JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 20de Febr. er Capellan Hr. Hans Hammer beskikket at være Sognepræst for store og lille Fuglede Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Erlandt Brandt ligesaa at være residerende Capellan i Corsøer og til Annexet Taarnborg. Ligesaa er Viinhandler Johan Klingberg allernaadigst beskikket til at være Agent med virkelig Kammerraads Rang. Under samme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Herman Hermansen Løvenskjold til at være Hof=Junker. Can didatus Adolph Rudolph von Brinken, confirmeret at være Rector for Skolen i Wilster. Capitain Peter Meulengracht allernaadigst beskikket til Ober=Toldbetient ved Drammens Toldsted med Navn af Controlleur i den afdøde Krigsraad Higemanns Sted.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 27d Febr. Capellan Hr. Lambert Worm Kingo confirmeret at være Sognepræst for Høyerup og Gustelef Meenigheder i Fyen. Copiist Andreas Frørup beskikket at være Fuldmægtig hos Justits=Secreteren ved Kiøbenhavns Hof= og Stats=Ret. Procurator Anders Grønlund ligesaa at være Underfoged under Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Ligesaa er Johan Gottfried Arndt beskikket til Postmester i Christiansfeldt.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Under samme Dato har Hans Kongelige Majestæt alernaadigst udgivet en Plakat af følgende Jndhold: At da det er Hs. Majestæt allerunderdanigst bleven foredraget, hvorledes det skal være skeet at en Consumtions=Betient, for en ubetydelig Forseelses Skyld skal være bleven arresteret, uden at Consumtions=Forvalteren, som Betientens Foresatte, derom er bleven underrettet, og det ved saadan Leilighed let kan indtreffe, at Defraudation i Consumtions=Væsenet kan foregaae imedens Betientens Post er ubesat, saa for at forekomme den Underslæb, som ved saadan Leylighed kunde indtreffe, vil Hs. Majestæt hermed allernaadigst have budet og befalet: At ingen Told- og Consumtions=Betient, som er paa sin Post, eller i sine Embeds=Forretninger, maae for Gield eller af anden Aarsag arresteres, med mindre hans Afløsning fra hans Post forhen er begieret og besørget af hans Foresatte, og maae da saadan Afløsning ikke negtes, naar ikke uomgiængelig Fornødenhed det anderledes udkræver, ligesom og Betientens Foresatte imidlertid bliver ansvarlig for hans Tilstædeblivelse, indtil han efter Afløsning kan udleveres. Naar en saadan Betient derimod ei er paa sin Post, eller i sine Forretninger, da kan vel enhver, som dertil troet sig berettiget, paa lovlig Maade lade hannem hefte dog skal han strax lade hans Foresatte det vide. J Livs og Æres Sager derimod kan en saadant Betient strax arresteres, hvad enten han er paa sin Post eller ei, dog at slig Anholdelse strax bliver hans Foresatte tilkiendegivet. Den 27de Febr. er Matthias Tonboe allernaadigst beskikket at være Postmester i Wiborg.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 6te Martii er Told=Controlleur Detlev Møller i Helsingøer allernaadigst beskikket til tilligemed at være Jnspecteur ved Havnen og Skibsbroen sammestæds.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 13de Martii er Andreas Mølback allernaadigst beskikket at være Jnspecteur ved Lindernæs Fyrer i Norge.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fra den 2den til den 30te Martii d. A. ere her i Staden, copulerede 41 Par, fødte Drenge 95, Piger 122; tilsammen 217, døde Mænd 104, Qvinder 85, Drenge 51. Piger 56, tilsammen 296; ere altsaa 79 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 20, Barselseng 3, Beenbrud 1, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brøstsyge 37. Colica 1, Falden til Døde 1, Feber 29, Forraadnelses=Feber 23, Frisler 1, Gicht 2, Guulsot 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 8, Hovedpine 1, Hævelse 3. Jnflammation 3, Kighoste 1, Kopper 24, Krampe 1, Modersyge 2, Meslinger 1, Obstruktion 1 Pleuris 2, Skiørbug 2, Slag 49, Sting 1, Svindsot 4, Tænder 2, Tærende Syge 29, Uangivne Svagheder 32, Vattersoet 8.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 3die til den 30te Martii h. a. af Patienter indkomne 146, udgaaet 129, døde 21; af Barselqvinder indkomne 58, udgaaet 47. af Børn fødte 54.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Avlsk TS. Jenoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes Tilkjøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk. 2 De til Forsendelse med Posten allene priDa jeg undertegnede haver tilkjøbt mig en Deel af min sal. Moders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. SkrivPapiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. gions Sukkelved Babylons Floder 1 Mk. iøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Bruus syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. F. Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskow, Doctor i Lægekonsten, Kongel. Liv= og Admiralitets=Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske medicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg=Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk. Korn. Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 1 a 2 Mk. Rd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Dansk Td. 3 Rd. 1 Mk. Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. Mk. Rd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 3 Mk. 8 s. Siellandsk Td. Rd. a Rd. Mk. Byg Td. 2 Rd. 3 a 4 Mk. Gryn Td. . 4 Rd. 4 Mk. Malt Tønden 3 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Havre Td. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Gryn Td. 7 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk. 4 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Erter Td.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fede Vahre. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 3 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Oste Fyenske Skpd. . Rd. Holsteenske Skpd. 14 Rd. 34 a 38 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Smør Fyensk Td. Siellandsk Td. Rd. 38 a 40 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Holsteensk Td. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 Mk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Bergens Fisk Skpd. Rd. Graasey salted Td. tør Skpd. Klivsisk Skpd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Norsk Torsk salted Td. Rd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Jslandsk Td. 8 a 10 Rd. Jslandsk tør Fisk Skpd. 23 a 30 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. P. Host-Sild Td. 7 Rd. 2 Mk. 2/3 Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. Mk. Tran Tønden = 22 a 24 Rdlr. 3 Salt. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 8 Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Rd. a Rd. Mk. Fransk . Viine. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. 8. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. E. Et Oxehov. rød Viin 56 a 70 Rdlr. 5. uden Rigs 38 a 50 Rdlr. Et Oxchov. Fransk Viin 43 a 44 Rdlr. 9. uden Rigs 23 a 24 Rdlr. 2 Et Oxehoved Fransk Brændeviin J 75 a 78 Rdlr. den Rigs 35 a 38 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 58 a 60 Rdlr. Garleber ) 48 a 50 Rdlr. 6. Norsk Jern Skpd. 12 Rdlr. 3 Mk. a 13 Rd. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. 9. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. K. Brænde. Favnen, 1 Pommerk For 3 Rd. 3 Mk. 8 Pommersk Bøg Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Holsteensk Bøg Rd. Mk. 1 Fydskenkelt. 7 Rd. 3 Mk. Fyensk 7 Rd. 2 Mk. Elle 2 Rd. - Mk. Birk - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. 4 Mk. s. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. Kul Tønden . 1 Rd. Foering. Høe et stort Læs Rd. Mk. Dito mindre 3 Rd. 3 Mk. Halm et Læs 2 Rd. 2 Mk. a 4 Rd. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret, 3 Rd. 2 Mk. - unge Parret. 3 Rd. Mk. Tapuner fede et Par 2 Rd. Mk. mavre et Par Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 Mk. s. 3 - unge Parret. 3 Mk. Kyllinger et Par Mk. 6. Ænder et Par 6 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Æg en Snees 20 sk.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Venedig, den 12te Februarii. Den hellige Fader har sendt imod Græven og Grævinden, af Norden 2de Romerske Adelsmænd, som have ledsaget disse høye Reysende ved deres Ankomst i Kirkestaten igiennem Ancona og Loretto. Man siger, at Deres Keiserlige Høyheder ville herefter giøre en Reyse igiennem Schweitz, Frankrig, Braband og de foreenede Nederlande.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Fra de Tyrkiske Grændser, den 20de Januarii. Man taler her meget om den Russiske Keiserindes Foretagende, at ville underholde en frygtelig Krigsflode i den sortSøe. J Constantinopel er man meget uroelig over Keiserens Project, at ville oprette en Handel paa Dalmatien og Ægypten. Hertil kommer endnu Frygt for, at den Folke Friehed, som synes at være de christelige Regieringers Grundpillere, kunde foraarsage iblandt Muselmændene saadanne Bevægelser, som turde blive meget skadelige for det Ottomanniske Riges Velfærd. Jmans, Bachaas og de fleste fornemme Lemmer af det Tyrkiske Raad have til den Ende fordoblet deres Bønner til Mahomet om at afvende Farerne.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Livorno, den 1ste Febr. Det Forbud, at ikke lade noget Spansk Skib komme ind i Havnen ved Mogador, hvilket en Spansk Kapercapitain gav Anledning til, ved det at han uden Gouverneurens Vidende vilde borttage med sig en Renegat og hans Familie, er ved en Forræring af Bygningstømmer, som Spanien har sendt til Tanger igien ophævet, og Kaperens Matroser, som man hafde kastet i Fængsel, ere sadte i Friehed. Republiken Venedig har sendt i skiønne Zechiner den aarlige Tribut for Aarene 1782 og 83 til Mogador. - Hr. Chenier, Fransk Charge d'Affaires, har faaet Ordre til at begive sig med sin Familie fra Salee til Tanger. Alle Franske Kiøbmænd, som man i Aaret 1781 skikkede til Fedalla, ere og befalede, at nedsættesig i dette Aar i Azemore.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
J Følge Breve fra Marocco er den store Dronning i dette Barbariske Rige ved Døden afgaaet. Hun var den Ældste af den Maroccanske Keysers Koner. Næst efter Jøden Sumbul havde hun den største Jndflydelse hos Keiseren.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Florenz, den 9de Februarii. Denne Stads Handel bliver ved vores Souverains godgiørende Understøttelse bestandig mere befordret. Den nye Vey, som gaaer fra denne Stad til Lombardiet igiennem Pistoia, opvækker i Besynderlighed vore Kiøbmænds Taknemlighed. De med Skibene Joseph og Theresia og Prinds Kaunitz fra Kysten Coromandel medbragte og i Livorno udlossede Baller Silke ere paa denne nye Vey expederte til de Østerrigske Nederlande.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Bologna, den 9de Februarii. Det heder, 4 Sundhederne imellem det Rommerske og Neapolitanske Hoffeterpaa følgende Maade hævede: 1) Prinds Januarius Carolus, Hs. Majestæts Anden Søn, skal blive Kardinal med 60000 Scudi i aarlig Jndkomst at Kirkegodserne. 2) Skal der i 10 Aar lægges 5 Procents Afgift af de geistlige Godser i det hele Rige. 3) Kongen skal kunde udnævne endnu 10 andre rige Bispedømmer. Hvorvidt dette et grundet, vil Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Paris, den 11te Februarii. En Fransk Koffardie Capitain, som er ankommen til Bresfra Amerika, beretter, at han har truffen de Herrer von Vandreuil og d'Amblimont med en Convoy af 17 Transportskibe i Søen, som alle befandt sig i en god Stand, og havde med en gunstig Vind taget deres Cours til de Antilliske Øer. Hr. de la Motte Piquet skal, efterat han har forladt Hr. von Guichens Escadre, som allerede maaskee er i Søen, foretage et Krydstog. - Adskillige Courerers Ankomst fra Hoffet i Berlin efter hinanden har foraarsaget, at der fra vor Side af er bleven sendt en Coureer til Petersborg. Man udspredet iblandt Publicum det Rygte, at saavel Østerrigerne som Russerne anlegge Magasiner ved de Tyrkiske Grændser, og at der spores mange Krigsbevægelser i Tyrkiet. Alt dette har dog imidlertid for liden Grund til, at vore Statskloges Formodninger fortiente at fortælles paa nye. Men vist er det, at man i Marquisens af Segur Departement har lagt Mærke til, at der for en kort Tiid siden har været særdeles meget og vigtigt at bestille.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Paris, den 15de Februarii. Hr. de la Tour d'Auvergne, Officeer i Regimentet Angaumois, der har tient som Volonteur i Mahon, og om hvilken der er ofte bleven meldt til hans Fordeel, forlod Øen den 19de Januarii, da hans Tiid var udløbet, og har attet indfundet sig ved sit Regiment. Han har bekræftet det, som vi vide om Fortet St. Philip. Da man yttrede sig med Forundring, over, at der endnu stedse løbe Fartøier ind med Levnetsmidler til Fortet, gav han til Giensvar, at naar der ankom et Fartøy, og samme signaliserede Fortet sin Ankomst, saa reisde der sig strax ligesom en Regn af Bomber fra Fortet St. Charles, hvilken man umueligen kunde imodstaae, og dets Aarsag blev Jndfarten i Havnen frie. Han har ogsaa bekræftet, at man i Armeen lod General Murray vederfares al Rei Henseende til hans Tapperhed og Virksomhed; men at man agtede General Draper, anden Commandant, endnu høyere hvilken efter hans Tanker og Jndsigter forstaaer sig bedre paa at forsvare en Fæstning, end Lord Murray. Dette uagtet raadfører den Sidste sig dog aldrig med den Første. Man har derpaa seet et Exempel i den Uvirksomhed i hvilken General Murray var, da de Spanske Batterier bleve oprettede. Draper raadede, at man uophørligen skulde fyre paa Arbeiderne. Da de, som arbeidede endnu kunde sees, saa var det vist, at ikke allene Arbeidet skulde være bleven forsinket ved Jlden fra Fæstningen, men at Spanierne endog derved skulde have tabt mange af deres bedste Soldater. General Murray var af en anden Meening. Hans egne Officerer, laste ham derfor. Uenighederne andet end blive de Beleyrende til Fordeel. - Det syntes, som at vor Flode skulde gaae under Seyl den 6te hujus. Men nu vide vi, at den endnu ikke var udløbet den 8de. Jmidlertid haabe vi, at den skal afseyle den 10 eller 11te i det seeneste. - Brevene fra Constantinopel tale atter den tredie Gang om, at Staden, Madras er bleven indtaget, og udgive denne Jndtagelse for vis og upaatvivlelig. Den Omsorg, man anvendte paa St. Helena, for at Fransoserne ey skulde faae noget at vide om Tilstanden i Indien; Det Engelske Ostindiste Companies Actiers Fald i Prisen, og det i samme Øyeblik, da Jonstones Fløde ankom, giver virkeligen Formodning til at troe, at der maae have truffet Engelænderne noget ufordeelagtigt.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Om Træfningen imellem Admiral Hood og Grasse veed man endnu ikke noget nærmere. Man siger i London, at Slaget skal have gaaet for sig ved Øen Antigna. - Kongen af Sverrig har skrevet trende Breve til Mad. Boutters, en Dame at første Rang, angaaende Grævens af Usson Sygdom og Død, hvilke give overtydende Beviser paa den Agt, som Kongen havde for denne Minister. - Marquis de Pons, Kongelig Minister ved det Preussiske Hof, skal atter gaae som Gesandt til Sverrig, og Græven af Esterno skal igien beklæde den forriges havte Post ved det Berlinske Hof. Chevalier de St. Croix skal, som det heder, gaae til Lüttich. - Man vil nu med Vished paastaae, at Floden, som laae i Havnen ved Brest, er udløbet den 10de eller 11te.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Hertugen af Chartres skal, som i ikke have kundet faae Kongens befaling til at reyse til Constantinopel, Grækenland &c. - Et Rygte siger, at Engeland har gjort vort Hof nye Fredsforslage, som i nærværende Sagernes Forfatning ikke kunde antages. - Vi troede at Vinteren for dette Aar havde forladt os; men nu fryser det ret for Alvor. - J den Brestiske Havn vrimler det af Matroser af alle Nationer. Besynderlig udmærke sig sammestæds 400 Elsasser, som have faaet deres første Lectioner i Skibsfarten paa Rhinstrømmen. - Et til Nantes ankommet Amerikansk Skib skal have bragt Doctor Franklin den Efterretning, at Engelænderne have rømmet Wilmington, og at General Green har ladet ophænge to Engelske Oberster.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
London, den 5te Febr. De mange Conferencer, som Lord Nord og de øvrige Ministre, som de Amerikanske Anliggender nøyere angaae, have med General Arnold, og denne Officers aabenbare Paastand, at det er endnu mueligt, at undertvinge Amerikaner, ne, har givet Anledning til, at nogle af vore offentlige Blade, som ere Ministerial-Partiet tilgedan, sige: Ministerium have paa nye antaget den Plan, at føre den Amerikanske Krig med Eftertryk. Men den Betingelse, som de føye til at skulde være kommet fra General Arnolds Mund, nemlig at dertil udfordredes en nye Commandeur en Chef med 16000 Mand friske Tropper, vise tilstrækkeligen, at dette Rygte er opdigtet. Vi ere ikke i Stand til at sende 16000 Mand nye Tropper til Amerika, uden at blotte vore Europæiske Lande alt for meget, og sætte os ud af Stand til at kunne med Eftertryk forsvare vore øvrige Eiendeele, og rekrutere vore der værende Besætninger.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
London, den 7de Febr. Efter Breve fra Dublin er en Passager sammestæds ankommen fra St. Christopher, som har udsagt, at der til bemeldte Øe var ankommen et Skib fra Øen Nevis den 2den Decbr., og at sidstbenævnte Øe efter Skibsfolkenes Beretning var bleven angrebet af 2 Franske Fregatter og en Skaluppe, og rimeligviis har maattet overgive sig. Vi indtoge denne Øe 1628. J Aaret 1706 toge Fransoserne den bort fra os igien; men ved den Utrechtske Fred fik vi samme igien. Den er, som man veed, frugtbar paa Sukker, Bomuld, Jngefær og Tobak. Øens St. Enstaches Nærbeliggenhed ved St. Christopher er meget til Last for denne Øe. De Franske Fregatter, som krydse paa denne Station, maa naturligviis falde vor Handel meget besværlig. Det væsentlige Onde, som tilføyes os af St. Enstaches Jndtagelse paa nye, er Fransosernes ædelmodige Opførsel imod Hollænderne. Setter man den Sammenligning med den Opførsel, som vore Generaler udviste ved Øens Erebring, saa erholde vore Fiender derved megen Berømmelse. De erhverve sig derved overalt Venner, og sætte uovervindelige hindringer i Veyen for en Forsonning med Holland, især, da Holland ey kan adskille sin Jnteresse fra en Nations Jnteresse, som den er saa meget forbunden. Vor Anfald paa denne Øe var fornemmeligen et Verk af LordStormont, hvilken ved sin Indtrædelse i Ministeriumet lodsig forlyde med, at man fra hiin Side af maatte overvinde og ødelegge Amerikanernes Magt. Faa tvivle herpaa, at den samme Minister jo har formaaet Admiral Rodney til at giøre nok et Forsøg paa at erobre denne Øe. Men ulykkeligviis vil Tilfældet denne Gang være gandske anderledes. Græven af Grasse vil ikke have undladt at forebygge denne Erobring, og forhindre, at Øen ikke skal udsættes for det tredie Angreb.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Amsterdam, den 16de Februarii. Hr. Adams, Amerikansk Emissarius, er forventendes med det første til Haag, i det Haab at erholde et Svar paa den af ham for nogen Tiid siden overleverede Note. Man siger imidlertid, at Generalstaterne vilde i Henseende til deres Forhold imod Amerikanerne rette sig efter Spaniernes Exempel. - J Følge Breve fra Paris skal der virkeligen være en Landgang paa Engeland eller Jrland i Værk, til hvilken Ende ogsaa Leyren i Bretagne skal forsamle sig.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Haag, den 19de Februarii. Som man har erfaret, saa har Baron Hop, Generalstaternes Minister i Brüssel, i sin sidste Skrivelse berettet deres Høymægtigheder, hvorledes det er bleven ham insinueret fra Regieringen i de Østerrigske Nederlande, at der i Følge en fra Keiseren indløbet Ordre, skulde giøres Begyndelse med at sleife Fæstningsværkerne i Namur den 21de i tilkommende Maaned, og Pladsene, hvor samme have staaet, skulde strax derpaa sælges til den Meestbydende. - Man paastaaer, at Planen til en Aliance imellem vor Republik, Frankrige og Amerikanerne er allerede kommen i Stand, og skal om en føye Tiid blive undertegnet.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Triest, den 7de Februarii. Fra Livorno har man her den Efterretning, at de trende Keiserlige Ostindiefarere, den lille Prinds Kaunitz, som for gandske kort Tiid siden afseylede herfra, Græv Kollowrati, og Baron Binder, skulle have en Toskanisk Fregat til Geleyde lige til Strædet ved Gibraltar. Andre Koffardieskibe, hvis Flagge ikke ere sikre for de Afrikanske Corsarer, og som paa samme Tiid skulle afgaae fra Livorno, ville ufeylbarlig søge at gaae med under samme Bedækning.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Prag, den 16de Februarii. Der bliver aldeles ikke tænkt paa nogen Troppeformeere se i vort Rige. Krigsvæsenet er hos os saa beskaffent, at vii alle Tilfælde kunne være roelige. Man veed ikke heller i Saxsen af at sige, at Tropperne der skulde formeeres.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Fra Donau, den 5te Februarii. Der siges, at man i Mæhren ved et Nonneklosters Ophævelse og den ved saadan Leylighed anstillede Undersøgelse, har forefunden en Skat af Penge og Penges Værdie, som skal udgjøre en Summa af 3 Millioner. Af alle disse Penge og Kostbarheder vil Monarken ikke forbeholde sig selv det ringeste men efter sit Øyemed lade det anvende til sine Medmenneskers sande Gavn og Bedste.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Mayland, den 4de Februarii. Det Rygte, som for kort Tiid siden her havde udbredet sig nemlig at Hs. Majestæt Keiseren, vilde afreise fra Wien den 5te huj., og komme hertil den 13de, har været ugrundet. Men dette vide vi at være vist og tilforladeligt, at der her i Fastetiden skal blive adskillige Foranstaltninger bekiendtgjorte, hvilke angaae det Militære, Geistligheden, Oekonomien, og den borgerlige Forfatning i det Østerrigske Lombardie.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Corsøer, den 28de Februarii. Jndkomne: Den 27de Febr. en Dansk Estafette fra Fyen, Kiøbmand Schulz fra Holsteen til Kiøbenhavn, Kammerherre Stiftamtmand Urne fra Ribe, Kiøbmand Hofftens fra Frankrig, alle til Kiøbenhavn; Kiøbmand Sommer fra Holsteen til Tronhiem; den 28de ejusd. Consul Hermansen, fra Bordeaux til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Udgaaet: Den 26de Febr. Skibs=Capitain Gorresen med Resten af sit Mandskab og Kiøbmand Carstens fra Kiøbenhavn til Sønderborg; den 27de ejusd. Skibs-Capit. Hans Hauch fra Kiøbenhavn til Fyen.
Berlingske Tidende, 1782-03-04
Helsingøer, den 4de Martii. Den 1ste hujus ankom her i Sundet 1 Brigantin af og fra Lübeck til Bordeaux. Den 2den 1 Gallioth af Kønigsberg, og 2 dito af Stettin, alle 3 fra Memel med Hamp og Tømmer til Brest, som formedelst contrair Vind endnu ligge her.