JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Mandagen den 28de October førstkommende, bliver paa Bentzons Eie (midt imellem Kiøge og Roeskilde beliggende, og circa 4 Mile fra Kiøbenhavn), ved offentlig Auction bortsolgt endeel unge Heste og Plaage af meget god Art, samt endeel Køer, Faar, med videre, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet, vorder bekiendtgjort. Endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Steentøy, Meubler og Trævahre, Linned og Sengeklæder, saa vel som adskillige Slags Kiøbmands Vahre, nemlig Hørkræmmer=Jssen=Urte= og Klædekram=Bahre, omtrent 11 Læst Træskoe, adskilligt forfærdiget Rebslager Arbeyde, Heste og Køer, Vogne og Plov=Redskaber, Kornvahre, Humle, Høe, med videre, ved Execution udlagt, bliver Tirsdagen den 29de Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. Slet og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsælges i Kiøbmand Sr. Anders Kiærs tilhørende Gaard i Nyekiøbing i Od Herred i Sielland, imod contant Betaling ved Vahrenes Annammelse eller naar paafordres til Sr. Andreas Helwerschou sammesteds; og ere de derover trykte Fortegnelser 8 Dage forinden Auctionen at bekomme paa Hr. Justits=Raad Bartholins Contoir i Nyekiøbing, Hr. Kammer=Raad Lunds Contoir i Holbech, paa Post-Contoiret i Callundborg og Kiøbmand Hr. Schmidt i Friderichsund.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Skifte=Retten i Lollands Sønder Herred indkalder herved forrige Sogne=Degn for Tillige Meenighed, afg. Christian Kam pers ældste og myndige Søn, Jørgen, som er Snedkersvend, og skal opholde sig i Kiøbenhavn, at møde i hans forhen værende Formynders sal. Hr. Mogens Minerths Stervboe, for at giøre Reede for det han efter den sal. Mands Optegnelse af sin Arv haver modtaget, og give Stervboet saa vel som Skifte=Retten fornøden Sikkerhed for dette Værgemaal. - J forbemelte sal. Hr. Minerths Stervboe findes et smukt, saa got som nyt Positiv, bestaaende af 5 Stemmer, og tienlig til at bruge i en LandsbyKirke. De Lysthavende vilde behage pr. Mariboe at melde sig hos Dannemare, den 24de L. Satterup, Septbr. 1782. Provst i Lollands Sønder Herred.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Foruden det ved Siellandsfars Landsting læste Proclama bliver herved end videre bekiendtgjort, at Skiftet efter Fru Krigs=Raadinde Oxholm, som til sidst døde her i Slagelse, bliver foretaget her paa Raadstuen den 8de November førstkommende; og da Boets Tilstand er saa ringe at den neppe vil blive tilstrækkelig til den allerede anmeldte Gield, følgelig intet for hendes efterladte Børn og Arvinger at arve. Saa da hun har havt adskillige Boepæle her i Landet og paa Falster, indkaldes herved alle de, som formene sig at have noget at fordre og paastaaer dette Stervboe at fremkomme dermed til anførte Tid med lovgyldige Beviser, da enhver skal nyde al lovlig Ret efter Boets Tilstand. Slagelse Raadstue, den 17de September 1782. A. Smidt. G. Dreyer. J. Bech.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Sidste Torsdag Nat den 3die Octobr. er af Frederichsborg, Amts Arresthuus undvigt, ved at nedgrave sig i Jorden under Arresten, en svendsk Person navnlig Esbiørn Johnsen, som der var anholdt formedelst en voldsom Begegnelse imod en anden svendse Person; Arrestanten er middelmaadig af Vext, har et sort og brunt Haar, og sortebrune Øyenbryne, taler svendsk og er 18 a 20 Aar gammel, ved Undvigelsen havde han en graaeagtig Trøye paa sig, et Par gule Skind=Buxer, hvide Strømper og Træskoe paa Beenene, samt en gammel sort Hat paa Hovedet, og var ellers beheftet med Jern fra Haand til Fod; bemelte svendske Person bliver derfor herved efterlyst, for om mueligt at kunde blive eftersadt og hertil Frederichsborg Arresthuus opbragt, da Opbringeren ey allene skal nyde de paa hans Opbringelse anvendte Omkostninger, men endog en Douceur af 6 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Paa Stamhuset Giorsløvs Forstrand, under Hollag Skandse, er den 6te hujus i Land dreven og opbierget følgende Tommer nemlig: 2de Stykker nye Mast=Træer a 30 Alen lang og 10 Tomme tyk, 4 Stkr. Dito a 24 Alen lang og 10 Tomme tyk, 1 Stk. Dito 24 Alen lang og 6 Tomme tyk, 3 Stkr. Dito a 15 Alen lang og 6 Tomme tyk, 3 Stkr. Dito a 17 Alen lang og 6 Tomme tyk, 9 Stkr. Dito a 14 Alen lang og 5 Tomme tyk, en Raae 23 Alen lang og 9 Tomme tyk i Midten, som synes at være brugt, og en tilhugget Spilbom 12 Alen lang og 4 Tomme tyk hvem som formener at være Eyere af forbemelte Tømmer, ville snarest mueligt behage at melde sig og paa lovlig Maade vedkiende sig samme, hvorefter den eller de paa saadan Maade, samt imod billigste Biergeløns og anden Rettigheds Erlæggelse skal blive Tømmeret overleveret. Giorslow pr. Kiøge, den 9de Paa høie Herskabets Vegne. Octobr. 1782. Søren Kierult, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
De som formeener at have nogen Fordring hos afg. sal. Frue Vice Admiralinde Fischer, vilde behage dermed at indkomme hos mig undertegnede inden 3 Maaneder a Dato, for at blive contenteret. Kiöbenhavn, den 30te Septbr. 1782.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Paa egne og Sönskendes Vegne Olier Fischer, Kongel Söe-Capitaine.
Berlingske Tidende, 1782-10-20
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting og Hirschholms Birketing den 18de og 23de Septbr., er Sogne=Degnens til Blaustrød og Lillerød Meenigheder, Jørgen Crones Dødsfald bekiendtgjort, og Arvingerne, samt Credi= og Debitorer indkaldede, at melde sig hos den geistlige Skifte=Ret i Liunge Kronborg, Herred, hvilken Bekiendtgiørelse og Jndkaldelse hermed ydermere igientages, med det Tillæg, at en Skifte Samling, dette Stervboe betreffende, er berammet at holdes udi Blaustrøde Degneboelig paa Hirschholms Amt, Mandagen den 18de Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. NB. En udi en Kiøbstæd 3 a 4 Mile fra Kiøbenhavn beliggende Kiøbmands Gaard i god Stand, med complet Brøgger og Brændeviinsværk, en smuk Hauge, Jorder og Enge, er under Haanden paa fordeelagtige Vilkaar at faae til Kiøbs; Liebhaberne behager herom at handle med Søren Klocher paa VesterGade No. 22, i Kiøbenhavn. Stedmoderen, en original Comoedie 15 Acter af P. T. Wandall, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Leiden, den 10de October. Man har her Efterretning, hvilke, som der siges, ere fra en meget god og paalidelig Haand, og melde, at Engeland virkeligen ikke har erkiendt eller erklæret Amerikanerne for uafhængige. Dog troer man, at Storbrittannien endeligen omsider maa nødes dertil; og at Amerika ingenlunde skal tab en Rang, som den først har faaet ved sin Forbindelse med Frankrige, og som vor Republik har tilstaaet samme ved Handels-Tractatens Slutning med de forenede Nordamerikanske Stater,
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Amsterdam, den 12te October. Ved Postens Afgang herfra udbreder sig overalt det Rygte, at Lord Howe lykkeligen er ankommen til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Fra Østerrige, den 5te Oct. Som et Tillæg til den bekiendte forskrækkelige Historie omden menneskerædende Røverbande i Ungern, bliver derfra under den 20de September endnu indberettet følgende: En Smed fra Hotenser=Commitatet, blev i Skoven, hvor han brændte Kul, tiltalt af adskillige ham ubekiendte og frygtelig udseende Personer, gik med dem til deres Boelig, og holdte et Maaltid med dem, der var tillavet af Menneskekiød, hvor der tillige blev ham foreviist en Kiste med Penge, og lovet en betydelig Summe, dersom han vilde forskaffe dem en frugtsommelig Kone, hvilket Smeden lovede, og virkeligen ogsaa da han kom hiem, befalede sin høyfrugtsommelige Kone næste Dag, at bringe ham sin Mad til i Skoven; og da hun undskyldte sig med den Tilstand hvori hun befandt sig, tvang han hende dertil med Hug og Slag. - Den ulykkelige Kone maatte altsaa begive sig Dagen efter paa Veyen med Maden, og mødte hendes Broder og to andre Personer, som havde Gevær hos sig, hvilke hun fortalde sin Ulyst og de formedelst den ne Gang bekomne Hug. Disse fattede Mistanke, fulgde formærkt efter Konen, og saae, hvorledes Smeden overleverede sin egen Kone til Morderne, hvordan hun blev ophængt ved Fødderne paa et Træe, og hvorledes en af Morderne allerede hvæssede en stor Kniv. - J dette Øyeblik skiøde de løs, og dræbde to af Morderne paa Stedet, de øvrige og Smeden toge Flugten. Den halvdøde Kone blev skaaren løs, men døde endnu samme Dag. Efter skeete Angivelse bleve Comtats Husarerne beordrede til Skoven, som grebe Smeden og 46 andre af disse Umennesker, af hvilke de fleeste allerede have faaet deres fortiente Løn.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Rom, den 25de Sept. Endeligen er da det saalænge forventede Bispe-Consistorium i Forgaars bleven holdt. Hs. Pavelige Hellighed aabnede samme med en ziirlig Latinsk Tale, i hvilken den hellige Fader gjorde det hellige Collegium en kort Beskrivelse af den Reyse, han foretog sig til Wien. Da han kom til den fornemmeste Post, nemlig, hvad han der har udrettet, overeensstemmende med sit Øyemeed, sagde han iblandt andet: Her, høy ærværdige Brødre, ville de i Særdeleshed være begierlige efter, at erfare noget af det, som Vi og Hs. Keyserlige Majestæt have afhandlet om vore og Kirkens vigtigste Anliggender. Vi ville derfor tilfredsstille deres Forlængsel, saameget som vi kunne for nærværende Tiid. Vi vare næsten dagligen hos Monarken, og i disse Sammenkomster bleve fornævnte Anliggender vel fortroeligen og venskabeligen, men dog med den største Omhyggelighed, tagne i Overveielse. Alt hvad vi forebragde frit og aabenhiertigen; alt hvad vort Apostoliske Embede paalagde os at sige om Kirkens og Religionens Rettigheder, blev anhørt med Behag og omhyggeligen. Keiser Josephs store Siel, hvis besynderlige Tilbøyelighed til Os Vi saa tydeligen erfarede, hans Venlighed og Menneskekierlighed syntes ogsaa at samtykke de fleeste af vore Grunde, og Vimaa tilstaae, at vor Fortroelighed var ikke forgieves; nogle, og det vigtige Fordringer, have Vi virkeligen erholdet af hans billighed, som kan sees af hans bekiendtgjorte befalinger, og der blev gjort Os det bedste Haab om, at erholde nogle andre kiendte ved Magt. - Man troede, at Biskopen af Patenza skulde, i Følge det Neapolitanske Hoffes Forlangende være bleven præconiseret i dette Consistorium; men der blev intet af, omendskiønt at samme har i en Audience, som han havde hos Paven, kaldet sine critiske Læresætninger, hvilke han havde forsvaret i en udgivet Bog, tilbage. Han vilde detsaarsag atter have vendt tilbage igien til Neapolis med uforrettet Sag, men har, som man erfarer, faaet befaling fra det der værende Hof, at forblive endnu noget her. Denne Omstændighed turde være meget skadelig for en hastig Afgiørelse af de Misforstaaelser, som ere imellem bemeldte Hof og den hellige Stoel; og dette maa vel have foranlediget Cardinal=Bernis, atter at opsætte sin forehavte Reyse til Neapolis, hvorhen han vilde begive sig i det Øyemeed, at arbeyde paa disse Misforstaaelsers Afgiørelse.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Wien, den 7de October. Fyrst Efterhazy vil ret fyrsteligen modtage og beværte de høye Reysende fra Norden. Der ere udsatte over tre gange 100000 Gylden til Festiviteterne; og man kan ikke tænke sig Elisium smukkere, end Esterhazy er tilberedet. - Vor hele Stad er fuld af det Rygte, at den Tyrkiske Storherre er bleven stødt fra Thronen.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Haag, den 12te October. Den 7de hujus er Handels-Tractaten imellem de forenede Nederlandes Herrer General=Stater og de forenede Nordamerikanske Stater høytideligen bleven sluttet og undertegnet af Deres Høymægtigheders Herrer Deputerede, og der er endnu nogle Punkter tilføyede samme Tractat, som man er kommet overeens om, hvilke angaae begge Nationernes Skibes Tilbage=Erobring. Tractaten bestaaer af 29, og de Punkter, man tillige er bleven enig om, indeholdes i 6 Artikler. Af begge ere to ligelydende Originaler blevne udfærdigede. De staae paa et brækket Ark ved siden af hinanden, og det ene er bleven underskrevet af Generalstaternes 7 Deputerede, tilligemed Storpensionairen; det andet derimod af de forenede Nordamerikanske Staters Minister, Hr. Adams. Man troer, at vi tør vente os mange Fordeele af denne Tractat. Man begynder nu at tvivle paa, at de af Frankrig forlangte Hollandske Skibe skulle seyle til Brest. Begieringen skal vel være bleven tilstaaet; men da Skibene ikke have Provision nok, og det allerede er saa langt ud paa Aaret, turde bemeldte Skibes Afseyling nok ikke finde Sted i denne Vinter. - Freds rygterne ere endnu meget forskiellige. Storbrittanien siges at ville afstaae Canada til Frankrig; dersom den sidste Krone vil afstaae fra Nordamerikas Uafhængighed. - Efter Breve fra Dantzig have Kornhøsten i de tilgrændsende Provindser, været meget rig, og meget Korn er bleven bragt til Danzig, hvorfor og Prisen er faldet.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
London, den 1ste October. Man nævner den 15de September, som den Dag, paa hvilken Besætningen i Charlestown har forladt dette Sted. Og da det er rimelig, at man i Henseende til Nyeyork vil giøre det samme, saasnart det kan skee med Sikkerhed, saasom det ikke vil være af mindste Nytte i denne Krig at holde fremdeles en Besætning paa dette Sted; saa er det mueligt, at man benytter sig af den Overmagt, som den Pigotske Flode skal give os paa de Amerikanske Kyster til at bringe Tropperne, som ere sammestæds til de Vestindiske Øer. Det har den hele Krig været os til liden Nytte, at vi have havt Nye verk i Besiddelse, og fornærværende Tid er det os mindre gavnligt, da vi ere indskrænkede paa dette Sted. Vi kunne og strax tage den igien, saalænge vi have Overmagten paa Søen, dersom Omstændighederne nogensinde skulde forandre sig saaledes, at vi kunde føre Krigen offensive. Eng vore forrige Ministre fik engang det Jndfald at sige: vi maatte overvinde Franzoserne i Amerika, ligesom Pitt overvandt dem i Tydskland; og endeel biefaldte dette uden at betænke, at det var fordeelagtigt, at Pitt seyrede over Franzoserne, Tydskland, saasom de sammestæds brugte deres hele Hovedmagt, og anvendte alle Kræfter paa at giøre Erobringer der; Amerika derimod have de kun et lidet Hielpekorps af 10 i 12000 Mand staaende, hvis Forliis, om vi endog gandske sloge dem, ikke vilde afgiøre noget i Krigen mod de Bourbonske Huse. Derimod trække Franzoserne vor Opmærksomhed, saalænge vi beholde en liden Armee og Søemagt i Amerika, derhen, at, saa ofte de faae Lyst, og saa til en større Plaskal udføres i Vestindien, vil det være tilstrækkeligt nok til at hindre deres Foretagende, naar vienten seyle efter dem med vor Flode eller maae tillade, at Besætningen i Nyeyork blev dem til Bytte. - Hr. Franklin skal med sin Ankomst hertil have den Hensigt, at giøre i Loyalisternes Navn Forestillingeimod Erkiendelsen af de 13 Provindsers Uafhængighed, Men der vil neppe agtes meget derpaa, da det nærværende Ministerium er alt forvel overbeviist om, at disse Folk kun have taget vort Partie, fordi de haabede, at den eene Haand skulde toe den anden. - Vort Ministerium er nroeligt over Sagernes Tilstand i Ostindien. - Man veed, at Franzoserne have sendt store Troppeforstærkninger til denne Verdens Deele, og skulle Hr. Bussys Escadre lykkelig være kommen dertil, ere vore Eiendomme sammesteds i en øiensynlig Fare. Men
Berlingske Tidende, 1782-10-21
da Sir Bickerton allerede forhen maae have foreenet sig med Admiral Hughes, saa vil denne formodentlig nok forhindre de Franske Troppers Udskibning.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Leiden, den 12te October. De nyeste Breve fra Madrit forsikre, at Beleyringen for Gibraltar skal med Alvor blive fortsat. Man vil bruge den ved mange Kanoneerbaade, som hver skulle føre 2 Kanoner. Disse skulle søge at gjøre den Breche fuldkommen, som de svømmende Batterier have begyndt paa. Efter Breve fra St. Roch af 22de September havde Engelænderne oprettet paa Courtinen et Batterie, som commandeerte de Spanske Linier, der meest vare rykkede frem; men Hertugen af Crillon har gjort saa heftigen Jld paa samme, at Engelænderne have maattet forlade det.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Fra de Spanske Grændser, den 22de September. Hertugen af Crillon skal have havt et særdeles stort Haab om, at bemestre sig Fæstningen Gibraltar, hvilket man ogsaa kan erfare deraf, at han gav Capitainen paa et Engelsk erobret Skib, som bad ham om Tilladelse til, at turde paa sin Parole reyse enten til Lissabon eller Livorno, til Giensvar: Han skulde endnu bie en Maaned, da han derefter kunde reyse tilbage med alle sine Landsmænd til Engeland. - Endnu maae vi melde, at der den 3die hujus blev holdt en høytidelig Messe i Leyren for Gibraltar, før at tilbede sig den Guddommelige Biestand, for de Beleyrendes Vaaben. Det hele Generalitet indfandt sig ved samme, og blev derpaa af Græven af Artois indbuden, til Taffels.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Paris, den 7de October. Da der endnu ikke, siden den 3die hujus, er kommen nogen nye Coureer fra Leyren for Gibraltar, saa gaae vore Efterretninger derfra endnu ikke længer, end til den 22de September, Man siger, at Hs. Majestæt, Kongen af Spanien, har bedet Græven af Artois, endnu at forblive i Leyren, som skal forstærkes med 8 Spanske Regimenter, men hvorhen ingen flere af vore Tropper blive sendte, eftersom de, der i den Hensigt laae i Toulon, skulle have faaet Contra-Ordre. - J Følge Breve fra Algesiras har Hr. von la Motte Piquet allerede den 23de September skullet forlade den der værende Bugt med Skibet, Jnvincible paa 100 Kanoner, og seyle til Cader, for der sammesteds at sætte sine Syge i Land, eftersom Sygdommen paa hans Skibe endnu ikke ville standse. Man beklager det Tab, som den combinerede Flode derved lider. - De 5 Franske Officeerer som General Elliot havde ladet redde fra de svømmende Batterier ere blevne indbudne til Taffels af ham og beværtede med alle Slags af ferskt Kiød. Han tillod dem derpaa at besee Fæstningsverkerne, hvorefter han sendte dem paa deres Parole tilligemed 100 reddede Franske Soldater tilbage til Leyren, og tillige skrivtligen meldede Hertugen af Crillon: at hans Omhyggelighed, for at redde disse brave Folk og forsvare sin Post, har været lige stor. - Med en Fregatte, som hører til Hr. von Vandreuils Escadre og er ankom men til Orient, er den ubehagelige Efterretning indløben at vort 74 Kanonskib Magnisique, er forulykket. Hr. von Vandreuil forlod St. Domingo med 14 Skibe, og kom ikkun med 13 til Nordamerika.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Af en Skrivelse fra Baltimore i Maryland, den 30te Julii. J Forgaars Morgen kom Skibene, Andacieur, Rangen Brigantinen Richmond og Capitain Wilsons Goelette efter 24 Dages Seylads hertil fra Cap Francois, hvorfra de i Selskab med 13 Franske Linieskibe, som vare beslagne med Kobber, og 3 Fregatter under Hr. von Vandreuils Commando, samt et lige Antal af Spanske Linieskibe under Don Soland, vare afseylede. Den Spanske Escadre skildte sig fra de Fransk Skibe ved Bahama, og satte Reysen fort til Havana. Den Franske Escadre styrede sin Cours med de under dens Bedækning seylende Amerikanske Skibe til de forenede Staters sydlige Kyster, og kom for nogle Dage siden lykkelig til CapaVirginien, hvorfra de siden fortsatte Reysen til den bestemte Havn. Resten af den Franske Escadre, som laae ved Ca Francois, er, 2 eller 3 Skibe undtagne, seylet tilbage til Europa.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Bayreuth, den 10de October. Om Natten fra den 7de til den 8de hujus, imellem 11 og 12 Slet, er Postvognen, som gaaer fra Hof til Nyrnberg, bleven overfalden paa Veien imellem Lutenreuth og Berne af 8 til 10 Karle, som vare forsynede med store Prygler. Postillionen, som gik ved siden af Hestene, og ville sætte sig til Modværge, blev jammerligen forslaaet. Postføreren og tvende Passagerer, unge Russiske adelsmænd, som vilde reyse til Stuttgardt for at freqventere Militair=Academiet, bleve tillige med Postillionen, med Hænderne bundne bag paa Ryggen, kastede hen paa Ansigtet. Alle de Pakker, som vare paa Postvognen, med Penge udi, have de taget med sig.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Corsøer, den 17de October. Jndkomne: Den 11te October Grev Ahlefeldt fra Langeland til Callundborg og Lieutenant Myler til Slagelse. Den 12te huj. Landmaalerne Meelding og Zimber, Major Sehested med Frue, alle fra Fyen til Kiøbenhavn. Den 14de hujus Kongel. Agende Post med 10 Læs. Den 15de huj. Major Bylov skal Fyen, til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Udgaaet: Den 13de huj. Kongel. Agende Post med 4 Læs. Den 14de huj. Major Ebell med 18 Soldater fra Kiøbenh. til Fridericia, 2de engelske Kiøbmænd Pool og Pretmann. Den 15de huj. Cancellieraad Arnoldt fra Stokholm til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Helsingøer, den 21de October. Den 17de huj. indkom i Sundet Skipper Stevers af Flensborg, fra Trondhiem og Christiansund med Sild til Kiøbenhavn; samme Skipper beretter, at ved Afreisen derfra, formedelst Mangel paa Tilførsel, kostede 1 Tønde Rug 5 a 6 Rdlr., og 1 Tønde Byg 4 Rdlr., til samme Tid opholdt sig der under Landet 2 hollandske Kapere, som havde borttaget 2 engelske Slooper, som var ladet med Kornvahre til Trondhiem. Den 18de indkom fra Nordsøen 53 Skibe, deraf 2 danske Fregatter og i Brigantin, alle 3 fra St. Croix og St. Thomas med Sukker, Kaffe og Tobak til Kiøbenhavn, 15 engelske Skibe fra Skotland til Danzig, Riga og Petersborg, 8 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Den 19de indkom fra Nordsøen 7 Engelske fra Skotland til Memel og Petersborg, 4 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Den 20de huj. fra Nordsøen i hollandsk Fregat paa 20 Kanoner, 9 engelske Koffardie Skibe fra Ny-Castel, deraf noglemmed Steenkul til Kiøbenhavn, Resten med Baglast til Memel og Peterborg, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, saa er og Natten imellem den 19de og 20 huj. i stærk Storm stodt paa Grund paa Svineboderne paa svenske Wallen, 2 Mile fra Helsingborg, i engelsk Skib fra Ny=Castel med Steenkul til Kiøbenhavn, hvad af Skil og Ladning kan blive bierget, vides endnu ikke. J Sundet ligger 145 Skibe, som til Nordsøen ere destinerede, deraf 2 Kongel. engelske Convoy=Fregatter, i dito Snou, i dito Cutter. Den 19de huj. udgik af Havnen 2 Skibe af og hiem til Ærrøeskiøbing. Samme Dag indkom Skipper Winberg her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods. Den 20de huj. indkom 2 Skibe af og fra Cappel med Ost, Smør og Gryn. Den 21de huj. udgik Skipperne Jacob Madsen og Erich Brandt, begge her af Byen med Stykgods og Fløttegods til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Kiøbenhavn, den 21de October. Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget at beære den regierende Greve af Bentheim Steinfurth med Elephant Ordener, og at udnævne Hr. Kammerjunker Benzon, Amtmand over Stavand Amt, til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1782-10-21
Næstkommende Fredag den 25de Oct. bliver om Middagen Kl. 12 1/2 Slet Cour ved samtlige Høy Kongel. Herskaber paa Christiansborg Slot.