Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-19
Hvor mange slette Lærere der ere i vore Pige, skoler, veed vistnok Enhver, der kjender noget til dem, og hvor skadeligt det er for Eleverne, er let at indsee; men paa den anden Side maa Man dog og tilstaae, at det er meget vanskeligt at faae Lærere, som forbinde Kundskaber med Ævne og Lyst til at være Lærer. Hvor vil Man og kunne finde gode Lærere der, hvor Jngen tænker paa at danne dem, hvor faa skjønne paa deres Fortrin, naar de ved eget Genie og Lyst have dannet sig selv, Ja, Man spørger endog sjeldent, om en Lærer forstaaer at undervise Børn; thi en øvet Lærer betyder ei en Lærer, som er øvet i Underviisningskunsten, men kun en, som har informeret i længere Tid. Hvad her er sagt om Lærere, kan for største Delen ogsaa siges om Lærerinder, naar de give sig af med at undervise i boglige Kundskaber, ere de i Almindelighed slette Lærere. Vel kan Man ikke negte, at Fruentimmer ligesaa vel som Mandfolk kunne undervise Børn, ja det var maaskee endog godt, at Pigebørn altid bleve underviste af deres eget Kjøn), undtagen i Religion; men da maatte Lærerinderne vistnok have en langt anden videnskabelig Dannelse, end de nu i Almindelighed have. Naar Skolebestyrerinden foruden Skolen ogsaa skal passe sine Børn, sit Kjøkken og sit hele Huus, kan hendes Skole naturligviis aldrig blive god, altsaa behøver jeg ei at tale videre derom. Skoletugten er i Almindelighed meget maadelig i Pigeskoler, baade for streng og for slap. Smaaseil, som Forglemmelser, Forsømmelser o. s. v., straffes i Almindelighed ligesaa haardt, ja ofte haardere, end store Feil, der grændse nær til Laster, saasom Løgn, Bagtalelse, Bedragerie, Misundelse o. s. v. Slige Feil blive ofte slet ikke straffede, og herske derfor næsten i alle Pigeskoler. Ofte befordre Lærere og Lærerinder dem endog selv, Løgn, ved at laane Øre til Børnenes Fortællinger, som disse ofte opdigte, for at have Noget at hendrive Tiden med, – Bagtalelse, ved at lee af deres vittige Spotterier over yverandre. - Bedragerie, ved at lade sig narre og bedrage af dem, f. Ex. angaaende Lectien, og andet Arbeide. - Misundelse, ved uretfærdigen at uddele Characterer, eller ved at rose for meget o. s. v. Man kan vel sige, at det gaaer ofte ligesaa i Samfundet; men Man maa dog betænke, at Skolebestyreren og hans Medhielpere langt bedre kunne lære at kjende deres Elever, end Vedkommende Samfundets Medlemmer. Desuden kunne Lærere og Lærerinder i en Skole tide skaffe sig deres Elevers Fortrolighed, saa de ei ville bedrage dem. Vel bringe Børnene undertiden Fei*) See Campes Revisionsv. 12te Deel, om Pigeskoler. lene med fra deres Forældres Huus; men naar saadanne Børn udgjøre Minoriteten, kunne de dog maaskee forbedres, eller dog hindres fra at skade deres Medelever, og gaae de for vidt i deres Feil, bør de forvises Skolen. En Skole, der fulgte denne Grundsætning, vilde vist ikke derfor mangle Elever, tvertimod, alle Forældre vilde helst sætte deres Børn i den Skole, hvor de ere mindst udsatte for Forførelser. Den værste Feil, i Henseende til Skoletugten, er dog uden Tvivl den megen Snakken, som gjerne finder Sted i enhver Pigeskole, og hvortil Haandarbeidet giver saa megen Leilighed. Byens Nyheder, Moder og Stads, Andres Feil, Dyder, Paaklædning, Stand o. s. v.,er gjerne Gjenstanden for denne Skoleconversation, hvorved Børnene ikke blot vænnes til Sladder, men og til Forfængelighed, Jndbildninger, Løgn, Bagtalelse o. s. v. Ganske at udrydde denne Snakken af Pigeskoler er vistnok umuligt; men meget kunde den dog vist indskrænkes, naar ikke hver Lærer eller Lærerinde var besværet med for mange Elever paa een Gang, naar ingen Lærer forsømte, kom for sildigt, eller gik for tidlig bort thi, saalænge Børnene ere under Opsigt, vogte de sig vel for at føre uanstændige Samtaler, med mindre deres Foresatte selv gide hørt derpaa. Naar Børnene gaae fra og til Skolen, blive de ikke sjeldent ledsagede af Smaadrenge, med hvem de lege Kjærester. J Skolen giver da Sligt ogsaa Stof til Samtale, hvorved Børnenes Moralitet og Uskyldighed naturligviis lider meget. Dertil kommer endnu, at Børnene ofte vide at skaffe sig Leilighed til at læse Romaner og andre skadelige Bøger, eller fortælle hverandre skandaløse Historier, hvorved al Moralitet naturligviis ganske tilintetgjøres. Overalt har Skolegangen, det vil sige Gangen fra og til Skolen, meget skadelig Jndflydelse paa Pigebørns Moralitet og hele tilkommende Liv. Jkke nok, at de paa Gaden see og høre Meget, som Piger aldrig burde see eller høre: de faae derved og saadan Smag paa at stryge paa Gaden, at Jntet siden kan holde dem derfra. Alt dette henhører til Skoletugten; men det staaer dog ikke altid i Skolens Magt at hindre det, om de og kunde indskrænke det. Forældre bør derfor og være forsigtige ved at sende deres Pigebørn i Skole, og selv vaage over, at de ei blive ganske fordærvede derved; thi, dersom god huuslig Opdragelse et satte et stærkt Værn imod Skolefordærvelsen, vilde Man vistnok endnu see langt mere Ondt, end Man nu seer. Endeligen burde Skolebestyreren sikkerligen ogsaa vaage over, at Lærerne valgte gode og brugbare Bøger til Veiledning ved deres Underviisning, og at de ikke for ofte forandrede dem, thi det er ikke nok, at dette er en unyttig Bekostning for Forældrene; Man kan ogsaa let indsee, at Børnene Jntet kunne lære tilgavns, naar de saa ofte skifte Bøger. Til Slutningen vilde jeg og bede alle Skolebestyrere og Bestyrerinder at følge de lærde Skolers Exempel og ganske afskaffe alle Geburtsdags, Nytaars, og andre Presenter, hvorved Lærere og Lærerinder fristes til Partiskhed, de rige Børn faae Jndbildninger om deres Fortrin, de fattige krænkes og Forældrene sættes i en unyttig, for Mange virkelig meget trykkende Contribution. Man troe ei, at det er saa ganske frivilligt; thi den Ene vil og kan ofte ikke staae tilbage for den Anden. Naar alle slige Presenter bleve forbudte i Pigeskoler, vilde vistnok ogsaa Forældrene gjerne give lidt større Skoleløn, og Bestyrer, Lærere og Lærerinder altsaa faae Erstatning i bedre fast Betaling.