Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-10-16
Spanien. Saasnart Man i Madrid ved en Koureer havde faaet Vished om, at den franske Regjering har givet sit Samtykke til Forandringen i Portugal, holdt MinisterialKonseilet et Møde, hvori Alle (paa Calomarde nær) vedtog den strængeste Neutralitet imod Nabolandet. Da imidlertid Kongen ogsaa har ladet Aktstykkerne denne Sag angaaende forelægge Statsraadet, levede de Apostoliske op igjen, men kun saalænge, indtil en russisk Koureer atter kjølnede Modet. Den portugisiske Gesandt har nu inden 14 Dage forlangt en bestemt Erklæring: om det spanske Kabinet vil erkjende hans Regjering: Garnisonen i Almelda er med Gouvernøren ogsaa ankommen paa spansk Grund; men til Gjengjeld skal hele Garnisonen i Za mora yttre stor Lyst efter at spadsere til Portugal, medens mange af de udvandrede Portugisere, i Tillid til Amnestien, ere vendte tilbage til deres Fødeland. Som Konstitutionel bemærker, er det fornemmelig Soldaterne i Spanien og Officererne i Portugal, der desertere, hine for den Nød de lide, og disse for deres politiske Meninger. Da Deyen af Algier ikke har faaet den betingede Tribut af Spanien, saa har han atter udskikket sin Eskadre imod de spanske Kyster. Til det evindelige Litanie paa Oprør og Spektakler, som Aristarken selv maa istemme (uden at indlade sig i Aarsagen) kommer nu følgende Optrinlige under Kongens Øine af Garden i St. Jldefonso: til et afskrækkende Exempel for Andre vare nogle Desertører imod Sædvane dømte til Døden; men da de skulde udføres til Retterstedet, fremstilte hele Bataillonen sig, og erklærede, paa Øieblikket at ville nedsable den, som vovede at skyde paa deres Kammerater. Kommandanten, Grev d'Espagne, søgde vel at tale, dem tilrette; men fik til Svar: Dommen var uretfærdig nylig havde Man benaadet en Bandit, som har begaaet fire Mord, fordi det var en Kongelig Frivillig, og nu vilde Man straffe 4 stakkels Soldater for en simpel Forbrydelse med Døden; for dette skulde skee, havde de besluttet at desertere Allesammen og tage deres Kammerater med. Dette Trudselsprog virkede. Sagen kom for Kongen, og efter lang Betænkning blev Resultatet, at Dødsdommen var grundet paa en Feiltagelse, hvorfor Desertørerne benaadedes! Maaskee var det til Tak for denne Føielighed, at Livgarderne strax derpaa stimlede sammen i Kaffehusene, paa Promenaderne og Theatret, skrigende: "leve Kongen uden Kamre, Liberalerne døe, Ned med Ministrene, paa Een nær, J Rueda havde en konstitutionelsindet Præst, opmuntret ved Begivenhederne i Portugal, været saa uforsigtig at faae Konstitutionsstenen stilt op igjen paa Torvet; men neppe rygtedes det, før de Frivillige fra hele Omegnen strømmede til, og uagtet Stenen strax var bleven nedtaget, overfaldt de Liberalerne saa ubarmhiertig, at Torvet laae fuldt af Liig. Ogsaa i Valencia er Ondt blevet værre siden Forfatningens Jndførelse i Portugal. Gouvernøren, den navnkundig Joseph O'Donne, lader de agtværdigste Mænd uden Skaansel fængsle i et Slags Bagnio og bruger dem til at feie Gader, hvorfra de aldrig vende tilbage, uden at mishandles med Skjældsord og Hug af Pøbelen. Som Lægemidler imod disse Onder vil det neppe hjelpe, at Man, slaaer Bom for al Selvtænkning og har befalet, at den hellige Thomas's theologiske Lærrebog skal være den eneste, som maa bruges i Skolerne. Jkke heller vil det betyde stort, at nogle af de Skyldigste i Livgardens ovenmeldte Optøier, derimellem en Oberst og Kapitain, revse med et Aars Fæstningsarrest, eller at Hs. Maj. paa Hr. Recachos Beretning om Urolighederne i Murcia, har paalagt ham at forbyde de Frivillige at begaae Udsvævelser, under Paaskud af at forsvare Kongens souveraine Rettigheder, naar Man paa den anden Side er nærved, at indrømme dem selv en uindskrænket Magt. Paa den senere Opfordring til at erkjende Cortes=Laanene, og udstæde en almindelig Amnestie, er nemlig svaret: da deroialistiske Frivillige, som udgjøre den væbnede Deel af Nationen, ingen Nyheder ville taale i nærværende Regjering, saa er det indlysende, at Man, ved at indføre to saa vigtige Forandringer, vilde give Anledning til de farligste Uroligheder, i Riget. - Hvad Trøst er da tilbage uden denne: galere, jo bedre.