JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-04-10
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og B Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Kammerraad Bertel Schou og senere afdøde Enkefrue Dorthea Christine Schou, fød Staae, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ug re Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadan Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varse, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 31te Marts 1829. Bang Trtens ved Proclama af 31te f. M., som for vedkommende Ø Retter vil vorde læst, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa afgangne Frue Hedevig Margarethe Frederikke Voelker, af Bakkegaarden, under Waldbye, og forhen afdøde Mand Jnspecteur og Ridder af Dannebrogen Christian Gotfried Voelker af Ring her i Sielland, indkaldte med lovligt 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise saadanne Fordringer for Undertegnede, paa den universale og testamentariske Arvinge Vegne. Kiøbenhavn, den 3die April 1829. Paynk, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator, Nybrogade No. 22. alle de, der maatte have nogen Fordring paa Boerne efter følgende i Kjør I Herred, Aalborg Amt, afdøde, nemlig : 1) Huusmand Ole Svendsens Enke Bodil Cathrine Pedersdatter i dals Bye, a) Maren Larsdatter af Westerhassing Bye og Sogn, Adkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og dokumentere deres havende Krav. Arvingerne efter den under No. 1 anførte, indkaldes ligeledes med lovligt Varsel at anmelde og bevise deres Arveret. Kjær og Hvetboe Herreders-Contoir paa Woerberggaard, den 23de Marts Lange. Hvo som maatte have at fordre i efternævnte Stervboer under denne KiøbHaads Skiftejustition : 1) efter afgangne Christine, fød Schade, Enke efter afgangne Bedemand Spiegel. a) etter afgangne Consumtionsbetient Johan Henrich Wilhelm Engelsmann. 3) efter afgangne Huuseier og Arbeidsmand Lars Pedersen, a) efter Arbeidsmand Henning Christensens afgangne Hustrue Kirsten Hansdatter; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadan deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, fornævnte Afdødes fraværende Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 31te Marts 1829. Birch. Gude. Hvo som maatte have at fordre i efternævnte Stervboer under AntvorskorBirks Skiftejurisdiction : 1. efter afgangne Huusmand Jens Eskildsen og Hustrue Kirsten Jensdatter af Lindsgrav. 2. efter afgangne Huusmand Jørgen Christensen af Hollested, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Slagelse, den 31te Marts 1820. Birch.
Berlingske Tidende, 1829-04-10
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Februar dette Aar, som Dag er læst i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, indkaldes derved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dage Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Jsen, kræmmer Hans Heegaards Fallitboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kubenhavn, den 30te Marts 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-04-10
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Agers Varsel, samtlige Creditorer efter den her paa Stedet af dede Studiosus Theologi Gerhardt Winther, for at beviisliggietderes Krav om saadant eristerer; Ligesaa anmodes den Afdødes respective Arvinger, som hidindtil ikke har været at opspørge, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Frederiksværk, den 10de Marts 1829. P. Budde, Justitsraad og Birkedommer. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de Februar d. A., som den den Marts er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stads tet i Kiøbenhavn, og vil blive læst ved Byetingsretten i Frederichsnager i Bengalen og Trankebar, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa den paa Kysten Guinea afdøde Regimentschirure Mundts Boe, indkaldte, sub poena præclus 4 perpetui alentii, med Aar og Dags Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for Overauditeur Mundt, boende i Compagniestræde No. 71; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 29de Marts 1829.
Berlingske Tidende, 1829-04-10
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste dernes, 12 - 1823 a 29, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret deri Staden, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i Grosserer Nathan Philip Spiros Follitboe, med deres Paastand at fremkomme og saa ant deres havende Krav, inden forbemeldte Tids Forløb, for os, eller for Fallenten selv, hvis har forinden Procl matis Udløb, efter Placaten af 14de Mai 1823, skulde have erholdt Boet extraderet, at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Statsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 6te April 1829. Bang. Tetens
Berlingske Tidende, 1829-04-10
ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Bye= og Stadsret, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sadelmagermeder Andreas Abrahan Wulff, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldede med lovligt Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret og ugttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn den 6te April 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-04-10
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de Januar d. A., som der 2den Februar sidstleden er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof og Stadsret heri Staden, saa lydende: vi trederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Linenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter Jnteressen, terne i Handelsfirmaet M. J. et A Philipsen, Moses JacoPhilipsen og Aron Philipsen af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigt have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at de ved Proclama. lub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos dem, hvad enten saadant Krav hid rører fra Handlinger foretagne i deres eget Navn eller under det ovennævnt af dem brugte Fiime, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i stremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og vær ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlig Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skad at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26de Januar 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen, Kjerulff. Lange. Hansen. Moltke. Wilse,
Berlingske Tidende, 1829-04-10
Bevilling for Jnteressenterne i Handelsfirmaet M. J. et A. Philipsen til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde deres Creditorer, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle De, der formene sig hos os at have Noget at fordre, hvad enten saadant Krav maatte hidrøre fra Handlinger foretagne i vort eg Navn, eller under Firmaet M. J. et A. Philipsen, til, inden forbemeldte Tids Forløb, med deres Paastand at fremkomme, og deres Fordringer for os at anmelde og beviisliggiere. Kiøbenhavn, den 3de April 1829. M. Philipsen, A. Philipsen, boende paa Hjørnet af Kronprindsensgade og Pilestrædet Nr. 35. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter, 1) Ugiot Fruentimmer Elsabeth Henriksdatter Halskou og 2) Forhenværende Eskadronechirurg Niels Jørgen Næsted, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Skive, den 30te Marts 1129. Rosenstand. Hvor, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Faster Christen Christensen af Linderums Mølle, Ugilt Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig som Skifteforvalter. Linderumgaard pr. Hjøring, den 27de Marts 1829. Vang.
Berlingske Tidende, 1829-04-10
Ved Proclama, der læses ved Giørding Malt Herredersret og den KongeB lige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Euhrer, som have Fordring i Dødsboet efter Enke Karen Jochumsdatter og forhen afdøde Mand Niels Jochum Tormansen i Weien Bye, Malt Herred, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde deres Krav for undertegnede Skifteforvalter inden ovennævnte Tids Forlød. Dette bekiendtgiøres herved endvidere til Creditorernes Efterretning. Gjording Malt Herreders=Contoir, Cathrinelund, den 2den April 1829. Stadfeldt.
Berlingske Tidende, 1829-04-10
directionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendt I gir forrelsbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniets Huus i Slutningen af April Maaned d. A., over ostindiske og chinesiske Vare. Christianshavn, den 10de Marts 1829. Directionen.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Oppositionen mod den tredie Læsning den 30te Marts anførtes af Marq. v. Chandos, der foreslog at Læsningen burde opsættes i sex Maaneder, men forresten talede med mere Maadehold end de forrige Gange, han havde reist sig, og anbefalede Katholikerne ved Taknemmelighed at vise sig værdige til den Gunst, Regjeringen vilde skjænke dem, og til den Tillid, som deres protestantiske Brødre nu maatte nægte dem. Hr. Moore understøttede den høitæredes Herres Forslag, og raabte især paa en foregaaende Undersøgelse om Jrlands Tilstand. Hr. H. Villiers sagde, at det var den gamle Udflugt af alle Billens Fiender; de vilde ved en Undersøgelse blot vinde Tid, og ved den haabede de at vinde deres Sag. Derfor berørte Modpartiet Jrlands Tilstand, der fra alle Sider laae soleklar for Dagen, enten kun i en Parenthes eller slet ikke. Efterat flere Talere havde talt saavel for som imod Opsættelsen, og derved naturligviis for og imod Billen reiste sig en Debatte mellem den nuværende sollicitor general(Sir N. Tindall, og den forrige attorney general (Sir C. Wethered). Den første søgte ikke blot at bevise, hvorfor han troede i sin Stilling efter Samvittighed at kunne og burde understøtte Billen af alle Kræfter, men ogsaa at godtgjøre, at hans forrige lærde og høitagtede Collega havde havt en feil Anskuelse om sin Eed, som Kronens Sagfører og Raadgiver, naar han troede, at den hindrede ham fra at understøtte Billen. Denne samme Eed havde ikke 1791 forhindret Sir J. Scott (nuværende Lord Eldon) at tilraade og understøtte den Bill, der kan ansees for Emancipationens Forløber, eller 1793, da Sir J. Scott endnu var attorney general, og Sir J. Mitford (nuværende Lord Redersdale) Jrlands Kantsler, forhindret disse lærde Herrer til at indrømme Katholikerne end flere Friheder, og derved at forstørre deres Jndflydelse. (fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Paris, den 1ste April. Følgende er en officiel Oversigt af Militair=Etaten: Dauphin er Storadmiral af Frankrig og General-Oberst for Carabinierne, Curassererne og Dragonerne. Hertugen af Bourdeaux er General-Oberst for Sveitserne, og Hertugen af Orleans General-Oberst for Husarerne. Følgende ere de nulevende franske Marschaller efter deres Tjenestealder. Hertugen af Conegliano (Moncey) siden 19de Mai 1804. Grev Jourdan siden samme Epoke. Hertugen af Dalmatien (Soult) ligesaa Hertugen af Treviso (Mortier) ligesaa. Hertugen af Bellune, (Victor, siden 11te Juli 1807. Hertugen af Tarent (Macdonald) siden 12te Juli 1809. Hertugen af Regio (Ondinot, siden samme Epoke. Hertugen af Ragusa (Marmont) siden samme Tid. Marquis Gouvion St. Eyr siden 27de August 1812 Grev Molitor siden 9de October 1823. Fyrsten af HohenloheBartenstein siden 8de Marts 1827. Marquis Maison siden 22de Februar 1829.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Frankrig har desuden 114 Generallieutenanter, hvoraf 76 paa halv Sold, og 293 Marechaux de Camp (General-Majorer, hvoraf næsten de to tredie Dele ligeledes ere satte paa halv Sold Landetaten bestaaer, foruden den Kongelige Garde, af 63 Linie=Infanterie=Regimenter, hvert paa 3 Batailloner, 20 Regimenter let Infanterie, hvert paa 2 Batailloner, de fire Sveitser, Regimenter, og af Regimentet Hohenlohe. Cavalleriet bestaaer af 2 Regimenter Carabiniers, hvert paa 6 Eskadroner, 10 Regimenter Curasserer, hvert paa 4 og 6 Eskadroner, 12 Dragon=Regimenter, hvert paa 6 Eskadroner, 18 Regimenter Jægere til Hest, hvert paa 6 Eskadroner, og 6 Husar=Regimenter, hvert paa Eskadroner. Artilleriet tæller 8 Regimenter til Fods, og 4 til Hest. Hertil kommer 1 Bataillon Pontonniers, 12 Compagnie Artillerie=Haandlangere, 1 Compagnie Vaabensmedde og 8 Eskadroner Artillerie-Train. Ingenieur-Corpset bestaaer af 3 Regimenter, desuden gives der endnu et særeget Corps af Ingenieurs Geographes, som har 1 General=Lieutenant, 3 Oberster og 3 Eskadronchefer. De erobrede Fahner, som den franske Armee i sine mange Krige havde gjort til Bytte, bleve opbrændte forinden den allierede Armee i Aaret 1814 rykkede ind i Paris, men under den Bestyrtelse, hvormed Alt da skeete, agtede man ikke nøie paa, om Luerne ganske havde fortæret dem, men nedsænkede det Tilbage, blevne i Seinefløden. De parisiske Borgere, Gallard, Hugo og Badouin, opsiskede dem og bragte dem i Forvaring. Nu have de for Regjeringen anmeldt, at de ere i Besiddelse af denne Skat som igjen høitideligen er tilbagegivet til Invalidernes Hotel; og enhver af de nævnte Mænd har erholdt Æreslegionens Kors.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Efter Udkastet til Bestemmelsen af Omprægningen af de gamle Mynter, skal derunder indbefattes alle Guldstykker paa 48, 2 og 12 Fr., og alle Sølvmynter paa 6 Fr., 3 Fr., 24 og 12 Sous. Ministeren anslaaer Beløbet til 600 Millioner, og Omkostningerne ved denne Operation til 9840,000 Fr., hvilket Udgift idet mindste var at antage som Grundlaget, skjøndt Fine rings=Processen turde give nogen Godtgjørelse. Fra 1ste Juli 1834 skal den tvungne Cours paa bemeldte gamle Mynter ophøre.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Discussionen over Departementalloven, som begyndte den 30te Marts, fortsattes igaar og idag, og vil ikke saasnart blive endt Idag talte Indenrigsministeren Hr. v. Martignae og bestred Commissionens Amendements. Hans Tale blev ofte afbrudt af den høire Sides lydelige bifaldsyttringer; den venstre Side forholdt sig under Talen ganske rolig, men dens betydeligste Medlemmelykønskede Ministeren, da han havde endt sit interessante Foredrag, Hr. Gauthier fra Bourdeaux er bleven udnævnt til Præsidens for Commissionen, der skal undersøge Budgetten.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Academiet for Jnskriptionerne har i sit Møde den 27de Marts med 16 Stemmer mod 14 udnævnt den bekjendte ultraroyalistiske Deputerede Hr. Pardessus til sit Medlem istedet for den afdøde Hr. Gall. Hans Medconcurrenter var Hr. Champillion d. yThurot og Cousin. Le courier francais er meget ved over dette Valg. Videnskabernes Academie har istedet for den afdøde Wollosion udnævnt Dr. Olbers i Bremen til sit Medlem. For reslaaede tillige med ham vare: Dalton i Manchester, Bessel i Kønigsberg, Blumenbach i Gottingen, R. Brown i London, v. Buci Berlin, Leslie i Edinburg, H. C. Ørsted i Kjøbenhavn, Plang, i Turin, og Sømmering i Francfort.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Madrid, den 19de Marts. Regjeringen synes at have til Hensigt, saavidt muligt at tilintetgjøre Gibraltars Handel. Saaledes siger man, at den har givet, befaling til, at ethvert spansk Kystfartøi, som anløbe Gibraltar, skal ved sin Ankomst til sit Bestemmelsested, affordres den samme Told, som om det kom fra en fremmed Havn. Fra Buenos=Ayres havde man Efterretning om at en Mængde Kapere derfra vare udløbne, for at krydse paa de spanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Constantinopel, den 10de Marts. Den under 1ste December f. A. hertil fra Smyrna indtrufne, nordamerikanske General-Consul, Hr. Offley, som skulde underhandle om Afslutningen af en Handelstractat imellem Porten og de forenede nordamerikanske Stater, er igjen vendt tilbage til Smyrna, uden under de nærværende Omstændigheder at have kunnet opnaae sin Hensigt, da Portens Opmærksomhed er rettet paa andre Gjenstande.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Skrivelse fra Odessa, den 16de Marts. Ifølge alle Efterretninger fra Krigsskuepladsen synes Armeens allerede begyndende Operationer at hentyde paa den eftertrykke, ligste Fortsættelse af Krigen. Jndtagelsen af Sisseboli viser noksom, at Fjendtlighederne torde vorde aabnede i Hjertet af den ottomanniske Rige og Constantinopel selv blive alvorligen truet Hvad der giver dette megen Sandsynlighed er det for flere Dage siden her almindeligen udbredte Rygte, at en Afdeling af den Sebastopel udrustede Flaade har erholdt Ordre til, at indtage en stor Deel af Grev Paskewitschs Hær, og bringe den til Rheden ved Burgas. Resten af Armeen i Armenien skal derimod indskrænke sig til at gaae desensivt tilværks.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Bucharest, den 14de Marts. De russiske Tropper rykke fra alle Sider frem imod Donau og det er vel ingen Tvivl underkastet, at man har til Hensigt at indslutte de tyrkiske Donaufæstninger, men derhos tillige at afbenytte Operationens Basis fra Varna. Man veed, at den fra Tyrkernes Side træffes betydelige Forsvars Anstalter, og et ved den russiske Armee fuldkommen belavet herpaa. General GrevLangeron vil, som det hedder, forlade Armeen og begive sig til St. Petersborg; man tilføier, at han vil erholde Gouvernements posten i Finland. General Baron Berg, hvem en anden Bestemmelse tidligere var tiltænkt, skal nu igjen ansættes ved den anden Armees store Generalstab, som Underchef. General (eis mars Corps skal betydeligt forstærkes, man taler om at det skal være bestemt at bringes til 2000 Mand.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Servien, den 28de Marts. Mangelen paa Levnetsmidler skal i Constantinopel være steger, til det Højeste; de fremmede Gesandter lade dagligen uddeelBrød iblandt de fattige Folkeclasser, for, saavidt det staaer i deres Magt, at lindre Nøden; man har tildeelt Bagerne Opsynsmænd, for at der ikke skal forbruges mere Meel, end Autoriteterne holde for uundgaaeligt nødvendigt. Alle disse Forholdsregler kunne imidlertid neppe afvende den Fare, som truer Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Smyrna, den 2den Marts. Fra Ægina har man erholdt Efterretning om, at to russiske Linieskibe og to Fregatter vare afseilede til Vandene ved Candien, da der var indløbet Melding om, at efterat de Engelske og Franske i Januar Maaned havde ophævet Øen Candiens Blokade to ægyptiske Krigsfartøier samt to Transportskibe med Tropper den 21de Januar vare indløbne i Suda. Det nyeste Nummen af Bladet le Courier de Smyrne af 1ste Marts indeholder følgende Udtog af en Privatskrivelse fra Alexandrien af 18de Februar: "De har formodentligen allerede faaet Kundskab om de Fjendtligheder, som af den russiske Eskadre ere blevet udøvede imod en lille Eskadre, som Vicekongen havde afsendt til Candien efterat han havde erholdt officiel Efterretning om Ophævelsen af denne Des Blokade, og som bestod af en Fregat paa 60 Kanoner, en Corvette paa 26, og to Transportskibe. Disse Fartøier bleve i Vandene ved Candien et Linieskib og forskjellige andre Krigsfartøier vaer, som heisede engelsk Flag. Efterat er af Transportskibene, der var en meget god Seiler, havde nærme sig Linieskibet paa Skudvidde, heisede dette istedet for det en gelske, det russiske Flag, fyrede paa Transportskibet og tvang den til at stryge. Den ægyptiske Fregat tog strax Corvetten paa Slæbetoug, og blev forfulgt af det russiske Linieskib. Da den ægyptiske Fregat, efter 15 til 18 Timers Forløb, saae at Linieskibet indhentede den, skilte den sig fra Corvetten, som den de befalede at styre en anden Cours. Man veed ikke, hvad der er blevet af Corvetten; men Fregatten, som lykkeligen har naaer Havnen her, paastaaer, at den maa have kunnet redde sig, da det russiske Linieskib tabte Tid ved at forfølge Fregatten. Fler med Levnetsmidler til Candien ladte Fartøier blive nu holdte tilbage, og de til Livorno og Triest bestemte ville formodentligen ei heller komme til at afgaae. Et ægyptisk Regiment, som fra Kairo var paa Marschen hertil, har erholdt Contraordre, og vil igjen rykke ind i sine forrige Cantoneringer.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Af ovennævnte Blad le Courier de Smyrne meddele og til Ovenstaaende endvidere følgende Beretning: "Denne Begivenhed maa nødvendigviis forandre Vicekongens Plan, efter Portens Forlangende over Satalia at afsende 30000 Mand under Jbrahim Paschas personlige Anførsel. Nedschib-Effendis Søn er den 9de dennes indtruffen hertil fra Constantinopel over Satalia- og er strax reist videre til Gaffaries, en ved Delta liggende Provinds, hvor han troer at træffe Vicekongen. Hensigten med hans Sendelse er, at paaskynde Troppernes Afmarsch til Constantinopel, og at træffe en Aftale med Paschaen angaaende nye Korn-Forsendelser derhen. J Vicekongens Magaziner ligge uhyrForraad af Levnetsmidler opdyngede, og da de høie Priser, som han synes at ville fordre, afholde Spekulanterne fra betydelige Jndkjøb, saa er det at befrygte, at endeel af disse Forraad vil komme til at henligge i Magazinerne ubenyttede, indtil de bedærves
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Udenlandske Efterretninger. Cheltoft, den 2den April. J Aarene 1826 og 1827, er her et Havnearbeide udført, der allerede i denne haarde Vinte tilfulde har beviist sin Nytte.
Berlingske Tidende, 1829-04-11
Allerede i Aarene 1816 og 1816 blev dette Værk begyndt men efterat mange Omkostninger derpaa vare medgaaede, maatte man ophøre uden at have bragt det videre dermed, end til en 450 Alen lang Grundvold til en Broe, der ikkun opnaaede et Par Fods Høide, og neppe var tilstrækkelig bred for en Vogn, jeg endog gandske upassabel for ethvertsomhelst Kjøretøi. Men ved igjen at begynde dette Arbeide i Aaret 1826 har Broen derimod nu erholdt en Høide af 4 Fod over daglig Vande, den er bleve forlænget indtil 500 Alen, og da den allevegne er 9 til 10 Alen bred, kunne tvende Vogne mageligen passere hinanden forbi paa den. Den er blevet forsynet med et Brochoved, som er anlagpaa 6 Fods dybt Vand, og fuldkommen rummeligt til Vendeplads for Vogne. Fra denne, fra Landet af mod Vesten udløbende Broe, er igjen udbygget en ved Steenfylding understøttet Træbro mod Sønden, 100 Alen lang, indenfor hvilken Havnen nu af giver Sikkerhed for de der beliggende Fartøier. Rummet kan derfor, naar Havnen dertil faaer Evne eller Understøttelse, frendeles udvides saavel i Længde, som i Brede. Der, hvor tilfor ikke engang en Fiskerbaad kunde ligge sikker og Vinteren uden at drages paa Land, overvintre nu Fartøier paa 24 Læster og derover, og mange af disse kunne vel allerede takke denne Hav for deres Frelse.