JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Her tales jo ikke et eneste Ord, om Gields Fordringer, efter rigtig Haandskrift og Obligation, hvorudi ingen anden Forligelse kan have Sted, end promte Betaling, ingen Forurettelse eller Fornærmelse skee, Forordningen binder Amtmanden og Underdommeren ikkun NB. til saadanne Sager, som i Forveien ere nævnte, og ikke til fleere eller andre, den undtager endog forrige Eiere, om han noget hos Bonden skulle have at fordre i Henseende til Gaardens Sal a. Det er vel Amtmandens Pligt at handthæve og beskytte Selveier Bonden, naar han lider Uret og Fornærmelse af andre, men ikke, naar han giør Uret, og derfor alletider Uret, ei at betale, hvad man rettelig er skyldig; tilmed er det ikke mindre Amtmandens Pligt at haandthæve Retten i Almindelighed; Bonden fornærmes ei ved at betale sin Giæld, men han fornærmer Creditor, naar det ikke skeer. Paa saadan Maade kunde det og paastaaes at en Debitor skulle have Amtmandens Tilladelse at gjøre Seqvestration for sin Fordring, ja vel og til at laane Selveieren Penge, Og hvo vilde erstatte Creditor sin Skade, om han formedelst saadan Ophold, blev forekommet af andre og hindret i at faae sin Betaling, Har nu dette sin Rigtighed, som det formodentlig har, hvor meget mindre kan da slig Jndvending finde Sted, hvor Sagen allerede ved Retten er antagen og næsten udageret til Doms paa begge Sider; det vilde, efter mine Tanker, viist ikke bekomme Underdommeren vel, om han i disse Omstændigheder, og blot paa denne Grund eller Mangel, tilsidst afviste Sagen, og vilde ventelig staae Fare for, ikke allene at reise den igien paa egen Bekostning, men end og at tilsvare Sagsøgeren og Creditor til ald den Skade og Uleilighed han derudover var ibragt: Salvo aliorum melius &rectius sentientium judicio.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Befordringer. Den 20de Julii a. c. er hidtil værende Toldbetient paa Bergens Leed Andreas Peter Teilman allernaadigst bestilt til herefter at være Controlleur imod Toldforpagterne ved Christiansunds Toldstæd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Under den 26 Julii 1775 har det behaget Hs. Majest. Kongen, allernaadigst at bestille Hr. Krigsraad Hedegaards Søn Johan Christian Hedegaard til at være Surnumerair Krigs=Cancellist udi Depeche=Contoiret ved Generalitets= og Commissariats=Collegio, og med Tiden derudi i bemeldte Qvalite ved forefaldende Leylighed at emplojeres. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
En smuk ung Jomfrue foreholdt sin Brøder hans store Tilbøielighed til Spill, hvormed han gandske ruinerede sig og hende, sigende: Naar vil du dog engang holde op at spille? Naar du, svarede han, vil holde op med at give forliebte Øiekast. Ak du liderlige Fugl! sagde hun, jeg seer da, at du vil spille din Livs Tid. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Odense. Høsten her omkring ved Byen og paa nogle andre Steder i Landet har, allerede stor nogle Dage siden taget sin Begyndelse, hvortil Gud fremdeles give betimelig Væyrligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Kiøbenhavn, den 28de Julii. Over Holland med Dags Posten indløb den behagelige Efterretning fra det Danske Asiatiske Compagniets Skib Prints Friderich, førendes af Capitain Salve Hansen, at samme udi ønskelig og god Tilstand lykkelig og vel var arriveret paa Capde bonne Esperance den 17de April næstafvigte, og at Capitainen agtede om 5 a 6 Dage sin Reyse videre at vilde fortsætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Ved det saa heftige Tordenveyr imellem Søndag og Mandag ere paa Lillingegaard imellem Kiøge og Ringsted, 4 af Forpagter Jacobsens beste Sygdoms=Køer i Marken ihielslagne. De bleve om Morgenen fundne paa een Plads, de 3 i en Rad efter hinanden, strækkende alle 4 Been fra sig, i øvrigt som de havde været levende, uden mindste udvortes Kiendetegn, den 4de derimod, som laae næst ved, var saaledes nedslagen med alle 4 Been, at For=Knæerne laae gandske faste i Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Hadersleb, den 29de Julii. Den 24de Julii trak et forskrækkeligt Tordenveyr op over Landsbyerne Roost, Arrild, og den der værende Egn i Amtet Hadersleb. Dettornede, og lynede uophørlig i nogle Timer, og ved Middags Tid faldt en stor Skyebrud med store Jisstykker og Hagel af størrelse som Valske Nødder, tilligemed de heftigste Stormvinde. Tagene paa Husene i den Bye Roost bleve derved, nedkastede, og Vinduerne sønderslagne. Vandet faldt igiennem Husene, fordærvede Lofterne, og hvad der var paa, brød igiennem Vægge og Steen Gierder, flød igiennem Husene, ruinerede Senge og Huusgeraad, og drev tilligemed det lidet indbiergede Høe bort. Kornet og Høet paa Roo ster og Arrilds Marker blev af Jis og Hagel slaget smaat, og af Vandet bortskyllet, og Elendigheden var saa bedrøvelig at ansee, som Skaden betydelig, og Jndvaanerne ere at beklage. Menneskenes Frygt og Skræk og Qvægets Tuden og Brøllen var der saa forskrækkelig, som jammerfuld at ansee, og Jndvaanernes Nød kan saa lidet som Skaden, beskrives, i sær da de i Aar ingen Høst kan haabe, i den Sted de havde kundet vente samme rigelig, dersom denne Ulykke ikke havde truffet dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Reisende. Odense. Den 28 Juli Oberstientenant Bardenfiedt, fra Stade til Kiøbenhavn, den 29 dito Grev Wedel fra Ulrichsholm til Wedelsborg, Kiøbmand Clod fra og til Lübech. Den 30 dito Kammerherre Juel fra Jylland til Siælland, den 3 Aug. Agent de Conningk med Frue og Børn fra Hamborg til Kiøbenhavn. General og Commandant Fircks fra og til Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Copulerede. Odense, den 2 Augusti. Sr. Hans Christian Stumph. Skræder og Anna Dorothea Tiels Datter, den 3 dito Sr. Hans Thomsen Bødker, og Margaretha Elisabeth Clausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Dødsfald. Paa St. Croix den den 23 Sept. 1774 Mad. Cradoch. Den 4de Nov. Hr. Doct. Wilhelm Gordon. Den 9 ejusd. Hr. Balthaar Zimmermann, Jnspector over Hr. GeheimeRaad Baron Schimmelmanns Plantaaer. Den 25 Jan. h. a. Sr. Joseph Hallet, Tømmermester. Den 6 Febr. Hr. Cornelius Korthrigt, Planteur, 42 Aar. Den 23de gjusd. Mad. Marie Durant, Kiøbmand Durants Hustrue. Den 13 April Hr. Capit. Wilhelm Towers. J Norge; Hr. Harboe, Capitain=Lieutenant i Søe=Etaten. J Trundhiem : Mr. Jacob Bruun. J Amtet Tøndern Hr. Ka Diedrich Krebs, Præst i Farctoft, 31 Aar. I Ærøeskiøbing den 24de huj. Mad. Anna Maria Kruse, Moder til afg. Conference=Raad de Schrødersee, 87 Aar. I Sielland; Hr. Krigsraad Arve Gudmansen, 62 Aar. Den 24 Julii i Schibbye Præstegaard Enke=Provstinde Hedevig Magdalena Weile, 67 Aar. J Aalborg den 25 Julii Mester Skræder Jacob Eilersgaards Hustru Karen Eilers gaard, 34 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
J Kiøbenhavn, den 25 Julii Johan Georg Rohs, Bud ved Generalitetet, 60 Aar. Den 17de Julii, Frue Hedevig Christine v. Harling, fød Helt, 75 Aar. Den 18de Hr. Christian Ludwig Gunther v. Harling, forhen Capit. ved Kongens Regiment, har tient Kongen 42 Aar, og det er merkeligt, at hun døde Dagen før, og han paa deres Bryllups=Dag, efter at de havde levet sammen i Ægteskab, 42 Aar. Den 25 huj. Mad. Cathrine Winckler, fød Klein, Fabriqveur Christian Wincklers Kiereste, 30 Aar. Hans Mathiesen Lindbergs Hustrue, Inger Margrethe Magnusen, 46 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Bekiendtgiørelser. Pia førstkommende Torsdag vil det grønne ridende Compagniets Skyttelang foretage sin aarlige Skyden efter Skiven; om nogen haver Lyst at indtræde i samme Skytte lang erlægges kun alene 2 Rdlr. de, som uden for Compagniet ei vil udmarchere med samme, behage at indfinde sig paa den sædvanlige Skydeplads paa Odense Byes store Heed om Morgenen Kl. 8 Slet. Trykte Blanketter til Attester fra de Brændeviinsbrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Contoiret, enten Ark eller Bogviis; enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme. Trykte Blanqvetter til Markeds=Passer og Attester, to paa Arket, faaes her paa Adresse=Contoiret for 24 s. Bogen. Tages 8 a 10 Bøger, da 20 sk. Bogen. Hiøbe= og Leie=Breve at sette paa Huuse og Gaarde faaes her paa Contoiret for 11 s. Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Til Kiøbs. Kra Godt=Haabs Blik=Fabrikke ved Hadersleb er her til D. Contoiret sendt nogle Casser Kreutz= og Futter=Blik, som sælges for godt Kiøb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Til behagelig Efterretning bekiendtgiøres herved at hos mig Æ kan bekommes, i store og smaae Qvantiteter, følgende Sorter Sukkere for de her ansatte Priiser, saasom: Fin sin a pundet Topp=Sukker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Raffinade a pundet Melis a pundet Lumpen at pundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Middelbrun a pundet Kandis=Sukker. Mørkebrun a pundet Brun Sirup a pundet Men, tages et halvt Lpd. og derover, da hvert pund for 3 og en halv s. Vahrene behøve ikke at recommenderes; men dette vil ieg alleneste erindre: at Priiserne ere lige saa billige som paa Sukker Huuset ; og, om u forfalsket Vægt samt beredvillig Opvartning maae enhver, naar det paa Lov tilladelig Tiid forlanges, være forsikret. Odense den 27de Julii 1775. Hermann Henrich Sander.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Sukker=Mester, boende i Rasmus Blachs Gaard ved vor Frue=Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Hos mig underskrevne er at bekomme gode Hollandske Rødløe, af beste Sorter, og for billig Priis, bekommes først i August, og derefter i Skieppe= eller Tøndeviis. Ellerup den 20de Julii C. Awelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Lod nye Kirsebær=Viin faaes hos Viinhandler Schlengerich i G Korsgaden i Odense. Capital, som forlanges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
En Capital paa 600 Rdlr. forlanges til førstkommende 11te DeScember imod suffisant Jordegods=Pant, og herfra anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Conditioner Ledig. Tor en skikkelig Tiener, som forstaaer Opvartning; saa og for Ten Tiener, som tillige kan accommodere og barvere, ere Tienester ledige til førstkommende Michelsdag, og herfra Contoiret. anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
En skikkelig Person, som kan informere i Tydsk og Dansk, samt E. Regning og Skrivning, kan til førstkommende Michaeli faae en convenable Condition paa Landet, og herfra anvises. Enten han er Student eller ustuderet, derpaa reflecteres ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Bortkomne Sager. Sidst i forrige Uge er bortløben 2de unge Støvere, nemlig: en Han=Hund, hvid med røde Pletter, og en Tæve, sort med brun Mund og brune Been, sammenkovlede med 2de Læder=Kovl, hvilke formodes at være antruffen i Egnen omkring ved Fraugdegaard eller bedre ind ved den Side af Odense, hvorhen man har i kundet sporge dem; thi ombedes de, som maatte have antruffen og indtaget bemeldte 2de Støvere, at tilkiendegive det enten paa Adresse=Contoiret, eller og for Eieren Hr. Cancellie=Raad Petersen paa Hindemae, som betaler Budet og strax lader Hundene, igien afhente, ligesom og en Douceur udloves for den, som oplyser og angiver hvor bemeldte Støvere kan findes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Lotterie=Sager. Efter Kiøbenhavnske Avisers Avertissement Nr. 23 erfarer de Herrer Liebhabere at jeg undertegnede til det fordeelagtige Høegholmske Kongelig allernaadigste bevilgede Lotterie pr. Lod 2 Rdlr. her i Byen haver Collectionen, hvortil endnu haves nogle Lodder til behagelig Udlevering og Planer til Eftersyn. Claus Nissen. Kiøbmand, boende paa Overgade i Odense skraas over for Apotheket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Bøger. Da den uforglemmelige og af det danske Sprog og Videnskaberne histfortiente salig Prof. Sneedorfs bekiendte Skrift: Den patriotiske Tilskuer, savnes paa vore Boglader og kan ikke uden for en overdreven Priis bekommes; San har dette tilskyndet mig med Sal. Proffessorens Enke=Frues gunstige Tilladelse at foretage og bekoste en nye Udgave af alle Prof. Sneedorf, samtlige Skrifter i 8te maadelige Octavbind, hvoraf den patriotiske Tilskuer udgjør de 6 Bind og Brevene samt øvrige smaa Skrifter, de 2de andre. De som ville subscribere paa Verket og ved første Deels Modtagelse betale 3 Mk. forud paa anden Deel, og saa fremdeles ved de følgende Deles Annammelse, bekomme hver Deel af Verket for 3 Mk. som er for alle 8te Deele 4 Rdlr. paa Tryk papier. Skulde nogen Lysthaver til Tilskueren allerede eie forrige Udgave af smaa Skrifterne, vil ieg, for heri at tiene dem, separere samme. Tilskueren skal forsynes med tvende fuldstændige Registre over Materierne. Den første Deel skal være færdig fra Pressen inden næstkommende Michelsdag, og saaledes bestandig hvert Fierding Aar i det mindste een Deel leveres. De af mine Velyndere, som i at samle paalidelige Subscribentere ville umage sig, bekomme for havte Umage hvert elvte Exemplar paa det Antal, de modtage. Naar en Deel er færdig fra Pressen, skal samme Publikum i Aviserne tilkiendegives. - For dem, som et inden Michelsdag subscribere, bliver Priisen siden 1 Mk. høiere for hver Deel. Kiøbenhavn, den 1ste Junii 1775. Gyldendal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
De her i Landet, som vil herpaa subscribere, kan behagelig melde sig paa Adresse=Contoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Moriks følsomme Reise igiennem Frankrig og Jtalien. Han E ender denne artige og lystige Reise=Beskrivelse med disse Ord: Da jeg strakte min Haand ud, fik jeg fat paa Kammerpigens 2 Mk. 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
En fra Pressen nyelig udkommen Beskrivelse over Grønland. 2 Mk. 8 s. Anders Jydes Anmærkninger over 1) Lübeckers Priisskrift om 2 Aarsagerne til høie Kornpriser. 2) Philocosmus, samme Materie angaaende. 3) Priisskrift om Mueligheden og Nytten af en bestandig fastsat Jernvegt i Kornpriserne. 4) Priisskriftet og hvad der meest opmuntrer til Flittighed, lave eller høie Priiser paa Levnetsmidler. 5) Westenholtz Priisskrift om Bondestandens Folkemængde, for 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Betænkninger over Hr. Lübeckers Betragtninger over Aarsagerne til Korn=Mangelen og høie Kornpriser i Danmark, samt om de beste Hielpe=Midler til at forekomme samme, 8 sk. Teilmanns Betænkninger over Hr. Lütkens og Hr. Clausens Af& handlinger og Bøndergaardes tienligste Størrelse. 8 s. Poral for Fruentimmer, uddragne af Sal. Professor Gellerts Vi og andre Sædelæreres Skrifter. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Den berømmelige Doctor Thauleri Omvendelses Historie tilligemed hans Endeligt. 12 s. Jet gudommelige Liv udi Menneskets Siæl, eller den christelige Religions Natur og Fortreffelighed, tilligemed christelige Tanker til enhver Dag i Maaneden; 2 Mk. 4 s. Underviisning om Børns Opdragelse udi alle Stænder, 1 Mk. Tor Frelseres Jesu Christi Lidelses, Død, Opstandelses og Himmelfarts Historie, samt den Hellig Aands Udsendelse, tilligemed en kort Historie og Jerusalems Forstyrring og Adspredelse a. 8 s. Jen sangviis forfattede Cathechismus med 30 Originale Palmer 10 sk. Passions=Catechismus 18 s. Torordning om den nye og bedre Indretning ved Land=Milicen i Danmark, samt og Rytter=Hestes Anskaffelse 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Det Jtalienske Dramatiske Stykke, Conclavet, som i Rom har sat alle Cardinalerne i Bevægelse, og hvori vises hvilke Jntriquer der spilles ved Pave=Valget, faaes paa Dansk hæftet for 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Professor Schyttes Staternes Udvortes Regiering 1ste Deel 1 Rdlr. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Krigsraad Hedegaards Forklarina over Lovens 2den Bog om den Danske Kirke= eller Geistlige Ret, 1ste Deel 1 Rdlr. og faaes tillige en Prænumerations=Sæddel paa den 2den Deel for 1 Rdlr., de som ei prænumererer, maa siden betale den dyrere. Ortons Taler og Evigheden 12 s. Formeys Betragtninger over Døden 28 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Professor Balles Juule= og Nye=Aars Dags Prækener 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Professor Pontoppidan i Sorøe hans Prækener 2 Mk. Bræger, et Heltedigt, hvor Degnen slaaer alle sine Paaske=Æg i ti 24 s. Vilhelmine, et Commisk Digt, om en tydsk Præst, som giftede sig, 24. Acta Academica Havniensia inter gaudia &c. i Anledning af hans Kongel. Høihed Prinz Frederichs Formæhling, 2 Mk. 10 s.A. G. Offenlige Taler og Moralske Af Rd. Mk. s. handlinger af C. F. Gellert. Carmina, tilskrevet en vis Høi Herre, som forestilles paa Kobberet, da han fik Brev Cornelius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Phædrus den 17 Jan. at komme ind til Kiøbenh. paa Fransk Papiir med Kobber Vigneter. 1 Betragtninger over adskillige Punkter afden almindelige og private Lyksalighed, oversat ved Jfr. Charlotta D. Biehl. Commentatio in Verba Jesu Christi Matth. 19, 28, 29. ved biskop Bildsve. Valerii Herbergeri Passions Timeviiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Doctor Wichmands Jordemoderbog W. kan nu igien bekommes for Jndbunden, Daglig Samtale med Gud i Bønner og Sange ved Reich Ernesti Prædiken og Børnetugt hæftet Moralske Betragtninger over Mennesket. Mag. Taubers Taler, Prof. Balles Gudelige Taller Sammes Afskeeds=Taller. En Faders Breve til sin Søn R. Kort Anviisning for usinderede Christ Rdlr. Mk. s. ne til at faae en tilforladelig Vished om om deres Religion af Nøsselt Vor Frelseres Jesu Christi Ungdoms Hi. storie af Hes. Spaldings Tanker om Følelsernes Værdie i Christendommen. Vargs fuldstændige Farvebog, hæftet. te=Bog Jndbunden, Loofts fuldstændige Koge=Bage= og Syl Tanker og Krigstandens Forbedring Hedegaards Forklaring over Lovens 3die Bog Sammes Forklaring over den 2den Bog eller Geistlige Ret 1ste Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
Prænumeration paa 2den Deel 1 Sammes Anviisning i Criminelle Tilfælde og Besigtelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-11
Spørsmaal. Er en Præst paa Landet forbunden at sælge sine KornVahre af egen Avl og Tiende til nærmeste Kiøbstæd, eller kan han sælge dem til andre Kiøbmænd i Riget, uden at forsee sig imod Loven og Forordningerne, og paadrage sig Uleilighed af Toldbetienterne eller andre, Om de Danske Konger. Fridleif 2den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-11
Efter Kong Frode sætte de Islandske Skribentere hans Søn Fridleif, men Saxo sætter den Poet Harne, som skal være kommen til Regieringen paa saadan Maade: DeDanske bleve, efter Kong Frodes Død, til Sinds at overgive Regieringen til den, som kunne giøre den ziirligste Gravskrift over Kongen, hvilket Tilbud opvakte en ved Navn Hiarne, som paa samme Tid holdtes for en anseelig Poet, at giøre dette bekiendte Gravskrift: De Danske førte Liig tree Aar om Land Kong Frode hin Fredegode, Saa gjerne havde seet baade Qvinde og Mand, Han længer for Riget maatte raade, Her ligger begraven den Kæmpe saa stærk, Hos Være=Broe sees disse Stene, Under aaben Himmel paa vildenne Mark Der hvile den Herres Beene. At blive Konge for saadant et Vers, var skikkelig god Belønning. - Saxo siger, at Fridleif var i Rusland, da hans Fader døde, hvorfra han kom tilbage og først med gode formaanede Hiarne at overgive Riget til sig som den rette Arving, men da det ikke kunde hielpe, ruster han sig imod ham, slaaer ham trende Gange af Marken, og omsider omkommer ham i en Ene=Kamp. Hiarne ligger begraven i en Høi ved Hothersnes udi Jylland, som efter ham blev kaldet Harne=Høi, og saaledes endtes dette portiske Rige, og Fridleif regierede i Rolighed. - Man har holdt det foren billighed at beære denne saa mageløs belønnede Poet med denne Parodie. Saa løntes Pocter i Danskernes Land, De Danske da vare heel gode. Hiin Harne, der rimed for Qvinde og Mand, Han maatte for Rigerne raade. Dog tabte Porten, den Rimer saa stærk, Ved Hothersnes sees disse Stene, Under aaben Himmel paa vildenne Mark Der hviler hans Pedes og Beene Nok et: For Harne fik Kronen for Riim og for Digt, Pocter nu har ei den Lykke. Men Fridleif fra Rusland dog taalte ei sligt, At Harne løb af med det Stykke. Kong Harne vel møder med Riim til Gevæhr; Men Fridleif med Spyd og med Stage. En Krone det gielder. - Hvem stærkest nu er: Aul Hiarne af Marken maa drage, Havar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-11
Efter Fridleif 2, kom Havar, som af sine Hænders Styrke blev kaldet HandrammiFrode 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-11
Efter denne Konges Død var et Interregnum, eller Mellemrum i Regieringen, da Riget blev deelt imellem mange smaa Herrer, hvilke Saxo, maaskee, har gjort til Konger allesammen, og derfore har faaet saa langt et Konge=Register. Hvad ellers er passeret i dette Mellemrum, samt hvorlænge samme har varet, derom findes intet anført udi Historierne. Men efterat det havde varet, som man regner til, i 3 Svenske Kongers Tid, nemlig Rug var, Aununds og Ingiald, blev Riget igien samlet af Jvar Vidfadmi Denne Jvar Vidfadmi den Veltalende var Kong Hals dans Søn, og en af de mægtigste Regientere udi Norden; thi han forenede ikke allene Danmark igien under eet Hoved, men endogsaa undertvang sig heele Sverrig, en Deel af Saxsen, Rusland og en Deel af Engelland, og derfor med billighed blev kaldet Vidfadmi, c: langt om sig gribende. - De Danske og Svenske Skribentere taler dog intet om denne store Konge. Harald Hyldetand. Efter Jvar Vidfadmi fulgte hans Datter=Søn, Harald kaldet Hyldetand. Denne Konge skal have regieret meget længe, og holdes for at have været den Gothiske Konge, Alarik, som indtog Rom; men herom ere Skribenterne dog ikke eenige. Jmellem ham og Hagen Ring, Kongen af Sverrig, opkom Tvistighed, begge rustede sig stærk til Lands og Vands. Der siges, at Hagens Flode bestod af 2500 Skibe, og at Haralds var ikke mindre. Begge Krigshærene kom sammen til Lands ved Brovalla i Vester=Gothland. Den Svenske Krigshær blev anført af Kongen selv, og den Danske af en Kæmpe ved Navn Udbo, efterdi Harald formedelst sin høie Alder saadant ikke kunde forrette, dog var han selv med i Slaget: man fegtede længe med stor Haardnakkenhed, indtil de Danske tillige med Kong Harald selv og Anføreren blev slagen. Den bekiendte Kæmpe Stærk=Odder, som tillige var Port, og som var med i dette Slag, har beskrevet det paa gamle Danske Vers, hvilket Saxo siger at han haver seet. Efter Slaget lod Hagen Ring Kong Harald hæderligen begrave, og satte en Jomfrue ved Navn Hetha til at regiere over Danmark, hvilken Hvitfeld meener at have bygt Slesvig, som da kaldtes Hethe=Bye. - Af denne Harald siges det gamle Danske Ordsprog at være kommet: fra Arilds Tid, skiønt andre meener med større Rimelighed at Arilds Tid kommer af det gamle Danske Ord: Ar, som betyder Begyndelse, og skulle hede Arens Tid. Ædel Opofrelse af sit eget Liv, for at frelse andres.