Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Men hvad der endnu mere bidrager til vort Sprogs Fordærvelse er den hidtil upaaankede Misbrug, at Tydskere og andre Udlændinger, der neppe have opholdt sig et Par Aar i Dannemark, give sig af med at skrive Læreboger i Sprogvidenskaben for Danske. Vel benytte de sig ved saadanne Leiligheder af Jndfødtes Hjelp, men hvor mange Feil maa der alligevel ikke indsnige sig? Hvor er det mueligt for en Udlænding, som kun i en meget kort Tid har opholdt sig i Dannemark, eller som lever i Danske Provindser, hvor der næsten ikke tales andet end Tydsk, at vogte sig for alle de Skjær, han her møder, Hvor mange Urigtigheder maae ikke paa denne Maade forplantes i vort Sprog, Jeg kunde opregne adskillige linquistiske Bøger, for den Danske Ungdom, som vi deels allerede eie, deels trues med at komme til at eie, som alle ere af Udlændinger. Jeg behøver kun at nævne Müllers Dansk Tydske Lexicon, som for faa Aar siden er udkommet. Et skrækkeligere litterairt Misfoster existerer der neppe i Europa Forfatteren, som iøvrigt kan være en meget lærd og agtværdig Mand, har aflagt her det sørgeligste Beviis paa, hvor meget vort Sprog kan blive mishandlet, naar en Mand, der ikke til, børlig kjender dets Egenheder, vil indlade sig paa at udarbeide et saadant Værk. For at krone Værket have Forlæggerne ladet det trykke i Tydskland, hvorved de latterligste Trykseil have indsneget sig. - Medens jeg skriver dette indbyder Hr. Gustmeier, – Lærer i den Engelske Skjønskrivning, det Tydske Sprog m.m., til Subskription paa en Omarbeidelse af Adelungs Tydske Sproglære, til Brug for Danske &c.J denne Jndbydelse siger Hr. Gustmeier, at han ved sin Underviisning i det Tydske Sprog her i Staden har savnet en saadan Bog, og at han derfor har besluttet, selv (?) at afhielpe denne Mangel. Jeg forsikkrer her ved Alt hvad der er mig helligt og dyrebart, at jeg aldrig har seet eller kjendt Forfatteren, og det maa altsaa blot blive Tingen, ikke Manden, jeg her taler om. Men saa meget veed jeg, at han kun i nogle faa Aar skal have levet i Dannemark, og at han altsaa maatte være et reent Vidunder, dersom han i saa kort en Tid har lært det Danske Sprog saa fuldkommen, at han kan skrive en Lærebog for Danske. Men antaget, at Naturen har udrustet ham med et saa ualmindeligt Sproggenie; hvorledes kan han offentlig paastaae, at vi savne en Tydsk Grammatik, Er han, hvad man ikke bør forudsætte, uvidende om, at Baden, Reisler, Tillemann og flere have leveret os gode og brugbare Tydske Grammatiker, saa burde han ikke give sig af med at skrive en ny- og staaer han i den Tanke, at han kan levere en bedre, hvorom hans korte Subskriptionsplan, ikke vidner, saa ledes han sikkerlig derved paa lemme Afveie. Til Prøve anføres her Begyndelsen af hans Plan. Subskription - (det skulde nok hedde, Subskriptionsplan) - paa C. Adelungs tydske Sproglære, indrettet til Brug for Danske, samt (!) forøget med En empler, Stilløvelser og Prøver til Reglernes Anvendelse. - Da jeg ved min Underviisning (hvilken Underviisning, Da Hr. G. blev selv undervist eller underviste Andre, - i det tydske Sprog her i Staden savnede en saadan (hvilken saadan, Underviisning?) - besluttede jeg selv at afhielpe denne Mangel, -(hvilken, - overbevist om, at denne nye Maade, (hvilken 2) - for Danske at lære det tydske Sprog paa, jo vil vinde bifald. Jeg aabner altsaa herved en Subskription paa bemeldte Grammatik, som bliver aaben (Grammatiken bliver aaben! O, net lad den heller blive lukket.) til i næste Maaned. - Behøver man noget tydeligere Beviis paa, at Forfatteren af denne Subskriptionsplan ikke har Kald til at skrive en Grammatik, Hvorledes kan man under saadanne Omstændigheder vente, at vort Modersmaal skal kunne bringes sin Fuldkommenhed nærmere og hævde sin Rang som eet af Europas meest dyrkede Sprog, Noget om Dannemarks Landvæsen i Aaret 1806. Julii Maaned. Enhver tænksom Agtpaagiver kan ikke andet end lægge Mærke til, at den Danske Regjering stedse gaaer frem i det fordum saa meget forsømt Landvæsen, og at den nu i et Par af de sidste Decennier og derover, har fulgt Naturens orden som den rigtigste, efterdi at ingen Plan, i hvad som helst den end tilsigter, er nærmere ved sin Feiltagelse, end naar den paa eengang vil det fuldkomneste; og hvorpaa endgesaa Underskrevne har oplevet mange Erfaringer. Saaledes Landvæsenet, af dette var Fælledsskabets Ophævelse det første, som det vigtigste Skridt til at fremme Bondens og det hele Riges Velstand. Men Fælledskabet denne Hydra med de mange Hoveder, og som i ligesaa mange Aar har vedligeholdt ei allene Tvedragt, og flere Stader aarsaget Snese Aars Proceffer, og hindret alle sittige Landmænds Dagværk til at sønderbryde dets Lænker, kunne ikke begynde med mere end Udskiftningen af Jord i Ager og Eng; derefter blev Stavnbaandet løsnet, og den største og til Landets Tarv bedst arbeidende Menneskeclasse, skienket Selvstændighed til endmere at kunne arbeide i Familieled, Søn efter Fader, og nyde Sikkerhed for udvisende Flittighed og - den deraf flydende Vel sand. Derfor have de store, ædle og indsigtsfulde Regjeringsmænd, under Kongens og hans Søns Chronarvingens høieste bifald, kunnet virke til end større og fuldkomnere Maal, med Landværns Indretning, hvor Titusinde Leiesvende ikke kan stoles saa meget paa som Et af de, der værne for Fødeland og Arnested. Til Slutning sees udkommet i forrige Aars September: Forordning, om Skovenes Udskiftning, Vedligeholdelse og Fredning i Kongeriget Dannemark. Og for at give Skovgrundelere et forgeværdig Exempel, begyndte Udøvelsen deraf i Store Slagelse paa Frederiksborg Amt, hvor H. M. Kongen efer Grunden og H. K. H. Kronprindsen Skoven. Udgiveren af Nordisk Landvæsens og Landhuusholdnings Magazin, Landinspecteur Niels Lund, er for nærværende Tid i Begreb med denne Udskiftning, - den første i Dannemark af sit Slags. Saaledes giver Kongen og Kongesønnen altid det første Exempel til uopholdelig at følge og at nyde Nytten af de med Visdom givne Love, og saaledes forstaae De at vælge Mænd til at udføre Deres Hensigter, som i mere end een Forstand have fortjent Publicums Agtelse og Tillid. Jens With, Kammerraad.