JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1776-04-19
ved Restrup kan fra Medio Man til Indbindings Tiden den Aar faaes 100 Stkr. Stude vel græssede, i Hjord med Gaardens Stude, for billig Græsleye, formedelst ved Gaarden kan grænses et saadant Antal Fæehøvder fleere, end der om Vinteren kan fødes. Hvo sligt forlanger, behager at adressere sig til Forpagterne paa bemældte Gaard. Restrup den 2 April. 177, di Stervboet efter Velædle Mad. Jde Sophie Unger, sal. HerI man Otto Würnfelds Efterleverske i Sæbye, bliver den 11 1/2 Maji førstkommende Klokken 9 Slet Formiddag foretaget Auctioon, og til Høistbydende bortsolgt saavel Stervboets tilhørende 2de Gaarde, beliggende paa de beste Steder i Byen, saavel til Kiøbmandskab beqvem, som ellers fornøielige Boepæle, alt i meget gode Stand med fuldkommen store Gaardsrumme og vel anlagte Hauger, der med smukke Træer og Hækker ere forsynede, saa og en Dele, Markjorder af de beste, som findes i Sæbye Marker; item af Jndboe, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Porcelain, Glas og Steentøi, Jernfang, Kakkelovne, Linned, Senge, og Gangklæder, allehaande Meubler, Kiøkken- og Bryggers=Redskaber og Kar, samt Koer og Faar, med videre, som paa Auctionsstedet vorder foreviist. Næst paa følgende 20, Maji bliver Skiftesamling i bemældte Stervboe, da sammes Credi= og Debitorer, samt alle andre, som noget ved Skiftet kan have at forrette, sig behagelig ved le indfinde. Sæbye den 1. April. 1776. C. Meldal.
Jyske Efterretninger, 1776-04-19
di Kiøbstæden Sæbye er udi dette Aar ved Døden afgaaen 1) Sr. Mads Jensen, Kiøb- og Handelsmand; 2) Niel Andersen Baadsmand, Baadskipper; 3) Peder Ørs, Farversvend. De 2de førstes Arvinger ere her paa Stedet, men PederØrs, som skal være fød i Sielland, hans Arvinger vides en hver ere, hvorfore ønskes, at dette kunde tiene dem til Under og Efterretning. Alle og enhver, som maatte have udi disse Stervboe, enten at fordre, gielde, eller i andre Maader at erindre, ville behage at mælde sig dermed i lovbefalet Tid hos Skifteforvalter Sæbye den 1. April. 1776. G. Medahl.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Madrid den 29. Mart. En vis Adelsmand her i Staden blev for kort siden om satten anholdt paa Gaden af en ubekiendt Person, som drede hans Børs. Han leverede samme strax fra sig, en saade derhos, at han ikke vilde finde meer deri end 4 istoletter og nogen Sølv Mynt. Da Røveren havde modtaget samme, leverede han Guld Mynterne tilbage, g sagde derhos, at det øvrige vilde være nok til at kjøbes. Bred for til sine 3 Børn. Adelsmanden blev heraf be beget til at sige, at han Dagen efter maatte komme til hin. Han kom ogsaa, og Adelsmanden fik da at vide ham, at han var en fattig Haandverksmand, og at Langel paa Arbeide havde nød ham til denne forvovne Jerning; hvorefter Adelsmanden besørgede ham Arbeide, i sin Underholding.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
London den 9. April. Den 6, hujus gik her overalt det Rygte, at 2de ansee ge Kiøbmænd fra Virginien havde forelagt Ministerioi Plan til et Forlig med Colonierne, hvilken, efter alAnstende, vilde faae et got Udfald, denne Plan skulde ogsaa vere taget i Betragtning udi Raadet baade pro og kontra, og tildeels bleven befunden antagelig, og General Hare skulde faae Fuldmagt til at handle med Provinciaserne efter denne Plans Jndhold. Jmidlertid skal dog Tropperne afsendes, for ikke at lade den gode Aarets Tidsilede, i Fald det ikke skulde komme til Forliig. J Dag hedder det : Da det sidste Skib var afgaaet fra Halliaar, laae sammesteds et andet seilfærdigt for at overbringe Forligs Forslage til Engeland. Man seer ikke, hvorledes slige Forslage kunne enten komme fra eller over, Hallifax.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
J Følge Breve fra en vis Residentsstad skal der imellem 3de Magter være en Tractat paa Tapetet, hvilken ikke kan være fordeelagtig enten for Storbritannien eller en anden Stat. Nyelig blev mældet, at Krigschalupen, Rings Fischer, var ankommen fra Virginien med den Efterretning, at General Clinton sammesteds var ankommen med en Deel Tropper fra Boston. Herom har Hoffet intet ladet bekiendtgiøre. Men Aviserne sige, at Tropperne under Gouverneur Dunmore og Clinton have landet ved Ruinerne af Staden Nordfolk, hvilken Dunmore havde lagt i Aske. Sammesteds havde Virginianerne en Leier under Oberst Woodford; men denne brækkede op, og retirerede sig 9 Engelske Mille ind i Landet, hvorhen det er farligt at følge dem.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Siden er atter et Skib ankommet fra Virginien med Depescher fra Lord Dunmore. Det ankom til Glasgow, i Schottland. Disse Depescher bleve affærdigede til Stats sekretæren for Amerika, Lord George Sachville Germaine, og denne opvartede Kongen dermed. De indeholde en Bekræftelse paa det forrige, med dette Tillæg, at Provincialerne under Oberst Woodfords Commando havde paa deres Retirade forstyrret alting; de have ikke ladet et eneste Huus blive staaende, Landet er ødelagt, Qvæget bortdrevet, og intet ladet blive tilovers, der kunde være de Kongel. Tropper til nogen Nytte.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Et Brev fra Bosion mælder, at Capitain Vallace paa Krigsfregatten Rose var bleven beordret til at hente levende Qvæg fra Rhode Island, som er en Deel af Nye=Engeland. Han foretog dette, men sandt Modstand. Derpaa loed han lande saa meget Folk af sit Skib, som han kunde undvære. Folkene paa Rhode-Jsland retirerede sig ind i et lidet Fort; dette blev angrebet, og under Kanonernes Hielp fra Skibet overvældiget. Der vare 80 Mand i Fortet, hvilke bleve nedlagte. Jmidlertid blev der Allarm over Landet, Folkene løbe sammen, grebe til Vaaben, sloge Søefolket tilbage, hvilke saae sig nødte til at retirere sig paa Skibet Rose. Capitain Wallace mistede 17 Mand, men dræbte 80 Amerikaner.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Breve fra de Vestindiske Øer mælde, at de Franske og Spanske Øer staae aabne for alle Amerikanske Skibe, og at de der finde god Sikkerhed. En Engelsk Fregatte komtil Martiniqve, og vidste, at 13 Amerikanske Fartøier laae der. Den Engelske Capitain bemandede sine Baade og borderede en af dem; men de fandt Modstand. Den Franske Gouverneur borttog Baadene, Folkene til Fanger, og loed den Engelske Capitain vide, at hans Foretagende var imod Folkeretten. Han forlangte Satisfaction, lavede Batterierne tilrette, og truede at skyde den Engelske Fregatte i Synk, saafremt han negtede ham Satisfaction. Den Engelske Capitain, for at faae sine Folk og Baade igien, var nød til at underkaste sig Skjæbnen. Spanierne giøre det samme. De Amerikanske Skibe ere sikkre i deres Havne.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Den 12 April. Efter en udførlig Liste over den Krigsmagt, som Frankerig og Spanien for nærværende Tid har i Vestindien, bestaaer samme af 18 Krigskibe af Linien, foruden Fregatter, og af 20000 Mand Landtropper. Den 24, i forrige Maaned er her Hr. Harrisen, hvilken som bekiendt for hans Pendull Uhrer til at finde Havets Længde, har faaet af Parlementet en Præmie af 20000 Pd. Sterling, død i sin Alders 84 Aar. Han var i Begyndelsen en Tømmermand, men derefter formedelst sin egen Vindskibelighed blev han en af de beste Uhrmagere.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Stokholm den 9 April, Nu siges for vist, at man først i næstkommende Maaned vil begynde at udsælge Brændeviin af det Kongelige Brændeviinsbrænderie. Hs. Majestæt har efter sin Kongel. Mildhed ganske eftergivet Accisen af det Brændeviin, som sælges i smaa Partier, og hvilken Accise var 12 Ore Sølvmynt for hver Kande.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Fra Østerrig den 10 April. Da man i Wien for nyelig beklagede sig over, at de Franske Skuespillere vare afskaffede, skal Hs. Keiserl. Majestæt have spurgt: Om der i Paris ogsaa var Tydske Skuespillere, og da der blev svaret, Ney skal Hs. Majestæt har ve svaret: Saa lad os Tydske beskytte de Tydske, og lad Frankrige forsørge deres egne Landsmænd.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Frankfurt ved Mayn den 13 April J Egnen ved Neuchattel hersker en besynderlig Syge Den begynder med en Svimmelse, og undertiden med en Nyskelse. Jnden faa Dage faae de Syge gichtiske Bevægelser, baade i Øinene og alle Lemmer. Naar Sygdommen er stegen til den høieste Grad, saa vedholde Anfaldene længe, og ere skrækkelige. Saa længe de vare, forstaae og høre nogle, hvad der tales, og erindre det igien, men andre ikke. Naar de lægge Haanden paa Panden, eller bedække Øinene dermed, lide de meest. Hos adskillige ende Anfalden sig med en overmaade Nysen, der vedvarer 150 Gange paa hinanden. Foruden Anfaldene have de ingen Feber, og de blive ei heller meget mavre. Det er lutter unge Folk af begge Kiøn. Det, at deres Venner see paa dem, medens Anfaldet varer, giør, at det pludselig indfinder sig hos de fleste. De ere meget empfindtlige imod alle Ting, og Glæde, Bedrøvelse, men i Særdeleshed Frygt, som letteligen kan opvækkes hos dem, formeere deres Sygdom. De ere egensindige, og det er ikke got at omgaaes dem. Viin er dem i Særdeleshed modbydelig. J det øvrige er dog ingen død, omendskiønt denne Sygdom har varet den hele Vinter.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Hamborg den 18 April. Borgerskabet har i Dag i en her holdt Forsamlingod taget, efterdags ikke at lade her trække noget Tall=Lotterie.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Aalborg den 25 April.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Afsagt Dom i Høiesteret. Løverdagen den 13 April h. a. No. 86. Christen Græ sen med fleere Feldberedersvenne i Randers, contra Felde reder Johan Hansen og Byefoged Voigt. Raadmændenes Dom frafaldes, og bør ei komme Contra-Citanterne til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade. Hvorimod Byefogdens Kiendelse, saavelsom den paaankede Executions Forretning, bør ved Magt at stande, dog saaledes at Citanierne ikkun bør betale et Lod Sølv til Johan Hansen for hver Dag, de sidde Høiesterettes Dom overhørige er ter sammes Forkyndelse. Processens Omkostning ophæves Udi Kost og Tæring til Byefoged Caspar Richard Voigt betale Raadmændene Lillienskjold og Fleischer 300 Rdlr. Til Justitz Cassen betale Citanterne som tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Den 18 April er Studiosus Jens Rejersen allernaadigst cafirmeret at være Sognepræst til Gierding og Blendstrup Meen heder i Hellum Herred i Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Fra Aarhuus berettes, at 3 Bønder af Hinge Bye ere dette i forrige Uge under Militair Vagt indbragte sluttede i Jen hvilke ere udlagte som Hovedmænd for de oprøriske Bønder, der ved deres ubesindige Ord og dumdristige Forhold havde sat sid imod Brændeviins-Jnqvisition paa Landet. Disse 3 ere nu transporterede til Kiøbenhavn, hvor de ventelig vil komme til at udstaae deres fortients Straf, andre Ligefindede til Advarsel, der tænke at ville ustraffet sætte sig op imod de Kongelige Anordninger. Der siges, at den ene af disse 3 Bønder skal være en nu Mand, og maaskee derfor tænkte at kunne giøre, hvad han vilde J Søndags den 21. hujus blev paa Wraae declareret Man age imellem den unge (S. T.) Hr. Greve Burchard Georg 3. Holck og Frøken Mariane Dorothea Trappand.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Staldstudene ere nu i disse Dage bortsolgte paa Wang, Bibelse, Worgaard, Wraa, Hiermitzlegaard, Børglumkloster, i Wreileskloster, Sæbyegaard a., men til saa slette Priser, at deri er tabt anseeligt, da næsten ingen skal have faaet deres egne udkjøbs Priiser, meget mindre deres Korn betalte.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Til Hielpe=Cassen. bud lad tienlige Midler hielpe mig og mine 1 Rdl. Fra Landet under Forseigling indsendt med Hosskrift: Den 24 blev Hr. Wandall leveret = 3 3 Mk. Er 4 Rd. 3 Mk. For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes. i Hillebrand fra Kiøbenhavn og Jfr. Anne Wraae Kampmann. Copulerede: Den 19. hujus i Schæve Præstegaard Hr. Nicoden 24. i Juelstrup Præstegaard Hr. Niels Mulvad, Sogne fri for Haasum og Ramsing Menigheder i Viborg Stift, og Nr. Dorothea Helvig Aagaard. den 18. Giertrud Jensdotter Holm, afgn. Skolemester Jens Dødsfald: Den 16, hujus Elsebeth Nielsdotter, i sit 23de Aar. undersens Datter, 53 Aar. Den 19. Mad. Jde Margarethahvertz, afg. Byefoged Smiths Efterleverske, i hendes Alders Aar. Den 21. Dorthe Envoldsdotter, sal. Sindel Niel es Enke, 70 Aar. Den 23 i Wadum Præstegaard Hr. Niels Lassen. Han der fød 1694. den 26. Febr. Hans Fader var Hr. Rasmus hissen, Sognepræst til Lunde og Outrup i Riber Stift; hans Mo ter, Birgitte Lunde. Han deponerede fra Colding Skole 1714. har i 2 Aar 5. Lectie Hører i Riber Skole, derfra blev han 1721. lidet til Sognepræst for Wadum Meenighed, og samme Aar a 18. Juni ordineret af Biskop Thestrup, hvilket Embede han ner 55 Aar har forestaaet som en retskaffen Sielesørger og semplarisk Mand baade i Levnet og Lærdom, der var yndet, æ i og elsket af alle retsindige. Han blev beskikket til Provst i kiær Herred 1741, 2de Gange gift, sidste Gang 1757. med hans nerlevende Enke, der var en Dotter af sal. Mag. Steen Kiærult, samme Ægteskab efterladt sig en Søn og en Datter. Han der nu den ældste Præst og Provst her i Stiftet, en ærværdig Jude Lærer, Forfarenhed var hans Alderdoms Krone, og hans Roes s Herrens Frygt. Huus Sucressor i Embedet bliver Hr. Hans Peter Wadum.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Bekiendtgiørelse. Den Gaard paa Bredegade ved Frue Kirke, V. som beboes til Leye af (S. T.) Hr. Doct, Lasont, kan tilligemed en smuk Lysthauge paa den ansen Side af Kirkegaarden faaes til Leye til førstkomsende Michaelis rette Flyttetid. Skulde ellers nogen ere findet at ville kiøbe enten Gaarden, eller Haugen, underhaanden, kan samme strax faaes paa meget gode tilkaar, da Eyeren langt heller vil sælge, end bort bye, dem, i saa Fald ville derfor Liebhaberne behage i mælde sig derom, forinden Gaarden samt Haugen, saa et Aar, eller maaskee længere, vorder bortleiet. Hærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet. Og en og anden Skipper eller Eier af Fartøier har forsømt at tage eller forlange de efter Forordningen af 18 Mart, sidste Hianaadigst befalede Certificatzer, førend i det Øieblik, de sammes enten til Clarering paa Toldboden, eller i andre Maader behøve, saa de derom overie; saa tilholdes Vedkommende i Tide at søge en forsynede med slige Certificatzer de anordnede Raadstuedage, sen ugentlig ere Mandag og Fredag, paa hvilke Dage de om Formiddagen uopholdelig kan erholde dem efter Omstændigheder de meddeelte, og naar saadant forsømmes, maae de oppebie næste Maadstuedag. Aalborg den 24. April. 1776. Hver en smuk sølv Kaarde er til Kiøbs, anvises her i Bog 47 trykkeriet. nud Qvist er findet underhaanden at sælge sin K. C. N. iboende velindrettede Kiøbmands aard, beliggende ved Vesteraae, naar en Lysthavende giør ham fornøieligt og antageligt Bud derpaa.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Førstkommende 3. Maji bliver Skiftesamling holdet i Stervboer et efter Degne Enken fra Kornum, afgangne Maren Jensdotter Sneebang; og førstkommende 17. Maji holdes iligemaade Skiftesamling i Stervboet efter en Dycipel i 3die Lectie, afgangne Lars Vandborg Vinter, begge her i Aalborg; og vorde begge Skifterne, om mueligt, samme Dage sluttede. Aalborg den 22. April. 1776. E. Kynde.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Jrovst Meulengracht i Hasle pr. Aarhuus lader, som Skifteforvalter efter afgangne Hr. Peder Ebbesen Gimlinge, forrige Præst til Lyngaae og Schiød, herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøre, at Skiftesamlinger efter bemældte Hr. Gimlinge holdes herefter hos den Afdødes Søn, Sr. Thomas Gimlinge i Harlev Mølle, næste Gang den 11. Juni førstkommende. Baa Lars Sands Gods udi Hjortdals Sogn, Nørre Thorup, s under Aalborghuus Amt, vester Hanherred, er Fæster, Niels Pedersen, hans Hustrue, Else Clemmensdatter ved Døden afgaaen, og derpaa foretaget lovlig Registering og Vurdering, hvorved Arvingerne have været mødte, undtagen en Søn, Peder Nielsen, for nogle Aar siden bortrømt en Dotter Maren Nielsdotter gift med Christen Jepsen, boer i Saalberg paa Morsøe, hvilken sidste ved Missive omtrænt under 21. Mart, sidst var indkaldet til 30te Dagen, saa at den første er Aarsag til Skiftets snart utaalelig Henstand; thi indkaldes disse 2de Arvinger at møde i Stervboet i bemældte Nørre Thorup 12 Uger fra Dato at regne, som er den 8. Jul. førstkommende, da Skiftet vorder sluttet, for at overservere deres Arveret, om noget kan blive, hvorpaa tvivles; thi forud sees, at Stervboets Formue ikke nær vil tilrække til Gieldens Afbetaling, end sige noget til Skifte=Salarium. Videre indkaldes Debi= og Creditorer samme Tid at møde, om flere maatte være, end allerede ere anmældte ; og da dette fattige Boe ey formaaer anden Jndkaldelse, end dette at repeteere 3 Gange i de Aalborgske Jydske Tidender, saa ville Vedkommende behage at holde sig det efterretteligt. Nørre Thorup den 15. April. 1776. Lars Sand.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
(eøverdag den 27. April Kl. 11 Formiddag bliver paa P.M. 2 Hr. Jens Thagaards Viinkielder hos Mad. Qvist, holdt offentlig Auction over et Partie Vindueglas i Kister, samt nogle Casser med skaarne Ruder, fra 15 til 5 Tommers Høyde, og 12 til 4 Tommers Brede efter Proportion, saavel af ordinaire som fineste Glas, og kan fra Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor samme forinden Auctionen kan tages i behagentlig Øiesyn. Paa Thidemandsholm findes til Kiøbs 60 sk. gode Stude, der ere af Væxten saaledes at opsætte paa en Staldgaard i tilstundende Tid; samme blive Liebhaberne recommanderet af Peder Biering. den, som har Lyst til at nedsætte sig i Ribe, som Farver, kan der til Kiøbs anvises en god rummelig og beboelig Farver gaard, beliggende i Priorgaden, med vedliggende store profitable Frugthauge, samt tilhørende Privilegium og Jnventarium af Kippe, Kiedel, Perse og videre, naar de behage at mælde sig hos Gaardens Eier, Madame Wassard i Hobroe eller Fuldmægtig, Procurator Stabel i Aarhuus.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
En velbygt og til Kiøbmands Brug beqvem Gaard, NB. Seller og til en anden honet Familie, er at faae til Kiøbs i Greenaae, hvorom kan handles med Eieren, Kiøbmanden Poul Helles Rohde i Ebbeltoft.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Ja det er bekiendt, at Prof. Gebhardi Geschichte von Dannemark und Norwegen, og Prof. Christiani i Kiel nu udgivende Geschichte von Schlesvig und Holstein, ere de nyeste og fuldstændigste, som hidtil haves af Fædernelandets Historie, saahave Christian Jversen og Compagnie, Boghandlere i Odense og Lybeck, foresat sig at udgive en Dansk Oversættelse deraf, under Titel: Kongerigerne Danmark og Norges, samt Hertugdommene Slesvigs og Holstens, Historie indtil vore Tider, i 8 Bind, trykt i 4to med Kobberstykker og Vignetter, paa Skrivpapiir. For nogenledes at bestemme Oplaget, have de valgt Subscriptionsveien, hvorefter de, som lade sig antegne, intet Forskud betale, men ligesom Deelene efterhaanden udkomme, betale Subscribenterne mod hver Deels Annammelse 1 Rdlr. Og da den Schlesvig=Holsteenske Historie er den vigtigste, i Henseende til de forrige Fyrstl. Besiddelser, saa agte de først at udgive den, som leveres færdig til Mikkelsdag, og siden hvert halve Aar at afvexle med en Deel af den Danske og Norske Historie. Hvor vigtig den Slesvig=Holsteenske Historie maa være, skiønnes deraf, at der vare over 1200 Subscribenterne paa den Tydske Original. Subscriptionstiden er udsat til førstkommende St. Hansdag, hvorfore de Hr. Lysthavende i og omkring ved Aalborg ville inden denne Tids Forløb behage at lade sig antegne hos Christopher Wille, Bogbinder i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Christopher Wille af Aalborg agter sig (vil Gud) til forestaa de ende Wiborg Omslag, hvor han i Markedstiden er at finde med sin Bogsamling lige for Nyetorv Gyde. Foruden en anseelig Deel Bøger i adskillige Videnskaber ere ogsaa Forordninger, ne fra 1670. til 1775. Aars Udgang complette at faae, saavel indbundne, som i raae Materie, saa og separate Aargange Blandt andre Juridiske Skrifter kan nu og faaes (S. T.) Hr. Lybeckers Applications Udtog, 2den Deel. De, som have de forrige Deele indbundne, og forlange de sidste i lige Bind, ville behage at medtage samme, for at faae en Lighed i Bindene.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Paa en nyemodig sterk Carosse til 4 Personer, brugelig saavel til en Reise som en Stats=Carosse, gives Anviisning herfra Bogtrykkeriet, hvor den her i Byen er til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Tisdagen den 7. Maji førstkommende om Formiddagen Klokken & 9 Slet og følgende Dage vorder udi Sr. Christen Lembergs iboende Gaard foretaget og holdet offentlig Auction saavel over bemældte Gaard, som Fallitboets Kramboed=Vahre, Løsøre og øvrige tilhørende Effecter; thi ville Liebhaberne behage til samme Tid at indfinde sig, da Conditionerne paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte. Aalborg den 10 April, 1776. Jeg der have Tin, som til at repareres eller omstøbes, er indleveret til Sr. Christen Lemberg her i Aalborg, indkaldes herved forinden Auctionen, som er berammet den 7. Maj næstkommende, at mælde dem i Fallitboet, for at indløse og modtage bemældte deres Tin; thi i Mangel deraf bliver samme for Vedkommendes eget Tab og Gevinst ved den berammede Auction bortsolgt. Aalborg den 10. April. 1776. Bloch, Wormstrup, Raadmand. Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1776-04-26
Ja Hals Bye, der haver sin egen Skibbroe, og er vel bebygt med en Deel smukke Huuse, som ligge ved Jndsellingen af Liimfjorden, hvor forbi alle Fartøier, som seile til og fra Aalborg, og øvrige Kiøbstæder i bemældte Liimfjord, skal passere, unægtelig findes beqvemmeligere og menagerligere for Søefarende at boe udi, end omrorte Kiøbstæder, deels formedelst Huusleie, Jldebrændsel, og andre faste Udgifter, der er langt lettere end i Kiøbstæden, deels og i Henseende til mangfoldige andre i Occonomienforefaldende Udgifter, som i Kiøbstæden medgaae, og der enten kan svares eller haves for meget moderate Priser. Men, som det mig er berettet, at der vel en Deel af deslige Gotfolk, saavelsom Pensionister og andre honette Familier, kunde virkelig have Lyst ja og finde deres Regning ved at nedsætte sig i Hals Boe, naar de og deres Børn vare befriede og exiperede fra Hæftelse og Voxnedrettigheden; altsaa for at vise, med hvilken Attraae jeg søgt at kunne faae dette beqvemme Søestæd bragt til den ønskelige Flor og Fremvæxt, haver jeg ikke villet undlade herved at bekiendtgiøre, at jeg af de i Hals værende Huuse, der ere over 96 forden 23 Gaarde og 7 Boelsteder, haver resolveret at bortfæsteller bortleie en 10 til 15 Stykker af de smukkeste Huuse efterhaanden, som de blive fæsteledige, paa Vilkaar, saaledes, at de som samme fæste eller leie paa Livstid, eller visse Aar, kan efter lovlig Opsigelse og Huusets Aflevering i den Stand, de samme modtoge, qvittere saadan deres Boepæl i Hals, og søge deres Lykke andre Steder, om bedre Leilighed skulde gives, uden at jeg eller efterkommende Eiere til dem eller deres Børn i sin Tid kan eller maae gjøre nogen Prætension. Og da der til Michaelis førstkommende kan faaes trende gode Huuse, som i slig Henseende blive ubortfæstede til Julii Maaneds Udgang, saa ville de respective Liebhabere, som maatte attraae sig en fornøielig og menagerlig Boepæl, behage forinden at adressere dem til mig underskrevne Hals Eier, for og Afgiften og Conditionerne nærmere at accordere, da jeg haaber, Vedkommende vist skal finde sig tiente og fornøyede. Grønlandslykke den 8. April. 1776. Nicolai Duus, Fra Kiøbmanden, Erich Høeg i Hiøring, er Natten imellem e) den 26 og 27. Mart. sidst ulovlig bortgaaen af sin Tien ste en Bondekarl, navnlig Thomas Madsen, der var klæd udi en blaa perset Vadmels Kiortel, drættet med Hverkens Tøi, udnistret, og brede Metal Knapper udi, en nye hvid Vadmels Troe, udrættet, med smaa Metal Knapper, et par Støvler med meere, hvilket han samme Nat deels fra Husbonden, og deels fra hans Medtienere stiaalet haver, foruden han forhen er befunden i To verie. Hvem som samme maatte forekomme, vilde behageng lade hannem anholde, og mig tilkiendegive; af Størrelse er han middelmaadig, glat i Ansigtet, men hænger med Læberne, lunkaf Gesigt, hans udvisende Ansigt overbeviser ham, at han ik har Udseende til got, men ventelig, hvor han kommer, vil forevestørre Tyverier, da han allerede har øvet sig med at brække Dere. 100