JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
J Rosenholms Mølle udi Østerliisberg Herred, HornskeSogn, er den 2den Junii sidst ved Døden afgaaet Madame Kierstine Bie og den 2den Julii som er 30te Dage efter Dødsfaldet aabnes Boet, til hvilken Tiid indkaldes at møde dette Stærveboes Debi= og Creditorer, de første for at betale hvad de til Stærvboet er skyldig og de sidste for at legitimere deres Fordringer, som og Stærvboets Arvinger, de Myndige selv og de Umyndige med Formyndere, samt 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, som er den 27de Julii og 7de September d. A., da Skiftet til den Til om muelig sluttes. Til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres at Stervboet er fattig og taaler ingen anden Proclama end dette saa at naar Begravelsens Bekostninger og den allerede anmeldte Gield skal udredes, bliver der intet at arve. Rosenholm den 15de Junii 1795. C. S. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
En sortebruun Hest 5 Aar gammel, med 2 hvide Bag sokker og forskoet, afstudset Mann til midt paa Halsen neden derfra hænger Mannen i 2 Lokker paa hver Side af Halsen, er Natten imellen den 16de og 17de Junii bortkommen fra Anders Michelsen i Catrineberg i Ørresløv Sogn i Woer Herred. Hvem som kan opdage hvor denne er og vil melde det til dens Eier, kan vente en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Domkirken i Wiborg behøver en betydelig Reparation saa vel af Blytækker, som Tømmer= og Murmester=Arbeide. Over dette Arbeide, som for en Deel strax i Sommer maae foretages, bliver holden offentlig Licitation i Viborg, Latinske Skole Onsdagen den 15de Julii førstkommende Kl. 2 Efterm. til hvilken Tiid indbydes Alle, som efter nøiagtigt Syn kunde have Lyst at paatage sig Arbeidet enten i visse Deele, eller i det Hele, efter de paa Stedet bekiendtgjorte Vilkaar. Hvilket alt herved efter den høie Øvrigheds Ordre bekiendtgiøres af Cai Ditl. Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Conrector Scholæ og Domkirk. Værge, J et udfløttet Selveiersted som ligger i den bedste Ege i Aarhuus Stift, forlanges strax 600 Rdr. Paa Adresse Contoiret i Aarhuus faaes nærmere Efterretning her Citroner er at faae tilkiøbs hos Henrich Langble paa Meilgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Hvor et Partie gode og vel brændte Muursteen tillier at bekomme, anviser Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Udenlandsk. en Placat, som den 23de Junii om Aftenen blev paa Kiøbenhavn. De fattigste af de Brandlidte gi Hiørnerne af alle Gader opslaaet, ladet udlove en Dou ves endnu daglig Øl og Brød paa offentlig Bekostning. ceur af 1500 Rdr. til den som kan sige eller opdage, For den overordentlige Politieret ere alt adskillige Per hvorfra Jlden er opkommen, eller om nogen kan opdage soner, der vare mistænkte for at have anlagt Jlden, at der har været Folk som har søgt at udbrede Jlden blevne forhørte; men samme ere befundne uskyldige, og efter at den var kommen i Byen. strax igien løsladte. Ogsaa er den Commission, der var En Forpagter, har paa Nørre Fælled leveret til Ca nedsat paa Holmen for at holde Forhør over de sig den pitain Lange, som har Opsigt med Telterne der, 2 Tdr. befindende Folk, bleven endt, uden at have faaet nogen Gryn, 50 Brød og 1 Tde. Smør, med Begiering at Oplysning om Jldens Oprindelse. De her værende han vilde uddeele denne liden Gave efter eget GotbefinKlubber kappes med hinanden om, at overlade andre dende, da Capitainen ønskede at vide hans Navn, og deres overflødige Værelser. Her er nu overhovedet skarl fra hvem det kom, svarede han: Navnet kunde det være Opsigt, siden der endnu sidste Onsdag udbrød Jld 2 det samme med, kun at det kom de Nødlidende til Hielp. Gange. Endnu den 12te fandtes brændende Lunter paa Maatte dog denne ædle Handlings Bekiendtgiørelse bidrage en Kiøbmands Tømmerplads. De til Reisen til den til flere Velhavendes Efterfølgelse, hvoraf der gives saa Svenske Leir bestemte 10000 Rdr. skal nu anvendes mange, i vort gode Sielland, til de Fattige. En Bonde, som en Borger bød 5 Rdr. Odense, den 22 Junii. for at bortkiøre sine Sager, men som endelig vilde have Ved en af Byefogden i Bogense foretaget Raadstue 15, lod Kronprindsen gribe og straffe. Bønderne maa samling have 5 Kiøbmænd og Kornhandlere sammesteds nu kiøre for intet. anbudt at ville levere 36 Tdr. Rug for 22 Mk. Tønden, Allene fra Roeskilde skal den 10, 11 og 12 Junii til Haandværkstanden og de Fattige i bemelte Bye. Da være kommen til Kiøbenhavn 17216 Pund Brød forudenne Priis er meget moderat imod hvad ellers nu i Ali den 862 hele Brød hvis Vægt ikke vides. mindelighed for 1 Td. Rug tør forlanges, saa fortiener Om Natten gaaer her stærke Patrouiller paa Gaderne et saa frivilligt Tilbud af Kiøbmændene i den mindste for at hindre Tyverie og Uordener. Kiøbstæd her i Provindsen, som et sand Beviis paa Vel Efter Rygtet skal den Danske og Svenske Flode hver tænkenhed og Medborgerkierlighed, herved at anprises for sig gaae til Søes, for, som man siger, at Sverrig, til Efterlignelse i Provindsens større Kiøbstæder. har forbunden sig saa nøye med Frankrig, at samme nu Aarhuus. Den 26de Junii afgik herfra til Kal ikke kan ansees for ganske neutral. lundborg Smakskipper Lars Hansen med Stude og Lam Skiønt der til Dato ingen Spor har været til at Jl for Anders Hvid. Samme Dato ankom hertil Skip den er paasadt, saa har Hs. Majestæt Kongen dog ved perne Peder Rasmussen og Christen Soede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Udenlandsk. Frankrig. Af et opsnappet Brev fra Cormartin til de andre Chouans-Chefs, hvor han iblandt andet sig ger: "At han havde Midler i Hænde, hvorved han kunde hæve Penge, og ved hans Haands Underskriv kunde trække store Summer, men at han ei gierne ville gaae allene til Værks", er deres Troeløshed opdaget. Cormartin skal og have ladet sig forstaae med for Brigadegeneral Humbert, " at han behøvede kun at opløfte en Finger, saa ville den heele Provinds Bretagne være for ham". De Chouanschefs, som under sikker Eskorte nu er underveis til Paris, ere Cormartin, Boishard, Jarry, Cocurede-Roy, Coeur-de=Lion, Picoti og 2 andre. Folkerepræsentanterne Grenot og Bollet, lod derpaa i Rennes en Proclamation bekiendtgiøre, hvori de afskildrer disses Troeløshed m.m., og ender saaledes: "Vores Beslutning er at holde Freden, troelig at udføre dens Betingelser, omhyggelig at beskytte Eiendoms, Personers Sikkerhed og Gudstienestens Friehed. Alle Mennesker, som er Fredens, Ordens og Enigheds Venner, er vore Brødre. Blot Forrædere, Meenedige og Blodtørstige er vore Fiender. Man seer heraf at Folkerepræsentanterne giør alt for at hindre Landfolket der i Egnen fra, at de ikke skal slaae sig til de oprørske Chouans. Courieren fra Brest, som i nogle Dage udeblev, er nu ankommen, der beretter at Egnen omkring Brest er af de Fredbrydende Chouans gjort meget usikker, og at han allene ved sin Hestes Hurtighed var undkommen. Til Rygterne henhører, at de Chouans nu er talrigere end forhen, at de beleirede Arrances, at hele Bretagne og Neder normandie var i Oprør, som alt strakte sig til Caen og Evreur, og at 5 Engelske Regimenter vare landede i Bretagne, hvilket alt behøver Bekræftelse inden man kan troe det. Der meldes fra Caen at vore Tropper har angrebet og slaaet de Chouans ved Orai, erobret deres Leir og dræbt 1100 Mand. Ved Palais Rojals Omringelse som den 9de Junii af Sikkerhedsudskuddet blev foranstaltet, har Delmas, som commanderede derved, viist sig ganske som en Jacobinsk Vizir eller Henriot. De Gavtyve hvorpaa det egentlig sigtede, vare flygtede, og 1500 retskafne Borgere bleve paa det vilkaarligste holdt fangne der, fra om Morgenen Kl. 7 til om Eftermiddagen Kl. 2, skiønt de tilbud ham at undersøge deres Kort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
J Anledning af Ludvig den 16des Søns, (Dauphin, Ludvig Carls Død, som var fød den 27de Martii 1785, er mangfoldige modsigende Rygter udspredt i Paris. Nogle holdt den for en Opdigtelse, med det Tillæg, at han var endnu i Live, men ikke i lang Tid havde været i Temple, da det var en Hovedbetingelse i den, saavel med de udenlandske Magter som med Vender, sluttede Fred, at han skulle udleveres i de fremmede Magters Hænder. Andre fortæller at han alt for et Aar siden var død af Gift, og atter andre kaster al Forhadthed heraf paa den nu værende Regiering. Men Ug bladet Messager du Soir gav den 11te Junii fuldt kommen Underretning om det heele, nemlig: "At det den 10de Junii om Aftenen, virkelig blev beviist, vel at aabne Liiget, i Overværelse af den Toscanske GesanCarletti, Secretai, som Velfærdsudskuddet dertil hav indbudet, at Ludvig den 16des Søn var død en natur lig Død". Historien fremviser ingen Exempel paa, at nogen Prinds i sit 100de Aar har giennemgaaet saamange Ulykkes Tilfælde og Sorger som han, da han i sit 8de Aar mistede baade sin Fader og Moder ved en skan melig Død paa Schaffottet, maatte i Forveien see hans Faders Trone omstyrtet, hans heele Familie deels som Landflygtige deels fængslede, og han selv var i Robespierres Regierings Tid, given under ryggesløse Skielmers Opdragelse, der sandsynlig ved deres Behandlingsmaade har foraarsaget dette fader= og moderløse Barns tidlige Død. Temple Taarnet bliver endnu bestandig bevogtet af 50 Mand. Den Afdødes Syster, Prindses sen, som holdes der i Bevaring, skal og være syg. Alle venter ellers i disse Omstændigheder paa den Rapport som Boissy d'Anglas har anmeldt i Conventen over den nye indførende Constitution og constitutionelle Ret giering. Man vil i Forveien vide, at den i værksættende, Magt skal overgives i 5 Medlemmers Hænder, hvortil hvert af Departementerne skal foreslaae en Candidat i Folkeforsamlingen, af disse vælge Conventen de 5 Regierings Lemmer, hvoraf aarlig en afgaaer, hvis Sted igien besættes med en nye, saa at dette Raad saaledes hvert 5te Aar bliver fornyet. Ministrene skal være dette Raad undergiven, ligesom det og udnævner til alle Civile- og Militaire=Betieninger. Det lovgivende Corps skal inddeles i 2 Kamre, hvoraf det ene skal foreslaae Lovene, og det andet, hvoraf Medlemmerne ikke maae være under 40 Aar, kan enten billige eller forkaste dem. Dette Corps Præsident, skal forblive det i et heelt Aar, til hvilken vigtig Plads man bestemmer enten Sieyes eller Cambaceres. Man vil imidlertid om kort Tid faae at vide hvorvidt dette Foreløbige vil stemme overeens med Boissy d'Anglas virkelige Rapport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Engeland. Man taler her om en Trippelalliance imellem Engeland, Keiseren og Keiserinden af Rusland, som alt skal være undertegnet af Keiseren og sendt til Grev Stahremberg her, for at erholde vores Hofs Samtykke, og at den russiske Keiserinde alt har Samtykket det første Udkast til denne Tractat. Den 8de Junii har Underhuuset bevilget Hovedpuncterne til Prindsen, af Wallis Gields Afbetaling. Alt er gaaet efter Ministerens Forslag. Prindsen af Leon, Grev Paissy og andre Emigrantchefs, er afreist fra London, for med deres Corps at indskibe sig til Jersey og Guernsen. Efter en Hr. Breteuils Sigende, har Charette skreven til Prindsen af Conde, at han havde blot gjort Fred fordi han manglede Munition, og man kunde sikker giøre Regning paa Vendee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Tydskland. Fra Aachen haves, at de Franske har i Festningen Luxenborg og dens vidtløftige Udenværker, funden 900 Kanoner. Sølv og andre Kostbarheder samt Kassapenge, som Franskmændene der haver funden skal beløbe sig til 3 a 4 Millioner. 400 Franske Emigrantere eller Desserteurs som vare i Festningen, ere udelukkede af Capitulationen. Efter at i Garnisonen alt havde fortæret 720 Heste, vovede den endnu et Udfald, ødelagte endeel fiendtlige Værker, erobrede og nogle Kanoner, men ingen Levnetsmidler, og maatte strax derefter capitulere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Polen. Warschaus sørgelige Forfatning har endnu ikke forandret sig. Pengemangel, de Riges Udvandring, de mange ved Urolighederne ødelagte Familier, Hoffets Fraværelse og Levnetsmidlernes høie Priis, alt virker til at denne skiønne Stad nu ikke meer er sig selv liig. Fremmede som før ligesom fra alle Egne strømmede hertil seer man nu ingen meere af, og kommer der eengang en Udlænder, saa er det i Anledning af Fordringer. Men den Mængde af store Banqverot ter giver kun Creditorerne et fiint Haab. Man taler her meget og en Forandring, som vel og nu med første vil blive bekiendt. Kongen befinder sig endnu i Grod no og skal endog være temmelig vel tilfreds, men har slet ingen Jndflydelse paa de offentlige Anliggender. Baade den polske og russiske Adel viser ham al muelig Agtelse. Efter en fra Gallicien indløben Efterretning, er de østerrigske Tropper, efter det russiske Hofs udtrykkelige Reqvisition, trukken ud af Volhynien og en Deel af Woywodskabet Chelm, for at give de russiske Tropper Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Spanien. Franskmændene har begyndt deres Streiferier paa nye i Biscaja og Navarra og har den overrumplet en Post af 52 Franske Emigranter, som de har taget til Fange. Rundt om Pampelona nedrives Forstæder, Klostere, Landhuse og andre Bygninger, for at giøre Franskmændene Beleringen saa svær som muelig. Med det Engelske Cabinet har vores Hoff endnu nøiere forbunden sig, og 30 Millioner Realer er tilSkibs afsendt til London. J Anledning af Kirkesøvets Aflevering, ere nye og skarpere befalinger udgangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Adskilligt. J en Fransk Avis fortælles en umenskelig Handling, som en vis Denelle har udøvet i Paris. Denne Ulykkelige var i Robespierres Tid et Medlem af et af de herværende grusomme Revolutionsudskudder, og blev efter hans Fald arresteret, men igien løsgiven. Ved sidste Oprør den 20de Mai, har han vel ikke gjort noget omt, da han var ganske afvæbnet, men ved de skeede Undersøgelser blant Borgerne i alle Sectionerne blev han kiendt som en af Septembermorderne, og skulle været indtrukken til Ansvar. Han syntes derfor at det nu var best at redde sig med Flugten, men ville og nu først sætte Kronen paa alle hans Forbrydelser. Han gav sin Kone og 4 Børn Gift ind, og da den ikke vilde virke hastig nok, tog han en Hammer, hvormed han dræbte sin Kone ved at give hende 12 Slag i Hovedet, paa samme Maade dræbte han Børnene. Den 8de Junii fandt man denne Dødninggruppe; Moderen laae udstrakt paa Sengen ved Siden af en af hendes Børn, og havde lænet Hovedet paa sit 7 Maaneder gamle Barn, hvilken hun selv ammede. Denne sidste Bevægelse af den moderlige Kierlighed, har end ikke kundet afvæbne denne Barbar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Efter Beretning, skal den, til Understøttelse for Rojalisterne og de Chouans forehavende Expedition fra Engeland, alt være understøttet ved en Mængde Munitions og Vaabens Oversendelse til den franske Kyst, og endnu mere skal sendes dertil, saa at en Armee paa 80,000 Mand, dermed kan udrustes. Et Rygte, at Charette med en Armee paa 120,000 Mand skal være paa Veien til Paris, samt at hele Bretagne, Normandie og Anjon er i Oprør, staaer formodentlig et til at troe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Et fra Ostindien til Livorno ankommen Skib har bragt den Efterretning, at Batavia og andre Hollandske Besiddelser i Ostindien, saavel som det gode Haabs Forbierg er i Engelændernes Hænder. Man venter dog herpaa Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Bekiendtgiørelser. Formedelst Forandring af Boepæl, bliver S. T. Frue de Kaases iboende Gaard her i Aarhuus til næstkommende Michels=Dag enten til Leye eller til Kiøbs, hvor om nærmere Efterretning hos Kiøbmand Kield Jversen her i Aarhuus kan bekommes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
En betydelig og udsøgt Samling af Medailler, indeholdende 102 Lod i Guld og 667 Lod i Sølv. Forarbeidet Guld 74 Lod og forarbeidet Sølv 5015 Lod. En anseelig Deel sieldne Skydegevæhrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
En Bogsamling bestaaende af over 1000 Bind meget vel Conditionerede Bøger i forskiellige Sprog og VidenskaAlt sat. Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Stervboe, tilhørende; bliver udi Stervboegaarden i Horsens, Tirsdagen den 21de Julii førstkommende og følgende Dage om Formiddagen præcice Kl. 9 Slet ved offentlig Auction bortsolgt. Trykte Catalogi herover ere i Begyndelsen af Julii Maaned at bekomme: J Aalborg paa Stiftscontoiret. J Wiborg hos Hr. Zahrtmann. J Randers hos Hr. Justitsraad Carøe. J Weile hos Hr. Byeskriver Kragballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
J Fridericia hos Hr. Raadmand Buhl, J Colding hos Hr. Amtsforvalter From. V Haderslev hos Hr. Raadmand Hjort. J Flensburg hos Hr. Kiøbmand Andersen. J Slesvig hos Hr. Obriste Jrminger. J Altona hos Hr. Postmester Rathjer. I Odense hos Hr. Postmester Larsen. I Kiøbenhavn hos Hr. Rasmus Lindorph i Pille Strædet No. 79. J Aarhuus paa Bogtrykkeriet. J Horsens hos Borgmester Carøe. Horsens den 11te Junii 1795. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
Formedelst Forandring af Boepæl agter undertegnede underhaanden at sælge min paaboende Gaard (Høvergaard kaldet) beliggende i Stoering Sogn, Schanderborg Amt, med sammes tilhørende Eyndomme, hvoraf en Deel er umatriculeret og det øvrige staaer kuns for Hartkorn 7 Skp. 3 Fkr. Til Gaarden kand saaes aarlig 4 a 5 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 12 Tdr. Haure, foruden Ærter, Vikker, og Boghvede, aules 40 -50 Læs Høe, forres 4 Bester, 12 a 14 Fæeshøveder, 20 a 30 Stk. Faar, og Eendeel fleere Creature græsses, Marken tillige med Overdrevet ligger saa beleilig som muelig, og for sig selv indhegnet. Til Gaarden er overflødig Skov og fornøden Tørvejord, Bygningerne ere saa gode som nye og vel indrettede til Beboelse for en honet Familie, som ønsker sig en fornøyelig og rolig Boepæl paa Landet, hvilket Liebhaberne best vil erfare ved at tage Eiendommene i Øyesyn. Jens Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-27
NB. Hvem som har noget at fordre, eller maatte være skyldig til afgangne sal. Hr. Thomas Manter Evens, for hen Sognepræst til Besser og Onsberg og Provst over Samsøe Herred, ville melde dem i Stervboet 12 Ugers Dagen hos Enken med Laugværge i Besser, for saadan at afgiøi Følge Placaten af 26de October 1792.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Jndenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Kiøbenhavn. Placat, angaaende Forbud paa at brænde Brændeviin, af Rug i Kongerigerne Danmark og Norge, indtil 1ste October d. A. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: At Vi, i Henseende til den høie Priis, hvortil Rugen nu er stegen, og paa det at denne, til Brød fornødne, Korn-Sort ikke, formedelst andet og saa nødvendigt Brug, skulde blive endnu kostbarere, samt i Betragtning af, at en god Deel Hvede skal, efter de indkomne Beretninger, være i Behold paa adskillige Steder, allernaadigst have fundet for godt herved at byde og befale: at Jngen, fra denne Vores Placats Bekiendtgiørelse af og indtil næstkommende første October, maae i Vore Riger Danmark og Norge brænde Brændeviin af Rug, malet eller umalet, under Varenes Confiscation, samt en Mulcaf Tie Rigsdaler for hver Gang, som nogen befindes herimod at handle; lige Straf skal og den eller de Møllere være undergivne, som betræffes at grotte eller skraae Rug til Brændeviinsbrænden; af hvilke saavel Confiscationer, som Mulcter, Angiverne nyder den halve Deel og Stedets Fattige den øvrige halve Deel. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederichsberg, den 24de Junii 1795. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Christian. R. Reventlow. Hansen. Høe. Colbiørnsen. Gundelach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Formedelst et Opløb, som skal have havt Sted i Christiania, skal under 26de Junii være udkommen en Kongelig Advarsel og Bekiendtgiørelse, hvor i Hans Majestæt Kongen giver sit Mishag tilkiende mod slige Rolighedens og den borgerlige Freds Forstyrere, samt advarer alle troe og gode Undersaatter at afholde sig fra de Steder hvor slige Sammenrottelser, har Sted, paa det de ikke skal udsættes for Fare, naar Magten skal bruges mod slige Voldsmænd der trodse Lovene, og fortiene at behandles som Fædrenelandets Fiender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Hertugen af Augustenborg har skiænket 12000 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
til Uddeelelse blandt de meest nødlidende Brandlidte her i Staden. Flere Fornemme følger nu vor gode Arveprinds Frederichs og Hans Exempel, med at overlade en Deel af deres Palaier til de Jndvaanere som det har brændt for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Aarhuus. Jndpasseret: Tolder Luhnoe fra Randers og Tolder Hasselbalch fra Mariager. Den 28de Junii ankom Skipper Ole Clausen fra Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer og den 1ste Julii afgik Smakskipper Peder Rasmussen til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Først i tilkommende Uge agter Skipper Ole Clausen, at afsegle herfra til Kiøbenhavn hvortil han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken=Hr. Stiftspr. Jansen. Cand. J. H. Weise. Fruekirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Udenlandsk. Frankrig. Doctorerne Dumagon og Pelletou samt Professorerne Jeanroy og Lassus, som aabnede Dauphins Liig, angiver et strupuløs Onde som Aarsag til hans Død. Han blev lagt i en træe Kiste og begraven den 12te Junii om Aftenen Kl. 9 paa St. Margarethe Kirkegaard i Forstaden St. Antoine, i Overværelse af Politie=Commissairen i Temple Sectionen og 2 Civil-Commissairer. For Sikkerheds Skyld ledsagedes Liiget, i en vis Frastand, af et Jnfanterie=Detaschement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-01
Man dadler nu offentlig Behandlingsmaaden imod hans syge Søster, fordi man ei allene nægter denne Beklagelsesværdige den frie Lufts velgiørende Nydelse, men endog uforskyldt lader hende føle alle et fangen Livs dræbende Byrder. Et af vore Blade, taler for hende, til de Personer som nu fører Regieringen, saaledes: Vil J være det Folk værdig som J repræsentere, vil J være retfærdig, menneskelig og høimodig, saa bryd en ung Ulykkeligs Lænker, som hverken har Villie eller Magt til at skade Fædrenelandet. Saalænge hendes Forældre og Tante endnu levede, deelte hun Skjæbne med dem, og hun havde maaskee foretrukken Fængselet for Frieheden, om man vilde have skildt hende fra sin Broder. Hendes Navn kan hverken tiene Rojalisternes Modrevolutionsprojecter til Forevending eller Mid deel. J kan derfor gierne tilfredsstille de milde Tilbøieligheder, hvilken jeg ønsker at troe, saavel Eders som alle Franskmænds Hierter ere fulde af, uden at frygte for, derved at sætte Eders Medborgeres Rolighed og Lykke paa Spil. Friehed vil maaskee opholde Ludvigs Datters Liv ligesom Adspredelse og den frie Luftes Nydelse vil afvende den fare som truer hende. Hvad kan i be rygte af en Ulykkelig, der ikke har andet tilovers end Taarer. Bliver Republiken mindre blomstrende og seierriig, om en Venindes eller Slegtnings Haand aftørrer disse Taarer, (Han foreslaaer at give hende den henrettede Orleans's dydige Enke til Selskaberinde.) Hvor ærefuld vil det være for Eder, og hvor værdig den Franske Nation, i dette Fald, at give et Exempel paa Høimodighed og Menneskekierlighed. Dog, jeg forglemmer at der ved et Conventøderret er paalagt Landsforviisning, for den, som taler og Temples Aabning o. s. v.