JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Hs. Excellence Hr. Henrich den Siette, yngre Reus, Græve og Herre til Plauen, Ridder, Geheime=Raad og Amtmand over Amtet Sonderburg, har, efter Ansøgning, erholdet allernaadigst Tilladelse at gaae ud af Kongel, Dansk Tieneste, da han ved det Kongel. Preussiske Hof er bleven udnævnet som Stats=Minister, Ober=Kammerherre, og Ridder af den sorte Ørn. Menneske circancoseskene Schlesiske Keiscokke. Slutning af Kort Historie om det Romerske Konge=Valg og Kronning 1764. (See Julii Maaneds Tidende.) Om Ridder=Ordenen af St. Stephan.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
De Svenske Rigsdags=Tidender 1765. fordanskede.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Efterat Hans Kongel. Majestæt har i Naade overveyet hos sig, hvorledes Rigets indvortes Huusholdning og oeconomiske Jndretninger nødvendig behøvede Hielp og Forbedring udi adskillige Deele, i Følge af de adskillige betydelige Uleyligheder, som det har maattet udstaae i disse sidste Aaringer; samt at jo længere saadan Hielp forhaledes, jo mere kiendelig maatte derved Rigets Skade, saavelsom Rigets Stænders Besværlighed ved at bøde den, blive; Og Hans Kongel. Majestæt i saadan Anledning, har, med Sit Raads Raad, i Naade sundet for Got at forkorte den Rigsdags Termin, som Rigets Stænder ved deres sidste Sammenkomst. havde berammet, og at sammenkalde dem til en almindelig Rigsdag til den 15de Januar indeværende Aar; Saa have samtlige Rigets Stænder paa denne saaledes, berammede Dag indfundet sig i Hans Kongel. Majests. Residentz=Stad, og efterat Rigsdagen paa sædvanlig Maade var bleven ind blæset, have saavel Ridderskabet og Adelen, som de til Rigsdagen befuldmægtigede Lemmer af Rigets øvrige 3 Stænder, indfundet sig, hver paa sit Sted, til at antegne deres Navne, og opvise deres Fuldmagter.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 16 Januarii traadde den Høyværdige Præstestand, sammen, og blev eenig om, at udvælge til sin Talemand paa Rigsdagen, Erkebiskop og Procanceller ved Academiet i Upsal. Hr. D. Magnus Beronius.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Samme Dag. Til Talemand i den vellovlige Borgerstand udvalgtes Hofrettes=Raad, Bygnings= og Amts Borgemester i Stockholm, Hr. Carl Friderich Sebaldt.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 17de Januarii udvalgte den Hæderværdige Bondestand til sin Talemand, Rigsdags Manden fra Elfsborg, Lehn, Joseph Hansson.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 21de Januar. skreed det Høylovlige Ridderskab og Adelen til Landmarskalls Valget, og faldt da med sin Tillid paa Obersten ved Uplands Infanterie=Regiment samt Commandeur af den Kongel. Sværd=Orden, Hr. Thure Gustaf Rudbeck, hvilken, i det han imodtog Landmarechalls=Staven, holdt en Tale, om Kilderne til Fædernelandets Uleyligheder i ældre og yngre Tider, samt om Nødvendigheden af et saa sagtmodigt som fortroeligt og eenigt Overlæg imellem de nu forsamlede Stænder; traadde siden sammen med de øvrige Talemænd, og tillige med dem, i Følge Rigsdags Ordningens 11., udnævnede Vice-Herreds=Høvdingen Johan Kock til Secretair i Bondestanden.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 24de Januar. Efterat Rigets samtlige Stænder, havde den 22de Januarii, ved Deputerede, aflagt deres underdanige Hilsen hos Deres Kongel. Majestæter, hos Hans Kongel. Høyhed Kronprindsen, og hos den øvrige Kongelige Familie, og derhos underdanig anholdet om Hans Kongelige Majests, naadige befaling til at lyse Rigsdagen ind; Saa behagede det denne 24de Hans Kongel. Majestæt, med Deres Excellencer Herrer Rigets Raad, og de forsamlede Stænder, at bivaane Gudstienesten i Storkirken, og derefter at træde op paa Rigs=Sahlen, hvor da Rigsdagen blev aabnet med de sædvanlige Ceremonier. Den 25de og de paafølgende Dage i Januarii. Efterat Regiærings=Formen og de øvrige Grund=Love vare offentlig oplæste i Stænderne, foretoge Rigets Stænder sig, at fuldbyrde Elector Valget, hvorpaa de udnævnede Electorer gjorde Begyndelse med at udvælge Lemmerne til SecreteUtskottet, og til de flere Deputationer, og foere siden dermed fort, saa hastig som man kunde overkomme at igiennemgaae Jnstructionerne for hver Deputation.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 5te Febr. Jblant de første Forretninger, som Rigsdags Ordningen foreskriver, og som Rigets Stænder, have besundet sig pligtige at bære Omsorg for, have de ladet sig være angelegent, jo før jo hellere at forfatte underdanige Forslage til de Raads=Embeders Beklædelse, som ere blevne ledige ved Deres Excellencers Herrer Rigsraader, Riddere og Commandeurer af Hs. K. Majests. Orden, Græve Gustaf Bondes og Græve Anthon Johan Wrangels dødelige Afgang. - Efterat da de sædvanlige Electorer til den Ende havde udnævnet Raads=Electorer, og disse videre opgivet til Rigets Stænders Plena de Herrer og Mænd, hvilke de have befundet værdige og skikkede til Raads-Embedet, have Rigets Stænder i Underdanighed opsendt følgende 2 Forslage til H. K. M., det ene af Admiralitetet, og det andet af Land Militairstanden, neml.: paa det ene Forslag: 1) Admiral og Commandeur af den K. Sværds Orden, Hr. Hans Ankarcrantz. 2) Vice-Admiral og Commandeur af den Kongel. Sværds Orden, Hr. Axel Lagerbielke. 3) Vice-Admiralen og Ridderen af den K. Sverds Orden, Hr. Mauriz Adolph. von Krusenstierna. - Paa det andet Forslag: 1) GeneralLieutenant og Commandeur af den K. Sværds Orden, Hr. Baron Pehr Kalling. 2) Generalmajor og Commandeur af den K. Sverds Orden, Hr. Greve Gabriel Spens. 3) Oberste og Ridder af den K. Sverds Orden, Hr. Baron Carl Funk. Det behagede da Hs. K. M. i Naade at udnævne til Sin og Rigets Raad, Hr. Vice-Admiral Lager bielke, og Hr. Generallieutenant Baron Kalling.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 7de Febr. traadde Rigets Stænders UrskillingsDeputation sammen, hvilken, i Følge af 1760 Aars for sig udfærdigede Jnstrux, skiønnede paa de forekommende Sager, og enten henviste dem, som rette Rigsdags=Sager, til sit vedkommende Sted, eller og afslog dem. (Denne Urskille nings Deputation fortsatte siden sine Sessioner og da Beskrivelsen over de i samme foretagne Sager, falder meget vidtløftig, og gaaer immer ud paa det samme, nemlig enten Afviisning, eller Henviisning til sit behørige Sted, vil man allene følge hvad som er forrettet denne Dag, hvoraf kan sattes et Begreb om Hensigten med Deputationen.) Den 7de Febr.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 1. Landshøvdingens og Commandeurens af den K. Nordstierna Orden, Greve Niels Bielkes Memorial angaaende Skydsens bedre Indretning i Riget. - Henvist til Rigets Stændets Kammer=Oeconomie og Commerce Deputation. Nr. 2. Dito, at saasom en Physices eller Matheseos Lectors Forretning i Strengnæs herefter bliver ledig, da dertil maatte antages en Provincial=Medicus. - Henvist til Rigets Stænders Secrete Utskott. No. 3. 4. udsatte. (Hvortil en eller anden Mangel har været Aarsag, da, naar den bliver hævet, foretages Sagen og nævnes siden under den Dag, da den sluttelig kommer for.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 5. Tøymester=Enken Cathrina Adrians Besværing over Formindskelse i hendes aarlige Pension. - Resolution, at denne Sag ikke kunde antages, imod Urskillings Deput. 11 Jnstr. 5 og 115. No. 6. Lieutenant ved H. K. H. Kronprindsens Regiment, Jonas Klingstedts Besværing over Prejudice. (Ved Prejudice forstaaes i Sverrig, at andre ere til Befordring, foredragne den Ankende, som formeener sig derved forurettiget.) - Resol. At denne Sag ikke kunde antages, imod forbemelte Jnstructions 14 s. No. 7. Capitain i Armeen og K. Liv=Drabant UlricEkestubbes Besværing over Prejudice. - Henviist til Rigets Stænders Secrete Deputation. No. 8. Hof=Auditeurens og Cancellistens i det Kongel. Slots=Cancellie, Hugo Johan Sedriz Ansøgning om at nyde den Forøgelse i Lønnen, som hans Formænd i Embedet have nydt. - Henviist til Rigets Stænders Secrete Utskott.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 9. Hof=Juvelerer Frantz Bergs Borgenarers Curatorers Ansøgning, om at bekomme udbetalt en af Berg opgiven underdanig Fordring hos Hs. K. M. og Kronen. - Resol. At denne Sag ikke kunde antages, imod Urskill. Dep. Jnstr. 11 s., og skulle de Søgende bøde 50 Dal. S.m. med Advarsel, at ikke vende sig til Rigets Stænders Plena. under Straf at bøde 100 Daler samme Myndt. No. 10. Gørtler=Laugets i Stockholm Memorial, om at faae afgjort Laugets i sidste Rigsdag indgivne Besværing. lover at Medailleuren Hartman har erholdet Frihed til at indrette en Knap=Fabrique her i Staden, samt Leverancen af alle Uniforms= og Monderings=Knapper. - Henviist til Rigets Stænders Handels og Manufactur Deputation. Nr. 11. Udsat. No. 12. Capitainlieutenant ved det K. Admiralitet, P. Lilliehorns Besværing over Prejudice. - Henviist til Rigets Stænders Secrete Deputation. No. 13. Udsat. No. 14. Præsten Simon Aastrøms skriftlige Bøn om Hielp i sin fattige Tilstand. - Afslaget, i Følge Urskill. Dep. Jnstr. 115; Dog forskaanes Supplicanten for Bøder, i Betragtning af hans Fattigdom.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 15. Landshøfding og Ridder af den Kongel. Nord stierne Orden, Friherre Carl Adam Strømselds Besværing Lover Prejudice. - Asviist, i Følge bemelte JnstructionsNo. 16. Oberstlieutenant og Ridder af den K. SverdsOrden, Friherre Gustaf Adolph von Siegroths Besværing over Præjudice. - Henviist til Rigets Stænders Secrete, Deputation.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 17. Tobaks=Handleren Jeremias Aabstrøms Ansøgning om Privilegier til at indrette en Tobaks=Spinderie Fabrique, samt at virke Carduser og Snuftobak. - Afslager, i Følge af Urskill. Dep. Jnstr. 10 og 11 L. C., og bør den Søgende bøde 50 Daler Silfm. med forelagt Advarsel, ikke at vende sig til Rigets Stænders Plena. Dog er han forskaanet fra Bøderne, paa seenere fremførte Grunde. No. 18. Udsat.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 19. Revisor i Hs. K. Majests. og Rigets Kammer Revision, Gustaf Otto Hederhielms Besværing over Præjudice. - Henvist til Rigets Stænders Secrete Deputation. No. 20. Admiralitets Kammerraad Adam Johann Raabs Besværing over Prejudice. Afslaget, i Følge Urskilln. Dep. Jnstr. 145.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
No. 21. Stabs=Capitain ved det Kongel. Dahl Regiment, Olof Biørlings Besværing over Præjudice. - Henviist til Rigets Stænders Secrete Deputation.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Den 11te Febr. har Præstestanden ved en Deputation underdanig forestillet Hs. K. M., hvorledes Præstestanden, af den Forklaring og Religionens Tilstand her i Staden, som Consistorium i Stockholm, efter sædvanlig Maade, har tilstillet Standen ved denne Rigsdag, har med meget Bekymring befundet, at en vigtig Religions=Sag, som angik Sognepræsten for Hedevig Eleonor Meenighed, Doctor Andreas Carl Ruthstrøm, og hvilken har ved forrige Rigsdag været i Underdanighed anmeldet af Rigets Stænder hos Hs. K. M., til lovlig Undersøgning og Dom, er dog endnu ikke bleven endelig afgjort. - Præstestanden har ogsaa befundet af samme Consistorii Forklaring, at, da Consistorii Fuldmægtig af adskillige eedelige og Doctor Ruthstrøm nærgaaende Vidnesbyrd, har været aarsaget til at forlange af H. K. M. og det Svenske Riges Hoftet, hvor Sagen er anhængiggjort, at Doctor Ruthstrøm maatte tilholdes at afholde sig fra sit vigtige Emdede at forrette, indtil at endelig Dom over saa betydelige Beskyldninger kunde falde, hvilket Forlangende Actor Publicus har ligeledes befundet sig foranlediget at understytte med sin Tale, saa har den K. Hofret ved dilatorisk Eragtning af 7de Junii forrige Aar, paa anførte Grunde forklaret sig, at den endda ikke kunde udlade sig angaaende Suspensionen; Over hvilken Eragtning Actor har vendet sig til H. K. M. med underdanigst Besværing, hvorover da den K. Hofret skal siden have forklaret sig, og Sagen nu være reede til naadig Afgiørelse. - Altsaa har Præstestanden i Anledning deraf, saa eenstemmig som indstændig villet anholde, at det maatte behage H. K. M. saasnart som mueligt skee kunde, at afhielpe bemelte underdanige Besværing, saaledes, at det anhængiggjorte, og maaskee af de der ligere. ligere holdte Undersøgninger end mere grundede Suspensions=Spørsmaal, maatte uden Forhaling blive afgjort at den K. Hofret, uden at sammes forud givne Eragtning maa være derudi hinderlig. Præstestanden har anmeldet sig deste sikrere om at dens underdanige Ansøgning blev med naadig Velbehag optagen i en saa vigtig og angelegen Religionssag. og som især opvækker Almuens Opmærksomhed, da det er vist, at joflere Beviis man daglig seer at betee sig paa en koldsindig Christendom, jo større Nidkierhed udfordres af den, som Religionens Handthævelse egentlig bør ligge paa Hiertet.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Paa denne underdanige Forestilling har Præstestanden erholdet Hs. K. M. naadige Underretning, at Hs. M. da allerede havde i Naade forehaft denne Sag til Afgiørelse; Hvorefter H. K. M. ogsaa, ved Skrivelse til den Kongel. Hofretdateret den 7de Febr., har behaget at udlade Sig: At, da den K. Hofnet har grundet ovenmelte sin Eragtning derpaa at Doctor Ruthstrøms Forklaring over Actors imod ham Priis=Courant. Korn.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Rug Holstensk Td. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Holstensk. 3 Rd. 2 a 3 Mk. Høste Sild Td. 5 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Dansk Td. 6 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt 4 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Holstensk Hvede Td. 3 Rd. 4 Mk. Norsk Sild Td. 4 Rd. 2 Mk. a 5 Rd. Fyensk 5 Rd. 1 Mk. 5 Rd. 1 Mk. 8 s. Tran Tønden Laalandsk Td. 16 a 17 Rdlr. Elle 4 Rdlr. a 4 Rd. 2 Mk. 5 Rd. 3 a 4 Mk. Byg Tønden = Salt. til Provinz. Birke 2 Rdlr. 1 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 4 Mk. Norsk Tønd. 3 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Malt Tønden 2 Rdlr. 5 Mk. Spansk Tønd. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Kiøbenhavns Havre Td. 1 Rd. 1 a 3 Mk. Fransk Td. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Viin. Brænde. Erter Tønden 2 Rdlr. 4 Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 62 a 82 Rdlr. Et Bonde Læs 5 Mk. a 1 Rd. 1 a 2 Mk. uden Rigs Fæde Vahre. 37 a 57 Rdlr. Et Læs Torv. 1 Rd. 1 Rd. 1 Mk. Et Oxehv. rød Viin.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Jslands salted Lammekiød Tønden 68 a 78 Rdlr. Kul Tønden 2 Mk. uden Rig 48 a 58 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin. 40 a 48 Rdl. Fleskrøget Lispd. R. M. a 1 R. 2 Mk. Forring. uden Rigs 22 a 30 Rdlr. Oste Fynske Skpd. 12 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, Høe et stort Læs 3 Rd. 3 Mk. Holsteenske Skpd. 14 Rd. Dito mindre. 86 a 90 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Smør Fynsk Td. . 22, a 30 Rdlr. Halm et Læs. uden Rigs 46 a 500 Rdlr. Sællandsk Td. . 28 a 30 Rd. Tælle Lisp. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s. Humle. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. 80 Rdlr. Kalkonske gamle Parret. Garleb 60 Rdlr. unge Parret. Fisk. Norsk Jern Skippd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. Capuner sæde et Par
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Bergens Fisk Skpd. 12 Rdlr. Tiære Tønden 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 3 Mk. mavre et Par 1/2 Rd. 3 Mk. Graasey salted Td. Hør Skipd. 20, 30 a 36 Rd. efter dens Høns gamle Parret. 3 Mk. tør Skippd. 5 a 6 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 23 Rdlr.) Bonite unge Parret. 1 Mk. 8 s. Klipfisk Skippd. . 20 Rdlr. Kyllinger et Par 1 Mk. 8 a 121. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. 4 Mk. Brænde. Favnen. Ænder et Par 1 Mk. 4 a 12 s.
Berlingske Tidende, 1765-08-01
Jslandsk Td. 6 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr 4 Rd. 1 Mk Duer et Par 1 Mk. 8 a 10 sk. Islandsk tør Fisk Skpd. 11 a 12 Rdlr. M. Pommersk Bøg 4 Rd 2 a 4 Mk. Æg en Snees 14 a 15 sk. og 8 gjorte sluttelige Jrettesettelse, var endda ikke indkommen: Men da samme Grund og Hinder nu var forsvunden, efterdi samme Forklaring var allerede indgivet til den K. Hofret; Saa var det Hs. K. Mk. naadige Befaling, at den Kongel. Hofret skulle forderlig og saasnart mueligt, befordre denne Sag til Endskab, i Følge Loven og de Kongel. Forordninger, uden at dens forommelte Eragtning maatte derudi være i Veyen. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1765-08-01
AERTISSERENT. Hos Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche er til Kiøbs: Bereigning over enkelt Rente af Capitaler, fra 1000 Rdlr. til 1 Rdlr. inclusive og det for eet Aar indtil een Dag ligeledes inclusive a 6. 5.4 pro Cento. Exemplaret koster 6 Sk. Dette Skrift har for længe siden været trykt, men saasom det mærkes at Liebhaberne ey har vidst, hvor det har været at bekomme, saa gives det nu atter hermed tilkiende.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Den 29de Julii. Handelsmændene Hans Wohlfart, Gotheborg, Jens Bath i Østad, og Franz Klevenau i Carlscrona, ere døde. - Her er trykket et Skrift, kaldet: "Omstændelig Beretning om de Jndretninger, som Tid efter anden ere anvendte til Cajana Lehns Forsvar og velmeente Tanker om de tienligste Udveye til Landets Forsvar, lempede efter nu værende Maade at føre Krig paa." - J Rigsdagen, den 1ste Julii, Saasom Secrette Utskottet er kommen i Erfaring, at Vexel=Coursen har paa en kort Tid steget til en usædvanlig Høyde, da dog de meest betydelige Rigets Udførseler ere blevne kiøbte meget under den nu opdrevne Cours, formedelst hvilken Stigelse, al Gevinsten forbliver udi nogle faa Handlendes Hænder, samt bliver saa meget mere ubillig, og for Riget skadelig, da den forhøyer alle indkommende Vahres, i sær Kornets som den mundværligste Vahres, Priser; hvilket kunde medføre en ganske bedrøvelig Virkning paa Rigets indvortes Sikkerhed og Handelens Credit; altsaa har Secret-Utskottet befundet det at være sin Skyldighed, at underdanigst anholde hos Hs. Kongel. Majest., at Hs. Majests, og Rigets Commerce=Collegium maatte bekomme befaling til, ufor halet at kalde det her værende Groshandler=Societet for sig tilligemed de dem bekiendte Vexel=Handlere, af hvad Stand, de være maatte, og dem alvorlig forestille, hvorledes deres rette medborgerlige Pligt udfordrer af dem, hellere at nedtvinge end forhøye Vexel=Coursen, samt at de have at tage sig vare for, ikke herefter at omgaaes egenmægtig dermed saafremt de ville undgaae saadant Ansvar og Tiltale, som kan forestaae dem, i Fald det skulle befindes, at de derudi inden søgte utilladelig Gevinst, og ikke forholdte sig som vel meenende imod Riget og det Almindelige. Hvorhos det tillige maatte behage Hs. Kongel. Majest. at forordne, at Vexel=Handlerne i de øvrige Stapel=Stæder ligeledes, ved bemeldte Collegii Forsorg, bekomme herom tilbørlig Paamindelse; saa og at Collegium udforsker ved Mæklerne, et ler paa anden Maade, hvem som under Haanden sælger Vexeler til høyere Cours, end i Almindelighed gielder paa Børsen, og har dog ikke den Handel, som kan svare derimod; og at det i øvrigt handthæver og til Efterlevelse befordrer de udkomne Vexel=Love og Indretninger. Om Virkningen af hvilken Anstalt Secrete=Utskottet udbeder sig at maatte siden erholde Hs. Kongel. Majests, naadige Underretning.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Petersborg, den 12te Julii. Den 23de Junii, om Aftenen ved 6 Slet, begav Sig Hs. Keiserl. Majest. til Oberhofmarechallens Græven von Sievers Landgaard, for derfra at besee Artilleriets og Bombardeer Regimentets Giennemmarch, Ved samme Leylighed beviste Hs. Majest. Græven den Naade, at indtage Aftens Maal. tid hos ham. Den 24de besaae Hs. Majest, ligeledes den Finlandske Divisions=March igiennem denne Stad. Den 25de skeede ligeledes med Garde-Regimenterne til Hest og Fods, da Hs. Keiserl. Majest., uagtet at det var regnagtigt Veyr behagede at see til under aaben Himmel, spist siden til Aftens hos Græve von Sievers igien, og kom om Aftenen hid tilbage, forblev her indtil den 29de, da, efter Aftens Taffel, Hs. Majest. begav Sig til Krasna ScloDerfra rykkede Hs. Majest, i Leyren den 30te, efterat Hun først havde beseet den hele Armee. Ved den Leylighed paraderede Hs. Keiserl. Høyhed Storfyrsten første Gang i egen Person for Sit Curasseer-Regiment. Den 1ste Julii brækkede den Finlandske Division sin Leyer op, og maatte nu tage sin fiendtlige Position ind. Hs. Majest. var tilstæde fra den brækkede op, indtil dens Jndrykkelse i sin nye Leyer, hvilket var 15 Wersters Vey, og holdt Aftens Taffel i General von Panins Hovedquarteer. Dagen derpaa, om Eftermiddagen, reed Hs. Majest. ud, ledsaget af Garden til Hest, 1 Regiment Infanterie, og nogle Escadroner Husarer, at recognoscere den fiendtlige Leyer, da Forposterne bleve angrebne, nogle Høyder bleve indtagne under bestandig Skarmytsering, hvorpaa Keiserinden vendede tilbage igien, fuldkommen tilfreds med Sine Troppers Færdighed, og Munterhed. - Den Fart igiennem den nordøstlige Deel af Rusland til Jndien, hvilken saa mange Søefarende af Europæiske Nationer have tragtet efter at udfinde, uden deri at komme til deres Maal, ville nu vore Søesurende forsøge paa at opdage: De ville selv, under Beskyttelse af deres ædelmodige Regentinde erfare, om dette Foretagende forhen har slaget feyl af Mangel paa Mod, paa Taalmodighed eller paa tilstrækkelig Kundskab. Engellænderne foretoge sig denne Opdagelse i Aaret 1553, og kunde formedelst Kulde og Sneebierge, end ikke komme igiennem Veigat. Ridder Hugvilloughi, som bragte sin Skibsfart, indtil den 72de Grad Breede frøs ihiel paa Skibet, tilligemed sine Folk. Siden ville Hollænderne bane sig Vey igiennem samme Sted til Japan og China. De Danskes Forsøg i Aaret 1633 standsede ved at komme igiennem Passen, ved Veigat; thi de bleve ligeledes af Jsen forhindrede at trænge videre frem. Andre Nationers liden Fortgang, afskrækker ikke vores, uagtet at den har største Agt for deres Foretagendes Størrelse og for deres Opdagelsers Vigtighed. Vore Søefarende ville altsaa trække Europa Agtsomhed paa sig, og bevæge det almindelige Væsen til at tage Dee i de res Reyse.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Livorno, den 8de Julii. Man erfarer fra Corfica, at Græve de la tour du Pin, Commandant i Ajaccio, er bleven tilbagekaldet af sit Hof, saasom han ikke kunde vel komme tilrette med Corficanerne. - Den 3die hujus har den Tripolitanske Envoye, fuldendet sin Quarantaine her: Han fører skiønne Heste med sig, dem Beyen af Tripoli forærer deels Keiseren, deels Republiken Genua. Han gaaer herfra til Wien, eller maaskee til Jnspruck, og har Haab til, ved sin Megling, at forsone andre Barbariske Regieringer med Toscana.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Cadix, den 4de Julii. Ved en her ankommen fransk Fregatte erfarer man, at det har fornemmelig været Uveir, som har forhindret Hr. du Chaffauts Escadre at fortsætte Bombarderingen for Sa lee. Da og 4 Mørsere vare ved Bombarderingen blevne ubrugbare, har Hr. du Chaffaut sendt dem, saa og sine Syge til Toulon.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Madrit, den 9de Julii. Den Russisk Keiserl. Minister her, Græve Butterlin, med sin Grævinde, ere reyste til Spaa Badet, og man siger, at han ikke kommer hid igien, omendskiønt han ikke har overleveret nogen Rappel=Skrivelse.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Amsterdam, den 27de Julii. Den 23de hujus indkom paa Texelen det Ostindiske Retourskib Straalen, fra Bengalen, for Kammeret Hoorn og til Goree dito Skib Frue Hillegonda, fra Bengalen, for Kammeret Delft. J Gaar komme paa Texelen fra Grønland 4 Skippere med 15 1/2 Fiske 590 Quard. - Hertil Staden ere ankomne K. P. Honwerop og S. Oepken, fra Norge. Jacob von Docks Skib, herfra til Hamborg, bestemt, er afbrændt paa Høyden af Ameland: Skib og Ladning ere forliste, men Folkene have reddet sig i en Baad.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Den 30te Julii. I Gaar indkom paa Texelen det Ostindiske Retourskib Luxenburg, Skipper Beys, fra Ceylon, for denne Stads Kammer. Her ere og ankomne fra Grønland 2 Skippere, med 3 Fiske 102 Quard. Speck, og 1 Robbeslager med 34 Quard. Med de sidst fra Strat Davis indkomne Skibe har man, at Fangsten der er endnu forøget med 5 Fiske.
Berlingske Tidende, 1765-08-05
Regensborg, den 25de Julii. I Gaar kom den Engelske Minister, Ridder Gordon, hid tilbage fra Tischingen, hvor han har taget Afskeed med Fyrsten af Thurn og Taxis. - Churfyrsten af Bayern, som havde en Forbedring i Sinde udi det tydske Moders Maal, havde til den Ende opdraget sit Videnskabers Academie at indrette en offentlig Lærestoel udi det tydske Sprog, i Sin Residence München, saaog at forfatte en Jndledning til den tydske Sprogkunst, lempet saavidt mueligt efter sine Landes Beskaffenhed og Tallemaader, til Brug i Skolerne; da nu Academiet har forfattet og ladet trykke en saadan Lærebog i Sproget, har Churfyrsten under 1ste Junii paa budet dens Brug i Skolerne overalt udi sine Churlande, saa at Ungdommen efter den skal undervises, ja alle, som tragte efter Skole= og andre Lære-Embeder, examineres deres ter a. Debiten af samme Lærebog tilstaaes Academiet allene, som til den Ende maa forsee den med en Stempel; og forbydes dens Eftertrykning, under Exemplarernes Forbrydelse, og 10 Rdlrs. Straf for hvert falsk Exemplar &c.