JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Det Hollandske Videnskabers Societet i Harlem udsatte i A. 1820 et Priisspørgsmaal om de saakaldte modificerede (formildede) Kopper, nemlig om sammes Væsen, Gang, Aarsager, Følger og Forebyggelse, saavelsom om Kokoppernes Varighed og Børnekoppernes Udryddelse o. s. v. med det Ønske, at faae et Svar derpaa, ikke indeholdende bekiendte Ting, men en fyndig, paa Forsøg og Jagttagelser grundet, Fremstilling af benævnte Gjenstande. For en fyldestgiørende Besvarelse bestemte Selskabet en Guldmedaille af 30 Ducaters Værdie, og endnu desuden en overordentlig Præmie af 30 Ducater. Denne Priis er nu bleven tilkjendt en Afhandling, hvis Forfatter er Hr. J.W. Giltermann, Doctor i Medicinen, Chirurgjen og Fødselshielperkonsten, og Læge i Emden i Østfriesland. Den vil med det første blive trykt i Selskabets Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Den russiske Statsraad og Prof. Carl Morgenstern har udgivet et lidet Skrift: "Ueber Rafael Sanzio's Verklarung", som er Frugten af hans gjentagne Beskuelse af dette Mesterstykke, under hans Ophold i Paris i Foraaret 1809. Alle Figurerne beskrives deri efter deres Stillinger, Træk, Udtryk, Klædedragt og Farver, selv Belysningen omtales. Denne Beskrivelse over Rafaels Mesterværk, Kronen for den nyere Malerkonst, opvækker, sammenholdt med Kobberstykkerne, især det af Dorigny, der bedste fremstiller det Væsentlige af Originalens Stiil og Kraft, et langt fuldstændigere og værdigere Begreb om Forklaringen, end man ellers, uden at have seet samme, er istand til at have
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (uden Renter) 85 1/2. Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 106 1/2. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 25. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Marts 1824. Conferenceraad, Peder Wormskiold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
J Skjebnens Bog staaer engang skrevet: Vort Kiød skal vorde Muld; Held den, som da har dydigt levet, Ham vorder Graven huld: Et Havblik efter Stormens Aar, Et Forbud paa en himmelsk Vaar. Bag simple Muur i Dødens Have, Der staaer en lille Grav; Her lagde mellem Fædres Grave En Vandringsmand sin Stav, Hvis Liv var Dyd, hvis Død var Ro Hvis Aand var Gud og Danmark tro. Med Fryd han Dagens Hælding skued Thi ædel var hans Id; Reen Villie i hans Hierte lued, Og skarp var Mandens Vid; J Pligten tro, i Hiertet mild, Ei Alder mørkned Aandens Jld J syvti Aar vi saae ham vandre J Støvets Kredse her, J dem han virked skiønt for andre, Og vandt sit Danmark kier. Giv Gud at hvert et Adelsnavn, Som hans maa følge almeent Savn. O. Wormskjold, stor Du var som Fader, Som Ven, som Embedmand, Derfor et Navn Du efterlader, Som grønnes i Dit Land; Og gid hver Mand ved Thronens Fod, Som Du, maa vorde viis og god! Sov født da i Dit lune Giemme, Ei Stormen rækker Dig, Et næste Old vil Dig ei glemme, Dets Ord er vore liig. Hans Liv var Dyd, hans Død var No Han var sin Gud og Konge tro." Om Casser. Det Ord Casse synes ofte at være en Gjenstand for Omtale. Oprindeligen hedder Cassa i det Italienske en Kiste, Koffert, ja end- og Ligkiste. At mangen Casse bliver en Ligkiste for dens Bestyrer, har Erfaringen noksom lært, men dog næsten aldrig for den er tom. I det engelske kaldes Cach, som aabenbart kommer fra Cassa (Fr. Caisse) ligefrem Penge, men at en Casse just ikke altid behøver at indbefatte Penge, veed Enhver. Cassepenge kaldes alle saadanne Penge, som findes i en Regents, Stads, Communes eller selskabelig Forenings offentlige Casse. Den, som har at indkræve og svare Regnskab for saadanne Penge, kaldes Casserer, og efter de fleste Staters Love have de store Fortrin for andre Fordringer i Concourser, en Forgribelse derpaa ansees, naar det Manglende ikke erstattes, for et Tyverie. Visse Lovkyndige have endog villet paastaae, at den, som blot udlaante saadanne Penge, burde erstatte dem firefold. Men denne Mening grunder sig paa romerske Love, og Romerne synes især at have havt Grund til at være saa strænge, i den Henseende, da der hos dem nok blev udøvet Underslæb med Cassepenge, som overgaaer all Forestilling. Cicero bebreider f. Ex. Antonius (Phill. 11.) at han i kort Tid havde stiaalet og sat overstyr septies millies H. S. d. c. over 23,333,333 Sølvdalere i vore Penge. Er dette grundet, som man har største Føie til at troe, da ellers en Mand som Cicero ikke vilde paastaaet det, saa er denne Cassemangel nok den største, der nogentid har fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Mærkeligt er det, at (ind- Cassere (oppebære) Penge og cassere, erklære for tilintetgjort, er af saa forskjellig bemærkelse. Den, som indkasserer i Dag, kan mueligen i Morgen blive casseret. J Kjøbmandssproget betyder cassere det samme som udslette eller tilintetgjøre en Gieldsfordring; indcassere Penge, derimod at oppebære eller inddrage Penge. J Lovgivningen er det den Handling, at tilintetgjøre et Document, eller og afsætte en Betjent for begaaet Utroskab. J denne bemærkelse kommer Ordet ikke af Cassa (Skriin), men af det latinske cassare, tilintetgjøre, erklære for ugyldigt. Staten er vist nok tjent med det Slags Casserere, som den roligen kan overlade til at indcassere, uden at see sig i den sørgelige Nødvendighed, at cassere dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Et Par Ord i Anledning af Stykket. Cicero som practisk Philosoph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Num. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Forfatteren til hiint Stykke i Skilderiet har af J. M. Gesners Chrestomathia Ciceroniana erfaret: at Cicero døde som en gammel Kjærling. Han laane nu Øre til en langt paalideligere Efterretning, den herlige Middletons romerske Historie, og see, hvad han der kan erfare. Hedder det da som saa i samme Bogs 4de Bind. Cicero opholdt sig med sin Broder paa sin Villa i Tusculum, da han bekom Underretning om den Proscription, der rammede ogsaa ham og hans Broder. Triumvirerne ønskede at holde det hemmeligt, om "muligt, ligge til Executions-Øieblikket, for saaledes at overfalde Dem, de havde dømt til Døden, inden disse kunde undflye. Men nogle af Ciceros Venner udfandt Midler, til betids at give ham et Vink derom. Strax reiste han da med sin Broder til sin Villa, Astura, der "laa Kysterne nærmest; og deres Hensigt var, ufortøvet at fjerne sig fra deres Fiender til et meer betryggende Sted. Broderen Quintus var just ikke forberedet paa en saa tilsom Reise; han besluttede altsaa, at vende om med sin Søn til Rom, i det Haab, at kunne forblive skjult der, indtil han fik Penge og andre Fornødenheder til deres Underholding samlede sammen. Cicero fandt imens et Fartøi seilfærdigt i Astura og gik flux ombord, men Vinden var ham hæftigt imod, og han maatte, efterat være seilet to Miil langs Kysten, lande i Circeium. I Nærheden af dette Sted tilbragte han een Nat ængsteligen og i Ubestemthed. "Spørgsmaalet gik ud paa, hvor han skulde tage hen, om han havde at flye til Brutus, eller til Cassius, eller og til S. Pompeius; men efter al Overveielse tykkedes ingen Udvei ham "saa kjær, som Døden. Den Tanke opsteeg hos ham, som Plutarch siger, at gaae til"Rom og dræbe sig selv i Cæsars Huus; men hans Tyendes utrættelige Bønner bevægede ham endeligen, til at seile videre til Cajeta. Her steeg han atter iland, for at hvile ud, een Miil fra Kysten, paa sin formi"anske Villa, kjed af Søfarten og Livet erklærede han, at han vilde døe i det Land, han saa tidt havde reddet 1. Han som nu "aldeles roligt nogle Timer, uagtet, som nogle Scribentere fortælle, en Mængde Krager skrege udenfor hans Vinduer, ret som "de vilde vække og advare ham mod den nære Fare, ja, uagtet een af dem fløi ind i Værelset og rystede i Puden under hans Hoved, til endeligen hans Slaver, skrækkede ved dette Varselstegn og beskjæmmede over, at see u"fornuftige Dyr omhyggeligere for ham, end de "selv vare, tvang ham til, at lade sig bære ad Lønveie gjennem Skoven til Skibet; thi de "havde erfaret, at der alt var Soldater, som havde spurgt om ham, i Egnen og ikke langt fra hans Villa. Da disse Soldater nu hørte, at Cicero var flygtet, ilede de efter ham ned til Kysten og indhentede ham endnu i Skoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Indenlandske Efterretninger. Torsdagen den 25 Marts holdtes en extraordinair eller Continuations-Generalforsamling i det Kongel. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, hvor følgende Puncter bleve forhandlede: 1) Tilkjendegav Directionen, at den havde indgivet en Ansøgning til General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet, om at erholde en Kongelig Approbation paa det i forrige GeneralforsamlinVedtagne, nemlig at tilstaae Jnteressenterne i Rbdlr. pr. Actie aarligen, og som skulde vedvare i 8 paa hinanden følgende Aar. General-Toldkammeret svarede, at herpaa behøvedes ingen Approbation. - 2) De af 36 Jnteressenter i forrige Generalforsamling indgivne Forslag om oeconomiske Gienstande &c. &c. (see Skilderiet No. 8 d. A.), bleve alle 8 oplæste, tilligemed Directionens og den bestandige Commissions Betænkning over samme. Syv Jnteressenter forlangte, at der skulde balloteres paa disse 8 Forslag til Antagelse eller Forkastelse. Man ballotterede; der befandtes kun at være 36 Stemmer Ja imod 84 Stemmer Nei ved første, og saaledes fortfaredes med de 7 øvrige Forslag, hvoraf ethvert blev oplæst, uden at der blev ballotteret paa samme. Det forblev med alle 7 Forslag efter Directionens og Commissionens Betænkning, de faldt nemlig bort. - 3) Directionen tilkjendegav, at den har constitueret Hr. Buch til Pakhuusforvalter isteden for forrige Pakhuusforvalter Mauritzen, hvilken, efter Directionens Forslag, blev af Generalforsamlingen bevilget 200 Rbdlr. aarligen i Pension. - 4) Til handelskyndig Directeur blev Hr. Major Selmer paa ny valgt med 74 Stemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
J Kjøbenhavn ere i disse Dage ankommen fra Wien den berømte Fløitenist Joseph Wol fram, som agter med det første at give en offentlig Concert. Han har forhen ladet sig høre med Bifald i Paris, London, Brüssel, Wien og Frankfurt am Mayn, og spiller paa den af Professor Baier forbedrede Fløite.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Den af Hr. Literatus Blok Tøren forhen bebudede Samling er nu udkommen under Titel af: Blok Tørens udvalgte Pennestrøg, ordnede efter Tidsfølgen. Bogen, 190 Sider stor, foruden X S. Forord og Jndholdsliste, er tilegnet Dankongen Frederik den Sjette. Samlingen bestaar ialt af 104 poetiske og prosaiske Stykker, hvoraf Adskillige ere forfattede i det tydske Sprog. De ere skrevne i Tidsløbet 1800 til 1824. Personlige Feider ere aldeles udelukkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Blandede Efterretninger. Det er mærkeligt nok, at trods de uhyre Ulykker og Plager, der have hjemsøgt Kongeriget Spanien i Løbet af det 19de Aarhundrede, har Befolkningen dog, efter autentiske Beretninger, stedse tiltaget; thi naar man fraregner 215, 106 Siele for Canarieserne, og 9800 for Præsidios, saa bestod den 1820 dog af 11,405, 124 Siele; 1787 taltes kun 10,201,786 og 1767. For ikke længe siden fandt den store fem aarige Musikfest Sted i York, der, i de fire Dage, den varede, indbragte 15,000 Pd. St. Antallet af Musici og Sangere i de Oratorier, der gaves i Domkirken, beløb sig til 491, hvoriblandt mange blot Yndere af Musik, men desuagtet udgjorde Udgivterne dog 8000 Pd. De øvrige 7000 Pd. bleve uddeelte blandt de derværende Hospitaler. - Ogsaa de aarlige Musik fester i Glocester og Birmingham vare mere besøgte og indbringende end ellers, hvilket Altsammen vidner om tiltagende Smag for Musik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Et ungt musicalsk Vidunder, ved Navn Aspull, har nyligen ladet sig høre i Windsor Slot for Kongen og hele Hoffet med udmærket Bifald. Han spillede fra Kl. 8 1/2 af hele Aftenen paa Pianoforte udvalgte Stykker af Beethoven, Mozart, Himmel, Kalkbrenner, Moscheles, Kreuzer, og Clemente ganske mesterligen. Kongen sad den meeste Tid ved Siden af ham og afbrød ideligen hans Spil med Bravo og klappede den unge Virtuos opmuntrende paa Skulden. (Lond. Chr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
J Biblioth. univ, Dec. 1822, læses en af W. Allen forfattet Plan til at oprette i det Indere Fattigcolonier af samme Indretning som den i Fredericksoord. J Selskabets nuværende Tilstand, siger Forf., gives der Mange, som ønske at arbeide, og som ere istand dertil, men som ikke kunne forskaffe sig Arbeide, mangle Livets første Nødvendigheder og ere en Plage for de øvrige Medlemmer. Men naar disse Mennesker bruges til at dyrke Jorden, under en tilbørlig Bestyrelse, kunne de ikke allene forskaffe sig alle deres Fornødenheder, men endog have et Overskud til at svare Afgivterne af deres Jorder og Bygninger, og tilbagebetale de dem gjorte Forskud. Forf. foreslaaer at anlægge Landsbyer, hver indbefattende 50 til 100 Familier og udgjørende en Commune. (Paa en Tid, da Capitalisterne ere saa forlegne med at anbringe deres Penge endog kun til 5 a 6 pC., maatte det ikke være vanskeligt, at bringe en saadan Plan til Udførsel. Det maatte være besynderligt, om saadanne Colonier, begunstigede af Regjeringen, ikke skulde kunne skaffe Actie eierne, thi uden Actier kunne de ikke skaffes tilveie, i kort Tid deres Capital tilbage med Renter og det, som er tusinde Gange mere end Renter, den glade Bevidsthed, at have frelst mange hundrede Ulykkelige fra Elendighedens Svælg. Der anvendes jo saa mange Tusinde om Aaret til at stifte Forlystelses- og Overdaads selskaber, hvorfor ikke engang anvende en Deel af disse Summer til at fremme sand Menneskevel!)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Den Pariser Skak-Klub Le Cercle de Philidor, opfordrede nyligen den Londoner Skak Klub til et Partie Skak, hvis Træk skulde blive tilmeldte med Posten eller overordentlige Estaffetter. Opfordringen blev modtagen, og den Sum, der skulde spilles om, bestemt til 50 Guineer. Efter et fra Hr. de la Bourdonnaye, anden Skakspiller i Paris, indløbet Svar, var Partiet gaaet overstyr, da den franske Klub er paa Veie at opløses, i Følge en blandt dens Lemmer opkommen Strid. To Partier skulde spilles paa eengang; de Franske havde Trækket i eet og de Engelske i et andet, og det var beregnet, naar Trækkene havde været tilmeldte med Posten, vilde disse Partier have varet i tolv Maaneder. En enthusiastisk Skakspiller i den Londonske Klub havde foreslaaet, at, da det i en vis Henseende gjeldte Nationalæren, saa skulde Ministerne, i dette Øiemed, formaaes til at oprette en Telegraphforbindelse imellem begge Riger. Denne Plan vilde betydeligen have forkortet Spilletiden og ikke kostet Landet mere end 10,000 Pd. St. (Lond. Chr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Forbryderskibet Chapman er afgaaet fra Portsmouth med 180 Forbrydere ombord, der skulle føres til Ny-Sydwales, Phoenix indtager i Sheernes 200 og Grevinde af Hartcourt 170 i Woolwich, for at bringe dem til deres Bestemmelsested. Hunt er ombord paa det sidste (S. Bl.) I Nærheden af Grinstead, i Susser, er nyligen begaaet et græsseligt Mord paa et til Maaneders Drengebarn. Faderen er første Staldmester i en Gjæstgivergaard og Moderen driver Handel der i Byen. Barnet var betroet til en femtenaarig Pige, Esther Gor ringes Omsorg. Efterat Moderen havde givet det Die, lagde hun det i Vuggen, hvor det strax faldt i en fast Søvn, og hun gik derpaa ud i Kjøkkenet. Esther var paa samme Tid i Kjøkkenet, og fik Befaling at gaae ind og vugge den Lille. Da Moderen en halv Time derefter kommer ind i Stuen igjen, savner hun Barnet i Vuggen. Hun løb nu forfærdet ind i det næste Værelse, hvor Pigen børstede Sko, og spurgte, hvor Barnet var, men Esther svarede med paatagen Forundring, at hun ikke vidste det. Man søgte overalt efter Glutten, men forgjeves. Over 300 Mand til Hest vare i alle Retninger i Bevægelse, for at opspore den Savnede, men Alt til Unytte. Naboerne søgte at udfritte Pigen, men hun nægtede Alt, og hvad der bortvendte al Mistanke fra hende, var, at hun skreg og vred Hænderne, og besamrede Savnet af den søde Unge". Men da hun blev siden sendt efter en Pot Øl til et Vertshuus i Nærheden, og Verten talede til hende om hendes Hosbonds og Madmoders Lidelser, loe hun og viste en Ligegyldighed, der var meget afstikkende mod hendes forhen yttrede Sorg. Endeligen, efterat man paa ny havde begyndt at søge om Barnet, fandt man det i et Vaskerhuus, druknet i et Kar. Mistanken faldt nu paa Pigen, men hun vedblev at nægte Gierningen. Omsider maatte hun dog bekiende, at hun havde kastet Barnet i Karret. Man veed endnu ikke, hvad der har været Aarsag til hendes Forbrydelse. Hun har i de 1 1/2 Aar, hun tjente der, ikke yttret mindste Tegn paa Sindssvaghed. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
J engelske Blade læses en ny Jndskjærpelse af Parlamentsacten til at forebygge Dyrs Mishandling. Efter samme skal den, der overmodigen eller grusomt slaaer en Hest, et Æsel, Faar &c., ansees med Pengemulct. Det skal være Enhver, der er Vidne til en saadan Mishandling, tilladt, at anholde og lade arrestere den Skyldige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Kjøbenhavns Børs, d. 26 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a visto. 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (uden Renter) 87. Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128. Rbdlr. Sedler pr. 1000 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 16 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 106 1/2. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Rettelser. J No. 21, 1ste Side, 1ste P., Lin. 19 nedenfra, for Reminescencer, læs: Reminiscencer, J No. 23, P. 380, Lin. 13, for: Scool læs: School Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144 Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-27
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 26. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Marts 1824. Om Høitideligholdelsen af Børsens Jubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-30
Vi have i forrige Aargang af Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-30
(No. 28) gjort opmærksomt paa, at i Aaret 1824 er Børsens Jubilæum, og vi endte de i den Anledning anstillede Betragtninger med de Ord: "Om Kjøbmandstanden i Kjøbenhavn paa een eller anden Maade i næstkommende Aar vil høitideligholde Børsens Jubilæum, maa Tiden, lære. At det er en værdig Anledning til Høitideligholdelse, derom kan vel neppe være nogen Tvivl. En Bygning, der saa at sige, er Sjelen for hele Rigets Handel, der er et af vore største Kongers herligste Minder; der har overlevet tre af Danmarks skrækkeligste Catastropher, fortjente dog vel paa sin to Hundredeaarige Fødselsfest en saadan Opmærksomhed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-30
Forfatteren af Stykket: Cicero, som practisk Philosoph, i No. 24, vil saa meget mindre gaae i Rette med den ærede Jndsender af "Et Par Ord i Anledning af samme see No. 25), som han af sit ganske Hjerte ærer Jndsenderens ædle Jver for at forsvare en stor og udødelig Mands Minde, endog henved to Aartusinder efter dennes Død. Ogsaa erkjender jeg den af ham paaberaabte Autoritet for meget vægtig. Men ikke desto mindre troer jeg dog, at var Middleton en lærd og upartisk Mand, saa var J. S. Gesner det ikke mindre. Begge have vel elsket Sandheden lige høit, hædret Cicerols Minde lige varmt. Spørsmaalet bliver her kun, hvo af dem, der har været heldigst i at opdage det Sande. Gesner siger i en Rote til den af mig paaberaabte Biographie: "Blandt den store Mængde, der have beskrevet Cicero's Liv, er Franciscus Fabricius den, som vi fortrinligen have fulgt, og dem, som kræve Bevis for hver Ting, henvise vi til ham, fordi han næsten har leveret det ved hver Linie, og det hele Værk næsten ene er sammensat af Ciceros, Plutarchs, Dionyfius's &c. Ord. Hans Historis Ciceronis per consules descripta er saavel adskillige Gange særskilt udgiven, som indført i adskillige Udgaver af Ciceros Værker. Ciceros Levnet af Middleton, i det engelske Sprog, er en meget lærerig Historie af de daværende Tider. ras Man seer heraf, at Gesner meget vel har kjendt Middleton, og det maatte være meget besynderligt, om ikke allene den lærde Fabricius, men ogsaa den lærde Gesner skulde saa ganske have bedraget sig i deres Dom om en Mand, for hvem de især, som Philologer, maatte bære saa ubegrændset Agtelse. Har Forfatteren af hiint Stykke i Skilderiet feilet, og for den gode Sags Skyld ønsker han intet mere end at dette maatte være Tilfældet, saa er det vist ingen Skam at feile med to saadanne Mænd som Fabricius og Gesner. Men selv af Middletons Beretning kan jeg i det mindste ikke saa let indsee, at Ci ders befjeledes af et Mod, en Helt værdig." Lad os engang upartisk betragte hans Adfærd, da Catastrophen nærmede sig. For at undgaae Triumpirernes Anslag flygter han. I Nærheden af Circeium tilbringer han en Nat ængsteligen og i Ubestemthed. Her - ikke i Rom - opstiger Tanken hos ham, at dræbe sig selv i Cæsars Huus; men han lader sig dog bevæge af sit Tyendes utrættelige Bønner at seile videre til Cajeta. Her erklærer han atter at ville døe i det Land, han saa tidt havde reddet; men han lader sig dog af sine Slaver tvinge til at lade sig bære til Skibet. Først da han saae sig indhentet af fine Bødler rakte han sin Hals ud og befoel dem fuldende deres Dont og tage det, de søgte – Er dette en Heltedød, – Døde saaledes Sokrates eller Cato Mueligen havde den physiske Kraft forladt den af Tænkning og Hovedarbeide, Sorger og Forfølgelser svækkede store Aand. Maaskee maa man skrive hans Frygtsomhed mere paa Omstændighedernes end paa hans Sielekrafts Regning. Men som Helt døde han neppe.