JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Verona, den 21de Julii. Hos os maae alting omskabes. Den saa kaldte Herrplads skal kaldes Nationalplads, og man taler endog om at give vor Stad et andet Navn. Der maae vel skee noget, for at tilfredsstille vore Clubbister, som maaskee ere de meest rasende i hele Jtalien. For to Dage siden have de ved Almeensikkerheds=Committeen med megen Hæftighed æsket, at de Borgere, der ikke have ægte patriotiske Grundsætninger, skulle fordrives af Landet. Ogsaa have de anklaget Borger biskoppen, fordi han ikke i Begyndelsen af sine Bi Med. speskrifter sætter de Ord: Friehed, Liighed! alt det – lægger en Tidende til – troer man, vi snart blive Keiserlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Genua, den 22de Julii. Vor provisoriske Regiering har den 10de besluttet, at friegive alle de Slaver fra Barbariet, der tiente paa Republikens Skibe, og give de Friegione saa mange Penge, som de havde behov, for at begive sig hiem. Denne Beslutning udførtes den 14de, hvilken Dag Slaverne samledes paa Pladsen Aqvaverde, hvor Friehedstræet er, og aftages deres Kiæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
J disse Dage udbrød her Uroeligheder. Folket vilde være kommet efter, at Directorerne ved St. Georgs Banken havde vildet forpagte Skatterne bort til en vis Entrepreneur Cresta; Folket forlangte hans Hoved, og det var med Møye, det lod sig overtale, at Bankodirecteurerne aldeles ikke havde noget saadant for.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Jtalien, den 29de Julii. J adskillige Stæder i Piemont var udbrudt en Revolution. J Jorea understøttedes Jnsurgenterne af en Deel af Besætningen, myrdede Gouverneuren, og bemestrede sig Artilleriet og Staden. J Fossano besatte de ligeledes Staden, og toge Artilleriet bort. Cavalleriet, som laae i Sevigliano, tilte til, for at stille Tumulten, men fandt Portene lukkede, og vel forsvarede, aftakkede altsaa sine Officerer, og forenede sig med Jnsurgenterne, som lod det rykke ind i Staden. Under et almeent Frydeskrig blev ogsaa i Cornie, en stor Stad i Dalen di Ponte, Jnsurrectionsfanen udhængt, Turin var alt længe i en Giæring, der daglig blev betænkeligere. Dyrtiden og Brødmangelen ere Hovedaarsager dertil; en Brødsælger er myrdet, Stadsportene lukkede, Hoffet vovede ikke at gaae ud; da man stedse holdt Øye dermed (efter seenere Efterretninger skulde midlertid denne Tumult lidt efter lidt være dæmpet; andre Tidender meene, den har ikke været nær saa farlig, især da Buonaparte har forsikkret den sardiniske Konge sin høyeste Tilfredshed).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
J de Districter af Kirkestaten, der ere blevne Paven troe, er Forbittrelsen hos Jndvaanerne meget stor mod de frafaldne. Jsær tør ingen fra den affaldne Stad Ancona lade sig see der uden Livsfare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Schveits, den 29de Julii. Anliggenderne i St. Gall blive daglig meere forknyttede. To Dage efter de sidste Uroeligheder bekiendtgjorde de i St. Gall værende Efter denne Repræsentanter Sagens Paakiendelse. skulle de ved Privilegierne forordnede almeene Landsforsamlinger, som lovgivende Magt, atter samtræde til visse Tider, og Abbeden og Capitlet være forbundne, at blive inden Lovenes Grændser. Natten derpaa gik hele Capitlet, efter at have reent udrømmet Abbediet og Kirkerne, til Fyrsteabbeden i Constanz, og derfra til Vemgarten i Schaden. Det hedder, Abbeden, der tillige er tydsk Rigstand, har anraabt Keiseren om Hielp, og forlangt hans Mægling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Den veltelinske Revolution synes at gaae en roeligere Gang. De til Veltelin afsendte Graubundtenske Deputerede, der skulde tilbyde Jndvaanerne en fuldkommen Reunion med alle Rettigheder og Frieheder, ere blevne vel modtagne. Buonaparte har selv, tillige med det cisalpinske Directorium, raadet Veltelinerne at tage dette Partie. Denne General er nu paa begge Parters Forlangende Midleren, og vil afgiøre Sagen saaledes, at Veltelinerlandet skal med lige Rettigheder og Frieheder optages, som fierde i Graubundternes Forbund. (Nogle Efterretninger taler midlertid bestandig om, at Veltelin, tilligemed Toggenburg, vil udgiøre en egen Friestat).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Buonaparte skal nu have opgivet sin Fordring om Giennemmarch giennem Valliserlandet (og lægger leidenske Avis til, at Lovgivningen i Betragtning af de Grunde, paa hvilke Buonaparte vilde have denne Gienvey for sine hastende Tropper, neppe vil optage Schveitserne deres Afslag ilde. J øvrigt skal langt fra ikke alle Divisioner, eller alle Generaler have været af Angereaus, Massens, Jouberts, og Reys Meening. Adskillige, saavel Generaler, som Corps, skulle udtrykkelig have udladt dem om det inconstitutionelle i, at væbnede Corps delibererede, og opsatte Adresser, saa det i høy Grad tør være rimeligt, at Buonapartes sædvanlige Lykke og her har været ham troe, og i Tide tilintetgjort et Forehavende, hvor al hans erhvervede Storhed vilde have liidt Skibbrud).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Frankfurt den 8de August. Hoches Hovedqvarteer er i Wezlar, han lader der giøre store Forberedelser til Festen den 10de August. Af hvert Compagnie er Captainen med 6 Mand, der alle maae være erkiendte for ægte Republikaner, indbuden did. Han har faaet en Coureer fra Jtalien. Man troer, at ved hiin Høytid vil foretages formelige Deliberationer, efter den italienske Armees Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Paris, den 6te August. Oldingsraadet har samtykket 500s-Raadets Beslutning, hvorved Tropperne bestemtere forbydes, at nærme sig Paris over 12 Lieuer. Willot erklærede den 31te Julii i 500s-Raadet, at alle Directoriets og den ny Krigsminister Erklæringer og Befalinger uagtet vare de endnu ikke roelige, og æskede han Sahlinspecteurernes nærmere Jndberetning. Delarue lovede denne, med Tillæg, at de blot fattedes officiel Hiemmel; men at Faren var endnu ikke forbi. Doulet sagde ved denne Leilighed: at der gaves Mennesker omkring Directoriet, der kiøs det med en Anklage fra Lovgivningen; men dertil vare Tingene ikke fortvivlede nok. Dog dadlede han, at Directoriet ikke ved en Proclamation havde misbilliget den italienske Armees constitutionsstridige Adresser. Den fierde aflagde Delarne Jndberetningen. Det var tydeligt, sagde han, at Hoche, istedet for 9000, som han angav, havde detacheret 26 til 27000 fra Sambre- og Maasarmeen, at de tog Veien til Paris, havde talrigt Artillerie, vilde leire sig i St. Denis, Etampes, og Naboestæderne, at det ikke var gaaet af uden Reqvisitioner og Ødelæggelser. – Uagtet befalingen at gaae tilbage, rykke paa Hoches Foranstaltning mange Tropper mod Paris, skiøndt General Ferino paa Krigsministerens Befaling havde sat sig derimod. Den saa kaldte Legion des Francs, der er oprettet mod Lovene, oversvømmer Landet. Tropperne, der skulde gaae tilbage, komme Pelotonviis i borgerlige Klæder til Paris. Commissair Lesage har megen Deel deri. J Chartres ere 500 Banditeer forsynede med Vaaben og Ammunition. Paris er fuld af Fremmede og Folk, der tørste efter Blod og Plyndring. Armeerne deliberere, correspondere med hinanden, og udstæde Beslutninger og Proclamationer, der sendes over hele Frankerig, Over alt dette besluttedes et Budskab til Directoriet. Nu have Lareveillere og Rewbell havt et Møde med adskillige Deputerede af begge Raad, hvorfra begge Parter skulle være gangne meget tilfreds. Ogsaa har Carnot i Directoriets Navn forsikkret Sahlinspecteurerne, at alle Anstalter til Rolighedens Vedligeholdelse vare føyede; de til Brest bestemte Tropper ere underveis did, Resten beordret tilbage, og adskillige Opæggere hæftede, og General Humbert, Chef for Legion des Francs forviist Paris af Krigsministeren. Hoche har forlangt sin Afskeed; men ikke faaet den. Midlertid har denne Sag paa Finantsvæsenet, og alle offentlige og privat Anliggender, den sørgeligste Indflydelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Hanau, den 8de August. Under dette Datum fortælles, at den 31te Julii Definitiv-Fred mellem Keiseren og Frankerig i Udine var undertegnet, og at Keiseren derved fik Mantua tilbage, samt beholdt Jstrien og Dalmatien, og det venetianske faste Land til Ogliofloden. Efter Beretninger fra Paris vidste midlertid Buonaparte en Dag seenere, den 1ste August, selv intet deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Kiøbenhavn, den 18 August. Ved Auction solgt den 15de August 1 Asiatisk Actie for 431 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Den 16de August 4 Actier i det foreenede Pram og Steenførerlaug fra 162 til 166 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
J Tallotteriets 579 Trækning i Wandsbeck, den 15de August, udkom følgende Nummere: De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor vo 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Kiøbenhavns No. Aar sal. at mis ingen. Post-Tidender, om leie. til Mandagen, den 21 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Cadix, den 18de Julii. Den brittiske Eskadre har vel lagt sig et godt Stykke længere ud; men nogle Skibe af den krydse bestandig, og holde vor Havn spærret. De hidtil paa os giorte Anfald havde sat Jndvaanerne her i Byen i Skræk, men den væsentlige Skade, de have liidt, kan erstatte med 1500 eller 2000 Piaster i det høyeste. Fienden har den, ikke at regne de Saarede, omtrent kostet 200 Mand, hvoriblandt Officerer, vi have kun saa saarede, og færre døde. Vor lette Eskadre bliver daglig stærkere, og bestaaer alt af mere end 100 Fartøyer, hvoraf en stor Deel er udrustet paa Byens Bekostning. Vi tvivle meget paa, at de Engelske ere saa dristige at vove et nyt Angreb(Dette stemmer vel ikke gandske overeens med de af Redacteuren tagne pralende madridske Efterretninger; midlertid synes det dog, som man paa Stædet maatte bedre vide Tingenes Sammenhæng, end i Madrid).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
London, den 8de August. Den hollandske Flode i Texel har hele Løverdagen sat vor Hovedstad, Regieringen, Børsen, og Ministrene i den meest levende Bevægelse, og givet Anledning til, at adskillige Courerer blev bortsendte. Fregatten Circe, som blev sendt herfra med Fødevare til Duncans Flode, fandt ikke denne paa sin Post uden for Texelen, hvorfra den ved en Storm var bleven fordreven, og saae heller ikke den hollandske Flode inde i Texelen, da den for samme Storm Skyld havde lagt sig længere ind i Havnen. Alle Fiskere, Fregatten fik fat paa, sagde eenstemmig, den hollandske Flode var løbet ud; den gik nu med denne Beskeed til Yarmouth, og sendte Regieringen hiin Efterretning. Krigsministeren og Hertugen af Portland skikkede nu strax Expresser til Østkysten, samt til Jrland og Skotland, og en Coureer til Hoffet i Weymouth; Pitt blev hentet ind fra Landet; endelig erfver man, den hele Larm var falsk, og man maatte sende Afbud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
J Jrland ere lutter Ministeriale blevet valgte til Parlamentet. Beresford – det berygtede Tvistens Æble mellem Lord Fitzwilliams og Ministeriet i Londen - og Wolse, Medlemmer for Dublin, kiørtes hiem i en med orientalsk Pragt prydet Vogn, men der kom Folk, og spændte Hestene fra, og trak de Nyvalgte hiem, hvorpaa disse – der maae have kiendt deres Folk – kastede Penge ud iblandt dem. Derimod samlede Oppositionisterne sig meget talrige paa Dublins Børs, og kundgjorde adskillige diærve og trodsige Beslutninger, hvori de erklærede: at den tredie lovgivende Stands Udkaarelse udelukkende tilkom Folket; at, som Tingene nu stode, de fleeste Ordførere i Parlamentet vare bestukne, og at den liden Minoritet intet kunde udrette, da Kronen forfulgte alle dem, der ikke vare af dens Meening, brændte deres Huse, ja endog, uden videre Proces, lod dem selv henrette; at, da de ikke vilde have andre, end fuldkommen frie og utvungne Stemmer i Parlamentet, vilde de ikke tragte efter nogen Plads i Underhuset, men overlade det aldeles til Hs. Majestæts Ministerium, og at de fuldkommen billigede den værdige Repræsentant Grattans nylig til dem udstædede Adresse, da han ikke har unddraget sig fra Parlamentet, før han fandt, hans Modstand var ikke til Nytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Fra Lord Malmesbury i Lille faae vi nu ingen Depecher, da Negotiationen paa nogen Tid er udsat. Man angiver denne Tid til ti Dage, i hvilke de hollandske og spanske Gesandte skulle komme til Lille, for at lagttage deres Landes Tarv ved Fredsunderhandlingerne. Dette Rygte har man i City anseet, som saa gunstigt, at Stoks strax begyndte at stige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Et andet Rygte paastaaer, at Tvistens Æble i Lille var Trincomale, som Engelskmændene ikke ville giengive Hollænderne, uden paa Vilkaar, at Frankerig i alle sine Lande skulde tillade at indføre ostindiske Vare, der paa engelske Skibe vare bragte til Europa, dog mod en Told, der begunstigede den franske Jndførsel. Paa dette Vilkaar, der meenes at bringe tre fierde Deel af disse Vares Jndførsel i engelske Hænder, og reent tilintetgiøre den franske Handel i Ostindien, hedder det, at alle Frankerig fratagne Øer og Stæder ligeledes skulde gives tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Amsterdam, den 8de August. Fredsforhandlingerne med Østerrig og Engelland synes ved de nyeste Begivenheder i Paris, at have faaet et Stød, dog lade Tingene sig vel bringe i Glid. Den spanske befuldmægtigede til Lille, Grev Cabarrus (Therese Talliens Fader) er i Gaar kommet til Haag, men vil kun blive der faa Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
J de herværende Primairforsamlinger, er Constitutionen i Morges tidlig for det meeste bleven forkastet; man faae nu at see, hvorledes det i Aften vil gaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Haag, den 8de August. J Gaar indeholdt den leidenske hollandske Tidende følgende Efterretninger fra Paris, Freden mellem Keiseren og Frankerig kommer stedse nærmere, saa man næsten kan forsikkre, den er undertegnet, skiøndt Directoriet endnu ikke officialiter har anmældt det; ogsaa nærme Anliggenderne i Lille mellem Frankerig og Engelland sig til Afgiørelse, saa at man, istedet for at ansee Underhandlingerne for afbrudte, smigrer sig snart at see dem fuldbragte; men man synes at oppebie den bataviske Republiks Bestemmelse, angaaende Constitutionen. Man paastaaer i Paris, den franske Regiering har sendt en Coureer til Haag med Depecher i denne Anledning. Repræsentanterne Vonk Beyma, og Vreede, som ere i Spidsen for dem, der have erklæret sig mod den ny Constitution, og især mod Noels Anbefaling af samme, og Jndblanding i en selvstændig Stats Anliggender, forespurgde dem strax i Nationalforsamlingen, om Commissionen for de udenrigs Anliggender vidste noget af en saadan Coureer og saadanne Efterretninger at sige, hvilke vare saa meget vigtigere, da mange der maaskee ellers vilde votere mod Commissionen, i saa Fald vilde give Stemme for den, for at fremskynde Freden. Commissionen erklærede da, at den intet vidste af en saadan Coureer, hvorpaa efter nogle Debatter, den hele Ting faldt bort. (Den leidenske Avis har forresten bragt i Erindring, at den samme Vreede, som nu giør sig saa vreed, for de Franskes Jndblanding i de bataviske Anliggender, for ikke længe siden selv opfordrede dem at anvende deres hele Jndflydelse i disse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Haag, den 12te August. Efter det i Dag bekiendte Resultat af Stemmerne i Primairforsamlingerne, kan man ansee den ny Constitution, som 21 Deputerede i 14 Maaneder arbeidede paa, saa godt som forkastet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
J Provindsen Holland vare i det Hele kun 9138 Stemmer for, og 29520 Stemmer imod den. J Amsterdam var kun 3038 Stemmer for, og 17310 imod den J Utrecht, Grønningen, og en stor Deel af Friesland var Stemmemeerheden mod Constitutionen meget stor Harlem og Schiedam vare de eeneste Stæder i Holland, hvor flere Stemmer vare for end mod. J alle de Byer og Stæder, hvor Catholiker udgiøre Majoriteten, har man ligeledes forkastet den. Efterretningerne fra de øvrige Primairforsamlinger ville rimeligviis ligeledes være for Constitutionens Forkastelse. Borgeren Vreede, dens virksomste Modstander, er 6 forskiellige Stæder gien valgt til den ny Lovgivning, hvortil overalt meere end to Trediedele af den nærværende ere udkaarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Fra Rüssel og Underhandlingerne veed man saalidet, at nogle paastaae, de aldeles ikke vare begyndte paa Parisiske Breve paastaae, de ikke vilde kunde faae ny. ønskelig Fremme, for Enigheden mellem Directoriet og Lovgivningen var bragt tilbage. baaParis, den 8de – 10de August. J Henseende til Uenighederne mellem Directorier og Lovgivningens Majoritet, forsøges alle Forsoningsmidler, inden man skrider til det yderste, da det meget mere er alles Jnteresse at nærme sig hinanden, end at løbe Fare for en Borgerkrig. Directoriet har paa Forespørgsel underrettet 500s-Raadet, at det har efterkommet Decretet om Grændsepælene, som det for større Hast har ladet opreise af Træe med Træetavler paa, indtil de anordnede Steenpiller med Blikplader kunne blive færdige. Ogsaa hedder det, at Directoriet vilde udstæde en Proclamation til Armeerne, for at bringe dem tilbage fra deres Fordomme mod 500s-Raadet. Midlertid iler 500s-Raadet at affatte Decreterne om Nationalgardernes Organisation, dog forkastedes Maillards Forslag, at de og skulde have Canoner, for i al Fald at kunde sætte sig mod den væbnede Magts, og Linietroppernes Angreb. Officialiter er det nu ved en Skrivelse fra Buonaparte kundgjort Directorium, at han har taget Corfu i Besiddelse, og at samme Skjæbne uden Tvivl forestaaer Zanthe, og St. Maure, Directoriet skal have udnævnt Angereau, der først angav Tonen til den italienske Armees hæftige Adresser mod Clichypartiet, til General for den 17de i Paris staaende Division. Ligeledes har det afsat Dossonville, Cochons fornemste Medarbeider i Politievæsenet, en Torn i Jacobi nernes Øyne. Der skal være en Plan i Giærde, at besætte den ny Trediedeels Pladser med Exconventionelle, dog holdes denne endnu af mange for en Chimære. 500 Raadet bliver ved at gaae sin defensive Gang, og sysselsætter sig nu med at forebygge de Misbrug, Directoriet kunde giøre af sin Rettighed, at erklære Stæder i Beleirings-Stand. Midlertid stræber man paa alle muelige Maader, f. Ex. ved hæftige Opslag og falske Rygter, at opægge begge Parter mod hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Frankfurt, den 12te August. Soldaterne ved Hoches Armee ere i største Giæring. En Tale, han holdt til dem den 10de August, endtes med en Afbildning af den Fare, Frankerig skulde være i, for at komme under Kongeaaget paa ny, og et Vink, at de vel kunde komme til at vende deres Vaaben mod disse indvortes Fiender. Generalparolen den 5te og 6te var i samme Tone, og sluttede med den Forsikkring, at Directoriet vilde lade sit Liv, før det tillod, at Constitutionen blev krænket, samt at Generalerne, ifald Frieheden truedes, stedse vilde være Exempler paa Hengivenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Nu skal opsættes en Erklæring fra hver Division, hvori de skulle erklære, hvad man kalder, deres republikanske Sindelag, ved Lefevres Division er alt Begyndelsen, skeet; paa Troppernes Marcher kan ingen blive klog, Soldaterne ville vel fra denne Armee samtlig marchere til Paris, men ingen veed dog ret, hvad Partie han holder med. (Ogsaa fra Charleroi mældes, at de franske Tropper, der vare gangne over Sambren, for at begive sig til Champagne, vare blevne uenige underveis, da nogle erklærede Lovgivningen for Chouans og Royalister, andre derimod tog den i Forsvar. Officererne skulle med Møye have bragt dem i Fred).Med alle disse Optrin vil derimod Chefen ved Over rhinen Morean, Pichegrus Discipel, intet have at giøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Wien, den 9de August. Desværre ere de gunstige Tidender, man paa 8 Dage udspredte om Fredsanliggendet, paa eengang igien forsvundne. En umiddelbar fra Paris kommen Coureer har igien bragt hele Tingen i Uvished. Det hedde, at Buonaparte endelig syntes at give efter, i Henseende til Mantua, og Marchese Gallo lavede sig alt til at gaae did, da han ved denne Coureers Ankomst pludselig fik Modbefaling. Man vil tilskrive dette den Tvedragt, der i Paris er opkommet mellem 500s-Raadet og Directoriet, saavelsom i Directoriet indbyrdes. Herfra er en vis von P. sendt til Brüssel, at meddele Lord Malmesbury Efterretninger om Tingenes ny Stilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Vore Statsobligationer ere faldne 2 til 3 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Fra Roveredo er i Dag under anden August indløbet den betænkelige Tidende, at de Franske talrige samle sig i det veronesiske og ved Chiusa, og lade alle Veye til Tyrol istandsætte, saa at man der ikke gandske er uden Frygt for et nyt Jndbrud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Mayland, den 5te August. J det Piemontesiske har Revolutionsaanden grebet videre om sig. Den 23de Julii bemestrede Jnsurgenterne sig Slottet Asti, drev Garnisonen paa Flugt, og dræbte Gouverneuren. Derfra udstædede de en Opfordrings=Circulair til det øvrige Piemonts Jnsurgenter. Adskillige Stæder fulgte deres Exempel. Nu skulle de midlertid være bragte i Knibe, og han maattet drage sig af Piemonts Grændser. De Franske tage ingen Deel deri, derimod søger Kongen Hielp hos dem. Buonaparte har nu tillagt Venedig et District. Dets Jndvaanere skulle ved Battaglig have indgivet en Ansøgning at forenes med den cisalpinske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Mellem blandede Efterretninger anføres af wezlarske Tidende, at Nordtydskland skal forestaae en Forandring, ligesom Sydtydskland. Jsær skal Hildesheim være i Fare, en Deel af det skulle de brunsvigske, en anden de preusiske, og en tredie de hannoverske Tropper have besat. Om Byttet i sydlige Tydskland mældes i Bayreuths Avis, at en stor Fyrste (Hertugen af Zweibrück) paa en mægtigt Hofs Mægling og for Fredens Skyld har samtykket, at hans Arv (Bayern) byttes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Af et Brev fra Helsingøer, den 18de August. En fransk Kaper, som i Sommer har gjort henved 50 engelske Priser, endte sit Løb for nogle Dage siden, paa følgende Maade: Ved Skagen attaqverede den tvende ladte engelske Kul-Skibe. Det ene, som ingen Kanoner havde, strøg strax, og gav sig; men det andet, som havde lidet Skyts, forsvarede sig med sine 8 Mand i halvanden Time, indtil Kaperen ved en ulykkelig Hændelse sprang i Luften. Af den franske Besætning, 40 Mand, blev kun reddet 4, som Engellænderen bragde med sig til Sundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Kiøbenhavn, den 21 August. Den 5te May er Postfører Johan Gotfried Lichtenstein beskikket til at være herefter Postfører imellem Kiøbenhavn og Corsøer. Den 19de er Matheus Herard confirmeret at være Sognepræst for den catholske Meenighed paa Christianstad. Den 26de er Student Otto Frederik Lasson confirmeret at være Capellan pro Persona for Rind og Heming Meenighed i Ribe Stift. Hr. Peter Schnitler Krag beskikket til Sognepræst for Roraas Meenighed i Trundhiems Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-21
Vinden. 14 August. 28. I. 2. 15 1/2 Varme. V. N. V. V. N. V. S. O. N. V. S. V. S. V. 28. O. O. 16 1/4 V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-25
Kiøbenhavns No. Aar. Muur. Jan. Muur. Ju Post-Tidender. tilsiune. Jan. Fredagen, den 25 August. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-25
Semlin, den 3die August. Til alle Tyrkers Forundring har Jnterims-Commandanten i Belgrad Kalm Aga, tilladt de tyrkiske Fruentimmer at omgaaes baade med Mænd af deres og af den christelige Religion. Adskillige Pachaer have fulgt dette Exempel, saa at i de tyrkiske Selskaber nu hersker en utvungen Blanding af begge Kiøn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-25
De nyeste Efterretninger fra Constantinopel, mælde atter, at alle derværende franske Gesandtskabs Personalet undtaget, have inden 3 Gange 24 Timer maattet forlade Byen.