JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Velfærds=Udskuddet har befalet, at al Druemask, som ei kan føres i bedre Brug, skal forbrændes, for deraf at giøre Potaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
I et Pakhuus i Amsterdam har man funden 700 Flinter og adskillige Personer ere arresterede. Man klager meget over det store Antal Misfornøiede her, samt over, at der ingen Enighed er. Adskillige Øvrigheds Personer der, har nedlagt deres Embeder af ubetydelige Aarsager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Efterretningerne om de mange Tusendes Flugt fra Rhinegnene er høistbedrøvelig. Tusende som fra Lüttich, Aachen og de Egne, vare flygtede til Cöln, har nu igien maatte tage Vandringstaven i Haanden for et gaae videre fort. Ved Flugten fra Aachen til Cöln, var den 10 Mile lange Vei opfyldt med Vogne og Tusende til Hæst og til Fods. Paa den hele Vei var hverken Spise eller Drikke at faae. Mange af de Fly tende som ei havde forsynet sig, fik i 2 Dage ikke en Bid Brød, man maatte sove i Staldene paa Straae, og maatte for et Glas Vand betale 6 Stuber. De der, hverken var Vogne eller Hæste at faae for Penge, saa maatte mange velhavende og rige Flygtninge, ja selv Damer, giøre Touren til Fods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Wiener og Haager Privatbreve give igien Haab om Fredsunderhandlinger. Man nævner Haag som Stedet, der i saa Fald turde blive bestemt for Fredscongressen. Foruden Staaten Friesland, skal og Overyssel have anholdt ved Generalstaterne om Fred. Instrumentmager Schmidt, der anmeldte Conventen en af ham opfunden Dykkermaschine, i hvilken man kunde nedlade sig i det dybeste Vand, og deri skiere, hugge, fastbinde og optage alle Slags Sager fra Grunden, uden at finde nogen Trykning af Vandet eller Luften, samt tillige kan vedligeholde en Correspondens med de sig oven for Vandet befindende, har tillige indleveret en Plov der er over halv saa let som de hidtil brugte, samt en Modell at bruge til Redning i Jldebrandstilfælde, for de som boe si de øverste Stokværker. Conventen gav Opfinderen almindelig biefald, og henviste ham til Udskuddet for Agerdyrkningen og Konsterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Efter mundtlige og skriftlige Forsikringer af troværdige Personer i Holland, bliver kun i yderste Nødsfald greben til det bedrøvelige Middel, den saakaldede store Oversvømmelse og Aabning af Hovedsluserne ved Amsterdam, eftersom den derved foraarsagende Skade, er uistandsættelig for nu værende Generation, da den hele Egn i 20 a 30 Aar, derved bliver gjort ubrugelig til al Agerdyrkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Bekiendtgiørelser. Auction. Efter afgangne Madame Birgitha Krogstrup Sal. Hr. Laurs Brunus, lader Arvingerne: der alle ere myndige, holde offentlig Auction, udi Wibye Terp i Wibye Sogn under Frieherskabet Marselisborg, Onsdagen den 9de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slæt, over hendes Efterladenskab, der bestaaer i, lidet Guld, noget Sølv, endeel gode Sæng klæder og Linned, 2de nye Kakkelovne, et godt 8de Da Stue=Uhr i Fouteral samt andet Ind- og Udboe, de alt bliver bortsolgt efter de Conditioner som paa Autions Stædet vorder bekiendtgjordt. Aarhuus den 21de Octbr. 1791. C. Spiger, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Paa Hjørnet af Rosensgade og Volden er tilkiøbs Efgelske Støvleskafter med Suck udi. Løgstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst at læApothekerkunsten, kan anvises Tieneste, naar man derom melder sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus. Beskrivelse over Kiøbstæden Ribe fra sin Begyndelse i nærværende Tid, forfattet af Mathias Galthen, Resid rende Capellan til Domkirken sammesteds, faaes paa Adres Contoiret i Aarhuus for 3 Mark Exemplaret paa Tryk og 4 Mark paa Skrivpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Hos Thøger Kiersgaard er godt lybsk Peberrod at bekomme for 6 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Formedelst en Piges Sygdom, er en Tieneste hos et honet Familie her i Byen ledig til næstkommende i Novbofor en skikkelig Bonde= eller Kiøbstæd, Pige. Anviisningen giver Adresse=Contoiret. A. En smuk Gaard her i Aarhuus, saa got som nye, beliggende paa en af de Gader hvor der falder mees Passage, forsynet med 5 Jern Kakkelovne, og vel indret tet til en conditioneret Familie, med derved værende Gaard Rum og Hauge, hvori ere gode Frugttræer, er strax at faa tilkjøbs eller til Leie. Liebhaberne ville behage at henvende sig til Borgmester Rohde, som har i Commission herom at handle. Aarhuus den 18de October 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Auction. Mandagen den 3die November næstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber; hvoriblandt er et herværende Læse Sælskabs Bøger, Maanedsskrivter a. for Aarene 1792 og 1793. Neste Dag den 4de November continueres med Aucton over en Deel Pantegods og andre indleverede Vahre saasom: Borde, Stole, Gang Klæder, Sænge Klæder, Linnet, Kaaber Tin og andet Boehave, samt Kiøbmand, Vahre med videre; hvilket alt absolut skal bortsælges for høieste Bud. Skulle der endnu være flere som ønsker at faae Vahre indsat paa Auctionen, maae de derom med de dem inden den 25de October nestkommende hos undertegnede. Aarhuus den 18de October 1794. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 20de October lagde Orlog, skibet Dannebrog og Fregatten Thetis ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Efter Forlydende er Kammerherre Urne bleven Ober præsident i Grev von Ostens Sted, som skal være af gaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Den Kongelige neapolitanske Gesandt ved det danske Hof, Duca di St. Theodore, har overleveret et Brev til vort Hof, saavelsom til alle i Kiøbenhavn værende stemmede Magters Ministre, hvori han retfærdiggiøHans ficilianske Maj. Opførsel i den Armfeldtske Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Aarhuus. Næstkommende Onsdag den 29de Oc ber, bliver Præstevielse her i Domkirken. Jndpalserede. Den 23de October Kammerunker von Osten og Frue til Wosnesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Den 22de kom Skipperne, Mathias Holme, Christen Minner fra Ærøe, Jens Hiortzhøy, Peder Schibye, Etie Madsen og Rasmus Kiellerup, alle fra Norg med Tømmer Last, Den 23de Johannes Clausen fra defiorden med Kornlast. Smakskipperne, Lars Hansen, Christen Soede, Jacob Juncher, Peder Raae og Søren Michelsen, alle fra Kallundborg. Den 25de seglede igien Smakskipperne: Skipper Lars Hansen, ved Kreaturer for Anders Nielsen. Jacob Junchen for Morten Leming og Søren Pedersen med Heste og skreature. Peder Raae og Søren Michelsen med Kresture for Lars Dalsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Udenlandsk. Krigen. Den Kongelige Preussiske Armee forfarer endnu alle dens Stillinger paa den venstre Rhinbredde, saavel paa Hundsrück som ved Nahe og Eisbach. General Feldtmarschal von Møllendorf har ladet det Kalkreuthiske Korps fra Mosel trække hen i Egnen ved Kirchberg og Simmern, hvorved Hundsrück endnu er dækket; Det Köhlersche Korps staaer som Avantgarde i Position fra stumpsen Thurm i Nærheden af Trarbach. Deres Hovedqvarteer er i Kreutznach. Franskmændene campere langs med Rhinen i Straahytter og har stærk besadt Rhinbredden med Kanoner, hvormed de har beskudt Mühlheim, hvorved et Krudt magazin gik i Luften og Staden kom paa adskillige Steder i Brand. Deres Hensigt var, at stikke det bag Mühlheim liggende Keiserlige Krudtmagazin i Brand, men deres Skyts kunde ikke række saa langt. Lige for Ziundorf, har de bemægtiget sig den store Brændeflode, der skatteres af 200,000 Dalers Værdie. J Cölmholder de god Mandstugt, men paa Landet borttages fra Bonden baade Kreature og Levnetsmidler. Paa høire Rhinbredde staae de Keiserlige fra Düsseldorf til oven for Ziundorf paa Bienenberget, og anlægger Batterier paa alle fordeelagtige Stæder. Paa Windhauer, Høie, lige overfor Andernach, maae de Windsche, Bønder arbeide paa Forskandsninger. De nyeste Beretninger melder, at den skiønne Stad Düsseldorf skal for største Deel være lagt i Aske, Natten imellem den 7 og 8 blev Festningen beskudt med gloende Kugler, hvorved Staden, Forstaden, Slottet, Kaserne o. s. v. kom i Brand. De Keiserlige Tropper har nu besadt Disseldorf, og de Franske skal have holdt op med at beskyde den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Leiren ved Schweingen og alle om Mannheim camperende Tropper er opbrukken og forlagt i de der om liggende Landsbyer. De Franske trække sig endnu immer stærk imod Biergstrækningen og truer fra Lauterne af at brække igiennem, imedens de fra Trier af trækker frem mod Coblenz og Hundsrücken. Den 9de er de indrykket i Trarbach, skal og alt være i Kirn. J Frankenthal har de plyndret, skudt igjennem Vinduer og Dørre, og dræbt 2 Fruentimmer, men blev igien fordreven derfra. Nu bliver Frankenthal, for at giøre den til en fast Forpost for de Tydske, omgiven med Grave, man anlægger og Skandser der. Ved Vesel anlægges paa en af Rhinen og der værende Canal dannet Øe, et Batterie, som er næsten færdig. De i Egnen ved Crefeldt staaende Franske har skreven til den der værende Magistrat, og paa den franske Republiks Regning, fordret, at den inden 24 Timer, til Avantgarden af Sambre og Maatz Armeens venstre Fløi, skal levere, 12000 trepunds Brød, af halv Rug og halv Hvede, 12 Tønder Brendeviin, 8000 femten punds Bundter Hør, 4000 Maal Havre, 150 Stkr. Hornqvæg, hver til 15 Lispund, og 40 med fire Heste forspendte Vogne. Naar dette ikke godvillig imod Modtagelsesbeviis bliver leveret, skal det med Magt inddrives, Magistraten af Crefeldt ansees som Fiender, af Republiken og indstilles for Revolutionstribunalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Den 12te October ankom Greve von Rechtern til Haag med den Efterretning, at Festningen Herzogenbusch den 10 October er overgiven til Franskmændene, efter at denne Plads i 3 Uger har udholdt Beleiring: Tapitulationspuncterne er ikke officiel bekiendt, men efter Privatbreve skal Landgreven af Hessen Phillipsthavære udgaaet den 10de October med 1600 Mand som Besætningen bestod af, med alle Militaire Honeurs og Batalions Feldtstykkerne, under den Betingelse, at de ei mere i denne Krig maatte tiene imod Frankrig, han skal have marscheret til Grave. 300 i Hollandsk Tieneste staaende Emigrantere har Landgreven ei ved Capitulationen kunnet redde, men har maattet ladet tilbage efter sig. General Pichegri skal selv personlig have commanderet Beleiringen. Capitulationen er i Pichegrus Hovedqvarteer ved Oberste Grev von Rechterne bleven istandbragt. Garnisonen skal og ved Sygdom, været meget svækket. Hertugen af Yorchs Hovedqvarteer har den 11te været i Nymmegen og den Engelske Armee er der talrig. Det forhen ommeldte sløyfede, Fort St. Andries, som de Franske havde besadt, er den 10de igien af Engelændene erobret, og derved gjort 300 Franskmænd til Fange. Landfolkenes Bevæbning gaaer her godt for sig, Ligeledes bliver Land folkene i Wondrichen og bevæbnet, for at forhindre Streiferierne, og Egnen er ved Digernes giennemgravelse sadt i god Forsvarstand. Det Hollandske Hovedqvarteer er endnu i Waspeck, og skal der forblive saalænge som mueligt. Den 14de October gik det Rygte i Amsterdam, at de Franske er ved Battenburg, gaaet over Maag. Ved Venlo har de endnu ikke viist, sig, men ved Grave seer man dem daglig. Man har og der alt brækket Steenbroen op paa Gaderne, og skaffet en Deel Fruentimmer ud af Byen, og besadt Skandserne ved Festningen med Tropper. Det hedder og at Diget ved Nymmegen er giennemstukket for at sætte Landet imellem Waal og Maatz under Vand. Ved Maseyk skal og endeel Franske være gaaet over Maatz, men det er uden Grund at Mastrict er beleiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Den 18de Sept. er en Træfning holdt imellem den russiske General Suwarow og Polakkerne ved Briesch. Suwarow attaqverede dem modig, de holdt 10 heftige Angreb ud, og fegtende retirerede de. Slaget varede i 8te Timer og Polakkerne blev ganske slagne. Af 16500 Mand som bestod af lutter udsøgte Folk, af gamle Regimenter, foruden bevæbnede Bønder, er da faae bad om Pardon, kun 500 gjort til Fanger, de øvrige, paa 300 Mand nær som undkom, nedhuggen- og nedstukken. Valgpladsen var 2 Mile lang bedækkede med Døde. 2 Mørsere og 24 Kanoner blev erobrede. Af Russerne skal kun 100 Mand være bleven. General Suwarow er siden den Tid i fuld Marsch mod Warschau, hvorhen og General Derfelden og Ciziano, som haver erobret Grodno, og fremrykker, hvilken Fyrst Gallizin fra Curland efterfølger i 3 Colonner over Kom now. J Nieswies staaer Fyrst Repnin, i NiedziborGeneral Soltikow og bag Kiow Grev Romanzow, fra hvis Korps, naar fornødiges, flere Tropper kan fremrykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Den 10de October forefaldt 12 Mile fra Warschaimellem den russiske General Fersens Armee 120000 Mand stærk og Koscinsko Armee 10,000 Mand stærk med hvilken han fra Warschau var gaaet ham i Møde, en afgiørende Trefning, Kosciusko greb General Forsen an paa det modigste, Russerne forsvarede sig med deres sædvanlige Standhaftighed, men blev af Polakkerne med fortvivlelsesfuld Heftighed 3 gange tilbageslagen. Endelig angreb Russerne dem med fældet Bajonet og bragte dem fuldkommen til at vige. Kosciusko selv, udmattet ved mange Blesurer, sank i Spidsen af sine Tropper, sandsesløs ned af Hesten, og tilligemed Generalerne Sierakowsky, Kaminsky og Senchowicz faldt i Russisk Fangenskab. 6000 Polakker skal paa denne Dahave mistet Livet. Da Koscinsko var holdt for en over ordentlig virksom og talentfuld Mand og Sielen i den Polske Jnsurrection, saa kan hans Fald ikke andet en være af vigtige Følger. Man siger, at han ved sin Udmarsch af Varschau, skal, i hvilket mueligt Fald have udnævnt General Dombrowsky til sin Efterfølger: som øverste Feldtherre for den bevæbnede Magt. De Polske Korps, som paa nogle Mile nær havde nærme sig Thorn, skal og være tilbageslaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Fra Jtalien meldes at de fra Dego og Cairo tilbage gaaede Franske skal have trukket ind i det Genuesisk Gebet, at Fienden vel har forladt Limone, men igien besadt Colli de Tende med 6000 Mand og har staaende, ved Ormen 8000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Regieringen i Genua har ved en Expresse faaet den Efterretning, at de Franske er uventende den 24 Sept. 16000 Mand stærk indrykket i den genuesiske Stad Salvenna, at de Conventsdeputerede derpaa have venskabelig besøgt vores Gouverneur Doria, og at det hele Corn derpaa er opbrukken til Pladserne Finale og Vado. Paa sidste Sted har de besadt Fortet med 300 Mand og op plantet det genuesiske Flag. De franske Conventsdenterede, har ved den her værende Gesandt Tilly, ladet Regieringen paa nye forsikre om den franske Republiks Venskab, og undskyldt de gjorte Skridt, med at besatte det genuesiske Gebeet, som Forsvars Forholdsregser imod de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Sverrig. Chrenstrøm, som den 8 October skulle mistet Livet, har nu og faaet Benaadelse. Han blev under en stærk Bedækning ført næsten igiennem alle Gaa det her, til Retterpladsen paa det nye Torv, og først, ter at Skarpretteren havde fremtrukken Sværdet, kom Pardonbrevet. Han blev fra Retterpladsen ført lige til Festningen Carlsteen, hvor han skal sidde sin livstid, og maae aldrig faae Deel i nogen Pardons, placat. Foruden den Forbrydelse som han nu sidst har gjort sig skyldig i, beskyldes han og for, at skal have været den, der i sidste Krig forledede den Sl. Konge til et løbe ind med Floden i Wyburg Bugt, og at han skal være Udspreder af de under Rigsdagen 1789 udkomne Skamskrifter imod den hele Svenske Armee. Rudenskjold bliver med største Skaansel behandlet, hun har tvende Kammere, en Pige til Opvartning og 1 Rigsdaler daglig at leve af Staatssecretair Frank, der formedelst hans Forseelse er afgaaet fra Postvæsenet, er igien bleven skienket sin Pension, af 1200 Daler, som den salige Konge havde givet ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Engeland. Til Rygterne hører, at alle regulaide Tropper i Engelland skal indskibes til Holland, og at en regierende Hertug af Brunsvig skal føre General commando over den Engelske Armee, og Hertugen af Porch tiene under ham som Næstcommanderende. J Nordsøen krydser 2 Engelske Linieskibe og 5 Fregatter, ser at hindre de Franske Kaperier. Den store Howiske Fode er indløben til Torbay. Admiral Macbringe som og er indløben sammesteds, skal paa sit Krydstog for herbourg, have seet paa Høiene der, en Armee af 10,000 Franske. Til de udspredte nye Rustningsmaader hører og at der skal hverves 8000 Katholiker, som blive inddeelde i 4 Regimenter, hvorved Jrlandske Officeerer skal ansattes. J sidste Generalforsamling i det Ostindiske Compagnie, er en Adresse til Kongen eenstemmig gaaet igiennem, hvori Compagniet lover Regieringen al Understøttelse i nærværende Krig. Lord Major Paul le Mesarier, som er en af Compagniedirecteurerne, har bidraget meget til dens Befordring. Capitain Payne, skal føre Fregatte Esqvadren, der skal bringe Prindsen af Wallis Brud fra Holland hertil. Adstilligt. J Bergen op Zoom har været Klammerie imellem de Hollandske og Hessiske Tropper der udbrød til Virkelighed, Engelænderne tog Hessernes Partie, og greb Hollændernes Qvarterer an, men det Hollandske Cavallerie, adsplittede Engelænderne, og bragte en Deel som Arrestanter, til Hovedqvarteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Ved et nyt Decret, har Conventen anordnet: At alle Øvrighedsbetieninger i Republiqven skal besættes, og organiseres. De paa denne Mission udsendte Conventsdeputerede, skal inden 10 Dage, have renset og besadt alle Forvaltninger i Districterne, og organiseret alle Revolutionsudskuddene efter den nye Forskrivt. Det forstaaer sig, at efter denne nye Organisation, de strenge Jacobiner bliver udelukket fra alle offentlige Embeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Siden den store Nyeaarsstorm 1780 har der ikke raset saa vedholdende Vindstød paa den engelske Kyst, som Natten til den 6te October og som tildeels vedblev hele Dagen. Foruden 20ve Kulskibe med flere andre som der ere tilsadte, er og Skibet Frue Maren fra Friderichstadt, distineret til Weymouth med en Ladning Bord, dreven i Land nær ved Deal. Skibet forliste, men Ladningen er tildeels conserveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Den 5te August drev i Land ved Dover Skibet Christiana, Cap. David Holde, fra Bergen til Bilbao med Fisk, Mandskabet blev med Møie reddet; man haaben. og at bierge baade Skib og Ladningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Moniteurens Trykning, som i den Altonaer Mercur, for kort siden blev bekiendtgjort, er efter de derigerende Fyrsters Forlangende i den nedersachsiske Kreds, bleven forbuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Bekiendtgiørelser. Hiermislevgaard i Vensyssel, dens Hovedgaards Avling med tilhørende betydelige Enge, bliver til Bortforpagtning paa 6 efter hinanden følgende Aar, udi Hr. Viinhandler Hansens Huus i Aalborg, ved offentlig Auction opraabt den 6te November og Formiddagen Kl. 10, slæt, og om antagelig Bud skeer, til Høistbydende bortforpagtet, paa de Conditioner, som paa Auctions Stedet, skal blive bekiendtgjort, og forinden til Eftersyn at erholde hos Hr. Viinhandler Hansen i Aalborg, samt paa Birchelse og Hiermislevgaard. Hovedgaardens Mark, foruden derunder brugende Aadersgaards Jord, der for sig selv er matriculeret for 11 Tdr. Hartkorn, ere inddeelt i 6 Vange eller Jndtegter, hvoraf 3 bruges og de 3 udlægges til Hville, disse 3 Aars Brug, bestaaer af en Kierv Rug, 1 Kierp Byg, og 1 Kierv havre, og er ethvert Aars Grøde omtrent inddeelt paa 500 til 60 Tønder Bygs Udsæd; til Gaarden kan avles fra 6 til 700 Læs Høe, og derover. Forderes omVinteren 150 til 160 Fæehøveder, 100 Faar, 20 a 25 Bester, og om Sommeren græsses et langt større Antal, formedelst den betydelige Græsning i Vildmoesen. Baade Korn og Fedevare afsettes med god Fordeel til Aalborg, og Handelstæderne Lykken eller Blochhuusene. Ved Gaarden kan anlægges et godt Hollænderie, der med god Fordeel kan drives. Liebhaberne ville til bemeldte Tid behage at indfinde dem, da Conditionerne nærmere som meldt, paa Auctions Stædet skal blive bekiendtgjort. Hiermislevgaard den 15de October 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
En nye Vaanings= eller Stuehuuslængde paa 21 Fag af Muur og Bindingsværk, skal næstkommende Sommer opbygges i Gammelbye Præstegaard; Thi bliver efter allerhøieste og høie befaling og Foranstaltning over samme Bygnings Opførselse tilligemed Materialiernes Anskaffelse. holdet offentlig Licitation førstkommende 20de November om Formiddagen Kl. 10 i bemeldte Gammelbye Præstegaard, hvor de, som ville paatage sig Arbeidet, da behagelig ville Møde. Og ere Conditionerne 14 Dage foruat eftersee hos Hr. Herreds Foged Borch paa Boller, hos mig undertegnede Herreds Provst, og hos Præsten Hr. Momme selv i Gammelbye, hvor tillige forevises fuldstændig Tegning over Bygningen og dens Indretning, tilligemed det derover gjorde Overslag, ligesom han og om alt giver fornøden Underretning. Raarup Præstegaard den 25de October 1794. H. F. Plesner Hos Madame Wagel paa det store Torv, logerer en Mand som handler med alle Slags Steentøi. Han agter at forblive her i 14 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Hvem som har lyst at lære hvorledes Gummil Copa- og Bernsteen opløses til en god Lakfernis, efter engelsk Maade, der udholder i Luften, og altsaa tienlig til at la kere Karether a. saavel som Meubler med, kan faae Underretning derom af en Mand som i denne Tid opholder sig her i Byen. Hvor han er at finde, faaes at vide paa Adresse=Contoiret. 9 Fag nye Huus paa Landet, hvortil er got Haugejord, Græsning til en Koe og nogle Faar, og meere om forlanges, vel indrettet til en Haandværksmand og anden skikkelig Person, kan strax eller til næste Paaske for billig Afgift bekommes i aarlig Leie. Nærmere Underretning giver Peter Siemmer paa Kalbyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Et Eiendoms Sted, Sophienlund kaldet, en halv fierdendeel Miil, fra Kiøbstæden Weile, er underhaanden at faae tilkiøbs: Til samme er Ager og Eng samt Skov der tilsammen staaer for Hartkorn en Tønde, en Album, Skoven er af god Bonitet og indeholder en Deel store Ege, Marken er for det meste indhægnet med et forsvarlig Steendige, den er og befaaet med megen Kløver, paa Stedet holdes for nærværende 2de Heste og 4 Kiør. 1) Boepælen er beqvæm for en Conditioneret Familie, lestaaende af et en Etage Vaanings=Huus 14 Fag langt og Teilhængt, det indeholder 2de Stuer 5 Kammere i Kiøkken, foruden en Qvist og rummelige Kieldere, been Pompe med got Vand inden i Huuset ved Kiøkkenemed Huuset kan følge 4 jærn Kakkelovne hvoraf en 3 Etage med en Opsats. 2) Af Udhuusene som ere Straaetækte, have 24 Fai Længden, de indeholde foruden Folke Værelser, Br. gerhuus, hvorved atter en Pompe med got Vand, Stalerum til 8te Heste, Vognremiser m.m. Endnu er vi Stedet en Frugt=Have med gamle Træer, en Kiøkken=Heve, og endnu en for nogle Aar siden med nyt Plankevaindhægnet Haveplads hvori omtrænt er et hundrede Stykke unge Frugttræer, af de beste Sorter, hvoraf en stor de Frugtbærende, ved denne Have er bygt et Havehuus i 3 Fag, Ege Bindingsværk og Teilhængt. Noget at Kiøbesummen kan blive staaende i Stedet, om hvilket som at andet, nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Paa Hiørnet af Rosensgade og Volden er tilkiøbs Efgelske Støvleskafter med Suck udi. Løgstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst at lænApothekerkunsten, kan anvises Tieneste, naar man derom melder sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus. Beskrivelse over Kiøbstæden Ribe fra sin Begyndelse til nærværende Tid, forfattet af Mathias Galthen, Resid rende Capellan til Domkirken sammesteds, faaes paa Adres Contoiret i Aarhuus for 3 Mark Exemplaret paa Try og 4 Mark paa Skrivpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Hos Thøger Kiersgaard er godt lybsk Peberrod at bekomme for 6 s. Pd.