Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-11-04
(Af Journal for Politik, Natur= og Menneskekundskab Oct. 1796.) Maria Amalia er aldeles værdig, at være en Søster til Dronningerne af Neapel og Frankrig. Den sidste gjorde et Land ulykkeligt, af hvilket hun var bleven forgudet; hun styrtede det i en Afgrund, hvilken Frihedens almægtige Haand allene kunde rive det ud fra igien; hun hvædsede den Øxe, som skilte Ludvig ved Livet; hun - dog jeg vender Øirkastet bort, og tier. Hendes Søster Marie Caroline har jeg tilstrækkelig skildret i mine Efterretninger om Neapel. Hertuginden af Parma vilde ikke have givet nogen af dem efter i Forbrydelser, hvis hun kun i sin lille Stat havde havt Leilighed til, at vise sine Talenter. Hvorledes det end forholder sig med hine to Dronningers Sinddeelag, saa kan jeg dog, efter eenstemmig Vidnesbyrd af alle Jndvaanere i Parma og Plazenza, forsikkre, at Hertuginden overgaaer dem i Hang i til Vellyst. Hvem der kun besidder herkuliske Kræfter, han være Officeer eller Lakei, er hende velkommen Hun har læst Boccatz og Ariost; derfor veed hun, at den stærke føre Staldkarl har i mange Ting forud for enhver anden. Hun opsøger saadanne stærke Athleter paa deres Leie, og veed, at man under visse Forfatninger liggenbedre paa Straa, end i de blødeste Senge. Til dette Valg har hun forresten endnu en anden Bevæggrund. Hun er ikke riig nok til, at fyldestgiøre Hof=Herrernes umættelige Slugenhed efter Penge; men hine robuste Elskeres maadelige Fordringer, kan hun nok opfylde. Undertiden falder hendes Valg paa en Hosmand eller en riig Borger; men disse komme da dyrt til at betale den Ære, de nyde. Damen laaner af dem, og betaler ikke. Saasnart hendes Øiemmed er opnaaet, tænker hun ikke længer paa de Føieligheder, hun har beviist, og de Summer, hun har faaet. Rigtig nok forfærdes jeg over disse utrolige, og alligevel sande Efterretninger; men det er mig endnu ubegribeligere, at endog Folk af Stand forstaae sig til, at fyldestgiøre dem nye Messalinas Lidenskaber. Maria Amalig lader det endnu ikke beroe dermed, at hun paadrager sig Foragt og ondt Rygte ved denne Opførsel; hun begaaer endog af Lune utallige Daarskaber, og hver Dag nye. Hendes Hofdamer og Kammerfruer blive vexelviis piint, karesserde og udskieldte af hende; de maa af hende høre den haardeste Tiltale, eller Historier, som hun allene er istand til at fortælle. Paa andre Tider løber eller rider huun, med en Ridepidsk i Haanden, op og ned af Parmas og Piazenzas Gaader; slaaer enhver, som kommer hende i Veien, og tillader sig dertil Uanstændigheder, som jeg vil fortie af Agtelse for hendes Kiøn. Parmesanerne ere blide og taalmodige, men ikke dumme; derfor behandle de denne Fyrstinde, som er sin Rang saa uværdig, undertiden med den største Foragt. Det rører hende ikke, og hun hævner sig ikke derover. Hun maa nok ikke være saa ondskabsfuld, eller ogsaa meere hærdet, end hendes Søstre, og lidet derfor taalmodig, hvad andre vilde have hevnet haardeligEn dansk Reisende, med Posten fra Lybek til Hamborg, fortæller i Minerva, at han ved den skiønneste Sommermorgen, gjennemtrængt af glad Fornemmelse, sang: Hver Glædens Ven, Vær du vort Selskabs Skytsgud, inde, og Marseillaneren og Pyrenæeren, den ene efter den anden. Lidt efter lidt mærkede han, at man bag ham faldt i med, og det endog med de danske Ord. Overraskelsen var alt for behagelig, skulde maaskee den hele Vogn være fuld af Danske, Paa Øieblikket anstillede han en Undersøgelse, og fandt da paa mellemste Sæde er ungt Folkepar, begge Skuespillere fra Odense, begge aabenhiertige og muntre; han en Ungarer og hun Kofhimmes Landsmandinde. De paastode, " at det Rygte var falske, at den odenseiske Trop herefter vilde spille paa Dansk, og at det var umueligt for Tydskere, at blive det danske Sprog mægtig nok, for uden Anstød at spille deri. - De kunde gjerne have lagt til: "at der letteligen fandtes duelige danske Subjecter nok, som inden føie Tid vilde vinde bifald paa Theatret. Copulerde, Odense den 24 Oct. Bødker Hans Hansen ved Sukkerraffinaderiet og Ane Jensd. Den 26de, Sognepræsten til Kullerup og Ressvinge Hr. Frid. Bagger, Zeuthen og Jomfr. Maria Magdalena Steffens. Den 28de: Jens Hansen og Maren Larsdatter. Døde: Den 21 Oct. Haarskjærer Ole Nielsens Kone, Anna Sophie Rasmusdatter, 41 Aar. Den 23de Dragon Peter Hebbes Søn, Peter Christian, halvtredie Aar. Den 24de: Christian Møllers Søn, Hans, 6 Dage. Den 27de: Christen Jensens Søn, Peder Gremmelin, 19 Uger. Den 31te: Jomfrue Helvig Marie Høy, 81 Aar.