JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Skulle nogen imod Formodning have noget at fordre i PraSøe-Enkens Mad. Kirsten Nielsdatter Bart, sal. Hr. Wædels, forhen Sognepræst til Wærum og Prum Menigheder, Efterleverskes Stervboe, som er død her i Randers og har efterladt sig Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente, ville de behage at melde sig inden 12 Ugers Dagen fra Dato hos underskrevne Skifteforvalter, da enhver retmæssig Fredring ufortøvet skal blive betalt. Randers den 12te Junii, C. M. Holst, Trovst i Stouring Herred og Sognepræst i Randers. er i Byen er ved Døden afgangne Jøden Elias Men dels Hustrue, navnlig Rebekka Moses, som efter bekomne Oplysning har havt, foruden den nærværende, en Dattet af hendes forrige Ægteskab, navnlig, Regine, der forden er død, men har været givt med Gumperts Hirsch i Stokholm og har efterladt sig Børn nemlig : en Datter, givt med Sammel Moses Kaabn i Stokholm, en Datter, givt med Mægler Behrend J. Josning i Kiøbenhavn, og derforuden 5 Døttre, er en Søn. Thi indkaldes 3de Gange efter hinanden til samtlige Arvinger, de Umpudige med Værger, at møde eller møde lade ved Skiftets Foretagelse, efter bemeldte Afdøde, 12 Eger fra Dato den 4de September d. A. hos underskrevne Skifteforvalter her i Mariboe og da at fremkomme med deres Arve Pretentioner. Til samme Tid indkaldes Stervboets Credi og Debitorer, de første for at legitimere deres Fordringer og de sidste at betale hvad de til Boet maatte være skyldig. Mariboe i Lolland den 11 Junii 1801. J. Møller.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Ved Proclama, som er læst ved Siællands Landsting den 22 3 Maji d. A. og den 9de Junii ved Stevns og Farøe Herreders Ret, er Cr. ditorerne i Stervboet efter afdøde Krormand, Herman Weversløv og Hustrue Anna Kirstine, Mortensdatter i Strøebye Bye under Gjørsløv Gods Tryggevelde Amt, indkaldede at anmelde og bevise deres Jordrinter inden 12 Ugers Forløb for Skifteforvalteren; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Størslov den 12te Junii 1801. Wilhielm. Vedetaf afdøde Enke=Provstinde Stetting udi Walsøelin- paa Skjoldenæsholms Gods oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente er den afdødes Morbroder sal. Christoffer, Herfordts 2de Vom Johannes Herfordt og 3de Amalie Her sort indfak med flere som testamentariske Arvinger i Boet. De disse 2de Arvingers Opholdsted ikke vides, ei heller om de ere i Liør eller have efterladt sig Børn, saa indkaldes bemeldte 2de Arvinger Johannes Herfordt og 3de Amalie herfordt eller Arvinger, behagelig at vilde møde eller møde lade i Stervboet efter ovenmeldte afdøde Provstinde Sletting den 9de Julii førstkommende, som er berømmet til Auctions Holdelse over den Afdødes Efterladenskaber og til hvilken Tid de øvrige testammentarkske Arvinger efter skedte Aftale tager Møde, hvor disse saaledes endnu bekiendte Arvinger vil blive nærmere underrettet om Testamentets Jndhold. Skjoldenesholm den 16de Junii S. D. Engell. Gothen afdøde Kiøbmand Jans Dams efterladte Enke Gotoc) Maria Dam, fød Holm, er her i Byen ved Døden afgangen og hendes Boe er af mig, som Skifteforvalter, taget under Forsegling til paafølgende Deeling efter Loven; thi indkaldes herved benævnte Mad. Dams Arvinger, de Umpudige med Værger, til at anmelde og paasee deres Arveret. Ligesaa indkaldes med 12 Ugers Varsel den Afdødes Creditorer til at opgive og beviisliggiøre deres Fordringer. Strømsøe den 19de Maji. J. Wulfeberg.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Hr. Johan Gabriel Emke, der conditionerede paa mit J Contoir, er ved Døden afgangen og hans Boe er af mit taget under Skiftebehandling; thi indfaldes herved med 12 Ugers Varsel benævnte Hr. Emkes Arvinger og Crebliorer til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Ret til Boet. Ligesaa indkaldes den Afdødes Debitorer at indfinde sig med hvad de maatte skylde til Boet, for at undgaae Uleilighed af Søgsmaal. Strømsøe den 1ste Junii 1801. J. Wulfsberg. Enken efter den for nogle Aar siden her i Byen afdøde Snekker, Gevald Andersen, Margrethe Loreutzdatter er nu ved Døden afgangen og hendes Boe taget under Skiftebehandling, hvorved det er befunden at Skiftet efter Manden endnu staaer usluttet; thi indkaldes herved med 12 Ugers Varsel benævnte 2de Ægtefolks Arvinger og Creditorer til formig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Ret til Boet. Hvem, som til den Afdøde maatte være noget skyldig vilde ligesaa dermed indkomme inden berørte Tid og derved forskaane sig selv for Søgsmaal. Strømsøe den 2den Ju nil 1801. J. Wulfsberg.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, af 22de Maji dette Aar, bliver herved sub poena præclusi & perpetui silem, med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem, som formene sig at have noget fordre efter den her ved Hoffet afgangne Kammerjomfrue Margarethe Christine Dahl steen, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Paa lige Maade indkaldes den Afdødes 3de Brødre, eller deres Arvinger, nemlig : Andreas Petrus Dahlsteen, Carl Nicolaus Dahlsteen, den tredies Navn vides ikke, for at imodtage den dem givne Arv af 4000 Rdr. dansk Courant, som deres salig Søster ved Testamente har tillagt fine 3de Brødre. Palalet i Horsens den 23de Maji 1801. A. J. v. Lillienskjold. A. Hanch, Oberst og Hoschef. Kammerjunker og Hof=Intendant.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
(1 3/5) 99 Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads et den 11 Maji 1801 og i Siællands Landsting den 27de dito næstefter, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Muurmester Johan Gotlieb Wincklers Fallitboe, indkaldede dermed at melde sig i Hof= og Stadsrets Skifte=Commission inden 12 Uger efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgjørelses Dato og beviisliggiøre deres formeentlige Krav paa Boet. 11801 Ved Proklama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 13 Maji 1301 og i Siællands Landsting den 27de dito næstefter, ere alle de der maatte formene sig at have noget at fordre udi afdøde Pottehandler Hans Larsen Westergreens Stervboe, indkaldede dermed at melde sig i Hof= og Stadsrettens Skifte=Commission inden 12 Uger efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgjørelses Dato, og beviisliggjøre deres Krav paa Boet.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhans Hof= og Stadsret I den 18de Maji sidstleden og i Siællands Landsting den 21 næstefter, ere alle de, som maatter have noget at fordre efter afgangne Doctor Medicinæ og Stadsphysicus i Kiøbenhavn Kristian Elovius Mangot, indkaldte at møde enten hos Enken, boende i Vimmelskaftet Nr. 43 eller hos hendes Langværge Assessor Barens paa Nørregade No. 43, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Greditorerne i forrige Kiøbmand der i Byen Hr. Morten, Henrichsens og afdøde Hustrues Cathrine Hedevig Cramers fælleds Boe, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at møde ved Skiftets Foretagen herden 15de Julii og 26de August førstkommende. Slagelse den 3die Junii 1101.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
De, som maatte have noget at fordre udi den her i Byen af Mandix. Bagger. Tdøde Stadsmusikant Johan Christian Jensens og efterlevende Enkes Ane Kirstine Jacobsens fælleds Boe, indkaldes herved at melde sig hos undertegnede, som Skifteforvalter, med deres Fordringer 6 og 12 Ugersdagen fra Dato, som bliver den 15de Julii og 26 August førstkommende. Slagelse den 3die Junii 1801. Mandit. Bagger. Ballerunderdanigst Følge hørs Kongelige Majestæts allernaadigste Bevillag af 22de Maji sidstleden, som er læst Hof= og Stadsrette den 8de Junii næstefter, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget at fordre hos min afdøde Mand Agent og Grosserer, Johan Jacob Frølich, som ey vedkommer den af ham siden 10de Octbr. 1787 under Firma af Frølich & Comp. førte Compagnie Handel, men være ham privat angaaende, saadant deres havende Krav, hvad Navn og Oprindelse det end haver, for mig at anmelde og beviisliggjøre inden Aar og Dag fra denne Jndkaldelses Dato, da enhver retmæssig Fordring, prompte skal vorde betalt. Kiøbenhavn den 18de Junii 1801. Som Langværge, Bernhardine Spengler, Spengler. sal. Frølichs.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
sandagen den 22 d. M. Kl. 10 bliver i Bygnings-Contoiret i forM rige Posthuusgaard foretaget offentlig Licitation over 2 Til bygningers Opførelse ved den saakaldte store Stald paa Jægersborg. Arbeidet med Materialier opbydes først i enhver Profes, sion for sig, hvorefter den hele Entreprise under eet opbydes, alt efter de Conditioner, Tegninger og Overslage, som 4 Dage forinden ligge til de Lysthavendes Eftersyn paa Licitationsstedet, Tirsdagen den 23de Junii førstkommende, om Eftermid& dagen Klokken imellem 3 og 5 Slet, bliver, efter Pandthaverens Begiering, i Følge indgaaet Forliig, Huset No. 39 i lille Kongensgade ved offentlig Auction 5te og sidste Gang opbudet og uden videre Auctions Holdelse absolut bortsolgt. Dets Beskaffenheder ere, som følger: Et forhuus til Gaden paa 4 Fag, 4 Etager høit og Qvist over de 3 Fag med Udlægger, alt af Muur= og Bindingsværk og med Vinkeltag, derunder en liden Kielder. Et Baghuus, ligeledes af Muur= og Bindingsværk, 4 Fag, 3 Etager høit med Qvist over 2 Fag og Halvtag ; under samme en grundmuret Kielder. Værelserne ere panelede, og i alt forsynede med 5 Vind. ovne og 2 Bielæggerne: Gaardsrummet er broelagt, og samme et Locum med muret Kiste, samt til Stedet det fornødne Brandredskab. Conditionerne, Vurderingsforretningen og øvrige Documenter ere til Eftersyn hos Sørkrigsprocureur Veldemann, boende paa Hiørnet af Frederiksberg= og Mikkelbryggersgaden No. 206.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Et i Hillerøds Kiøbstæd under No. 55 beliggende Sted, som S tilhører Stervboet efter afdøde Sadelmager Christian Brusselius bliver opraabt til Bortsælgelse ved offentlig Auction første Gang Onsdagen den 24de i denne Maaned, 2den Gang den 1ste Julii og 3die Gang den 8de i sidstmeldte Maaned, om Formiddagen Kl. 11. Auctionerne holdes i bemeldte Sted No. 55, som bestaaer af: 1) 4 Fag Huus til Gaden Muur og Egevindingsværk, teglhængt til Gaden og Straaetag til Gaarden, indrettet til 2 Stuer, et lidet Kammer og en Kiøkken. I Værelserne er 2 Jern Bilæggerovne og i Kiøkkenet en indmuret Kobberkiedel paa 1/2 Tøndes Størrelse. 2) 5 Fog Baghuus indrettet til et Kammer, samt Tørve= og Brændehuus. 3) Gaardsrum og have. Med Stedet sælges og følger det samme tilhørende Stykke Jord i Hillerøds Overdrev af omtrent 2 Tønder Lands Størrelse. Frederichsborg den 13 Junii 1801. Tønnesen.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Ved offentlig Auction bortsælges, afgangne Kiøbmand John Thomsen Snells Gaard i Aarhuus, beliggende imellem begge Torvene (Borger=Porten kaldet) under No. 265, bestaaende: a) Forhuset aldeles ombygt og forbedret 11 Fag 2 Etager. Siden til Gaden og den vestre Ende Grundmuur, Resten Egebindingsværk og Muurtaal med Kielder : b) 7 Fag, 2 Etage dito, af Egebindingsværk og Muurtaal; c) Sidehuus vester i Gaarden 22 Fag, 2 Etager, hvorudi og er Værelser, Kiøkken, Bryggerhuus, Port og Pakhuus, b) 26 Fag 2 Etage Huus østen i Gaarden af Egebindingsværk og Muurtaal til Pakhuus, Vognremisse og Stald, og ved samme tilbygt Udbygning ; e) 1 Halvtag 9 Fag, 1 Etage med Steen behængt og Flædbeklædt ; f) 1 dito Halvtag i Baggaarden nye opbygt og bag ved samme en god Haugeplads, samt i Gaarden er godt Pompevand, Hvilken Gaard med tilhørende Bygninger, og derudi værende Kakkelovne og Brændeviinsredskaber, bliver under et solgt, den 8de Julii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgiøres; endvidere tilkiendegives, at naar Auctionen over Gaarden er forbie; bliver samme Dag, og efterfølgende, foretaget Auction over Boets Meubler og Effecter, bestaaende, af Sengeklæder, Linnet, Chatol, Skabe, Borde, Stole, Kløkkentøi m.m. Aarhuus den 5te Junii 1801. Paa Medcommissariers og Egne Vegne. P. Laurentin.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Tirsdagen den 9de Julii førstkommende og følgende Dage bli& ver udi Stervboet efter afdøde Enke=Præstinde Sletting, udi Walsøelille ved Skjoldenesholm foretaget offentlig Auction over hendes Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Meubler, saasom : Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Senge= og Sengklæder, Gangklæder, Linned, Kobber Tin, Messing og Jernfang, endeel Træevare, en Chalse, samt nogle Køer og Faar med Grøde. De Lysthavende vilde behage at møde paa Auctionsstedet i Wallsøelille, om Formiddagen Kl. 9 Slet. Trykte Cataloger over det Sælgende kan paa Auctionsstedet, som og forinden erholdes paa Skjoldenesholms Skriverstue hos Skjoldenesholm den 16de Junii 1801. S. D. Engell. H. Baagøe Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Skrivelse fra Jtalien den 6te Junii. J Rom er man i stedseverende ængstelig Forventning og Frygt for, at Staden skal blive besat af et fransk Troppekorps. Den mindste Omstændighed foraarsager Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Daglig saae man ankommende Officerer og Courerer. 3 a samme begave sig til Cardinal-Statssecretairen og nogle til Gesandten Casault. - Efter Kongen af Sardiniens hurtige Afreise bleve endeel Plemontesere arresteerte i Rom Natten den 23de og bragte til Engelsburgs Kastel. J Bologna og Novara har man havt oprørske Optrin formedelst den trykkende Mangel og Dyrhed paa Levnetsmidler. General Moncty har derfor sendt et Troppekorps til Novara, som foruden dobbelt Sold skal til Straf hæve en Contribution af 100000 Livres af Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Den Expedition, som de Franske have udrustet i Neapel skal nu, efter de sidste Beretninger derfra, være gandske færdig til at kunne løbe ud.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Paven maa endnu ugentlig betale 10000 Scudi til de Franske, som befinde sig i Kirkestaten. De Franske har i Hertug dommet Urbino besat Pladserne St. Lione og Monte Filtro. J Fæstningen Porto=Ferrajo paa Øen Elba befinde sig nu 300 Engellændere, meest Artillerister, 400 engelske sindede Corficanere, endeel Neapolitanere, Deserteurer a. i alt 1500 Mand. Jndvaanerne have ogsaa bevæbnet sig, og selv Qvindekjønnet bidrager til Forsvaret.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Skrivelse fra Wien den 10de Junii. Efter indløbne Privatbreve fra Constantinopel er det franske Korps paa 2000 Mand, som stod ved Rahmanie i en for standset Stilling, den 9de Maji bleven angrebet af de Engelske og Tyrkerne under Kapitain Pascha og fordrevne derfra. Et Par hundrede Franske maatte give sig til Fanger; de øvrige trak sig til Cairo, som Storvisiren samt Capitain Pascha og nogle Detaschementer Engellændere marscherte imod Lord Keith vil understøtte Operationerne mod denne Stad paa Nilfloden ved et Antal Kanoneerbaade. Man venter nærmere og officielle Efterretninger herom fra Engelland. Der tales om, at Erkehertug Carl skal være udnævnt til Overkrigsminister og at det skal være i Forslag, at General Mack skal tra de ind i Hoskrigsraadet.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Rygtet at Tropperne i Bøhmen skulle have faaet Ordre at bryde op, har ikke bekræftet sig.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Skrivelse fra Schweiz den 12te Junii. Den skeete Bekiendtgiørelse af det ny Constitutions=Udkast uden organiske Love og Forskrivter synes at blive farlig for den offentlige Rolighed i dette Land. Partie=Aanden svinger igien sin Fakkel i adskillige Cantoner og alle Lidenskaber ere paa ny satte i Bevægelse. J Canton Waldstatten haaner man næsten alle Anthoriteter, og en ophidset Hob har i Stang til trodset sig en Morders Løslødelse. J Canton Zürich udbryder, igjen det Had imellem Stad- og Landborgere, som hidtil har været holdt i Skranke. Borgerne i Stæderne tale om deres Privilegier og Forrettigheder; og Landmændene fordre Tiendernes Afskaffelse uden al Skadesløsholdelse, og tillige Godtgiørelse for de Patrioter, som have liidt Skade.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Skrivelse fra London den 12te Junii. Den Erklæring, som Ministeren Addington gav den 10de i Underhuset: at Freden ikke var uopnaaelig; men at han tvertimod haabede, at denne ønskede Gienstand kunde være opnaaet inden den 25de Martii 1802 (Terminen til Krigs lovens Vedvarelse i Jrland) synes vel at bekræfte den almindelige Mening, at Underhandlingerne fortsættes med den franske Agent Otto; men dette Haab er bleven svækket ved en anden Erklæring af Krigsekretairen, som lod falde de Ord: at om en Fred med Frankerig blev sluttet, saa vilde den være meget tvetydig og blot fortiene Navn af en Vaabenstilstand. Denne Erklæring blev meget dadlet af Oppositionen, som derved bemærkede : at deres Tænkemaade, som lovede en saa uvis Fred, derved viiste sig i et ufordeelagtigt Lys og at Fienden derved endnu blev bragt til meere Forbittrelse. Scheridan, som ikke blang Tid har været i Underhuset, viiste sig sammesteds den 11te, for at modsætte sig den Bill, hvorved Politie, og andre Betiente skulle sættes i Sikkerhed for hver Anklage af Arrestantere. Han skildrede denne Forholdsregel som et dødeligt Stød for Constitutionen, hvorved al Ansvar tighed ophørte, fordi Ministrene nu hver Gang efter et lovstridigt Forhold kunde fordre en Ustraffeligheds Bill under det Paaskud, at den forsvarer Constitutionen. Han kaldte denne Forholdsregel den stærkeste, som nogensinde havde be skammet et brittisk Senet. Med Bitterhed sagde han, at Ministrene havde for at beskytte Constitutionens Kastel tager Materialierne dertil af selve Kastellet, og dersom man efter Freden vilde spørge, hvor er da Kastellet, saa vil Svarer, bliver vi har maattet nedbryde det for at opkaste Forsvars værker om samme. Han gjorde den bemærkning, at de nyere franske Grundsætninger hurtig vilde slaae Rødder i Engelland; bisse vare nemlig, at Folket rolig underkastede sig en Militair=Regiering og at denne trykkede Folket blot til Nytte for nogle Enkelte.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Foreningen mellem Storbrittannien og Jrland har giver Anledning til, at 2 høie Charger nu ere blevne forenede i een Person, da Kongen nu ogsaa har udnævnt Hertugen af Port til Commandeur en Chef over alle Tropper i Jrland.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Efterretninger fra St. Domingo bekræfte, at denne Øe gandske er i Negergeneralen Toussaint Louvertures Magt, Den først Consu har udnævnt ham til Commandeur en Cheipaa Øen og tillige til Præseet. Man troer ikke at hans Hensigt er at giør sig uafhængig af Frankerig, men at han efter Freden vil overgive denne kostbare Besiddelse til den franske Republik uden en Draabe Blods Udgydelse. Den første Consul og Toussaim føre en regelmæssig Privat=Correspondence og alle Indretninger af den sidste skee rimeligviis efter den førstes Forvoldsordre.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Skrivelse fra Paris den 15de Junii. Efteret Privatberetning skulle Freden være sluttet imellem Per ugal. Spanien og vor Republik og den franske Armees Avantgarde skal kun hav staaet 8 Mile fra Lissabon; men da Moniteuren intet melder herom, saa maa man vente nærmere officiel Bekræftelse herpaa.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Den i vore offentlige Blade saalænge herskende haarde Tone med Engelland har i denne Tid mærkelig forandret sig. Man ønsker, at dette maatte være et Tegn til, at begge Regieringer vilde fredeligen nærme si hinanden. Moniteuren leveret følgende mærkværdige Stykke angaaende det engelske Ministerium :¬
Berlingske Tidende, 1801-06-26
De ny engelske Ministre føre et mildere Sprog som passeersig for en oplyst og mægtie Rition og gandske contrasterer med deres Forgængeres Naar man skal bedømme dem efter deres Parlamentstaler, saa ønske de virkelig at gjøre Ende paa Krigens Ulykke. Menne de det oprigtig saa synes Freden ikke at være nogen Tvivl underkastet, da de have dens Underpant i Hænder. De Engelske have i begge Jndierne bemægtiget sig en stor Deel af de Franske, Spanske og Bataviske Besiddelser. De kunne antage et for deres Nation meget ærefuldt System, som kunne forenes med deres Alliertes Værdighed, og frembringe en rigtig Ligevægt overalt. Handle Ministrensaaledes, saa vil de erhverve sig den høieste Roes, den nemlig: at have skienket Verden Fred og have aftørret mange tusende Familiers Taarer. Den Upartiske bebreider det : Ministerium, at det mishandler vore Fanger, da Frankerig derimod har saavel i det forrige som dette Aar anvendt over 4 Millioner til de russiske, østerrigske og andre Krigsfangers Pleye, hvorved man tillige har formildet deres Skjebne ved at tillade dem selv at fortiene sig noget og ved Spadseregange uden for Portene at indaande den fri Luft." - Endvidere behreider man det ny Ministerium, at det bliver ved at beholde slige Uhyrer som Georges, Sans Pitie og andre; men disse Menneskeer vare opæggede til Forbryddelser af det gamle Ministerium, og vi have en alt for god Mening om det ny Ministerium til at vi en skulle være overtydede om, at de ikke ville i Frenulden betiene sig af slige elendige Mennesker, men derimod anvende det enge ske Folks Penge til andre Øjemeed end til at betale Røverie og Mord Men om nu det engelske Ministerium ikke svarede til Enropas Haab, naar det som fine Forgængere troede, at Freden blot kunde naaes ved een af Nationernes fuldkomne Ødelæggelse, og naar det vilde misbruge de Fordeele, som det har vunden i begge Jndierne, imidlertid de Allierte anstrængede alle deres Kræfter paa det faste Land, saa maatte disse være bestemte til at erhverve sin Freden ved Sejer. Man maatte seire, fordi dette er det eneste Middel til at føre Fred, Lykke og Handel tilbage. Paa en Tid af 8 Aar blev Engelland understøttet af 2 Coalitioner : i 10 Aar vil man ikke see den tredie, Hvad vil Engelland udrette mod de Allierte uden Coalition? Hvad vil de Allierte formaae mod Engelland, Vi vil ikke indlade os i disse Spørgsmaales Besvarelse, men blot giøre den eneste bemærkning: De Allierte have ingen Handel, ingen Colonier meere, de have altsaa intet at tabe. Engelland har erobret alt, har en umaadelig Handel og har alt at tabe. - Lykkelige ere de Nationer, som, naar de ere komne til en høi Punct i Lykken, have vise Regieringer, der ikke opoffre saa mange Fordeele for Egensindighed og et blot LykketrækMoniteuren søger tillige i en Artikel at berolige Publikum i Anledning af de mange urimelige og falske Rygter som, sættes i Gang for at svække Handels=Speculationer og Manufacturernes Opkomst, hvorved man mærker de engelske Agen teres Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Vor Gesandt, Borgeren Alquter, skriver fra Neapel, at alle franske Skibe, som komme til Neapels og Steiliens Havne, blive modtagne paa en passende Maade og at det synes, at det neopolitanske Cabinet endelig indseer, at dets sande Politik bestaaer i, at holde sig til Frankerigs Jndflvdelse og Beskyttelse, som kan sikkre den ind- og udvortes Rolighed, i dette Rige.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Det hedder, at Brester=Flaaden med det første skal løbe ud Rygtet, at den allerede er gaaen til Søes, har ikke bekræftet sig.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Skrivelse fra Haag den 16de Junii. Vore Tidender, som stedse har leveret de første Efterretninger og Udrustningerne paa de franske og flanderske Kyster, vedblive endnu dermed, uagtet Moniteuren nægte disse Udrustninger og deres Bestemmelse til et Landgangs=Forsøg paa Engelland. En ny Beretning fra Antwerpen melder nu at den Expedition, som bliver udrustet fra Garonne til Scheldeflorens Udløb, skal fordeles paa den Maade, at et Korps af 25000 Mand udvalgte Tropper, kommanderet at General Hedonville, skal under Eskorte af 30 fransk spanske Linieskibe og et forholdsmæssig Antal af Fregatter afgaae fra Brest; et andet Korps af 10000 Mand under GeneralHumbert skal under Eskorte af 4 Linieskibe og 3 Fregatter løbe ud fra Normandiets Havne, og et tredie Korps paa 12000 Mand skal ligeledes under Eskorte af 1 Linseskib, 8 Fregatten og mange smaa Krigskibe afseile fra Flandriens og Piccardiets Havne. Endnu melder man, at de ved Dunkirchen, kantonnerende 6000 Mand ere færdige til Indskibning paa første Vink, og at denne Havn er bestemt til Samlingsplads for alle i de nærliggende Havne udrustede Kanoneerbaade og andre bevæbnede Skibe.
Berlingske Tidende, 1801-06-26
Krigsministeren Cambler har foretaget sig en ny Besigtelsesrelse til nogle af vore Fæstninger, og Søeministeren Spoors besørger i hans Fraværelse Krigsdepartementets Forretninger.