JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Dr. Jessen anvender saalidt som mueligt Tvangstrøier, streng Jndelukning eller andre Tvangsmidler; han er stedse selv tilstede naar disse skulle anvendes. OverSygevogteren eller Sygevogterinden. dirigerer Udførelsen af slige Tvangsmidler ved Siden af Lægen, ligesom ogsaa, saasnart Paroxysmerne ere overstaaede, Lægen selv bestemmer Ophørelsen af Tvangen eller Straffen, og saasnart han seer, at Paroxysmerne blive sjeldnere, pleier han ogsaa strax at afsondre den Afsindige fra de kun de Afsindige i Hænderne efter Lægens Be enten tilenkelte Syge eller til at see Kroelige og Rasende, og giver ham, hos stedse under Opsigt, større Frihed. Det foretages ogsaa om Sommeren Spadserekjørsler. Finder Lægen, at den Afsindige kan ansees som fuldkommen helbredet, maa han dog først conferere med det lægekyndige Medlem af Directionen, og Direktionen beslutter derefter Ud Dr. Jessen er forbunden til over, hver gangen af Stiftelsen. Syg at holde en nøjagtig Journal, og ved hver Sygs Udgang at indlevere til Direktionen et kort Udtog deraf, som fra samme forseglet bliver den Øvrighed tilstillet, der har sendt den Afsindige til Anstalten. Sygejournalen selv, tilligemed den Efterretning, som ved den Syges Modtagelse, af hans Læge eller Vedkommende var sendt til Lægen ved Anstalten, bliver nedlagt i Stiftelsens Arkis. Doer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
den Syge bliver Sygejournalen, med ObducArkivet. Med Fornøielse, hvilte jeg her en Stund, da Dr. Jessen var saa god, at udtage for mig Gjennemlæsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Hvad et sligt velordnet, indholdsrigt Arivjeg ikke at forklare Dig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Dr. Jessen corresponderer gjerne med sine demitterede Patienter, og af adskillige interessante Breve saae jeg, hvor velgjørende slig Correspondence har maattet virke paa Reconvalescenten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Oftamtalte værdige Læge har opholdt fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
en rum Tid hos den fortræffelige Dr. Pine paa Anstalten Somnenstein ved Nirna, og vil gavne Videnskaberne og Retspleien behover adskillige interessante Diaria med Bilag, til tions=Forretningen vedlagt, ligeledes nedlagt i havt der Leilighed til, at lære at kjende hvormeget den humane, psychiske Paavirkning paa disse Ulykkelige formaaer. Badeanstalten er ypperlig, og Douche=Badet hensigtsmæssig indrettet, men man seer ei endnu Dampapparatet for at kunde anvende almindelige eller lokale Dampbade. De skjønne, luftige Korridorer, saakaldte Arkadegange, i den føndre og nordre Side af Bygningens indre Gaardsrum, ere hensigtsmæssigen afdeelte og tjene i slet Veirligt til Bevægelse for de Syge. Det forekom mig, at Lægen ikke havde saamange Sygevogtere, som det Antal af Afsindige, af forskjellige Klasser kunde behøve, især naar de skulde have Opsyn med de Syge i de temmelig udstrakte, først nyeligen anlagte og endnu ikke indhegnede, Haveanlæg, hvor ogsaa endnu savnedes tilstrækkelig Skygge. Man havde begyndt med at afdeele denne Have, saa at den ene Afdeling skulde være bestemt til Syge af den mere dannede Klasse. Her fandtes Begyndelsen til Træplantning, skyggefulde Lysthuse, en saakaldet Eremitage og Keglebane. Henimod, Vestsiden af Bygningerne vare indhegnede Have pladser med Blomsterbede, til Afbenyttelse af Reconvalescenter og rolige Sindssvage. Til Nordsiden af Bygningerne ere Afdelinger, som man var ifærd med at omgive med stærke Jndhegninger af Tjørn, hvor de Urolige kunde bevæge dem og have frisk Luft. Man har valgt, denne Afdeling paa dette Sted, fordi den her bliver omgiven af Stiftelsens betydelige Marker, og Enge 7). Ingen nysgjerrige Tilskuere kan *) Stiftelsens hele Areal er 4432 Hamburg. Qvadrat Roder; 1000 af Hamburg, Qvadr. Geest-Roder er lig 14605 danske Fod. derfor her iagttage den Syges Handlinger. Jmidlertid kan dette Haveanlæg hverken i Hensyn til behagelig Udsigt eller andre Naturyndigheder, nogensinde komme til at maale sig med Bidstrup gaards. Ved Mark- og Have Arbeider vil vel heller ikke alle de Afsindige kunne beskæftiges saaledes som i Bidstrup. Til anden Beskæftigelse for de Syge har jeg seet hensigtsmæssigen indrettede Dreier- og Snedkerværksteder. Der er indrettet enkelte Værelser for dem, som ere af Stand, hvortil ere et Sovekammer og desuden et Værelse til Opvarteren og et Kjøkken. Jeg lagde Mærke til, at man har afsondret Priveterne i Gaardsrummet for de mere Dannede fra den lavere Klasses. J nogle Afdelinger har man indført de Caseneuveske *) Privet-Indretninger, som ere at foretrække, især i Anstalter, 2) Die beweglichen und nicht stinkenden Abtrittsgruben, der Herrn Casenenve u. Comp. Weimar 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Ein Wort uber die in Berlin angelegten geruch losen Abtrittsgruben. Berlin 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Det er bekjendt, at Hr. Architekt Schlick fik under 24de Oct. 1823 Kongl. Privilegium paa, med Eneret indtil Udgangen af Aaret 1831, at forfærdige og anlægge hos os de af Casenenve opfundne saakaldte fosses d'gisances mobiles inodores, og at saadanne derefter ere indrettede deels ved det kongel. Palais ved Christiansborg Slot, deels i Sølvgadens Kaserner. Hr. Prof. Torkel Baden har i Handelstidenden dette Aar No. 62 leveret en Underretning om denne Cazenenuske Indretning, og om Tillavelsen, af Urate og Poudrette, samt i No. 66 af samme Tidsskrift mere til Anbefaling af samme. Hr. Kammerjunker Rawert havde forhen i nye Landsk. Tid. 2det Bind meddeelt Underretning om Pondrettens Tilberedning. for Afsindige, især fordi Excrementerne strax kan bortskaffes og ikke udbrede Lugt; uden at tale om at de derved komme til økonomisk Nytte. Saameget om denne Anstalt i Fædrenelandet. Jeg maae beklage, at Betalingen for hvert Jndivid af den simplere Klasse der optages, er, som det forekom mig, vel høi. Den laveste Betaling for Indfødte Slesvigere og Holstenere af den simple Klasse er 100 Rthlr. S. H. C. 160 Rbd. Sølv. For Udlændinge 125 Rthlr. S. H. C. - Den høieste Betaling for Syge af Stand er for Jndfødte fra 150, 350 Rthl. Cour. og for Udlændinger 175400 Rth., som erlægges qvartaliter. Patienter som betale 150 og derover maa enten medbringe en fuld opredt Seng, eller ogsaa bliver den anskaffet paa deres Regning. For Syge fra Danmark og Hertugdømmer Lauenburg er Betalingen lige med den for Udlændinger, hvortil Grunden er, at Plovskatten, for hvis Regning Bygningerne ere opførte, ene og alene er bleven udredet af Hertugdommene Slesvig og Holsten, og Jnstitutet har intet Fond, hvorfor Udgifterne maa eene bestrides af Indtægten for de Syge. Flere Kommuner beholde derfor deres Afsindige, bevare og behandle dem saa godt Leilighed gives. Selv i det Kongelige ChristiansPleiehuus i Eckernførde, saae jeg nogle Afsindige indspærrede i deres Galekammere, et ikke gunstigt Lokale for disse Ulykkelige, og, om jeg husker ret, var Grunden, hvorfor de ikke bleve sendte til Slesvig, at Betalingen var for høi og trykkende for Stiftelsens Kasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Underretning om Stiftelsens Jndtægter og Udgivter, samt om de Syges Af- og Tilgang i Aarene 1820 til 1825, vil Du finde i fornævnte Collegialtidende og Bilagene til Altonaer Men cur, samt i anførte Schrøders Geschichte Pa Endskjøndt hele Anstalten er dannet i de Store, er architectonisk imponerende, dvæler jeg dog saa gjerne ved det simplere landlige Vidstrup, og naar de nye Bygninger sammesteds opføres mindre imposante, men hensigtsmæssige, da skulle de Summer, som derved kunn spares, komme Stiftelsen paa en anden, vel bede, Maade tilgode, ved at gjøre Adgangen tilgivgeligere for mangt ulykkeligt Jndivid, som elle maa smægte og bortdøe fra Verden i den egen lige Daarekiste. Bygningerne ved den Slesvigske Anstalt have kostet betydeligt, (Bygnings=Omkostningen har nemlig beløbet sig til 85,600 RibS. H. C. eller 136,960 Rbd. Sølv - 68,48 Species, der som fornævnt ere tilvejebragte vidden i Hertugdømmene udskrevne Plougskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
J mine følgende Breve om andre hidse rende Anstalter, uden for Fædrenelandet, og til deligen til Slutning om Bidstrupgaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Indenlandske Efterretninger. Ved St. Mortens Kirke i Randers blev i forrige Aar Choret m. M. givet en Hovedreparation, hvis Bekostning efter det derover aflagt, Regnskab var 2516 Rbdlr. 75 s., hvoraf dog en Sum af 225 Rbd. 82 s. indkom ved gamle Materialiers Salg. J dette Aar har Kirken selv uholdt en ikke mindre fuldstændig Forbedring, der begyndtes udvendig den 29 Marts, og indvendig den 14de Mai, fra hvilken Tid Menigheden, har, med den høie Stiftsøvrigheds Tilladelse, afbenyttet Hospitalskirken, indtil sidst afvigte Søndag den 14 October, da Byens Jndvaanere igjen, efter 5 Maaneders Forløb, kunde, ved Reparationens Fuldendelse, med Glæde samles til Gudstjeneste i dens egen Kirke, hvis nærværende prunkløse Tækkelighed ikke kunde Andet, end frembringe et behageligt Jndtryk paa alle dem, der med Andagt vare forsamlede. Denne Hovedreparation er bleven udført under Bestyrelse af Værgen, Hr. Kbm. Casp. Smidt, der med lige saa megen Oeconomie som Opofrelse af Tid og Flid, har, efter Overlæg med Kirkeinspectionen, foranstaltet det Hele, og saaledes erhværvet retfærdigt Krav paa Menighedens skjønsomme Tak. (Udtogviis af R. A. No. 127.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Blandede Efterretninger. Den 12 Juli - hedder det fra Berlin (i Berliner Conversationsblatt) gav Mad. Catalani den sidste Concert. Det Haab, vi nærede, at see hende endnu engang fremtræde i en Opera, hvortil hun havde valgt Horatierne og Curatierne af Cimarosa, er blevet skuffet ved alle Slags Hindringer, man ved denne Leilighed lagde hende i Veien; deels nægtede man hende de, efter Foregivende andetsteds sysselsatte Chorer, deels gjorde Dem. Sechner, som Mad. Catalani for denne Aften vilde honorere, den beskedne Fordring af fer Hundrede Thaler (henved 800 Rbd. r. S.). Da sagde Sangerinden endnu engang: "Son Regina, (Jeg er Dronning), og gav allene en Concert, hvori hun sang fire store Arier, Variationerne til La blonding in gondoletta og God gave Frederie our King, hvilken sidste hun, under stormende bifald, gjentog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
De pøntinske Sumpe er, som bekjendt, et Morads, 6 til 6 1/2 Mile langt og 1 1/2 Miil bredt, i Kirkestaten mellem Nettrino og Teracino, hvis fordærvelige Uddunstninger forvandle den hele omliggende Egn til en Ørk. Allerede de gamle Romere prøvede paa at udtørre dem, og Pave Pius VI. forsøgte det paa ny, uden at opnaae Øiemedet. Den berømte Via Appia gaaer herigjennem. En Reisende siger om disse Sumpe: de ere vel paa begge Sider af Landeveien udtørrede, men for Luftens Sundhed er, saa meget man hidtil har mærket, intet udrettet. Jmidlertid har den udtørrede Bund beklædt sig med Grønsvær, istedetfor Siv, og frembringer en tolv til femtenfold Høst. Ingensteds, uden i Belgien, finder man skjønnere Sæd. Ved Udtørringen har man kun sørget lidet for den vundne Jordbunds Dyrkning og Befolkning. Pius VI. forærede sin Søstersøn, Hertugen af Braschi, og adskillige andre rige Grundeiere den store Landstrækning; disse have indført et ganske falsk Landoccononomiesystem. Blot i den Deel af den udtørrede Bund, der støder til Bjergene, møder man rige Plantninger af Hamp, Mais og Kjøkken værter. Man seer Mais og Hampstilke, der en 16 Fod høie. Ved Kanalen staaer Træer, om hvilke der slynge sig Viinranker, der endog strække sig fra een Kyst til den anden, og bedække Kanalen ligesom Tapeter. I Høstens Tid nedhænge fra disse Festons utallige Druer og hidlokke Skarer af Fugle, som de ere en velkommen Spise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Kjøbenhavns Børs, d. 26 October 1827. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 158 158 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 49 49 1/4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 77 77 1/2 i Banco. Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. 111 1/2 111 3/4 Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 97 2 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 4 pC. norsk Laan, 105, - i Banco. ved Hambro & Søn. - i Banco 4 pC. Dito nye. . . . i Sedler Asiatiske Comp. Actier 59 3/4 60 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
kilderie, Fireogtyvende Aargang. No. 87. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 October 1827. af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Nyeste. Det mærkværdige Syvtal. J Talsymboliken er Syvtallet mærkværdigt formedelst sine Fordeele. Det indeholder ikke alene to Gange det hellige Tre, samt den sluttende Eenhed, men, naar tre Trekanter sammenføies, give de syv Flader, nemlig sex Trekanter og een Sexkant. J denne Forening af Vand- og Jldtrekanten, som danne den sexkantede Stjerne, forestillede Egypterne den guddommelige Kraft i Naturen. Virkelig er Tallet Syv meest udmærket i den hele synlige Natur; det er ligesom et herskende Naturtal. Syvdags-Perioden er Tidsrummet for Lysskiftet, hos de fleste af de foranderlige Stjerner, vi kjende, synligst og hyppigst viser dette sig ved vor Maane, som vi, hver syvende Dag, see i et andet Lys. Derfra kommer den ældgamle Tidsafdeling efter syvdags Uger, hvilken endog Grækerne kjendte, som sandsynligen sluttes af Tidsguden Kronos's syv Døttre og Sønner. Med syv Farver glimrer Regnbuen, som forbinder Himmel og Jord, og syv Toner danne, ved deres Høider og Dybder og i regelmæssig Afværling, den musikalske Harmonies hele Tryllerige. Særdeles Betydningsfuldt viser Syv tallet sig i Menneskets physiske Natur. Et Barn som fødes i den syvende Maaned, kan leve, men det er sjelden Tilfældet i den sjette; de fleste Fugles Udrugning skeer i en sydags Periode; i Menneskets Levetid, som i Almindelighed udgjør syv Gange ti Aar, er det syvende Aar et Trinaar, som slutter en Udviklingsperiode, og derfor medfører, ligesom enhver anden Forandring, et Slags Crisis, hvorved Døden faaer Haab om en god Høst. Den engang syvaarige Levetid er det første Aarskiftes Periode; den to Gange syvaarige den begyndende Mandbarheds; den tre Gange syvaarige den modne Ynglingsalders; den fire Gange syvaarige er den modne Mandskrafts Periode; den fem Gange syvaarige er Perioden for Beenbygningens fuldkomne Uddannelse, og den syv Gange syvaarige udgiør, ligesom efter syv tilbagelagte Jubelaar, Befrielsestiden for mange fra Ungdommen medbragte legemlige Besværligheder og Overgangen til Alderdommen. For det menneskelige Legeme er Syv umiskjendelig et Grund tal. Det voxne Menneskes Hoved, eller det Hovedsystem, som naaer indtil Midten af Halsen, udgjør netop en syvende Deel af det hele Legemes Længde. Paa Menneskets og næsten alle Pattedyrs Hals findes syv Hvirvelbeen, og yv krumme Ribbeen danne Brystets Jndfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
J syv Systemer yttrer Menneskets physiske Natur sin Virksomhed: det seer, hører, smager, lugter, det aander, fordøier og formerer sig - paa alle disse Organer virke Nervesystemmet, som forbinder dem til Eenhed. For hele Oldtiden var Tallet Syv et helligt Tal. En gammel Skribent fortæller, at man i Egypten sang for Guderne, istedetfor en Lovsang, de syv Urtoner eller Vocaler, som Præsterne fremskraldede efter Ordenen, og Lyden af disse Bogstaver overstemmede, ved sine fulde Toner, Fløiten og Strengelegen. Hermes var det, som først iagttog disse Urtoner og afsondrede dem fra det Uendelige; saaledes fik Lyrgen med syv Strenge sin Oprindelse. Denne hellige Syvlyd var det vel, som orakelmæssig tonede fra Memons Støtte, og det fortjener at bemærkes, at paa Hebraisk er at sværge det samme som at syve, de, at tage Syven til Vidne; Eeden selv hedder Syven. Efter den tibetaniske Mythus, som er beslægtet med den indiske, trække syv Heste Soelvognen, som styres af Skjæbnen selv (Arun), imedens tusinde Genier omflagre den og besynge den med Lovsange. De Gamle kjendte overhoved kun syv Planter, iblandt hvilke ogsaa Maanen var, deres Orden sandseliggjorde den syvstrenge de Lyra i den egyptiske og orphiske Lære. Enhver af disse Planeter gave de en egen Himmel, den 8de Himmel var Jldhimmelen eller Empyreum, de Saliges Opholdsted. De magiske Astrologer, saavelsom Kabbalisterne, tale meget om syv gode og syvonde Astrallaander, som en tildeelte de syv Planter, og som atter staae under de syv himmelske Thronengles Overbefaling Udgaaende fra de syv Planter tilbedes, i Parsereligionen, syv Amschaspandser eller Overhoveder for de gode Aander. Den høieste, helligste og meest ophøiede af disse syv Himmelkongeer Ormund, det oprindelige Lys. Vel ere de sex andre virkende, lysskuende Konger, men det Ormuzds Tienere. Den alerandrinske Gostiker, Basilides, nævner syv fuldkomne, af den høieste Gud udrundne, evige Væsener eller Ac ner: Aanden, Fornuften, Forstanden, Viisdommen, Magten, Retfærdigheden og Freden; Enhver af dem byggede sin egen Himmel og sorø gede disse ved Engle. J Johannes's Aabenbering er Syvtallet et høist vigtigt Tal, i hvilket Forfatteren hemmelighedsfuldt fremsætter si Viisdom. Til syv Menigheder er Apokalpplan, stilet, og i den forekomme syv Stjerner, sy Engle, syv Segl, syv Kirker, syv Plager o. s. v. Tillige bør de syv Bønner i Fadervor og de syr Ord paa Korset omtales her. Ved syv Underværker blev Oldtiden staaende, og Hellas antog kun sine syv Vise, endskjøndt flere havde Krad paa samme Ære. Hos Talmudisterne betegne syv Egenskaber den Vise, og syv betegne Daaren, og i det hebraiske Sprog fastsatte allerede de ældre Grammatici syv Verbalformer, nemlig tre active, tre passive og en resiproke. De sy frie Kunster (Trivium og Qvadrivium, vare ikke allene meget vigtige i Middelalderens Klosterskoler, men ere det endnu i Frimureriet. Syvtallets Vigtighed er saa tidlig bleven erkjendt og anvendt, at det ofte forekommer som et udmærket Tal i de præmosaiske Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Jndenlandske Efterretninger. Hendes Majestæt Dronningens høie Fødselsdag høitideligholdtes ved et godt Middagsmaaltid, ifølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste Befaling, i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, samt i de militaire Caserneskoler. 176 Voxne og 237 Børn deeltoge i denne Fest og sluttede den med det meest levende Udbrud af deres Taknemmelighedsfølelse for Kongen og Kongehuset. Fragment af et Brev fra en Reisende i Jyllands sydvestlige Egne. (See forr. No.) Saaledes finder jeg, i ovenmeldte Beretning, intet angaaende den nye Raadstuesal omtalt, uagtet den fortjener enhvers Opmærksomhed, især er Forandringen paafaldende for den, der have kjendt det forrige Værelse, og nu træder ind i en stor, lys, og rummelig Sal. Man har ogsaa forbigaaet, at Byens gamle forfaldne Sprøite Huus er nedrevet, og at den i dets Sted er opført en Bygning, der afgiver et næt og passende Locale for tinglige og andre Forretninger, uden at den egentlige Raadstuesal nu behøves til sligt Brug, og saaledis altid er ryddelig, til sin oprindelige Bestemmelse. Til Brug for Byens Sprøiter og øvrige Brandredskaber, er det gamle paa Torvet beliggende, yderst forfaldne Vagthuus blevet istandsat og udvidet saaledes, at det, foruden et Varelse til Brandcorpset i paakommende Tilfældt, afgiver en fortræffelig Leilighed for Byen Brandredskaber, der her findes opstillede og tildeels ophængte i en skjøn Orden, saa at alt i Øjeblikket, naar det skal være, kan udføres paa Torvet. Angaaende de nye Indretninger ved Hospitalet, da ere disse meget overfladisk berørte, men det maa tilgives Avisens Udgivet, der maaskee af Frygt for at opfylde Bladet med disse Efterretninger, der umueligen kunne imelessere alle dets Læsere, har troet at skylde disse denne Korthed. Det er mig bekjendt, at en al 2de Etager bestaaende, grundmuret Bygning, foruden nogle og fyrgetyve Fag Huus af Bindingsværk, ere nedbrudte, og at Materialierne deraf deels ere anvendte til de tilbageblevne Bygningers Jstandsættelse og Udvidelse, og deen solgte ved offentlig Auction, og ved dette Beløb, tilligemed endeel sammensparede Renter af Hosstalets Rentefond fra Aaret 1821, staaer nu de gamle Hospital i fornyet Tilstand. Saavidt jeg veed har Hospitalet endog i dette Tidsrum udsat ikke ubetydelige Summer paa Rente, kortsagt: Planen er realiseret paa en næsten vidunderlig occonomisk Maade. Jeg vil alene berøre, at der er opført en ny grundmuret Bygning til Hospitalforstanderens Oeconomie, indrettet til Bryggers, Lade, Loe, Kostald m. m., hvilke ere adskilte fra de egentlige Hospitalsbygninger, der indslutte en Gaard, hvor de Vanvittige, under en frodig Lind, kunde søge og finde fri Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Den egentlige store Hospitalsbygning, der er bestemt for 30 Lemmer, og hvor tillige er anbragt 2de Daarekamre, er forresten indrettet, som Avisudgiveren anmelder. Dog fortjener det at bemærkes, at Spisesalen, der indbefatter et Rum af 4 Fag, og som er særdeles lys, er for Tiden overladt til Brug for Stiftsbibliotheket, da dette Værelse, efter den nærværende Indretning, kan undværes og er afgivet, for om i Tiden en Forandring i Lemmernes Oeconomie maatte befindes hensigtsmæssigere end den nuværende. Den vestre Sidebygning er, som Udgiveren af Riber Avis anfører, indrettet til Daarekamre, men man har glemt at tilføie, at de ere 10 i Tallet, og at følgelig Hospitalet nu er saaledes, at der er Plads for 12 Vanvittige. De 2de lange rummelige, lyse og hver med 2de Kakkellovne forsynede Gange foran Daarekamrene, afgive en bekvem Leilighed, hvor de Vanvittige, i roligere Øjeblikke, om Vinteren kunne røre og bevæge sig, dog er det at ønske, at Stiftelsen, tillige kunde afgive et opvarmet Værelse, hvor de ogsaa kunde finde passende Beskæftigelse, der saa meget skal bidrage til deres Helbredelse, saa at den, foruden at være Opbevaringsted for slige Ulykkelige, tillige kunde blive en HelbredelsesAnstalt, og saaledes end mere blive til Velsignelse for den lidende Menneskehed. De 2de andre Fløie ere, som Du veed, saare ubetydelige og smalle, de ere allene indrettede til Opbevaringssteder for Lemmernes Kister, Kasser, Tørrepladser m.m., og have saaledes faaet en Bestemmelse, svarende til deres særegne Bygningsmaade. Foran Lemmernes Værelser, der tilforn vare anlagte mod Nord, men nu vende mod Syd, saa at de velgjørende Soelstraaler allerede tidligt om Vaaren give nyt Liv og Varme til de gamle fortørrede Grene, er anlagt smukke Blomsterpartier, og ethvert Hospitalslem, der er rørigt, har sin Andeel heraf at passe. Du vil derfor, naar Du, i den rummelige Hospitalets Forgaard, træder ind i den udmærkede skjønne Lindealer og undrer Dig over, at denne Egn har en saadan Udsigt at frembyde, som den der her ligger for Dit Øje, nemlig Udsigten over Aaen, gjennem frugtbare Enge og Marker, til Seemskov - finde Blomster paa den ene Side, medens Du øner frodige og skyggefulde Træer paa den anden. Bag Blomsterne finder Du Hospitalets simple men smukke Facade, og derindenfor et venligt Asyl for den bedagede og svagelige Broder og Søster, der nedbede Himlens Velsignelse over den Øvrighed, der ved sin Virksomhed bidrog til de sidste Dages Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Blandede Efterretninger. Jkke langt fra den vestlige Ende af Indløbet til Rio Janeiro Bugten ligger en nøgen Klippe, Sukkerhatten kaldet, som ved en Grundvold af 400 Fod har en steil Høide af 1000 Fod. Denne Klippe, som formedelst sin besynderlige Skikkelse tjener de Søfarende ved deres Jndløben i Bayen til Sømærke, holdtes hidtil for ubestigelig; men for nogen Tid siden klavrede en engelsk Matros derop og plantede til Borgernes store Forundring og Forbauselse det engelske Flag paa samme. Det vajede i nogen Tid uforstyrret der, da ingen kunde findes, der var uforfærdet nok til at tage det ned, indtil omsider den samme Matros fandt sig beredvillig til denne Tjeneste.