JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
J Overeensstemmelse med samme Grundlovs 69de 5, som giver Kongen Ret til at forsamle Stortinget udenfor den sædvanlige Tid, som og med Hensyn paa den 70de 5, er nærværende overordentlige Storting blevet sammenkaldt. -De Lovudkast, som Jeg vil lade Dem forelægge paany, ere af særdeles Vigtighed for Riget. Vore Finantsers blomstrende Tilstand vil sætte Dem istand til at kunne ordne Statsudgifterne med Lethed. Overskuddet, som Statsindtægterne yde, er betydeligt, omendskjøndt de directe Skatter, ere blevne nedsatte til det Halve. En Oversigt over Rigets Forfatning skal nu paany blive Dem meddeelt. Lov udkastene, som angaae Communernes og Haandværkslaugenes Anliggender, kræve Deres største Opmærksomhed. Den somhyggeligste Overveielse, understøttet af Local- og Sagkundskab, maa fremavle de Beslutninger, som De, i saa Henseende, agter at forelægge Mig til Sanction. - Da Jeg antog Grundloven af 4de Novbr. 1814, indsaae Jeg vel dens Mangler, men det var Min Anskuelse, at denne Overeenskomst mellem Kongen af Sverrig og det svenske Folk paa den ene Side og Kongen af Norge og det norske For paa den anden, skjænkede Norges Uafhængighed en lovmæssig politisk Existents. - Efter at det norske Folk, indtil Tractaten i Kiel, havde været underkastet en forældet Lovgivning, der ikke tilstedede nogen Control af noget Slags, har den nye Statsforvaltning kaldt en saadan tillive, hvilken dog ikke vil kunne forblive af Varighed, naar ikke National-Repræsentationen vil føle sig levende gjennemtrængt af Overbeviisningen om, at det er bydende nødvendigt at følge Grundloven, uden at give enkelte af dens Paragrapher, som at begge Nationers Repræsentanter ere antagne med ubetingeTillid og uden Forbeholdenhed, en eensidig Fortolkning. Rigsacten, som bestemte de constitutionelle Forhold mellem begge Riger, giver herpaa, med Hensyn til Sverrig, det meest overtydende Beviis. Det nedarvede Nationalhad blev overantvordet til evig Forglemmelse, og en Fremtid, der lovede trofast Venskab, opklarede Scandinaviens Himmel. Jeg anraaber Forsynet om, at ikke nye Skyer maae bedække den, men at den stedse maa vise sig klar og reen, opklare ved Enighed og ved Broderkjærlighedens Straaler. Jeg vilde gjerne nære den Overbeviisning, Veine Herrer, at Deres Ønsker, i denne Henseende, stemme overeens med Mine, - Jeg beder til det høieste Væsen, som grundfæster og omstyrter Riger, at det vil velsigne deres Forhandlinger og Jeg forbliver Dem samtlige, gode Herrer og norske Mænd, med kongelig Huld og Naade velbevaagen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Blandede Efterretninger. Den 18de October, som Tysklands Befrielsesdag, feirede Frankfurterne med Gudstjeneste, Parade, Baller og andre Lystigheder, og næste Dag paafulgte Dommens Publication over de saakaldte Aprilfanger fra 1833. 10 ere dømte til Tugthuusstraf paa Livstid, 2 ligesaa kortere Tid og 2 frifundne. Man formoder, at de dømte ville erklære Appel Assessor i Norges Høiesteret, Peter Collet (der 1797. blev afsat som Assessor i Hof= og Stadsretten, formedelst nogle Yttringer i Recensionen over Birchners Skrift om Trykkefriheden), er den 27de Septbr. afgaaet ved Døden i en Alder af 71 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Det vækker megen Opsigt, at Sultanen skal have ifinde at gjøre en Reise til Egnene ved Donau. Divanet skal imidlertid af alle Kræfter modsætte sig dette Forehavende. Den 11te Octbr. tilbagelagde Ritmester, Baron v. Schen. kendorff, ifølge et Væddemaal, Veien mellem Dusseldorf, og Cöln, 5 3/4 tyske Postmiil, i 1 Time 27 Min., paa en af fine Vognhopper, af ivenacksk Race. Den bar en Vægt af 163. Pd. og havde paa hele Touren en stærk Vind lige imod sig Fædrenelandet. Lemvig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Den 2de October var en Pige i Gaarden Skou, i Gudum Sogn ved Lemvig, nær bleven et Offer for en Karls uforsigtige Omgang med et Gevær. Gaardens Folk vare forsamlede i Stuen, hvori Pigen sad og kartede. En ung Karl, som aldrig før havde havt Gevær i Haanden, tog et Saadant, som hang under Loftet ved en Bjælke, og sigtede dermed for Spøg paa han Pigen uden Kare. Denne Hændelse meddeles, som et Bidrag mere til Kundskab om Følgerne af uforsigtig Omgang med Skydevaaben. Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
J Tirsdags Aftes gav Hr. Dandselærer O. G. F. Bag den Aftenunderholdning i Horsens for et temmeligt talrigt Publicum. Ved sin første Fremtrædelse, som Doctor Faust, vand, hans herlige Costume og prægtige Udførelse Publicums lydelig Bifald. Næsten ethvert af de af ham udførte DeclamationsNummere applanderendes, og tvende Gange blev han fremkaldte hvilket ikke satte Hr. Declamatoren i nogen Forlegenhed, da ha stedse vidste med Naivitet at aflægge Publicum sin skyldigst Taksigelse. Endeel ved Grenaa confiskerede Varepakker kom, under Dragon=Eskorte, den 28de Octbr. til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt har ved Parolbefaling af 28de October benaadet efternævnte Officerer med hosføiede Caracterer, Generalmajorerne v. Friboe og v. Krag med Generallieutenants, Oberstlieutenanterne J. v. Stricker og W. v. Düring med Obersts, Majorerne A. Grev v. Lüttichan og J. v. Frohbøse med Oberstlieutenants uden Ancienmitet samt Capitain C. v. Bruhn med Majors med den ham forbeholdte Anciennitet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Ligesom det, i Overeensstemmelse med en af Rentekammeret nedlagt allerunderd. Forestilling, har behaget Hs. Majestæt ved allerh. Resolution af 9de Aug. d. A. at indskjærpe adskillige tidligere allerh. Resolutioner ang. Bort skydning af alt Kron= og Daa=Vildt i den aabne Vildthanpaa de tvende Overforsterdistricter i det nordlige Sjælland, samt at bifalde nogle, til dette Øiemeds snarest mulige Opnaaelse foreslaaede Foranstaltninger, saaledes har Hs. Majestæt endvidere, for at afværge de skadelige Følger, en altfor stor Vildtstand har for Forsiculturerne og Agerdyrke ningen, ved samme allerh. Resolution bestemt den faste Vildtstand af Raadyr i bemeldte Vildthane til herefter ved hver Aars Foraar at skulle udgjøre, for det 1ste kbhvnske. Skovriderdistrict ikke over 70 Stkr., for det 2det kbhvnske 150, for det jægerspriisske 80, for det hirschholmske 70, for det frederiksborgske 100, for de tre kronborgske, hver 150, samt at alt Raa vildt skal bortskydes paa Odsherreds Godses og paa TidsvildeSkovdistricter. Endelig har Hs. Majestæt befalet, at den den her omhandlede Henseende fornødne Bortskydning af Vildt skal søges tværksat inden Udgangen af Jagtaaret 183637.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Ved allerhøieste Placat af 26de Octbr. sidstleden er den Bestemmelse i Forordningen af 26de Juni 1824, at indenbyes Vexler ikke maatte udstedes paa et ringere Bekob end 200 Rbd., forandret saaledes, at disse Vexler nu retsgyldigen kunne lyde paa ethvertsomhelst Beløb. Kjærkomne Efterretninger høres og læses gjerne meer end een Gang. Vi tage derfor ei i Betænkning, af det nylig udkomne 2det Hæfte af Fuldmægtig Klees historiskestatistiske Haandbog: Europa siden 18157, at hidsætte følgende, bligesaa vakkre som sanddrue, Skildring : "Paa de tre nordiske Stater havde Julirevolutionen næsten ingen Virkning. Hvad Danmark især angik, da hørte man vel Efterretningerne om samme med en Jnteresse, der var denne mærkelige Begivenhed værdig, men man betragtede den dog mere som et stort Skuespil, der satte vor Phantasi i Bevægelse, uden paa fjerneste Maade at fremkalde nogetsomhelst Ønske og Efterligning. Derfor var ogsaa den nærmest efter Julirevolutionen følgende Tid, som var fuld af Skræk og Fare for de fleste europæiske Regenter, en sandTriumphtid for vor Konge, som dengang modtog et af det kraftigste, ja maaske det herligste Beviis paa Folkets inderlige Kjærlighed og Tilfredshed. Medens nemlig det noksom bekjendte Stykke, den Stumme af Porticis vakte trindt i Europa de heftigste Uroligheder, og dets Opførselse paa nange Steder aldeles forbødes, befalede Kongen i fuldkommen Tillid til sit Folk, at det skulde opføres, saalænge man lystede at see det. Ankommen i Skuespilhuset (i Nybr. 1830) modtoges Han, en af Europas meest uindskrænkede Herskere, i en fransk Stormands Nærværelse, af en saa begeistrende Jubel, som, hvor utallige lignende Beviser, Han end har modtaget paa Folkets Følelse, maaske aldrig har været varmere og aldrig kan have været oprigtigere. Og alligevel gav han dog af frit Sind, alene af Omsorg for sit Folks fremtidige Vel, Danmark en raadgivende Stænderinstitution og satte herved Kronen paa de mange Velgierninger, hvorved han i en Række af over halvhundrede Aar har vundet Taknemlighed og Beundring. Hvist glædeligt er det at kunne sige, at Danmark Deputerede allerede have ydet ham den bedste Belønning for hans Gave, idet de have viist sig baade Hans og Nationens Tillid fuldkommen værdige."
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Efter Forlydende er der atter nedsat en kgl. Commission. bestaaende af 14 Medlemmer, som, under stadigt Hensyn til Stændernes Skjøn, skal proponere de Forholdsregler, der skulle tages i Henseende til Toldvæsenet. (Kiel-Corresp. Den af sin Jver for sand christelig Oplysnings Udbredelse hæderlig bekjendte Pastor I. L. Rohmann har i Dansk Folkeblad leveret en Afhandling under Overskrift: Træk af den danske Kirkes Historie siden Reformationen. Til de mange Kjendsgierninger, som bevise den kun for et Par Aarhundreder siden her i Landet endnu herskende Overtro og Uvidenhed, anføres ogsaa Fro. af 12te Octbr. 1616, hvorefter de, som dreve, det egentlige Hexerill, og bleve overbeviste, samt de, som betjene sig af disses Hjælp, skulde uden al Naade straffes paa Livet. Pinebænken var det Middel, hvoraf man betjente sig, for ved Smerter at bring de Anklagede til Bekiendelse, og Henrettelse igjen Følgen af denne. Jblandt de Mange, der for denne indbildte Forbrydelse maatte lade Livet enten paa Baalet eller under Bøddelaxen, var en adelig Jomfru, der 1621 som en Her blev henrettet paa Slotspladsen i Kjøbenhavn. At hun bestemte en Deel af sin Eiendom til et Stipendium for fattige Studenter - bemærker Forf. saa træffende - kunde næsten ansees som en Satire over Folkets aandelige Mørkehvirket saa høiligen behovede at fordrives af Videnskabernes Lys. Endnu 1633 blev, paa Facultetets derover indhentede Erklæring, i Odense henrettet en Skomager, der anklagedes for at have sluttet en Contract med Tjærelen og underskreret den med sit Blod. Først 1686 fandt man det raadeligt at gjøre et lille Skridt fremad og anordne, at ingen Dødsdom for Hexeri maatte fuldbyrdes af Underretten, førend den var stadfæstet ved Høiesteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Til Odense Cathedralskoles Høitidelighed, paa Jubelfestens anden Dag, var det udstedte Indbydelsesskrift forfattet at Hr. Cand. theol. og Adjunct C. Paludan-Müller, under Titel: "Jens Andersen Veldenak, Biskop i Fyen En Levnetsbeskrivelse. Den ærede Forfatter har med sig sædvanlige lyse Blik og omhyggelige Afbenyttelse af Kilderne givet en interessant Fremstilling af denne Mands mærkelige Levnet, der spillede saa betydelig en Rolle i en af de vigtigste og meest bevægede Perioder i Fædrelandets Historie. Kirkens og Fædrelandets Skjald, Grundtvig, har begeistret af Reformationens Jubelfest, atter grebet i sin Harpes Strænge og, med sin gamle Kraft i Sprog, Anden og i Rhytmus og Aand i poetisk Udtryk, tokket fine Følelser, eli en Samling af Psalmer og gudelige Sange, hvilken han har benævnt Sang=Værk til den danske Kirke og hvoraf første Hæfte er udkommet paa den Wahlske Boghandels Forlag. Sangeren har ønskeet, at denne Samling maatte komme i mange Hænder, og Prisen for dette Hæfte, som udgjør 6 Ark, er derfor kun 1 Mark, det vilde være opskeligt om denne lave Priis maatte bidrage til at disse skjønne Sange ogsaa maatte finde Indgang i mange Christnes Hjerter. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Altona Mercur beretter, angaaende den hamborg altonaiske Telegraphlinie, at i disse Dage vil den Deel deraf, der gaaer til Altona, blive fuldført, inden kort Tid den anden Deel til Blankense og om nogle Maaneder den hele Linie fra Hamborg til Cuxhaven. Hvorlidet Autoriteterne kunne stole paa Angiveres Udsagn, der, som det synes, i den senere Tid gjøre Angiveriettil Profession, blev paany stadfæstet i Fredags Eftermiddag, da en Person (hvis Navn man, til Advarsel for Ligefindede, uden Skaansel burde nævne) indfandt sig i Veile, og anmeldte for Toldopsynet, at der i Høienhuus, en Miilssvei fra Byen, var henlagt Varer, der skulde indsmugles. Saavel Toldopsynet som Politi=Øvrigheden kom naturligviis, som Pligten bod, paa Benene; men, efterat det Fornødne var bragt i behørig Orden, og Vognen alt holdt paa det af Angiveren betegnede Sted, viiste det sig, at det Hele var en Mystification, og at Resultatet kun var dette, at Autoriteterne havde spildt deres Tid og det Offentlige sine Penge. Angiveren skal, efter Forlydende, paa samme Sted, eller i dets Omgivelser, kort i Forveien have faaet en god Portion velfortjente Prygl. Om nu Virkningen af disse eller hans eget gode Sindelag have foranlediget ham til Angiveriet, vides ikke. Man tillader sig ved denne Leilighed at fremsætte det Spørgsmaal, om en Angiver ikke ved Loven er tilholdt at stille Caution for sit Udsagn, og, i saa Fald, om det fandt Sted med nærværende: At Øvrigheden skal løbe April for enhver ørkesløs Personage, der ledes enten af Hevn eller af Vindesyge, eller maaske af begge Dele, er dog temmelig haardt. (Veile Av.)Hr. Byfoged Valentin i Maribo har nu i Kbhvosten. meddeelt nogle Berigtigelser til de af Bager Krøyer sammesteds nylig i bemeldte Blad fremsatte Klager, hvoraf det synes at fremlyse, at Publicums Opmærksomhed her atter er bleven henledet paa en Sag, der i Grunden ingen Opmærksomhed fortjente, og at K. ikke er bleven utilbørlig behandlet, men har sin egen Gjenstridighed at takke for hvad der hændte ham. J Anledning af Krøyers Klage til Stiftamtet, hvilken Overøvrigheden tilligemed Documenter og Sagens øvrige bilag har indsendt til det kgl. vanske Cancelli, har Collegiet under 30te August d. A. resolveret : at det, med Hensyn til hvad der under de optagne Forhør er oplyst, angaaende Krøyers Forhold ved den omhandlede Leilighed, og tildeels af ham selv inddrømmet, ikke anseer hans Besværing for tilstrækkelig grundet. Hr. B. H. Knap, Sognepræst til Brahetrolleborg og Krarup Menigheder i Fyen, Ridder, har i Kjøbenhavnsposten meddeelt en interessant Fortegnelse paa nogle danske Synonymer, som ikke findes, i det ringeste ikke t de Forbindelser, i dansk Synonymik, saasom : høre og mærke, - fade, tylle, tappe, skjænke, gyde, udgyde, indgyde - drikke, pimpe, bælle sig, Drukkenskab, Fuldskab, Dranker, Drukkenbolt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Vi have forhen meddeelt, at Politiet i Helsingør i Juli foretog en Visitation af Vægten paa de i Havnen liggen1de holstenske Skibe med Fedevarer. Det har nu foretaget et klignende Skridt, der fortjente Efterlignelse paa andre Steder, idet al Vægt og Maal er blevet undersøgt hos 103 af Byens Jndvaanere, der afgive sig med Handel og Udsalg af Varer (34 Kjøbmænd, 9 Høkere, 6 Møllere, 12 Bagere, 11 Slagtere, 24 Bryggere og Brændeviinsbrændere, 5 Garvere og 2 Tobaksfabrikeurer). Ved denne Undersøgelse er vel endeel ikke justeret Vægt og Maal forefundet, men med Hensyn til egentlige Urigtigheder har Undersøgelsen været saa tilfredsstillende, at af ovennævnte Antaikkun Fire ere blevne anseete med en ringe Mulct.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
I Kbhvns Adresseavis bekjendtgjøres, at der fra Nørregade Nr. 230 udlaanes, i Jldebrandstilfælde, en Rednings=Indretning for Mennesker, tjenlig især for Nærboende, og sammesteds averteres underhaanden til Salg hos Smedemester Bentzen, Farvegade Nr. 130, en stor jern beslaaet Markedskiste, med flere Jndretninger, som en tjenlig til al Slags Handel, og som, i mindre end 10 Minutter, kan opslaaes til en heel Boutik med Seil over.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
I Itzehoer Ugeblad spørges, paa hvad Maade man kan tilberede god og brugbar Eddike af umodne Viindruer, Saavidt Udgiveren bekjendt, er af en vindskibelig Familie i Svendborg gjort Forsøget, som og skal være lykkedes. Da Viindruerne i f. A., formedelst den ustadige Sommer, heller ikke vilde modnes, faldt en Huusmoder paa at indkoge Saften med Sukker, hvilket gav et meget godt Surrogat for Citronsaft.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
(Hempels Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Bekjendtgjörelser. Førstkommende Mandag Formiddag, den 7de November, antegnes Confirmander hos I. Krarup. Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Fra Pressen er udkommen: Hjerteqvad til Barnehjertet, med Tittelkobber, som en Gave til Børn fra Danmarks Jubelaar 1836, ved I. F. Boesen, og faaes for 40 s. indbunden hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Af Jacobsens meget yndede Kogebog er fjerde forbedrede og meget forøgede Oplag udkommen og faaes i Aalborg hos Boghandler Rottbøll Sadolin for 7 Mk. indbunden i simpelt Velsk bind, 8 Mk. smukt indbunden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge mit eiende og iboende Huus i Nørre-Sundby, paa billige Vilkaar, hvorom kan handles med mig. Christen Friis, Skomager.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Hos Skipper Lars Andersen af Rakskov, beliggende vesten for Snorren, kan bekommes Hvede, Hvedemeel, fiint sigtet Rugmeel og graa Ærter. Hvor et middelaldrende Fruentimmer, med gode Anbefalinger, der kan paatage sig at forestaae en Huusholdning, strax kan blive antaget, anvises fra Adresse Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Nogle Lispund Krølhaar ønskes tilkjøbs. Stiftsbog, trykkeriet anviser. Havareret, men vel tørret og behandlet, Hør og Hamp faaes til meget billig Priis hos P. Hou i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
En smuk, veltilreden Ridehoppe, 10 Aar gl., er at faae til Kjøbs. Kjøbmand Th. v. Spreckelsen paa Gammel=Torv anviser Sælgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Allernyeste Facon Vinterhatte, i smagfulde og moderneste Tøier, Kapper, Model efter nyeste Skil endeel skjønne Bal- og Kappe Blomster, ere hjemkomne og faaes til de billigste Priser hos Modehandlerinde Bine Cohn ved Vesteraa. Sammesteds faaes smukke Halsbind, Flipper og Kraver for Herrer, og modtages Bestillinger paa Al til Dame=Skræddersyning og Linnedsyning henhører de, ligeledes modtages Hatte til Omsyning, forsikrende prompt og proprest Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Blikkenslager Larsen er flyttet og ver nu paa Ad gaden lige over for Løve=Apotheket.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
En stor, sort Pladshund er bortløben og bedes lever, mod en Douceur til L. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
En Ko, som nylig har tælvet, er at faae tilkjøbs Bogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
En bruun Spanskrørs=Stok er glemt et Sted her Byen. Den bedes afleveret paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Skipper Hansen, beliggende i Østeraa, udsælger for skjellige Sorter fiin holstensk Frugt, Valnødder, Hvedmeel og graa Erter, til billig Priis. Onsdagen den 9de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 præcise, afholdes offentlig Auctiopaa Hovedgaarden Hæstrupgaard, over afgangne Madame Wilsbechs Efterladenskaber, bestaaende af Meubler, en stor Deel gode Sengeklæder, Lagner og Dækketøi, nogle Stykker nye Lærreder, circa 200 Lo forarbeidet, tildeels Kjøbenhavns Prøve-Sølv, Steentøi Kobber=, Messing, Jern= og Træfang, 1 Par Kjørehopper, 1 Reisevogn, 1 Sæt engelsk Halvtøi, 6 Køer og 13 Faar med mere, hvortil Lysthavende indbydes. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 31te October 1836. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet i Kobbersmed Aastrups og Hustrues heraf Byen, i Anledning at Skilsmisse imellem dem til Skiftebehandling overgivne fælles Bo, bliver : Onsdagen den 9de November d. A.,- 16de f. M. og - 23de f. M., hver Dags Formiddag Klokken 10, afholdt offentlig 3de Auctioner over den Boet tilhørende Gaard, beliggende paa denne Byes Torv, under Matriculs Nr. 13, bestaaende af 120 Fag Huus til Gaden og 19 Fag til Gaarden, alt een Etage, af Ege= og Fyrre=Bindingsværk med murede Vægge og Tegltag, tildeels for faae Aar siden af Nyt opbygget er vel vedligeholdt og afgiver en god Beboelse. Ti Gaarden hører fornøden Gaardsplads samt en god Kjøb ken= og Frugthave. Ved samme Auction opraabes ligeledes til Salg de Boet tilhørende Jorder paa denne Byes Mark, bestaaende af 1 Td. 4 Skpr. Bygsædeland. Eiendommen tiltrædes strax at Buddet er approberet, og Kjøbesummen erlægges med det Halve i 11te Juni og Resten i 11te Decbr. Termin 1837. Auctionerne afholdes i Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hobro, den 24de October 1836. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Spanien. Gomez er ikke slaaet, idet mindste ikke dengang. Postfoleren, fra hvem især de omstændelige Efterretninger om den kjække Partigængers Nederlag hidrørte, maa have hørt eller seet feil. Dette Blad havde kun optag, det foregivne Resultat, imedens endogsaa Neue Zeitung, i billig Harme, do lerer over at have fyldt hele Spalter med detaillerede Omstændigheder ved en Begivenhed, som slet ikke har havt Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Her afbryde vi Fortællinger og bemærkninger og Begivenheder, som ei have været til og begive os nu paa Betragtningernes Gebeet, ved at optage af Hr. Thomsens Avis efterfølgende interessante Artike, herhen hørende: "Hvilket dødeligt Øie formaaer nu med Bestemthed at forudsee, hvilke politiske Følger den nuværende Tilstand paa den pyrenæiske Halvs vil have, ei alene for Spanien og Portugal, men ogsaa for de almindelige politiske Forholde Alligevel har det dog meget Jnteresse at følge en tænkende Politikers Betragtninger over dette Spørgsmaal, hvilke vi i Oversættelse meddele med hans egne Ord.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Man har stedse erklæret en russisk Armees Marsch til Indien for et undførligt Eventyr, og det er den ogsaa i mange Henseender. Men naar Rusland stedse fæster fastere Fod i Persien, naar det der opretter Troppecorps og lader dem commanderes af russiske Officerer, da er Marschen til Herat, hvorom der nylig var Tale, intet tomt Project, og staae Russerne engang der paa en af de store Veie fra Jndien til Persien, saa vil deres blotte Nærværelse berede den engelske Regjering i Indien utallige Forlegenheder, nøde den hvis Finantser desuden ere stærkt medtagne, til uhyre Udgifter, alle Jndiens Utilfredse ville faae Understøttelse og i Tilfælde af et mislykket Foretagende vil man aabne dem et Asyl; kortsagt: denne Ruslands Griben om sig i Persien er mere truende for England, end man i Almindelighed er tilbøielig til at troe i Europa, thi man vilde tage meget feil, dersom man vilde ansee Jndien som et Land, der er glad ved, under engelsk Herredømme, at kunne nyde Ro og Fred, og være fri for de indfødte Fyrsters evige Stridigheder. Det maa vistnok forekomme Mangen selsomt, at en ny Tingenes Dannelse i Spanien skal indvirke paa Englændernes Forhold i Jndien; men ved nøiere Betragtning vil Sagen forekomme mindre selsom.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Jtalien. Man kan ikke gjøre sig noget Begreb - hedder det i gen Reisendes Beretning - om den Skræk, Cholergen foraarsager i Jtalien, hvor Enhver er overtydet om dens Contagiøsitet. Lægerne besøge de Syge kun med en Maske for Ansigtet, og vove ikke engang at føle paa Patientens Puls De Døende erholde ikke nogen Bistand i deres sidste Time, hvilket er uhørt i et saa religiøst Land som Jtalien. En Præst, der havde administreret en Cholerasyg i hans sidste Øieblikke, maatte forblive hos den Døde, indtil denne blev kjørt bort, og i flere Dage derefter udholde et Slags Quarantaine. Folket er saa angest, at der ikke meere fandtes Nogen, som vilde paatage sig Sygevogtertjenesten i Hospitalerne. Magistraten i Ancona maatte henvende sig derom til de franske Tropper, og bede om Hjælp af Frivillige. (J Wien døe nu atter en halv Snees Menneskeer daglig af Cholera.)