Københavns Adresseavis, 1797-05-15
Afgivten til Kiøbenhavns Brandforsikrings Casse for 11 Martii Termin indeværende Aar efter den 3die af 12 s. i den Kongel. Anordning af 17 Julii 1795 modtages, tilligemed de fra forrige Terminer endnu efterstaaende Præmier og Renter, paa Brandforsikringens Contoii Dispacheur Langbergs Gaard No. 99 paa store Kiøbmagergade lige for Silkegaden paa 1ste Sal til Gaden den 11 Marts førstkommende og følgende Sognedage fra Kl. 3. til 6 om Eftermiddagen, Onsdag og Løverdag undtagen Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikring den 7de Martii 1797. De respective Hr. Medlemmer i Præmieselskabet for den jødiske Ungdom indbydes behageligen at møde i en Generalforsamling som holdes i Bryggernes Laugshuus i Klosterstræde, Onsdagen den 17 Mai 1797 om Eftermiddagen Kl. 4. Administrationen for Præmie Selskabet for den jødiske Ungdoms Anbringelse til Konster og Haandværker. Lars Larsen. Andreas Buntzen. L. J. Cantor. Rasmus Feldhalle fra Æbeltoft, Kirstine Jensdatter, fra Udbyehøi i Randers Amt, Anders Jbsen fra Assing, Sogn i Ringkiøbing Amt., Skoemagersvendene Søren Joachim Michael Becheel, Johan Peter Sørensen, Lars Hammer, Frantz Jargen Biener, og Skrædersvend Niels Larsen, Bramberg, anmodes at melde sig jo før jo hellere paa Raadstueskriver=Contoiret paa Postgaarden, hvor man behøver at tale med dem udi Sager dem selv vedkommende. Enke=Understøttelse, og Brudegave=Selskab for alle Stænder. Selskabets indenbyes Interessentere, saavelsom dets udenbyes eller fraværende Interessenteres Besuldmægtigede, som ved sidste Flyttedag have forandret deres Boepæl ville behagelig erindre, at de i Fölge Selskabets Love 9 5 ere forpligtede til, at anmelde enhver Boepælsforandring. paa Administrations-Contoiret. Denne Anmeldelse udbedes skrivtlig indsendt, og seenest inden denne Maaneds Udgang, paa det Buddenes Veiviisnings-Böger i Tide kunde vorde berigtigede, og Indkrævningen derefter for Junii Termin og April Qvartal intet Ophold skal lide. Nyegaard, Administrator. Her hviler det Jordiske af Hans Badstuber, fød den 25 December 1772 og død den 21 April 1797. Hans Levetid var kort, og de sidste Aar bittre ved mange Legems Lidelser, dog forlod hans utrættelige Virksomhed ham ikke, førend hans Kræfters fuldkomne Aftagelse tvang ham til at afbryde den. Hans Lyst var at undersøge Naturenisær Planteriget og formedelst vedholdende ufortrøden Flid gjorde han sig derved værdig til Kyndiges Agtelse. Hans største ja eneste Ønske var engang at kunde blive nyttig i Verden. Men Forsynets Bestemmelse med ham var ikke for dette Liv. Det oversatte ham i en bedre Verden, hvor hans virksomme Aand friegjort fra de tunge Baand, som her nedtrykte den, med hurtige Skridt stiger fra en Kundskab og Fuldkommenhed til en anden. Dit Støv hvile da i Fred, min dyrebare Ven og Broder! Din Bortgang saarede os dybt. Og at din herliggjorte Aand ofte maatte svæve iblant os, og indgyde os den Trøst vi saa hørlig behøve, indtil vi igien, samlede i Udødelighedens Egne, kunde betragte Skaberens store Gierninger. sat af P. Badstuber. Jndsigtsfuld, arbeidsom, uden Svig. Knud Bredenberg, Provst og Sognepræst for Lüdøe og Smørum Meenigheder, Sieldne Talenter og ældre Forbindelser (. kunde lettelig have bragt Ham ind paa en glimrende Bane. Men eget Hiertes Biefald, Venners Kierlighed, Alherrens Naade, var Ham i disse blandede Ting herneden. høieste Attraae. Hermed lønnet indgik Han den 30 April 1797. i den for Medmenneskers værdige Ledere. lyse Evighed. To velartede Døttre, med mange Slægtinge og Venner drage ved Hans Forvandling de Suk, fælde de Bedrøvelses Taare. som Jesu Lære allene med Vished forsikker skulde omskiftes til uborttagelig Glæde, naar Jordens gode Mennesker af hvert Land og hvert Folk uden meere at blendes og forvirres. af uordentlige Sinds Bevægelser : møde hverandre. i blidere Egne af den ugrændsede SkabesseHvor Alherren nærmere viser sig for den ved Jesus forløste Menneskeslægt. A. Woldike, Sognepræst i Storehedinge. C.) Han var i Ungdoms Aar Hofmester hos Grev v. Holstein paa Lethreborg og siden hos Grev Adam Moltke paa Bregentved, som begge har viist at de satte Priis paa Hans Værd. Første Adgang, hvoraf Hans heele Skiæbne siden blev en Følge, var til den retskafne Etatsraad Horrebow som Jnformator. Denne Mand var i sin Troes Principer en Christen; ventelig maae fornuftig Astronom, som fornuftig Jøde enten være Christen eller Atheist. Horrebow var Christen og Bredenberg maaskee ved hans Samtale det samme. Neppe vilde Menneskeslægten tabe derved om alle vare Christne som disse, og flere endnu levende, trods Tidernes Aand. J Anledning af Hr. C. Funcks og Jfr. M. M. Schøllers Ægteforening den 10 Mai 1797. O! Brudgom! - ei guldsynget Ægteskabs. Baand - Din Vennestes Hierte og Sæder: Et uskrømtet Ja, og jomfruelig Haand, Forsikred Dig Kierligheds Glæder. hvad Kierlighed er, i dens Væsen omtrent Paa langs og paa tværs tidt forklaret? Hvert Udtryk bliv Nonsens i Skrivt og paa PræmEr Tingen een Maaned erfaret. J Tillid til Gud da man Kiæden her bandt, Tod Ønsket: De længe den bære, Men om sig en Malurt hos Roserne fandt - Velan, - da og Himlen bør Ære Velsignelser kiendes ved tarveligst Kaar, Om Kloge vi holde til Raade; J Vee og i Vel, som i Vinter og Vaar, Er Forsynets Vink: - idel Naade! N. Hansen.