JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
J en Privatskrivelse fra Vittoria meldes der, at Øvrigheden i Saragossa havde anmodet den franske General om hurtig Ankomst, da Jndvaanernes Gjæring havde naaet den høieste Grad. Men der nævnes ikke denne Gjærings Aarsag.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Montionis, den 26de April. Divisionen Donadien, der var bestemt til at ble kere Figueras, har faaet en anden Bestemmelse af megen Vigtighed, nemlig at dække Arringes vidtudstrakte Dale, hvor ellers Fjenden lettelig kunde falde Moncer i Ryggen, naar han gaaer fremad. Uagtet vi staae her i et Land, fuldt af utilgængelige Huulveie og Bierge, som endnu ere belækkede med Snee, og vore Soldaters Forsyning med Levnetsmidler er under kastet store Besværligheder, ere disse dog befielede af Mod og Kjækhed, der lader med Vished haabe det bedste Udfald. (Drotidienne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Bayonne, den 29de April. Man taler her om en blødig Træfning, som har fundet Sted ved Calachora mellem den franske General Molitor og den spanske Høvding Ballasteros. Ligeledes om en Fegtning ved Tudela. J St. Jean pied de port ere endeel franske Ryttere komne tilbage. fra Navarra uden Heste, som de havde mistet i bemeldte Træfning. Til Vittoria var der kommen 400 Saa rede af det 24de Regiment. Ved Salings have de spanske Guerille taget en heel Militairkonvoy, som var bestemt til Armeen. Mellem Guadaramabjergene, som adskiller Gammel, og Nykastilien, skulle Spanierne have en betydelig Stridsmagt, hvormed de synes at ville gjøre Mødstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Perpignan, den 24de April. Marskalk Moncey har endnu bestandigt sit Hovedqvarteer i Peralada, og Curial i Rosas Mina rykker sig ikke af Stedet, og vore Tropper synes ikke at ville gaae fremad, førend Figueras Ført har overgivet sig. Staden var indtaget, men vore Tropper, have rømmet den igjen. Nogle Huse vare blive skudte i Brand fra Fæstningen, hvorved et Par af vore Soldater dræbtes. Mina har 9000 Mand staaende ved Vich, og 12000 ved Tortella, Oldt og Campredon. Hans Stillinger imellem Bjergene synes høistfordeelagtige imod vores Hær i det lave, jumpig- og usunde Lampurdan, hvor der strax saasnart Heder kommer, indfinder sig de værste Febre. Milans og Llobera ere med 5000 Mand rykkede frem indtil Esteller halvanden Miil fra Eroles Troeskorps. Marskal Manten har forlangt 10000 Mand Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Spanske Grændse, den 28de April. Franske Stafetter ile i Mængde frem og tilbage, som det synes, i vigtige Ærender. Man siger, at der underhandles med den spanske Regiering, som paastaaer først og fremmest Landets Rømning. Den siges ogsaa her, at Kongen af Spanien er bleven ført, til Cadix. Hvorlunde det saa er haves flere Grunde for, at der saasnart ei bliver noget af at gaae til Madrid. (Constitutioner. Fra et andet Sted paa Grændsen. Troeshæren under Croles skal, som Rygtet siger, formedelst Opsættighed, Selvraadighed og Haug til Rømnin, opløses, og fordeelt i Compagnier stikken ind i de franske Regimenter. Nogle af Officererne ere blevne arrestertte. Til Hospitalerne indtræffe daglig mange Læs skurvede Troeshelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Paris, den 2den Mai. Jgaar og idag har man de Røgter her, at det underhandles med Mina, som under visse Betingelser, ikke er uvillig til at slutte Freden for sig og sin Armee. Ogsaa med Ballasteros, Morillo og Abisbal vare Underhandlinger indledte, for at kunne give den hele Sag et hurtigt og uventet Udfald, (Qvotidienne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Tolosa, den 23de April. Hvis man tør forlade sig paa de Efterretninger, som vi i dette Øieblik have faaet, saa har det andet franske Armeekorps paa sit Tog langsmed Ebros høire, Bredde, fundet en alvorlig Modstand af Ballasteros Tropper, der have taget Stilling ved Alfaro. Den spanske General havde ved en Mantuare overladt sin Fiende nogle Fordeele af Tertainet, derpaa gjort en førstilt Rettrade til Tudela, hvorved det af GeneralMolitor kommanderede Armeekorps naturligviis var bleven trukket hen til denne Punkt, hvor det var kommen til et blodigt Slag, thi Mod og Tapperhed, havde viist sig næsten lige paa begge Sider, men Tudela var dog bleven i de Spanskes Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Marseille, den 25de April Ved Øen Pomstue er det kommet et engelsk Skib, fra Gibratiat med atte Passagerer af høi Rang, som under sastadt Vanskeligheder og Farer vare flygfra Spanien. Lodsbaaden, der skulde geleide samme, blev mortagen af Passagererne med Raabet: leve Frankrig Leve vore Befriere! G. d. D.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Engelske Efterretninger fra Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
London, den 6te Mai. Det er tydeligt at Hertugen af Angouleme har maattet giøre holdt. Han har forlangt 30000 Md. Forstærkning for han gaaer videre. Han alle Ret deri, thi efter al Sandsynlighed vil han not forme til at bruge dem og maasker 130000 til. J Madrid, vil han ikke finde een eneste Mand af Betydenhed, thi Alt er enten reist eller ogsaa reisefærdig. Endnu kantonerer Abisbal i Prado men naar han drager bort, da følge 20000 Frivillige med ham. Nogle tusinde portugisiske Antikonstitutionelle ere trængte ind i Spanien for som man siger, efter Overeenskomst, at forene sig med den franske Armee. Men et portugisisk Tropp korps er rykket ind i Spanien bagefter, saa det muligt snart vil komme til Krig med Portugal tillige. At Ballasteros har slaget den franske General Molitor, synes at stadfæstes ved de gientagne Beretninger derom. - den 9de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Den russiske Gesandt Grev v. Lieven, har overleveret vor Regiering en Note, hvori han i sin Keisers Navn lader spørge, hvad Engelland vil gjøre, hvis Rasland lader en Flaade løbe ud, det være saa til Middelhavet eller Vestindien, eller hvis det affendtet Hjelpekorps til Spanien, Paa det første Spørgsmaal har vort Ministerium givet til Svar, at det vilde ansee en russisk Flaades Sendelse til en af hine Verdens Egne som en Krigserklæring. Svaret paa det andet Spørgsmaal holdes endnu skjult for Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Her gaaer det Rygte, at vor Minister i Paris har som en Følge af Chateaubriands Uartighed imod ham, forlangt sit Reisepas
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Frankrige. Atter nylig var der en heftig Metion i de Deputeredes Kammer, da Regieringen lod forlange en ny Udskrivning af 40000 Mand foruden hine 35000, hvis Tienesttid var ude i Januar, men skulle vedblive ligefuldt. Hr. Lains de Billevegutalte dervelig derimod og sagde blandt andet: "Til evig Skjændsel for den franske Regiering skal da Blod og Guld nu flyde strømmeviis, for atter at indføre Jnqvisition og uindskrænket Kongevælde i det stakkets Spanien. Hvor gjerne greb ikke Enhver, fra Drengen til Oldingen Vaaben for Frankrigs Ære, men nu.... Hvad kan retfærdiggiøre os for Verdensbeherskernes Domstol, Nu kan Ulykken ikke meer af vendes, der er for sildigt, thi allerede er der jo flydt Blod. Nødig vilde jeg være nogen Ulykkensprophemen uagtet alt hvad der fortælles i vore ministeriell, Blade, frygter jeg dog meget for, at vore glimrende Forhaabninger vil kunne skuffes. Og vee det Folk som i Nødens Stund skal stole paa Fremmedes Hielp Ministrene taug, forlangte Ballottering, og Regieringens Forslag gik igiennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Blandinger. En engelsk Brig med Proviant til den beleirede spanske Fæstning Sebastian, er bleven indbragt af en fransk Kaper til Bermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Man har gjort den Beregning i Paris, at den franske Armee i Spanien koster Regieringen hverDag 1 Million Franker, Høe, tilskibs ført til Bayonne, kommer der paa 34 Fr. hver Qvintal. Besup giver nu atter en tyk Røg fra sig, og man hører stor Buldren i dens Jndvold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
En spansk Militslieutenant har sendt Ludvig VIII sin Lillieorden tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Den græske Stad Mesolongi lader reise et Grav, minde for General Nørmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Den brasilianske Keiserinde er bleven forløst med en Prindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
J Gothenborg er atter 17 Huse afbrændte ved Jldsvaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Den 26de April forlod Jsen Christiania Fjord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Fædrelandet. Paa Kiøbenhavns Gade er den 4de dennes fundet en død Mand, og i Fæstningsgraven Dagen derpaa et druknet Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Horsens. Den sidstleden 6te Mai henrettede Kyrasseerkorporal hedte Jørgensen, var en indfødt Kjøbenhavner og et meget smukt Menneske af særdeles god Dannelse. Hans ulykkelige Forbrydelse, ikke allene at have gjort falske Bancosedler, men endog at dræbe et Menneske, bragte ham den fortiente Død. Han efterlader en ung Kone og 3 Børn, hvoraf det ene endnu er ved Brystet. Da dette ulykkelige Ægtepar elskede hinanden med megen Inderlighed, var Skilsmissen ubeskrivelig førende, og man maatte næsten bære den unge Kone hjem fra Fængslet, hvor hun den sidste Morgen havde udpyntet Synderen i en Kombrids Liigsskjorte, nedringet i Halsen og trukket sammen med et Løvebaand, og deromkring brede sorte Lystringsbaand bunden i en Sløife forpaa; omkring Livet var Skiorten atter trukken sammen med en sort Sløife foran; for Hænderne og paa Ærmerne var samme Prydelse, om Halsen et hvidt Halvtørklæde bunden i en Sløife, lange hvide Beenklæder af samme Slags hvidt Tøi som Skjorten, med sorte Sløifer, forneden; hvide Strømper, nye Skoe, en ny Hat, og derunder Haaret nydelig krøllet. Endog hans Lænker vare polerede saa blanke som Sølv. - Alt dette var den ulykkelige unge Kones Værk, der kan give Anledning til mange Slags Betragtninger for Plychslogerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Ved den 1207 Trækning i Khvn. ere følgende Nummere udkomne: 65. 25. 54. 28. 36.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Dødsfald. Krigsraad og Fabrikskriver ved SøeEtaten C. Toyberg, Sværdieger Petersen, Skibskapt. Colding, Bagermester Rohde. M. D. Frost for Høyer, Brændeviinsbrænder Svane, forhen Fuldmægtig paa KhynsAmtsstue, Supercargo Aagersborg. Toldbetient Graff. Erik Hoppe, alle i Thvn. Belt-Postfører og Dannebrogsmand Jespersen i Odense; Komd. S. Borring i Bogense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Chans Kours, den 13de Mai. - 249. Specier 14 Rbmk. 15 s. Obligationer 77 1/2. Norske Sedler 15 3/8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Paa Første Pintsedag prædiker i Domkirken til Frosprædiken Hr. Pastor Brygmann Kl. 6 1/3 til Høimesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Cand. Theol Mollerup. J Fruekirke til Høimesse Hs. H. Hr. pator Hald; til Aftensang Hs. H. Hr. Pastor Hald; J. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Paa Anden Pintsedag prædiker i Domkirken til Høimesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse Hs. H. Hr. Pastor Hald; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; J. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. (Forlangte Jndrykkelser)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Hr. George Smiths Beretning i Aarhuus Stiftstidende Nr. 67, trænger fornemmelig til følgende Rettelse og Tillæg: 1) Gyllingnæss med Underliggende er ikke, som Hr. Smith anmelder, ved Overtaxationen ubetinget vurderet til et Beløb af 5000 Rbd. Sølv; men alternativ taxeret, enten til 51150 Rbd. Sølv. eller og - under Forudsætning af et Tilfælde, hvis Indtrædelse Taxationsmændene have antaget for høist Sandsynligt til 61150 Rbd. Sølv. 2) Hr. Jnspecteur Qvist har, ved i en Række af Aar at for staae Godserne Rathlousdahl og Gerstorphslund i Hans Herred, boet paa sidstmeldte Hovedgaard, i Nærheden af Gyllingnæss, og har endnu med Bestyrelsen af bemeldte 2de Hovedgaarde at bestille. J samme Herred ejer han des uden Gaarden Lundhoff, hvis Drivt medfører, har jævnligen opholder sig der; ligesom han endvidere befandt sig i Jurisdictionen just paa den Tid Taxationen over Gyllingnæss skulle foregaae. Paa Grund af disse Omstændigheder, maatte han, som dertil førstkyndig, antages i Besiddelse af tilstrækkelig Sagkundskab; hvorfor det er meget begribe. ligt, at Retten, i Valget af Mænd til Gylling, næss Taxation, bestemte sig for ham, mod hvem der ei heller blev exiperet; den maatte dette saameget mere, da der under Forretningen hverken var Tid til vidtløftig Søgning efter længere fraværende: Personer, eller noget Qvantum af kyndige Mæn forhaanden, blandt hvilke der kunne været vraget, og 3) Udfaldet af Overtaxationen beviser ikke, at de første Vurderingsmænds ansatte Taxt, enten er urigtig eller upassende til Eiendommens sand Værd; thi Lovene bestemme blot: et dobbelt Antal Mænds Skjøn skal afgjøre en for Retten om tvistet Værdie, paa det Sagen kan blive endt men ingenlunde, at disses Meninger eller Anskuelser ere bedre end de forudgaaede 2de Mænds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Nogle Venner af Hr. Pastor H. C. Montal ønske at han vilde lade den sjeldne Afskedsprædiken, trykke, som han nylig skal have holdt for Greis og udberg Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Copulerde i Horsens den 15de Mai, Skrædermester J. H. E. Sommer og Jomfrue Bodil Marie, Raun af Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Bekiendtgiørelser. Det første Leed i vor Samfunds kjæde er brusten Vor i Livet inderlig elskede og i Døden evig uforglemmelige Fader: kgl. Pensionist Wictor Christian, Brygmann er ei mere her. Den 28de April forlod hon, efter 3 Dages Sygdom, sin jordiske, for det meste møisommelige Bane, med fuld Bevidsthed til det Sidste, glad Tilfredshed og høi Frimodighed, i en Alder af 74 og 1/2 Aar. Hans Overgang var bliid og tolig, lig den trætte, guddengivne Vandlingsmands. Fred med Dit Støv, Forklarede, Vi, der frydedes saa inderlig ved Din Nærværelse, Dine kjærlige Raad og Din vennehulde Samtale, vi have tabt. Vort Tab er uerstatteligt; men Du har vundet, vundet Seier over Livets Kamp og bittre Møie, vundet Livsens herlige Krone. Her skue vi Dig aldrig mere: her finde vi kun Tomhed paa de Steder, hvor vi saa glade søgte Dig før; men hist, hvor Livet evigt er, ei Barn fra Fader adskilles mere. Der venter os en salig Gjenforening !!! Knardrup pr. Frederiksborg, den 8de Mai 1823. C. C. Brygmann, M. Meier, A. C. Meier, præst til Domkirken, fød Brygmann. Kirkesanger og i Aarhuus. Skolelærer 1. Knardrup. A. Contorist Jens Otto Brun Wendelboe ved Døden er afgaaet den 13de de, i sit 23de Aars Alder, efter en stærk Tæring, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for hans Familie og Venner. Røsenholm, den 14de Mai 1823. W. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Den til den 14de Juni berammede 3die Auction, over Lillerupgaard bliver herved forandret til Løverdagen den 21de Juni næst Kl. 10 Formiddag. Voer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 14de Mai 1823. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Licitation over endeel Muurarbeid, ved Fattiganstalten, vorder afholdt i bemeldte Stiftelse næstk. Onsdag den 21de Mai om Eftermiddagen Kl. 5. Aarhuus, den 15de Mai 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Fattigvæsenscommissionen. De, som paa min salig Svigerfaders Kammerherre v. Rosengens Vegne eller for hans Regning maatte i sin Tid have udbetale Pengesummer til Handelshuset Ph. H. Ree & Comp. i Aarhuus eller Ordre, anmodes herved om behagelig at ville meddele mig Underretning herom, saa part mueligt. Aarhuus, den 15de Mai 1823 Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-16
Gode spanske Sprer ere at bekomme i BogtrykkeLunds Gaard ved Studsgadesport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
No. 70. Aar 1823. den 17de Mai. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst nihuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Blandinger. Spaniens Kongefamilie er altsaa, efter al Sandsynlighed, flygtet bort fra Cadix, paa et engelsk Skib. Dens Modtagelse i Sevilla skal, efter en Privatskrivelse derfra, have været meget kold, men det skylregnede ogsaa hele Dagen. Vel havde man fra Kirkerne udhængt nogle gammeldags Silketæpper, og under hele Indtoget ringet med alle Klokkerne, især drønede Cathedralkirkens tyve Klokker bedøvende og varslende i Folkets Øren, ja Munkene fra alle Stadens og Omegnens Klostre havde stillet sig i Rad i Gaderne, som D. M. passerede igjennem, men der vaiede ingen hvide Tørklæder fra Balkonerne hvormed ellers de spanske Damer pleie at tilkjendegive Nogen deres Hylding; der raabtes kun engang imellem Vivat af nogle enkelte Personer, dog uden noget bestemt Udtryk, hvem det skulde gielde. Kongen saae engang imellem ud og hilsede til Folket, men Dronningen lod sig aldeles ikke see. De kgl. Prindser og Prindsesser brød sig Ingen om. Det Hele sammer lignes ved et Sørgetog eller en fornem Liigbegængelse. For at gjøre Folk begribeligt, hvormeget PrivaEiendomme respecteres af de Franske i Spanien, fortæller Journal des Debats, at Hjorderne græsse, uforstyrrede ved Siden af Landeveiene, og at Hønsen saaaar løbe de franske Soldater imellem Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Courier francais gjør nogle bidende bemærkninger derover, og tilstaaer: at være saare rørt over et saadant Beviis paa Tillid, at Høns, som af Naturen dog ere frygtsomme, ikke engang kunne lade sig nøies, med at see Soldaterne defilere forbi paa Landeveien, men af Henrykkelse endog flyve dem imellem Benene!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
En Engellænder som forlod Madrid den 10de April, har fortalt i London, at Spanierne syntes i befjelede af Tillid til deres egen Kraft og Mod, og naar man sagde til dem, at de Franske rykkede frem, svarte de bestandigt: Dejan los entrax, (Lad dem kun komme) men føiede stedse til Vi forsøge Mohrerne, og disse los Indignos skulle nok ogsaa lære at kiende os 12. Etsteds i Spanien kom Jndvaanerne deres Befriere imøde et halvt Miil fra Byen, og jublede saaledes, at Hestene bleve skye Garnisonen i St. Sebastian har gjort tre Udfald, som have kostet mange Franskmænd Livet. Det første Angreb som disse gjorde derpaa, skal have været meget tillidsfuldt, thi den daværende Kommandant havde lovet at aabne Portene for dem men da man itide havde opdaget Forræderiet og skudt Forræderen, da hilsede den nye Kommandant saaledes paa de Franske, at der faldt 7 - 800 Mand for den første Kugleregn. Man siger, at den spanske Regiering har brugt den Forsigtighed mod muligt Forræderie, at udnævne til hver Fæstning tre Kommandanter, paa det at de ikke alle skulle ved Frighed eller Bestikkelse forledes til at overgive sig. Kommandanten i Figueras, General San Miguel, har tilsendt den franske Marskalk Monce før gende Svar paa hans Opfordring: "Hr. General Fæstningen St. Fernando de Figueras, som Nationen. har betroet til min Omsorg, og hvis Tillid jeg ønsker at giengielde saalunde som det sømmer sig den fri spanske Mand, skal aldrig blive overgivet til nogen franskspansk Armee, og Garnisonen, der er besjelet af samme Sindelag som jeg, har fast besluttet, hellere at lade sig begrave under dens Ruiner, end handle mod Eed, Pligt og Ære. Jeg indseer vel, og beklager det, at der maa flyde meget Blod paa begge Sider, men det staaer ikke i min Magt at hindre det. De og Deres Armee kan, naar De vil, forbinde saadant, ved at forene Dem med et Folk som elsker Friheven, istedetfor med en Nation som nyder Friheden, og paa uretmæssig og voldsom Viis vil lægge hiint i Lænker. Deres mig tilsendte Proclamation fra Hertugen af Angouleme følger her tilbage. Den kan være anvendelig for troløse Spaniere og Landets uægte Børn, men ingenlunde for dets ægte Sønner, som ere beredte til, at opoffre sig for dets Lyksalighed og Velfærd Dette er mit hele Svar. Deres første Parlementair modtog jeg med Gjæstedenskab, men sendet De mig flere i samme Ærende, da vorder Modtagelsen anderledes. - Givet i Fæstningen St. Fernando de Figueras, Nationalfrihedens første Bolværk, den 22de April 1823. Santy San Miguel. Hvilke urimelige Forestillinger Munkene i Spanien indpræge menig Mand om Konstitutionsforsvarernes Hensigter, havde man nylig et latterligt Exempel paa med en af Jnsurgenterne, som blev taget tilfange ved Valencia, og i sin Angest raabte: "For Guds Skyld, slaae mig ikke ihiel. Jeg vil jo gjerne blive en Jøde!"¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Der fortælles over Engelland, hvorlunde den af : Munkene forførte spanske Almue ikke allene raaber: Enevoldskongen og de Franske leve, men ogsaa Christus og Jnqvisitionen! (En smuk Sammen. stilling.)De portugisiske Cortes have stiftet en borgerlig Orden, under Navn af: konstitutionel Fortjenst Orden. Paa den ene Side har den Kongens billede, i det Øieblik han sværger til Konstitutionen, og paa den anden Side Ordet: Konstitution. Baandet er blaat og hvidt, og Kongen Ordenens Stormester. Kiø=Janeiro er til Belønning for Jndvaanernes Patriotisme bleven hædret af Keiseren med Titel af en meget troe og hervisk Stad, og Magistraten med Benævnelsen: Durchlauchtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Pariser Nationalgadet af alle Grader overrakte forleden Fredag Herr Mercier den bestemte Æres sabel; derpaa fulgte et Gilde, hvor kun een Skaal udbragtes: For Manuel og hans Kolleger! - Medens saadant skeer midt i Hovedstaden, har man i Bagueres arresteret en stakkets Skræder, der samlede Subskription til en Stedmoder blomst (pensen) af Guld til Foræring for Manuel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Pariserindernes moderneste Hovedpynt er nu forTiden Straahatte a la Manuel. Man troet neppe fine egne Øine, naar man læ ler, hvilke Afskyeligheder endnu i vore Dage finde Sted i Trappistklosterne i Frankrig. Opdages det saaledes blot, at Trappisterne have talet sammen, skrevet til deres Paarørende og des, saa puttes de i et anderjordisk Hul eller pidskes med knudrede Strikker, eller og Hovedet stikkes gjennem en Dørklap, og med Øinene fæstede paa Billedet af Kristi Hudstrygelse, giennempidskes Synderens Peder. Det kan man kalde en bagvendt Maade at føre Folk til Christum. i paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Krigsreglementet i Engelland anordner: at Jngen er uden formelig Standret maae for en Forseelse faae e meere end 12 Rap i eet Kirkesogn. En Matros e henhørende til en Fregat, indløbet i Chatham, viiste sig branqvillig og fik efter Skibsbrug 12 Rap. Faa Dage efter erholdt han og Mandskabet Afskeed. Jmidlertid viste det sig at Skibet havde lagt for Anker paa et Sted, hvor tre forskiellige Kirkesogne grænd- og sede til hinanden. Matrosen havde altsaa for een Forseelse faaet sin Straf i tre Sogne. Han truede at søge Capitainen for Retten, og denne maatte, forat undgaae Søgsmaal, betale ham 200 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Fra China skrives der, at over 100 Familier i Nærheden af Hovedstaden have hengivet sig til et vist Selskab, men da de have frasagt sig det og lovet Bedring, har Keiseren benaadet dem. Chagn, Chanettings Overdommer, er af Keiseren bleven degraderet til en meget lav Rang for sin Uduelighed og slette Embedsførelse. Keiseren var selv nærværende ved de Literatis sidste aarlige Exammen, og hørte dem læse over forskjellige klassiske Autorer. Nogle befordredes i og Andre degradeeltes. Ved samme Leilighed blev hans egen Søn, en fjortenaarig Prinds, examineret, men Keiseren var høist utilfreds med, at Sønnen, endnu ikke kunde gjøre Vers, da han dog selv, kun 13 Aar, alt havde været rost for sit poetiske Talent. Prindsens Lærere fik Skyld derfor, og strax afsatte fra deres Bestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Den engelske Billedhugger Nølleken er død og har efterladt sig en Formue af 300000 Pd. Sterling, hvoraf han har testamenteret Kongen de 50000. Han var altsaa rimeligviis Verdens rigeste Konstner, En Hr. Heinge i Frankfurt har forfærdiget et Uhr, som viser Timer, Minuter og Secunder, og som ene og allene bestaaer af Glas, uden den ringeste Tilsætning af Metal eller Træ.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
Der skrives fra St. Petersborg, at 180,000 Russer staae ved den persiske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-17
J Stockholm mener man, at Kronprindsen vil selv ledsage sin Brud og sin Moder gjennem Danmark. Af de 600000 Rd. Banco, som Stænderne have indvilliget til Hs. K. H. Reise og Formæling, skal Norge, paatage sig 200000. De skulle tilveiebringes ved en 12 Aars Skat.