JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-09-11
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre ) følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Meddelbyes Postil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. JosepheJødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1786-09-11
Hos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 33. er trykt og til Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæsener, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1786-09-11
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme: C. F. I Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Nyeyork den 25de Julii. Fonden til den nyelig i Philladelphia ophævede Banqve bestod af 870400 Dollar, som vare deelte i Actier til 400, hvoraf 185 tilhørte Fremmede, i Besynderlighed Hollænderne, men de øvrige Amerikanerne.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
J Tidenderne fra Virginien læser man følgende Beskrivelse over et overordentligt Phænomenon: IGrevskabet Fincastle er en Bæk, hvis Vand har en gandske besynderlig Egenskab. Det synes at være mineralskt og fuldt af Svovel. Naar man giør et Skud deri med Krudt, begynder det strax at brænde, og brænder som Spiritus, indtil det er gandske udbrændt, da Bunden synes at være bedakket med Aske. Undertiden brænder dette Vand i 2 til 3 Dage. Naar der er intet mere, kommer der nyt frem af Sprækkerne, som ere i Bunden, og paa 1/2 Time fylder det som før. Saa ofte nogen skyder deri, fornyer denne Virkning sig.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Tunis, den 2den August. Den 20de Julii om Morgenen gik den Venetianske Flode under Ridder Emo, som laae med samme 15 Franske Mile, nordvestlig fra Tunis, til Ankers ved Staden Biserta. Fra den 24de til i Forgaars den 31te Julii har den saa heftig ængstet denne Stad med Kanoner og Bomber, at den næsten er forrandlet til en Steenhob. Alle de Europæiske (fornemmelig de Franske) Kiøbmænds Huse og Magaziner ligge tilligemed Moskeer og Taarne i Aske, og Stadens Jndvaanere ere med deres beste Sager flygtede op i Landet. For at giøre Jndbyggernes Ulykke i Biserta fuldkommen, ere Bierg-Mohrerne komne ned til Sletterne, hvor de plyndre og røve de under Telte levende Bisertaer. Beyen har detacheret herfra 400 Anta eller Cavallerister. Nogle troe, for at beskytte Bisertaerne imod Røverne; men andre paastaae, for at have et vaaget Øie med disse til Fortvivlelse bragte Mennesker, fordi de skulle have i Sinde, at komme hertil for at rebellere imod den almindelig forhadte krigerske Bay, som desuden trues med et nært forestaaende Oprør.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Beyens Venner forsikre, at den Tyrkiske Flode under den gamle Storadmiral skal med det første komme os til Hielp imod Venetianerne. - Den her værende Svenske Consul er tilligemed hans hele Familie reist herfra med et Ragusiskt Skib til Livorno, for derfra at vende tilbage til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Fra de Tyrkiske Grændser, den 24de August. Jmellem Venetianerne og Pachaen af Scutari er der atter forefaldt et dobbelt blodigt og mordiske Optrin. En Caravane af 14 Venetianske Kiøbmænd, som med adskillige Vahre reiste fra Rizano, der ligger tet ved Cattaro, til Nicsici i Herzegovina, stødte paa et Partie af Pachaens Fouragerere, af hvilke de bleve angrebne. J Begyndelsen, forsvarte de sig tappert; men omsider bleve 5 af dem dræbte, 4 flygtede, og de 5 øvrige bleve førte fangne til Scutari. Da de kun vare Kiøbmænd, gav Pachaen disse 5 deres Frihed igien; men de Dræbtes Paarørende rottede sig sammen, overfaldt et Albanesiske Skib paa Rheden af Molonta, nedsablede Besætningen og stak Skibet i Brand.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
J øvrigt er en stor Deel af Pachaens Folk formedelst Jndhøstnings=Tiden reiste hiem, og Armeen, som han endnu holder samlet, har hidindtil lagt i Leier ved Zenta, for at hindre Montenegrinerne fra at komme ned fra deres Bierge, for at stiæle og opbrænde Kornet.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Paris, den 1ste September. Vore overcomplette Rigimenter blive nu satte paa Fredsfod, hvoraf man slutter, at vi endnu have Haab om FredensVedvarelse i Europa.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Den bekiendte Beniowsky, som man for nogen Tiid siden sagde at være død, lever endnu, og befinder sig paa Madagaskar, hvor han skal have givtet sig med Datteren af en Konge sammesteds, endskiønt hans Kone endnu lever og opholder sig her i Paris. Man fortæller nu meget Ondt om denne Mand, hvilket dog endnu behøver Bekræftelse. Blandt andet siger man, at han har ladet sig udraabe til Konge paa Madagaskaar.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Hr. Peyrouse er med fine 2de Skibe lykkelig ankommen til Chilli, og befinder sig efter Breve af 24de Martii tilligemed sine Folk meget vel. Han ænker at overvintre i Otahitte.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Wien, den 2den September. Keiseren var neppe den 25de August ankommen til Luxenburg fra sin tomaanedlige Reise igiennem Siebenbürgen, Sclavonien, Syrmien, Croatien, Buecovine, Gallitien, og Ungern, og havde udhvilet sig lidt, saa begaa han sig hertil, hvor en Conference med adskillige indenlandske Ministre var tilsagt, som varede over 2 Timer, og hvis Gienstande, skal have været af største Vigtighed. J Dag eller i Morgerreiser Monarchen til Leiren ved Thuras i Mehren, og Høistsammes Eqvipage er allerede afgaaet derhen. Derfra reiser han til Prag, tager de nye Bøhmiske Fæstninger i Øiesyn og kommer over Budweitz, Steyer og Linz tilbage hertil. Da Stridighederne imellem Porten, Rusland og Venne dig daglig tiltage, saa ere der allerede herfra og i Hs. Majestæts Nærværelse føiede adskillige Dispositioner ihenseende til Grændsefæstningerne. J Siebenbürgen og Buccovine bliver der i største Hast oprettede Kornmagaziner og Fourage Huse, og for Transportens Beqvemmeligheds Skyld slaaes Broer i Siebenbürgen over Wresniza.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
J Schemnitz bliver der nu holdt en stor Sammenkomst af 13 Mineraloger over den Bornske Amalgamation, hvorved den berømte Farber, 4 Spanier, de 2de Brødre Henchefra Norge og Engelænderen Hawkins, foruden Hofraad Born, ere nærværende.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Hattem, den 5te September. I Dag Morges kom en Officeer for Staden og opfordrede samme i dens Navn, som commanderte den fremrykte Militie, at indtage Garnison. Magistraten svarede: man havde ikke i Sinde, at indtage Militaire, men vilde, i Fald den skede noget Angreb, forsvare sig til det Yderste. Officeren kom strax derpaa anden Gang med tvende Geldriske Stats bude og truede i de Gelderske Staters Navn: at hvis de oppebiede det Yderste, skulde Staden blive forvandlet til en Steenhob. Magistraten vedblev sin Vegring, og Officeren gav Staden endnu 3 Timers Betænkningstid. I dette Øieblik (Middagen Kl. 12) gjorde Qvinder og Børn sig færdige til at forlade Staden. Militien rykte Kl. 2. frem, plantede en Kanon paa den Homoetske Port, og begyndte at skyde. Borgerne svarede med 4 Kanoner, og Soldaterne trækkede sig tilbage med Forliis af nogle Døde, men rykkede snart frem igien, hvorpaa der blev kanoneret fra begge Sider. Ved indløbne Breve fra adskillige Geldriske Adelsmænd bleve Borgerne afraadte fra videre Blods Udgydelse, rømmede Staden, og trækkede sig tilbage over Yssel, hvorved de bleve bedækkede af et Batterie, som de og siden forlode. De Militaire tælle mange Døde og Saarede. De i Staden, indkastede Bomber have, saavidt man veed, ikke dræbt nogen. Hr. Sloet fra Zütphen er paa Rettraden over Yssel druknet, og Tropperne have taget den tomme Stad i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Campen, den 5te September. Staden Elburg har ikke kunnet giøre de Militaire nogen Modstand, Borgerne flygtede i Gaar Nat derfra, og ere ankomne hertil. Man siger, at der har været Forræderie i Spillet. Qvinder og Børn ere ankomne deels hertil, og deels reiste til Amsterdam. Ganske faae, og meest ringe Folk, ere blevne tilbage i Elburg.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Af en privat Skrivelse fra Campen, den 5te Sept. J Morges Kl. imellem 5 og 6 Slet rykkede en Besætning af omtrent 600 Mand ind i Elburg. Koner og Børn vare Dagen forhen flygtede af Staden. Ved Schockland ligge 4 Skibe med 200 Koner, foruden Børn. De have Mangel paa alle Nødvendigheder, eftersom de i denne Hast have maattet lade alt, hvad de eiede, blive tilbage i Staden.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Haag, den 9de September. Efterretningen om Stædernes, Hattem og Elburgs, Jndtagelse har her gjort en forskrækkelig Opsigt. Staterne af Holland forsamlede sig desangaaende den 6te 2de Gange, om Middagen fra Kl. 2 til 5, og om Aftenen fra 8 til 12. Allerede om Middagen blev der efter Pensionair van Gygelaaers Forslag besluttet, at skrive til Arvestatholderen, at han bestemt maatte erklære sig, og virkelig fragaae de voldsomme Foranstaltninger, som nu bleve bragte i Udøvelse ved den militaire Magt, da han ellers havde at vente ubehagelige Følger for sig og sin Familie.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Om Natten og i Forgaars have Staterne fattet de allervigtigste Resolutioner, men forbundet sig ved Eed til at holde samme hemmelige. Den 6te om Aftenen Kl. 12 bleve 4 Generalitetsbude affærdigede med militaire Ordrer, et til Loo til Arvestatholderen, og de øvrige 3 til Briel, Helvoetsluis, Gorcum &c., formodentlig for at dække Utrecht, som frygter for et Angreb. Der er og givet Ordre, at føre Skyds til adskillige Stæder.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
J Forgaars indløb den Efterretning, at tvende Skib med Regimentet Orange-Gelderlands Bagage, bestemte fra Stenbergen til Deutichem, ere efter de Hollandske Staters befaling blevne arresterte paa deres Jgiennemfart i Dordrecht. Rygtet gaaer, at Generalstaterne havde nægtet denne Bagage de fornødne Passer. P. S. Strømme af Blod forde endnu følge paa det første, som er bleven udgydet for Hattem, hvor General Pletten berg er tilligemed en anden Officeer bleven ihielskudt i sin Vogn af en Kanonkugle, dersom der ikke paa det hastigste raades Bod paa den til det høieste stegne ulykkelige Forvirring. Staterne af Geldern have tilskrevet Staterne af Holland et meget behiertet Brev, hvori de erklære, at de ville vide at forsvare sit Overherredømme over Hattem og Elburg, og erklære Staterne af Hollands Formanings Cireulaire for noget, derer forfattet i Hast og Overilelse. - Alle med Tilladelse Fraværende ere beordrede tilbage til deres Regimenter, og i Rotterdam have Staterne af Holland fragtet 53 Skibe til Troppe Transporter.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Man siger, at Staterne af Holland ville lade deres hele Krigsmagt sværge paa nye. Det heder og, at de ville sende Staden Utrecht endeel af deres Garde til Hielp imod Staterne af Utrecht.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Fra det Brandenborgske, den 9de Sept. Kanzler-Embedet ved Universitetet i Halle, som siden den berømte Philosoph Wolses Død har været ledigt, har nu Kammer=Directeur Hofmann bekommet.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Jhenseende til Kirke= og Skolevæsnet har Kongen ved en vis Leilighed yttret følgende Tanke: "Jeg vil, at den christelige Religion bliver haandhævet; thi den er Statens Støtte. Vi ere Christne, og have Aarsag til at takke Gud for at vi ere det. Jeg er tolerant, og skal ikke forfølge nogen for Meninger; men paa christelige Prædike= og Lærestole maae der og være christelige Lærere. Jeg vil ikke, at mine Undersaattere henfalde til Overtroe og Sværmerie; men ligesaa lidet vil jeg, at Fritænkerie og Socianismus indsniger sig.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Altona, den 12te September. Saa overordentlig hemmelig som den af de hollandske Stater den 6te tagne Resolution end er bleven holden, saa blev det dog allerede den 8de hujus almindelig forsikret i Haag, at benævnte Stater havde besluttet, at afsætte Arvestatholderen fra hans Charge som General-Capitain, og give ham til den i ovenstaaende Skrivelse fra Haag den 9 Sept. affordrede Erklæring 2 Gange 24 Timers Betænkningstid. Den 1ste ha vede og allerede udstædt Marchordre eller Patenter, som hidindtil kun udgaves af General-Capitainen, og commanderet en Batallion af Regimentet Onderwater fra Briel til Woer den. Den 7de om Eftermiddagen have og de Commanderende over den Hollandske Garde til Hest og Fods og Schweitzer Garden, alle i Haag garnisonerende, faaet fra Staternes Sekretariat forseilede Forholdsordrer. - Alle Regimenter af Hollands Repartition ere befalede, at marchere paa først Ordre fra Staterne; men uden samme ikke at forlade deres Garnison. Staterne skulle endog have i Sinde, at sende det Salmske Corps til Geldern, og have ved disse Omstændigheder den 6te, 7de og 8de næsten bestandig været forsamlede. Den 7de sendte de 4 Officerer af deres Garde, hvoraf den ene maatte afløses fra Vagten, med hemmelige Ordrer fra Haag.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Kiøbenhavn, den 15de September. Den 25de August er Studiosus Michael Kien beskikket at være residerende Capellan til Aas Præstegield i Aggershuus Stift; Christopher Gram Leuning ligesaa at være Copiist i Justits=Contoiret ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Den 1ste September er Studiosus Johan Peter Mariager confirmeret at være Capellan pro Persona for Liunge og Uggeløse Menigheder i Sielland; Studiosus Lucas Kaa Schmith ligesaa at være Sognepræst for Fiurendahl og Qvislemarch Menigheder i Sielland; Capellan Hr. Andreas Wulfsberg beskikket at være Sognepræst for Aamodts Præstegield i Aggershuus Stift. Den 8de September er Legations=Secretair Adolph Heinrich Rachel i Wien derfra forflyttet til det Kongelige Gesandtskab i Petersborg.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Onsdagen den 13de September gav Hr. General=Major von Barner sin Skive og Sølv=Premier til det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab og Broderskab, der for beste Skud tilfaldt: Hr. Brushaver den første Premie, en SauceSkaal; Hr. Kuhnel den anden, en Ponce-Skee, og Hr. Meschwitz den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Ved Tal=Lotteriets 485 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 42, 89. 70, 83. 53.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Den 11te September kom Skibet Venskab, som føres at Capit. L. L. Høyer (og ikke Skibet Vindskibelighed, Capit. Duus, som sidst blev meldt, men var en Feiltagelse), fra Vestindien med Vestindiske Vare. Den 12te hujus komHuggerterne, Skaalholt, som føres af Skipper A. Teiring, Rokken, Skipper N. C. Molbye, og Laxen, Skipper H. P. Møller, fra Jsland med Fiskevare. Den 13de hujus gi den sidst hertil fra Nordsøen ankomne Russiskkeiserlige Fregatte under Seil til Østersøen. Den 14de hujus kom Skibet Grev Reventlau, som føres af Capit. L. Stelses, fra St. Croix i Vestindien med Sukker, og Skibet Jubelfesten, Capit. J. N. Mariager, fra Færøe med Uldengods.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Fra den 26de August til 9de September d. A. ere her i Staden copulerte 35 Par, fødte Drenge 67, Piger 75, tilsammen 142; døde Mænd 33, Qvinder 35, Drenge 29. Piger 21, tilsammen 118; ere altsaa 24 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Barselseng 2, Beenbrud 1, Blodstyrtning 6, Brystsyge 8, Druknet 1, Durchløb 4, Dødfød 1, Falden, til Døde 1, Feber 4, Forraadnelses=Feber 7, Hastig død 1, Halsyge 1, Hidsig=Feber 1, Hævelse 2, Jnflammation 2, Kopper 6, Nærvesyge 1, Pleuris 1, Slag 19, Sprinkler 1, Tænder 5, Tærende Syge 14, Trødske 1, Uangivne Svagheder 13, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 6.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Vexel=Cours, den 12te September. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 76 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 1/2 s. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 132. 14 Dages Sigt 133. Dito i Courant 2 Maan. Dato 128 1/2 1/2 14 Dages Sigt 129 1/2 a 1/4 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 136 3/4 14 Dages Sigt 137 3/4. )
Berlingske Tidende, 1786-09-15
AVERTIISEMENTS. Skriftet, den brune Mand, er nu færdig, og kan afhentes for 5 Mk. hvert Exemplar hos mig. For samme Priis er ogsaa den forhen udkomne Siegfrid von Lindenberg til Fal indtil næstkommende Mikkelsdag, da begge disse overmaade interessante og saa høilig elskede Romaner ikke efter saadan Tiids Forløb kan sælges ringere, end 2 Rdlr. tilsammen. For at hielpe Læserne i Provindserne til disse moersomme Bøger, formoder jeg, de Herrer Boghandlere uden for Kiøbenhavn bestille Exemplarerne saa betimelig hos mig, at jeg kan afsende dem med Skibsleilighed. Hvert 11te Exemplar have de frie. L. Simmelkiær. Ved dette No. følger Registeret til Første Hefte af Nyeste At Kiøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17de August sidstleden. (See No. 74.)
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Den fra en Anonymo indsendte Model af en Kartoffel Mølle med tilhørende Beskrivelse, og Underskrift: af en dansk Mand, har Selskabet vel taget i Overveielse, men kan deraf fuldkommen overbevise sig om denne Mølles Virkning og Nytte. Men da Forfatteren melder, at han selv har en Haand=Mølle, indrettet som Modellen, som ikke overstiger 20 Rdlr. i Værdie, saa anmodes Forfatteren, at han for Betaling til Selskabet vilde indsende et Exemplar deraf, og tillige nøie og omstændelig indberette den hele Behandling med Kartoflerne, samt Brugen af Maskinen, som Selskabet da nøiere vil tage i Overveielse og Bedømmelse. II. For praktiske Materier. A. Ordentlige Premier og Belønninger efter Jndbydelse. a. Kongelige Premier: Af de for Hør=Avl i Dannemar- og Norge af Hs. Majestæt Kongen under No. 2 i Listen, for 1785 blant de praktiske Priismaterier allernaadigst udsatte Premier ere følgende tilkjendte: J Dannemark. For Fyen, m.v. 3. Gaardmand Jørgen Knudsen i Gield sted Bye og Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, tilkommer den anden for ikke mindre end 20 Lpd. udsatte Premie af 20 Rdlr. for i 1785 at have avlet 26 Lpd., vurderet til 20 Rdlr. Skippundet. S. videre No. 9. 4. Fæsteren Jørgen Andersen, i Schydeberg Bye og Sogn, Hindsgauls Amt, tilkjendes for 14 Lpd. 8 Pd., avlet i 1785, og vurderet til 19 Rdlr. Skpd., den 3die Premie af 10 Rdlr., udsat for ikke mindre end 10 Lpd. Desuden haver følgende æsket Premie for Høravl, nemlig: Fæstebonden Michael Hansen i Ballen i Østerschierninge Sogn i Nyborg Amt, som har avlet 16 Lpd. 3 Pd. Fæstebonden Hans Jørgensen i Gieldstedtaarup Bye, Hindsgauls Amt, har avlet 12 Lpd. 7 Pd. Fæstebonden Lars Hansen i Skaarup Sogn, Nyborg Amt, 10 Lpd. 5 Pd., og Fæstebonden Rasmus Jørgensen i Kirkebye Bye og Sogn, Nyborg Amt, 6 Lpd. 7 Pd. Men da Mængden og Godheden ikke er befunden større end deres, der har vundet Premier, saa har de af den Aarsag ikke kundet erholde noget. Gaardmand Anders Hansen i Gieldstedtaarup Bye, Gieldsted Sogn, skal have avlet 17 Lpd. 9 Pd. Hør, og Gaardmand Jakob Pedersen sammesteds 14 Lpd. 14 Pd. Men da de har indsendt Hamp Prøver, og æsket Premier for Høravl, har de ikke kundet komme i Betragtning til de for Høravl udsatte Premier.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling, af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Claus Bang, Provst i Holmans Herred og Sogne Præst for Piedsted og Gaarslef Menigheder i Riber Stift, som Skifte=Forvalter efter afg. Provstinde Margaretha Høstmarch fød Suhr af bemelte Piedsted, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Proclama suk pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jndske Efterretninger og den Wiborger Samler. samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Provstinde Høstmarch, ligesom og Arvingerne efter hende, de første for saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, og de sidste for deres Arve=Ret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for =Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 25de Augustii 1786. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Provst Hr. Claus Bang, Bevilling at maae som Skifte Forvalter i Aviserne indkalde afg. Provstinde Hostmarchs Creditorer og Arvinger. Jndkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, afg. Prostinde Margaretha Høstmarch fød Suhr, hendes Arvinger, og Creditorer, de første for at bevise, og iagttage deres Arve Ret, og de sidste, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret og tiener til Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling er berammet at holdes i Stervboen den 25de Octobr. næstkommende. Piedsted Præstegaard ved Fridericia, den 4de Septbr. C. Bang.
Berlingske Tidende, 1786-09-15
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Conferentsraad Niels Ryberg af Vores Kongel Residentz=Stad, Kiøbenhavn, hans for Kiøbmand Henrich Wilman i Bremen, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kiøbmand Henrich Wilman, der agter paa sit eget Navn allene at fortsætte den Handel, som nu føres af det, paa Vort Eyland St. Thomas værende Handels=Huus, Wilman, Kerkhoff og Lynchs, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde "alle fornævnte Handels=Huus Wilman, Kerkhiff og Lynchs, saavelsom forrige Handels=Huus Wilmann og Kerkhoffs Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, som udenlandt boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid, saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført udi de Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger, og efter Begiering i Schultzes Tidende, samt den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført udi St. Croix trykte Avis, indkalde alle fornævnte Handels Husets paa berørte Vore Eylande, boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 1ste Sept. 1786. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1786-09-15
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.