Berlingske Tidende, 1774-08-01
J denne Colonie ere Folk næsten af alle Religioner i Verden. Men det største Antal ere Qvækere; man bekiende sig ey til nogen Religion, thi enhver kan her handle og tænke som han vil hverken hans Naboer eller Lovene bekymre sig derom; saa meget er Friheden her udartet til den umaadeligste Frekhed. J denne Provinz har og en Sværm af Jøder nedsat sig, som ere en Pæst, ikke allene for denne Colonie, men og for de omlig: gende. Denne Colonie har ikke en eneste Friskole, og Børnenes Opdragelse bliver mestendeels paa det skammeligste forsømt. 6) Den Provinz Nye Nork. Denne Provinz ligger imellem den 40 og 44de Grad nordre Brede, og imellem den 70 og 76de Grad af vestlig Længde. Den grændser med Østen til de nye Engelske Provintzer, mod Norden til Canada eller Qvebeck, mod Nordvest og Vesten til de 5 vilde Folks Land og en Deel af Pensylvanien, mod Sydvest og Sønden til den Provinz Jersey, og det store Ocean; den har altsaa en meget vidtløftig og ypperlig Strækning. Dette Landskab var i Begyndelsen, saavel som Jersey og Pensylvanien besat af Svenske, ikke længe efter at Engelænderne først havde nedsat sig i Plymouth i Nye=Engeland. Strax derpaa nedsatte og nogle Hollandske Emigrantere sig her, hvilke, saasom de bleve understøttede fra Holland, snart udgjorde det stærkeste Partie og tvang de arme Svenske, at erkiende dem for ene Eyere af Landet, uden at lade see den mindste Agt for Engellændernes Prætensioner, som ikke allene havde opdaget Landet, men og allerede længe havde drevet Handel Hollænderne grundede deres Ret til Landet derpaa, at de havde kiøbt det af en vis Capitain Hudson, som tilforn havde handlet paa disse Kyster og givet Floden sit Navn, samt tillagt den længere Nordlig liggende Bay samme Navn. Under Paaskud af denne Ret, sendte det Hollandske Vestindiske Compagnie endeel Folk derhen, for der at nedsætte sig; men de bleve strax derefter fordrevne af Capitain Argel, som fra Virginier, angreb dem med en tilstrekkelig Magt. Herpaa Herpaa forestillede bemeldte Compagnie Kong Jacob den 1. i Engeland, at det behøvederet Forfrisknings Sted for sine Skibe paa Farten til Brasilien; Hans Majestæt maatte des- aarsag dog tillade, at nogle af Compagniets Folk nedsatte sig her Deres Begiering blev bevilget, dog under det udtrykkelige Vilkor, at de sig her boesættende Folk skulle erkiende Engelands Overherredømme. Dette gjorde de og i nogle Aar, men de Hollandske Stater benyttede sig strax derefter af den indvortes Urolighed i Engeland under Carl den l. og gave deres Vesten diske Compagnie et fuldkomment Besiddelses Brev over dette Land. Under denne Tilladelse indsatte de her Gouverneurer, anlagte Fæstninger, og kaldte Landet Nye Belgien eller Nye Nederland. Disse og adskillige andre Misforstaaelser foraarsagede dog ingen umiddelbar Fredsbrud imellem Kongen og Staterne; men ikke længe derefter gav Kongen sin Broder Jacob daværende Hertug af York og Storadmiral af Engeland et Gave=Brev paa alle de Lande, som nu udgiøre Nye=Pork, Nye Jersey og Pensylvanien. Hertugen sendte i Aaret 1664 under Sir Robert CarrsCommando en Fløde med Landtropper derhen, for at tage disse ham forærede Lande i Besiddelse. Bemeldte Robert Catrødelagte strax efter sin Ankomst der de af Hollænderne anlagte Fæstninger, og tvang Jndvaanerne til, at erkiende sig for Engelske Undersaattere, dersom de ellers vilde blive i Landet; derfor findes iblant de anseeligste Familier endnu nogle af Hollandsk Herkomst. Nye Amsterdam, som ligger paa en Øe i Mundingen af Hudsons Floden, var under Hollænderne Hovedstaden men siden blev den til Ære kaldet Nye=Pork, og af denne Stad har det hele Land sit Navn, ligesom Grævskabet St. Albans, hvor Hollænderne have anlagt den Fæstnig Orangefort, fik det Navn Albany af Hertugens anden Titel. Sir Robert Carr efterlod, da han reyste tilbage til Engeland, Oberst Nickols, som Gouverneur der. Under ham og huus Eftermænd blev Landet snart til en blomstrende Colonie. Thi han lod det være een af sine fornemste Bestræbelser, at holde Venskab med de Vilde, og at stifte Fred med de Mohocker eller 5 Nationer, hvilke og fra den Tid af ere blevne tro, og have ofte givet Provinzen store Tienester. Udi Krigen Anno 1672 sendte General Staterne en Flod derhen, som indtage dette Land, men i den Anna 1674 sluttede Fred, maatte de igien forlade det. Siden er det blevet under Stor Britagnisk Herredømme, og har i sidste Krig med Frankerig gjort stor Tieneste, hvorved Mohockerne stedse have viist sig som tro Venner.