Berlingske Tidende, 1772-04-03
Pro Memoria. Til min Gaard, som laae udi Fælledskab med 2de Byer, baade i Plov og Skovland, kunde formediest den hertil slette og ødeles gende Maade at drive og bruge Jorden, med mere, aarlig ey saae, mere end 8 til 9 Tdr. Boghvede, 20 Tønder Rug, 20 Tønder, Byg, 80 Tdr. Havre, dog brugtes Jorden 5 og hvilede ikkuns 4 Aar, græsset meget slet, udi de af Byerne til Kohave udlagde Jndtægter 40 Kiør, og udi de til Byerne øde liggende Marker sult fødedes de fornødne Bester. Jeg siger Kiøerne græssedes meget slet, til Beviis anføres, at de ved een Hyre dreves af Byen om Morgenen Kl. 5. Om Formiddagen Kl. 9 a 10 vare de hjemme igien indtil Eftermiddag Kl. 4, om Aftenen Kl. 8 hiem; og saaledes af 24 ikkun 8 a 9 Timer i Marken, ikke at tale om en lang og ofte formedelst dybe Veye meget slet Drift, der ikke lidet formindskede den ved den omtalte ringe Indretning allerede noksom afkortede Revenue, Køerne skulde give deres Eiere. Disse meget slette Indretninger med onde Følger, var een Lods=Eyere, der indsaa den med rette Øyne, ey i Stand at afhielpe, men maatte følge daarlige Skikke og Vedtægter. - Jeg agter ey her at fremføre alt hvad der kunde siges imod saadan Jordbrug, ey heller skrive Lovtaler om den af Hans Majestæt at herlige som for Landet saa høy lyksalige Anordning, at enhver kan faae sit for sig, og ei skal nødes at lade sig føre af Blinde længere, end han selv er blind. Dette overlader jeg til andres større indsigt, og paa Sagen passende Veltalenhed; men allene vil forestille det Kongel. Landhuusholdnings Selskab min Gaards Tilstand, før dens Udgiftning, som nu skeet er, og siden, som følger, dens Beskaffenhed og Indretning efter Fælledskabets Ophævelse. - Da Gaarden var udbyttet fra al Fælledskab, befandtes dertil at være samlet, foruden Eng= og Skov bund 360 Tdr. Plovland Kungsæd, disse deelte jeg udi 6 Hoved Marker, hver til 60, og 12 Jndtægter, hver til 30 Tdr., hvorved Jorden bruges som sædvanlig udi 5, men hviler udi 7 Aar; saaes 14 Tdr. Boghvede, 30 Tdr. Rug, lige saa meget Byg, og 120 Tdr. Havre, fuldkommen Græsning til 100 Hollænder Køer, og til de fornødne Bester, ikke at tale om hvad Høebiering den vindes ved de forhen saakaldede Parsletters Samling, der laae adspredet fra Enden af alle Agre, og mange Steder ikke udgjorde 2 a 3 Lpd. Høe, hvorudover de ey nyttedes, men nu, da de ved Balance og Gotgiørelse komme sammen paa et Sted, udgjør en anseelig Forøgelse til Jndavling. Hoved Egnene ere de samme som til forn. - Hvorledes jeg har indhegnet mine Marker, hvor de ey til forn eller af Naturen vare lukkede, med 5000 Favne retskafne Grøfter, og agter at beplante samtlig Jndkastningen med Have eller hvidtorn Planter, der for Omplantningen aldrig have være kappede, ligesom med 1300 Favne allerede skeet er, samt mine til Gaarden liggende anseelige Enges Forbedring, hvorved er udrydedet over 800 Læs Rydning, og anbragt med 4000 Favne Render, samt Planering og Sæd med mere, sees af vedlagde allerede ommeldte Attest. - Heraf maatte behagelig erfares min Gaards Tilstand, saavel for som efter Udskiftningen og Fælledskabets Ophævelse: Og hvorvidt dette mit Art, de maatte agtes værdig den udlovede Præmies Erhvervelse, indstiller jeg til det høylovlige LandHuusholdnings Selskabs nøyere Overveyning. Ut Supra. Wildenradt. Attesten lyder saaledes: Lieutenant Wildenradt som Eyere af Wellinggaard udi Smistrup Sogn, Coldinghuus Amt, hvilken Gaard for et og et halv Aar er bleven aldeles separat fra al Slags Fælledsskab, haver været følgende Attest begierende af os undertegnede, som vi hannem og hermed sandfærdig vilde meddeele. - 1) Haver Hr. Lieutenanten ladet Gaardens Jorder inddeele i 6 Hoved Marker, hver Mark til 60 Tdr. Ruugland, og saaledes udi 12 aarlige Jndtægter a 30 Tdr. af lige Størrelse. - 2) Til disse 6 Markers Jndhægning, paa de Sider hvor de ey tilforn vare lukte eller af Naturen freddede som her skeer ved en Aae, haver Lieutenanten lade grave og sætte i alt 5000, skriver Fem Tusinde Favne Grøft, hver Favn til tre Danske Alen beregnet, To og en halv Alen hvide, og To Alen perpendiculair Dybe, deraf er podet, som nu er Elleve Maaneder gammel, 1300 skriver Et Tusinde og Tre hundrede Favne af ovenmeldte Maal, udi steenet og leeret Jord, Podningen er ægte Hav eller hviid Torn=Planter, som alle ere søgte og ryddede udi de til Gaarden liggende Skove, dog er der iblant paa et Sted 30 skriver Tredive Favne, paa et Sted hvor Naturen af Jorden det udfordrede podet med Hessel. - 3) Al Arbeydet, saavel hvad Grøftningen som Podningen angaaer, hvilken sidste er overmaade vel anslaget og taget ved Grøde, samt giver det beste Haab til Bestandighed, er paa beste Maade med megen Flid og Bekostning bragt til den Fuldkommenhed, hvorudi det indtil nu vel conserveret befindes at være, hvorved endnu er at mærke, at alle Gravene, formedelst indrettede Affald med Render, ere saaledes indrettede og anbragte, at intet Vand til Bestandighed derudi kan finde Stade, men finder alletider tørre, hvilket bevarer Grøften for at skyde efter, og overalt medføre den største Conservation og Bestandighed. - 4, Foruden ovenmeldte Arbeyde, som sigter til at freede Markerne, og tegner til et bestandig Hegn, haver Hr. Lieutenanten end vider ladet sine til Gaarden liggende Enge med Render og Vandets Afledinger, saaledes indrette, at samme kan holdes ganske tørre, naar Tiden af Aaret det udfordrer, samt ladet en temmelig stor Eng, der af os taxeres til 60 Læs Høe, hvor Naturen syntes at være dannet dertil, saaledes indrette, at han samme kan sætte under Vand, og igien lade afløbe, naar han vil, hvortil endnu kommer, at samme Eng tilforn var aldeles eftergroet med Busk, men nu saaledes med megen Besvær ryddet, at der ikke sees Busk, men tvertimod planeret, samt med Klever og anden Græsfrøe saaledes besaaet og istandsadt, at den ligner en gammel vel behandlet Eng, og lover en rigelig Belønning for det derpaa anvendte Arbeyde og Bekostning. Hvilket alt forestaaende vi hermed paa det kraftigste og sandfærdigste attestere; samt naar og hvor forlanges skulle vedstaae, under vore Hænders Underskrift, samt hostrykte Signeter. Paa Wellinggaard ved Holte Sinn, den 20 Oct. 1771. Jacob Elling. Sognepræst til Smistrup Mee. Vesterholt nighed. (L. S.)(L. S.) Bie.