JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
J en Skrivelse fra Holsten læser man blandt Andet Følgende om det Slags Dampvogne, hvormed Chauseen imellem Altona og Kiel nu skal befares: At disse Dampvogne skulle genere de andre Veifarende er slet ikke at befrygte; thi de ere ikke bredere, end almindelige Diligencer, lade sig bedre store end disse, og kunne i al Fald øieblikkelig standses. At Heste, som mode saadanne Dampvogne, let ville blive skye, har Erfaring allerede modbeviist, saavel i Brussels smalle og folkerige Gader som paa Parises livlige Boulevarder og i den uhyre Vrimmel i Londons Cito. (Herved kunde maaskee gjøres den bemærkning, at Heste ei saa let blive skye inde i en rigtig Vrimmel, som naar de paa en Landever møde en enkelt paafaldende Gienstand) Den Fare for Explosion, hvorfor man er udsat paa Dampskibe og ved andre Dampmaskiner, finder aldeles ikke Sted ved de maceroniske Dampvogne, da Kjeddelen her bestaaer af 81, i 9 Rader (9 i hver) anbragte Rør, hvori Dampen er fordeelt. Springer ogsaa eet eller flere Rør, ja var det endog alle 81, saa vil det dog ikke være istand til at foraarsage nogen Ulykke. Den eneste Ulempe, som for Passagererne kan flyde af et saadant, næsten utænkeligt Tilfælde vilde være Opholdet, og at de maatte lade dem befordre videre ved Heste. At Foretagendet vil svare Regning, og det god Regning, er ogsaa udenfor al Tvivl, da Udgifterne ere anslaaede høit, Jndtægterne derimod kun lavt ansatte. Anlægs Capitalen er nemlig i Overslaget bestemt til 110,000 Mk. Bco.; den aarlige Jndtægt anslaaet til 68,000 Mk., Udgiften til 41,000 og Netto=Provennen følgelig til 27,000 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
En sørgelig Lod ramte i Torsdags en Familie i Odense Egnen. Eieren af Eenrumgaard, ved Anne rup By, N. Sørensen, en rask, velhavende, agtet og afholdt Mand, vilde, i Anledning af et Besøg af hans Svigerforældre, drage en Ret fisk op af en nærliggende Dam, der tidligere havde været en Tørvegrav. Ledsaget af sin Kone, sin ældste Datter og sin Karl, der var hans Broderson, begav han sig did med en Ruse, med hvilken Brodersønnen vadede ud Dammen fandtes et hidtil ukjendt dyndfuldt Hul paa 3 til 4 Qvadratalen, i hvilken Katlen pludselig synker ned. Paa hans Raab om Hjælp rækker Manden, ham en Rive, som hiin forgiæves samler efter. Manden iler nu selv ud for at frelse ham; han naaer Karlen, hæver ham over Vandet, men i samme Øieblik synker han selv i Dyndet. Endnu engang kommer han op, men kun for at tilraabe den ulykkelige Kon og Barnet: "Nu blive vi her Begge!" Hans sidste Ord gik i Opfyldelse; først som Liig droges Begge op. (O. Th. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Resultatet af Discussionerne om Hertugen af Augustenborgs Proposition i Stænderfor, i Slesvig, angaaende Toldens og Extraskattens Ophævelse, der optager 3 hele Numte af Stændertidenden, blev, at Spørgsmaalet om en Committee skulde nedsættes besvaredes med 28 St. mod 16 benægtende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Kieler Correspondensblatt" af 13de dennes beretter fra Slesvig under 11te dennes Følgende: "J dette Øieblik er en Stafet fra Rendsborg ankommen hertil med den Efterretning, at ikke ubetydelige Uroligheder have fundet Sted i Lunden. Til i Nat ere 50 Mand af det slesvigske Jnfanteri-Regiment beordrede herhen."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
J Randers Avis læses følgende mærkelige Brudstykke af et Brev fra en Mand i Provindsen til en Ven i Hovedstaden: Du spørger, om vi fik den ny Skole, som for 23 Aar siden blev skjænket Kapital og en heel Gaard til Nei, min Ven; men nu faae vi J Dag, den 7de Juli, blev den bortliciteret, og, dersom vi vare af de Folk, som brøde sig noget og Cancellieordre, saa skal den være færdig, mærk Dig vel, fuld færdig den 27 September næstkommende. Saaledes lod næmlig Cancelliordren af 27de September 1834 til den herværende Skolekommission; men, naar det ikke passer til vort Kram, saa bryde vi os hverken og Cancellieordre eller Amtsordre; men handle som det konvenerer bedst. En Slags Stræk maa dog have overkommet os i Slutningen af forrige Maaned; thi danskeete, Hvad der, med Undtagelse af de aarlige Møder ved Nytaarstider, aldrig forhen er skeet: en Raadstuesamling blev sammenkaldt, for at underrette os om, at man havde anvendt de forløbne i tretjerdedeel Aar af den givne Frist, til at tilskrive Banken og Stiftsøvrigheden, hvert et Brev, om Penge til at bygge for; men da ingen kunne faaes der, saa ville vi nu benytte det sidste Fjerdingaar til at bygge en 2 Etage Gaard, hvortil ikke var en Muursteen og ikke en Skeefuld Kalk tilstede. Vi bleve averterede om at være færdige til at rykke ud med Penge til den os testamenterede Skole. Der blev skreget og talt meget pro et contra; men saa slog et Magtsprog, ned iblandt os, og vi tang og bukkede, og nu blev Licitation afholdt. Jeg vil troe, at Conditionerne vare som Stik og Brug fordre; thi jeg kjender ikke noget til den Slags Sager, men det veed jeg, at ingensinde vil jeg føle saa dyb Krænkelse som jeg folte, da den Post blev oplæst, som giør Entrepreneuren til Pligt, over Døren paa Bygningen at lade indsætte en sort Plade, som til kjendegiver, at denne Skole er skjænket og givet Byen af N. N. og Hustru. Har Du børt Mage til Uforskammenhed, For det Borgerskab, som selv skal betale hver Hvid af Hvad Skolen koster, som, Gud veed paa hvad Maade, (thi at faae Saadant at vide, er os ikke tjenligt, er blevet berøvet Kapital og Bygninger, som bleve os skjænkede, som har betalt flere Hundrede Rigsbankdaler, for at kaldes Eier af en i Byen vanzirende Tømte: for dette Borgerskab vover man at oplæse en saadan Post! Kan der tænkes nogen lumpnere Spot over os og Stilling? Dette krænkede mig; men Hvad der bedrøvede mig, var, at ikke en Mund blev aabnet for at afværge den os tiltænkte Skam. Du vil sporge, hvi jeg ikke afværgede det, da jeg jo dog ogsaa var tilstede? Jeg svarer, at jeg ved Slutningen af foregaaende Møde havde aflagt Tanshedsløvte og ikke vilde bryde det til Unytte, Var Entrepreneuren blevet paalagt at flaae os, for at bruge Skindene til Tapeter, og han kunde indestaae os for, at gjøre det uden at vi vilde føle alt for store Smerrer, jeg troer det havde ladet sig gjøre. Havde ogsaa En og Anden sprællet lidt, saa havde man nok faaet ham tæmmet og gjort lydig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Ved Tallotteriets 1256 Trækning i Wandsbek udkom: No. 26. 50. 73. 3. 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Ribe. Det er os behageligt, at kunne meddeele Publicum Efterretning om de velgjørende Foranstaltninger, som i den sidste Tid ere trufne ved den i Ribe Hospital værende Anstalt for Afsindige, samt om den Udvidelse, som denne Anstalt har modtaget. Da Daareanstaltens hidtilværende Indretning ikke svarede til Hensigten, men blot betragtedes som en SikkerhedsAnstalt, hvori de Afsindige kunde indspærres: saa indgik Stiftsphysicus mod Slutningen af forrige Aar med Forslag, sigtende til at fremme saadanne Jndretningers Øiemed: at helbrede de Afsindige, som ere helbredelige: at tilveiebringe en human Behandling af de Uhelbredelige, og at skaffe Sikkerhed, saavel for de Afsindige selv, som for deres Medmennesker. J denne Hensigt foresloges: 1, at oprette en Badeanstalt med varme og kolde Bade, Douche, Styrtebad o. s. v.; 2, at indrette tvende Forsamlingsværelser, Eet for hvert Kjøn, hvori de Afsindige kunde bevæge sig i Selskab med hverandre, og hvori der kunde sørges baade for Adspredelse og Sysselsættelse for dem; 3, at anvende to Værelser, som godt kunde undværes, til Sygestuer, og endelig 4, istedetfor at opbygge et nyt Daarehuus ved Hospitalet i Kolding, hvilket allerede af det kongelige danske Cancelli var bifaldet, at udvide den herværende Anstalt saaledes, at ogsaa Daarelemmerne fra Kolding Hospital deri kunde optages, hvilket vilde være saameget mere fordeelagtig, som Localet her var tilstrækkeligt, og betydelige Besparelser kunde finde Sted med Hensyn til Opvartning. Pleie, Jnventarium m.m., naar de Vanvittige bleve samlede paa et Sted.Da Stiftsøvrigheden med udmærket Velvillie gik ind paa disse Forslag, og da Jndstilling desangaaende af det kongelige Danske Cancellie blev bifaldet: saa skredes der strax til Udførelsen. For nogen Tid siden er man bleven færdig med de paatænkte Forbedringer, og de have allerede baaret gode Frugter, idet vel endnu Jngen er udgaaet, som helbredet, men en velgjørende Jndflydelse har viist sig paa de Afsindiges Sindstemning, saaat Flere, der tilforn, som Rasende, stedse maatte holdes lænkebundne, og tildeels havde været i denne Tilstand i en Række af Aar, nu gaae rolig omkring, og Adskillige kunne anbringes til en og anden nyttig Beskjeftigelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Til Slutning bemærke vi endnu, at Badeanstalten har en saa udvidet Indretning, at den kan benyttes og allerede bliver benyttet af Andre, udenfor Stiftelsen, og at der ogsaa paatænkes at indrette kunstige Bade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Ottende Søndag efter Trinitatis prædiket i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
AVEKlöSET. Hos Termansen faaes: Tydsk Sproglære for Danske af Meyer. Familie Bibliothek. Bibliothek for ethuographiske Romaner og Fortællinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
J Følge vedkommende Forlig, og Udlægshavers Regisition bliver Gaarden Røylund i Gjesten Sogn, Andst Herred Ribe Amt af Hartkorn ufrie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 1 Td. 6 Skpr. enhalv Alb. og Skovskyld, 1 Fdkr. 1 Alb. stillet til Bortsalg ved tre Auctioner: Torsdagen d. 11 August næstkommende) hver Dags Torsdagen d. 25 August ) Formiddag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Fredagen d. 9 September -) Kl. 10. De tvende Auctioner holdes her paa Contoiret men tredie Auction i selve Gaarden. Hvilket herved til Partecreditorernes og alle øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22 April 1817. Herredscontoiret i Colding den 19 Juli 1836. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Udpantning. for Fattig og Skoleskattens 2den Qvartal 1836, samt de for May og Juni Maaneder d. A. dicterede Skolemuleter, foretages Løverdagen den 30te Juli næstkommende, Eftermiddag Klokken 3, hvilket herved bekjendtgjøres til Restancedragernes Efterretning, med Tilføiende, at Restancerne indtil Udvantningstiden indbetales til Snedker Hans Thomsen Falck. Ribe, den 15de Juni 1836. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-22
Hvor et Huus i en af Byens reelleste Gader er at faae tilleie til næste Paaske Flytte Tid, og hvor Finderen, af en af Koefod udgivet Verdens Historie kan træffe Eieren, derom kan faaes Oplysning paa Addresse-Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
allernaadigst Kongelig. legeret. privitifts be. Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 60. 26de Juli. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Fra Bayonne mældes Følgende om en mislykket Expedition af Anglo-Christinerne. D. 11te, om Morgenen Kl. 5, brøde Evans og Jauregur(El Pastor) op med henved 7000 Md. og 4 Stykker, Skyts. Kl. 7 besatte de Esquibel=Høiene, som ligge ligeoverfor Fuentarabia. Carlisterne holdt Fuentarabia, Jrun og de mellemliggende Puncter besatte med 3 Batailloner Infanteri, noget Cavalleri og 4 Kanoner. Da Jlden Kl. 8 var begyndt, løb den anglochristinske Flotille under Lord Hay og Admiral Ribeira ind i Bidassoa og dækkede Udskibningen af omtrent 150 Tirailleurer. Strax derpaa kom Anglo Christinerne ned af Høiene, kastede Carlisterne tilbage til Jrun og bemægtigede sig Capuziner=Klostret ved Fuentarabia. Henimod Kl. 3 fik Carlisterne Forstærkning og saae sig derved i Stand til atter at gaae angrebsviis frem og føre Kanoner op mod det dem fratagne Capuziner Kloster. Jlden blev levende. Engellænderne bleve nødte til at rømme Klosteret, som igjen blev taget i Besiddelse af Carlisterne, hvilke nedhuggede de tilbageblevne Saarede. 11 Engellændere, som havde forsinket sig ved Plyndring, faldt ligeledes i Carlisternes Hænder og bleve skudte. Kl. 6 om Aftenen vare Engellænderne komne tilbage til deres Positioner ved Esquibel, hvorfra Angrebet var udgaaet. Carlisterne forsøgte at angribe dem der, men bleve hindrede af Jaureguys Corps. Ogsaa de engelske Søsoldater maatte igjen indskibes, fordi Garnisonen i Fuentarabia trængte dem haardt. D. 12te vare Engellænderne af Sigte; samme Dags Aften afseilede ogsaa Flotillen med uforrettet Sag, og hele Expeditionen vendte tilbage til St. Sebastian og Passages. J London, hvor man ogsaa havde faaet denne Efterretning i de Bayonneser Blade, satte man vel ikke ganske Lid til dens Rigtighed; men den yttrede dog en ufordeelagtig Jndflydelse paa Børsen. Coureren er af den Mening, at Angrebet paa Fuentarabia var kun en Demonstration, som maaskee sigtede til at dække en Bevægelse mod Hernani; men tidligere Bre. ve fra St. Sebastian omtale det udtrykkelig, som den engelske Feldtherres Hensigt, at tage Fuentarabia og Jrun, og yttre Haab om et lykkeligt Udfald af dette Foretagende. - Fra Bayonne hører man ogsaa, at tilforladelige Efterretninger skulle være indløbne om, at det er lykket Gomez, langs med den asturiske Kyst at naae Gallicien, uden at blive indhentet af Espartero.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
- Efterretningerne fra Madrid ere ubetydelige og beskjeftige sig meest med det formodentlige Udfald af de forestaaende Valg. Man seer, at iblandt de af Ministrene understøttede Candidater for Hovedstaden befinder sig ogsaa Hr. Martinez de la Rosaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Frankerig. Da Regjeringsbladene med Taushed have forbigaaet de beskyldninger, som af Departementalbladene ere fremførte mod Regjeringen, at nemlig denne skulde have opsnappet de Correspondents Efterretninger fra Paris, som indeholdt AlibeaudsTale for Paitsretten, saa har nu Journal de Rouen fundet sig foranlediget til at henvende sig directe til Indenrigsministeren, Justitsministeren og Cabinets præsidenten, forat faae Oplysning om Sagens Sammenhæng. "Vi ville" - siger bemældte Blad -"vide af Jndenrigsministeren, om det er ham, der har bemyndiget Postvæsenet til at holde vore Breve tilbage i hele 24 Timer. Vi ville spørge Justitsministeren, hvorfor han ikke engang har indledet en Undersøgelse om et Factum, som af os er angivet, et Factum, som er af den Beskaffenhed, at det maatte bringe Ophavsmanden paa Galleierne, dersom vi levede under en Regjering, der nogenlunde holdt over Lovene. Vi ville endelig af Cabinetspræsidenten kræve Oplysning om, hvorfor han, i hvem Regjeringens hele moralske Kraft skal concentrere sig, lader denne moralske Kraft aldeles forsvinde derved, at han ikke engang har vovet et Forsøg paa at retfærdiggjøre Cabinettet mod den sværeste af alle de beskyldninger, som i 6 Aar ere fremførte imod det. Dersom Kamrene endnu vare samlede, saa vilde vi dirette henvende os til dem; men da dette nu ikke er Tilfældet, saa kræve vi Forklaring af Ministrene, og dersom man nægter os fuldstændig fyldestgjørelse for dette Angreb paa vore lovlige Rettigheder; saa indføre vi denne Vægring i Regjeringens store Skyldbog, for engang, naar den Dag kommer, da Nationen giør Afregning med Regjeringen, at lægge ogsaa denne Besværing med i Vægtskaalen." - Den franske Gesandt i London, General Sebastiani, kom d. 17de til Paris. Et Rygte har fortalt, at Generalen har i London havt Ubehageligheder, som ville foraarsage, at han ikke meere vender tilbage til sin Post; men dette skal dog være ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Schweitz. Fra Basellandskabet skrives under 13de Juli, at den Wahlske Sag endnu ikke var bilagt; tværtimod var Besætningen i de franske Grændsebyer i den sidste Tid meget forstærket, og Basellandskabets Grændseboere bleve med Magt hindrede i at bjerge Grøden af deres paa fransk Grund liggende Agre. Det blev dem end ikke tilladt at sælge Grøden til franske Borgere; men efter Præsettens befaling skulde den raadne paa Ageren, og enhver Franskmand, som tilforhandlede sig den og førte den i Huus, skulde tiltales som Marktyv. - J Anledning af Frankerigs Trusel, at besætte Juradistricterne, yttret den nye Züricher Tidende, at, da det ikke var ved Frankerigs Naade, men ifølge de seierrige forbundne Magters forenede Villie, at disse Districterbleve indlemmede i Schweitz, deels fordi de tilforn havde hørt Forbundet til, deels fordi de vare uundværlige, for at give Schweiz en militær Grændse mod Frankerig, og, da det er umuligt at bevare Schweiz's Neutralitet, dersom Frankerig skal udøve et Protectorat over Juragnen, og franske Tropper stedse vare færdige til at rykke ind, saaat Berner-Regjeringen ikke tør vove at gjøre sin Landshøihed gjældende: saa tør man vel regne paa de tydske Magters og Engellands Understøttelse, dersom Landdagen beslutter, hvad Bern ikke turde vove, at besætte Juraegnen, idet Mindste i et halvt Aar, med en Division og nedsætte en Krigsret, forat dømme Oprørstifterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Polen. Siden General-Statholderens, FyrstPaskewitsch's, Hjemkomst fra den sidste Reise til Petersborg synes det, som og Regjeringen lader sig i høi Grad være magtpaaliggende at ophjælpe den siden Opstanden 1830 aldeles sunkne Velstand, og er beredt til at bringe denne Sag endog betydelige Offere. Til den Ende begunstiger den i Særdeleshed fremmede Colonisters Jndvandring, idet den ikke blot fritager dem for en Tid fra Skatter, men ogsaa paa enhver Maade er dem behjælpelig med deres Nedsættelse. Ogsaa Grundeiere, som med Bekostning have etableret vindskibelige Udlændinger paa deres Godser, faae deres Udlæg godtgjort, naar de gjøre samme beviisligt. Disse Foranstaltninger have allerede begyndt at bære gode Frugter, i det flere Egne, som i de sidste 5 a 6 Aar have ligget øde, efterhaanden igjen befolkes, især af dristige Tydskere, som udbrede Liv og Virksomhed. Desto værre synes den Aand, der har bragt saamegen Ulykke over Landet, endnu ikke ganske at være forsvunden; i det Mindste ere nylig endeel Fængslinger foretagne i Lublin, som en Følge af en opdaget Brevvexling, der blev underholdt med flere udvandrede, som særdeles dristige Revolutionærer bekjendte Polakker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Tyrkiet. Den nye Reis-Effendi har modtaget Besøg af alle fremmede Ministre og Consuler. Man var imidlertid i Pera af den Mening, at Lord Ponsonby havde med sin Paastaaelighed kun gjort sit Hof en slet Tjeneste, og at han derfor vilde blive hjemkaldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
De fra Mehemed Ali ankomne Pengesummer har Sultanen strax ladet udbetale til Hr. v. Buteniew, som Afdtag paa Erstatningssummen til Rusland. Jkkun de rige Gaver til Prindsesse Mihrimah og til den keiserlige Familie har Sultanen holdt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Urolighederne i Bosnien have foranlediget et nyt Jndfald over den østerrigske Grændse. Det hedder nemlig i en Skrivelse fra denne Egn af 10de Juli, at over 6000 fortvivlede Rebeller og Røvere fra Bosnien, som bleve forfulgte af Visiten Mustapha Pascha, og som forgjenes havde villet trænge ind i Servien, hvis Grændse holdes stærkt besat af Fyrst Milosch, faldt ind over den østerrigske Grændse og betegnede deres Vei med Rov og Mord. Flere Grændseregimenter ilede til, under General Waldstettens Anførsel, og den 2den holdtes en morderisk Fægtning, som endtes med Bosniakernes fuldstændige Forvirring og Flugt, men medførte ogsaa et føleligt Tab paa østerrigsk Side. D. 5te gik General Waldstetten over Grændsen, lod flere tyrkiske Landsbyer ødelægge med Brandraketter og trak sig derpaa tilbage paa østerrigsk Grund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Holland. Prindsen af Oranien kom d. 18de med begge sine ældste Sønner tilbage fra London til Haag. Af de forskjellige Rygter, som ere i Omløb, om Øiemedet af denne Reise, finder det Amsterdammer Handelsblad det sandsynligst, ifølge hvilket Hensigten skal have været, at faae een af Prindsens Sønner formælet med Prindsesse Victoria. Derimod troer bemældte Blad ikke, at Reisen er foretagen i den Hensigt, at bringe de hollandskebelgiske Anliggender den endelige Afgjørelse nærmere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Nordamerika. Jfølge Efterretninger fra New York af 22de Juni var det under Overveielse i Congressen at indlemme Texas i de nordamerikanske Fristaters Tal. Jmidlertid lod det ikke til, at Mexicanerne endnu vilde lade denne Besiddelse fare; thi fra Texas mældtes, at de havde samlet deres Stridskræfter paany, og at man frygtede for, at Krigen, endnu ikkesaasnart vilde være tilende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Blandinger. Efterretningen og Componisten Straus's Død var falsk; han var heftig angreben af Cholera, men kom dog derfra med Livet. Sygdommen vedblev at rase i Wien og bortrev daglig Mennesker i Hundredetal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Professor Gruithuisen i München erklærer nu offentlig, at han med Vished har opdaget, at Maanen har Armosphære og Skyer, og altsaa ogsaa Vand. - Til den Efterretning, at de tyrkiske Underembedsmænd, som havde mishandlet Engellænderen Churchill, bleve straffede med Bastonade, gjør et tydsk Blad den Bemærkning, at denne Straf ikke har stort at betyde, da der i Tyrkiet findes Personer, som leve af at tage Bastonade for skikkelige Folk, og man for 50 Piaster (omtrent 4 1/2 Rdlr.) altid kan være vis paa at faae En i sit Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Indenlandske Efterretninger. Tirsdagen den 19de dennes afgik ved Døden i sit 71.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Aar Conferentsraad Johan Friedrich Vilhelm Schlegel, Universitetets Senior, første juridiske Professor, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, Ridder af Nordstjernen og af den preussiske røde Ørn, Medlem af en stor Mængde lærde Selskaber. Hans store Fortjenester som Lærd i Jurisprudents, nordisk Oldkyndighed og Statsvidenskaberne ville stedse blive paaskjønnede i Danmark, saameget mere, som han i flere Grene af disse Videnskaber betraadte Forfatterbanen uden nogen Forgænger hos os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Blandt hans mangfoldige Skrifter udhæve vi hans Statistik, Tidsskriftet "Astræa", hans Udgave i Forening med Nyrup af Kofod Anchers Skrifter, hans juridiske Encyclopædi, Danmark Statsret og Udgaven af Graagaasen. Hvorvidt man nu kan sige, at der ere tvende juridiske Professorater ledige ved Kjøbenhavns Universitet eller om Conferentsraad Schlegels Plads forbliver ubesat, vide vi ikke. (Kbbp.)"Kjøbenhavnspostens" Redacteur anmelder fremdeles i sit Blad, at han i den mod ham anlagte Presse sag har modtaget en Continuations=Stævning til at lide yderligere Dom for Artiklerne angaaende de anstillede Betragtninger over Professor Davids Entledigelse og Kammerherre Ross's Udnævnelse til Minister ved det franske Hof. Nestor i den danske Jurisprudents, Etatsraad JocobHenric Schou, fyldte den 8de d. M. sit 91de Aar. Skjøndt denne Mand ikke iøvrigt er traadt op som juridisk Forfatter, har han dog overordentlige Fortjenester af Lovkyndighedens Studium i Danmark ved Udgivelsen af sit chronologiske Register. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-07-26
Kjøbenhavnsposten fortæller som henhørende til dette Aaars Curiosum, at en Mand, som sad i Gjælds arresten i Hovedstaden, havde efter megen Parlamenteren med sin Creditor, omsider faaet Lov til at følge, sin afdøde, fraskilte Kone til Jorden; men under den ufravigelige Betingelse, at en af Fogdens Betiente skulde følge med. De bleve altsaa i Karet afhentede fra Slutteriet, Begge vedbørlig klædte i Sørgekapper med Sørgeflor, og det første Par, der af Bedemanden opraabtes var Manden tilligemed hans "Uadskillelige", der følgelig kom til at gaae nærmest Liget, ikke paa Grund af Slægtskab, men i Embeds Medfør; af samme Grund deeltog han ogsaa i Begravelsesgildet, og endelig afleverede han Manden igjen i den store Gaard paa Gammeltorv, hvor han vel sidder endnu.