Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-13
Skulde imod Formodning en Vejlinie i Holsteen vælges, hvorved Bramstedt, Neumünster, Bordesholm etc. bliver liggende en Miils Vej til Siden, saa ville disse Stæder aldeles ruineres, ja straffede paa en saare haard Maade. Og hvad vil følgen blive, For at forhindre den visse Ruin ville de forladte Stæder ved egne Midler – seent eller tidlig - trække en Chaussee hen til dem, hvorved een af Vejene jo bliver aldeles overflødig og altsaa forladt af alle dem som vil passere den midterste Landevei imellem Altona og Kiel; thi af 2de paralelle Landeveie i en Distance af 1 a 2 Miil i et Land som Holsteen er visseligen den ene overflødig og af disse to - den, som anlægges stridende imod alle statistiske, locale og militaire Grundsætninger. Havde man f. Ex., ved Anlægget af Landeveien fra Kjøbenhavn til Corsøer, trukket Vejlinien imellem Roeskilde og Kjøge, ladende Ringstedt til venstre, Sorøe og Slagelse til høire, saa vilde man sandsynligviis have opnaaet en lige Linie, nogle tusinde Alens forkortet Længde og maaskee favorigeret Lethraborg, Skjoldnesholm, Antworskov og flere Godser – dog viseligen skadet den almindelige Interesse. Dette har man dengang indseet, og derfor klogeligen fulgt den Linie, som Naturen og de locale Omstændigheder fordrede, endskjøndt der dengang neppe hellere manglede Stemmer, som ønskede Vejlinien anderledes, eller private Offere for at befordre dette Ønske. De veed, jeg er ei Godsejer, ej Toldembedsmand eller har Steenmaterialier at levere, følgeligen er det mig ligemeget, hvad Retning Vejen vil tage; blot er det min Hensigt at omtale den offentlige Stemme i Holsteen, som afgjørende udtaler sig for Linien over Bramstedt, Neumünster, etc. med Undtagelse af enkelte Antagonister, som Jnteressen har fremkaldt, og frygtende disse, troer man Muligheden i, at Linien over Bornhøft vil kunne blive valgt, maaskee ogsaa fordi Anlægget paa denne Linie er noget billigere, eller fordi denne Egn er istand til at yde større frivillige Offere end den Anden. Vejen vil ellers blive kostbar, det er vist, under 25,000 Species pr. Miil vil den neppe kunne anlægges; dog kunne de frivillige Offere naturligviis ej komme i Beregning ved denne Bestemmelse. Projecter som have betydelige mindre Omkostninger til Resultat, ere neppe vær at bemærke, thi kun Ukyndigheden kan have forfærdiget dem. Preussernes nye Chausseer koste i Gjennemsnit 30,000 Species (41,000 Preussiske Dalere) og i denne Summa ere mange Udgifter og Godtgjørelser f. Ex. for Terrainnet ej iberegnet og dog er Steenbredden høistens 16 Fod. Her i Holsteen derimod har man projecteret 21 Fod Steenbredde, som maaskee er en 56 Fod for me ger, og burde i saa Fald bespares. Jordveie ere i den gode Aarstid en saare behagelig og vigtig Ting for Ridende, for Transporter af Heste, Qvæg etc. som lide af Lamhed i Benene ved Marschen paa Steenbroen. Denne Omstændighed er ej ligegyldig ved Vei Anlæg i Holsteen, hvor man stedse seer Landeveiene bedækkede med Heste og Qvæg, bestemte til Hamborg og Udlandet. Dog er det ei vor Hensigt at ønske nogen utidig Sparsomhed, eller trangbrystet Anskuelse ved disse Anlæg. Den Capital som anvendes til Veianlæg er et Offer som Regjeringen yder sine Undersaattere. At ville trække Renter og Capital af Landeveiene ved Bomme, er en aldeles feilagtig Speculation og ingensteds at anvende paa Continentet, uden i Nærheden af store Stæder.