JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Fortsættelse af Tanker og skarpe og bidende Critiker. (See Nr. 2 og 3).Men da nu den lærde Verden, for nærværende Tid er saa frugtbar paa strenge Critiker; Hvem er da vel alle disse myndige Kunstdommere, som stedse lade høre deres straffende og tordnende Rost, Ere det maaskee Mænd, der besidde stor Læsning, en vitløftig Kundskab og Erfaring, Mænd, der have en skarp og moden Bedømmelseskraft, og som ved Lærdom og Skrivter have erhvervet sig en almindelig Agt og Anseelse, Saadanne Mænd kun, de man endda tilgive det, hvis de med Myndighed, og paa en streng Maade critiserede især unge Skribentere, skiønt de dog ved venlige Erindringer. og en raadgivende Critik skulle udrette ulige meere. Men hvor ofte er ikke Kunstdommeren en gandske ubekiendt og lidet betydende Person, som neppe har lagt nogen Grund i Videnskaberne? De faae usikre og ubestemte Begreb, han kan have samle, sig, troer han allerede at sette ham i Stand til at dømme om alt, hvad der forekommer ham. Han tør endog undertiden i en foragtelig Tone vove at tiltale og irettesette store Mænd for nogle smaae Feils Skyld, hvilke han troer at have opdaget. En Opførsel, som røber en uforsvarlig Stolthed, og overdreven Tillid til sig selv. Og hvem giver den Magt til at handle saaledes: Er en Kunst dommers Embede maaskee saa betydeligt, at enhver, uden Forskiel, uden Jndsigt kan paatage sig det? Hvis saa er, har ingen Forfatter nødig at tage sig det saa nær, naar han angribes af en Recensent, men bør hellere tie og ansee ham med Foragt. Og sandelig, undersøger man kun nøie hvad der er den rette og egentlig Drivefieder hos endeel af vore Recensenter, tvivler jeg høiligen paa, at deres Critiker kunde fortiene nogen Troe og Agt. De vise i deres heele Adfærd, at det ingenlunde er deres Hovedsag, at giøre Læserne bekiendte med det Skrivt, de omdømme, og at rette Forfatteren, hvor han har kundet tage Feil. Nei, deres egen Ære er deres fornemste Hensigt. J Steden for at giøre, Læseren opmerksom paa Skrivtet, søger de hellere selv at tilvende sig hans hele Opmerksomhed. De ville beundres for deres Vittighed og Skarpsindighed, derfore søge de ikke allene, at opdage en Mængde af Feil, men de geleide tillige deres Opdagelser med spottende og vittige Jndfald. Kommer et Skrivtund, og vinder et almindelig Biefald; Grund nok for dem til at hvesse deres Pen mod samme. Hvilken Forestilling kan og være mere smigrende og behagelig for deres Ærgierrighed, end naar de kunde vise hvor skarpsindige de ere, i det de opdage Feil og Ufuldkommenheder, der, hvor andre finde lutter Fuldkommenheder. Læseren tager fat paa et nyt Skrivt, i Haab om at finde meget got deri, men Kunstdommeren haaber og ønsker kun at finde noget, hvorpaa han kan ove sin Skarpsindighed. Ja han holder det foren Skam, i Fald han ikke skulle kunne finde nogle Vildfarelser i samme. (Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Jndsendt den 14de Januarii. Je Varte tors, i Tistas aa kom Gennem er Gae hor der løver en bek som je haanes ve a Nevne aa fant, ed trokket bla høre den var, ved spørs moel, om de var tillat a bedravve Puplikum, vem den er, aa va for een de veelse gon ikke je, før je for spurt mey beire for, men kalde tro etter den haintering saa meenlie elles Millertii, at de er Besta envær Gør lissom han er kænt, aa kan Være bekænt aa nar han ger De, saa gør han va han bør, i Kreesten nærbek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Paa Hr. Boghandler Jversens i Biedraget af 12te d. M. fremsatte Spørsmaale, (som jeg tildestostørre Magelighed for Læserne her vil anføre; da det just ikke er at formode, at disse Blade, skiønt de kaldes almindelige, derfore komme over heele Verden) saaledes lydende: Er det tilladt at bedrage Publicum ved at beraade sig offentligen paa Kongelige Benaadninliger, som man ikke besidder, især naar det misbruges til andres Præjudice? - og hvad Straf byder Loven for den der udgiver sig for det han ikke er, og skreven eller trykt antager og efterskriver en andens Titel? – Enten det kan ansees for Falsknerie eller Gøglerie, saa ere dog vel begge Tilfælde utilladelige? -Er de det ikke, saa kan jo enhver der begaaer et Skielmstykke, foregive, at være berettiget til at giøre hvad han giør, - Disse i Spørgsmaale forlanges besvarede fra Odense. Adresse-Comtoir. Jversen. bliver fra det her i Fyen eeneste værende allernaadigst priviligerede Adresse=Contoir, efter hans eget Forlangende meddeelt følgende Svar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Det er langt fra, at vores retfærdige og billige Love ikke skulle have sat vedbørlig Straf for Bedragerie, Falsk og Gøglerie: Efter D. L. 6, 18, 82. straffes den paa sin Hals, som falskelig giver sig ud for at være i Kongelig Bestilling og den øver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
J Følge 6, 4, 10, og 6, 18, 6 er Straffen for Falsk Haand, Ære og Boeslod. - Goglerie straffes med Boeslod og Landsforviisning efter Lovens 6, 1, 12. - Men derimod er det klart og tydeligt, efter Lovens 6, 21, 6, at den, som udenskjelligen at kunne bevise det, kalder en anden Bedrager, Falskner eller Gøgler, er og bliver selv samme Mand. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
udenlandske Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Paris, den 20de December. En Landsbyepræst i Frankerig, maatte for kort Tid siden reise 18 til 20 Mile fra sit Hiem forat betale 50 Pistoler. Underveis kom 2 Personer, til ham, som syntes ham mistænkelige, og for at komme fra dem, brugte han, da de kom ind i en Skov, en Forevending. Men neppe var han steget af Hesten, førend disse Spitzbuber grebe ham an og affordrede ham hans Penge. Han maatte da ikke allene give dem de 50 Pistoler, men de fratog ham ogsaa hans Hest, og lod den arme Præst gaae. Derpaa bandt de endeel Kostbarheder og stiaalne Summer Penge, saavelsom og Præstens 50 Pistoler, samt deres Vaaben, fast paa Hesten, satte sig derpaa ned, og gjorde sig tilgode. Jmidlertid gjorde Hesten sig ved et Tilfælde løs, og løb sin Vei lige hiem til Præstens Huus. Præstens Huusholderske, som saae Hesten komme allene, troede at hendes Herre var kommen til Ulykke; Men Hesten havde ikke længe været indelukt i Stalden, førend Præsten kom selv tilbage. Enhver bevidnede ham sin Glæde over at han ei var kommet til Ulykke, siden hans Hest uden ham var kommen hiem: Hvad vil J sige med den Hest, sagde Præsten, den er røbet fra mig, tilligemed de 50 Pistoler: Derpaa fortalte man ham at den allerede for nogle Timer siden var kommen tilbage. Paa Hesten hang Præstens Pengepung, og endnu desuden en Pung med Sølvtøi, Guld og Sølvmynt, og en Pung med Pistoler, Dietricher, Ringe, o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Vlissingen, den 17de December. Ved Domborg har man for nylig fanget en Fisk, som var 84 Fod lang, og 26 Fod tyk, i Diameter. Oven i Hovedet havde den et Hul, og i Munden 48 store Tænder. Da den kom oppaa Landet, gjorde den en forskrækkelig Allarm, og slog saaledes om sig med Halen, at ingen uden Fare torde nærme sig den. Efter at Hovedet var afhugget, og man havde aabnet den, fandt man inden i den en ung Fisk af 112 Pds. Vægt. Man skar af den store 2070 Pd. Flesk. Den veiede i sig selv over 8000 Pd., og Snuden allene veiede 230 Pd. gen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
London, den 26de November. En Mand i Cast=Ham, som havde faaet en smuk Stuehund til Foræring af en af sine Venner, og var meget forelsket i Hunden, kom med den for kort siden ind i sin Stue, hvor hans Kone, og nogle af hans Bekientere sad. Hans Kone fortalte ham, at hun ventede flere Fremmede, bad ham derfore at jage Hunden ud, førend de komManden gav derpaa Hunden et got Puf med Foden, og ville kyse den bort, da Hunden glubsk anfaldt ham, greb Herren i Halsen, og reev et stort Stykke Kiød ud. Fruentimmerne forskrefkedes, og ringe de paa Klokken; Tieneren kom ind- og forsøgte paa at faae Hunden fra Herren, hvorpaa den slap ham, og anfaldt Tieneren. Denne vandt endelig Bugt med den; men ulykkeligviis er baade Herren og Tieneren saaledes tilredte; at deres Liv endnu ikke er uden Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Hamborg, den 30te December. Følgende Træk af den ædle Tænkemaade, og ærværdige Høiagtelse, hvormed Bønderne i de Hannoverske Lande ved Giennemmarschen udmerkede de Hessiske og andre fra America tilbagekommende tydske Tropper, fortiener offentlig at anføres. - De beværtede disse Krigsfolk paa det beste uden Penge, endskiønt man stedse tilbød dem Betaling; og een af disse Bønder, som paa Hiem marschen imodtog Betaling af een af sine Jnqvarterede, blev af det hele Naboelaug anseet som en Nederdrægtig. - Kun alt forsielden trykkes der noget roesværdigt om den hæderlige Bondestand, da der dog ofte om dem kunde meldes noget, som havde sit Udspring af en langt ædlere Kilde, end meget af det, som de offentlige Tidender kalder Stort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Hellig tre Kongersdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Plalmerne ere: No. 110, 113 og 114, af Pontoppidans nye Palmebog. No. 111 af vores gl. Kirke=Psalmebog. No. 112 af Biskop Brorsens vare Klenodie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Dødsfald. Odense, den 17de Januarii, Truels Lund, Tømmermester, 85 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Bekiendtgiørelser. Af Velærværdige Hr. Thor Melbyes Præstehistorie, er første Hefte, ere endnu nogle faae Exemplarer, at bekomme hos mig for 24 s. paa Skrivpapiir og 20 sk. Trykpapiir. Odense den 15de Januarii 1784. F. C. Beck, Fuldmægtig paa Post-Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Proclama. J Følge Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi, efter den constituerede Magistrat, i Vor Kiøbstad Odense i Vort Land Fyen, Os Efskelige Landsdommer Hans Koefoed, vice Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendz, og Landvæsens Commissair Hans Dreyer, deres herom, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at De, ved Bekiendtgiørelse i Aviserne maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle Dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos den i fornevnte Odense suspenderede Magistrat, enten af Umyndiges Midler eller pui bliqve Stiftelser angaaende, med hvilke bemeldte suspenderede Magistrat, som en følge af Deres Embede, kan have havt at bestille, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden fornevnte Tiids Forløb hos den constituerede Magistrat i bemeldte Odense at anmelde og beviisliggjøre, Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, den 12te December 1783. Under Vort Signet man(L. S. V. gen Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Landsdommer Hans Koefoed med fleere, som constitueret Magistrat i Odense, Bevilling at maae i Aviserne indkalde dem, som maatte have noget at fordre hos den suspenderede Magistrat sammesteds. Nr. 39. Læst inden Odense Byetingsret Mandagen den 22de December 1783. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer, paa Bye skriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne som Fuldmægtig. J. G. Wandeler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Ligeledes Læst inden Odense Raadstueret Onsdagen den 24de December 1783. H. Koefoed. L. M. Bendz. H. Dreyer. Er og behørig Protocolleret, testerer, paa Bye skriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne som Fuldmægtig. J. G. Wandeler. Bliver herved indkaldet alle de, som i nogen Maade efter foranførte allernaadigste Bevillings Jndhold formeene sig at have nogen Fordring til den suspenderende Magistrat, til for os at melde sig inden Aar og Dags Forløb paa Odense Raastue, da slig Anmeldelse modtages hver Onsdag Formiddag Kl. 10 Slet. Odense den 27de December 1783. L. M. Bendz. H. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
Til Kiøbs falbydes. Paa Adresse-Contoiret, kan bekommes beste Slags Kirkebrød, fine og tynde uden Figur, for 3 s. Hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Levnets Beskrivelse. Abdil Hamet eller Achmet den Fierde, Tyrkisk Stor, sultan; er fød den 20de Mai 1754, han er en Søn af Hamet den Tredie, som blev afsat 1730: Hans ganske Liv var en Kiæde af ulykkelige Tildragelser, Som yndre Broder maatte han tilbringe sine første Dage i Fængsel. Da hans Broder Mustapha den Tredie, vilde døe, lod han ham fremkomme, erklærede ham for sin Efterfølger, og anbefalede ham Selim, hans eneste Søn 12 Aar gammel. Det var midt under den ulykkelig Krig med Russerne. Hamet den Fierde forandrede ganske Divans Tænmaade, som havde udøvet saa megen Grumhed mod hans Broder, og sluttede derpaa en Fred med Russerne, der var, som bekiendt er, ganske mod Rigets Fordeel. Hverken lod han sin Neven henrette, eller indsperre, men lader ham opdrage under sin egen Opsyn, Prindsen lever endnu, og er 22 Aar gammel. - Keiseren havde den Lykke, at man i hans Staatsfængsel gav ham en bedre Opdragelse, og biebragte ham mere Bekiendtskab, end som sædvanlig er, og da han besad et fortræffeligt Genie, kom det ham og til stor Nytte: Han lagde sig med megen Jver efter Videnskaberne, læste og arbeidede den ganske Dag. Han elskede især Botaniken, og han skal derudi besidde store Jndsigter. - De Europæiske Sprog har han og lagt sig efter, og forstaaer adskillige fra Grunden af. Han har afskaffet, mere end hans Formænd, den Asiatiske Feighed, og den Pragt, hvormed de Orientaske Monarcher skulde glindse for deres Underdanere: Næsten daglig lader han sig offentlig see i Constantinopel, gemeenlig til Hest, og ofte til Fods med et ikke meget talrigt Følge. Han besøger de offentlige Bygninger, Arsenalet, Bolværkerne, og Kanonstøberiet. Ved de største Jldebrande er han altid paa de farligste Stæder i nærværende: og man seer ham uden mindste Betænkelighed at udsætte sit Liv, hvor han troer at hans Befaling kan giøres nødig. Ofte gaaer han forklædt igiennem Stæderne for personlig at undersøge de Grunde, hvorover hans Undersaatter, beklage sig. - Hans Gang, hans Vext og Skab ning er overmaade indtagende. Han er 60 Aar, gammel og Fader til adskillige Børn, hvoraf den ældste, Sultan Soliman, afvigte 17de Martii var 4 Aar gammel. Han er ingen Elsker af Krig; Han besidder fortræffelige Jndsigter i Musiqven, og han beskieftiger sig gjerne med alt det, som hører dertil. Den Minister, som han har størst og ubrødeligst Tillid til er Caputan Paska. Storvizirerne derimod ere under hans Regiering mangfoldig forstyrrede. Han ønsker at sætte Skik paa sin Nation, og indføre Europæiske Sæder blant sine Undersaatter, men han har endnu kun havt liden Lykke dertil; Den værende Grosvizir og Capudan Pasca staar ham heri troelig bi. J Constantinopel, har han hidindtil temmelig vidst at vedligeholde Roligheden, men i de Asiatiske Provindser og i Ægypten har under hans Regiering været store Uroeligheder, som han dog samtlig har dempet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Opfindelser. En vis Hr. le Brun, Hofmechanist i Wien, har tillige med en Engelænder opfundet en Maskine til at spinde Bomuld paa, som lover vores Cattunfabriqver store Fordeele. Maskinen bliver sat i Gang ved 2 Personer, men spindes meere i een Dag end af 12 Personer, og udi Fiinhed kan Menneskens Hænder ikke bringe det høiere: Traaden er fastere og meere jevn, end paa den sædvanlige Maade, Opfinderen har sluttet Contract med nogle Cattunfabriqver at levere dem spundet Bomuld 20 pr. Cento lettere, end de forhen har maattet betale: Han forfærdiger nu 50 til 60 saadanne Maskiner for Landet: Man har budet ham 40000 Fl. for at aabenbare denne Hemmelighed, men han har ei under 100000 Fl. villet giøre den bekiendt. Jmidlertid har han fra Hoffet erholdet et udelukkende Privilegium derpaa. Ved denne Spindemaskine befindes og en Kiemmaskine, som i een Dag tilbereder mere Bomuld, end 5 Spindemaschiner kan opspinde; En saadan Kiemmachine koster 600 Fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Jngenicur og Mechanicus Musy i Antverpen har opfundet et nyt Slags Møller, som gaaer uden Vind, uden Vand, uden at trækkes af noget Creatur, og formedelst et gandske simpelt Driv verk, som af en Mandsperson med Hielp af et Barn paa 10 Aar i en Time bliver optrukket, og kan holdes 24 Timer i Gang. - Keiseren har givet denne Kunstner et udelukkende Privilegium, paa 10 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
J Grevskabet Leycester, har en Bonde, som ernærer sig med Qvægaulen, opfunden den Hemmelighed at lade, naar han vil, sine Kiør søde Tyrkalve; han har gemeenlig 8 Tyrkalve mod een Qviekalv, og udvirker alt dette ved Electriciteten; Flere electriske Udflydelser bilde det første Slags, og færre det andet Slags Kalve; han skal nu være i Færd med at giøre ligesaadant et Forsøg med Faarene: Mange Herrer som eie Landgodser i Nærheden af denne Bonde vilde ikke troe dette, men de ere ved igientagne Forsøg blevne overbeviiste derom, og der skal forelægges det Kongelige Videnskabers Societet 200 tilbørlig bekræftede Beviser til nærmere Prøvelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Paa Keiserlig befaling er Hr. Frederich i Wien hans Opfindelse, at giøre Bygninger uopbrendelige, som allerede ved 2 anstilte Prover er befunden rigtig, offentlig bleven gjort bekiendt Den bestaar af en Blanding af 9 Dele Leer og 1 Deel Haar, 1 Deel Garverlon, og 1 Deel Garvervand: I fald Leeret er got og fet, giør man endnu en Tilsætning af en 13de Deel Aske og Sand, af det ene ligesaa meget, som af det andet, men er Leeret mindre got, da kun en 25de Deel. Alt dette bliver sammenæltet med Vand, og med denne Dei bliver da den glatte Bielke eller Væg, overdraget af 3 til 4 Tverfingers Tykkelse: Dette bliver igien befæstet ved et lige trykt Lag af Straae, med en vel med Sæbe inddreven Traad: Desuden maae og alt det øvrige Træverk paa Bygningen, ja Taget selv være overdraget med et stærk Lag af denne Dei.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
En vis Hr. Leger i Paris har opfunden Lysevæger af en besynderlig Tilberedning. Deres Fordeel bestaaer deri, at de give en klar og tyk Flamme; - at de give ingen Røg eller Lugt fra sig, i hvor slet end Olien er, og endelig, at de fortære mindre Olie, end de sædvanlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Indenlandske Nyeheder. Kiøbenhavn. J afvigte Aar er her i Byen, copulerede 1323 Par, fødte 1491 Drenge og 1544 Piger, tilsammen 3035, døde af Mand kien 1571, af Qvindekiøn 1346, tilsammen 2917, altsaa ere 118 flere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Den 21de December f. A., har det allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet at benaade Proviantsforvalter Giedde med Guldmedaillen, med Omskrivt pro Meritis for hans Opmerksomhed og Vinskibelighed ved Proviantgaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Befordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Kiøbenhavn, den 12te Januarii. Hans Kongelige Høihed Arveprindsen har den 1ste Jan. sidst udnævnt Stats-Secretairen Geheimeraad Høegh Guldberg til Sin Ober=Kæmmerer, og tillige beskikket Justitsraad Malling, Secretaire i Cabinettet og Casserer ved Hans Majestæts Chatol=Casse, til Sin Cabinets-Secretaire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Copulerede. Kiøbenhavn, den 5te hujus, Hr. Kiersgaard, Material-Forvalter ved det Østersøiske og Guineiske Handels-Verft, og Jomfrue Maria Catharina Rasch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Dødsfald. Odense: Rasmus Ballum, 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Kiøbenhavn, den 1ste huj., Mad. Anna Christine Walther, 63 Aar; den 6te Hr. Andreas Jacob Munck, Hørkræmmer, 48 Aar. Hr. D. A. Schneider, 36 Aar; den 7de Hr. Frederich Kaarup, Bogholder, 56 Aar. Horsens: Hr. Raadmand Frydensberg. Randers: Kiøbmand Hr. Ungermann, 77 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Subskriptions-Plan. til et Maaneds Skrift, under Titel:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Det muntre Bibliothek, for begge Kiøn. Samlet ved et Selskab.Dette Skrift, hvoraf maanedlig skal udgaae et Hefte, 8te Ark stor, vil man søge at giøre saa behagelig, som mueligt. Materierne vælges af de beste fremmede Skribentere. Breve, gode Romaner, korte Levnetsbeskrivelser, Fortællinger og andre korte originale Stykker, skal passelig afvexle. Formatet og Trykken bliver stor Octav. Prisen for Arket paa Trykpapiir bliver 2 s. og Skrivpapiir 3 s. Subskriptionen modtages af Bogtrykker Schulz, i store Færgestræde No. 75, til Januarii Maaneds Udgang d. A. Dersom et tilstrækkeligt Antal Subskribentere melder sig, kan første Hefte, faaes i Medio Februarii, og siden altid i Begyndelsen af enhvet Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
For Fyens Stift modtages Subskription paa Adresse=Contoiret i Odense hos Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Bekiendtgiørelser. Til Hr. Boghandler Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Hvad den atter omtvistede nye Titel paa min Avise udi Boghandler Jversens Avise No. 5 betreffer, da burde jeg med Taushed forbiegaae dette, skiønt langt fra at jeg ved hans vittige Beskedenhed og beskedne Vittighed finder mig truffen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
J Foredraget kunde jeg detaillere adskillige Ud Sandheder: Disse toe Ting bør jeg allene underrette ham om, 1) at jeg troer mig at være ligesaa berettiget til at omdanne Titlen paa min Avise som han, der alt 3de Gange paa sin har omstøbt samt me, 2) at jeg mindre har efterabet hans Avise, end han har efterabet de Kiøbenhavnske Berlingske. Forresten maae jeg have den Ære at melde ham dette, at jeg aldrig har anført Titlen paa mine Efterretninger at være allene priviligerede til Forsendelse med Posten; men Hr. Jversen behager allene at læse rigtig; Allene dette bør jeg ei lade gaae nanmerket bort, at det, som han kalder Pølsesnak om Bekken og Ligningen om Forvalterne har jeg slet ingen Deel udi, Paamit Contoir ligge Originalerne til Eftersyn. Mere dumdristig og næsviis var det af ham, da han i afvigte Aar indførte et Avertissement i sine Aviser No. 40 om Nattergalerne i AalykkegaardsSkov, som blot var et Hiernespind og ham uombedet; Enhver, som kiender Hr. Møller, veed og, at han er alt for artig til at nægte honette Personer, paa ordentlige Tider at spadsere i sine Skove. Men dette være nok herom. - Det være langt fra mig, oftere at lave Fricase over disse Natter, gale, som han saa ofte har gjort over Dr. TroyelsVers, og meget andet, hvorpaa han aldrig faaer aftygget; Han siger, at han vil lade mig være i Roe, men hvo begyndte nu først i denne sidste Stridighed? Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Proclama. Da Rytter Jver Larsen ved det Fyenske Reginen Rytterie og S. T. Hr. Kammerherre og Oberste Lente de Adelers allernaadigst anfortroede Escadron, i ugift Stand, ved Døden er afgangen, og vi undertegnede ere beordrede, den afdødes ringe Efterladenskab lovligen at behandle; Saa bekiendtgiøres dette Dødsfald hermed 3de Gange for Vedkommende Arvinger, at de i Følge Loven og den 151 K. a. ville anmelde deres nærmere beviisliggiørende Arverettighed for os, inden 6 Maaneder, a Dato, samt de, der af den Afdøde, efter en af ham forfattet Optegning skylder ham laante Penge, og ellers Penge og andet af ham have i Forvaring, samme uden videre Tiltale ligeledes ville aflevere til os; hvorefter enhver kan forvente hvad Ret er. J Stabs Qvarteret; til Odense den 19de Januarii 1784. Lammers, Dedlau, Premier Lieutenant. Auditeur.