JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Christiania, den 1ste October. Bestyrerne for Rigsbankens n.ske Afdeling have ladet bekjendtgjøre, at de have troet det hensigtsmæssigt, at lade de Sedler, som herefter inddrages tilCassation, forinden Eftertællingen af den dertil anordnede Committee finder Sted, gjennemhugge med et dertil indrettet Jnstrument, hvorved udhugges i Midten af Sedlerne en Aabning, der har Figur af en Krone. Alle Sedler, der have circuleret som Pengerepræsentativer og findes saaledes mærkede, ere ugyldige, om de end ellers ere fuldkommen hele, da de ei af Rigsbanken vorde ombyttede. Efter Christiania Av.) Til Forfatteren Jndsenderen af Stykket, af Stykker om Tyverier, ombedes behageligst at melde sig hos Udgiveren i Nybrogaden No. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Kjøbenhavns Børs d. 23de Oct. Først i denne Uge stode Specierne i 50 Rdlr.,men i Dag ere de igjen i 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Nyeste. Kilderie af Kjøbenhavn. Heste de der Ar Tiende Aargang. No. 86. an Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. m. Tirsdagen den 26 October 1813. Gud bedre det med de Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
(Jndsendt.) Jeg har tvende Gange havt Galdefeber eller Forraadnelsesfeber i høi Grad. Den Mand, hvis Stilling det er, at have med alskens Folk at gjøre, og føler den Træghed, Vranghed, ofte den rene Ondskab, som behersker mange af dem, naar noget fordres, som vil opvække dem af deres gamle salige Slummer, eller vil føre dem paa rette Vei fra deres herskende Vaner, vil tidt nok finde Anledning til denne farlige Sygdom. Jeg fik 3die Gang Begyndelse til samme, sendte Bud til 2de Kjøbstæders Apotheker efter det sædvanlige Brækpulver under min Haand, men begge Stæder blev det nægtet mig, fordi deres medicinske Overøvrighed havde forbudt det. Efterat 2de Dage forgjeves vare forløbne, maatte jeg endelig søge min Huuslæge, som hverken gav eller kunde give mig andet Middel at begynde med end samme Vomitiv, og saaledes kunde dette Middel ej komme til at bruges førend 4 Dage, efterat man vidste, hvad man havde, at frygte for. Spørges derfor, Hvorledes kan nogen medicinsk Overøvrighed forsvare, at give saadanne almindelige Forbud uden Undtagelse, hvorved denne lumske Sygdom kan i kort Naaderum blive uhelbredelig, og Folk bortrykkes fra Ægtefælle og Familie. - Videre. Sidst i forrige Aar, saavidt erindres, udkom den Bekjendtgjørelse, at Apothekerne maatte tage for Medicamenterne en 4 Gange dobbelt Betaling, naturligviis formedelst alle Tings høiere Cours. Men strax efter kom Forordn. af 5te Jan., som nedsatte Pengene efter Coursen. Skal altsaa Apothekerne først have 4 Gange dobbelt over forrige Forhøielse, efter Coursen, og saa dernæst atter igjen efter Forordn, en 6 Gange dobbelt Forhøielse i Rigsbankpenge, ogsaa efter Coursen? Dersom den første Forhøielse af det medicinske Collegium var sat efter den høje Cours, dersom saa mange Andre bleve satte Taxter efter deres indkjøbte Vares Priis og øvrige Omstændigheder, saa burde ikke disse Vare allene, saa umistelige i Livets vig tigste Øjeblikke, paa eengang at kunne gives en saa mange Gange fordobblet Forhøielse, og det for alle Vare uden Undtagelse, saavel udenlandske, som hjemmevoxende, enten vilde, eller som uden synderlig Omstændighed voxer villig i Apothekernes Hauger. Vist nok er det en ypperlig Jndretning, at Apothekerne visiteres aarlig, og de gamle unyttige Vare udsættes, naar dette ordentlig overholdes. Vist nok bør Apothekernes Fordeel være anstændig, ja rundelig, som deres sædvanlige pro Cento og synes at være; men dersom denne Forhøielse paa deres Udsalgsvare virkelig er, som den synes, med Eet 10 Gange fordobblet, naar den synes ikkun at burde være 4 Gange dobbelt over det forrige, saa Gud bedre det med de Syge. Den fattigere indsigtsfulde Mand kunde nødes til at udsætte, og den rigere uforstandige aldeles efterlade alle Medicamenters Brug, og døe bort ikke allene fra Ægtefælle og uopdragne Børneflok, men og ofte til Statens betydelige Skade. Dette Skriver den, som derved ikkun tragter efter at befordre Gavn. a 3 Mdr. Anmærkninger til det provisoriske Reglement for Almue=Skolevæsenet paa Landet. Af Pastor T. M. B. Galskiøt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Da det provisoriske Reglement har været prøvet siden 1806, saa synes et fast og varigt Reglement, grundet paa Erfaringer, snart at kunne ventes. Jeg troer, at ingen dertil bedre kunde give Bidrag end de, som nærmest have med Samme at gjøre. Jeg anseer det derfor som Pligt, at fremkomme med de Anmærkninger, der mueligen paa een eller anden Maade kunde befordre et sligt Reglements Fuldkommenhed. J saadan Hensigt vil jeg gaae frem efter Capitler og Hr. Cap. I., §. 4. At ethvert Skoledistrict just ganske skal høre til et Sogn, kan nok ikke altid være passeligt. Fra en Kirkebye A, med Skole i, ligger en Bye, som jeg vil kalde V. under Kirken A. 1 1/2 til 2. Fjerdingvei borte. Fra denne Bye B ligger en anden Bye C 1/2 Miil borte. Midt imellem disse tvende Byer ligger en Skole F. hvilken Børnene af Byerne B og Cesøge. Byen hører til Kirkebyen D, som og ligger 1 1/2 til 2. Fjerdingvei fra C. Byerne B og have en beqvem, Skolevei af en Fjerdingvei til Skolen. F. Men skulde nu Byen B. gaae til Kirken D., fordiSkoledistrictet R og C skulde høre under Kirken, D, saa syntes dette saare ubilligt for Byen B. da den nu fik 3 Fjerdingvei til Kirke i Stedet, for 1 1/2. Slig Underlægning kan og, efter min Formening, ganske undværes. Hvert Sognedistrict, og hvert Skoledistrict, kan og bør, saavidt jeg skjønner, være ganske forskjellige og adskilte fra hinanden. Ligesom ofte tvende forskjellige Godseiere eller Forvaltere høre til et Fattigdistrict, saa kan og tvende Præster, høre til eet Skoledistrict. Lærdommen er den samme, Lærebøgerne de samme. Lad saa hver Præst have fælleds Børn i Skolen, F. det skader ikke. Begge Præster overlægge med hinanden ved Skolemøderne, have Rettighed at visitere Skolen, hver for sine Børn. Og skulde for Øvrigt nogen Vanskelighed være herved, som jeg ikke kan indsee, saa kan Skoledistrictet bestytres af den aldste Præst, hvad det præstelige angaaer, ligesom Skolebygningens Vedligeholdelse af den ældste Skolepatron. Mig synes det og meget betænkeligt, at forlænge noget Menneskes Kirkevei. Barnet skal jævnlig gaae i Skolen, maa derfor have saa kort Vei, som mueligt, og det saa meget mere, som Barn. Voxne Folk kunne uden Disværlighed gaae længere, deres Kirkegang er kun hver ottende Dag, derfor kan deres Kirkevei vil være længere; men da de Voxne ikke kunne tvinges til Kirkegang, deres Kirkegang ofte er sjelden nok, og hvad de høre i Kirken er i Almindelighed deres eneste Oplysnings- og Forbedringsmiddel, saa burde aldrig nogen, mindste Hindring lægges Veien for deres Kirkegang ved at forlænge den, endog det allermindste. (Fortsættes.)Hr. Jen Forfatteren af den i Skilderiets Non 7 d. A. indrykkede Afhandling, om Klædemanufanturene i Danmark, skal om en føje Tid paa en, som han haaber, fyldestgjørende Maade, besvare, hvad de Herrer Klædemanufacturister Juncker, & Smidt, have behaget, herimod at lade indrykke i samme Blads No. 88.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Jnden, og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Decla Lati og ....
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Det Keiserlige Russiske Hofs Forbund med Sverrig blev oprettet i afvigte Aar paa en Tid, da Kongen ingenlunde kunde have Mistanke om, at den Danske Stats Sikkerhed var udsat for nogen Fare fra Ruslands Side, med hvilken Magt Hs. Maj. vedligeholdt, samvittighedsfuld de venskabelige Forbindelser, som til begge Staters Bedste havde fundet Sted i saa lang en Række af Aar. Desuagtet maatte Kongen senere overbevise Sigom, at ved hiint Forbund havde Hs. Keis. Maj. forpligtet sig til ved sin Bistand at sætte Kongen af Sverrig i Besiddelse af Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Foruden at det Russiske Hofs gjentagne Erklæringer, at Kongen paa ingen Maade vilde kunne undgaae at bringe det Hs. Maj. affordrede Offer af hans Kongerige, overbeviste Hs. Maj. om den Fare, som det mellem Rusland og Sverrig indgaaede Forbund truede Staten med, have de offentlige Forhandlinger i det Storbritanniske Parlement noksom lagt for Dagen, at Rusland end- ogsaa har formaaet den Engelske Regjering til at tiltræde den i Abo med Sverrig sluttede Tractat, hvori Norges Underkastelse under Sverrig er lagt, til Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Da det Russiske Hofiesaaledes havde lagt for Dagen, at samme har taget politiske Grundsætninger, der ikke allene ere stridende mod det nøierenskabelige Forbund, som det Russiske Riges Bestyrere i mere end eet Aarhundrede, havde gjo sig til Regel at følge, men der endogsaa aabenbar sigte til at frarive Kongen et Kongerige, saa blevder intet tilovers for Hs. Majestæt uden at sammenknytte nøiere den Forening, som Hs. Majestæt allerede i Aaret 1807 indgik med Hs. Majestæt, de Franskes Keiser, som har garanteret Allerhøistsamme Sine Staters uddeelte Besiddelse. na Hs. Majestæt venter med ubegrændset Tillid, at ved Hs. Keis. Majestæts Understøttelse og Hans Egne troe, Undersaatters kraftige Bistand Hans Monarkies Sikkerhed fremdeles skal uforkrænket bestaae. an Keiseren af Rusland har allerede tilbagekaldet Sit Gesandtskab fra Hs. Maj. Kongens Hof, og derved ladet erklære, at de diplomatiske Forhold mellem begge Stater fra hans Side ere ophævede. Kongen har svaret paa denne Erklæring ved at tilbagekalde Sitn Gesandtskab fra Hoffet, i St. Petersborg. Her Majestæt seer høist ugjerne de Venskabsbaand opløste, som til begge Staters gjensidige Fordeel have bestaaet mellem Hs. Majestæts Forfædre og det Russiske Riges Monarker. Langt fra at have givet Anledning til at Allerhøistsammes Stater saaledes ere blevne forviklede i Krig med det Russiske Rige, har Kongen til alle Tider givet Prøver paa Sin Tilbøielighed til at virke til Ruslands Fordeel, selv ved Anvendelsen, af Sine Staters Kræfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
J Følge afnden mellem Kongen og Hs. Maj. de Franskes Keiser bestaaende Alliance, har et hielpecorps af hans Tropper forenet sig med den Franske Armee, for at bidrage til at holde Hans Staters Fiender borte, fra Holsteens Grændser. Kongen stoler med Tillid paa Sine Troppers Hengivenhed og paa den Kjækhed, hvormed de, ved Siden af Hans høie Allieredes, ville kjæmpe for Fædrenelandets Forsvar og Hans Staters Vedligeholdelse, da det ikke har lykkedes Hans faderlige Omsorg at vedligeholde Freden. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Kjøbenhavn, d. 22 Oct. 1813. (St. T.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Declamation. Kongen har stedse bestræbt Sig for at vedligeholde god Forstaaelse og venskabelige Forbindelser, med Hs. Maj. Kongen af Preussen. Hs. Majestæt havde derfor med Grund kunnet vente, fra denne Fyrstes Side ikkun at modtage Prøver paa et med Allerhøistsammes overeensstemmende Sindelag. Jkke desto mindre er Hs. Majestæt bleven underrettet om, at Kongen af Preussen, har tiltraadt Tractaten sluttet i Abo, og forsikkret Sverrig Erhvervelsen af Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Da det Danske Monarkies Jnteresse er bleven fornærmet og opoffret ved denne Handling, der sigter til at skade Kongens Staters Sikkerhed, saa har Hs. Majestæt fundet Sig bevæget til at ophæve de diplomatiske Forbindelser med den Preussiske Regjering. Denne har desuden givet Anledning dertil ved at lægge Hindringer i Veien for den ved Hoffet i Berlin anerkjendte Kongel. Ministers Brevvexling. Jkke mindre uovereensstemmende med venskabeligt Forhold mellem begge Stater er den Erklæring, som den Preussiske Gesandt har afgivet, at der er bleven lagt Beslag paa de Danske Skibe, som befinde sig i Preussiske Havne, fordiet Preussisk Skib ved et armeret Dansk Fartøi er bleven taget ud af en Engelsk Convoy Beltet. Det er ugjerne, at Hans Majestæt erkjender, at Hans Staters Sikkerhed og den Beskyttelse Han skylder Sine Undersaatter, ei allene ikke tillade, Ham at vedligeholde de Forbindelser med den Preussiske Regjering, som til giensidig Fordeel for begge Staters Undersaatter have fundet Sted, men end- og sætter Ham i den Nødvendighed at maatte erklære, at Hans Staten ere i Krig med Kongen af Preussens Stakere. C. Anden. Den la Hs. Majestæt har ladet tilbagekalde Sin Minister fra Hoffet i Berlin, til hvilken allerede i Augusti Maaned var af den Preussiske Stats Kantsler erklæret, at han ikke længer var anerkjendt, som Hs. Maj. Gesandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Kjøbenhavn, d. 22 Oct. 1813. (St. T.) 38 va J Kjøbenhavn er det ikke usædvanligt blandt Handlende, at man sælger hvad man ikke kan eller vil levere, naar det stiger, og at man kjøber hvad man ikke kan eller vil modtage, naar det falder. At dette imidlertid ikke er saa gjængse i Provindserne, sees blandt andet af Hr. R. Sechers Bekjendtgjørelse i Aarhuus Avis, dat. Horsens d. 11te Oct., hvori han udsætter 100 Rbd. S. V. (1125. Rd. De.) for den, som kan overbevise ham om Sandheden af det udspredte Rygte, at han i den senere Tid ei har villet modtage de Varer, han har kjøbt, paa Grund af sammes Fald, og derved fireret mange. - Dersom mand denne Tid vilde udsætte saadanne Belønninger i Kjøbenhavn, saa vilde Præmie-Concurrenternes Tal ikke bliver ringe og Besvarernes Umage sjelden ubelønnet. Jngen faaer i denne Tid sine Varer dyrere betalte end Amagerne, om hvilkes Land det fordum hedte, at det eiede saa meget Sølv, at det kunde, udløse en krigsfangen Konge. Har dette end tilforn været Fabel, saa kan det snart blive Sandhed. En Skjæppe Rødlog, som man i Fjor kunde kjøbe for 6 Rdlr., begieres i Aar 120 Rd. for.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Blandt det vigtigste af Fosenorns Herlighed er naar der er Tilgang af Sild - Sildesiskeriet i Bugten eller Bassinet. Naar Silden gaaer til disse Kyster er det her stedse af Vigtighed. Man har for en Deel Aar tilbage i et eneste Nodtdrætdraget 2100 Tønder Sild. Beliggenheden er for Resten i høieste Maade fordeelagtig for Deeltagelsen i ogsaa alle andre Kystfiskeriets Grene. J selve Basinet er en Østers Banke, som dog i de sildigere Tider er – som overalt dette Fiskerie i Aftagende. – Til Fiskeriets Benyttelse er man derfor forsynet med alt Tid hørende Apparat, hvortil da og hører Baadenøster, og Brygger eller Pakhuse, som lidet benyttede under de sildigere Aars manglende Sildetilgang, vidner dog om hvad denne har været og hvad den haabes igjen at vorde. - Ederfugle ere her i Mængde. Da denne Fugl ikke forfølges, er den og saa godt som tam; det siges, at den holder sig, i den Tid den ligger sine Unger ud, ei alene nær til de Bønder Boliger, der ere nær ved Strandbredden, men at de i Mængde vælge Plads for deres Reder ei blot nær ved disse Boliger, men endog i de ledige og ei idelig besøgte Huse, hvor de, uden at lade sig forstyrre af de stundom imellem dem gaaende Jndbyggere, vedblive deres Ægs Udrugning og de spæde Ungers Pleie. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under d. 14 Octbr. d. A., udfærdiget en Placat for Danmark og Norge, af følgende Jndhold: Det har behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at resolvere: at de ved Forordningen af 9de Mai 1806 s. 17 bestemte Bespiisningspenge, som den indqvarterede Underofficeer, Spillemand eller Gemeen selv betaler, kun skulle erlægges i Navneværdie, uden at nogen Godtgjørelse af Sølvværdie finder Sted."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under d. 18de Octbr. d. A., udfærdiget en Placat for Danmark af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, under 16 d. M., allernaadigst resolveret: at den i Aaret 1810 bestemte Godtgjørelse for Feldtpost Estafetternes Qvarteer, Jldebrændsel og Lys af 1 Rdlr. for Sommer og 3 Rdlr. for Vintermaanederne maae overgaae til Rigsbankpenge Sølvværdie, Daler for Daler, og saaledes beregnes fra 1ste Januarii d. A.a Mi Fra Tugthuset i Christiania ere nyligen fire Fanger undvigte. Deres Navne ere Ole Simonsen, JanWarsel, Osmund Aslachson Lofthuus og Anders Brevig. Ved Politiets Foranstaltning er Ole Simonsen, som paa sin Reise til Sverrig var ene i en Baad, bleven paagreben imellem Hvaløerne og Sverrig, af nogle Fiskere og bragt til Politiemesteren i Christiania. J det optagne Forhør har han forklaret: at han kom ud af Bagdøren til Gaarden i Tugthuset ved Hjelp af en Nøgle, som Smedesvend Osmund Lofthuus havde forfærdiget. Ved Undvigelsen havde de aftalt, at de tilsammen skulde gaae til en Kjøbmand Blehr i Stathell, hvor Lofthuus havde tjent, bryde ind paa Contoiret, borttage de Penge, som fandtes der, derefter tage en Baad og gaae over enten til Sverrig eller Engelland. Ole Simonsen, hvis svage Fødder ikke tillede ham at følge dem, forlod dem paa Veien, og gik en Tid omkring i Grevskabet Laurvig, hvor han solgte Tobak og Naale. Paa denne Vandring stial han et hos ham siden forefundet Sølvuhr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Hos en Uhrmager i Vaaber Sogn er ved Jndbrud nyelig stiaalet 13 Stykker Lommeuhre, hvoriblandt et Gulduhr, og en betydelig Deel Sølvtøi. Man har de tre forhen nævnte, hidtil upaa grebne Tugthuuslemmer mistænkte for at have begaaet dette Tyverie og lyser til den Ende efter dem i de norske Aviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Hos Kjøbmand M. Moe i Arendal kunne Yndere af Mineralogien faae tilkjøbs smaae Prøve samlinger og enkelte Stykker af de Forsilier, som brydes ved de Arendalske og øvrige vestlandske Gruber. Ligeledes faaes hos ham en Samling af omtrent 300 Nr. for det meste Arendalske og nogle Kongsbergske Sølv og gyldiske Sølvstuffer, hvoraf de fleste ere udmærket skjønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Kjøbenhavns Børs den 26de October. J Dag solgtes ved Auction: Caffe til 14 Mk. 6 s. Pundet, Allehaande 11 Mk. til 10 Mk. 8 s. Pundet, Kornbrændeviin 6 Mk.. 4 s. Potten. Specier solgtes til 61 Rdlr. a 60 1/2 Rdlr. D. C. Banco var nok at faae af. - Fra Control Commissionen er udkommen en Bekjendtgjørelse, dat. d. 25de October d. A., indeholdende nærmere. Bestemmelser af den sidst udkomne Forordning omen Afgivt af Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Hamborg d. 21 Oct. J dette Øieblik faae vi den Efterretning, at man d. 9de har bekjendtgjort i Cassel, at den øverstcommanderende General for de allierede Tropper paa denne Side Berlin var gaaet over Elben, men at Fyrsten af Moskwa har tvunget ham til at gaae tilbage, efterat han havde tilføiet ham stort Tab. D. 8de, 9de og 10de vare mange Tropper af hvert Slags Vaaben ankomne til Cassel. Henimod d. 12te skulde et Corps af 30,000 M. være forsamlet der. Fra Dresden har man Efterretning fra Keiser Napoleons Hovedqvarteer. Alting var der fuldkommen roligt. Fienden vedblev at undvige Slagene. Hamborg d. 22 Oct. Fra Ratzeburg, hvor det 13de Corps's Hovedqvarteer befinder sig, have vi faaet følgende Note med befaling at trykke den: "Man erfarer, at en fiendtlig Afdeling, under Partiegængeren Tettenborns Befaling, d. 14de har ladet sig see for Bremen, og i Følge ikke officielle, men sandsynlige Beretninger, d. 15de paa Grund af Capitulation, rykket ind i denne Stad. Garnisonen var stærk nok til at tilintetgjøre dette Forsøg, som allerede d. 14de mislykkedes. Det synes, at Plads-Commandanten er bleven dræbt i Bremen. Kun paa denne Maade kan man forklare sig den Capitulation, ved hvilken den fiendtlige Partiegænger øieblikkeligen rykkede ind i Bremen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
J en Beretning fra Præfecterne for Weser-Mundingen roses den af Bremens Jndvaanere viste Opførsel. Man haaber, at de ere blevne den tro. Folkene overbevises dagligen om alle disse Partiegængeres Krigslist og Skryderier. Hamborg og Lübeck ere blevne Offeret for disse Skryderier, som Omstændighederne have Vægt. De ere slupne derfra med store Penge-Opoffrelser; men dersom denne Lection var frugtesløs for Bremen eller nogen anden Deel af den 32te Division, saa vilde Penge ikke udsone denne Forbrydelse. Alle Rebeller mod deres Souverain, alle de, der havde antaget Pladser, eller, efter disse Lykkefristeres Tilskyndelse, grebet til Vaaben, skulde skydes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
London, d. 6 Oct. De seneste Efterretninger, vi have her fra Toplitz ere af 7de Sept. (en Skrivelse fra Lord Catheart) og de fra Berliner Armeen af 10de. – Vicekongen af Mexico, Gen. Venegas, er kommen tilbage til Cadix. - Fra Lord Wellington er der indløben Depecher af 27de f. M., der indeholde Lord Bentinks Jndberetning af 15 og 17 Sept. Af samme erfares, at Avantgarden i Slaget ved Ortal (see Marschal Hertugen, af Albuferas Beretning) bestod af det calabriske Fricorps, af 4 Compagnier Skarpskyttere af den tydske Legion, af en Brigade Portugisisk Artillerie, tilsammen 24,000 Mand og af 3 Regimenter Spaniere. Efterat denne Avantgarde i adskillige Timer havde gjort levende Modstand, blev den tvungen til at vige for Fiendens Overmagt, hvis hurtige Bevægelse tvang os til at lade nogle Artilleriestykker blive i Stikken. Dette Tab kan ikke have været betydeligt. Et stort Antal Soldater, som ved Tilbagetoget havde adspredt sig i Bjerg egnene, have indfundet sig igjen. D. 14de fandt Lord Bentinck det tjenligt, at trække Armeen tilbage til Vendell, og derfra til Egnen af Tarragona. Tilbagetoget skede uden stort Tab, uagtet det fiendtlige Cavalleries Overlegenhed, der gjorde gjentagne Angreb. Fienden tog sin Stilling ved Lobregat. Den 7 Oct. Kl. 11 holdes, efter Enken Mad. Moreaus Foranstaltning, en høitidelig Sielemæsse. Betingelserne i Tractaten med Preussen ere allerede besluttede. General Stuart, der under tegner denne Tractat, har oversendt samme i sine sidste Depecher til Engelland, og Tractaten er nu fremlagt til Ratification. Tractaten med Østerrige er endnu ikke kommen saavidt; men vi haabe, at Østerriges overordentlige Pengebehov vil, som vi ønske, fremskynde dens Afslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Mayland, d. 8 Oct. J Følge Efterretninger fra Hovedqvarteret har Fienden kun holdt sig svagt mod Troppernes Bevægelser paa Landeveien til Laybach. Hovedmagten rykker frem af den snevre Vei, for at søge at omgaae vor høire Flanke. Fienden havde hemmeligen forstærket sig paa Finmekanten. - Triest var paa ny bleven truet af en Troppe-Colonne, der trængte frem over Meylora, af nogle fra Jstrien kommende Bander, der syntes at voxe, og endelig af de engelske Krydsere, der befandt sig lige i Havnens Aasyn. Den 1ste Oct. rykkede Fienden med Magt frem for at observere den Deel af vore Tropper, der holdt Adelsbergbesat; men han blev levende dreven tilbage. Den 2den Oct. rykkede Prinds Vicekongen mod Høiderne ved Privald og General Palombini mod Bassadica. – Reserve=Divisionen befandt sig den 28 Sept. i Brixen. General Giflinque melder under 29de, at Gen. Mazuchelli Dagen i Forveien har taget Posten ved San=Sigismonde, der blev forsvaret af 800 Mand. Ved sine hurtige Tilbagetog til Willach havde Fienden hist og her slængt sine Vaaben og Tornistere. Vi have ved denne Leilighed taget et vist Antal Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Paris, d. 12 Octbr. Genatet har antaget det foreslagne (S. forr. No.) Senatus Consult angaaende 280,000 Mands Udskrivning. De 120,000 Mand skulle tages af Classerne for 1814, 1813, 1812. Men de førend dette SenatusConsults Bekjendtgjørelse givte Folk, skulle være fritagne for Conscriptionen. De 160,000 M. for Aaret 1815 skulle tages af de Franske, der ere fødte fra 1 Jan. 1795 til 31 Dec. samme Aar.