JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
En anden taabelig Mode, som igien begynder at komme i Brug blandt vore Fruentimmer, og som retskafne Forældre og Ægtemænd ret godt kunne forekomme, dersom de toge Personen in Hagranti, ere Snørlive disse saa længe bekjæmpede og tilsidst overvundne Trolde. Vist nok kunde Snørlive og Fiskebeensskjørter være en lille Satire over det nittende Aarhundrede, hvis Politik, Philosophie, Tænkefrihed &c., synes at forskandse sig i Snørlive og Fiskebeensskjørter; men Fruentimmerne pleie siden Salig Mad. Pompadours Tid ikke at bryde sig saa meget om Politik og Philosophie. Det maa altsaa ikke være Satire, men ramme Alvor. Det er nu saa gammelt, gemeent og almindeligt at gaae med en Taille saaledes som Gud skabte den; det er saa pøbelagtigt at bramme med en Velsignelse, der, som Tode siger, er undværlig for enhver Mandinde, der er istand til at holde en Amme; det er saa generende, at svare enhver Regnskab for, hvor høit den svanehvide Barm formaaer at bølge sig; det er saa tungt i denne Punct ofte at staae tilbage for den simpelste Kokkepige. Hvad har man altsaa at gjøre, Man indgaaer en stiltiende Overeenskomst om atter at indføre Snørlive, og bag disse Jern-Forskandsninger kan man skjule Mangler, der ellers opvække alt for megen Sensation. Lad end være, at saadanne sammensnerpede og forskruede Tailler see ud som Lygtepæle eller Torvespande. Moden siger de ere skjønne, og hvo tør vove at tale mod en Des pors Magtsprog, Sand Men sørgeligt er det, at Menneskeslægten saaledes næsten i Alting, i physisk og moralsk Henseende, skal gaae tilbage. Snørlive afløse de skjønne Græske Former, som, umisbrugte, klædte vore Fruentimmer saa godt, politisk og religiøs Fanatismes sorte Nat afløser en klar og skyfri Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Jndenlandske Efterretninger. J et lidet Selskab af Embedsmænd, som d. 16 Decbr. 1808 deelte et Afskedsmaaltid med Herr Etatsraad Tønder Lund, gav Herr Directeur Thaarup følgende Sang: Gaae did, hvor Kald og Fredrik byder, O Mand din Lod er skjøn. Dit kjække Fædreland sig fryder, Snart favner det sin Søn. Det kalder dig fra Danas Favn. Hun sukker ved sit Savn Dig mandig Venskabs Ønsker følge Dig, hvor du drages hen. Paa natlig Vei, paa Vinterbølge, Du alle godes Ven! Det lytter, som til Harpens Lyd Til Norges Velkomst-Fryd. Velsignet Nordens Fredrik være. Fra Slette Dal og Field: Han vælger Mænd af Dyd og Ære At fremme Landets Held. Gaae Mand, din Hæders lyse Vei, Gaae, du os glemmer ei. J Christiania Avis findes adskillige Sørge minder over afdøde Etatsraad Falsen, hvilke alle aande Norges Følelser, ved dette sande Nationaltab. Et af disse Minder, er forfattet af Præsten Wulffsberg og indeholder følgende ikke almindelig bekiendte biographiske Noticer om den Hedenfarne. Falsen er født i Kjøbenhavn, ikke i Norge som mange troede, d. 17 Oct. 1755, lever de i 27 Aars Ægteskab med H. A. P. Mathiesen, avlede i dette Ægteskab 7 Børn, hvoraf de 6 leve, og tjente Kongen i 36 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
J disse Dage er i Færge og Gjæstgivergaarden Snoghøi i Jylland indtruffet et besynderligt Uheld. En ankommende Estafette binder sin Hest ved Døren om Aftenen. Hesten støder sig løs, gaaer op af Steentrappen, gjennem Gangen, indi Kjøkkenet, og derfra ind i Spisekammeret, hvor Madamens Søster, et aldrende Fruentimmer, en Jomfru, Pigerne og en Karl vare sysselsatte med at salte Kjød. Hesten vendte sig i Spisekammeret, og slog bag ud, den traf Madamens Søster for Brystet, saa hun faldt død om, og veltede et stort Skab med Porcellain og anrettede flere Uordener. Karlen fik Hesten fat, og trak den ud. Hesten havde Kuller. Bønderne sagde: Fanden havde redet Hesten. Den rigtigste Forklaring, man kunde give over et saa sjeldent Tilfælde, at blive slaaet ihiel af en Hest i et Spisekammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Caperbaaden Jageren fra Læssøe, som føres af Capitain J. J. Strøm, har i Slutningen af November Maaned gjort sin første Prise, den har taget en stor 3 1/2 Læster drægtig Svensk Baad, ladet med noget over 100de Fjerdinger grøn Sæbe, en stor Deel forskjellig Proviant, og nogle andre Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Paa Læssøe har i de ældre Tider været Salttogerie, hvorved Skoven blev ødelagt, siden efter virkedes Søelsalt ved at gyde det, paa en Sand regle befindende saltagtige Vand, som er saa stærkt at det kan bære et Hønseæg, eller en Flynder, i flade Casser, og ved Solens Varme bevirkes den fjerde Dag Salt i Cassen om Sommeren ved de vandagtige Deles Uddampning. Hidtil har fattige Folk paa den Maade virket deres Fornødenhed af Salt. J det sidste Aar har en stor Deel af Landets Beboere anskaffet slige Casser, og derved faaet deres egen Fornødenhed af Salt, og enkelte have solgt nogle Tønder Salt til det faste Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
J denne Tid har den værdige Landfoged Hessel holdt stræbt at udvide denne Gjenstand ved at organisere et Saltinteressentskab, hvori Medlemmerne have visse Actier. Man vil da anlægge Saltboden der, hvor det saltagtige Vand findes, ved at grave Huller i Sandet, i hvilke det da fremqvælder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Efter Reqvisition af Dherrer Jacob Kielland, & Søn skulde d. 3 Dec. ved offentlig Auction i Stavanger bortsælges 200 Fade og Tønder St. Croix Sukker, 50 Fustagier Vistindisk Caffe, 30 Fade og Tdr. Rom, 25 Baller Bomuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
En ubekjendt Velgjører har sendt Enkecassen i Trondhjem en Gave af 100 Rdlr. Hr. Herklotz søger i Trondhjemsqvisen om smaa Fartøier, der kunne være beqvemme til at forsende den Ladning Caffe, Arrak m.v. som han har bragt directe fra Batavia til Trondhjem. Man læser i denne Tid hyppigen i Norske Aviser, at ildesindede Mennesker afslaae Lænkerne paa Tømmerlændser, i den ondskabsfulde Hensigt, at skille Eiermændene ved deres Tømmer. Dette er nyligen igjen skeet paa Wekkerøe i Ladegaardsøekilen, ved Prof. Maschmanns Løkke. 6 til 700 Tylter Bræder vare nær gaaede i Søen derved. For Opdagelsen er udlovet 1 Td. Byg. Det vilde være nyttigt om der for saadan en udædisk Handling blev fastsat samme Straf, som for Hestetyverie &c., og den fortjente den saa meget mere, som den Skade og Udlempe, den medfører, er langt betydeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Det er blevet foranstaltet, at Reisende, som fra Hamborg begive sig til Hertugdømmerne, maa lade deres Passer visitere af det Kongl. Danske Gesandtskab der i Staden, dersom de skulle ansees for gyldige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Da man har Efterretning om Forliset af det Skib, hvorpaa Kammerherre Georg Kaas befandt sig for at afgaae til Norge, saa har man Grund til at være urolig for Passagerernes Skjebne, hvorom endnu intet vides.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Ved Stevns skal man have seet to smaa Engelske Convoyer, den ene paa, og den anden paa 9 Skibe. Man formoder, at de Engelske Krigsskibe, som endnu ere stationerede i Beltet, blot vente paa disse Convoyers Ankomst, for derpaa at forlade vore Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
J Gothenborg og flere Stæder i Sverrig skal for nærværende Tid næsten ikke findes Mandfolk, da alle Personer af Mandkjønnet, indtil unge Mennesker paa 16 Aar, ere tagne til Krigstjeneste og sendte til Finland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Aalborg den 12 Dec. Den 9 Dec. ankom hertil, det bjergede og overblevne Mandskab af den ved Løgstøer strandede Engelske Fregat, som bestod af 7 Søeofficierer og 63 Mand. Resten skal have tilsat Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Borger og Fyrværker Dupuis i Altona, der alt i nogle Aar har været meget bekjendt for de af ham saavel i Hamborg som i Altona givne Fyrværkerier, agter nu at foretage en Reise i de Kongelige Stater, og der at give offentlige Fyrværkerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Kjøge, den 18de Decbr. J Gaaer Eftermiddags Kl. 3 kom 1 Engelsk Fregat, 1 Brig, og 7 Coffardieskibe fra Østersøen og gik til Ankers 2. Mile fra Stevns
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
J Morges ved Solens Opgang kom 1 Engelsk Fregat og 9 Coffardieskibe ligeledes fra Østersøen og lagde sig til Ankers ved de ovenanførte Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Corsøer, den 18de Dec. J Morges lettede 1 Brig samt Cutteren og krydsede Sønder efter, men kom ikke langt formedelst lader Kuling. I Brig lettede og stod Nord efter, havende 1 liden Jagt og 1 Canonchaluppe paa Slæbetoug; men blev formodentlig belemret af Jis nødt til at gaae til Ankers for Nyborg omtrent tvers ind for Svindinge Kirke. Kl. 3 Eftermiddag lettede Orlogskibet og lagde sig for Nyborg, hvor de i Aften alle ere gangne til Ankers. Hele Beltet er i Dag blevet fuldt af Driviis, hvilken, dersom det vedbliver at være Stille, snart vil lukke Beltet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Christiania, den 26de Novbr. Etatsraad de Falsens Død bliver almindelig beklaget. J Tirsdags var hans høitidelige Jordefærd. Alle Anthoriterer, Corpser og Embedsmænd, fulgte eller har Li ger til Aggers Kirkegaard. Efterat Stiftamtmanden, Grev G. Moltke, havde lagt en af Ege- og Laurbærblade flettet Krands paa Kisten, holdt Biskop Bech en kort og rørende Tale, hvorefter han bestrøede Graven med Blomster. En skjøn Gravsang var forfattet til denne Sørgefærd af Hr. C.H. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Stavanger, den 26 Novbr. En i London hjemmehørende Fisker-Slup, ført af Capt. Joseph Bonse, er paa sin Hjemreise fra Fiskeriet ved Nordskotland bleven taget af den her hjemmehørende Caper, Pharisærren, under Skotland, 5 Mile fra London. Den indehavde 20,000 Stkr. levende og saltet Torsk. Besætningen, 11 Mand, ere sendte til Christiansand. De havde været 7 Uger hjemme fra. – Jngen fiendtlige Krydsere ere i den sidste Tid seete her ved Kysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Postefterretninger. Den 12te Bulletin fra den Franske Armee i Spanien, dat. Aranda Duero Minho d. 28 Nov. beretter, at Hertugen af Elchingen (Marchal Neyer d. 26 rykket over Tarracone frem mod BorgaFienden har stukket en Artillerievark af 60 Krudt karre i Brand, som Spanierne havde i Tarracone. Gen. Maurice Mathieu er, forfølgende Fienden, ankommen til Borig. Han gjør hvert Øieblik ny Fanger, hvis Antal allerede beløbe sig til 5000. De høre alle til Linietropperne, thi Soldaten har ikke givet nogen bevæbnet Bonde Pardon. Tallet af de tagne Canoner er 37. – Uorden og Forvirring har bemestret sig Oprørerne. De have udstædt et heftigt Manifest, hvorved de erklære Frankrige Krig. - J og paa hiin Side Valladolid finder man dagligen betydelige Vaabenmagaziner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Efterretningerne angaaende Rosas Beleiring ere fra 21 og 22de. Fienden havde om Dagen gjort 368 Skud og om Natten 10, 6 Mand ere saarede eller dræbte. - - Den første Division af Armeen i Portugal cantonnerer i Egnen af Bayonne og commanderes af Gen. Delaborde. Naar de 2 andre Divisioner ankomme tiltræder den sin March til Spanien. - - Den vigtige Defilee Som Sierra, som behersker Veien til Madrid, er tagen af de Franske. - Det hedder, at Gen. Lasalle er i Spidsen for adskillige Regim, rykket ind i Madrid. Siden Affairen ved Tudela ere Spanierne i fuldkommen Flugt. Resten af deres Armee er dragen til Saragossa, der beleires stærkt. Beleirings armeen skal, som det hedder, commanderes af Marchal Moncey. - Rebellionen i Nizams Stater er endnu ikke dæmpet. - 20,000 M. Engelske Tropper, der ere marcherede til Spanien, have, efter deres egen Tilstaaelse, ikke fundet der tilstrækkelig Proviant. - Catheart skal commandere, Armeen i Portugal. Mellem Portugal og Engelland er endnu lidt Handel. Cheridon Caffe noteredes i Hamborg 33 a 33 1/2 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Udenlandske Efterretninger. Hamborger Post, som ankom i Søndags Nat, har ikke medbragt nogen synderlig vigtig Nyhed, uden at Spanierne i en Fægtning, ikke langt fra Tudela, som de Franske nu have besat, have mistet 7 Faner, 30 Canoner, 12 Oberster, 300 Officierer, 3000 Fanger og 4000 Døde, som deels bleve paa Valpladsen, deels druknede i Ebro. De Franskes Tab var, som sædvanlig, høist ubetydeligt. De havde 60 Døde og 400 Saarede. – Tudela ligger i Navarra, hvor Floderne Qveilos og Ebro støde sammen, 33 1/2 Mile fra Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
St. Petersborg d. 26 Nov. n. St. For faa Dage siden ere endnu 7 Skibe ankomne til Cronstadt, og de sammesteds seilfærdig liggende igjen afseilede. Jblandt de første befinde sig 5 Nordamericanere og 2 Kniphausere. Det ene af de to sidste er ankommet fra Teneriffa med Ballast og det andet fra Bremen med Stykgods. Da Frosten nu har indfunden sig, er Skibsfarten for i Aar at ansee for endt. Vexelcoursen noteres, som følger: Hamborg 16 1/2 a 16 s., Amsterdam 1777 a 17 1/2 Styv., og Paris 180 Centim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
J Publicisten hedder det: "Det synes vist, at Sagerne i Norden ville tage en anden Vending. Kongen af Sverrig vil virkelig slutte Fred med Rusland, og det Russiske Kabinet skal have modtaget denne Erklæring paa en venskabelig Maade, dog med den Betingelse, at Kongen skulde gjøre Anstalt til at forlige sig med Frankrige. Kongen skal have bifaldet dette, og sendt sin Generaladjutant Grev Mörner til Paris i denne Hensigt. Denne Souverain skal derhos have erklæret sig tilbøielig til at bryde med Engelland, og at gjøre fælles Sag med Continentalmagterne. Dog er Finlands Skjebne den vanskeligste Punkt herved imellem Sverrig og Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Til de siden vore Landsmænds Strøms og Torlitz's Sveitserreise endeel udvidede Pestalozziske Læreanstalter vedbliver man endnu flittig at tage sin Tilflugt. Den nye Minister for det geistlige Departement i Preussen, Baron v. Schrøter, sender to Lærere derhen. De skal, hedder det, studere Methoden theoretisk og praktisk i dens hele Omfang, og opholde sig i Sveits saalænge, indtil de have lært den til Fuldkommenhed. Den berømte Johannes v. Müller, som nu forestaaer det hele Underviisningsvæsen i Kongeriget Westphalen, vil ogsaa oprette en Pestalozzisk Læreanstalt i Cassel, og har givet nogle Westphalere, som reise til Sveits, Commission i denne Henseende. T. H. B. Oldfields History of the original constitution of Parliament &c., London 1797, giver Oplysning om den Brittiske Repræsentations Ufuldkommenhed. J Oldsarum f. Ex. er hverken Huse eller Jndvaanere, men Eieren har Ret til at udnævne en Deputeret til Parlamentet. J Bath have kun 18 Jndvaanere Ret til at vælge; men Staden har henved 18000 Jndvaanere. Amersham i Buckinghamshire, nu en Flække af 120 Huse, tilhører en Hr. Drake; han sender 2 Deputerede, som 1797 vare Eierens 2 Sønner. Beeralston bestaaer af 40 ringe Huse, og tilhørte da Lord Beverley, de Beboere, der betale ham 3 Pence i Grundskat, have Valget. Tilbagesyn paa København. (Ved min Færd til Middelsyssel.) Sørgelig stander du der, Axelstad, syg og lemlæstet. Hvor er nu Spiret, som høit Stræbte fra Jorden mod Himlen? Uslingens Øie saa stivt Stirred og hængte paa Guldet, Gerrig han rev det til Jord, Men det sig tabte i Støvet, Lærte ham, hvad der er Guld Hist i det Høie, det vorder Atter til Støv paa vor Jord. Sørgelig stander du der, Axelstad, syg og lemlæstet, Røvet din herligste Pryd Nutidens udtrykte Billed, Der som en sjunken Ruin Vidner om henfarne Tider. Tiderne havde et Spir, Kækt det sig reiste mod Himlen, Straaled af luende Guld, Fæstet i Menneskets Jndre; Uslinge reve det ned, Jorden de vilde forgylde, Guldet sig tabte i Støv, Støvet sig hvirvled i Luft, Blev til en Sky, og vor Alder Stirrer paa Skyen saa glad, Peger paa den som sin Himmel. Atter kan reises dit Spir, Axelstad, men om den Bue, Som bliver hvalvt under Spir, Kan over Kristne sig hvælve; Eller om Tidernes Spir Atter kan reises, det skjuler Fremtidens natlige Slør. Axelstad, hurtig du viger, Taagen jeg skuer kun end, Taagen, som stadigen ruger Over dig, giftig og tung, Skiuler den renere Himmet: For dine goglende Børn. Taageindhyllede By Hvad er vel det, som mig drager Til dig saa stærk og saa fast, Som, naar for Øiet du svinder, Avler i Hjertet et Suk, Som, naar dig Øiet opdager, Byder det tindre saa mildt, Vækker en inderlig Længsel, Det er det Døde i dig, Som mellem levende Døde Lever saa kraftigt et Liv, Vækker det Døde til Live. Minder fra hensvundne Old Fængsle min Siel og mit Øie Billedet stirrer jeg paa, Blind for de luftige Skygger. Axelstad, maatte jeg da Leve i dig til min Død, Knyttet til Oldtidens Liv, Fremmet for Nutidens Død !!! Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Skilderie af Kjøbenhavn. Forskanske. Sjette Aargang. No. 22. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 24 December, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Om den nyere Smag i Tragadier, Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Indenlandske Efterretninger. Hr. F. de Coninck har anskaffet tvende store Vogne til dermed at kjøre Brænde til Byen, og at tage Gjødning med tilbage. Den ene Vogn kan tage 3 Favne Brænde, den anden, noget større, fire Favne. To Favne Brænde kjøres med fire Heste, tre Favne med sex, og fire Favne med otte Heste. Hestene gaae fem Dage om Ugen 2 1/2 Miil daglig til Byen, og retournere samme Dag med Gjødning, uden i det mindske at være angrebne Om Løverdagen afvaskes Vognene, og eftersees Den store Vogn til fire Favne kan tage til Læs 60 Tønder Havre, eller af Gjødning 8 sædvanlige Læs. Slige Vogne synes at være meget at anbefale for store Gaarde, som ei have Hoveri, til Korn- og Fedevarers Transport og til Fragtvogne i Almindelighed, hvor brede og gode Veie gives. Man sparer det halve Antal af Heste, og ligeledes af Mennesker ved at bruge slige Kjøretøier. Hjulene ere overmaade brede, og høie. Vognen fortjener at tages i Øiesyn, og kan daglig sees imellem 1 og 2 om Eftermiddagen uden for Østerport ved Alleen, hvor den ankommer med Brænde Bønderne kalde den Fregatten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Da Gaderne for nærværende Tid ere belagte med Snee, og Vognene derfor ikke altid kunne høres betimelig af Fodgjængerne, saa kan der af disse ikke anvendes Forsigtighed nok for at undgaae Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Følgende Tildragelse, som hændtes for nogle Dage siden, afgiver et Beviis derpaa. En Mand kom gaaende om Aftenen med sin Kone ned af Kjøbmagergaden, og agtede sig forbi Østergaden hen til Amagertorv. Efterat han havde ladet en Mængde Vogne passere og vilde fortsætte sin Vei, kom pludselig en Vogn hastig kjørende fra den modsatte Side, hvorved begge disse Personer bleve væltede og overkjørte. Manden har brækket Kravebenet, og Konen har taget betydelig Skade paa Lemmerne; dog er der grundet Haab om begges Helbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Den under d. 14 d. M. udstædte Kongelige Opfordring til Tarvelighed og til Opmærksomhed paa indenlandske Fabrik= og Konstvare(see Side 352), vil hos den skjønsomme Deel af det Danske og Norske Folk neppe forfeile sin Hensigt. Enhver føler, at Nøisomhed og Sparsommelighed er det eneste, der, under Fædrenelandets nuværende Stilling, kan hielpe vor Penge cours. Enhver Stand og enhver Alder har Midler i Hænde til at fremme dette store og værdige Formaal. Mange Bække smaa gjøre en stor Aae, siger et gammelt, men sandt Ordsprog. Enhver i sin Kreds begynde at spare lidet, og dette lidet vil blive til meget, naar alle besieles af een Aand. De Gamle troede jo endog, at Verden ikke blev dannet af andet end sammenløbende Atomer. Kan man end ikke danne en Verden af sammenløbende Solskov, saa er det dog vist, at selv det Store er særskilt lidet, og kun ved Forening af utallige smaa Dele faaer sin Storhed. Hvad der er sparet er fortjent, er een af de Almeensætninger, som, almindelig efterlevede, kunne bidrage meget til vor Lykke. Den Skilling, som jeg i min Levemaade og Klædedragt sparer, bliver en stor Capital for Staten, naar jeg følger heri manges, eller mange følge heri mit Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Den udenlandske Fabrik eller Konstfrembringelse, som ved min Tarvelighed og Opmærksomhed paa indenlandsk Konstflid, gjøres overflødig, er ikke allene sparer for mig, men for Fædrenelandet, ophielper ikke allene vor Pengecours, som, jo mindre vi trænge til udenlandske Producter, desmere holdes i Agtelse, men opmuntrer og fremmer tillige den indenlandske Flid. Jngen sand Dannemand eller Danneqvinde betragte derfor i denne Tid det, der spares, som ubetydeligt for Staten, thi i nærværende Øieblik er endog det ubetydeligste betydeligt og vor Konges landsfaderlige Hensigt kan umuelig opnaaes, naar ikke enhver Stand, ethvert Kjøn, enhver Alder bidrager sit til Tarvelighedens Befordring og vor egen Konstflids Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
J en Skrivelse fra Hertugen af Holstein Be til Hr. Aug. Karbe, hedder det blandt andet Fremfor Alt prisede jeg mig paa min Reise lykkelig ved at blive bekjendt med een af de første Occonomer i Dannemark, maaskee i Europa, Kammerherre v. Juel, Eier af Den Thorsenge, en i alle Henseender ærværdig og sjelden Mand, hvis Navn burde være hver Jordbruger helligt, og til hvem alle vantroe Oeconomer burde gjøre Pillegrimsreiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Mærkværdigt, hedder det endvidere i Brevet, er det, at Kammerherre v. Juul har mødt alle de Hindringer og Modsigelser, som i alle Lande finde Sted ved alle Forandringer. Men hele Øen Thors enge er nu en Hauge. Paa dens høieste Punct staaer en Kirke, hvis Taarn Kammerherren har ladet omskabe til et Observatorium. Herfra seer man hele den paradisiske Øe ligge under sig; nordlig den sydlige Halvdeel af hele Fyen, det store Belt, og i det mørke Fjerne Øen Sjælland, østlig Øen Langeland og længere borte den frugtbare De Laaland, og flere Smaaner. Sydlig overskuer man Østersøen og tydeligen den Holsteenske Kyst indtil Kiels de Gaa Havn, samt Femern; vestlig den hele Slesvigske Kyst indtil Den Als, der taber sig bag Fyen, og en Mængde Smaaer. Den hele Kreds, som man overskuer, har i det mindste 36 til 40 Mile i Omkreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Under 21 d. M. er Amtmanden over Budskeruds Amt, J. C. H. Greve af Wedel-Jarlsberg, tillagt Kongelig befaling at tiltræde den Kongel interimistiske Regjerings-Commission for Norge, og der at tage Sæde efter Etatsraad Tønder Lund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Den 7 Decbr. er Kammerherre O. J. Stemann udnævnt til Amtmand over Apenrade Amt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Kammerherre C. C. Lerche ligeledes til Amtmand for Holbeks Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Hr. Justitsraad v. Eggers, der nylig er bleven beskikket til Post-Jnspecteur ved Brev- og Fragtposten i Hamborg, er af Hs. Maj. udnævnt til virkelig Etatsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Under 16de Decbr. d. A. er igjennem det Danske Cancellie, udfærdiget et Reskript til Kjøbenhavns Magistrat af følgende Jndhold: Hs. Majestæt er allerunderdanigst bleven foredragen en af Magistraten til Cancelliet indsendt Skrivelse tilligemed en Forestilling fra Veiermester Thomsen, hvori han melder, at det undertiden indtræffer, at Trækul blive begierte maalte paa Veierboden, men da saadant ikke tilforn har været Brug, har han forespurgt, om disse Kul skulle maales med en Steenkuls Tønde, som omtrent indeholder 10 Skjepper, eller med en Salttønde, der kun indeholder 8 Skjepper. Da Magistraten, saavelsom Stadens 32 Mænd og Grosserer Societetet, ere af den Formening, at Trækuls Maalingen rettest skeer ved Steenkulstønden, der indeholder omtrent 10 Skjepper, eftersom de falde let, og derfor snart kunne opfylde Tønden, saa vil Hs. Majestæt allernaadigst have fastsat, at Trækul herefter skulle maales med de paa Veierboden indrettede Steenkulstønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Da en Russisk Coureer i disse Dage er ankommen hertil, har den Efterretning udbredt sig at Russerne have havt paa ny betydelige Fordele i Finland over de Svenske, og at 4000 Mand af de sidste havde strakt Geværet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Man vil igien have bemærket nogle Engelske Krigsskibe i Beltet.