Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Indenlandske Efterretninger. Løverdagen d. 4 Jan, bleve fire Elever af det Kgl. Døvstumme Jnstitut i Kjøbenhavn, 1 Pigebarn fra Vandrup ved Colding og 3 Ynglinger her fra Staden, med Stiftelsens høie Foresattes Tilladelse antagne til Confirmation i Trinitatis Kirke, i Overværelse af H. H. Prinds Christian, det Kgl. Danske Cancellies Medlemmer, Biskopperne Balle, Münter og Bech, Kjøbenhavns Geistlighed og et stort Antal af Stiftelsens Velyndere. Spørgsmaalene forelagdes Confirmanderne ved Haandalphabetet og besvaredes af dem skriftlig paa en Tavle, iøvrigt fulgtes det foreskrevne Ritual. Til latinsk juridisk Examen have i dette Qvartal 23 Candidater fremstillet sig. De dem til Besvarelse paalagte skriftlige Spørgsmaal vare følgende. - Af Naturens Ret. I. Quomode probatur dari jus naturæ, Hvorledes bevises det, at der gives en Naturret, 2. An evictionis præstationi locus est in contractibus beneficis ex juris naturæ principiis, Finder Hjemmelspligten efter Naturrettens Grundsætninger Sted i ret gjørende Contracter, 3 Cuinam jus competit leges fundamentales authestice interpretandi, Hvem tilkommer den Ret at give en authentisk Fortolkning over en Stats Grundlære, 4. Anconservatin æguilibrii gentium est justa belli causa, Er Ligevægtens Vedligeholdelse imellem Nationerne en retfærdig Aarsag til Krig? - Af den Romerske Ret: Qvænam sunt præcepts jurie Romani de fortura et quid statuendum hoe respectu jure nostro, Hvilke ere den romerske Rets Forskrifter angaaende Creaturets Affødninger og hvad bør i saa Henseende antages efter vore Love? Af Fædrenelandets Lovkyndighed: I. Kan Manden tvinge Konen til at følge sig, naar han vil boe uden for Riget, 2. Forstaaes, ved Arilds Tid andet end den almindelige Hævdstid, 3. Kan en Værge paa sin Myndlings Vegne og den mindreaarige med Curator, uagtet Forordningen af 26 Oct. 1804, indgaae mundtlige Contracter og Gield, 4. Hvorledes straffes Forældre, som ved at overskride Grændserne for den lovlige Reyselse blive Aarsag til deres Børns Død, 5. Er Befrielses=Eden hos os bestemt til Fordeel for Sagsøgeren eller Sagvolderen, En Reisendes bemærkninger over Kjøbenhavn under sit Ophold der i Slutningen af Aaret 1811. At Alting stiger, medens vor Cours dagligen forbedrer sig, synes virkelig at være en sand Gaade, da man skulde troe, at Alting maa stige og falde med samme. Men undersøger man Sagen nøiere, saa finder man, at dette virkelig er Tilfældet, og at Coursen er det store Hjul, hvormed og hvorom Alting dreier sig. Jllusionen ligger egentlig kun deri, at efter Tingens Natur kun faa Artikler kunne stige saa hastig som Coursen. Coursen løber i Gallop, og Priserne paa alle andre Ting gaae i Trav. - Men uagtet den store Dyrhed arbeides dog med største Jver paa to Bygninger, der tildeels allerede ere, og fuldfærdige end mere ville blive, Hovedstadens første Pryd: det ny Christiansborg og det ny Domhuus. Til det første haves lykkeligviis allerede de fleste Materialier, og det sidste er færdigt paa det indvendige nær J Henseende til Pragt og overflødige Zirater er det mueligt, at det gamle Slot har overgaaet det ny, men hvad Smag og ædel Simplicitet angaaer, da er der ingen Tvivl om, at det gamle maa i de fleste Tilfælde vige for det ny. Selv Steenhuggerarbeidet er langt finere og smagfuldere. Bygningen bliver vel ikke saa stor som den gamle, da den hele Facade, hvor Riddersalen har været, udtil Ridebanen, er taget bort, og kun de to Fløie ere blevne staaende, men desto bedre og friere tage de indre Facader sig nu ud. Domhuset staaer paa samme Plads som det forrige Vaisenhuus og er en herlig Bygning i temmelig stor Stiil. De store hvelvede Kieldere, der ere bestemte til Fængsler, ere temmelig lyse, rummelige, tætte og tørre, og vidne om en oplyst Regjering og et humant Aarhundrede. Efter Bestemmelsen skal ogsaa Landsoverretten, samt Hof= og Stadsretten, der, som De veed, hidtil holdtes i en nu meget forfalden Gaard paa Østergaden, henflyttes til Domhuset. -¬