Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-09
Betragtninger over Handelens og Jndustriens Gang paa Jorden. De politiske Begivenheder udspringe af 2 Hovedkilder, af de Menneskers individuelle Character, deres Synsmaader og Lidenskaber, som have Magten over deres Medmennesker i Hænderne; og at Nationernes producerende Virksomhed, deres Attraae efter Rydelser, de Midler de besidde til at tilfredsstille dem og deres deraf fremkommende indbyrdes Forhold til hinanden. Det Væsen som formaaede at gjennemskue disse tvende Gienstændes Natur, vilde være i Stand til at forudsige, hvad der vil tildrage sig her paa Jorden og forud at bestemme Verdens Løb og Menneskeslægtens Skiebne, især naar det kunde forbinde dermed en Forudvidenhed om de Forandringer, som tillige ville foregaae i Naturen. Men paa Mangelen af den første og den sidste af disse Forkundskaber er det at alle vore Speculationer om de forestaaende potiske Begivenheder strande. Naturens Forandringer have unægtelig en stor Jndflydelse paa Menneskelivets, f. Ex. ved Storm, Misvæxt, allehaande Naturulykker o. s. v.; men om disse kunne vi ikke vide noget i Forveien; de regierende Personers Characterer kunne først kiendes af deres Handlinger, og der foregaaer ofte en saa stor Forandring i deres Tænkemaade, som man troer at kiende noget til, saa at alle de Slutninger, som man bygger derpaa blive høist usikkre, den eneste nogenlunde sikkre Vei, som derfore staaer aaben for at giøre sig en grundet Formodning om de forestaaende Tildragelset paa Jorden, og de Forandringer som vilde foregaae i Menneskeslægtens Tilstand, er at betragte Landenes naturlige og borgelige Beskaffenhed, Nationens Sæder, deres Virksomhed og indbyrdes Paavirkning paa hinanden; da alle disse Forhold især give sig tilkiende ved de Handelsforbindelser, hvori Nationerne staae med hverandre, saa er Betragtningen overmaade lærerig og bør af den tænksomme Jagttager af Menneskelivet fra Tid til anden foretages. Da Tydskland er som Europas Middelpunkt, og da de aarlige Tydske Messer ere offentlige Pladser, hvor saavel den Europæiske som de fremmede Verdensdeles Konstflid og Production bliver sat til Skue, saa er det til Fordeel at begynde sine Skildringer fra de Jagttagelser, hvortil disses Betragtning give Anledning. Man maae endnu derved holde sig til de Beretninger man har om det forrige Efteraars Messe, da de for Paaskemesserne ere endnu ikke indløbne; man har blot hørt foreløbigen fra Frankfurt, at Messen skal være faldet bedre ud end man havde formodet. Den Leipziger Messe ligesom hele Sachsens Handel lider meget under det nærværende strenge Preussiske Toldsystem. Man føler paa de Tydske Messer, som man nu bemærker det overalt, at Fabrikvæsnet drives overalt for stærkt i vore Tider, ved det saa vidt bragte Maskinerie kan der nu arbeides med en saaden Lethed, at der overalt produceres mere end der kan forbruges, og hvoraf Følgen bliver, at den ene Nation gaaer den anden i Veien med sin Fabrikflid, og at Fabrikeerne maae finde sig i at arbeide med megen liden Fordeel; indtreffer der nu trange Tider af en eller anden Aarsag, saa at Folk nødes til at indskrænke sig, saa bliver Afsætningen saameget svagere. – Handelen leed i Slutningen af forrige Aar især af en Standsning i Pengecirculationen, som deels var en Følge af, at Regieringerne i forskiellige Stater trak ved de store Statslaan betydelige Pengesummer til sig, og deels af, at der ved de hyppige Falliter blandt de Handlende var udbredet en almindelig Mistillid. Silkevarerne faldt betydeligt i Fior, fordi Silkeavlen var lykkedes udmærket godt i Frankerige og Jtalien, og fordi Englænderne ved de Uroeligheder, som finde Sted i deres Fabrikstæder opkiøbte mindre af denne Artikel; Russerne og Polakkerne begynde ogsaa at opkjøbe mindre paa de Tydske Messer, men at henvende sig umiddelbart til Jtalien og Frankerige selv; at Odessa er bleven til en Friehavn er unægteligt til Skade for disse Messer, især da man siger, at en Deel Engelske Handelshuse ville etablere sig i denne Stad. – Ogsaa Uldpriserne vare faldne meget, ligeledes tildeels en Følge af, at Jndførselen af udenlandsk Uld er bleven belagt med en saa høi Told i England. (Dette har nu en mærkværdig Jndflydelse paa den offentlige Nød paa de Brittiske Øer, da mange Godseiere saavel i Jrland som i Skotland, f. Ex. Marqvisinden af Stratford og flere finde deres Jnterresse ved at opsige deres Jordfæstere og at anlægge store Skæfferier; derved blive mangfoldige Familier paa engang huusvilde og brødløse, og derved bleve de blodige Scener ved Cultrain og mange af de Jrlandske foraarsagede: forresten kan man sige, at England anlægger sig et uhyre Skæfferie i Nyeholland; dette Land er af Naturen skabt til Faareavlen, og har dog besynligen nok ingen Faar havt førend Englænderne bragte dem dertil, nu har det allerede over 200000 Faar, om nogle Aar kan deres Antal bringes til Millioner; hvor ypperlig denne Uld er kan sees deraf, at paa en offentlig Auction, som blev holdet i London i dette Foraar blev den Nyehollandske Uld betalt doppelt saa godt som den Tydske og foretrukket den Spanske). Den Sachsiske Uldproduktion er forresten i et stort Sving; et Huus er blevet saa rigt ved denne Handel, at det har kiøbt sig et Gods for 340000 Rdl.; ogsaa Uldfabrikationen, tager stærkt til i dette Land, og drives til en høi Grad af Forædling; Cochelets Overskiærermaskine er nu indført ved de Sachsiske Fabriker. De fine uldne Faberkaler søges stærkt i Tyrkiet, og Uldfabrikationen begynder i Sachsen at fortrænge Bomuldsfabrikationen. De Engelske Bomuldsvarer vare desuden faldne meget i Prisen; den Tydske og Engelske Konstflid arbeide levende mod hinanden og misunde og forfølge hverandre; mange fiine og prægtige Franske Varer oversvømme de tydske Messer.