JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-06-15
J Tømmermester Peder Rasmusens kielder, paa Ulfeldsplads ere friske Citroner, Appelsiner og Pommerantzer for billig pris. Da skiftet til endelig slutning er berammet at foretages udi Boslunde Corsøer amt, efter Dorte Pedersdatter Niels Pedersen, Møllers hustrue sammesteds, som uden Livs arvinger afvigte 8te Octbr. bortdøde. Og i aviserne 3de gange bekiendtgjort, samt ved Flaskeberg Herrets ting den 21 Decbr. 1752 til skiftets foretagelse i Boeslunde den 31 Jan, dette aar er indkaldet, den afdøde Dorthe Peders datters arvinger, mens da tvende hendes brødre ey mødte, hvoraf den eene er Degn i Gammelbye i Jylland ved navn Schmit, den anden Broder Hans Ernst Krüger vildes ey hvor er. Og da tilstanden efter den afdøde Dorte Peders datter ved den holte skifte samling er funden saa slet, at boen ikke formaaer at bekoste een ordentlig proclama efter loven, saa bliver samtlige arvinge og creditorer trende gange herved aviserne indkaldet at møde eller møde lade ved skiftet, som til endelig afhandling førstkommende den 19 Novbr. h. a. bliver foretagen, da enhver skal nyde efter Loven og boets tilstand ret, mens forsømmer nogen det, maae de selv tilskrive sig skaden. Bunderop den 8 Junii 1753. Meget godt May-Maaneds, samt andet, for nærværende tild fra een Herregaard i Siælland hver Uge indbringende frisk smør, er udi den anden gaard fra tilkegaden ved Canalen at kiøbe hos Søren Nielsen som derudi en kielder nedsat, haver samme udi commission for billigste priis at selge.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Udi gaarden Dyrkiøb paa Nørregade, lige for Sr. Peltes SukkerHuus, er indsadt en meget god reyse karret for 4 personer, som er tilkiøbs, hvo samme maatte behøve, kand der i gaarden faae efterretning om kiøbet. Sal. Hr. Provst Gode Nielsens stervboe i Lindelse paa Langeland, haver inde en liden arve captal, tilhørende sal. Mathias Nielsens arvinger, navnlig Morten Nielsen, Hans Jørgen Nielsøn og Anna Margaretha Niels datter, alle barn fødde i Spodsberg bye paa Langeland, som for nogle aar siden ere bortreyste fra landet, saa ey vides hvor de sig nu opholder, hvis formedelst skifteforvalteren Hr. Provst Brandt 3de postdage udi gazetterne saadant lader bekiendtgiøre, i det haab bemelte arvinger derved kunde opdages, og nogen efterrætning om dennem indkomme til skiftets slutning, som er berammet i Lindelse Præstegaard udi Synder herret paa Langeland førstkommende 30 Julii 1753, men i fald disse persohner endda skulde udeblive, bliver, deres liden til gode kommende arv udleveret enten til Rettens middel, eller og under Forsegling, efter opbydelse til Tinge, hos Provsten deponered.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Jeg underskrevne sal. Jacob Mortensen Rheens efterleverske, boende i Jndalen i Stadsbøygdens Præstegield udi Trundhiems stift, lader hermed 3 postdage efter hinanden indkalde bemelte min sal. mands arvinger enten alle hver for sig, eller een af dem med Fuldmagt fra dem samtlig) i tide at indfinde sig hos mig, og mod lovlig afkald at modtage de i min sal. mands, til mig gjorte og af H. K. Majest. allernaadigst confirmerede Testamente dennem samtlig tilhobe tillagte fordr. Jndalen den 23 Mai 1753. Elisabeth Rasmusdatter.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Fredagen den 22 Junii om eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver Anden gang ved offentlig auction opraabt og om fornøyelig bud skeer, uden videre auctions holdelse bortsolgt, et Just Salholt tilhørende og i Gothersgaden lige for Kongens hauge imellem Tømmermester Sr. Pitzner og Skræder Mørch beliggende huus. Dets beskaffenhed, give de trykte og opslagne placater nærmere underretning om
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Fredagen den 22 Junii, om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, skal ved offentlig auction AN Den gang opbydes og til den høystbydende bortselges afg. Jacob Severins stervboes gaard ved NyeHavns Canal beliggende. Dets beskaffenhed, give de trykte og opslagne placater nærmere underretning om, No. 48.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Extraordinaire. Val Heri Til de Kiøbenhavnske Danske post-Tidender.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Fredagen den 15 Junii. Liebhabere til Forklaringer over den hellige Skriftes Bøger notificeres, at det Skrift, hvoraf noget kom for Lyset forrige Aar, under Titul af en Eenfoldig og Opbyggelig Forklaring over Pauli Brev til de Philippenser forfattet af Ulrich Frederich Torm Sogne=Præst for Gierløv og Bachendrup Meenigheder udi Siælland, er nu gandske complet og indrettet paa samme Maade, som det 1ste Capitel, nemlig med specielle Afdeelninger over hver af Materierne, de Græske Ords Eftertryk iagttaget, forsynet med Lærdomme og Usus. Til det gandske Værk er til sidst hosføyet nogle ald mindelige Reflexioner over den gandske Epistel, saavel som en Paraphrafis eller frie Oversættelse over det gandske Brev til desto meere Tydelighed for læseren, saa at, naar Forklaringen er igiennemlæst, kand den fri Oversættelse ey allene give dem Connexionen men endog Ordenes Eftertryk tilkiende. Værket er forsynet med tvende Registere, et over de Græske Ord og det andet over Materierne. Det gandske Skrift sælges for 5 Mrk. paa Tryk=Papier og for 1 Rdr. paa Skriv=Papier; de som have tilkiøbt sig det første udkomne, bekomme det øvrige for 3 Mk. og 8 s. paa Tryk=Papier og for 4 Mrk. paa Skriv=Papier. Exemplarerre ere at faae i Kiøbenhavn hos Mr. Paludan og Ursin paa Regentzen. Udi Callundhos Sr. Vorendran, udi Slagelse Hos Hr. Stampe. Hvor de andre Stæder kand bekommes skal nærmere i Aviserne blive bekiendt giordt.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Hos Lotterie=Jnspecteur Hr. Jonas Collin, boende udi Dronningens Bredegade, er at bekomme endeel god Kummen for billig Priis.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Hos Johan Friederich Hopsiner i Skindergaden, er at bekomme fede Danziger Oste pd. 10 s. Vestphalske Svineskinker pd. 20 Hamborger Oxebryste pr. 22 s.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Siden Jens Andersen Karmarch, som forhen eyede Rørbech hoved gaard, nu til sidst var indflyttet og som inderste opholdt sig paa Hr. Byefoged Foersoms gods i Hørbye hos huusmanden Niels Ol linger, uden livs arvinger ved døden er bortkaldet, og han har efterladt sig mangfoldige ud arvinger i adskillige ledder, som ikke alle vides, enten hvor de ere eller hvor de findes, saa skiftet førend derom erholdes nøyagtig kundskab ikke kand til ende føres, saa indkaldes hermed fornævnte ud arvinger, og i særdeleshed de som sig endnu ikke stervboen meldet haver, at de med nøyagtig legitimation angiver sig ved skifteretten i Niels Ollingers huus udi Hørbye her ved Hobroe, Løverdagen den 1 Septembr. førstkommende, da de derefter kand vente, at den ringe deel som findes til at deele imelgem saa mange, rigtig efter loven skal vorde skiftet. Det bliver hermed bekiendtgjort, at een for saa aar siden af nye opbygt og vel conditioneret og apteret Apothekergaard udi Kiøb steden Stege paa Møen, bestaaende af 12 sag til gaden 2de etager høy og 24 saa til gaarden med hauge og gaardsrum samt 8 jern kakkelovne og bryggerkiedel, item tilhørende 8 og en halv skiep. landjord i Stege byes nye mark og en eng i Ulfshall, tillige med Apotheket og dertilhørende, som det nu forefindes, materialier, instrumenter og videre, alt nogenledes udi behørig stand, saa og derpaa havende Kongel. allernaadigst Apotheker=Privilegium, bliver efter dom og indførsels forretning, til derudi prioriterede pandthavers betaling, stillet til opbud og offentlig auction udi bemeldte Steege bye, første gang Torsdagen den 21 Junii, anden gang 8de dagen den 28 dito, og endelig tredie og sidste gang Torsdagen den 12 Jul. førstkommende kl. 2 slet om eftermiddagen, da samme absolut bortsælges til de høystbydende efter Conditioner, som paa auctionsestedet udi Apothekergaarden fremlegges, og ellers imidlertid ere at faae til eftersyn hos Hr. Justitz=Raad og Landsdommer Munthe i Roeskilde og hos Byefoged Jørgensen i Steege. Mad. Schmidt til Stougaard og Alsted lader bekiendtgiøre at ved en hende tilhørende kirke, Nyekirke kaldet, findes et opmunret begravelse uden for kirke muurene hvorudi er nogle faae kister og som der ikke viides hvem eller hvad for een Familie samme begravelse tilhører og det desuden er saa brøstfældig at det ey uden temmelig stor reparation lengere kand henstaae, alt saa bliver det herved 3de postdage i aviserne bekiendtgjort, at i fald nogen af de respective arvinger er til, som vil paatage sig denne reparation, de udgang, enten hos hende selv udi Hersens, eller paa Stougaard hos Hendes fuldmægtig Christian Udsen, hvis ikke da vilde behage at melde sig inden førstkommmende August Maaneds er hun findet samme at nedbryde, siden det ikkun staaer staaar kir A. M. Helms ken til byrde. Horsens den 3 Junii 1753. sal. Schmidts.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Paa Studiigaarden, paa Nørregade lige over for Tydsk kirke, er ad reen rug at faae, efter Capituls Taxten.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
J Haastrup mølle, Tyregoed sogn under Coldinghuus amt, er sidst afvigte 27 April ved døden afg. Birkedommeren ved Haastrup, birk, Peder Paaske, som ey har efterladt sig livs arvinger, men skal have havt en broder Ole Paaske, og trende systre Martha, Anna og Karen Paaske; om disse hans sødskende eller andre, som kunde være hans arvinger har man ingen vis efterretning, enten de ere levende eller døde, inden rigs eller uden rigs, hvorfor den egentlige skiftes forretning er udsat til den 1 August. 1754. Jmidlertid er det efterladte stervboe taget under behørig administration, og næstkommende 17 Jul. berammet til at registrere den derpaa hæftende gield i bemeldte Haastrup mølle saa meget, som creditorerne behage samme tid at anmelde for skifteretten, men dagen derefter, den 18 Jul. og næstfølgende dage, paa Carstoft i Scharild sogn, under Lundenis amt, ved offentlig auction at bortselge det stervboen tilhørende jordegods, nemlig bemeldte Sædegaard Carstoft, som staaer for 19 dr. 7 skiepper 3 fierdingkar i alb. hovedgaardstaxt med den derpaa befindende besætning og boehave, og endeel Bønder gods i Lundens, Coldinghuus og Silkeborg amter, i alt ungefær 154 tdr. hartkorn, efter de conditioner som paa auctionsstædet nærmere vorde bekiendtgjorde, og 14ten dage førend auctionen holdes, kand faaes til eftersyn hos den sal. Mands enke i Haastrup mølle, Hr. Birkedommer Thistrup i Schoudallund ved Jellinge og paa Colding amtshuus.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Udi Roeskilde paa regentzen, bliver nu afdøde Conrector Mag. Christian Bings bøger, som meest bestaaer af Philologiske og nogle Theologiske og Philosophiske, ved offentlig aution bortsolt Manda den 25de Juni, bøgerne ere vel conditionerede, og catalogi derover er at faae i provsteresidencen i Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
En til auplings brug vel beleylig gaard i Roeskilde, som hidindtil er beboet af Anders Frederichsen Pottemager, og er beliggende paa Nordre side af een gade kaldet Støden, bestaaende af 13 faa huus til gaden og 24 sag til gaarden samt et halv huus paa 9 Fag, gl. bygning deels med steentag og deels med straatag belagt, med 2de jernkakkelovne i værelserne, samt gaardsrom og hauge, item et lidet Vænge derhos paa 11 skiepper udsæd, hvorpaa ved de derover allerede holdne 3de Auctioner, ikke haves antagelig bud, er nu des aarsag efter panthaverens foranstaltning, og erhvervede dom og indførsels forretning, berammet til 4de auction derover at holdes Torsdagen den 28 Jun. førstkommende kl. 2 slet eftermiddag, da samme uden videre auction endelig og absolut vorder bortsolgt, efter de conditioner som paa auctionsstædet bliver bekiendtgjordt; og ellers imidlertid er at faae til eftersyn hos Birkedommer Broegaard udi bemelte Roeskilde, hvilket maatte tiene de lysthavende til behagelig efterretning.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Da sogne degn til Oddum meenighed udi Nør herved udi Rider stift, Povel Hansen Felding ved døden er afg., og stervboen strax tagen under forvaring med videre paafuldte registrering og vurdering tillige med auctions holdelse over den sal. Mands effecter, men befindes af saa slette omstændigheder, at dets ringe formue neppe vil slaae til gielden, hvorover det ey et ordentlig proclama kand taale at udstæde, saa lader provsten i Nør herred, Mag. Lauge Pedersen hermed 3de postdage efter hinanden bekiendtgiøre i de danske aviser, at skiftet efter bemeldte salig degn bliver foretaget i Od dum denne boelig den 16 Jul. førstkommende kl. 10 om formiddagen, til hvilken tid og sted arvingerne, som ikke vides hvor ere, samt credi= og debitorer ville behage at møde eller møde lade, de første for da at erklære sig at arve og gielde, de andre declarere, hvad de maatte være skyldige, og endelig de sidste at legitimere deres krav og fordring, da dem skal skee all den ret som loven efter stervboens tilstand tillader. Borch den 26 May 1783.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Dersom nogen som til Norge opreiser, behøver en god stærk Cariol med seeletøy, ville de behagentlig melde sig hos Hr. Contro leur Schnedkel i Helsingør, som samme har i Commission. Dutsche,
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Copenhagener 7. Benungen. Hell. VII. No. 48. Anno 1753. Nætter Negerseels
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Freytags, den 15 Junii.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Paris, vom 31 May. Den 21sten wurden die Kongl. Advocaten nach Marly hinberufen, um allda einem Conseil beyzumohnen, welches den 22sten daselbst mit allen Ministern gehalten ist. Man versichert, es sey in demselden ausgemacht, das kunstig keine andere Beichtscheine, als von solchen Personen gefordert werden sollen, deren Meynungen, in Religionssachen zweydentig zu seyn scheinen, wie zum Exempel von Privat-Personen, die inWirthshausern logeren, oder uur Zimmer be wohnen, oder die sich in verdachtigen Hausern aufhalten; die bekannten Einwohner in jedem Kirchspiele aber sollen von dieser Regel auge nommen seyn. Jm Publico redet man von verschiedenen Veränderungen, die in Ansehung gewisser Stellen in kurzem vorgehen sollen, allein es verbreiten sich bey itzigen Begebenheiteen som viele Gerüchte, dases unmoglich ist, one die groste Vorsicht etwas davon als gewis anzunehmen. Der Kardinal de la Rochefoucault ist mit vorzlglichen Hochachtungsbezengungen von dem Konge augenommen worden. Se. Maje stat haben ihm die Ehre angethan, ihn um diegegenwartigen Angelegenheiten zu Rathe zu zieben. Dieser Pralat har mit dem Eifer und der Wahrheit sein Gutbunken ertheilet, so man naturlicher Weise von seinen Einsichten und von seiner Art zu denken für das allgemeine Beste erwarten konte. Man versichert, das er sich inskunstige bestandig bey Hofe anhalten werde. Man will auch, dass ihm die Liste der Beneficien soll anvertrauet werden; wiewol dieses nur noch ein blosses Gerücht zum Grunde hat. Der Herr de la Fond, gewesener Lieutenant auf dem Ost indischen Schiffe, der Prinz, so unter dem Commando des Capitain Morin den 19 Nov. 1751. nach Pondichery unter Segel gegangen, und welches unter andern kostbaren Gütern auch Konigliche Geschenke for den Nabob von Golconda am Bord gehabt, har eine sehr umstandliche und hochstbedaurenswürdige Nachricht von dem Unglücke dieses Schiffes allhier bekannt gemacht, da dasselbe den 26 April 1752 ungefehr, 500 Meilen von Pondichery verbrant, und in die Luft gegangen ist, so wie solche in diesen Zeitungen mitgetheilet wird. Fortseung der Nachricht von dem unglücklichen Brande des Schiffes, der Prinz.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Alle Matrosen und Soldaten beschaftigten sich indessen, Wasser in den Brand zu giesen, der aber, aller angewandten Mittel ungeachtet, immer uberhand nahm, und das Schrecken auf dem Schiffe vergrosserte. Der Capitain hatte die Jelle bereits in See setzen lassen, weil sig im Schiffe nu im Wege gewesen mar. Drey Matrosen, nedst dem Bootsmann, machten sich Meister davon, wiewol sie keine Ruder hatten, worauf nog 3 Matrosen in die See sprungen, und Ruder vom Schiffe in die Jelle brachten. Man suchtezwar die 7 glücklichen Fliichtlinge wieder zuruck zu bringen; allein, vergebens: den da der Brand im Schiffe immer heftiger ward, forhaten sie ihr ausserstes, sich von dem selven zu entsernen. Die Unmoglichket der Retting schien indessen den Muthedes auf dem Schiffe be indlichen Volks zu ermuntern, und der Schiffer selbstestieg unten in das Schiff hinunter; dog die allzu heftige Hitze nothigte in wieder herauf zu kommen, und er wurde auch gewis haben umkommen mussen, men man ihn nicht bestandig mit Wasser begossen hatte. Kur darauf brach die Flamme mit vieler Gewalt durch de grose Lucke, worauf der Capitain Befehr gab, die Chalouppe und das Bootaususetzen, allein, die herzhaftesten unter den Matrosen waren durch die entsesliche Gefahr in solche Verwirrung gerathen, das sie mit dem Tauwerke verkehrt umgiengen. Das Boot brachten sie endlich so weit, dasses bereits anster Bord hieng; doch in demselden Augenblicke, da man es meynte in See zu setzen, vermerte sich die Flamme der massen, das das Tauwerk verbrannte, woraufdas Boot auf die Seite neder, und mitten in die Flammen siel. Numehro sahen wir, das wir unsere Rettung nicht mehr von menschlicher Hulse, sondern blog von der Guade Gottes erwarten. musten. Die Luft erschallte von Seufzen, Aechzen und Klagen, womit sich das fürchterliche Geschrey des am Bord befindlichen Viehes vermischte, welches bereits im Feuer stund. Ein jeder erhob seine Stimme, und sein Herz gen Himmel, und stund in weisel, og er sich inFener, oder in die See versen wollte. Der Allmosenier, nachdem er seiner priesterlichen Pflicht ein Genge geleistet hatte, entschlos sich gleichfalls, dassenige zu thun, was die gethan hatten, die bereits in die See gesprungen maren. Welch ein fürchterliches Schauspiel, Einjeder beschaftigte sich, etwas in die See zu mer sen, burch dessen Hulse er sein Leben noch eine kurze Zeltlang zu erhalten hoffte, und sprang darauf in die See. Einige giengen dem Todetapser engegen, und sunken gleich unter, andere hieleen sich an Bretter und Planken, und noch andere umfasseten sich selbst in der See, bis sig zusammen in die Tiese sunken. (Ein mehreres wird følgen.)
Berlingske Tidende, 1753-06-15
London, vom 1 Junii. Nach dem Verzeichnisse der Nationalschulden, so während dieser Situng dem Parlement uber reicht ist, haben sich dieselben den 31sten Dec. 1751 auf die Summe von 74309552 P. St. 3 Psen, belausen, auser einer Summe von 1400000 Pd. St. womit dieselden seit den 31sten Decembr. 1751 vermehret worden, und da seit dem 1341110 Pd. 15 Sch. davon bezahlt sind; so, besteen dieselden gegenwartig noch in74368451 Pf. 15 Sch. 1 Pfen, auser den Kosten der Marine. Besondere Briese gus einem gemissen benachbarten Lande versichern, dass eine neue dreysache Alliantz auf dem Tapet sey, wovon die Artikel mit dem enesten werden bekantegemacht werden. Gestern begab sich der Hr. Micheel, Minister des Königes von Preussen, nach Kensigton, allwo er von Sr. Majest. dem Kønige sehr anadig empfangen wurde. Da die Frau des Doct. Cammeron neulich bey Hofe so grose Bewegung verursachet, und seit dem bey dem Herzoge von Newcastle und vielen andern Herren darum angehalten har, dass ihr doch der. Zutritt zu Sr. Majestat gestattet werden mogte, um für ihren Mann Gade anszuwirken; forist den Wachten zu Kensington anbefohlen worden, zu verhindern, das ste sich nicht dem Palais wieder nahern moge. Es wird hier nicht wenig daruber critistret, das die Ottomannische Porte einen Minister nach dem Hofe zu Versailles aabsenden molle. Ueber Calais har man soreben Briese ans Frankreich erhalten, welche versichern, das das Parlement nachstens nach Paris wieder zurück kommen würde; das der Erzbischof von Paris von seinem Bisthum abgestanden, und das der Erzbischof von Rochefoucault solches wieder angenommen hatte a.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Leyden, vom 3 Junii. Am Freytage Nachmittage um hald 5 Uhrhatteman hier ein entsesliches Ungewitter. Der Donner hat das Dach von ufrer Loots Kirche und den Predigtstuhl sehr besthadiget, und in der Gegend Oesigest zundet der Blitz eine Wassermuhle an, wo aber dog die Flamme hald wieder gelschet wurde. Auf dem Felde des gedachten Dorfes todtete der Donnerstrahl 2 Kühe, und bey Catwykund selbiger Gegend sollen verschiedene Stücke Rindvieh erschlagen seyn, auch ist eine Mühle herBodegrave dadurch ganzlich eingeschert worden.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Maynz, vom 31 May. Eine hier vor kurtzem vom Lande gefanglich eingebrachte Weibs=Person har abermals ein trauriges Beyspiel von der menschlichen Bosheitgegeben, welche verrucht genug ist, das Blut der Unschuld zu vergiessen. Diese ruchlose Frau, eine Mutter von zweyen Kindern, hatte sich geraume Zeit bey emer gaten Freundin augehalten, deren Mann jungsthin von seinen Geschaften genothiget ward, eine Nacht uber gusserden Hause zu seyn. Erstere ersabe diese Zeit zu Ausfubrung ihres Frevel vollen Unternemens, welches der grausamste Tod nicht genug bestrafen kan, mit einem Messer, soste Tages vorher bey einem Metzger gestolen haben soll, schnitt sie namlich ihrer im Schlaf liegenden Haus-Frauen und auch deren 5 Kindern den Hals ab. Sie blieb voll nagender GewissensAngst die gange Nacht hindurch mit ihren 2 Kinder in dem grausammen Blutbade und bey den Entleidten sitzen, bis fru Morgens der Mann der Entleibten vor sein Hans kam, ste molkte ihn nicht hinen lassen, dieser aber rufte sogleichden Schultheis und andre Manner, und spreng, te nedst selbigen die Thure auf, da ste dann den Greuel funden, die Thäterin gefangen nahmen, und hieber lieferten. Sie wunschet anito selbst, bald den Lohn für ihre entsesliche That zu empfangen.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Dresden, vom 25 May. Am Freytage, des Abends gegen 10 Uhr, har eine Grenadier von der Leib Garde, der die Ordonanz bey dem Hauptmann von Elde gehabt, denselden mit einer Flinten Kugel durch den Unterleib und bey dem Rückgrad wieder herausgeschossen. Der Soldat ist sogleich arrettret, und nach der Stockwache gebracht worden. Den følgenden Tag darauf har man den Hauptmann an der Seite eine Deffnung gemacht, om das geronnene Blut heraus zu bringen. Da er gestern Abend noch gelebet, so hoffet man ihn nock beym Leben zu erhalten. Der verwundete Capitain, welcher ein sehr braver und leutseliger Cavalier ist, ist 19 Jahr, und der Soldat 20 Jahr alt. Dieser Tagen soll auch beye dem Exerciren der reitenden Trabanten, dem vor der Fronte commandirenden Officier eine Kugel durch die Perucke, hinter ihm in die andere Compagnie geslogen, und einem gemeinen Soldaten durch den dicken Arm gegangen seyn. Borge stern gegen Abend har sich der Todten Gruber auf dem nenen Kirchhose vor dem Pirnaischen Thore selbst begraben, indem, als er ein Grab gemachet, die Schaal=Bretter losgegangen, und darauf die Erde ploslich auf ihn gefallen, das er sogleich erstikken mussen.
Berlingske Tidende, 1753-06-15
Goslar, den 17 May. Nachdem von Sr. Kayserl. istregierenden Majestat, Franciscol. der S. T. hochwurdige Herr Ernestus zum Brock, Probst der Canonie und des Gotteshauses B. Mariæ Virginis, Canonicor. regular, ord. S. Augustini, convegationis Windesemensis zum Riechenberge, zum Dohmprødste in der Capella Cæsarea und der Domkirche des Kayserl. freyen Exemte und Immediat-Stifts SS. Simonis & Judæ in der Kayserlichen freyen Reichsstadt Goslar allerhochst ernennet gewesen; so haben hochbesagter Herr Dohmprobst Dero nene Würde vermittelst eines magnisiquen Einzuges von 9 wohlrangirten Staatskarossen und einiger dieselbe führender und begleiteender Cavallerie, hente Morgen nach der Stadt Goslar, angetretten, allwo Dieselben unter Paradirung der Milice von der ogedachten Capella Cæsarea und Domkirche, in Gegenwart vieler einheimischen und fremden Standespersonen und unter grossem Zulause einer Menge Volks, von den Herren Stiftscanonicis und Vicariis in langen schwarzen Manteln geziemend bewillkommet, zurJnvestitur durch die Domkirche auf deren Capitelstube eingeführet, und auf dem hohen Chorinstalliret sind; worauf dieser Actus Inaugurar tionis mit dem Te Deum laudamus und einer gewohnlichen hora, auch wohlgesesten nachsolgenden Kirchenmusik in mergedachter Capella Cæsar a und Domkirche geschlossen, und diesemnachst der Abrug in voriger wohldisponister Ordnung nach dem Kloster Riechenberg wiederum genommen, und daaselbst alles in vollem Vergnugen geendiget worden. Verzeichmis derer Schiffer, so von hier zu gehen segelsertig ligen. Bendix Hansen Buschstrup, auf Christianshaven, nach Petersburg. Jan Henrich, auf Christianshafn, nach Revel. Christopher Jacobsen Holm, beym Neuenhaven, nach Riga.