JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Dampskibet Frederik den Siette ankom i Forgaars Eftermiddags Kl. 1 fra Traveminde, medhavende. Generalconsul Tutein og Frue Tutein med Caupaae; Riddergodsbesidder Benecke v. Grodigsberg med Søn og Tiener; DerTosdorf, Høen med Frue, Schmidt, Merer, Zeise, Foster med Frue, SøstDuckert, Bukt og Herz; Kammerherre v. Roystorff med Tiener; Dr. TaumJuveleer Levy; Bundtmagerne Klamke og le Dens; Kiøbmændene Hirsch, Goldschmidt, Meyer, Jacobsen, Muders Partsen Eningsen af Nat. At Banken, i Overeensstemmelse med den 36 s. i dens Reglement er lukket Tirsdag, Onsdag, Torsdag og Fredag, den 28de, 2de, 30te og 31te Juli, saa at ingen Expeditioner i disse Dage finde Sted, og igien aabnes Løverdagenden 1ste August, bringes herved til offentlig Kundskab. Mionalbanken i Kiøbenhavn, den 21de Juli 1835. Oft alt inderlig elskede Mand Cancellieraad, Bye- og Herredsfoges J. C. lingel, oc Døden afgik Søndagen den 28de Juni, i sin Alders 51de Aar delseegiøres herved fraværende Slægt og Venner, paa egne og Bems Vegne, et hans Abergende Enke. 1. C. Vingel. Rønne, den 3die Juli 1835. seet Arboe.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Literatur. Til Enke. Tidens Skilderie, et Egetrint, udgivet af O. HorreborNo. 125. Kjöbenhavn, 1805 og 4. i Hot til Lyst, et Ugeblad, udgivet af J. K. Høst. No. 1 - 23. Höbenhavn, 1000. Den for et eller begge disse Tidskrivter forlangte Priis betales med Fornøielse, naar man i en forseglet Billet, mrkt. A. No. 18, som alleveres paa dette Blads Contoir, herom giver nærmere Underretning.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
AVERTISSEMENT. En mak Leilighed, bestaaende af 6 Værelser, Kiøkken, Staldrum og Senge ni egen Afbenyttelse, kan erholdes strax tilleie i et af de nærmeste Stæder, ved Bommen i Hirschholm. Nærmere Underretning erholdes paa Hjørnet af Skibenternet og Fielstræde No. 223, i Beutikken. de Rapsæd-Høsten nu er forhaanden, tilkiendegives herved, at jeg til minOliemelles Drivt, kjøber som sædvanlig Karsæd, Hørfree og Kornfrøe, i serre og mindre Partier, til Dagens Priis. Man behager at henvende sig C. Riis. den gamme Anog tier No. 7, hos Bortforpagtnine.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Tirsdagen den 20de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og, bliver ved Auction opbuden til Bortforpagtning paa 2 Aar Tømmersvendenes Herberg i Gaarden No. 207 i Adelgade, saavel Eiendommen selv, som det dertil hørende Krohold for Tømmersvende her i Staden. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Auctioner. Helsingøer. Mandagen den 25de Juli førstkommende, om 2 Efterunddagen Kl. 5, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, tjerde Gang opraabt til Bortsalg: Gaarden No. 517 i Stiernegaden, Enkefrue Kammerraadinde Berner tilhørende, vurderet til Auctions-Efterretning for 5600 Rbd. Sølv, forsikkret i Brandkassen for 400 Rbd. Sølv, samt bestaaende af en til alle Sider grundmuret Bygning til Gaden, 3 Alen lang, een Etage høi med Qvist og Beboelseskielder, en Bagbygning af 15 Fag Muur- og Bindingsværk, indrettet til Vaskerhuus med indmuret Kiedel, 2de Stalde, Vognremisse, m.m., saavelsom en Kiøkken- og Frugthauge. – Bankhæftelsen er indfriet og de aarlige Skatter og Afgivter andrage tilligemed Jndqvartering circa 600 Rbd. Ved 3die Auction er for denne Eiendom buden 4000 Rbd. Sølv i Kongl. Obligationer. Conditionerne, hvorefter kun 500 Rbd. r. S. bliver contant at udbetale paa Kiøbesummen, erfares forinden Auctionen, der afholdes i ovenmeldte Gaard, hos Procurator Jacobi.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
andagen den 27de Juli førstkommende, om Efter Helsingøer. Mandagen Kl. 3, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, herde Gang opraabt til Bortsalg: huset Nr. 113 paa Steengaden, Skrædermester G. Dahlgreen tilhørende, vurderet til Auctions-Efterretning for 2550 Rbd. Sølv, og forsikkret i Brandkassen for 5000 Rbd. Sølv. Huset er ellers vel vedligeholdt og endeel deraf for ikke mange Aar siden ny opført og indrettet, Ved 3die Auction er derfor buden 1760 Rbd. Sølv. Af Kiøbesummen bliver kun en ringe Deel at udbetale. De øvrige Vilkaar erfares hos Procurator Jacobi samt ved Auctionen, der afholdes i nævnte Huus.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
J følge passeret Execution for en Mulct somt Arrest- og Auctionsomkostninger i Anledning af en Justitssag bliver følgende, Christen Nielsen Lund og Hustrue Maren Bendsdatter tilhørende, Eiendomme, nemlig: a) Hans iboende Sted, der er Parcellen No. 6 af Wanggaarden, af Hartkorn 1 Tønde, med paastaaende Bygninger, beliggende i Hauerslev Sogn, Oster=Hann-Herred, Hjørring Amt. b) Parcellen Nr. 8 af Kronberggaarden af Hartkorn 2 Skpr. 1 1/2 Alb. beliggende i Beistrup Sogn, samt fornævnte Herred og Amt, tilligemed Konge-Korntienden af bemeldte Parcel, og c) Konge-Korntienden af fornævnte Kronborggaards Hovedparcel af Har korn 2 Tdr. 2 1/2 Alb., stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Mandagen den 17de August 2den Auction Mandagen den 31te August ) førstkommende, og 3die Auction Fredagen den 18de September hver Gang om Formiddagen Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes herpaa Contoiret, hvor Auctions-Conditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommene agtes absolut bortsolgte, i det foran under Litr. A. ommeldte Sted. Hann Herredernes Contoir paa Skierpinggaard, den 15de Juli 1835. V. Qvistgaard.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Nyborg. Jfølge Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver den Pertemager Christian Sudbjerg tilhørende Gaard, No. 6 Litr. d. udenfor denne Byes Landport, tilligemed deri værende Pottemagerværksted, og tilliggende tvende Hauger, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 17de og 31te August, samt 14de September d. A., om Formiddagen Kl. 12 Slet; de tvende første paa Nyborg Raadstu, men tredie Gang i Gaarden selv; hvilket herved bekiendtgiøres, paa den i Po 22de April 1817 befalede Maade, og kunne Conditionerne erfares hos Procurator Saxtorph i Nyborg. Nyborg Byfogedcontoir, den 21de Juli 1835. Friis, censt.
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Øroclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere allede som formene at have noget at fordre efter heri Staden ved Døden afgangne Dyrlæge Erie Lundsteen, indkaldte med tolv Ugers Varsel til, med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav inden fornævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere dekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 9de Juli 1835. Røgert. Orik
Berlingske Tidende, 1835-07-24
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Gaardmand Ole Jensens og Huustroes An Elisabeth Holms Opbudsboe af Kirkette, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevis giøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved enden dere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 20de Jmi 1835. C. J. Lys.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Aar 1835. No. 176. Leverdagen. den 25 Juli. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
London, den 17de Juli. - Af General Chichesters Beretning fra San Sebastian til General Evans, seer man, at den første engelske Hjelpe Brigade var den 10de d. M. Kl. 8 1/2 om Morgenen ankommet dertil og var blevet modtaget af Jndvaanerne med lydelig Enthusiasme. Landingen gik for sig om Eftermiddagen i Overværelse af General Jauregni og hans Generalstab. De anviiste Qvarterer kunne rumme 1000 Mand, og for andre 1000 Mand havde man ogsaa truffet Anstalter. Hvis flere Forstærkninger skulle komme, vilde Spanierne besætte Hernani og de omliggende Landsbyer, og, hvis det gjordes fornødent, forstærkeBilbaos Besætning. J San Sebastian laa Linie-Regimentet SanFernande, 600 Mand stærkt, Provindsial-Bataillonen fra Qviedo, 150 Mand stærk, en Milits-Bataillon og 630 Chapelgorris eller constitutionelle Guerillaer. Stad-Militsen angives, men vistnok overdrevet, til 580 Mand. De spanske Tropper vare godt bevæbnede og klædte, og de syntes besjællede af den bedste Aand Don Carlos stod dengang ved Onate. – Borgergardens Musikchor bragde de ankomme Englændere Serenader, og der var vist blevet givet en Tyrefægtning, dem til Ære, hvis der ikke havde været Mangel paa passende Tyre.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Mellem de i London, til Dronningen af Spaniens Tjeneste hvervede Lanciers er det kommet til Slagsmaal, og General Evans har strax udstedt en ung Officeer af anseet Familie.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Jfølge en udstedt General-Befaling, skulle de i England hvervede Stridskræfter fore Tillen Brittisk Hjelpe-Legion for Spanien. J Gaar var der en Forsamling hos Hertugen af Wellington af omtrent 80 Pairer. Hertugen skal just ikke ligefrem have yttret sine Anskuelser over Corporations-Billen og den irske Kirke Bill, men dog have opfordret sine Tilhængere i Overhuset til, i Betragtning af hiin Forholdsregels Vigtighed at blive i Staden.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
J Glasgow have henved 30 beskjænkede Soldater paa det groveste misbrugt deres Bayonnetter, og saaret en Mængde Personer meer eller mindre farligt. Striden begyndte i en Brændeviins-Kippe Hovedmanden for det hele Uvæsen er dømt til 60 Dages Arrest.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
J Underhusets Møde i Gaar fremlagde Herr Berkeley et Forslag, angaaende Damers Tilstedelse ved Debatterne. Han beraabte sig paa den Omstændighed, at Damer have Adgang til de franske Kamre, og her i London til Overhuset; han meente endog at Talernes Antal derved vilde tiltage. Skjendt Lord John Russell erklærede sig afgjort derimod, blev Forslaget dog antaget med 153 Stemmer med 101. Comiteen blev derpaa udnævnt, blandt hvis Medlemmer ogsaa bemærkedes en Qvækker, Herr Pease.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Paa Jernbanen fra London til Birmingham, der nylig er anlagt, har en stor Ulykke tildraget sig. Buen af en Tunnel, der for Banens Skyld drages i Nærheden af Watford, under et Grev Esser tilhørende Landgods, er styrtet ind, førend Murene vare ganske fuldførte. Man veed endnu ikke med Vished, hvormange Mennesker der er omkommet ved denne Lejlighed; der taldes om tretten, blandt hvilke Bygmesteren selv befandt sig Det store Spørgsmaal, om Dampvogne kunne bruges paa en almindelig Landevei, er nu afgjort ved de Herrer Mandleys og Fjelds Vogne, der paa en saadan Vei allerede have gjort flere Farter til Slough og Reading, uden det ringeste Uheld, med en stor Mængde Passagerer. Denne Dampvogn har i Gjennemsnit lagt fjorten engelske Miil tilbage i Timen.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Paris, den 15de Juli. – J Temps læser man: Enhver Epoke har sin eiendommelige Characteer. Det synes, som om vores er bestemt til at levere et Diminutivum af Alt, hvad der er skeet i tidligere Tider. Var ikke Juli-Revolutionen, dette Udgangspunkt af den nye Acra, et Diminativum af Revolutionen fra 1789. Den har ogsaa havt sit detromserede Dynasti, men uden blodig Catastroppe; en forandret Forfatning, men kun i nogle Punkter, Revolutionen og Keiserdømmet havde deres Feldttog ved Rhinen og deres Feldttog i Jtalien, vi have den militaire Spadseregang til Belgien og Anconas Besættelse. Den forrige Regjering intervenerede i Spanien med en Armee af 100,000 Mand; vi tænke at sende Fremmedlegionen og de Pariser-Frivillige derhen. Skulde vi i en vis Henseende være et Diminutivum af Restaurationen, som denne var et Diminutivum af den keiserlige Regjering. Og hvorhen vilde en saadan Progression føre os Alt kommer deraf, at vi, og ikke uden Grund, frygte Krigen, og at vi dog ikke ville give os Skin af at frygte den; deraf komme alle de Demonstrationer, som ere beregnede paa at redde Æren, uden at forstyrre Vedligeholden af en som nødvendig betragtet Fred. Tvende Erindringer beherske Frankerig: Erindringen om de revolutionaire Rædsels Handlinger og Erindringen om den kejserlige Regjerings Krige. – Den ene gjør at man er paa sin Post imod Friheden; den anden, at man for enhver Priis, vil undgaae Krigen. Men denne Omsorg giver Alt, hvad man giør, en smaalig og tvetydig Characteer. Vi have hverken Frihed eller Despotisme, hverken Fred eller Krig. Vi kunne ikke fordølge for os selv, at i det, som foregaaer, i den Maade, man vil understøtte Spanien paa, ligger meer skjult List end Storhed, og at man af Kjærlighed til Freden, vender tilbage til Krigens barbariske Tider."¬
Berlingske Tidende, 1835-07-25
J Anledning af La Roucieres Proces bemærker samme Blad Følgende: Siden Juli-Revolutionen, og saagar længere tilbage, er ingen Tildragelse forefaldet, der frembed en saa mægtig Jnteresse, at den havde bortvendt den offentlige Opmærksomhed fra de politiske Anliggender. Hiin Proces, der i en heel Uge har sysselsat Assiseretten, gjør i saa Henseende en mærkværdig Undtagelse. Man maa tilstaae, at Nysgierrigheden var aldrig saa levende vakt blandt alle Selskabets Classer, saa at i sex Dage Talen var næsten ikke om andet end herom. J ethvert Tilfælde frembod ogsaa denne sørgelige Leilighed meer end eet Spørgsmaal i Moralen, og i denne Henseende gaves der saa Familier, som ikke med Bekymring saae Processens Udfald imøde, hvilken gjer vor saa særdeles bagvaskede Tidsalders Sindelag Ære. Sjelden har ogsaa Offentlighedens Grundsætning fundet en fuldstændigere Anvendelse. Hist og her vovedes nogle Udfald paa Sædelighedens rene Grundsætninger, maaskee af Mangel paa rigtig Takt; men en oplyst Almeenheds alvorlige Holdning lod strax ethvert utidigt Ord vederfares sin Ret, og man tør paastaae, at denne scandaløse Proces har i det Hele meer nyttet end skadet Sædeligheden.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Det vrimler her af fornemme Spaniere, der tildeels for deres carlistiske Anskuelsers Skyld ere udvandrede, eller som dog ikke troe sig sikkre i deres Fædreland. Blandt disse nævnes, Marquierne de la Romana, Navarres og Olintana, Greverne del Montijo og de la Union, Hertugerne Montemar og Calomarde, Hertuginde San Carlos, de Herrer Burgos, Cruz, Novia, Torres, Encima de la Piedra og flere.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Man har i Dag fortalt, at som en Følge af Fremmed-Legionens Vægring ved at træde over i spansk Tjeneste, hvilket man forResten skal have vidst i Forveien, er i Løverdags en Forordning, angaaende denne Legions Opløsning, blevet undertegnet. Grev St. Marian og tvende andre Piemontesiske Flygtning have af Kongen af Sardinien faaet Tilladelse til, paa tvende Maaneder at vende tilbage til deres Fædreland, for at bringe deres Sager i Orden.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Den franske Consul i Bilbao, Hr. Laffitte, har under Beleiringen udmærket sig ved sit virksomme og ærefulde Forhold. Handelstanden satte en saadan Tillid til ham, at henved 100,000,000 Realer bleve deponerede hos ham.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Mellem den tjenestegjørende Nationalgarde her paa Børsen kom det den 13de d. M. til Haandgemænge, i Anledning af en politisk Ordstrid; Linietropper maatte afløse den. Det er usandt, at Hr. Bergeron – som man fortalte –er indviklet i Complottet mod Kongens Liv. Han er for Øjeblikket Udgiver af National."
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Efter Forlydende have de Herrer Odilon-Barrot og Berryer, som Forsvarere af Familien Morell i den La RoncieresteProces, afslaaet ethvert Slags Honorar.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Digteren Berangers Venner havde, da de erfarede at han ved en Bankerot havde mistet en stor Deel af sin Formue, aaburt en Subscription til Fordeel for ham. Men i en Skrivelse, som Hr. Beranger har ladet indrykke i de offentlige Tidender, modsiger han Rygtet om det Tab, han skulde have lidt og afslaaer paa det Bestemteste enhver Subscription til sin Fordeel. Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Berlin, den 15de Juli. – Et Tordenvejr, som Søndagen den 5te dennes mellem Kl. 8 og 9 om Morgenen udbrød over Landsbyen Holzerath, i Landkredsen Trier, har anrettet der paa Fælleden betydelig Skade. Ved en Lynstraale dræbtes 27 Stykker af Menighedens Hornqvæg, og Hyrden kom derfra med en stærk Bedøvelse.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Belgien. Brüssel, den 16de Juli. - Ministeren for det Jndre har kjøbt en Samling af gamle Vaaben og Rustninger, med hvilken flere andre Kunst-, Oldsager- og Mynt-Samlinger skulle forenes, for paa denne Maade at oprette et Museum for Oldsager, der paa en Maade skal tjene til at fuldstændiggjøre vor Haandskrivt Samling. talien.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Den piemontesiske Avis af 30te Juni indeholder Følgende: Under 19de d. M. har Kongen skjænket Ridderkorset af St. Moritz- og St. Lazarus-Ordenen til Hr. Luge Ponti, hans General-Consul i Barcelona, som Beviis paa hans Tilfredshed med dennes lange, tro Tjeneste, og til Skadeløsholdelse for den Jndespærring, General-Capitainen af Catalonien vilkaarlig, i Anledning af foregivne carlistiske Jntriger, dicterede ham, af hvilken Jndespærring han iøvrigt blev løsladt og atter indsat i sit Embede, saasnart Forestillinger i saa Henseende vare indløbne fra Hs. Majestæt til den spanske Regjering.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Tyrkiet. Paqvetbaaden fra Malta har overbragt Efterretninger fra Kairo af 26de Maj. Mehemed Ali havde Dagen i Forvejen afsendt tvende Breve, et til Jbrahim Pascha og et til Cherise Pascha, hvori han opfordrer dem til, paa alle Maader at befordre Oberst Cherneys Forsøg, til Skibsfartens Oprettelse paa Euphrat. Det lader til, at Vice-Kongen ikke strax i Begyndelsen vilde understøtte dette Foretagende, da han dengang endnu ingen Efterretninger havde faaet fra Porten. Men saasnart han havde modtaget Sultanens Firman, handlede han i Overeensstemmelse med samme. Pesten i Ægypten var i Aftagende; men den havde alen i Kairo bortrevet 30 –60,000 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Malta-Gazette meddeler følgende interessante Beskrivelse af Expeditionens Udskibning ved Orontes's Munding. Oberst Cherney befandt sig den 3die Maj meget godt med alle sine Officerer og det hele Mandskab; de havde opslaaet en Leir ved Orontes's Udløb paa et Sted, som de kaldte Amalie-Ø. – George Canning" var af Briggen Columbia taget paa Slæbetoug næsten den halve Vei fra Malta til Bugten ved Orontes, hvor Expeditionen unkom den 3die April. Den 6te begyndte man med Landsætningen af Bagage og Forraad; dette skeete ved Hjelp af et Ankertoug, som spændtes fra George Canning til Kysten, 1200 Barder langt. Med begge Skibenes otte Baade bleve i den første Uge saaledes næsten de to Trediedele af den hele Ladning lykkeligt bragte i Land. Kun en Kiste med Dampmaskinernes Ventiler sank ned i Dybet, da Touget sprang; men ved Hjelp af Dykkerklokken blev den hentet op igien. Derpaa fordeeltes Arbejdet blandt Expeditionens Officerer, Capitain Estcourt overtog Udbedringen af den ved Euphrat løbende Vei; Lieutenant Murphy Undersegelsen af Bugten ved Jssus; Lieutenant Claveland fik Besørgelsen af Reiseanstalterne for Caravanen, medens Oberst Cher ney og Lieutenant Lhuch af den ostindiske Flaade, som i nogen Tid havde ventet i Syrien paa Expeditionen og virket for samme, beskjæftigede sig med, at opfordre Landets Autoriteter til Bistand, og at indlede Underhandlinger med Araberne omkring Bir ved Euphrat, hvorhen Lynch imidlertid afgik. J ligen derpaa var Veiret meget stormfuldt; men den 21de April fuldendtes dog Udskibningen. Søbugten ved Orontes var meget heldigt udseet dertil, og det Skuespil, som Amalie-Øen frembyder, skildres som meget levende. Beboerne fra Omegnen strømmede sammen ved Leiren og morede sig, med Tegn paa Forbanseelse, ved vore Matrosers og Haandværkeres Arbeider. Udskibningen af Dampkjedlerne og de store Stykker, der høre til Dampbaadene og Maskinerne, saavelsom Opfiskningen af den svære Kiste med Ventilerne fra Søens dybe Grund, vakte deres største Forundring Ligesom saa meget andet, har ogsaa de tyrkiske Fruentimmeres Tilstand forandret sig i høi Grad. De have nu meer Frihed end man i Europa sædvanlig troer, dog maa her, fra de store tyrkiske Herrers eller de fornemste Værdigheders Fruentimmere undtages, hvilke ere rige nok til at lade Haremmerne bevogte af talrige Slaver. Man seer ellers nu Fruentimmerne hver Dag paa Gaderne, paa de offentlige Pladse og i Bazarerne, ene, uafhængige, at besørge Forretninger eller til deres Fornøielse, uden at frygte, at Nogen forstyrrer eller foruroliger dem, ikke engang deres Mænd, som ikke have Ret til offentlig at dadle eller udskjelde dem. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
J Nordamerica kan Enhver uden nogen Forberedelse, der var værdt at nævnes, eller uden noget Slags Studium, blive Præst det forstaaer sig, ikke hos Catholikkerne. Præstestanden er der en Forretning, hvormed Enhver efter sin Lyst kan befatte sig. Præsten, man nu seer paa Prædikestolen, begyndte sin Løbebane i Kjøbmandsboden i nærmeste Gade; han var derved ulykkelig og greb til den nye Erhvervogreen at vorde Præst. En anden begyndte som Præst, men ombyttede, saasnart han havde samlet sig en smuk lille Sum, Prædikestolen med Contoiret. Jntet binder ham til hans Menighed, naar hans Fordeel kalder ham til et andet Sted eller til en anden Beskjæftigelse. Jntet er sjeldnere, end at see en protestantisk Præst med graae Haar. Americaneren har ved den hellige Forretning Jntet for Øje uden sit verdslige Maal, sin Formue, sin Familie. Har han erhvervet sig en Formue, saa er hans Maal opnaaet og han lukker Boden.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Sverrig. Gothenborg, den 15de Juli. – D. D. K. K. H. H. Kronprindsen og Kronprindsessen, med de prindselige Børn og Ho Høyhed Hertugen af Leuchtenberg afreiste i Gaar herfra til Strømstad, paa Jagten Esplendian, bogseret af Dampskibet Gotha Elven, samt ledsaget af Coldinu Selskabet. Natteren skal være bestemt i Lysekil, hvorfra man, for at undgaae Søgangen, vilde tage af Landeveien til Strømstad. Fahlun, den 16de Junii. - Som en i sit Slags virkelig selsom Ting fortiener at bekjendtgjøres, at her leve fire Brødre, som til Hustruer have hver sin af fire Søstre. Der har ogsaa været Spørgsmaal om Ægteskab mellem den femte Broder og den femte Søster, men det har ikke villet lykkedes. Upsala, den 17de Juli. – Vor Universitet har atter havt et smerteligt, skjøndt ikke aldeles uventet Tab. Docenten i Philosophiens Historie, Mag. E. J. F. Kjellander, der var paa en Udenlandsreise, er, efter en i disse Dage indløbet Efterretning fra Florentz, død den 17de Juni i Siena. Af Naturen rigt begavet, og med uafladeligt Alvor stræbende til Kundskabens og den almindelige Dyrkelses Høider, havde Mag. Kiellander opnaaet en for sin Alder usædvanlig Dannelsesgrad. Hans Liv varede kun to og tyve Aar og nogle Maaneder.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Stokholm, den 18de Juli. Afdøde Professor og Commandeur Thunbergs Buste, forfærdiget af Prof. Gøthr og bekostet af den forevigede Naturforskers Elever, er blevet opstillet i Apsala Academies natarhistoriske Museum.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Jndenlandske Efterretninger. Callundborg. – Efter faa Timers Sygeleie døde her forleden Dag Districtschirurg Voigt, i hans Alders 60de Aar. Han besad sine Medborgeres Agtelse og ubegrændsede Tillid. Aarhuus, den 21de Juli. – J Løverdags Aftes imellem Kl. 8 og 9 faaes her og i Omegnen et prægtigt Meteor paa Himlen, en Jldkugle, klar som Solens Lys. Om dette Himmelsyn er Udg. fra Vennehaand bleven meddeelt følgende nøjagtigere Observation. Haraldslund, den 19de Juli 1835.
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Jgaar Aftes Kl. 8 1/2 faaes her, paa den nordlige Horizont, en lysklar Kugle, der i Begyndelsen syntes at staae stille, men bevægede sig derpaa i et tiltagende Løb mod Vesten, trækkende bagefter sig en funkesprudlende Flammepiil, indtil den, deelende sig i flere Lyskugler, dalende forsvandt for Øjet
Berlingske Tidende, 1835-07-25
Ved en Jldebrand i Amstrup, Falling Sogn, Hads Herred, hvorved en Gaard blev aldeles afbrændt, er tillige bleven indebrændt to Mennesker, en Karl, (Gaardmandens Broder) og en Dreng. Under Karlens halvforbrændte Liig var fundet hans Tobakspibe og Fyrtøi, hvoraf formodes, at han har lagt i sin Seng, og røget Tobak, og Jldsvaaden derved opkommet. Den 30te f. M. fejrede Skomager=Lauget i Tøndern, sit 200. aarige Jubilæum, ved et Aftensmaaltid og muntert Bal. Staden har nu 40 Laugmestere, (for 200 Aar siden kun 7), hvoraf de 35 med Hustruer og Børn bivaanede Festen.