JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-07-24
Torsdagen den 27de Julii, om Formiddagen Kl. 9 Slet. bliver afg. Høker Jørgen Davissens og forhen afdøde Hustrue, Birthe Larsdatters fælleds Boes Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Ten, Kobber, Messing, Jernlang, Porcelæn, Glas og Steentøy, Meubler og Træevare, kinned, Gang og Sengeklæder samt endeel Forvare al Smør, Ost Gryn og Flesk med videre ved Auction bortsolgt udi de Afdødes tilLeie havte Boepæl i Kielderen under Gaarden No. 20 paa Hjørnet af store Kiøbmagergade og Silkegaden, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Boets Curator Bach paa Nørregade No. 31. Catalogi ere at bekomme paa Auctionsstedet. Torsdagen den 27de Julii førstkommende, Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 8 Jæn De og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende absolut og uden videre eller flere Auctioners Holdelse at bortsælges huset No. 228 og 229 i Dronningensgade paa Christianshavn, afgangne Johanne DortheaCridmers og efterlevende Mand Bødkermester Christian Mathiasens fælleds Boe tilhørende, som efter Vurderingsforretningen af 26de Junii 1797 bestaaer til Gaden af : 3 Fag, 2 Etager høy med Frontespids over 4 Fag, deels Grundmuur, deels Muur= og Bindingsværk. Et Sidehuus 12 Fag 1 Etage høy, Forsiden Grundmuur, men Resten Muur og Bindingsværk, deels heel og deels Halvtag, under Bogningen en JordUelder og Stue Etagen, et Bødkerværksted. Et dito Side, huus 5 Fag, Muur= og Bindingsværk, Halvtag. Et Baghuus 5 Fag en Etage høy med Qvist over 3 Fag, Grundmuur, at Gaardem men Resten Muur= og Bindingsværk Halvtag. En Skuur af Tømmer og Bræder 4 Fag en Etage høy Halvtag og Teglhængt. Et dito Stuur en Etage høy, Halvtag og Teglbængt, deels Muur= og Bindingsværk og deels Tømmer med Brædibeklædning. Et dito Skuur teglhængt, og et titeat Tømmer og Bræder 3 Fag en Etage høy teglhængt med en Port, 3de Gaardsrum, deels Broelagte og deels belagt med Bræder og Planker, hvorudi en Brønd beklædt med Tømmer og Bræder. I Værelserne 9 Jern Kakkelovne og til Stedet fornødent Brandredskab, med andre muure og nagelfast Appertinentier, Huset, som i Stadens Brandkasse er forsikkre for 26 Rdlr. tilhører og Vurderingsforretningen ommelder, Conditionerne erfares hos Boets Curator Prokurator Top Skidenstræde No. 163.
Berlingske Tidende, 1797-07-24
Torsdagen den 1ste August, om Formiddagen Kl. 9, bliver i lille Grønnegade No. 215 ved Auction bortsolgt endeel Hosekramvare, bestaaende af Kattuner, samt uldene, linnede og trykkede Tøver og Lærredsvare, et Partie tild og Uldgarn, med videre, afgangne Hofekræmmer Peder Ollings og efterlevende Hustrues fælleds Stervbo tilhørende, imod Betaling ved Tilstaaet eller naar paafordres til Procurator Hollested, boende paa Kongens Nyetorv Nr. 166, hos hvem saavelsom paa Auctionsstedet de trykte Fortegnelser ere at erholde paa førstkommende Tirsdag. Holmegaard, der ligger ved Frederiksborg og har tilfor tilhørt Skovrider Gang, agter Eieren ved en eneste Auction holdende paa Gaarden Onsdagen den 2den August, Kl. 11 Formiddag om antagelig Bud skeer, at bortsælge tilligemed Saden paa Marken og det til Gaarden inddavlede Høe; Conditionerne erfares i Kiøbenhavn hos Proviantsforvalter Worsøe i Gothersgaden No. 195 øverste Sal, og paa Gaarden hos Eieren. selv, hvor den tillige forinden underhaanden kan erholdes til kiøbs.
Berlingske Tidende, 1797-07-24
Onsdagen den 2den August bliver i Middagsstunden paa Barsen ved en eneste Auction absolute bortsolgt : Det ved Calleleie forulykkede Skik denborg, som forre et capitain lamer Tement med alt saal den Til af Skibet Takkelige og behør, samt at laa ningen paa og i Shillet maatte fordn. Nærmere Efterretning bekomme hos Johan Buntzen i Kiøben den Ormendmaden August og paalgende Dage bliver det. offentlig Auction, Gaarden Dage, Viingaardstræster hisselen. ciren at hallen aldrig lattundslag anbragte med Skibet Aarianne hos de trykte Fortegnelser vil være at erholde paa Duntaselt & Compagni og Vægne til sitersyn i det nær derved beliggende Pakhuus i Dage forend Auctionen. directionen til det hangelige octroerede danske assiske Compaaige bekienlignen herved at Omslagender iblanges. kl. 10 slet blive udt compagniets Huusforetaget Auction paalevelene Vare saandag blaalagt dannemark fra Ostinelioner hiem lagt, samt at taalagen den 24de lamme Maaned bliver ligeldte paa bemeldte Sral og samme Klubbøllet forgaaet Auction over de hville Varag som maal henævnte Sal fra tostindien fore hiemkomne i Følge Specieldinge at ryste Julig hvilke Vare 8te Dage forinden Auctionen i Compagniertes Pakhuus kan tages i Öiesyn. Skulde en honet Mands Søn fra Sielland eller Provindserne have Lyst til Boutikhandelenten at de største Kiøbstæder, uden for Kiøbenhavn, kan samme blive antagen i ihan melder sig i Pilestræde No. 107 i Kiøbenhavn. Alle Sorter Chocolade fra 12, 10, 8, 6. 5, 43 Mk. og 406. et og med islandsk Moss a Pd. 6 og 5 Mk., som og kaneviisfra 4 s. af til 6 s., alle Sorter danske Aguariter og Likører, Annis, Kummen, Krusemonte, Cochliare, rød og hvid Magen og flere a Potten 2 Mk. og 24 s., Ratasia, Figuer, Oskebade, Gyldengand, Christophilt, Cancel a Potten 3 Mk. og Vanilleagparit a 4 Mk., sælges og i forseglede Flasker, rectisk ceret kumpen og høistrectificiert Spiritus til Lakering til billigste. Priser, Rosenvand a Potten 12 s. og dobbelt a 206, bedste Rom Potten 2 Mk., 2 Mk. 4 s. og 2 Mk. 8 s., forseglede Flasker gl. Rom 3 Mk., Biskop Extract i hele, halve Flasker og mindre Portioner, lugtende Olier, Bergamot, Lavendel og flere til billigste Priis, lugtende Vande, Pudder 10, 12 og 14s. og en meget fiin lugtende engelsk Haantsæbe, og forskjællige Couleurer, blaat, gult, grønt, rødt og sort Blæk a Potten 1 Mk. 8 s., alle Slags raffinerede Sukkere til Sukkerhuuspriis, Caffebønner a Pd 2 Mk. 128. og 2 Mk. 88, Vanille i Stænger, 10 og 12 s. og Riismeel a 12 s. Pd., og Risengryn a 8 s. Pd., og Potporin a 40 sk., og af det beste engelske Skoesværte i Flasker. J. F. Lange, paa Østergade Nr. 36 imellem Hof og Stadsretten og Pilestrædet.
Berlingske Tidende, 1797-07-24
Mandagen den 31te Julii næstkommende, om Formiddagen Pr. Kl. 8, trækkes det 44de Classe=Lotteries 4de Classe offentlig paa Slottet Rosenborg. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1797-07-24
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
af disse Tidende.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Fra de italienske Grændser, den 10de Julii. Den 5te Directorplads i den nye cisalpinske Repuplik er, som bekiendt, endnu ikke besat. Man skriver fra Mayland; man torde giøre Ansøgning om, at Buonaparte modtog denne Plads. Mange der værende Patrioter ønske ogsaa, at denne General maatte i Fremtiden blive Præsident eller Protector for den nye Republik, som han har skabt. - Det heder, at de Keiserlige ogsaa skulle besætte det faste Land af Venedig indtil Mincio.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Paris, den 13de Julii. Lord Malmesbury skal have bragt meget store Summer med sig i rede Penge til Ryssel. - J Gaar kom den længst forventede vigtige Sag angaaende Klubberne eller Folkeselskab berne for i 500des Raadet. Den Deputerte Duplantier sagde: heder det, at ville Constitutionen, og at bestyrke Folkets Velfærd, naar man beskytter dem, som tænke at indføre igjen Stræk og Anarchiet Dem, som under Skin, at de ere Venner af Constitutionen, panse paa at myrde fredelige Borgere og tænke at opreise deres Magt paa den nuværende Constitutions Ruineer, Jntet er nødvendigere, end at forebygge det truende Onde. Clubberne eller Folkeselskaberne. have vist nok forhen gjort stor Tieneste; men den nu indførte Tingenes Orden behøver ikke mere deres Hielp. Vi kunne bestandig bevidne hine forrige Selskaber vor Taknemmelig hed; men vi maa ikke give os til Priis for deres formelige Jndførelse igien og deres nye Hensigter. Hvilken Ulykke kunne de ikke anrette. Allerede i Baboeufs Tider vilde det sætte igiennem med deres Projecter; men Retfærdighedens Arm tilintetgjorde deres ryggesløse Anslag. Nu har man paa nye igjen begyndt i Paris og Departementerne at opretteFolkeselskaber, som søge at unddrage sig de constituerte Autoriteters Aarvaagenhed. Hvor ere Medlemmer af disse Selskaber, De ere forrige Jacobinere, saa kaldte Ultrarrevolutionaires; Mennesker, som give sig Navn af berømte Personer i den forrige rommerske Republik, og fortiene Navn af ene Berling. Canibaler. De ere Forrædere, som staae i Sold hos Udlændingernes Faction, i deres Forsamlinger sætter man Constitutionens Existence i Tvivl, og udbreder Bagtalelser mod Eder, Man holder hemmelige Sammenkomster, udmærker de Repræsentantere, som skulle blive myrdede, og lade fra Departementerne Mordere komme til Paris. Det vrimler nu af Jacobinerne i denne Hovedstad, og det er nødvendigt, at gribe hurtig til Modanstalter. Tøve J, saa kunde derpaa følge blodige Catastropher. Et af de Mennesker, som jeg her udmærker, har villet massarere mig.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Den nu værende Director Rewbel spurgte forhen: "Hvorfra har Tyranniet sin Oprindelse, hvor fandt man dens ivrigste Drabantere, blandt Jacobinerne. Hvo bedækkede Frankrig med Forbrydelser, med Bastiller og Skafotter 2 - Jacobinerne. - Og jeg siger, at dette bestandig vil blive Tilfældet, saalænge J ville have Folkeselskaber og saakaldte Cercles Constitutionelles. Den Commission, som J have overdraget at give Beretning om Folkeselskaberne, have indseet, at Frankrige nu ikke meere behøver Folkeselskabernes Bistand. Til Slutning foreslog Duplantier følgende Project. De Borgere, som ville underholde sig med politiske og andre Gienstande i et Selskab, maae i det mindste have boet 1 Aar paa det Sted, hvor saadan Forsamling holdes. J Steder, som indeholde et Mandtal af 5000 Mennesker, maae et saadant Selskab ikke være over 100; i Stæder af 20,000 Mennesker, ikke over 20, og i Stæder af over 100,000 Mennesker, saasom i Paris, Lyon, Marseille og Bordeaux, ikke over 40 Borgere stærk. Forsamlingerne skulle staae under Municipaliteternes Opsigt, og Dørrene være forsynede med den Paaskrivt: Folke=Selskab. Alle disse Selskaber maae ikke correspondere, ingen Præsident og ingen Secretair have, og skulle tillukkes, saasnart de opføre sig urolige. - Over disse Forslag vare Debatterne høist hæftige og stormende. Mange Medlemmer troede at de vare for milde, men andre, at de vare unyttige.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
General Hache skal ufortøvet begive sig herfra til Brest. Mantroer, at Contre=Admiral Richern skal ogsaa blive brugt til den nye Søe=Expedition. Den Fløtille af Kanontergaade. som forhen laae i Dunkirchen, er under Borgeren MaskinsCommande ankommen til Havre, og skal, efter Rygtet, udgiøre Avantaarden ved den nye Søe Expedition. - Mange af vore Stribentere giøre det Forslag, at erklære det gode Haabs Forbierg for uafhængende og ganske neutral, for at bring af Veien de Vanskeligheder, som den tilkommende Besiddelse af samme kunde foranledige ved Fredsconferencerne.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
London, den 14de Julii. Den Kongelige Coureer, Hr. Can, er igien i Onsdags ankommen hertil med Depecher lig Lord Malmesbuen. Han afgik med et hans Slibra Calag, og var kun Timer underveis. Regieringen lagttager den største Stiftienhed i Henseende til Deyesynes Jndhold, og i Gaar Aftes alt atter en Coureer af med saavinettets Svar. I Gaar lom et franske. Stib med et Vaabenstilstandsslag til Damer, og overbragte Depecher fra Directoriet i Paris, som strax bleve sendte fra Demer med en Erpresser til London. Fra Rosen har man forresten faaet følgende at vide. Efterat Creditiverne vare blevne udverlede imellem begge Parners Befuldmægtigede overleverede Lord Malmesburn den. følgende Daa sit Fornepræsere, hvilket de franske Commissarier strax sendte til Diterioriet i Paris. Dette sidste Svar, var endnu atte ankommen til Ryssel, da Hr. Cast reiste der, fra. De franske Commissarier overleverede tillige sig dere. Side et Fredepraler som Lord almeenen til London. Efteraae Parters Pauletter vare blevne og lede. rede, holdtes der lange Comeranter imellem Lord Malen. burnande franske Defuldmægtigede, hvilkende skalle have givet tilkiende den største Deredvillighed til at befordre og saa snart som muelsen at ende Underhandlingerne. De Franskes Betingelser skulle imidlertid værgang et halt stemte, De forlange lige allene Tilbagegivelsen at alle nedringer som Engelænderne medens Krigen har varet have giort fra Frantrige, men endog Erstatning for de Slibe som bleve tagne i Tousen. De Besiddelser som de Franskes Allierte have mister i Krigen, skulle siden udgjøre Gienstanden for færskilte.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
J Fald man kan slutte fra de Handels Commissioner, som man allerede har sendt fra Frankrige til London i Besynder. lighed paa uldne Vare og Klæde innes intet visere, end Fred. Commissionerne paa Lanmir ere saa store, at alle Forraad værende Varen Landertouratter. Den glaade, hvormed deren St. Vineent holder Havnen i Capir bloqueret, bestaaer af at Linieskibe, hvoriblant Ville de Paris paa 10 paa 100 paa han paa . paa og og i paa og Kanoner, samt 14 Fregatter og mindre Kriggælde. Under Diren St. Vintendommandere Vice. nomiral Thompson og Contre Komiralerne Parter og Nelsen.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Man troer nu her, at den fra Toulon udløbne franske Estaadre af : Linieskibe og mange Fregatter ikke var bestemt til Venedig, men til at lette den spanske Flaade Udløben fra Cadix og til at sætte Admiral Jerwis imellem en dobbelt Jld.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Wien, den 18de Julii. Municipalitetet i Venedig har udnævnt den forrige vene, tianske Legationssecretair til Gesandt ved vort Hoff, men Keiseren har ikke erkiendt ham i den Egenskab, og hans Creditio er itte bleven antaget. Bemeldte Legationssecretair havde og Ordre fra Municipalitet i Venedig at protestere modJstriens og Dalmatiens Besætning af de Keiserlige Somman her troer, vil Venedig neppe blive en Republik - Da Fredsunderhandlingerne ikke mere bliver fortsat i Montebelle. men i Udine i det venetianske Friaul, saa er den neapolitanske Gesandtskabssecretair den agte bleven sendt derhen med Depecher fra Stats Ministeren Baron von Thugut til de der værende keiserlige Befuldmægtigede, Marquis de Gallo og Grev von Meerfeldt. Da just disse Befuldmægtigede ogsaa ere fornødne ved Rigs=Fredscongressen, saa er der bleven foreslaaet, at ogsaa den østerrigske Fred gandske skulde blive sluttet ved denne Congres. Men dette Forslag maatte man igien lade fare formedelst indtrufne Omstændigheder. Til den unaarske Jnsurtections=Armer er bleven udstædt en keiserlig Befaling efter hvilken den største Deel af samme skal den 14de d. M. brætte og fra Kørmend, tiltræde Marchen til Uldine, og da udgjøre Reserven til den keiserlige italienske Armees høire Fløi.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Fra alle Provindser ere igien saa mange Rekrytter ankomne hertil, at de itte kunne faae Plads i Casernerne, men maae indqvarteres i Husen i Forstæderne. Jgara, Hovedstaden i det venctianske Dalmatien ere vore Tropper blevne modtagne med Glæde; men i Cattara havde mange Jndbyggere erklæret sig deels for Engellændernes, deels for Russernes Protection; men dette hialp endda ikke. De franske Officerer og det ridende Artillerie, som Porten har alskediget. skulle allerede være komne til Candia, og begive sig derfra over Ancona til Venedig.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Amsterdam, den 18de Julii. Af officielle Beretninger veed man nu, at i Aranjues er den 1ste i d. Meimellem Fredsfyrsten og Borgerne Perignan- og Valtenger, den franske og haraviske Republiks Ministre, den Sidstes formelige Tiltrædelse til den imellem Kantrig og Spanien sluttede Alliance og Venskabs Tractat bleven undertegnet. Frankrig og Hollandere nu Begreb med, at ratificere denne Trille Allige som fornemmelig er stillet mod det Storbrittanniske Overherredømme til Dets Vor hataviske Republie har udnævnt Borgeren Lestenenon, van Diteenduch og Marsen fra Amsterdam til at bivaane Conse. renterne i Ryn.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Man har faaet at vide, at den engelske Admiral Dunkan, er bleven forstærket med Linieskibsfra Nore. Jmidlertid.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
har vor Romaal, de Vinther faaet Tid at gaae med Flaaden fra Tørel i Søeng og det skulde allerede være skeet. dersom ikke Vinden havde siden i Forgaard dreier sig til Sydvest. Efter den første Plan skulde Flaaden den er gaae Søen, og alting var dertil færdigt. Admiral de Winther, befinder sig om Bord paa Skibet Friheden, og under ham commandere Contre=Admiralerne Renties og Storn. Linieskibet Cortenger paa af Kanoner skal, paa giver Slang forlade Helvortsluis, og støde underveis til vor Flaade som da kommer til at bestaae af 12 Linieskibe, 2 Fregatter og Transport og Proviantskibe med 16000 Mand haraviske Tropper. Man veed nu med Vighed at denne Credition skal blive understøttet af Flaaderne i Drest og Duntinden, General Hoche Kal commandere Landingstropperne C. St. Man troer, at Flaaden i Dag Eftermiddag og gaaet i Søen. Den engelske Flaade bestaaer af 2 Linien og nogle Fregatter; men er maaskee i Gaar eller i Dag bleven forstærket. Jmidlertid ere ogsaa de fleste af vore Transportskibe bevæbnede med 10 til 20 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Haag, den 18de Julii. Forrige Fredag blev i Nationaleonventen officialier derkiendtgjort af Præsidenten, at Fredspræliminarierne imellem Keiseren og den franske Republik ere blevne ratificerte, og Ratificationerne udverlede fra begge Sider, hvilken Efterretning blev med stor Fornøielse imodtaget af Forsamlingen. Forrige Løverdag sit man her den Efterretning, at Landings tropperne, som vare sendte til Helder og Terel for at indskibe, vare blevne udskibede igien, og at Expeditionen ikke skulde have Sted; men i Forgaars bleve vi nærmere oplyste om denne Efterretning. Tropperne vare virkelig blevne udskibede igien, saasom de ikke alle kunde rummes paa Tranportskibene; men efterat 14 Mand af hvert Compagnie vare blevne sendte tilbage til deres Garnisoner, bleve alle de øvrige indskibede, og Flaaden er færdig til at løbe ud, saa snart Signal gives. Mange Tropper, besynderlig Jægere, ere ogsaa blevne indskibede paa Krigskibene. Denne Expedition skal agere i Forening med Flaaderne fra Brest og Dunkirchen, og alle Rygter om en anden Bestemmelse er ugrundet. Den engelske Flaade trydser 1/4 Miil fra Tørel. Saamart Vinden, igien bliver østlig, gaaer vor Flaade, Søen. Blandt Soldaterne og Matroserne hersker den største Enighed, saavelsom blandt Generalerne, Admiralerne og de øvrige Officerer. -
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Efter Rygtet har den spanske Flaade faaet Ordre at løbe udder koste, hvad det vil, for at forene sig med de franske og hollandske Flaader til en fælles Expedition.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
London, den 14de Julii. I Gaar kom atter et Statsbud med Devecher hertil fra Lord Malmesbuen. Som man forsikrer, er i Fredsprojectet, som Lord Malmensurghar overleveret, lovet fra Engelands Side, at alle under Krigen fra Krantrig giørte Crobringer, men itte de fra Spanien og Holland, skulde blive givne tilbage. Derpaa fulgte omtvrige Samtale imellem LordMalmeshuen og Borgeren Letourneur, hvori den sidste forestillede, at Frankrig umuelig kunde tillade, at Engeland beholdte de fra Holland og Spanien gjorte Erobringer. Tillige erklærede han, at han ikke kunde give noget tilstrætteligt Svar, paa de engelske Forslag, men maatte sende dem til Directoriet i Paris, for at faae nærmere Jnstructioner. Lord Malmesburn erklærede herpaa, at adskillige Panter i det af ham overleverte Fredsproject vare af den Beskaffenhed, at de ved videre Underhandlinger kunne blive modificerte og forskilt forrangerte. Overhovedet skal Letourneur, som der siges, ikke give noget afgiørende Svar paa nogen væsentlig Pund, forend han foriveien har spurgt sig til Raads hos Directoriet i Paris, som selv vil lede Underhandlingerne. Som man forsikrer, har nu Statsbudet Dresling, overbragt et Contre=Profect til Freden fra Directoriets Side. J samme paastaaer man blandt andet Tilbagegivelsen af de fransteringstede som bleve tagne i Toulon. Dasaa denne Punkt sig vore Ministerialblade, torde fra engelsk Side blientilstaaet, og tilligemed de af Engelænderne gjorte Erobringet fra Frankrige udgjøre Grundvolden til Underhandlinger: ne. Hvad Erobringerne angaaer, som vi have gjort fra Hollænderne og Spanierne under Krigen, og Gotgiørelsen for de Skibe, som bleve stukne i Brand af Siedney Smidt, saa skulle disse Anliggender, som man troer, udgjøre siden Gienstanden for særskilte Underhandlinger. Derimod sige Oppositionsbladene for i Dag, og de Efterretninger fra 1 Jøle af 16de, som de indeholde, at Underhandlingerne have hidindtil fundet mange Vanskeligheder Frankrig interesserer sig paa det stærkeste for sine Alliertes Bedste, og Engeland tager ogsaa særskilt Hensyn paa Jtaliens nuværende og tilkommende Forfatning. Det engelske Fredsproject var af Directoriet i Paris bleven optaget med Bestyrtelse og forkastet, og derimod et nyt Profect fra fransk Side overleveret, som Statsbudet, Dr. Dressin og har overbragt til London, Frankrige forlanger, ogsaa Tilbagegivlsen af alt, hvad vi have erobret fra dets Alliette a.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Helsingøer, den 23de Julii. Fra den 24de hujus til i Dag ere 141 Skibe passerede igiennem Sundet. Den 26de forbiseilede her Chinaskibet Kongen af Danmark, ført af Capit. Halkiær.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Kiøbenhavn, den ande Julii. Over Præsident samt Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: At Oved Skrivelse fra det Kongelige Vestindisk Guineelske Rente og General Toldkammer er tilmeldet: at det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt, for at opmuntre Tilfor selen af Brænde her til Staden, at bevilge: 1) At Extra Afgivten af Varer, 1 pr. Ctor, maae eftergives for Brænde, ligesom Extra-Afgivten af Brænde Skibes Fragt, samt Forhøyelse Tolden allerede ere eftergivne. 2) At alle Skibe, som hidføre Brænde fra fremmede Steder i hele Ladninger, være sig fremmede, eller indenlandske, privilegerede, og uprivilegerede, betale i Stedet for de udenrigske Læste Penge, allene de indenrigske ved Indgaaende, altsaa 8 sk. pr. Læst i Stedet for 22 a 30 sk. pr. Læst, og at, naar Skibe, deels med Brænde, deels med andre Vare ere ladede, Eftergivelse da finder Sted ved Indgaaende for saa mange Læster, som Brændet indtager. 3) At Skibe, som have hidbragt Brænde fra fremmede Steder over 1/4 Deel af deres Læst Drægtighed, maae ogsaa ved Udgaaende fritages, for at svare meere, end de indenrigske Læste Penge 8 sk. pr. Læst af de Læster, som udgaaer ballastede, og at disse Eftergivelser tilstaaes for det første indtil indeværende Aars Udgang. Hvilken Kongelig allerhøyeste Resolution til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 28de Julii 1791. Under Stadens Segl.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Fra Capitain With, som fører det Kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnies Stid, Prindsesse Charlotte Amalia, er indløben den Efterretning, at han formedelst haardt Veir Natten imellem den 29 og 30 Januarii haa har faaet Skade paa hans Stormast, desaarsaa han har været nødsaaer at søge Datavia hvorfra han agter videre at fortsætte sin Hiem rense, saasnart Staden er i Standsadt, hvilket meenes i kort Tild at kunne skee, da Skibet, efter Beretning er tet og godt.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Det asiatiske Compagnies Stid, Kongen af Danmark Capit. A. Halkiær, er kommen fra Canton i China med Chrinesiske Vare.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Ved Tallotteriets 328 Trætning i Wandsbeck udkom: Onsdag Morgen den 2den August afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge. Passagerer, Patter, Plation Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken 11 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1797-07-28
Vacancer, Sognekaldet til Gran, Tingelstad Næs og ringgergave Kirke i Aggerhuus Stift, 500 Rdlr.; Stifts provste Embedet og Sognekaldet til Domkirken i Tronhiem, 100 Rdlr.