Ribe Stifts Adresseaviser, 1827-08-17
Under Jndsendt læses i Thisted Avis følgende: Nattevaagen, megen Tummel; En hist glad, en unden skummel, Evig Strid om Told, Procenter Megen Møie, knappe Renter, Liden Mad, og meget Drikke Megen Snak om Lise, Rikke. Til tonte la reste en Klat i Lommen Og Enden er paa Visen kommen? Velmeent Forslag til Landmanden angaaende den iaar saa tidlig indtraadte Høst. Ligesom alle sydlige Lande indtil Æqvator have et fortrin for de nordlige i Jordbundens Rigdom og Frugtbarhed, saa har og det sydlige Tydskland allerede et betydeligt Fortrin for det nordlige Tydskland derved, at man i det sydlige Tydskland sædvanligviis fravinder Jorden en halv Host mere end i det nordlige. Thi da Høsten, der, i det mindste Rughøsten, allerede indtræder tidlig i Juli, saa pleier man, saasnart den er endt, strax at pløie og gjøde Ageren, og saae hvide Roer i den, hvilke omtrent 14 Dage efterat de ere opkomne, blive stærkt lugede, saa at kun paa hver 6te eller 9de Tomme en Plante bliver staaende, der da i Begyndelsen af Octbr. har naaet en Størrelse af i Fods Længde og 2, 3 til rigelig 44 Tommers Tykkelse i den øverste Ende, og nu, naar Frosten nærmer sig, optages, og bruges Vinteren igjennem til Næring saavel for Mennesker som især til Foder for Malkeqvæget. Denne visselig meget betydelige Bi¬Jndkomst af en Mark kunde i Aar vist ogsaa hos os erholdes, om end ikke ganske i samme Grad som i det sydlige Tydskland. Jndsenderen holder det for en patriotisk Pligt, at gjøre sine danske Landsmænd opmærksomme herpaa, og troer, at dersom de gaae forstandigen til Værks ved denne Forholdsregel, saa ville de kunne høste denne Vinding, uden nogensomhelst anden Skade. Vist nok vilde det være daarligt, nu at dyrke Roer, og derved berøve sig Muligheden af den næste Vintersæd, da Roerne først optages ved Frostens Begyndelse. Men det er jo let gjørligt at ombytte Markernes Ordning, saa at man strax benytter den Mark, som nu har baaret Rug, til Roe dyrkning, og altsaa til næste Sommer kun kan anvende den til Sommerkorn. Skulde nu, efter den hidtil brugte Drifts=Ordning en saadan Mark, der i Aar har baaret Rug, endnu engang have baaret Vintersæd, saa tage Landmanden i dette Aar til sidstnævnte en Mark, som nu er dyrket med Sommerkorn, da i Aar ogsaa Sommer kornet uden al Tvivl vil være tidsnok bortbragt fra Marken, til at man endnu gjerne kan dyrke Vintersæd, paa samme inden den kolde Aarstid indtræder. Naar en Landmand anvender denne lille Klogskab ved Roedyrkningen, saa vil han ikke tabe noget i sin Høst næste Aar og den betydelige Bi=Jndtægt af Roerne i denne Høst vil han kunne tage med. Rigtig nok maa han underkaste sig det nye Arbeide, at pløie paany, derpaa at luge, og endelig at indhøste; men uden Arbeide er der jo dog overhovedet ingen Vinding. Ogsaa er det vel at mærke, at Roerne kræve en god Gjødning; men den Formindskelse i det sædvanlige Gjødnings-Forraad for Sæden i næste Aar, som derved opstaaer, vil Landmanden jo let enten selv kunne erstatte, (i det han strøer stærkere, holder et Kvæghøved mere, tager Grønsvær af Lyng (Heide plagen) o. desl. til Hielp o. s. v.) eller han vil kjøbe den fra Byen, hvortil han fra Roerne vinder overflødige Penge. Naar man i de følgende Aar forud vilde spekuler en Smule paa denne anden Benyttelse af en Deel af Agrene, saa vilde denne Benyttelse maaske kunne blive af nogen Betydenhed for Landet; - best ere naturligviis de afmeie de Rapsæd Marker skikkede hertil, fordi denne Sæd først modnes; paa Ravsæd Marker vilde denne anden Benyttese vel i enhver ikke altfor kold Sommer være mulig. Kiøbenhavn, den 7de August 1827. Kjøbenhavns Havnepriser, den 11te August. Holstenske Hvede, 4 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd. Lollandsk dito, 4 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. 4 Mk. Dansk Rug, 4 Rbd. a 4 Rbd. Mk. Byg, 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 3 Mk. Havre. 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk. Holstensk Smør, 52, a 60 Rbd. Fyensk dito, 44 a 50 Rbd. Sjellandsk dito 46 a 54 Rbd. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler, og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. 3 Mk. a 11 Rbd. pr. Favn.