General-Capitain i de bastiske Provindser fandt det raadeligst at forblive i Burgos, da alle Veie allerede vare blevne usikkre ved Zurbanos Strøif partier. Den 15de var Opstanden bekjendt i Madrid og Regjeringen imødesaae ikke uden Ængstelse, hvorledes Stæderne der i Egnen: Burgos, Santander, San Sebastian og Logrono vilde erklære sig. Flere Omstændigheder støde iøvrigt sammen, for at forøge Regjeringens Forlegenhed. Den Ene, at Misfornøielsen ikke er indskrænket til et District, men yttrer sig paa mange forskjellige Steder, saaledes er det uroligt i Gallizien, men det er ikke mindre uroligt i Syden, i Algestras og Cadix. Den Anden: At man ikke tvivler paa, at Espartero vil indfinde sig, saafremt Jnsurrectionen giør nogenlunde Fremgang, skjøndt man er aldeles uvis om, paa hvad Punct han vil lande. Saaledes mene Nogle, at han vil lande i San Sebastian, medens Andre derimod af den Omstændighed, at en af hans ivrigste Tilhængere, General Nogueras, er ankommen i Bugten ved Gibraltar, drage den Slutning, at Espartero vil optræde i det sydlige Spanien. Den Tredie endelig: At man befrygter et Jndfald af de til Portugal udvandrede misfornøiede Spanier: de saakaldte Ayacuchos, og virkelig meddeles der fra Portugal, at der i Castello Brancohavde yttret sig Uroligheder, hvori baade Spanier, og Portugiser toge Deel, men som det dog lykkedes de civile og militaire Autoriteter at dæmpe itide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
J Cortes fortsættes Discussionen af Reform forslaget, hvilket Majoriteten vedbliver at begunstige. Saaledes blev den anden Artikel, der ophæver Juryen for Presseforseelser, antaget med stor Majoritet. Paa den anden Side forkaster imidlertid Forsamlingen alle absolutistiske Amendements, ogsaa det af Perpina angaaende temporair Jndførelse af Censur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
J General Prims Proces er Dommen nu falden og lyder paa 6 Aars Galeistraf, hans Med anklagedes paa 4. Jøvrigt er Dommen ubestemt og omtaler f. Ex. ikke, om han skal miste sin Rang, sin Grad og sine Ordener. Dette kunde nu vel synes at følge af sig selv, men imidlertid slutter dog et spansk Blad af denne Taushed, at Galei straffen vil blive forvandlet til en simpel Fæstnings arrest. Dommen har fremkaldt en temmelig Gjæring i Madrid og man ansaae det for vist, at den vil blive underkastet nogen Forandring; man begriber i det Hele ikke, hvorledes Krigsretten kunde komme til et saadant Resultat, da det er den almindelige Mening, at den kun havde Valg imellem Dødsdom og Frifindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
En Deel af Bjerget Montmartre tæt udenfor Paris er styrtet ned, undermineret ved de idelige Regnskyl. Beboerne af de tilstødende Huse bleve advarede ved Bjergets Bragen samt Hundenes Tuden og reddede sig ved at flygte ud af deres Boliger Kl. 3 1/2 om Morgenen; 1/2 Time efter vare allerede Husene indstyrtede eller begravne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Paa Midland-Jernbanen i England er indtruffen en ulykkelig Hændelse, idet Vogntogene fra London og Derby stødte paa hinanden ved Beeston, 4 Mile fra Nottingham. 5 Personer døde, Mange bleve haardt saarede og Vogne og Maskiner splittede ad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Den 19de blev i London givet et Bal til Fordeel for de landflygtige Polakker, som bivaane des baade af Adelsaristoratier fra Vestend og at Handelsaristoratiet fra City. Jndtægten var 800 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Et Berliner Blad melder fra Presburg, at da Ærkehertug Carl som Keiserens Repræsentant indtraadte i Stændersalen for at slutte Møderne blev han vel hilset med Jubel af Magnaterne, men Fleertallet af de Deputerede vilde ikke engang tage Hatten af, og da han begyndte at tale, opløftede de et saa bedøvende Skrig, at han forlod Salen, ført af sin Broder. Anledningen til denne paafaldende Uhøflighed omtales ikke. (Forlangt Jndrykket.)