JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Tirsdagen den 19de og Onsdagen den 20de September førstkommende, lader Madame Klein i Sorøe, ved offentlig Auction bortsælge endeel Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv og Plet, Mahagonitræes og andre Meubler, Senge, Sengeklæder, Linned og Gangklæder, Jern, Kobber, Messing, Tin, Porcelain og Glas, samt Vogne og Kreature, m.v. Hvilket herved foreløbig bekjendtgiøres. Til til No. 67 af Avis for ti Kiøbstæder, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Restved Skielskiør, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg, Nykiøbing og deres Omegn. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
(Fortsat.) Om Mandagen gik Sir Georg Cockburn ombord paa Bellerophon, for at være nærværende ved Undersøgelsen af Bonapartes Effecter. Jblandt dem fandt man 2 Sølv Servicer, flere Sager af Guld, et skjønt Toilette, Bøger, Senge o. s. v. Alt dette blev sendt ombord paa Northumberland henimod Kl. 11. Bonaparte havde ført med sig fra Frankrig omtrent 43 Betiente, og deriblandt en Stald knegt, en Postillon og en Lysepudser. To trediedeele af dem bleve bragte ombord paa Fregatten Curolas. Kl. halv 11 begav Lord Keith sig paa Baaden fra Tournant ombord paa Bellerophon, for at afhente Bonaparte og dem, der skulde ledsage ham. Før deres Ankomst vendte Bonaparte sig til Capitain Maitland og de øvrige Officerer og og Afskeed med dem, ligesom han ogsaa tog Hatten af, i det han gik ned af Skibstrappen. Lord Keith tog følgende Personer i Baaden, Bonaparte, General og Madam Bertrand med deres Børn, Greve og GrevindeMontholon med deres Barn, Grev Las Casos, General Gorgau, 9 Betientere og 3 Tjenestepiger. Bonapartes Chirurg vægrede sig ved at følge ham og Chirurgen paa Bellerophon tilbød sin Tjeneste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Denne Dag har Bonaparte en trekantet Hat med den trefarvede Cocarde, en grøn tilknappet Kjole, med rød Krave, 3 Ordener, 2 Kors og en Sølv Stierne med Overskrift: Ære og Fædreneland, hvide Beenklæder, Silk strømper og Guldsvænder. Savary og Allemand bleve tilbage paa Bellerophon. Den første syntes meget at befrygte at blive udleveret til den Franske Regjering. Han gjentog flere Gange, at Engellands Ære umuelig kunde tillade, at han blev landsat paa Franske Kyster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Omtrent henimod Middag kom Baaden fra Ton nant til Norshamberland. – Bertrand steeg først paa Dækket; derpaa fulgte Bonaparte, der steeg op paa Skibet saa hurtig som en Søemand. Søeforkene vare opstillede, og man behandlede ham som General. Han tog sin Hat af. Saasnart han var paa Dækket, sagde han til Sir G. Cockburn: "Jeg staaer nu til Deres Tjeneste." Derpaa bukkede han for Lord Lowther og Littletone, der stode ved Siden af Admiralen, og til hvilken han talte nogle Ord, som bleve besvarede. Til en Officier sagde han: "i hvilket Corps tjener De, ved Artilleriet, var Svaret. Bonaparte sagde strax; ogsaa jeg har tjent ved Artilleriet." Efterat han nu havde taget Afskeed med de af Bellerophons Oficierer, der ledsagede ham, begav han sig til det bageste Skibsværelse, hvor Keith, Cockburn, Low ther og Littletone allerede vare forsamlede. Bertrand: Jeg har aldrig erklæret mig for Ludvig den 18des Tilhænger, derfor er det meget uretfærdigt, at jeg proscriberes. Jeg maae dog vende tilbage om 2 a 3 Aar, for at sørge for mine Børns Opdragelse. – Madame Bertrand syntes at være meget nedslaget. Hun sagde, at hun havde forladt Paris i saadan Hast, at hun hverken havde faaet Klæder eller andre Nødvendigheder med. Hun havde beboet det Huus, som Hertugen af Berry nu beboer. Hun talte meget fordeelagtig om sin Mand. Derpaa sagde hun, at Keiseren var alt for stor en Mand til at bukke under for Skjæbnen. Tillige yttrede hun Ønske at læse nogle Pariser Blade. Bertrand spurgte: hvad vi ville have gjort, om vi havde fanget Bonaparte paa rum Søe; det samme som vi nu giør, var Svaret. Lowther og Littletown indlode sig nu i en meget allvorlig Samtale med Bonaparte, som varede 2 Timer Han syntes at blive meget aabenhiertet, og yttrede det Ønske, at han for Eftertiden kunde underholde sig med begge disse unge Herrer. Ogsaa berørte han mangen en Begivenhed i sine forrige Dage. De spurgte ham iblandt andet, hvorledes han havde kunne handle saa upolitisk, at angribe Spanien, hvorfor han havde givet Decreterne om Berlin og Mailand, hvorfor angrebet Rusland, og antaget de Allieredes Freds=Betingelser for den første Jndtagelse af Paris. Han skal have svaret meget omstændelig paa alle disse Spørgsmaale. – Vi haabe siden at kunne meddeele Samtalen, som ere fortreffelige Materialier for Historier. - Lord Lowther og Littletown forlode nu Skibet og gik tilbage i Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Skibskammeret paa Northumberland er prægtig indrettet. Bonapartes Seng er skjøn. Hans Tor lette er af Sølv. Jblandt andre Sager bemærkede man en prægtig Tobaksdaase, paa hvilken var anbragt en forgyldt Ørn med en Krone, der flyver fra Elballige mod de Franske Kyster. Det hele er meget skjønt udarbeidet. J forskjellige Nødvendigheder allene betaltes til Plymouth 570 Pund. Bonapartes Kammertjenere ere fine Folk. Disse og alle de, der ere om ham, kalde ham stedse Keiser. Bellerophon, Tonnant og Fregatten Eurotas kom forrige Torsdag tilbage til Plymouth. Endnu faae man Northumberland fra Plymouth, der ventes Ting. Dagen efter, den 9de, vilde den dog afseile til sin Bestemmelse. Jntet Skib er i lang Tid udrustet med saamange Fornødenheder, som dette De skjønneste Vine, levende Slagteqvæg, Fier kreature, og andet kostbart Husgeraad findes ombord paa Northumberland. Bonaparte spiller ofte Kort med Bertrand. rede Penge har han medtaget omtrent 2000 Pund Sterl., og et skjønt lidet Haandbibliothek.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Bonaparte skal holdes som Statsfange paa St. Helena. Fremmede Skibe forbydes under visse Bestemmelser Adgang til Øen, og den derværende Garnison skal bestaae af Kongel. Tropper istedet for det Ostindiske Compagnies Soldater. Mistres Patterson, Hieronymus Bonapartes fraskilte Amerikanske Borgerinde, er ankommen til Liverpool, for at forfølge en vis Paastand. Bonaparte blev født paa en Øe, søgte i 20 Aar at ruinere den mægtigste Øe, og vil nu sandsynlig viis ogsaa ende sin Løbebane paa en Øe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Nysgierrigheden efter at see Bonaparte, har i Plymouth kostet 2 unge Piger Livet; Baaden, hvorpaa de befandt dem, væltede, og kun deres Ledsagere bleve reddede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
London, den 6te August. Hoftidenden fra i Løverdags meddeler os en Beretning fra GeneralMajor Sir Hudson Love, over det Forefaldne i og ved Toulon, der efter en lang Underhandling imellem Marschal Brune og den franske General Marquis de Riviere, overgav sig til Kongen. Beretningen indeholder i det væsentlige følgende: Toulons Garnison bestod af 6 Linie-Regimenter, 1 Regiment Marinere, et Detaschement af 300 Mand Kavallerie, Artillerie, Beteraner o. s. v., 1 Bataillon Officerer med halv Sold, og Foedereerte, le batallion sacre, kaldet. Den største Deel af Garnisonen, hvoriblandt Marschal Marat med nogle af hans Tilhængere, erholdt Tilladelse til at forlade Toulon, men da man fattede den Beslutning, at opstikke det hvide Flag, skjulede de sig man veed ikke hvor. Det var den 14de Juli, og de Engelske Tropper, som Lord Ermouth havde ført over, landede i Marseille. Marschal Brune havde i Begyndelsen søgt allehaande Udslugter, og forlangte, at det trefarvede Flag skulde vedligeholdes. 4 Ligeledes vilde han have en Stilstand paa 10. Dage, for først at kunne sende en Deputation til Paris, men ogsaa dette blev afslaaet. Først af yderste Nødvendighed beqvemmede Garnisonen Toulon sig til at paasætte den hvide Kocarde. General Major H. Love commanderede de engelske Tropper mod Toulon, hvis Depescher ere daterede Cuset d. 24de Juli, og Lord Exmouth (AdmiralPellew) Søemagten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Jndenlandske Efterretninger. Tugthuusfangerne Gotfried Bøhmsted og Lars Pedersen ere nu paagrebne i Helsingøer. 2 Sidste har Natten til den 5te dennes begaaet Jndbeud i den Franske Konsuls Huus i Forening med 2 andre udbrudte Fanger, som man endnu venter at faae der paagrebne. Nu mangler kun 2 af de undvigte Tugthuusfanger og en Rasphuussange.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Kjøbenhavns Børs, den 18de Augis. Cours. Hamb. 2 M. 610, a vista 618. Am Rbdlr. sterdam 2 M. - London 2 M.a vista, – Spec. 610. - Specier solgtes til 36. a 37 Rbmark. For Committeesedler blev giv(med Rente) 69 pr. 100; Obligat. 305. - Norske Sedler 59.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Torvepriserne i Kjøbenhavn vare den 18te August følgende: Rug, Tdn. 17 Rbdlr. 5 Mk. a 18 Rbdlr. 5 Mk. Hvede, Tdn. 25 Rbdlr. Mk. a 26 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Tdn. 10 Rbdlr. Mk. a 11 Rbdlr. Mk. Havre, Tdn. 8 Rbdlr. Mk. a 8 Rbdlr. 2 M. Røget Flesk, Lødt 9 Rbdlr. 2 Mk. a 10 Rbdlr. 2 Mk. Grønsaltet Flesk, Lødt. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 2 Rbdlr. 2 Mk. (Af Børsenh., Hamb. Corr, og inden. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
1. Aarg. A v i 8 No. 68. ti Or Kjøbtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Nedigeret af Baster 30 Ridder Naschere. Jenke og forlagt af Poser Maane. Slagelse, den 26de August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Oversigt af Dagens Nyheder. Da man nu herefter saa ofte kommer til at henvende sine Blikke paa en lille eensom Øe, af Størrelse som Møen, som ligger i det store Verdens Hav imellem Africa og America, 600 Mile fra det faste Land, saa er det godt at man vænner sig til at lægge Mærke til hvad der foregaaer i andre Verdensdele. J de Nordamerikanske Fristater, hvor man siden sidste Krig har et fiendtligt Hu mod Engelland, har man offentlig yttret sin Glæde over Napoleons Tilbagekamst til Frankerige; men man trøster sig ved i Engelland at denne Glæde vil snart komme til at forgaae Amerikanerne. – Da manikke fra Spanien hører noget og hvorledes det seer ud i de Spanske Colonier eller noget betydeligt til hvad den fra Europa dertil afsendte Expedition udretter, saa har man Grund til at formode, at det ikke saa ganske gaaer der efter Ønske. Nu har man Breve fra Bera-Crux, i Kongeriget Mexico, som melde, at Jnsurrectionen har udbredet sig meget i de sidste sex Maaneder, og at Jnsurgenterne nærme sig Hovedstaden Mexico, hvor Vicekongen kun holder sig med stor Nød. De Kongeligsindede ere blot i Besiddelse af de store Stæder og tør ikke vise sig i frie Mark. Jnsurgenterne ere organiserede i ordentlige Bander (Guerillas) og man fægter fra begge Sider med stor Forbittrelse og Gruesomhed. Jnsurgenterne kalde sig Jndeyendenter (de Uafhængige) og har sendt Agentere til Ny-Orleans for at bede om Vaaben af Nordamerikanerne, i Apazinga har de dannet en ordentlig Kongres for at besørge deres offentlige Anliggender; Congressens Decreter underskrives, i det 5te Aar af den ærefulde Jnsurrection; den udøvende Magt er overdraget Generalerne Loceaga, Morclos og Fercino (Spanien faaer neppe bragt alle sine Colonier til Lydighed. Lima, Hovedstaden i Peru, er dog endnu i Spaniens Besiddelse, da et Skib med 2 Millioner og 700000 Pesos duros (en Mynt der gielder lidt over en Species) er kommet derfra til Cadix. Algiererne har nu ogsaa faaet Hollænderne paa Nakken af sig; sex Hollandske Fregatter har den 22de Juli lagt sig paa Rheden ved Siden af Amerikanerne, for at bevæge Deyen til Raison, men han er blevet meget vred over, at Hollænderne har gjort Jagt paa en Algiersk Fregat og Corvette og redet dem slemt til, dog siger man, at han vil finde sig i Billighed; men hvad hjelpe alle disse Underhandlinger, Røversygen stikker i disse Barbariske Magter og naar man faaer den brændt af et Sted, saa bryder den ud et andet, saaledes har Tripolitanerne nyelig taget et Hamborger Skib, det bliver aldrig godt, forinden de Europæiske Stater engang faae bilagt deres indbyrdes Stridigheder og forenet deres Magt til at tage disse Søekyster i Besiddelse; det tegner til at det kan maaskee snart gaae i Opfyldelse. – J Ostindien er det ikke heller ret roeligt; man har Efterretninger fra Calcutta fra 24de Jan. d. A., at en Raab af Napoul staaer i Spidsen for Jnsurgenterne; i forskjellige Fægtninger har Engellænderne mistet 19 Officierer og 500 Soldater, disse Uroeligheder skal endog være Skyld i en Deel Bankerotter, som har fundet Sted, i Engelland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Den Brig, hvormed Hr. v. Kotzebue skal seile Jorden rundt, fører 8 Kanoner og har 20 Mands Besætning, lutter Russer, og ligger paa Rheden i Kjøbenhavn; en Franskmand Chemisseau og den Danske Lieutenant Wormskjold følger med som Naturkyndige. Reisen, meener man, vil vare 3 og maaskee 5 Aar, Touren gaaer omkring Cap Høren, (Sydspidsen af Amerika) igjennem det stille Hav til Kamschatka, og derfra vil man forsøge at seile Nord omkring Siberien hjem (en Tour, der ofte er forsøgt, men aldrig er udført).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Pesten, som raser i Ægypten, har forplantet sig til Konstantinopel, da nogle Græske Kiøbmænd begave sig ombord paa et Skib, som kom derfra.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
En Engelsk og en Tyrkisk Brig driver omkring i Middelhavet, som har Pesten. En anden Pest søger Capitain Pascha at gjøre Ende paa, nemlig at optage Søerøverskibene i Tyrkiske Farvande, hvoraf mange betiene sig af det trefarvede Flag. Sultanen har atter havt Sorg, da en af hans Prindser Achmed, er død; nu har han kun een Søn, Abdulhamed og fire Prindsesser; men han har 500 Koner og altsaa gode Forhaabninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Den Danske Armee var i fuld Bevægelse for at marschere videre frem over Osnabrück, da den fik Ordre til at gjøre Holdt hvor Coureren traf den; den cantonnerer nu imellem Bremen og Ossnabrück, men saaledes at den kan sætte sig i Marsch hvilket Øieblik det skal være. Prinds Frederich af Hessen, har sendt Lieutenant Greve Holck, af Garden, som Coureer til Paris med Depescher til Hertugen af Wellington. - Der maae ellers ingen forundre sig over, at den Danske Armee er standset i sin Marsch; thi de andre Allierede Magter give ogsaa deres Reserve-Armeer Ordre, til ikke at marschere videre frem; den Russiske Reserve=Armee, under Prinds Eugen af Würtemberg, hvis Avantgarde allerede var kommen til Bamberg, har den 9de August faaet Ordre at vende tilbage til sine gamle Standqvarterer i Polen; ligeledes har alle de Østerrigske Tropper, som vare paa Veien til Frankerige, faaet Befaling at vende tilbage igien; det beviser bost at Modstanden dæmpes i Frankerige og at Roe og Orden begynder at indfinde sig. Det er virkelig ogsaa kun lidet man hører dennegang til Uroelighederne i Frankerige. Politiet og de Allieredes Tropper har skaffet den Kongelige Familie Roe for Fornærmelser, man bruger Kosakker til at rense Skovene og sikkre Landeveiene, hvor mange Courerer ere blevne skudte; i Elsas vender nu Landfolket tilbage til Roe og Orden; at man hører, at Napoleon er fanget og bortført, nedslaaer Modet og qvæler alle Forhaabninger. Fæstningen Merzieres har overgivet sig til Hesserne; kun den desperate Commandant i Huningen slaaes endnu og har gjort nyelig heftige Udfald, men Suchets Armee, og Armeerne ved Strasborg og ved Loire. forholde sig roelige og have udentvivl underkastet sig Kongen og staae i en hemmelig Forbindelse med ham. Marschal Ney og Maret, Hertugen af Bas sand, ere blevne arresterede, man mener, at alle de Personer, som har viist sig utroe mod Kongen skal deporteres til den Franske Colonie i Gulang i Sydamerika. – Marschal Brune har skudt sig i Avignon, da Almuen som der er meget kongeligsindet og som var forbittret paa ham formedelst de Udsuelser, han havde tilladt sig, samlede sig omkring ham og truede at vilde mishandle ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Kongen har den 16de Juli decreteret den nye Armees Organisation, der skal bestaae af 85 Legioner Jnfanterie, hver kaldet efter sit Departement, og hver bestaaende af 1687 Mand foruden 59 Regimenter Cavallerie og andre Tropper. De afskedigede Tropper faae deres resterende Sold udbetalt, saasnart Statskassen vil tillade det. – De Allierede Armeer besætte nu de dem anviiste Departementer efter Aftalen; det er mærkeligt, at Hertug af Wellington faaer Paris anviist, som bliver hans Hovedqvarteer; de Franske Tropper vedblive at besætte Landene bag Loire-Floden, man troer sikkert, at de Allierede Tropper skal for en Deel forblive i Frankerige i flere Aar, for nærværende Tid underhandles hemmeligt og af al Magt om Freden, men naar det hedder, at Ludvig den 18de har udvirket, at Frankerige forbliver heelt og at ingen Aftrædelser forlanges deraf, saa maae man vel for det første kun betragte det som et udbredt Rygte, for at bringe de indvortes Gjæringer saameget hurtigere til at lægge sig. – Kongerne af Spanien og Nederlandene forventes til Paris, forresten mener man, at de Allierede Monarker vil snart forlade denne Stad og begive sig til Frankfurt, hvor Freden siges at skulde sluttes. – Kongen af Preussen har skjænket Feldtmarschal Blücher en Orden, som er allene oprettet for ham, som bestaaer i en stormed Brillanter omgivet Stierne med et Jernkors i Midten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Storhertugen af Oldenborg faaer en Tilvært af 5000 Jndvaanere, i Følge den Wiener-Congres Akter. - Kongen af Nederlandene har ligeledes i Følge samme aftraadt de Nassauiske Lande til Kongen af Preussen. – Rigsdagen i Sverrig er sluttet den 8de August og Kronprindsen af Sverrig er derpaa afreist til Norge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Udenlandske Efterretninger. London, den 15de August. J Dag den 15de August har Bonaparte været paa Søen siden d. 8de for at begive sig, som Statsfange til St. Helena. Den Expedition der bringer ham over, bestaaer tilsammen af følgende 11 Skibe; Northumberland, Fregatten Havannah, Troppeskibene Ceylon og Bucephalus, Corvetterne og Briggerne, Cephyr, Perublan, Jenobia, Jcarus, Ferret, Rotpole og Proviantskibet Weymouth. Antallet af de Personer, som Bonaparte af sit forrige Følge har kunnet tage med, bestaaer, Fruentimmere og Tjennere iberegnede af 19 Personer: Alle Skibene i Transport floden ere meget stærkladende. Paa Northumberland ere allene over 900 Mennesker. Bonaparte, tog meget venlig Afskeed med Capitain Maitland, i det han trykkede hans Haand, og takkede ham foralle beviste Høfligheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Paa Northumberland støde Bonapartes og Admiral Cockburns Søvekammere sammen. Den 11te kom Skibet Zenobia tilbage fra Northumberland, til Falmouth, hvor det endnu afleverede Breve. Bonaparte har ogsaa medtaget et temmeligt Antal Engelske Bøger, og vil underveis lære Engelsk til større Fuldkommenhed, da han allerede forstaaer noget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Som bekjendt havde Bonaparte efter hans Ankomst til Northumberland i forrige Maaned en lang Samtale med Lord Lowther, Herr Littleton og andre i Skibskammeret. Af denne Samtale veed man følgende: Man spurgte Bonaparte, hvad han tænkte om det Engelske Jnfanterie. Hvorpaa han svarede: Lange Krige gjøre gode Soldater. Han føiede til, at begge Nationers Cavallerie var fortræffeligt, og at det Engelske Artillerie havde forbedret sig efter det Franske. En Engellænder gjorde ham et Spørgsmaal angaaende Ludvig d. 18de, han svarede: det er en god ærlig Mand, men han gjør for meget af et godt Bord og vittige Jndfald. Han er for svag, og ikke skabt til at beherske Franskmænd. Hertuginden af Angouleme er den eneste Mand i hans Familie. De Franske maae have en Mand, som jeg er. Det lader til, sagde man ham, at de har glemt, at de var paa Elba, ifølge en høitidelig Tractat, at man ikke i nogen Maade forstyrrede dem der, og dog har de forladt Øen og brudt Tractaten. Bonaparte: Jeg var en uafhæn Souverain, jeg havde Ret til at føre Krig med en anden Souverain, med Ludvig den 18de, naar jeg fandt mig beføiet dertil. Jeg har ogsaa gjort det, og seiret over ham med nogle Hundrede Mand. Men hvorfor lader man mig ikke paa mit Æresord boe i Engelland, De glemmer, svarede man ham, at flere hundrede Officerer have i Engelland brudt deres Æresord, og istedetfor at gjøre dem Bebreidelser derfor, har de fundet god Modtagelse hos dem. Jblandt andre har de derfor General LefebreDesnonettes et særdeles Udmærkelses Tegn. Benaparte tang hertil, saavelsom til andre bemærkninger over hans Forhold mod begge Kongerne af Spanien. Han roste meget Prinds=Regenten og tilstød, at alle hans Planer saavelsom hans Magi var tilintetgjort blot ved hans Standhaftighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Da Lord Keith ved Bonapartes Vægring at gaae ombord paa Northumberland, yttrede, at han haabede han ikke behøvede at bruge Magt, svarede han onei, De befaler, jeg maa adlyde. De kan bringe mig bort; men glem ikke, at det skeer imod min Villie. Bonaparte opsatte en formelig skreven Protestation. Derpaa tog han en rørende Afskeed, fra sit Følge. Savar flod hen i Taarer. – Bo navarre gav flere tilbageblevne Officierer følgende Vidnesbyrd: "Omstændighederne hindre mig fra at beholde Dem længere hos mig. De har tjent mig med Jver, og jeg har stedse været tilfreds med Tem Deres Forhold ved denne Leilighed fortjener min Roes, og bestyrker mig i det, jeg havde Aarsag at vente af Dem. Ombord paa Northumberland, den de August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Napoleon. Det indsluttede lød saaledes: De har tjent mig saalænge jeg var lykkelig med Jver, men derved at De ledsager mig i min Ulykke, har De bestyrket den gode Meening, jeg havde om Dem. Modtag min TakSom man hører skal Contra Admiral Flemming have Commanden paa St. Helena, og begive sig derhen saasnart Sir G. Cockburn er kommen derhen med Bonaparte, og har gjort de fornødne Jndretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Hoftidenden bekjendtgjør Depescher fra Admiral Lord Exmouth, hvis Beretninger fra Marseille af 18de Juli, det hedder: at Marschal Murat, d. 13de Julii skal have sendt sin Adjutant, General Lieutenant Rosetti til ham fra Toulon med Forslag, at tage ham ombord paa et Engelsk Krigs-Skib, og føre ham til Engelland. At Lorden har svaret, at naar Murat ville begive sig ombord paa et af de Skibe, der nu laae for Toulon, skulde han finde Beskyttelse for sin Person, men at han ikke vilde paatage sig noget Ansvar for hans Skjebne. At dette Svar ikke har smagt Murat, men at han har taget Veien til Piemont.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Efterat Bonaparte havde taget Afskeed med de Personer, der ikke maatte ledsage ham, søgte han Adspredelse ved Kortspil. Whist og Vingt et un ere hans Yndlingspil. Man har ogsaa taget et Billard med til St. Helena.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs, den 22de August. Cours. Hamb. 2 M. 612, a vista 619. Amsterdam 2 M. - London 2 M. 24 1/2 Rbdlr.,a vista - Spec. 615. - Specier solgtes til 36 3/4 a 37 Rbmark. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 69 a 69 1/2 pr. 100; Obligat. 305. Norske Sedler 58 1/2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
J den 940de Altonaer Trækning udkom følgende Nummere. (Af Børsenh., Hamb. Corr. og indenl. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Trykfeil: No. 67, 4de Spalte, Lin. 24, Streger, læs: Sorger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Slagelse dramatiske Selskab. Onsdagen den 30te dennes, Klokken 6 Eftermiddag, afhold, hos Hr. v. Støcken, i Slagelse dramatiske Selskab en Generalforsamling, til hvilken Selskabets samtlige inden og udenbyes Medlemmer herved indbydes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Da flere vigtige Forslag ved denne Leilighed bliver Selskabet forelagt til endelig Bestemmelse, saa ønskes Samlingen saa talrig muligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
De Herrer Medlemmer, som ikke have betalt deres maanedlige Contingent, bedes forinden at betale samme til Kjøbmand. Kierulff. Slagelse, den 25de August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-26
Onsdagen, den 30te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadhuus afholoffentlig Licitation over en i indeværende Aar foretagende Reparation paa Slagelse lærde Skoles Bygninger, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet vil erfares. Slagelse, den 25de August 1815. Stabell.