Almuevennen, 1842-06-08
Det Forslag Hr. Pastor Lorck fremfører i sin Bog om Aftenskolen har, ifølge Skoleanordningen af 29de Juli 1814, allerede i 28 Aar været lovbefalet for Skolecommissionerne, med Undtagelse af, at Aftenskolen kun der bestemmes til at holdes 2de Gange ugentlig. Da Pastoren stedse beraaber sig paa sin Agtelse og Kjærlighed for Bondestanden, kan man ei andet end finde det høist forunderligt, at han ei, som Præses for Skolecommissionen i sit Pastorat, har opfyldt sin Pligt i denne Anledning, blot fordi han ikke af høiere Vedkommende er bleven tilholdt og formanet til at opfylde Skoleanordningens tydelige Bestemmelse. Hvad angaaer den Deel af Forslaget, der gaaer ud paa at fylde Aftenskolen med tvungne Lærlinge, da er dette vistnok en Nyhed, men som hverken vil nytte Lærer eller Lærling. Betænk, Hr. Pastor, at man kan nøde Koen til Vands, men ei til at drikke. At saa ofte Bønder og Huusmænd ei taales i Præsters Dagligstue, men kunne søge til Borgestuen eller Folkestuen naar de ville tale med ham, derover agte vi ikke at føre stor Klage, skjøndt vi godt kunne indsee at Saadant ikke er rigtigt; men naar Hr. Pastoren vil paastaae, at Bonden snart ikke vil taale Huusmanden i sin Stue, da er en saadan Paastand ingenlunde stemmende med Sandhed, thi under lige Vilkaar er der vist sjelden nogen Rangsforskjel mellem Gaard og Huusmænd. Om end den rige Gaardmand og den fattige Huusmand eller Jndsidder ikke altid omgaaes hverandre som fuldkommen Ligemænd, saa ere de dog Dusbrødre, og omgaaes forholdsviis meere ligefremt med hinanden, end Rige og Fattige udenfor Bondestanden. Hvorledes seer ikke mangen en velhavende Præst sin fattige Skolelærer over Hovedet, Og mon dog ikke den Sidste paa flere Steder gavner Menigheden ligesaa meget som Præsten Om Bønderkonerne i Hvedstrup og Flyng Sogne ere saa uvidende, at de ei engang kunne forstaae at lave god daglig Mad til deres Folk, og deres Døttre, saa klodsede, at de hverken kunne spinde eller sye ordentlig, ja ikke engang vaske et Stykke Tøi reent, eller stive og stryge det uden at rive det istykker, derom er Jndsenderen uvidende; men naar Pastoren behager at sige Saadant om den danske Bondestands Fruentimmer i Almindelighed, da kunne vi ikke andet end kalde denne Paastand en grov Usandhed. Hvad ville Hr. Pastoren sige, hvis vi vilde erklære alle Præster for Spille- og Drikkebrødre, fordi enkelte Præster gjøre temmelig meget af et Spil Kort eller en Flaske Viin Som et Modstykke til Præstens Yttring om Bøndernes slette Kost, kunne vi berette, at der har været ført offentlig Klage over Kosten i Glostrup Præstegaard, saavel over Middagsmad som over Brødet og Øllet, og at Folkene i den Anledning endog væltede Ølkarret med Øllet i, samt at der hos den forrige Præst i Sengeløse var en formelig Politieretssag angaaende det Fidtbrød og Øl der blev givet Tjenestefolkene. Det var nu alene i dette Herred 2de Præstegaarde hvor Kosten var slet, men derfor ville vi dog ikke sige at alle Præster give deres Folk ussel Kost, Jeg kan saaledes ikke finde at Hr. Pastorens Bog bærer Spor af Agtelse for og Kjærlighed til Bondestanden, ligesom jeg ikke troer, i Forslaget til en forøget Skoletvang, at finde et Middel til at fremme Bondens Velfærd. Wridsløsemagle den 21 Mai 1812. Hans Larsen. Sogneforstander. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, som betales med 24 s. hvert Qvartal. Ligeledes udgaaer i Forbindelse hermed: "Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende", der leveres Amtets Landbeboere uden nogen forhøiet Betaling, hvorimod de af Bladets øvrige Abonnentere, som ogsaa ønske at erholde denne Tidende, betaler samme med 1 qvartaliter. Man tegner sig for Bladet, hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal over Gaarden, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes.