JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
General Villacamp er udnævnt til at kommandere den tredie Reservehær. Døds=Legionen saalunde kaldet: sig det udenlandske Hjelpekorps) begynder at marichere fremad; den fører trefarvede Faner og Kokarder. Nærved Jrun have de Konstitutionelle havt en blodig Fægtning med Troestropperne, som dreves overtil deres Landsmænd hiinsides Bidossafloden. Regjeringen har givet Ordre til, saasnart som Krigen, bryder ud, at gjøre den store Landevei til Madrid, ufremkommelig, samt ødelægge Alt, som kunde være Fienden til Fordeel. Ved en Forordning af 19de Marts ere Skibe fra alle de Nationer, som have brudt de venskabelige Forhold med Spanien, udelukkede fra alle spanske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Frankrige. Til Paris var der paa een Dag kommen to Kourerer med Depescher, den ene fra Keiseren af Rusland, den anden fra Hertugen af Angouleme, hvorpaa der strax efter, om Morgenen Kl. atte, blev holdt Ministerkonseil hos Villie. Man sagde ogsaa der var kommet et vigtigt Brev fra Kongen af Spanien selv. - Hertugen af Angouleme har, ved sin Ankomst til Touleuse, ophævet det hidtil værende spanske Regentskab, og i dets Sted udnævnt et spansk Konseil, bestaaende af General Croles, Erkebiskoppen af Tarragona, Biskoppen af Urgel, Jntendanten Erto, og Hs. spanske Majestæts forhenværende Statsraad Calderen. Dette Konseil vil beskjeftige sig med alle Grene af Spaniens Civilforvaltning, kun ikke med Armeerne, som Hertugen ene og allene har at disponere over. - Fra Wien er GrevBrunetti afreist til det franske Hovedqvarteer, som østerrigsk Minister ved det spanske Regentskab, under Kong Ferdinands Fangenskab. - J Toulouse blev Hertugen af A. hilset med hvide Faner, som vaiede fra næsten alle Vinduer. - Jfølge en Dagsbefaling: fra Majorgeneralen, skulle alle Officererne ved den hele Armee uopholdelig begive sig paa deres Poster. Der skrives fra Bayonne, at det er umuligt at gjøre sig noget Begreb om den Virksomhed, som i nogle Dage finder Sted paa denne Side Pyrenæerne. Først i April ventede man at kunne fortælle vigtige Ting derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Engelland. Man havde i disse Dage en Prove paa den engelske Statsforfatnings bogstavelige Udtydning, der nærved havde bevirket den Mærkværdighed, at Storbrittanien ei havde nogen Armee. Den staaende Hær i Fredstid maa ikke finde Sted, uden Parlamentets aarlige Samtykke, og den sidste Bevilling dertil var udløben den 24de Marts Kl. 12, som man ved en Forseelse havde glemt. I Hu og Hast sit man saamange Medlemmer samlede, at der kunde gives en ny Bevilling dertil. Klokken halvtolv kom den istand, man fik den kongl. Stadfæstelse derpaa, inden den slog fuldt Slag, og nu blev Alting ved det Gamle. - Ministeriet gaaes nær paa Klingen nu af Oppositionspartiet, for at faae Vished om, paa hvad Fod Engelland staaer med Spanien og Frankrig, om Engelland har garanteret Bourbonslægten urokkelig Besiddelse af Frankrigs Throne, eller om den hellige Alliance har forpligtet sig dertil, o. s. v. Canning har endnu kun svaret: at derpaa kan man ingen Oplysning give for Øieblikket, men udbedt sig en Henstand til efter Paaskeferierne. Parlamentet har besluttet, at man nu med Alvor skal forlange Engellands Tilgodehavende hos Østerrig udbetalt. Det er kun en Bagattel af 20 Millioner Pund Sterling. Norge. Det med Hambro & Søn i Khvn. afsluttede Statslaan er nu berigtiget, og den danske Gjeld betalt. Told- og Konsumtions-Jntraderne ere givne til Pant derfor, næstefter hvad de allerede hefte for, og Handelshuset S. Heine i Hamborg forrenter Laanet. Huset Hambro har paa sine Vegne valgt Hr. A. Hansen til Medlem af den Direction, som har Opsigt med bemeldte Stats-Jntrader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Fædrelandet. Khvn. Det unge Menneske, som ifjor søgte at tilvende sig en stor Pengesum ved et falsk Dokument, hvorunder han havde efterskrevet Hs. M. Kongens Haand og sat det Kongelige Segl, er nu ved Høieste ret dømt til at have forbrudt Ære og Haand, samt til Tugthuset paa Livstid. Døden har atter berøvet Skuepladsen en af dens meest yndede Konstnerinder - Madame Zinck. Hendes Fanchon, Cendrision, Agemia, o. fl. ville længe forblive i behagelig Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
En Grosserer her i Staden er i denne Til bleven anholdt paa Børsen og arresteret. Han skal have gjort sig skyldig i adskillige Bedragerier, f. Ex. have solgt en stor Ladning Kornvarer som han ikke riede, o. a. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Chinaskibet Kronprindsessen, Capt. Ørgaard var den 20de Septbr. f. A. lykkelig ankommen til Wampou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
J disse Dage holdes her en stor Auction over Geheime-Legationsraad Scharffenbergs og Frues fælles Boe. Kammerherre, Generaladjutant og Kommandeur, af Dannebrogen, K. v. Juel, der skal afgaae til Paris som kongl. dansk befuldmægtiget Minister, er indtruffen fra fine Godser i Fyen til Khvn., for at modtage sit Creditiv til Afreisen did. Yomyge og tildeels ynkelige Begjeringer om smaae Laan paa 10, 20, indtil 50 Rbd., ere nu næsten blevne til en staaende Artikel i Hovedstadens Adresseavis. For et Laan af 1500 Rbd loves foruden Renter, 3 Timer ugentlig Underviisning, eller aarlig 52. Procent, naar Timen regnes for 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Et Lyststed nærved Kjøbenhavn med 16 Vætelser, stor Hauge og et Vænge til, falbydes i Kjøbenhavns Adresseavis for 3000 Rbdlr., og bedre Kjøb, dersom det kan strax betales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Aalborg den 5te April. Jgaar lagdes til Hvile de jordiske Levninger af den som Menneske og Lægelige udmærkede Olding, Hr. Justitsraad Scheel. Stiftets høie Øvrighed, Obersten for det herværende Regiment, dets samtlige Officeerpersonale, samt mange af Byens Honoratiores, fulgte ham til Graven. Kisten bares hele Veien fra Sørgehuset hen paa Kirkegaarden af Majorer og Capitainer. Foran gik Regiments-Musiken. Liigfærden var saa smuk og saa høitidelig, saa vi i lang Tid ikke have seet Mage dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Hjøring. Af Løkkens Fiskere er indbragt et ved Kysten drivende synkefærdigt Kufskib uden Maandskab eller andet levende Væsen. Begge Masterne, vare brækkede, Agterstavnen ituslagen, og det var ladet med Tømmer og Bord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Aarhuus den 10de April. Under den haarde i Storm i Mandags har en Jagt her fra Byen havt og det Uheld, under Hjelmen at miste sin Mast og Bovspryd. Ved Smakkernes Ankomst hertil iaftes, har i man seet den drive for en For herude paa Bugten, og strak imorges tilke den brave Smakskipper Peder Lorenzen, efter erholdt Tilladelse, til dens Redning, og var saa heldig at bringe den i Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Dødsfald. Statsraad Jeppe Pratorius, kgl. Skuespillerinde Mad. Zinck, Brandkapitain og Steenhugger Ney, Fru S. Sommer, Sophie Schumacher, Jfr. Nørager, Fru Madsen, Skorstensfeier Dinesen, alle i Khvn.; Baron Andreas v. Liliencrone i Hysom ved Haderslev; Justitsraad og første Borgmester Junge i Rendsborg; Fru Stadel paa Ullerup; Marie Bierregaard i Hjørring; Madam Munk i Nibe; Jfr. Marie Due i Aalborg; Provstinde Obel i Tolstrup Præstegaard; Madam Løgstrup fød Bierregaard paa sin 11te Bryllupsdag) i Odense, Provst Schmidt i Galthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Ved den 1025 Trækning i Wandsbeck ere følgende Nummere udkomne: 87. 75. 35. 74, 90.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Khuus. Kours, den 8de April. - 248. - Specier 14 Rbmk. 14 s. Obligationer 76 1/2 a 77. Norske Sedler 15 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse. Hr. Pastor Hald til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Bekiendtgiørelser. Dybt saaret, derfor og med inderlig Veemod, meldes herved, for Familie og Venner, at min elske Datter Dorthea Friderica, i hendes 36 Aars Alder, ved en falig Død, Langfredag den 28de Marts sidstafvigte, gik over til sit himmelske Hjem. I hendes korte men daadfulde Liv var hun fin Gud og fine Pligter tro, og stedse slog hendes Hjertevemt for sine Medmenneskers Trang og Lidelser. Hisset modtages hun nu blandt forklarede Aander, af sin forud hedengangne saa kjære Moders Velsignelser, for den under 9 Aars smertelige Svaghed, af hende nydte sømme og utrættelige Pleie. Tung hviler denne hendes Bortgang paa mig i mit Livs Efteraar; men jeg vil med Hengivenhed holde mig fast ved den Faderhaand som saarede, og i den træstelige Forviisning, snart igjen at samles i en frydefuld Evighed, derolige mig. Priis være det eviggode Forsyn, som ved hende har hjulpet mig at overvinde mange Lidelser, og tillige ved hende forundt mig mange velgjørende Goder i Livet. Redsager, den 29de Marts 1823. Basse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Onsdagen den 16de April om Aftenen Kl. 6 holdes en Extrageneralforsamling i Selskabet Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Da Ting af Vigtighed for Selskabet blive at forhandle, ønskes Forsamlingen saa talrig muligt. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
De averterede Auctioner over Silkeborg med tilliggende Eiendomme blive herved, paa Reqvirensens Begjering, tilbagekaldte som udsatte til videre. Skanderborg, den 3die April 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Onsdagen den 16de April først., Kl. 10 Formiddag, bliver foretaget Auction over afg. Christen Lanngs Efterladenskaber i Asserg Bye, Nørhald Herred, bestaaende af et for faa Aar siden af nye opført Huus, med en dertil liggende Toft, af Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 1 ½ Alb., samt endeel J de og Udboe, hvoriblandt Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Kister, Skabe, Røkkenredskaber m.v. Auctionen holdes i Huset. Nørhald er. Herreders Contoit ved Randers, den 29de Marts 1823. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Efter vedkommende Pan haveres Begiering bliver, Løverdagen den 19de April førstk., Kl. 11 Formiddag paa Ebeltoft Raadstue foretagen offentlig Auction til Bortforpagtning af Gaarden Ingvorstrup i Veilbye Sogn, Sønder Herred, med tilhørende Bøndergods, for Eieren Hr. L. Petersens Regning, paa et Aar fra 1ste Mai d. A. til 1ste Mai 1824. Lysthavende indbydes. Cheltoft, den 5te April 1823. Stokkleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Løverdagen den 19de April førstk. om Eftermiddagen Kl. 4, bliver paa Aarhuus Raadhuus ved en eneste Auction bortsolgt en Stervboet efter afgangne Rasmus Jørgensen Smed i Tulstrup tilhørende, Parcel paa Ask Mark, af Hartkorn 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. efter de Conditioner som da skal blive Liebhaverne til kiendegivet; hvilket herved bekiendtgiøres. Hads- og Ning-Herreders Contoir den 10de April Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Ifølge Dom og derefter passeret Udlæg bliver det Smeden Anders Sørensen tilhørende og i BerinBye, Koldt Sogn i Ring Herred, beliggende Huus med Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fdkr., stillet til 3de Auctioner, der afholdes saaledes : 1ste Auction Løverdagen den 19de d. M. 2den - dito den 26de næstefter, og 3die - Onsdagen den 30te f. M. De 2de første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadhuus om Formiddagen Kl. 11, men 3die og sidste bemeldte Huus om Eftermiddagen Kl. 3. - Ved sidste Auction bortsælges tillige Smedien med iværende Smederedskaber, samt en Deel Boeskab, nogle Sengeklæder, 2 Køer, 2 Faar m. v. Lysthavende ville møde Hads & Ring Herreders Contoir, den 10 April 1823. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmenist. Løverdag den 26de April, Formiddag Kl. 10. dito den 10de Mai, dito, og dito den 24de dito, Eftermiddag Kl. 3, bliver efter vedkommende Udlægshavers Begjering, et Rasmus Simonsen tilhørende Sted med tilliggende 2 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb., Ager og Engs Hartkorn. beliggende i Vrigsted Bye og Sogn, Bjerre Herred, Vil Amt, stillet til offentlig Auction. De 2de første Auctioner afholdes paa undertegnedes Contoir, og sidste paa Eiendommen selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Bjerre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld, den Brorson. 3die April 1823. Jfølge Reqvisition grundet paa fortgaaende Udlæg, bliver ved offentlig Auction som holdes paa mit Contoir her i Byen Torsdagen den 29de indeværende Maaned, Kl. 10 Formiddag, for Vedkommendes Regning bortsolgt. En Fordring, stor 464 Rbd. Sølv, med resterende, Renter, som Proprietair Hershind til Herschindsgave har tilgode hos Jørgen Sørensen i Grethesholm paa Hylke Mark som Hovedbeditor og Hr. Pastor Bagge i Sneptrup som Cautionist og Selvskyldner, efter Obligation af 16de Febr. 1812. Forliig og Auctionsforretning. Thi ville de Lysthavende behage at møde. Skanderborg, den 3die April 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postkontoir henliggende uindløste Breve i Januar Qvartal 1823. No. Rbsk. Tegn. Til hvem de ere Station. Stæderne hvorfra. adresserede. de ere komne. 1. Maren Andersdatter, Niær Præsteg. Kjøbenhavn. 23.2. Niels Christensens Enke, Stilling, dito 3. Jens Christesen, Oxenballe, dito 4. Peder Christensen, Haldom, dito J. Damkier, Aarhuus, dito 6. Gotfred, dito Stier Mark, 7. Groenbach, Aarhuus, dito dito S. C. W. Holst, dito 9. Carl Hansen, Schieleboe, Odense. 10. Rasmus Jensen, Giælun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Kjøbenhavn. 23.11. Jversen, Vertshuush. Aarhuus, dito 12. J. H. Røsmand, dito Randers. 13. C. F. Schulten, dito Aalborg. 44. 14. Niels Nielsen, Søenden Sogn, Christiansfeldt. 10. Aarhuus Postkontoir, den 31 Marts 1823. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-11
Tvende gibsede Værelser, passende for en Officeer eller anden honnet Logerende, kan faaes for meget billig Leie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
No. 51. Aar 1823. den 12te April. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst tstidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Blandinger. J den nærværende Tidspunkt, da Spaniens Konge er paa Veien til Sevilla med sit Hof og sin Regjering, vil en kort Beskrivelse af denne Stad vist ikke være Læserne uvelkommen: Sevilla ligger i det sydlige Spanien, omtrent en halvsnees Mile fra Carix- og er Hovedstaden i Andalusien. Den er, efter Madrid, Spaniens største Stad, har to Miles Omfang, og er omgivet med en dobbelt Muur, Grave og 166 Taarne. Den har et smukt Slot endnu fra de man riske Kongers Tid. Der var en Tid, da Sevilla gjorde, stor Epoke, da Hoffet der var det meest pragtfulde i Europa, da allene 130000 Mennesker vare ansatte ved dens Silkefabrikker. Nu er Befolkningen kun 25,000 Mennesker. Staden har et Universitet, et kgl. Academie for de skjønne Videnskaber, et Billedhugger og Maler-Academie, &c. Cathedralkirken herer en af de skjønneste i Europa. Columbus ligger her begravet. Stadens Udførsler bestaae for det meste i Olie, Citroner, Pommerantser, Soffran, &c. Sevilla oprettede Jnqvisitionen Aar 1748 sit første Tribunal. Keiserne Trajanus, Adrianus og Theedosius vare fødte her. En Miil herfra ligge Ruinerne af en Stad, som man anseer for det gamle Jtalica, og nær ved disse en Klosterkirke, som har et Alter af Alabast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Sørgelige Tegn for vor Tidsalder ere følgende Begivenheder:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
J Bamberg har Fyrst Hohenlohe den bekjendte Mirakelfyrste) meddeelt sine Tilhængere Hen kraftig Bon mod Gigt. J denne Bøn besværges Gigten, ved Christi Blod og Saar, ved de Søm, hvormed han fæstedes til Korset, ved alle Helgene, ja ved den yderste Dag, at forlade den Vedende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
J den hollandske Provinds Overyssel har nylig en Kone maattet underkaste sig den ældgamle Vandprøve, til Beviis paa at hun ikke var nogen Hex, eller havde paaført en anden Kone hendes Sygdom. Prøven foretoges midt om Dagen i en utallig Mængde Menneskers Paasyn. Med en Strikke om Livet blev den Sigtede nedfiret nøgen i Vandet, hvor hun holdt sig saa kjækt, at hun blev erklæret for uskyldig, og fulgt til sit Hjem i Triumf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Det i Frankrig overbaandtagende Missions væsen er hverken meer eller mindre end Jesuitismen, der har paataget sig en ny Skikkelse. Missionairernes Straffeprædikener virke sørgeligt paa den huuslige Lykke. Jsær ere de virksomme i Skriftestolen, og forstaae mesterligt at ophidse Fruentimmernes Phantasie. Af flere Exempler fik de nylig en Kone til at bestjæle sin egen Mand, som dog forstod Uret, og med Pistolen paa Brystet tvang Herr Missionairen til igjen at udlevere den stiaalne Sum, som naturligviis var bestemt til gudeligt Brug, Ogsaa religiost Sværmerie er et af Nutidens før gelige Misfostre, der griber og sig hist og der. Følgende gystlige Historie har midt i forrige Maaned tildraget sig i Boen Wildespuch, Kanton Zürich i Schweitz. - Alt længe holdtes andægtige Forsamlinger hos en veldavende Bønde, hvis me Datter alt havde erhvervet sig Tilnavnet af den hellige Margrethe. Den 12te Marts om Aftenen mærkedes udenfor det veltillukkede Huus en forunderlig Støi, som af bedende, raabende og hviende Stemmer. Da Overamtmanden nogle Dage efter lod Huset aabne, fik man det græsseligste Syn. Døttrene hang kersfæstede paa Væggen! For at lette dem Døden, havde Enhver af Forsamlingen givet Martyrerne et Slag, for Panden med en Øre. Det var altsammen skeer efter guddommelig Indskydelse, og de Myrdedes eget Samtykke, udtrykkelige Begjering og nekjære Medvirkning. Tre Dage efter ventede de at der vilde skee, et Mirkel, og de myrdede Søstre gier opstaae, thi de havde forlangt at de for Verdens Frelser, for selv at forløse mange tusinde Siele. Uden at føle mindste Anger sige Morderne (Mandfolk og Fruentimmer), at de igjen med Glæde ville døe for deres Venner. De sidde nu arrestede i Zürich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Paa Maltha er det Skik, under Karnevals(Fastelavns.) Lystighederne at lukke Børnene inde i en Kirke, (formodenlig at de ikke skulle gjøre Ustyr, under de hellige Processioner, hvorefter ethvert af dem ved Udladelsen faaer en Kage. Dette gjorde man og saa iaar, men saa ufornuftigt, at af 700 Børn imellem 3 og 15 Aar, som indspærredes i en mørk Kloster hvælving, vare 110 af dem qvalte og trængte ihiel, da man aabnede Udgangen for dem. Agemen ved det svenske Factori i Chinastaden, Canton, har givet en omstændelig Beretning om Jldebranden derstæds, hvoraf følgende er et Udtog: Faa Dage have gruelig forandret denne store Stad; størstedelen af dens vidtløftige Forstæder ligge i Gruus; 120000 chinesiske Bygninger, alle de europæiske Factorier, den svenske og nordamerikanske Agents Privat vaaninger undtagne, bleve et Rov for Luerne; det engelsk ostindiske Compagnies prægtige Bygninger, den med kostbare Skatte af chinesisk Jndustri fyldte, Chinagade, ligge i Ruiner. Alle Factorierne, fra det danske til det engelske, stode paa eengang i Flammer. For det engelsk ostindiske Compagnie brændtes, henved 3000 Baller Klæde, og foruden Bygningerne vurderes dets Tab til over 500000 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
J Frankfurt er der i denne Tid gjort nogle store Bankerotter. Den 25de Marts fallerede et Huus med nogle hundredtusinde Gylden og den 26de et andet med 700,000 Fl. Dette havde nydt en saadan Tillid, at der af andre herværende Handelshuse allene var anbetroet samme over 300000 Fl. Deposita. Adskillige tabe 20 - 23000 Fl., og eet Huus saaga90000 Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Paa flere Steder i Tydskland er det Skik, at man først begraver Ligen om Aftenen, undertiden gandske i Mørke. I Februarii Maaned d. A. skulde saaledes : en gammel uformuende Kone begraves i Wilders. hausen. Man ankom i Bælmørke til Graven og nedsænkede strax Kisten, Men hvor forundret blev ikke Enhver, da man fornam at Kisten, efterat den var nedsænket bevægede sig, og at der fra samme hørtes, en ængstelig Stønnen. J en Hast bissede man den op igjen, aabnede den, men fandt den gamle Kone, virkelig død. Kisten blev atter nedsænket i Graven; men nu bemægtigede Skræk og Forfærdelse sig paany de Tilstedeværende, thi Enhver fornam endnu tydeligere end før, en lydelig Stønnen. Alle vare enige i at den Døde dog alligevel maatte være kommen til live igjen. Kisten blev andengang hisset op, og aabnet af en paa Kirkegaarden boende Tømmermand, som havde Ord for at være en uforsagt Karl. Men den Hedenfarne var og blev død. Tømmermanden besluttede nu at undersøge Graven Han streg altsaa ned i den; og rigtig, hans Formodning var grundet: En Beskienket var, ved at passere Kirkegaarden, tum pet i den Grav, der endnu ikke var bestemt for hans unge Alder. Jmidlertid kunde den meget let ogsaa være bleven hans Grav; thi der behøvedes kun et ubetydeligt lille Tilfælde og han var bleven begravet levende, uden at nogen menneskelig Siel havde anet, hvor han var bleven af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
En engelsk Skipper har bragt til Liverpool en græsk Dreng paa ti Aar, som han paa Bazaret i Torvet) i Smyrna havde kjøbt for 11 Sh. Dette Barn, hvis Fader var bleven myrdet, solgtes der tilligemed Moderen, Brødrene og Søstrene. J Aaret 1805, altsaa for 17 Aar siden, giftede Anton Duprad, Vognmandskarl fra Felletin, sig med Michelle Petit. I dette Ægteskab ere siden den Tid fødte 21 Børn, hvoriblandt 3 Drenge 1816, 2 Drenge og 1 Pige 1818, 2 Piger 1820 og 2 Drenge 1821. Faderen er kun 39 og Moderen 36 Aar gammel. I hele Sverrig er i denne Tid den rige Hr. Fil len en Gienstand for alle Samtaler, Sange, Gadeviser, &c. Ved en Arv efter en i Vestindien afdød Broder, er denne Mand kommet i Besiddelse af en Formue, der næsten aldeles ikke staaer i noget Forhold til de øvrige Indbyggeres i dette Land. J Begyndelsen blev den anslaaet til 5 Millioner Rd. Svensk Banco, men Boets Administratorer vente, at bringe den til 8 Mill. S. B., eller 6 Mill. 400,000 Rbd. r. S. Grev de Geer, der eier 600 Gaarde (Hemman), anfaaes hidtil for den rigeste Privatmand i Sverrig. Antager man, at hver Gaard er 6666 2/3 Rdlr. værd, saa udgjør det hele dog ikke mere end Halvdelen af den Arv, der tilfalder Fillen. Denne uhyre Arvepart er saa meget mere paafaldende, som Fillen forhen kun har været en gandske ringe Embedsmand (Actuarius), og end ikke gandske fri for trykkende Omstændigheder, veltilfreds, naar han om Aftenen kunde spille sin Potte Kegler. Han bliver endnu ved sin vante, jevne Levemaade, og har ikke fjernet sig fra sine gamle Venner. En Sum af 80,000 Pd. Sterl., det have været deponerede i engelske Fonds, er overleveret ham til egen Raadighed; det Øvrige beroer paa Salget af en Plantage med 900 Slaver, for hvilken der allerede skal være ham budet 4 Mill. Svensk Bco. Men det Værste af Alt er, at Hr. Fillen allerede har naaet en Alder af 70 Aar, og Fru Fortuna ordentligen synes at have villet gjækkes med ham; skjøndt Wessels. Den Profit, som kom seent en bedre end aldeles ingen " ogsaa gieldet her. Han har to Døttre udenfor Ægtestanden, men hvilke, efter Moderens Død, ikke kunne lyses mere i Kuld og Kjøn Disse faae en anstændig, men i Forhold til Arve partens overordentlige Størrelse, ubetydelig Gave. Mindre Summer ere allerede anviste nærmere og fjernere Beslægtede. Ogsaa siger man, at Hr. Fillenhar bestemt en Fjerdepart af sin Formue til gudeligt Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Blandt de ved Sorøe Akademies Gjenfødelse i dens Skole optagne Disciple var Caspar Wilhelm Rousing, som nylig er død, 10 1/2 Aar gammel, efter almindelig Forsikkring af Hjemvee. Denne tidlige lille Digter har efterladt sig en heel Deel Smaapoester, som røbe et sieldent Snille. Dybe Tungsind og et religiøst Sindelag var hans Characteertræk. Da en af hans Lærere spurgte ham, hvorfor han altid tænkte saameget paa Døden, skal han have givet det stolte, men naivebarnlige Svar: "Det gjø jo alle Digtere." Et af hans Digte, som Udgiveren, har ihænde, med Overskrift: "Længsel efter Hjemmet, skal med det første blive Avisens Læsere meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
Den 21de April skal der være en stor Viin-Auction i Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-12
(Forlangt Jndrykkelse.) Dom, afsagt i den kgl. Landsoverret i Viborg den 3die Marts i Sagen Gert Vibert i Sønder Galthen, contra: Forligelseskommissair Lihme i Aarhuus, betreffende en af Jndstevnte paa Appellantens Eiendomme optaget Koe: Jndstevnte Forligelseskommissair Lihme bør til Appellanten betale 17 Rbd. Sølv og Processens Omkostninger. Derimod bør den af Citanten mod Jndstævnte nedlagte Paastand om 3 Marks Bøder, være mortificeret, og ikke komme ham til Skade paa Ære, Navn og Rygte, i nogen Maade.