Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-02-16
Nyeste Post-Efterreninger. Ved det Engelske Parlements Møde den 2den Februar vare 400 Medlemmer tilstæde, et stort Antal af dem, hvoriblandt Lord Castlereagh aflagde Eeden. Oppositionen var i fuld Bevægelse og Hr. Tierne giorde sit, allerede omtalte, Forslag til at lade Bankens Tilstand undersøge og om det er tienligt længere at udsætte dens Betalinger i Contant, hvilken Udsættelse nu har varet over i 20 Aar, og skal efter den nyeste Bekiendtgiørelse endnu vare til den 20de Marts 1820; overalt høres Klager derover, sagde han, fra alle Sider bestormes man med Bønskrifter, saa det synes at Folkets Attraae efter at denne Restriction skal ophøre er ligesaa almindelig, som derefter at et nyt Parlament udvælges hvert Aar, og at enhver Englænder erholder Stemmeret. Han paastod at der var et Partie i Landet, som havde sin Fordeel af at Guld og Sølv ikke kom i Omløb og som søgde at forblinde Folket ved dets eget Jnteresse. Skatkammerkantsleren undskyldte han, og betragtede ham som et Jnstrument, hvorpaa andre kunne spille efter Behag, som befandt sig i den sørgelige Stilling, at han maatte svømme med Strømmen og befordre Agioteurernes Rænker. (Man loe og gav ham Biefald). Hele Financevæsnet, sagde han videre, bestaaer blot af Papiir, ikke en eneste Financiel Jndretning er truffet efter Freden, som kan fortiene Navnet af et System. Hvad skal man tænke om en Finance Minister, som fra Aar til Aar ikke gjør andet end at betiene sig af Konstgreb for at holde Statsmaschinen i Bevægelse og lade Nationen blive uvidende om Sagens sande Sammenhæng, Han regner bestandig paa at Sagerne skulle snart forbedre sig, og vi blive fra Tid til anden opholdte med tomme Løfter og at Udgift og Jndtægt skal blive bragt i Ligevægt med hinanden. Formindskes ogsaa en Deel af Gielden ved den synkende Fond, saa blive ligesaa mange Skatkammerbeviser udgivne paa den anden Side. Nu er det engang Tid at der bliver gjort Ende paa dette Papiirsystem, og ingen kan omtvivle, at det er til stor Skade for et Land at Statspapirernes Værdie skal bestandig forandres, endskiøndt det er til stor Fordeel for enkelte Personer. Disse have betient sig af de udenlandske Laan, som dog kun udgiøre nu 12 Millioner og skulle først udbetales i 27 Maaneder til at paastaae Nødvendigheden af at Papiirpengenes Circulation bliver fortsat; han androg derfore paa at en Committee bliver nedsat til at undersøge Sagen. Mod saadant et heftigt Angreb hævede Skatkammerkantsleren Hr. Vansittart sig i al sin Kraft, og svarede: at Hr. Tiernens Fremgangsmaade var ganske usædvanlig og nye, at han slet ikke havde viist nogen Conseqvenz i sine Propositioner; og da han havde afskudt sine Giftpile paa ham, saa vilde han dog meddele nogle Oplysninger for at give en anden og bedre Jdee om Hs. Majestæts Ministre. Huuset maatte bedømme om han havde foreslaaet det noget urigtigt Financesystem; men han vilde opfordre sin Modstander selv til at bevise om der nogensinde var gjort i et saadant Tidsrum, som var forløbet siden Freden saameget for at formindske saavel Skatterne som den offentlige Gield. J 3 Aar er Landet befriet for 50 Millioner Taxer, en Summa som overgaaer hans største Ønsker og Forventninger. Paa den offentlige Gield er afbetalt imellem 20 til 30 Milloner, som i 3 Aar er langt mere end Staten var istand til at afbetale efter Freden med Amerika. Han havde været af den Mening at Bankrestrictionen kunde vare ved uden al Undersøgelse; men da Bankdirecteurerne selv havde forlangt, at Bankens Forhold maatte undersøges, naar kun Restrictionen skulde vedvare paa en saa kort Tid som til 1820, saa har han nu fundet det billigt at indvilge i Bankdirecteurernes Ønske. Han viiste derpaa Nødvendigheden af at denne Undersøgelse bliver foretaget i et større Omfang end Hr. Tierne havde foreslaget og fremfor alt hvorvidt Banken er forberedet til at betale i klingende Mynt og derpaa de øvrige Gienstænde som staae i Forbindelse dermed, og tillige at disse Undersøgelser anstilles hemmeligt, efter forskiellige mindre vigtige Debatter over denne Gienstand bleve Skatkammerkantslerens Forbedring af Hr. Tiernens Forslag antaget med 227 mod 168 Stemmer. Lord Castlereagh anførte det som en Grund mod Bankrestrictionens pludselige Ophævelse, at der for Tiden er en Forskiel af 7 Procent imellem Coursen og Myntfoden, og at saasnart man vil bringe saamegen klingende Mynt paa engang i Omløb, saa vilde ingen Kiøbmænd, som staaer i Forbindelse med Fastlandet finde Jnteresse ved at kiøbe Varer af de ind landske Manufacturer, saalænge han kan tiene 7 PC. ved at udføre Contanter. Af de 6 foreslagne Præsidentere til det andet Kammer, har Kongen af Baiern udnævnet Over=Appellations=Raad Frieherre v. Schrenk, til første, og Appellations=Rets Præsidenten v. Steuffert til anden Præsident, hvilke havde de fleste Stemmer for sig. Som en Forberedelse til Kammernes Aabning, begav Hs. Majestæt sig den 3die Februari i et høitideligt Optog under Klokkernes Ringen og Kanonernes Torden til Michaelis Kirken, hvor Gudstienesten blev holdet; hvilken ogsaa blev bievaanet af Prindserne af det Kongelige Huus; af Statsministerne, Generalitetet og Kammernes Deputerede med deres Præsident. Efterat Gudstienesten var forbie, havde en Deputation af Stænderne Audience hos Dronningen. Om Aftenen blev der givet alle de Deputerede en Soupee paa Slottet; en almindelig Enthusiame og patriotisk Følelse, synes at have bemægtiget sig det Baierske Folk.