JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-11
Efter Lakfabrikeur Meyers Forlangende bliver i hans Lykke ved Skibhusene Mandagen den 14 August og Formiddagen Kl. 10 slet holdt offentlig Auction over den derpaa staaende Afgrøde efter 7 Skpr. Rugs, 7 Skpr. Bygs og 14 Skpr. Havres Udsæd, som Alt staaer meget got; hvilket herved bekjendtgjøres. - Odense d. 9 August 1815. C. A. Falbe De Værelser, m.v., i Gaarden No. 193 i Korsgaden, som S. T. Hr. Major v. Bechtolsheim for Tiden beboer, og bestaaer af 3 betrukne Værelser til Gaden, et til Gaarden Stald, rum til 6 Heste med 2 Kamre, Baghuset til Domestikker og fuldkommen Loftrum til Fourage, samt en aaben Vogn port og fornøden Plads til Jldebrændsel, kan bekommes til Leie til førstkommende Michaeli Fløttetid, naar Vedkommende besangaaende behageligst ville henvende dem til Undertegnede. L. Meyer, Lakfabrikeur, i No. 32 paa Overgade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-11
Gaarden No. 365 uden Odense Nørreport er underhaanden at faae tilkjøbs, og tjener til Liebhavernes Efterretning, at Gaarden bestaaer af 11 Fag Huus til Gaden, 1 Etage Muur= og Bindingsværk med Portindkiørsel, en god Gaardsplads med en Brønd og Pompe, 6 Fag Baghuus ligeledes 1 Etage, som for faa Aar siden er af Nye opbygget, tillige en god Kjøkkenhauge med nogle gode Frugttræer. Liebhaverne ville desangaaende behage at henvende dem til Enken som boer paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-11
Paa Adressekontoiret faaes : Dybens Løn, en Fortælling i 2 Dele, 2 Rbd. 3 Mk. indheftet. - Carnot og Chateaubriand om Napoleon og Bourbønnerne, oversatte af Kammerherre Fr. Baron Wedel-Jarlsberg og Jens Kragh Høst, 1 Rbd. 1 Mk. indheftet. Almanakker for 1816 faaes paa Adressecontoiret. Over endeel til Bortsalg allerede anmeldt Gods af forskjelligt Slags, agter Undertegnede først i Septbr. at afholde en Auction, de flere som maatte ønske Noget bortsolgt ved samme, ville jo før jo heller indlevere skrivtlige Fortegnelser derover til Odense den 2 August 1815. -L. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-11
Onsdagen den 16 Ang. førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Langensøe Virketingsted holdt offentlig Licitation over nogle Reparationer paa Viggerslev Skolebygning; efter Konditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Kontoir her i Odense. - Langensøe Birketings Kontoir den 6 Aug. 1815. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-11
Onsdagen den 16 Aug. førstkommende Formiddag Kl. 10 1/2. bliver paa Langensøe Birketingsted holdt offentlig Licitation over en ny Steenbroes Opførselse over Frostens Aar, imellem Langensøe og Viggerslev, efter Konditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Kontoir her i Odense. Langensøe Birketings-Kontoir den 6 Aug. 1815. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Bonaparte. Vel siges Bonaparte at have hørt Meddelelsen af de allerede Magters Beslutning om at bringes til St. Helensmed den fuldkomneste Rolighed, og under Samtalen for holdt sig paa den hofligste og forbindtligste Maaden; men efter en anden Skrivelse fra Plymouth venter Man her den skrækkelig Katastrophed. Den 1 d. bleve nemlig hans troe Tilhængere, Generalerne Bertrand, Savari og Lallemand bragte ombord paa Fregatten Liffey, for at føre tilbage til Frankerig, hvilken Stils misse skal have gaaet Bonaparte saa nær, at han yttrede, Man ikke skulde faae ham levende fra PlymouthriPaa den bemærkning, at Man vilde hindre ham i at aflive sig selv svarede han: i saa Fald vil jeg dog ved endnu finde en Ven, som viser mig den Tjeneste at dræbe mig
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Efter Forlydende har Sir Hudson Lowe undslaaet sig for et føre Opsynet over Bonaparte paa St. Helene, Denne Øe forbliver iøvrigt det ostindiske Kompagnie til hørende, saaledes at sammes Tropper besætte Kysterne og blot et Kongeligt Regiment indtager den øverste Deel De ostindiske Skibe kunne og i Fremtiden som hidtil anløbe Øen. Indretningerne angaaende Maaden, hvorpaa Exkeiseren her skal bevogtes, ere endnu ikke nøiagtig bekjendte Nogle Aviser fortælle, at han faaer Tilladelse at medtage 3 Adjutantere og 12 Domestiker, Andre derimod at han blot faaer en Tjener og sin egen Kok. Hans Læge skal vægre sig ved at følge ham, hvorimod han kan raadfør sig med alle de Læger, som komme til St. Helene, Alle Breve fra og til ham aabnes først af Regjeringen. Ved sin Ankomst til St. Helena skal han forblive ombord saalænge, indtil en passende Bopæl er indrettet for ham Han kan gjøre alle de Legemsbevægelser, som Øens Lokal tillader; men han skal bestandig være ledsaget af en Officee- og to Ordonantser, som have befaling at nedskyde ham paa Stedet, hvis han maatte forsøge paa at undflye Han faaer ikke uden de fornødne Penge til smaae løbende Udgivter, og hans Underholdning bestrides af den franske Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
om hans Ophold paa Skibet Bellerophon fortæller Man endnu følgende: Fra om Morgenen til Kl. 4 om Eftermiddagen er han sysselsat med at skrive. Derpaa spadserer han paa Dækket til Kl. 5 1/2 og viser sig fra Tiltil anden for de utallige Baade, der omsværme Skibet. saa nær mueligt. At dette bevogtes saa nøie kan han ikke lide. Bertrands Gemalinde maa forelæse ham de engelske Aviser, og han tillader ikke, at det springes over, som er imod hem. De Fleste, som faae Bonaparte at see, maae uvilkaarlig udbryde: Er det den Mand, som saaledes har martret Menneskeslægten, Matroserne have iøvrigt den egne Maade at anmelde Tilskuerne paa et Bret med Krid hvad Bonaparte til enhver Tid foretager sig, f. Ex. "Ved Frokosten J Køhytten hos Kapitain Malt lands. - Gaaer til Bord. Kommer paa Dækketti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Rygterne om den forventede Fred ere heel modsigende, Man skal vel have et Udkast til Præliminairerne; men deres endelige Antagelse kan desuagtet møde mange Hindringer, hvorfor ogsaa Alt, hvad Pariserblade snakke om Fredsbetingelserne, beroer paa blotte Gisninger. Af saa ulige Tanker Sourerainerne end kunne være i en eller anden Punkt, saa eenstemmige ere de dog i den nødvendige Grundsætning: at Bonaparte og Frankerig maae sættes i slig en Stilling, at de ikke meere kunne blive farlige for Europas Rolighed. Ogsaa anfører den Wiener Hoftidende den Omstændighed, at de keiserlig østerrigske Tropper ere indrykkede i Paris og i Forening med de russiske, storbrittanniske og preussiske Tropper holde denne Hovedstad besat, som et umodsigeligt Beviis paa den uforstyrrede, inderlige Enighed imellem de høie Allierede, og den eftertrykkeligste Gjendrivelse af alle hine i Frankerig hist og her udspredte modsatte Rygter, dem et afmægtige og med Fortvivlelsen kjæmpende Partie, som dets sidste og forgiæves Anstrængelse, har søgt at bringe i Omløb, Angaaende hine Rygter i offentlige Blade ville Nogle vel indrømme, at 150,000 Mo. Allierede forblive her i 4 Aar, at Frankerig betaler Krigsomkostningerne, at Æres egionen opløses, at Chambery og hele Sevoyen igjen tilfalde Sardinien, Landau Tydskland, Hünningen Schweik- og endeel Fæstninger Nederlandene; Andre tale derimod bestandig om Frankerigs Jntegritæt, i hvilken Anledning tyrske Blade spørge: "Til hvad Nytte da Strømme, af det ædelste brittiske og preussiske Blod ver flydt i Belgien og mere: udentvivl for Frankerig, Jntegritæt,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Man forsikrer, at Kongerne af Bayern og Würtemberg, med flere andre Fyrster endnu komme til Paris. Kong Ludvig AVIIIs Stilling er af et eget Slags. De Allierede have indsat ham paa Tronen, og han ønsker endnu deres Hielp til at undertvinge de gjenstridige Soldater, for saavidt er han deres Allierede. Men han vil ogsaa, at i tet Ondt tilføies Frankerig og at Alt skal blive ved det Gome, hvilket er det samme, som at de Allierede skulle have kjempet og blødet for Jntet, og for saavidt er han deres Modstander. Hs. Majstæts, som fordum Bonapartes, Politieminister, Hertugen af Otranto (Fouche), har nu selv ved et Cirkuliire forsikret Nationen hellig, at Kongen vil være alle Franzosers Fader og kaste et Slør over deres begangne Feil. Alt beroer paa deres Forening med ham, og der gives intet Haab, ingen Redning, ja er engang nogen sand Ære uden i deres Enighed. Uagtet de fremmede Troppers Nærværelse kunne Pariserne imidlertid knap styre sig; men have endnu nylig gjort nogle urolige Bevægelser, hvorved de Allierede atter have seet sig nødsaget til at plante Kanoner paa Broerne, og Dag og Nat lade gaae stærke Patrouiller. "Napoleons Garden - hedder det og i en Privatskrivelse - ere endnu stedse ligge saa kaade som før, og yppe bestandig Klammerie med Østerrigerne paa Forposterne; Os lade de i Ro, fordi vi Preussere ikke spadse med dette Pak.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Efter Fyrst Lichtensteins Befaling, som kommanderes de østerrigske Tropper i Paris, faae disse nu deres Underholdning af Magasinerne, og Jndvaanerne give dem blot Logis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Paa en Forestilling fra den kongelig franske Minister i Saweitz, Grev v. Talleyrand, har Landdagen dog nu besluttet, at de berygtede Deeltagere i den sidste Statsomværtning i Frankerig, som ere flygtede hertil, og deriblandt Grevinde St. Leu, ei kunne forundes Ophold i dette Naboland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Krigs-Efterretninger. Loire=Armeen har nu sat sig i Bevægelse og synes at have taget sin Retning hen efter Auvernes Bjerge, hvorherden i Forveien har skikket en stor Deel af sit Artillerie og Materielle. Denne Bevægelse synes ikke just at vidne om nogen Underkastelse, som det og omtvivles, at Davoushar været i Paris, og General Lefevre Desnouettedesuden har taget samme Vei med 2 til Opstand af ham forførte Regimenter. General Excelmanns strøifer ligeledes omkring med et Korps paa 2400 Md. Fra Lyon skulle østerrigske Tropper alt være paa Marschen, for at gjøre en Ende paa disse Optøier. Preusserne skulle i samme Øiemed være opbrudte fra Orleans.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Uagtet Monarkerne ere i Paris, tales om at Laon og Soissons skulde in sluttes af de allierede Tropper Kommandanten i Hanningen er endnu saa trodsig, at han forlanger 300000 Franes af Basel, for at skaane Staden, og ifølge alle Efterretninger skulle Fjendtlighederne ufortøvet udbryde igjen ved Strasburg, hvis Besætning hverken vil erkjende Kongen eller indlade sig i Underhandlinger. General Rapp bliver saaledes efter det udgivne Dekret en Rebel, eller og han - som ikke er saa utroligt - her hemmelige Ordre, thi de Allierede lade sig nu engang ikke nøie med at Fæstningerne udstikke den hvide Fane, men ville selv lægge befætninger i dem. Den 31 Juli gjorde Besætning en i Strasburg endog en Glædesild, hvortil Man ikke veed Anledningen. Det er imidlertid en Lykke, at Man har været belavet paa disse Omstændigheder, og ikke ladet Troppemarcherne standse. Meget mere hedder det, at endnu 350,000 Mand friske Tropper nærme sig de franske Grændser. Over 88,000 Russer med 27,000 Heste komme saaledes med det første igjennem det Badenske, ved Ulm samles atter en østerrigsk Reserve=Armee paa 20,000 Md. Anføreren for den kongel. sachsiske Armee, Hertugen af Sachsen-Coburg, har i en Dagbefaling ladet sine Soldater vide, at uagtet de afgjorte Seire, som deres Vaabenbrødre have vundet over Fienden, er denne endnu ikke ganske undertvunget; de maatte derfor ile at støde til Fyrst Schwarzenbergs Armee. Det hanseatiske Korps skulde den 5 d. indtræffe til St. Dennis, efter en meget besværlig Marsch formedelst den hyppige Regn. Veie, Stæder, Byer og Mennesker - skriver Man herfra - Alt er slet. Det falder dem ei heller saa let, at de efter det engelske Forpleiningsystem ikke kunne fordre Livnetsmidler af deres Værter, som overalt deres Chef, Oberst Campbell, har formanet dem, ei at hævne sig paa de rolige Borgere for de af en Vandamme, Davoust J. Hansestæderne tilføiede Elendigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Det danske Armeekorps her maattet gjøre et øieblikkeligt Holdt i Bremen og Omegnen, for her et oppebie den videre Marschhroute af Hertugen af Wellington. Sammes kommanderende General, Prinds Frederich af Hessen, har ved den danske Generalkonsul ladet Sennetet i Hamborg og Stadens Kommandant, Oberst v. Benningsen, tilkjendegive sin særdeles Tak for den Opmærksomhed og Velvillie, Korpset nød paa sin Gjennemmarsch og Overgang over Eben. Uagtet ogsaa i London, efter et Stats buds Ankomst den 4de med Depescher fra Paris, gik det Rygte, at fredspræliminairerne imellem Franerrig og de Allierede vere undertegnede, synes dog den Omstændighed at vidne om det Modsatte, at strax efter ved Telegrasen blev sendt befaling til Plymouth, at bringe de nylig fra Canada tilbagekomne Tropper til Ostende, uden at komme i Land i Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Den kongelig franske Armee i Vesten skal allerede være over 50000 Md. stærk. Den 28 f. M. har Fæstningen Marienburg i Hennegen ogsaa overgivet sig til Prinds August af Preussen. Hertugen af Angouleme har som Generalgovernør for hele som Militær divisioner ved en Proklamation opfordret Jndvaanerne i det sydlige Frankerig til at gjøre fælleds Sag med Kongen. Da han den 23 Juli kom til Toulouse, bekrandsede Man her Kongens Buste og antændte Glædesild paa de offentlige Pladser. Toulon har kapituleret ved Marseillanernes Nærmelse, og Murat skal, for at undgaae Folket, Raserie ogsaa være flygtet ombord paa et engelsk Krigskib J. Bordeaux, hvor Clauzel har tyranniseret saa frygte lig, opbrændte Man den 24 f. M. høitedelig den tree farvede Fane, hvorved over 24,000 hvide Tørklæder vaiede ud af Viduerne. Hr. Lynch er atter Maire sammesteds. Den russiske Oberst Orloff, Kommandant for et Detaschement i Vogeserne, har den 19 Juli sluttet en Konvention med Eskadrons-Chef Brice, Kommandanfor et Frikorps i Meurthedepartementet, ifølge hvilken dette opløses og nedlægger Vaabnene inden 24 Timer efter den paafølgende Ratifikation. Officererne, som beholde Vaaben og Bagge, forpligte sig til, ei at stride imod de Allierede, med mindre de bemyndiges dertil af deres lovlige og af de allierede Magter erkjendte Regjering. De af Mandskabet, som efter 24 Timers Forløb træffes under Vaaben, skulle behandles som Røvere; men iøvrigt ere de saavelsom deres Familier, frie for alle Forfølgelser. Meurihedepartementet er ellers af Grev Bareley de Tolly paalagt en Krigstyr af halvfemte Millioner Franes til Reqvisitionernes Betaling, der dog kun skal betragtes som et forskud, der efter Freden bliver at repertere paa hele Frankerig. Ogsaa i Ostindien er en Stuverain, nemlig Kongen af Candia paa Øen Ceylon, med sine 2 Koner og hele Familie den 13 Februar faldet i engelsk Fangenskab, efterat hans Hovedstad med umaadelige Skatte uden Modstand, var indtaget og Kongen selv var flygtet til Provindsen Tomberg. Som Paaskud for Krigen anførtes, at han skulde have ladet en brittisk Gesandt myrde, hvilket dog ikke er beviist. Kongens Scepter og Kaarde er sendt til Prindsregenten, og Engellænderne ere nu saaledes ogsaa Herrer over denne hele kostelige Øe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Blandede Efterretninger. Storbrittannien. Engelske Aviser melde om en saa mærkeligt Ægteskabsbrud, som den 19 Juni var bleven opdaget imellem Waterloo og Nivelles, at den krænkede Æ temand gjør Paastand paa 50,000 Pd. Sterl. i Opreisning. J Brussel taler Man i høiere Cirkler om det samme; men troer dog at det hele døer hen i Stilhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Ved sidste Konseil blev præsenteret et nyt stort Stats segl af Sølv og overleveret Lordkants eren istedet for dengamle, som blev stiaalet for 12 Aar siden. Paa den ene Side forestiller det Kongen til Hest og paa den anden hans Bitte i kongelig Kostine, omgivet af hans Ministre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
De Soldater, som toge Deel i Slaget ved Waterloo, skulle herefter bære Hædersnøvnet: Waterloo Mænd, og i Henseende til Sold og til kommende Pension skal hiin Dig regnes dem og Officererne lige med 2 Aars Tjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Østerrig. Madame Murat har medbragt 2 Millioner i neapolitansk Duk ter og 3 1/2 Millioner i andre Effecter. Hun har forstaaet et vakke ind i Tide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
De Wiener Kongres=After finde endnu mange Modsigelser. Blandt andre har den spanske Gesandt, Hr. Labrader, protesteret imod Bestemmelserne om Toskana, Parma og Piacenza i Jtalien, som stridende imod Kongen af Etruriens Jnteresse, saavelsom den foreslaaede Aftrædelse af Olivenza til Portugal, m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Saasnart Tidenden om Napoleons Fangenskab kom til Wien, kjørte Keiserinden selv strax til Baden, til Ærke hertuginde Marie Louise, som vel skal have hørt Budskabet med megen Standhavtighed, men efter Keiserindens Bortreise indsluttede sig paa sine Værelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Frankerig. To rasende Ulve, som sandsynlig at Krigslarmen ere blevne forjagede fra Ardenne Departementet, have anrettet store Ulykker i Rhin= og Mosel=Departementet og bidt endeel Mennesker, Hunde og andre Dyr, inden det er lykkedes nogle raske Bønder at dræbe dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Ved Glædessesterne i Bordeaux over Kongens Tilbagekomst, bleve nogle Qvinder, som ogsaa havde forgudet Bonaparte, førte omkring i Staden paa Æsler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Ministeren Fouchi vil nu indlade sig i Ægteskab med en Mamsel Castellane. Kontrakten er antaget og undertegnet af Hs. Majestæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
General Becker fortæller, at han Jngen har seet spise med større Appetit end Bonaparte, da han var kommet ombord paa Bellerophon. Der siges og, at han underhaanden havde ladet Kapitain Maitland tilbyde at gjøre ham til Hertug af Øen Rys, naar han vilde lade ham slipp igjennem til Ameriks. (Han maae da ikke have husket, at hans Titelfabrik var nedlagt.) Naturli viis forkastede den loygle Britter ogsaa Forslaget med Foragt. Kommandanten i Hünningen, som finder saa megen Fornøielse i at beskyde Basel, hedder Barlemger, og er en født Korsikaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Madame Lætitia (Glæde) er nu i offentlige Blade, omdøbt til Madame Tristitia (Sorg). General Ameil her ogsaa indsendt sin nye Underkastelse. Da Man i Marts bebreidede ham, at han var faldet fra Kongen, som dog i Fjor benaadede ham, svarede denne Franskmand: "Hvad skal Man vel gjøre for en Regjering, som ikke har ladet mig skyde?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Schweitz. Landraadet i det oprørske Ridwalden har villet sendt en Derutation til de høie Allierede; men faaet den Besked af deres Gesandt re, at det vilde være forgiæves, da Man kunskjenter eet Schweitz og Sweitgere af et og samme Forbund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Jtalien. Fæstningen Gaetas Beleiring fortsættes endnu, fra Land siden af østerrigske og neapolitanske Tropper og fra Søesi en af En ellænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Spanien General Morillo her nu erobret Charta gen i Sydamerika og er draget imod Crcces.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Kjøbenhavns Vexelkours den 11 Aug. Hamborg 2 M. 596, k. S. 604. Amsterdam 2 M. 560. London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Specier 600. Disse solgtes til 36 Rbmk. Kommiteesedler (med Rente) 69 1/2 a 70 pr. 100. Obligationer 305. Norske Sedler 60.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Avertissements. Den 10 August sidstl., vortkaldte den gode Gud min fromme og huuslige Kone, Ane Cathrine sal. Mohrs født Hasfeldt, efter mangeaarige Lidelser til sin evige Fryd og Fred, udi sit Alders 57de Aar, og efter 18 Aars Ægteskab; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fra værende Slægt og Venner. Kondolence frabedes. Sønderbye Præstegaard den 12 August 1815. tionerne fremlægges ved Auctionen. F. N. Halsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Mandagen den 28 August d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa mit Kontoir, ifølge Eierens Forlangende, afholdt Auction over de 2de Løkker af Marienlunds Hovedgaards Jorder, som Hr. Kjøbmand Theisen for nærværende Tid har i Forpagtning. Jorderne ere Parcellerne No. 3, 4, 9 og 10 af Sønder=Marken, indeholde omtrent 18 Tønder Land Udsæd og staae for Hartkorn frie Hovedgaards Taxt 1 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. Ager og Eng, og Skovskyld 1 1/2 Alb. KondiOdense den 11 August 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Af det fine hvide Havan=Puddersukker kan igjen faaes samt hvid og bruun Ædike til Syltning, Kandis, Raffinaden Kaffebønner, Jndigo, Tobakker, m.m., for billigste Priis i Odense Vestergade No. 233 Litr. A hos Chr. Flk. DarvSammesteds faaes et 8 Dags Stue=Uhr som repeterer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Da jeg agter at forblive her i Byen, har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at jeg forfærdiger Hovedpynt, og Skrædersventug efter Maal. Dersom honnette Jomfruer ønske at blive underviste i samme, behage de at melde dem paa det store Torv. Madame Larsen, Modthandlerinde, boende hos Klædefabriker Schrøder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
En i Aaen liggende Baad anvises tilkjøbs af Kudsken i Gaarden No. 268 Litr. C i Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Hvor en betydelig Byggeplads i en af Byens reelleste Gader underhaanden er at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret, Gøbt Foder er at faae paa Odense Vestergade Nr. 237.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
En habil Person, som i flere Aar har erhverved D. L. sig den fornødne Øvelse i sit Fag, ønsker sig til 1 November d. A. Emplov her i Fyen som Fuldmægtig eller Skriver hos en Embedsmand, eller med Bestyrelsen af et Jordegods. Vidnesbyrd om hans Duelighed og moralske Forhold ere behagelig til Eftersyn paa Adressekontoiret, hvor hans Opholdsted m.v. ogsaa kan erfares.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Korporal Nicolai Clausen af Fyenske Regiment lette Dragoner, 4de Eskadron, forlod den 3 August sidstleden, med nogle Dages Orlov, sit Qvarteer her i Odense. Da nu denne Tid er udrundet og han endnu ikke har meldt sig, har Mar Grunde for at troe, at han muligen er undveget; anmodes Alle og Enhver som maatte træffe ham, at anholde og opbringe ham til Regimentet her, som betaler derfor de medgaaende Udgivter. Korporal Clausen er lav af Væxt, blond af Haar, blaae af Øine, sygelig af Udseende, taler der sønder jydske Dialekt, og er formodentligen iklædt en gammel mørkebruun Frakke, rund Hat, lange middelblaae Beenklæder, med røde Kanter, og Monderings=Støvler. Odense den 13 August 18. Høch Guldberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Torsdagen den 17 August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, lader Frue Holm stille til en eeneste Auction, og, hvis antageligt Bud skeer, da bortsælge den Eng holm, som er beliggende uden for Odense Munkemølle Port og omgiven af Aaen. Auctionen holdes paa Eiendommen. Odense den 11 August 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
Ved det høikongelige danske Kancellies Skrivelse at 4 Marts sidst, er det, paa Grund af Forordningen af 5 Mai 1683 og Plakat af 22 August 1788 bestemt, at Maalerne i Kjøbstætderne erholde Betaling for det Maalte, hvad enten Maalingen af dem forrettes eller ikke. Hvad derimod Veininger angaaer, da viser Forordningerne af bemeldte 5 Mai 1683 og 1 Febr. 1797 i hvilket Tilfælde vedkommende Betjent kan tilkomme at forrette Veiningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-14
J Henseende til Betalingen for Velning og Maaling, be bliver at forholde efter bemeldte Kollegii Skrivelse, dateret 19 October 1813, i hvis Følge Taxten for Veieren og Maaleren i Kjøbenhavn ogsaa skulde være gieldende for de øvrige Kjøbstæder. Hvilket efter Begjering af dette Steds Veier og Maaler, herved af mig offentlig bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og Efterlevelse: ligesom og at vedkommende Veier og Maalers tilkommende Betaling ved det kongelige danske Kancellies Skrivelse af 3 Novbr. 1792 er tilladt hos Vedkommende ved Upantning at inddrives, i Værings Fald. Odense den 31 Juli 1815. Lindved.