JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Naar vi erindre os, hvad Kjøbstæderne for et Par Decennier vare i Sammenligning med Kjøbenhavn, hvorledes endog fra Regjeringens Side alle lucrative Jnteresser concentreredes i denne ene By paa de øvriges Bekostning, saa maae vi vistnok glæde os over, at vore Kjøbstæder desuagtet ved egen Kraft have begyndt at hæve sig fra deres fornedrede Stilling; men, – naar vi vide, at en umaadelig Sum af hele Rigets Jndtægter og Skattebeløb Aar for Aar anvendes til Kjøbenhavns aldeles specielle Fornødenheder, til dens Brolægning, dens Kirker, dens Lystpromenader, dens Fattigvæsen *) o. s. v. medens vore Communeindretninger kummerligen vegetere ved et indskrænket Antal skattebebyrdede Jndvaaneres Sammenskud, saa er det i Sandhed nødvendigt, at vi selv med Kraft varetage vore egne Jnteresser, og ikke i denne Henseende sætte større Tillid til en Kjøbenhavner end til en af vore egne Medborgere. Det er altsaa efter vor Overbeviisning upolitisk paa hiin Maade at forøge Kjøbenhavnernes allerede store Jndflydelse paa Forhandlingernes Udfald i den Forsamling, som er og bør være Provindsialstænder, det vil sige en Forsamling af Deputerede fra alle Rigets Provindser. Kunne vi end ikke finde en Mand, der tør maale sig med hine Notabiliteters i vort Fædreland næsten mageløse og ved Øvelsen skjærpede Dialectik, saa ville vi dog uden Vanskelighed i vor Midte kunne vælge den, der, udrustet med Dannelse og ) Til denne ene kjøbenhavnske Communalfornødenhed er der saaledes, ifølge de publicerede Finants Extracter, af Statens Midler anvendt i 1837. 34,586 Rbd. og i 1838. 36,294 Rbd. foruden betydelige Bidrag til dens milde Stiftelser; - og, da vedkommende locale Bestyrelse i Kjøbenhavn havde ladet Kongens Nytorv brolægge efter en aldeles feilagtig Plan, der som bekjendt i lang Tid var Gjenstand for Journalisternes bittre Dadel, blev uden nogen indhentet Erklæring fra Stænderne 3000 Rbd. udtaget af Finantserne og givet Staden i Erstatning af de Omkostninger, som ere tabte ved, at det allerede udførte Brolægningsarbeide maatte optages og omlægges (Coll. Tid. 1839 P. 656). Herved have de kjøbenhavnske Journalister, saavidt vides, aldrig havt noget at erindre. ædel Frihedssands, tør træde i Kamp med enhver, hvor det gjelder at forsvare vore dyrebareste Jnteresser. J al Fald ville vi være bedre tjent med en simpel ærlig Borger eller Bonde, der uden at kunne henregnes til de saakaldte Dannedes Klasse, har Hjertet paa det rette Sted, der forstaaer at tale og tie til rette Tid og ikke vil kjede Forsamlingen med lange selvbehagelige Taler og unyttig Snak.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Om Forholdet imellem Directionen for det Classenske Fideicommis og Fæstebønderne paa denne Stiftelses. falsterske Godser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Kammerjunker Classen, der stadigen residerer paa Corselitze og er Directionens Organ i Godsernes Anliggender, hvorfor han ogsaa tituleres fungerende Directeur, – er efter den almindelige Mening hos Godsernes Beboere ingen Bondeven, idetmindste er han det neppe i den Grad, at han befordrer Fæstebøndernes Velvære paa Bekostning af de Grundsætninger, der almindeligviis hyldes af den Stand, til hvilken han hører. Factiske Beviser for denne Mening ere det Hoveriegag, hvori Fideicommissets Bønder længere end alle andre Fæstebønder paa Falster holdes, imedens det maa antages, at hans Stilling og Stemme i Godsernes Anliggender maatte have været istand til at bevirke dets Løsning, og den Omstændighed, at Hr. Kammerjunkeren var Sjælen i de Forhandlinger og Foranstaltninger, ved hvilke Directionen, ikke alene til høist urigtig Tid, men tillige paa et fingeret Grundlag, søgte at forøge Naturalhoveriet. Endskjøndt nu Forsøget strandede, deels formedelst den Omhu, hvormed Bøndernes Ret efter deres egen Foranstaltning blev varetagen, deels formedelst den locale Øvrigheds og Rentekammerets liberale Anskuelser, er det dog naturligt og vist, at denne Directionens Tendents til at gribe om sig paa Bøndernes Bekostning, og det tvertimod Fideicommis Stifterens fundamentale Bestemmelser, har undergravet den Agtelse, Directionen, in Specie den fungerende Directeur, lige over for Fæsterne fornuftigviis maatte ønske at besidde, fordi den er det eneste sikkre Fundament for Tillidsforholdet. Mangel paa Tillid er omtrent det samme som Mistillid, og denne er Moder til Miskjendelse. Bliver nu Directionen miskjendt, har den dog nok selv afstedkommet denne skjæve Retning i Administrationsforholdene. Hvad Skjønsomhed og Taknemmelighed angaae, bemærke vi, at Bønderne aldrig uden at udtrykke disse Følelser omtale Fide commis-Stifteren, og at den nu fungerende Direction, der skal fuldbyrde hans Villie, sikkerligen kan gjøre Regning paa lignende Anerkjendelse forsaavidt den handler i Stifterens Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Dersom Hr. Kammerjunker Classen, som paa Directionens Vegne staaer i directe Berørelse med Stiftelsens Bønder, fandt, at Opmærksomhed for Tidens Fordring harmonerede med hans Stilling, vilde han udentvivl kunne bidrage Meget til at retablere det Forhold, som er, men ikke burde være forrykket. Men vi troe ikke, at dette Directionens Organ derhen retter sine Bestræbelser. Naar han vil tale med en Fæster, tilkjendegiver han ham denne sin Villie i Form af en befaling, med de Udtryk N. N. haver at møde, &c., – og naar han, skrivtlig eller mundtlig, tiltaler endog den ældste Fæster, der har seet ham gjennemvandre Livets forskjellige Stadier, fra Barndommen indtil den Alder der betegner Manddommen, tiltaler han ham med J. Det er ikke i Enhvers Mund at dette Udtryk og denne befalende Tone behager den alderstegne Bonde, og, saafremt det forholder sig saa, at en sømmeligere og meere forsonende Tiltale ligger indenfor sand Humanitets og Urbanitets Grændser, er det selvmodsigende at Hr. Kammerjunkeren forsmaaer at drage Fordeel af disse Dannelsens ypperste Frugter for Livet, naar han staaer lige over for den Bondealmue, til hvis Oplysning Directionen ved gode Skoleindretninger søger at virke. Allerede af hvad vi ovenfor have yttret fremgaaer det, at det omhandlede spændte og uhyggelige Forhold er begrundet i Directionens, in Specie dens fungerende Medlem, egne Foranstaltninger og Misgreb, og at Fæstebøndernes Mistillid ikke trænger til Næring af saadanne vrange og vildledende Lærdomme, som Hr. 69 i denne Tidende No. 136 har forkyndt med Hensyn til Jagtretten. Jøvrigt skulle vi Tid efter anden, som vor Leilighed tillader det, levere flere Bidrag til Belysning af hine Forholde, der nu engang ere Publicums Dom undergivne. Den 1ste December 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Jyllandsposten indeholder en ny Artikel om Kammerherre Mylius's Fortjeneste af det Offentlige, samt tillige om den Skjæbne, Hovedgaarden Aagaard ved hans Transactioner har havt. J Aaret 182 - hedder det overdroges benævnte Mylius Hovedgaarden Aagaard med Underliggende i HanHerred for 29,000 Rbd., efterat forrige Eier hos Statsgjældsdirectionen forgiæves havde ansøgt om et første Prioritets Laan af 20,000 Rbd., hvorpaa han, Mylius, der imidlertid bedre forstod sin Sag, med bemeldte Direction, som bestyrere for den extraordinaire Laanefond, til samme Tid fik et Laan, arrangeret, og Fonden erholdt da for 67,600 Rbd. Sikkerhed i bemeldte Aagaard med Tilliggende næstefter 19,300 Rbd. paa første Prioritet. Han besad nu Eiendommen, men lod den tildeels forfalde og paadrog sig betydelige Skatte- og Rente-Restancer, indtil han i Aaret 1828 for 76,200 Rbd. overdrog den, tilligemed et Par Tiender, hvorpaa han af Statsgjældsdirectionen i 1823 endvidere havde faaet et Laan af 8600 Rbd., til den kongelige Kasse, som desuden maatte overtage første Prioritets Hæftelsen 19,300 Rbd., Alt foruden de store Restancer af Skatter og Renter. Saa var det Coup gjort, men Mindet herom vil og bør ikke uddøe, om end Hr. Kammerherren hæves nok saa høit. - Det tjener iøvrigt til Beviis paa Mylius's ganske mærkværdige Regociering, at, da han i Aaret 1826 endeligen blev sagsøgt for skyldige Renterestancer af forskjellige til den kongelige Kasse paa hans Godser udstedte Obligationer, paadragne for 5 ja flere Aar, udgjorde disse allerede dengang et Beløb af 51,800 Rbd. Man tænke sig hertil de uhyre Summer, som de vistnok paa samme Maade paa dragne Skatterestancer udgjorde. – Vi beklage, at vi ikke see os istand til at kunne meddele nogen nærmere Oplysning, eller Noget i Henseende til de andre Gaarde, Mylius paa lignende Maade har havt under Hænder, da det vilde være interessant at vide, hvormange Penge Landet ved denne ene Mand har tabt; ei heller indsees det, hvorfor man ved disse Gaardes Overtagelse for kongelig Regning har valgt en indbyrdes Overeenskomst, hvorved, som det synes, al videre Prætension i Fremtiden er frafalden, istedetfor at man ved Anvendelsen af retlige Midler dog idetmindste kunde have beholdt den personlige Ret mod Debitor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
For nærværende Tid, da Trykkefrihedsprocesserne begynde at tage Overhaand, ville vi henlede Læsernes Opmærksomhed paa en Artikel i den Frisindede, hvori søges godtgjort, at ogsaa en Componist letteligen kan blive besværet med en Trykkefrihedsproces. Vi overspringe Jndledningen og anføre Slutningen, hvori det hedder: Sæt f. Ex. han paa Placaten annoncerede en Rentekammer-Galopade, og denne nu blev spillet i et langsomt og slæbende Tempo, – vilde det da ikke være Jronie, en Allusion til denne Autoritets Forretningsgang, Eller dersom han bebudede en Constitutions- eller Skattebevillings-Vals, og der varierede over det Theema: Gid du var min!", – maatte han da ikke befrygte at blive draget til Ansvar for at have befordret Ønsker, der stride imod Kongeloven, Eller hvis han blot anmeldte en ny Længselsvals, hvori lidt Plagiat af den Stumme, Wilhelm Tell eller et andet saadant Stykke kunde have indsneget sig, – hvad udsatte han sig da ikke for? Og dersom nu i en Kroningsmarsch et skjærpet Øre formeente at gjenkiende Toner af Visen: "at Slyngler hæves til Ærens Top, eller Ordener hænger man paa Jdioter, – hvilken farlig Proces havde da den stakkels Musicus ikke at bestaa Vilde han componere Polonaiser, maatte han især være yderst forsigtig; valgte han veemodige eller sørgelige Theemata, da kunde det see ud som han vilde vække Folkesympathi og røre op i Polens Skjæbne, og foretrak han livligere Melodier, f. Ex. Hvad det vil være mig en Glæde igjen at see mit Fødeland, vilde det være endnu værre. Anvendelsen af nogle Jagtioner, eller den blotte Anvendelse af Hornet i en Konge-Mennet kunde berøve Dandsemusiken en saa meget lovende Componist for bestandig. Kortsagt, Hr. Lumbye maa være meget forsigtig, dersom han vil give nationale, folkelige Original=Rumere, og fornemmelig vogte sig for syncoperede Nodefigurer, da en Forrykkelse af Tacten grumme let, imod al hans Benegtelse, kan blive anseet som et attenteret Brud paa det bestaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Blandinger. Paa en Forpagtergaard i Vest-Pennard laves i denne Tid en uhyre stor Sødmelks=Ost til Dronningen, hvortil anvendes Mælken af 750 Køer. Denne Kæmpeost skal kjøres til London paa en Vogn, som vil blive trukken af 8 af Englands smukkeste Koer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
J den vossiske Berliner-Tidende opkastes det besynderlige Spørgsmaal, om de drøvtyggende Dyr nogensinde sove Landmænd, hvem man har forelagt Sagen, forsikkre, aldrig at have truffet paa et sovende Hornqvæg eller Faar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Paa de hollandske Kyster er fra Havet inddrevet en død Hvalfisk, 75 Fod lang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Reisende fra den 25de Novbr. til den 2den Decbr. 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Fuldmægtig Jespersen; Forvalter Møller; Skovrider Jochumsen; Capelmusicus Petersen; Handelsfuldmægtig Henriques, Pastor Lund. Med Personposten, Farver Graff, Mad. Cassel; Dhrr. Saabye, Aarsleff og Feilberg; Handelsfuldmægtig Reese. Udenfor Posterne, Forvalterne, Jansen og Dresler; Greve Knuth med Familie, Postsecretair Pritzel, Kjøbmændene Rulland og Berg; Kobbersmedsvend Haagensen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Kjøbmand Kaufmann, Jomfru Svendsen; Maler Hansen. Med Personposten, Pastor Glahn, Postsecretair Pritzel; Jomfru Clausen; Dhrr. Lundahl og Hage; Fuldmægtig Jespersen. Udenfor Posterne: Gaardeier Møller; Kjøbmand Bentzen, Jomfru Bentzen, Kniplingshandler Petersen; Handelsbetjent Berg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
AVERTISSEMENTS. Paa Undertegnedes Forlag er udkommen: Forelæsninger over den apostoliske Kirkes Historie. Af Dr. Ch. H. Kalkar. 269 Sider (foruden Titel og Fortale) stor Octav, trykt paa godt Maskinpapir. 1 Rbd. 5 Mk. i Paphind. Disse Forelæsninger skulde tjene til at afslutte og fuldstændiggjøre de tidligere udgivne Forelæsninger over den bibelske Historie, til hvilke de i Form og Jndhold knytte sig. Deres Øiemed er ikke blot at meddele det historiske Stof, men ogsaa at fremstille Udviklingen af Guds Rige paa Jorden i Kirkens Stiftelses og Udbredelses Historie, samt den første christne Kirkeforfatning. Skriftet vil tillige give læge og dannede Læsere et Hielpemiddel til en frugtbar Forstaaen af det nye Testamente. De faaes i de fleste Boglader i Danmark, hvor tillige kan erholdes de tidligere udgivne, og med saameget bifald saavel her som i Udlandet modtagne. Forelæsninger den bibelske Historie. fra den babyloniske Exil indtil Christi Himmelfart. 2 Dele, 746 Sider, stor Octav. 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. i Paphind. Odense, den 1ste October 1840. S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Bøger. Conversationslexikon for alle Stænder af Joh. Nik. Høst er nu udkommen complet og faaes saa Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. velsom alle af Alvild Th. Høst udgivne Skrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Tillige haves et Udvalg af S. Hempels Forlags Artikler, hvoriblandt den ofte omspurgte nye Udgave af Götsches Læsebog for Almueskoler. Alt til Bogladepriis. Subskription modtages paa Almuesvennen, tredie forbedrede Udgave, der vil blive i 2 Dele og udgjøre imellem 24 og 30 Ark a 4 s. Ligeledes faaes sort og rødt Lak til Fabrikpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Fortegnelse over S. Hempels Forlagsskrifter faaes gratis hos Bogbinder J. Madsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Tjeneste søges. En duelig Avlskarl ønsker sig Condition til 1ste Mai. Herpaa Reflecterende ville behage at aflægge billet mærket P. H. paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
God indenlandsk Uld kan bekommes i Pd. og Lpd. viis i Nykjøbing hos Chr. Løye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
undertegnede, der har vundet Borgerskab som Bogbinder mester, anbefaler sig til et æret Publicum med godt og forsvarligt Arbeide til billige Priser. Nykjøbing den 1ste December 1840. H. J. Kauffmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
520 Rbd. Sedler Umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Overformynderi er strax at erholde, mod befalet Rigtighed, naar man derom henvender sig til undertegnede. Juellinge den 26de November 1840. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Auction. Mandagen den 14de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Kippinge Præstegaard afholdt Auction over endeel Ege Bygningstømmer, samt nogle Vinduer og Dørre af det nedbrudte Vaaningshuus. Liebhavere indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 3die December 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Jndkaldelse. Erhver, som formener at have Fordring i Boet efter afdøde Gaardfæsterske Kirsten Hansdatter af Stubberup, tidligere afdøde Gaardmand Hans Holtes Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Tilgodehavende for undertegnede Skifteforvalter efter benævnte Afdøde. Christiansholm den 26de November 1840, J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Mortifications=Stevning. Tilforordnede i den kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn gjøre vitterligt: At efter Begjæring af Sognepræst og Provst Kofod Ancher til Østofte paa Lolland og i Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 10de November d. A. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have i Hænde et ham frakommet Dupplicat til et transportabelt Statsfondsbeviis, dateret den 25de Februar, lydende paa 1600 Rbd. Sølv, og paa Navnet Jomfru Johanne Wilhelm, samt mærket Wallis, og noteret i vedkommende Hovedbog, Folio 109, Conto No 1191 og i vedkommende Contrabog, Folio 294, Conto No 1191 til at møde for os i Retten, som holdes paa Raad og Domhuset her i Staden, den sidste Mandag i Aprilmaaned 1842, om Formiddagen Kl. 9 for med bemeldte Dupplicat at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da, saafremt Ingen inden fornævnte Tid dermed skulde melde sig, Citanten vil forvente og paastaae det ved Dom mortificeret. Forelæggelse og Lavdag er ophævet ved Frd. 3die Juni 1796 § 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-06
Jndenlandske Efterretninger. Magister Lindberg har endnu ikke opgivet at arbeide mod Skattebevillingssagen, men har i denne Anledning nogle Adresser i Circulation, af hvilke Fædrelandet har meddeelt en, der for Tiden gaaer fra Huus til Huus i Løve Herred i Sjælland. Af denne meddele vi her et Brudstykke, for at man deraf kan slutte sig til Resten. Efter en Klage over at Stænderne ere gaaede ind paa Sagen, hedder det nemlig: Ja med lidet taknemmelige Hjerter, maatte vi erkjende den store Naade, Gud Fader Almægtige har beviist os, ved at skjænke os Konger, der i Gierningen have viist og vise, at Folkets almene Vel er deres Hjerters Attraae, og at den Ringeste er den danske Konges Hjerte ligesaa nær som den Høieste, dersom vi nu, da saaMange vise, at de ikke skjønne herpaa, ikke vilde bevidne Deres Majestæt, at vi med usigelig Glæde erkjende, hvilken Lykke der er bleven den danske Bonde til Deel, siden Frederik den Gode brød hans Lænker for et halvt Seculum siden bleve brudte, og at det er vort glade Haab, at Deres Majestæt vil ikke mindre end deres Forgænger have vort saavel som det Heles Vel for Øie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-06
For et Par Dage siden - hedder det i Fædrelandet – læste man i Kjøbenhavnsposten et vistnok velmeent men høist uheldigt Forsøg paa at berigtige Noget, det nævnte Blad havde anført om Udvidelsen af et kongeligt Slot. Men det er ikke saa meget de Berigtigere, der træde offentlig frem, Oppositionspressen har at frygte, der gives en Afdeling af Hofmændene, der ufortrødent fortælle i Krogene, at Oppositionsbladenes Efterretninger om Hoffets Udgifter ere overdrevne, ja reent usande. Hvormange af vore Læsere have ikke i disse Dage saaledes hørt fortælle med en officiel Mine, at det slet ikke var sandt, at der skulde foretages betydelige Reparationer og Udvidelser ved de kongelige Slotte. Der skal kun bygges et lille Huus, det er kun et Plankeværk. Overslaget over Udgifterne ved Odense, Slot ere imidlertid 33,780 Rbd. og ved Silkeborg, Slot omtrent 20,000 Rbd.; det er et kostbart lille Huus, det er et dyrt Plankeværk. Udvidelsen af Odense Slot skeer for Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen og hans Hofstat. Os forekommer det forøvrigt langt hensigtsmæssigere, at Hs. Kgl. Høihed tog Bopæl her i Staden, for at kunne deeltage i Forhandlingerne i Statsraadet, hvor den myndige Kronprinds upaatvivlelig aldrig bør savnes. Hs. Majestæt har sikkert tidt beklaget, at Adgangen til Statsraadet først saa seent blev aabnet ham som Arveprinds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-06
Tydske Blade berette, at Kongen af Hannover skal ønske at vinde Prindsen af Bentheim Steinfurth, for sin Tjeneste. Da et tidligere Tilfælde har viist, at Forhold kunne nøde den nævnte Prinds til at melde sig ud af den danske Tjeneste i Tilfælde af Krig, hvorfor flere ogsaa havde ventet, at han ikke vilde have meldt sig ind i den igjen, er det at formode, at kun yderst Faa ville beklage, dersom Prindsen skulde træde fra dansk over i hannoveransk (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-06
Tjeneste. J Fædrelandet har en anonym Embedsmand, der har underskrevet Petitionen og Skattebevillingsret, men ikke paa Grund af sin Alder og Familieforhold kan tage sin Afskeed, udviklet de overordentlige Fordringer, man kan gjøre til Embedsmændene som en Følge af deres Eed, og derfor udtalt sig for at Embedstanden indgik til Regjeringen med et Andragende om, at erholde en klar og bestemt Fortolkning af Embedseden, eller en ny Embedseed, saa at de kunne vide hvad de have at gjøre eller ei. Da det vel neppe er at formode, at Embedstanden, under de nuværende Forhold ville indlade sig paa denne Opfordring, er det at ønske, at en tilkommende Stænderforsamling vil optage dette Forslag. Det udkomne No. 4 af Corsaren bekjendtgjør Beslaglæggelsen af dens No. 3 paa følgende Maade: Den regelmæssige Udgivelse af Corsaren er begyndt med den store Uregelmæssighed, at Bladet ikke er gaaet ud, fordi det nemlig blev lagt under Beslag. Dette er Noget, som vi ikke kunne gjøre ved; Skylden ligger i Trykkefrihedslovgivningen, hvorfor vi bede de ærede jydske Stænder om at skynde sig med en Petition om, at bemeldte Lovgivning maa blive forandret, saa at det bliver Justitsraad Reiersen forbudt, saaledes at lægge Beslag, paa honnette Folks Blade. Dette Tilfælde er forresten paa en vis Maade en velfortjent Straf for os, fordi vi sidst letsindig talte om at blive lagt under Beslag, stoppet i Maskiner o. s. v., nu have vi det saa godt. - De Artikler, som have foraarsaget Beslaglæggelsen, ere forøvrigt af et meget uskyldigt Jndhold, idetmindste ere vi os bevidste, at have skrevet dem med et meget uskyldigt Sind; men maaskee have vi ikke været heldige i at udtrykke os. De ere tre i Antal, nemlig: Under Charivari, et Rescript fra Redacteuren til sine Medarbeidere, hvori han forbyder dem visse Ønsker, en større Artikel, betillet: Rescriptet af 31te Octbr. d. A., en lille bemærkning under Nyheds artikler m. m. angaaende Hofballer og Balparer. Det kongelige danske Cancelli har stadfæstet Beslaglæggelsen, uden at tage noget Hensyn til, at Corsaren er en god Ven af Regjeringen, idet den jo er af Juste milieu Partiet, og at den derfor idetmindste efter vor Formening - burde have lidt mere Frihed end Oppositionsbladene. Denne Mangel paa Hensyn fornærmer os imidlertid ikke vi ere ikke destomindre ligesaa venskabeligt sindede mod Regjeringen og Cancelliet nu som før. Vi ville strax give et Beviis paa, at vi slet ikke ere vrede paa Cancelliet for denne Beslaglæggelses Skyld, idet vi ville rose det. Cancelliet er særdeles expedit med Bekjendtgjørelser af Trykkefrihedsactioner, overeensstemmende med Frd. 27de Septbr. 1799 § 18. Ved Comptoiret for disse Forretningers Afgjørelse behøves ingen Jernbane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-06
J Jtzeh. Ugbl. findes følgende indsendte Meddelelse: Jeg har nylig seet en blind Landmand, som siden hiin Tid (1799) har været i Paris; jeg saae ham i Palai=Royal, hvor han havde varmet sig lidt i Solen. Det var en Ynk at see, saa bleg og mager han var og hvorledes han følte sig frem ved Husene. Man fortalte mig at dette var den gamle danske Digter Heiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-06
Som Kunstnotits meldes i Corsaren, at vor geniale Landsmand Lorck (der reiser med Fregatten til Sydamerica har hjemsendt en Paaseilingsvals, som han har componeret i Kanalen mellem Frankrig og England; – og at der snart vil udkomme en Friervals o. s. v. Orla Lehmann, hvem et Blad allerede havde tiltænkt det vacante Raadmandsembede i Kjøbenhavn, faaer det nok neppe, da han, efter Forlydende, i Hr. Bagermester Sager skal have faaet en vægtig Concurrent. Hr. Sager er, som bekjendt, candidatus juris landabilis.