JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-09-16
Reisende. Med Dampskibet "Jris" fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 13de September: Fru Admiralinde Flensborg med Datter, Oberstlieutenant v. Linstow med Familie, Capt. Lieutn. Gottlieb, Kammerh. Mylius, Politiassistent Feddersen, Lieutenant v. Wildenradt, Pastor Tryde, Consul Jensen, Godseier Holstein=Rathlou, Cand. theol. Caroc. Cancellir. Wiborg, Fru Meyer med Datter, Dr. Berthelsen, Grev Raben med Familie, Cabinetsvolonteur Lewetzow, Hr. Stallknecht, Dr. Gotschalk, Kbm. C. B. Christensen, Mad. Schleisner, Mad. Nyhuus med Familie, Veibet. Mariager, Jnstrumentm. Bentzen, Propr. Wohlgehagen med Kone, Exam. juris Brøchner, Hr. Christensen med Kone, Dhrr. Herzsprung, Buhl, Kondrup, Esmann og Ferdig, Frøken Leuenbach og Styrup, Capt. Dahl, Hestehandler Schjøn, Garver Wissing, Jfr. Kiel, Landinsp. Siemsen, Exam. juris Nagel, Stud. Stockholm, Mad. Chrenreich, 3 Frøkener Flindt, Jfr. Bøgh, samt endeel Dækspassagerer; ialt 82.
Viborger Samler, 1847-09-16
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 16de Septbr.: Skræddermester Hammer og D. Haubroe.
Viborger Samler, 1847-09-16
Døde. Kjøbenhavn: Thee- og Porcellainshandler, Krigsassessor Ludvig Schaltz; Handelsreisende Mich. R. Henriques, 27 Aar; Mariane Simonsen, f. Juhl, Jnstrumentmager Johan Jacob Fasting, 59 Aar; Ulden- og Lærredshandler Ravns Kone, Helene, f. Bergmann, 47 Aar; Cathrine Christine Johnsen, 66 Aar; Marie Sophie Møller, f. Fischer; Cecilie Charlotte Nielsen, f. Prom, 37 Aar; Marie Sophie Frederikke Martin. - Holbek. Jmanuel Mellerup, 80 Aar. - Korsøer; Ane Cathrine Jversen, f. Hauch, 73 Aar. - Nykjøbing paa Falster: Henrik Christian Rathie, 76 Aar. - Veile. Thora Charlotte Stochfleth, 13 Maaneder. – Horsens, Muurmester Christen Andersen Fussing, 67 Aar. - Frederikshavn: Madsing Mathilda Hou, 15 3/4 Aar. - Raepstedt: Consistorialraad Ch. Th. Bargum, 84 Aar. - Randers, Fru Kirstine Marie Bruun, f. Brøchner, (Enke efter Amtsprovst N. Bruun i Spentrup, 77 Aar.
Viborger Samler, 1847-09-16
Copulerede i Kjøbenhavn, den 23de August: Nordamericansk Consul F. Ryan og Jfr. Johanne H. Withusen.
Viborger Samler, 1847-09-16
J Ormslev Kirke, den 22de August: Cand. philos. Boghandler Chr. Wissing og Jfr. Lucie Wissing af Aalborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
AVERTISSEMENTS. Efter at have arbeidet en Tid paa een af de første Værksteder i Kjøbenhavn, har jeg nu etableret mig heri Byen og anbefaler mig til de ærede Familier og Herrer saavel inden som udenbyes Boende. Min Boepæl er i Hr. Maler Jægers Gaard i St. Mathiasgade. Ærbødigst Viborg, den 14de September 1847. N. S. Hørning, Skrædder.
Viborger Samler, 1847-09-16
Jfølge Stiftamtets Ordre, bliver paa Hobroe Raadstue, Onsdagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 10, afholdt en ny Licitation over Anbringelse af Broefløie m.v. ved Løvel broe, efter Conditioner og Overslag, som ligger til Eftersyn herpaa Contoiret, og blive desuden bekjendtgjorte paa Licitationsstedet. Det bemærkes, at Overslagssummen er 55 Rbd. Rinds Herredscontair i Hobroe, den 13de Septbr. 1847. Høyer.
Viborger Samler, 1847-09-16
Mode & Manufacturvare.
Viborger Samler, 1847-09-16
Mit Lager har i disse Dage erholdt en meget betydelig Tilførsel af alle til min Handel henhørende Artikler, hvoriblandt især anbefales een smukt Udvalg i uldne Tøier, bestaaende af: Sorte & couleurte franske Merinos med og uden Silkestriber, sorte & couleurte Thibet, fine sorte glatte Orleans, dito stribede & ternede med Uld & Silke, sorte & couleurte Silke-Kjøletøier i alle Genre, Mouselin de laine Kjoler, allernyeste Mønstre, ternede & stribede Calla plads til Kaaber 6 & 1/4 brede, smukke ter nede Casimir til Winterkjoler, trykkede Jaconetter i smukke Mønstre, dito franske i aspassede Kjoler, et stort Parti i brede Sirtser, smukke 1/4 & 4 Meubelsirtser, et Parti meget fine hvide Shirtinger, ordinaire dito til S. 9 & 12 Sk. Al.,
Viborger Samler, 1847-09-16
hvide Cambrigs & Jaconetter i alle Fiinheder, trykte Shirtinger, sorte & couleurte fine & ordinaire Bomuldsfløiler, fine sorte Silkefløiler, ternede & stribede Lenong, meget fine hvideaspassede Kjoler med hvidt & couleurt Broderie, dito med afpassede Borter, Uldne, Silke4 Wienerswler, et Parti Hatte, & Kappebaand, i nyeste Smag, Silke- i Bast-Kravetorklæder, i forskjellige Størrelser, et smukt Udvalg i hvide broderede Sager, Bommester i forskjellige Breder & Fiinheder, Cramstaler-Creas, Dowlas, Fris & Halvlærreder i alle Fiinheder, blegede Stouiser 3/4. 7. 2/5 & 3/4 brede. Endvidere for Herrer: Klæde, Cebrienne, Buk& Doeskind i forskjellige Fiinheder, Silke-, Fløiels-, Pique-, At laskes & Uldne-Veste, sorte & couleurte Tørklæder, dito Echarps, Silkelommetørklæder m. m. m. Viborg, den 16de September 1817. M. N. Samson.
Viborger Samler, 1847-09-16
En saa god som nye Vindovn staaer til Salg hos J. Samson.
Viborger Samler, 1847-09-16
En Deel gamle Rosiner til 6 Sk. pr. Pd., er atter ar J. Samson. riveret hos
Viborger Samler, 1847-09-16
Ublegede Tvister er nylig arriveret til billig Priis hos J. Samson.
Viborger Samler, 1847-09-16
Melange=Tobak af 14 forskjellige Sorter, faaes billig J. Samson.
Viborger Samler, 1847-09-16
Nogle Tønder Nødløg kan kjøbes hos J. Samson.
Viborger Samler, 1847-09-16
Ny Tømmerhandel. Undertegnede, der i Forening med sin øvrige Handel har etableret Tømmerhandel, anbefaler sig med Udsalg af Tømmer, Bord, Planker & Lægter i forskjellige Dimensioner. Da jeg har til Hensigt at drive denne Handel efter en større Maalestok, har jeg indledet Handelsforbindelse med selve Hovedoplagstederne, hvorfra jeg saaledes modtager directe Tilførsel. Varerne udsælges til de billigst mulige Priser. J. Samson. Viborg, i September 1847. Blomkaal J Hvidkaal. August Boye. kunne faaes hos Frisk og godt Hvedemeel P. C. Kabell. faaes i Laviis billig hos
Viborger Samler, 1847-09-16
Trykfeil. J Nr. 147, 2den Cool., 2den Sp., 33te Lin, fran. staaer: "Folkeringning", læs: "Klokkeringning".¬
Viborger Samler, 1847-09-16
(Hermed følger Tillæg.) Den Jusum-Tønninger Jernbane.
Viborger Samler, 1847-09-16
Flensborg, Anerkjendelsen af den store Vigtighed, som een, de ovennævnte Steder forbindende Jernbane maatte have for Landets vigtigste Jnteresser, gav Anledning til, at patriotiske og saakyndige Mænd forberedede dette af største Nødvendighed anseete Foretagende saa vidt, at de første Skridt til Planens Fuldførelse kunde paabegyndes Foraaret Anno 1844. Efterat Allerhøieste Tilladelse til Actietegning var erholdt, den anslaaede Bygningscapital 900,000 Specier ved 9000 Actier a 100 Spec. samlet deels i Flensborg og Tønningen, deels i Udlandet, samt Selskabsstatuterne af Actionairerne antagne i en den 1ste Juni afholdt Generalforsamling, udkom den 19de August den Kongl. Stadfæstelse af Statuterne og den Allerhøieste Bygningsconcession. Tillige kom en Jnstruction fra den Kongelige Jernbane-Commission i Kjøbenhavn for den Allerhøist udnævnte Commissarius ved Flensborg-Husum=Tønninger Jernbane=Foretagendet. Som Kongelig Commissarius, udnævntes Kammerherre v. Krogh i Husum. Det bestemtes, efter Fuldførelsen at give denne Bane Navnet Frederik Carl-Christians-Bane". Selskabets fælleds Jnteresser bliver varetagne 1) ved Actionairernes Generalforsamling, 2) ved Udskuddet, 3) ved Forretnings-Directionen. Udskuddet bestaar af 15 Medlemmer, hvoraf 8 maae være bosiddende i Flensborg og 5 i Tønningen; dets Møder holdes regelmæssigen i Flensborg. Directionen har ligeledes sit Sæde i Flensborg, og bestaar af 5 Medlemmer, af hvilke 3 maae være besiddende i Flensborg og 2 i Tønningen. Den første Jndbetaling af 25 pCt. udskreves af Directionen til den 11te November, og er i Flensborg og Tønningen, med faa Undtagelser, ogsaa skeet paa de tegnede Actier. Derimod vægr de flere Hamborger Actionairer sig for Betalingen, under det Paaskud, at man havde gjort dem ganske usandfærdige Tilsikkringer og Løfter. Det er imidlertid nigjendriveligt beviist, at hverken den tidligere Comitee eller den senere valgte Direction har gjort noget Løfte, som ei var overeensstemmende med Sandheden, og vi tvivle ikke paa, at der til sin Tid vil blive offentliggjort det nærmere, denne Sag betræffende.
Viborger Samler, 1847-09-16
Den virkelige Aarsag til den omtalte Betalingsvægring turde man vel søge i de bekjendte Begivenheder i Preussen, hvorved Udsigten til – understøttet af Børsoperationer – strax at kunne sælge de tegnede Actier med Gevinst, blev betagen Actionairerne. Vi ville ogsaa hellere see Aarsagen til Væg ringen heri, end nære den Anskuelse, at Undertegnelsen og Vægringen var en forud beregnet Plan, for paa denne Maade at henholde Udførelsen af Værket i det Uendelige, og saaledes undertrykke det i Fødselen. Vi ville lade det uafgjort, hvilken Anskuelse der er den rigtige; den umiddelbare Følge af hiin Vægring var, at man ikke kunde begynde paa Arbeidet, og saa længe den imod de vedkommende Actionairer indledte Proces var uafgjort, kunde Directionen ikke gjøre noget Forsøg paa at anbringe Actier andre Steder, fordi der indtil Dommen i sidste Jnstants var fældet, ikke vare nogle at betragte som vacante. Overappellationsrettens Dom i Lübeck har, ubegribeligt nok, befriet de Undertegnede fra Opfyldelsen af deres indgaaede Forpligtelser, og først efterat denne mærkværdige Dom var fældet i Lübeck, kunde Directionen begynde at sørge for Anbringelsen af de vacant blevne Actier. Naar den Flensborg=Husum=Tønninger Jernbanes Vigtighed, og den forventede Rentabilitet almindelig er bleven anerkjendt, tvivle vi ikke paa, at Jndlandet kraftig vil befordre Værket ved Actietegning, og derfor være det os tilladt, grundigt af undersøge hele Foretagendet. Det af Jngenieurcapitain v. Kücker under Oberst v. Prangens Overopsyn udførte Nivellement har beviist, at Terrainet imellem Flensborg, Husum og Tønningen overalt egner sig til Anlægget af en Jernbane, og ikke frembyder betydelige Vanskeligheder. Banens Længde er fra Flensborg til Tønningens Havn 8 Miil 197 Roder (Milen til 12,000 danske Alen eller 1643 Hamborger Roder, pr. Nøde 16 Hamborger Fod). Grundlæggelsen, Expropriationen, Overbygningen, Baneindhegningen, Banegaarden og Sidebygningerne, Transportmidlerne, sædvanlige Udgifter og Renter under Bygningstiden udfordre en Anlægscapital af 1,000,124 Rdlr. Courant og 7 s. Men da 9000 Actier indbringe en Capital af 900,000 Spec. saa bliver tilbage for ikke forudseete Tilfælde og extraordinaire Udgifter, eller ogsaa som Reservefond 124,875 Rdlr. 9 s. Cour. Beregningerne ere foretagne med den størst mulige Sikkerhed, og staaer et større Omkostningsbeløb ei at forvente. J dette er nu beregnet 9 Locomotiver, 34 Personvogne og 176 Fragt vogne, og i Henseende til Banegaardens Bygning har Directionen besluttet, kun at see hen paa det Nyttige og Nødvendige, og mindre tage Hensyn til Elegance og Pragt. - Ved Renteberegningen i Løbet af de to Bygningsaar er i Gjennemsnit antaget 1 Aars Renter for hele Actiecapitalen efter 4 pCt.
Viborger Samler, 1847-09-16
Naar nu Nivellementet og et samvittighedsfuldt Omkostningsoverslag bevise, at hverken særegne Vanskeligheder eller usædvanlige Omkostninger træde hindrende i Veien for Udførelsen, af den projecterede Jernbane, saa er Planens Realisation med Hensyn til Anlægget fuldkommen retfærdiggjort, og vi have nu den anden Hovedsag at betragte, som vi ville henføre under Spørgsmaalet: Kan og vil en Flensborg-Husum=Tønninger Jernbane opnaae en saadan Frequents, at Renter og om muligt en Dividende ville kunne tilveiebringes, Efterat have underkastet alle væsentlige Omstændigheder, som kunne have Jndflydelse paa Jernbanens større eller mindre Frequents, en nøie Overveielse, maae vi besvare ovenstaaende, Spørgsmaal med "Ja, og ville nedenstaaende bemærkninger fuldkommen bevise vort Svars Rigtighed. Betragte vi for det Første den anslaaede Jndtægt af Fragt og Persontransporten.
Viborger Samler, 1847-09-16
Her maae vi bemærke, at Staden Flensborg ved den Flensborg-Husum=Tønninger Jernbane erholder en Havn ved Nordsøen, hvorved den ligesom rykkes de vestlige Lande 100 Mile nærmere og saaledes sættes istand til ligesaa tidligen at benytte de forbigaaende og ofte tilbagevendende Handelsconjuncturer i de vestlige Lande til sin Fordeel, som andre ved Nordsøen beliggende Stæder. At en Stad, som Flensborg, hvis Havn aarlig circa 1400 Seilskibe søge, og som eier en Handelsflotille af 130 Skibe, hvoriblandt 18 Ost- og Vestindiefarere, kan gjøre Krav paa en Stemmeret ved Spørgsmaal, som det her fremsatte, vil vel ikke kunne betvivles, ligesaa lidet, som at fra Flensborg den selvstændige Handels Fremme vil kunne befordres. Naar vi sige, at Flensborg derved faaer en Havn ved Nordsøen, saa maae man derunder forstaae det allerede paabegyndte store Havneanlæg i Husum og den rummelige Havn i Tønningen. Omendskjøndt Havneanlæget i Husum dengang (1844) ikke var sikkret, saa havde den nærved liggende Heverflod kunnet raade Bod paa denne Mangel, med sin store og sikkre Rhed, og saaledes danne Banens Endepunct i Husum. Dog herved skulde det ikke blive; de patriotiske og betænksomme Mænd, som for længere end tre Aar siden søgte at virke for Landets Vel ved Tilveiebringelsen af Banen, indsaae Nødvendigheden af dens Udvidelse indtil Tønningen. Tønningen er, som sagt, i Besiddelse af en god Havn, og netop derfor vigtig som Ende punct, fordi 1) de 4000 Skibe, som aarlig passere den slesvigholsteenske Canal, maae anløbe Tønningen, saa at Varer af hvilkensomhelst Qvantitet til den laveste Fragt dermed kunne befordres fra og til Banemundingen i Tønningen, samt til de forskjellige Handelspladser i de vestlige Lande, og 2) fordi det er af stor Vigtighed for de rige Marskdistricter, at see Jernbanen ført til Tønningen. Tønningen, hvor de directe Qvægforsendelser til England have gjort en kraftig Begyndelse, tilbyder Marsken den bedste Leilighed til den fordeelagtigste Afsætning af Qvæg, og snart ville directe Kornsalg blive almindelig, hvorpaa Flensborg, Tønningen og Husum ville danne Hovedmarkedet for Afsætningen af Landsproducterne. Husum, ligesom Middelpunctet, kan ikke tabe ved Banens Munding i Tønningen; tvertimod vil dels Handel lidt efter lidt hæve sig, og fremmane et ganske ubekjendt, virksomt Liv. Hvad der imidlertid for den nærmeste som for den fjernere Fremtid maa betænkes og vurderes, er, at den Flensborg-Pusum-Tønninger Jernbane vil og maa "danne Hoved-Veien for alle Varetransporter fra Øster til Nordsøen og fra Nord til Østersøen. Hvorfor det vil skee, ville vi i Efterstaaende, nærmere udvikle, og saaledes først omtale den anslaaede Fragt transport og dens Jndtægter.
Viborger Samler, 1847-09-16
Af den tidligere Comitee er i det udførlige Prospectus stillet en Befordringsmasse af 1,500,000 Centner Fragtgods i Udsigt, Deraf ere deels til det indre Samqvem, imellem den paa Producter og Fornødenheder meget forskjellige Øst- og Vestkyst af Halvøen, deels til Exporterne og Importerne fra og til det Fremmede, nemlig egne Landsproducter og i Landet consumerede, Vareartikler, bragte i Anslag med 800,000 Centner. Da man nu ikke kan nægte, at den Flensborg-Husum=Tønninger Jernbane vil fremkalde en i denne Retning næsten aldeles ukiendt Transithandel imellem de fremmede Handelstater i Østen og Vesteen, saa kan en Transporttilvært af circa 200,000 Centner som høist sandsynlig antages, da dette Qvantum kun er meget ringe, eftersom det udgjør 1/2 Deel af det Fragtgods, som aarlig sendes over Hamborg og Lübeck, deels igjennem Sundet og Belterne fra og til Øster- og Nordsøen. Naar vi forhen sagde, at denne Bane maatte danne, og vilde danne Hovedveien for Varetransporten imellem Østen og Vesten, saa ligger Nødvendigheden, at det maa komme saaledes, i Transportomkostningernes langt større Billighed, formedelst Forbindelsens kortere Dei imellem Østen og Vesten ved den Flensborg Husum Tønninger Jernbane, Skal vor første Paastand være uomstødelig, saa paaligger det os, at føre Beviset for den anden, hvilket fuldstændigt og nigjendriveligt skal skee. For at vise den korteste Vei, som en af de første Betingelser, ved en billig Transport, sammenligne vi de forskjellige Router med hinanden, som Varetransporterne fra de vigtigste Handelspladser i Østen og Vesten have at passere. Som Grundlag til en saadan Sammenligning tjene følgende hydrographiske Afstande: Fra Havre til Hamborg, Altona. . . . . . . . 128 M. . . Glückstadt . . . . . . . . . . . 121 " Tønningen. . . . . . . . . . . . 115 - Husum. . . . . . . . . . . . . . 117 - Fra London (Harvich) til Hamborg, Altona. 92 " Glückstadt. . . . . . 85 - Tønningen. . . . . . 79, Husum . . . . . . . 81. - Fra Hull til Hamborg, Altona. . . . . .. . Glückstadt . . . . . . . . . . . . 89 -. . Tønningen. . . . . . . . . . . . 83 " Husum. . . . . . . . . . . . . . . 85 - Fra Antwerpen til Hamborg, Altona. . . . 97 i Glückstadt. . . . . . . . . . 90. - Tønningen. . . . . . . . 84 - Husum . . . . . . . . . . . 86 - Fra Amsterdam til Hamborg, Altona. . . . 73. Glückstadt. . . . . . . . . . 66. - Tonningen. . . . . . . . . 60 Husum . . . . . . . . . . . 62, Fra Bremen (Leye) til Hamborg, Altona. . . 31 – Glückstadt. . . . . . 24 - Tønningen. . . . . . 18 " Husum. . . . . . . . . 20 Jeraf følger indlysende, at Veien fra Nord- til Østersøen, over Tønningen, Husum og Flensborg er kortere end de hidtilværende Handelsveie. Hertil slutter sig Angivelsen af Afstanden af nogle østersøiske Havne fra Flensborg og Kiel, som følger: Fra Kronstadt til Kiel . . . . 192 M. Stockholm " 136 " Sminemunde, – . . . . 49 -
Viborger Samler, 1847-09-16
Kjøbenhavn, Fra Kronstadt til Flensborg, 195 " Stockholm. Sminemunde. - . 52 -
Viborger Samler, 1847-09-16
Kjøbenhavn, Nogle østersøiske Havnes Frastand fra Flensborg er altsaa noget større end fra Kiel; dette Tab er imidlertid kun tilsyneladende, fordi Kiel ligger 14 Mile fra Hamborg-Altona og Mile fra Glückstadt; fra Flensborg til Husum er Veien derimod kun 5 1/2 og til Tønningen 8 Mile lang, følgelig er Veien og aa over Flensborg, Husum og Tønningen, fra Østersøen til Nordsøen, den korteste. Det er vist overflødigt at bemærke, at Forholdet til alle Østersøens Havne bliver det samme. Efter Angivelse af disse hydrographiske Afstande opnaaes følgende Veilængder: 1) Routen over Hamborg, Altona, Kiel. 2) - - Glückstadt Kiel. 3) - - Tønningen Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Efter disse nødvendige bemærkninger kunne vi nu angive de omtrentlige Omkostninger pr. Ton (20 Ctr.) ved Transporten paa nedenstaaende Land- og Søveie fra Nordsøen til Østersøen saaledes: 1) Manufacturvarer af Silke, Uld, Bomuld o. s. v. Rbd. Sk. over Husum, Flensborg pr. 20 Ctr. Tønningen, Flensborg, Glückstadt, Kiel Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem Sundet og Belterne Tvist, Bomuld (i Hamborg toldfrit). pr. 20 Ctr. over Husum, Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Tønningen, Flensborg. Glückstadt, Kiel. Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem Sundet og Belterne Kaffe, over Husum, Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Tønningen, Flensborg. Glückstadt, Kiel. Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem Sundet og Belterne 4) Tobak, over Husum, Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Tønningen, Husum Glückstadt, Kiel. Altona, Kiel 5) Svedsker, over Husum, Flensborg. Tønningen, Flensborg, Glückstadt, Kiel.
Viborger Samler, 1847-09-16
Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem Sundet og Belterne 6) Viin fra Bordeaux, over Husum, Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Tønningen, Flensborg. Glückstadt, Kiel. Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem Sundet og Belterne. 7) Sukker, raat, over Huusum, Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Tønningen, Flensborg. Glückstadt, Kiel. Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem Sundet og Belterne 8) Riis, over Husum, Flensborg.
Viborger Samler, 1847-09-16
Tønningen, Flensborg. Glückstadt, Kiel Altona, Kiel Hamborg, Kiel Hamborg, Lübeck. igjennem. Sundet og Belterne. O. s. v., o. s. v.
Viborger Samler, 1847-09-16
Alle ovenfor anførte Artikler ere efter de forskjellige, allerede forhaaadenværende Taxter efter deres Qvalitet beregnede, men en lige Taxt anvendt. Det er fuldstændig bleven beviist, at en Flensborg-HusumTønninger Jernbane vil danne den hurtigste og billigste Samqvemsvei imellem Østen og Vesten. Det er uimodsigelig Sandhed, at Færdselen - om ogsaa ikke umiddelbart og strax vil tye hen til den Vei, som frembyder Transportens Grundsteen: Tidsbesparelse og billighed. Naar saaledes Fragttransportens Tilvært af den tidligere Comite er anslaaet til 700,000 Ctr., saa vilde denne Forudsætning - om ogsaa ikke strax ved Banens Aabning - staae langt tilbage for det virkelige Udfald og det saa meget mere, som Forholdet ved alle Varer bliver det Samme for Flensborg, Huusum og Tønningen. Grunden hertil maa man maaskee søge i flere Hamborger=Actionairers Vægringer; de som forsigtig bekjendte Hamborgere have den Gang maaskee overilet sig, og snart nok indseet, at den Flensborg-Husum=Tønninger Jernbane, som en af de meest freqventerede Handelsveie, vilde gjøre den, ligesom vor Handel beherskende Hansestad Afbræk, og blive Grundstenen til vor egen, selvstændige Handel. Førend vi nu gaae over til en Beregning af den med temmelig Sikkerhed forventende Jndtægt og den tiloversblivende Gevinst, have vi endnu at betragte Person-Transporten. Jernbanerne have overalt leveret det Resultat, at Person Transporten erholder en Udvidelse, som enhver anden Vei ikke kjender, fordi hine spare Tid og Penge, to Egenskaber, som først gjøre det muligt for Tusinder at foretage en Reise, og desuden tiltrækker, eller ligesom forener Reisende fra de forskjelligste Puncter. Der kan aldeles ikke anføres nogen Grund for at den ved enhver Jernbane frembragte Freqvents ikke ogsaa skulde vise sig paa den projecterede, og ved at sammenligne de herværende Forhold med andre Jernbaners, turde Formodningen, at vor aarlig vilde benyttes af 50000 Personer, snarere være for lavt end for høit, regner man i Gjennemsnit 1 Rbd. 19 1/2 s. (112 s. pr. Miil, pr. Person, saa udkommer en Summa af 60,000 Rbd., (37,500 Rd. Courant).Man erholder saaledes følgende Forhold: Fragtgodstransport pro anno . . . . . . 1250,000 C. Persontransport 30,000 a 75 Reisende pr. 100 Etr. bliver ere Bagage . . . . . . . . . . . . . . . . . . Totalbefordring . . . 1,329,000 Ctr. a 20 Ctr. - Ton; 66,430 eller med rundt Tal 67,000 Tons.
Viborger Samler, 1847-09-16
Jngenieur-Capitain v. Kücker har beregnet Underholdnings-, Forretnings- og Bestyrelsesomkostningerne, i den Forudsætning, at Befordringen vilde beløbe sig til over 50,000 Tons, til 191 Sk. pr. Ton pr. Miil. Følgelig vilde Omkostningerne aarlig beløbe sig til: 67,000 Tons a 19 1/2 Sk. pr. Ton pr. Miil for 8 1/2 Miil 108,874 Rbd. 6 2/3 Sk. (Courant 68,046 Rd. 14 s.) Bringe vi Omkostningerne endnu høiere med 112,000 Rbd. (Ert. Rd. 70,000) i Regning, saa faaer man følgende Resultat: Brutto-Jndtægt af Fragtgodstransporten 195,661 Rbd. 443 Sk. Persontransporten. . 60,000 i Tusinder at tiltrækker ligesom forener skjel Puncter. kan aldeles ikke anføres nogen Gegernbane frembragte Freqvents i den projecterede, og ved at samme med andre Jernbaners, turde Form. vilde benyttes af 50,000 Personer, si for høit, regner man i Gjennemsnit 1) Miil ) pr. Person, saa udkommer en Sud., (37,500 Rd. Courant). i erholder saaledes følgende Forhold: Fragtgodstransport pro anno . . . . . 1250,000 C. Persontransport 30,000 a 75 Reisende pr. 100 Etr. bliver ere Bagage . . . . . . . . . . . . . . . . . . Totalbefordring. 320 Ct. - 1 Ton. 67,000 Tons.