Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-06-28
Frankerig. 2 Hvad man endnu for et halvt Aar siden næsten holdt for en Umuelighed, er skeet - det almægtige Direktorium erstyrtet, og Offerne for den 4 Septbr. (1797) hævnede: Da det er skeet for saa kort siden (den 18de d.), saa ere de foreløbige Efterretninger ikkuns heel ufuldstændige; men alt nogle Dage for viste Lovgivernes Forhandlinger om Pressefriheden, som denne Gang var Vehiklet, alt for tydeligen, at Slaget ikke var langt borte: " Vi sukke under det største Slaverie - sagde Francois d. 11ste d. - Ethvert Lys slukkes, enhver Mund tilstoppes. Direktoriet har feillet, men Sandheden kan ikke trænge til dets Ører. ikke ved Journaler, som ere gjorte til Slaver og følgelig stamme ikke ved den offentlige Mening, ei engang ved Lov givernes Stemme; thi tale de om Bortødlinger og Misbrug, saa kalder man dem Anarkister, tale de om Søster=Republikernes Mishandling, saa bebreider man dem at de blande sig i fremmede Anliggender; kort, der maae hverken tales om den fuldbyrdende Magt, eller og Krig, eller den ud= og indvendige Forfatning. - Uagtet at det er forbudet klappede man fra Logerne til enhver Bebreidelse, som blev gjort Direktoriet, hvoraf Briot endog tog Anledning til at klage over, at Politiet holdt Spioner i Logerne og havde en Liste af Deputerede, som de oppassede ved hvert Skridt. Nu blev den 15de Direktoriets diktatoriske Magt over Presserne ophævet af 5008 Raadet og foreløbig dekretteret 6 Punkter i Henseende til Trykkefriheden. En af dens varmeste Talmænd var Eschasseriaux, den yngre, som endnu den 11te d. blant andet sagde: " Direktoriets Dictatur børsnart endes! Deter Tid at vi vende tilbage til Konstitutionen Enighed imellem den lovgivende og fuldbyrdende Magt bestaaer i deres Ligevægt. Denne har for nærværende Tid ikke Sted. For Direktoriet opstod vel adskillige, og iblant disse Crenze=Latouche, der spurgte, om det var klogt at tale og Almeenaanden, saalænge man ikke havde fastsat Afgivterne for i Aar, og paastod, at de erklærteste Royalister, forlangte Pressefrihed, for at opnaae deres Hensigter; de indhylle sig - sagde han - i Sindigheds Kaabe, tale om Retfærd, Fred og Menneskelighed, og ville snart udsprede deres Jdeer ved hyrede Penne, ville beklage Revolutionens Offere, yde Folkets Elendighed deres Medlidenhed overdrive dets Nød, udmale Manglerne ved den Republikanske Forfatning a. Men han blev oftere afbrudt af de misfornøiede Tilhørere. Direktoriets Ligegyldighed, med ikke at besvare 500 Raadets Spørgsmaale og Republikens Forfatning (S. 311), forbittrede det nu i saa høi en Grad, at det den 16de sendte et nyt Budskab til samme med den Erklæring: "at det lovgivende Korps vilde blive permanent, indtil det fik Svar. Tree Timer derefter lovede Direktoriet sit Svar til den 17de, men Raadet blev desuagtet permanent. Direktoriet erklærede sig nu ogsaa permanent; men endnu samme Aften dekreterede begge Raadene, at Treilhaard var ikke udnævnt konstitutionsmæssig til Direktor, afsatte ham og udnævnte Exminister Gohier i hans Sted til Direktor. Dog bør det anmærkes, at en Skrivelse fra Paris af 17de intet taler om denne vigtige Forandring, som meldes i et Brev over Holland, hvilket endnu er tilføiet en Efterskrivt, hvori meldes, at Direktorerne Barras, Treilhaard og Merlin ere arretterede. Hvo længes ikke efter at erfare Udsaldet paa denne vigtige Katastroe. Det hedder nu, at der blot skal oprettes en Leir ved J. sere (i det forrige Dauphind, for at forhindre Fienden at bryde ind i Landet. 400 Borgere fra Grenable have i en nye Adresse opfordret Regieringen til at redde Republiken, medens det endnu er Tid. I de Vestlige Departementer tage Chougnerne og Røverne saa megen Overhaand, at man alt har seet Trupper paa 400 Bevæbnede, og tæller ikke mindre end 27 Mord i 8 Dage.