Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-07-26
Nyeste Post-Efterretninger. Det rette Sammenhæng med Begivenhederne i Gallizien og med Morillos Frafald fra Constitutionen, begynder nu at opklare sig: Man erfarer nemlig, at Morillo virkelig har forladt Constitutionen; men at han er bleven neens med General Qviroga, som har vidst at skaffe sig et Partie og er traadt op imod ham til dens Forsvar. Moniteuren melder derom følgende under 15de Julii da Expeditionerne i Asturien var bragt til Ende, har General Bourke begyndt sin Marsch imod Gallizien; i nogen Tid havde Fortogten af hans Armee under Hr. von Larochejachelins Commando, staaet i Astorgaa. Den 26de traf et af hans Detaschementer paa Landeveien til Lugo paa en Afdeeling af fiendtlige Tropper, dræbte 6 Mand og tog een Officeer, 3 Soldater og 10 Ryttere til Fange. General Morillo, som er Chef for de Constitutionelle Tropper i Gallizien har, misfornøiet over de Cortes Forhold imod Kongen af Spanien, vægret sig ved at erkiende det Regentskab, som de have udnævnt ved deres Afgang fra Sevilla, Derved er opkommen en fuldkommen Uenighed imellem ham og Qviroga, hvoraf Følgen er bleven at Tropperne ere blevne meget tvivlraadige, hvilket ikke kan andet end befordre vore Operationer General Bourke maae den 10de ankomme for Lu 40. Moniteuren siger i sine ikke officielle Artikler: at Tropperne kunne ventes at ankomme til Corunna og Ferrol den 15de. Bladet Etoile beretter: at de Constitutionelle Regimenter Aragon, Burgos og Pontevedra, som i 1820 have været paa Øen Leon og nu er i Gallizien ville ikke forlade General Qviroga. – Journal des Debats meddeeler af den Spanske Regentskabs Tidende den Correspondence, som er ført imellem Morillo og Qviroga. J en Skrivelse fra Greven af Carthagena (dette er Morillos Titel) af 28de Juni til General Qviroga tiltaler han ham med Du og opfordrer ham til at opgive de Cortes Sag, og en anden Skrivelse fra Betanzas siger, at han har givet General Qviroga et Pas og 40,000 Realer for at afgaae til England; men nogle Revolutionaire have igien opvakt Qvirogas Mod, hvorpaa han har begivet sig til Corunna, hvor en Deel af Garnisonen har erklæret sig for ham, imedens en anden har stillet sig under Morillos Fahner. Regentskabs-Tidenden i Madrid meddeeler en lang Proklamation, som Morillo har udstædet til Jndvaanerne i Galizien, hvori han formaner dem til at blive ham troe. Han siger deri, at Qviroga havde lovet ham i hundrede Vidners Paahør, ikke videre at ville tage Deel i Sagen; men at han blot ønskede for sin Person at afgaae til Skibs; han anklager ham for at han nu har overtaget Commanden paa nye, at han bedrager Tropperne og vil erkiende Regentskabet i Sevilla. Den Madritske Regentskabs=Tidende taler fore sten med Afskye om Morillos Plan at ville bevirke en Modification i Constitutionen, da kun Roden, til den revolutionaire Sygdom vilde derved blive tilbage, og den siger: at de Constitutionelle Generaler allene forlade deres Parthie af Nød og i uredelige Hensigter. - Bourke og Morillo ville marschere med hinanden til Corunna. – Fra Gallizien har man ogsaa faaet Efterretninger umiddelbar over England, dateret fra Corunna den 13de Juli, hvori meldes: at General Morillo stod dengang ved Lugo med de Tropper, som vare blevne ham troe; men at Resten havde stillet sig under General Qvirogas Commando, som vedblev at erkiende Constitutionen, og at der daglig gik fleere af Morillos Tropper over til ham. Da General Vilson kom tilbage til Corunna og erfarede, at Regentskabet var ophævet, saa skrev han et Brev til General Morillo, meldte ham dette, og anmodede denne General om at forene sig med Qviroga for at giøre Udlændingerne Modstand; men Greven af Carthagena modtog ikke dette Forslag, men anmodede meget meere General Vilson om at han skulde overtale Folket til at underkaste sig Fienden, og at det ikke skulde adlyde de Cortes, uagtet disse have paa nye indsat den Kongelige Authoritet. Dette Svar blev sendt til General Qviroga af General Vilson i et Brev dateret den 10de Juli, hvori han erklærer ham at ville deele Spaniernes Skjebne, den maae nu blive som den vil, alle Foranstaltninger blive nu trufne for at forsvare Corunna. General Qviroga har udstædet en Proklamation, hvori han opfordrer til Enighed, og som han slutter med de Ord: Krig, Krig! imod de Franske. – Saaledes er da atter en heel Provins, en Deel af en Armee og en stor General tabt for det constitutionelle Spanien; men og saa en anden berømt General har nu erklæret sig imod Constitutionen, nemlig den gamle GeneralCapitain Castannos, som i 1808 slog ved Baylen den Franske General Dupont og tog ham til Fange med hans Armee. Han oppebiede de Franskes Ankomst til denne Stad og gik derpaa over til dem; De Franske Generaler og især Fyrsten af Carignan modtoge den gamle Mand med de første Hædersbeviisninger. Han er derpaa bleven forestillet Hertugen af Angouleme, som har modtaget ham med Beviser paa megen Agtelse. - Det Spanske Regentskab har opfordret til frievillige Biedrag for at understøtte General Qvesadas Armee, da den lider Mangel paa alt og Regieringen ingen Midler har i Hænderne til at underholde den, uden at paalægge Folket trykkende Afgifter. - Den 5te Julii blev en Parlamentair afsendt til Fæstningen San Sebastian for at melde Commandanten Morillos Frafald og at formaae ham til at capitulere; men han spurgte om hvorledes det gik med Pampelona og Santona Underhandlingerne bleve snart afbrudte og Castellet fyrede strax paa de Franske Tropper; indtil den 10de har Garnisonen gjort hyppige Udfald, hvorved engang opkom en alvorlig Fægtning; Castellet og Forterne støde saa stærkt, at man kunde tydeligt høre det i Bayonne. Ogsaa Garnisonen i Fæstningen Santona har gjort et Udfald den 2den Juli, ifølge Franske officielle Beretning er rykkede Fienden frem i tre Colonner og tvang de Franske Forposter til at trække sig tilbage, og da Tropperne bleve beskyttede af Fæstningens Kanoner, saa holdt de sig nogen Tid i deres Stilling; men tilsidst bleve de efter en heftig Fægtning tvungne til i Uorden at trække sig tilbage til Fæstningen med et Tab af 50 Døde og Saarede. De Franske havde kun 2 Døde og 8 Saarede, hvoriblandt en Lieutenant. Hensigten af dette Udfald var at forskaffe 14 Kystfarere, som vare ladte med Levnetsmidler, Leilighed til at løbe ind i Fæstningen, som ogsaa lykkedes. De Franske begynde nu stærkt at klage over at Heden tager til i Landet og falder dem besværlig, ogsaa klages over, at Guerillerne i Arragonien formeeres stærkt.