Aalborg Stiftstidende, 1844-08-10
Efterat Hs. Maj. Kongen i Fredags var ankommen til Haderslev - hedder det i Dannevirke, - behagede det Allerhøistsamme at lade Provstiets Sognefogder, henved 40, som til den Ende forud vare indkaldte, komme forsig. Hs. Majestæt skal ved Samtalens Aabning have yttret, at han var hidkommen for at besee Provstiets Kirker og gjøre sig bekjendt med Folkets Stemning; da en Reise til alle Sogne imidlertid var for vidtløftig, havde han ladet Sognefogderne indkalde, for saaledes hos dem at komme til den attraaede Kundskab. Der skal derpaa være opstaaet en interessant Samtale mellem Monarken og Sognefogderne. Erich Ladegaard fra Hoptrup skal have takket Hs. Maj. for Sprogpatentet af 29de Marts. "Heri ere vi ikke enige, skulle flere andre Sognefogder protesterende have indvendt. Studsende skal Kongen have spurgt: "Hvordan da?" En stor Deel skal derpaa have erklæret, at de med Hensyn til Sprogpatentet af 29de Marts allerunderdanigst maatte bemærke, at de vare Danske, og ønskede, at deres Sprog maatte nyde den Ret, det kunde tilkomme. Hs. Majestæt skal derpaa særdeles naadig have gjort Sognefogderne bekjendte med Allerhøistsammes Hensigter og Bestræbelser, der, forsaavidt en lige Retfærdighed mod Landets tydske Jndvaanere ikke forbød det, stedse vare gaaede ud paa, at sikkre og bevare dansk Sprog og Nationalitet i Hertugdømmet, saavidt samme er tilstede; hertil sigtede navnlig Sprogrescriptets Udstedelse af 14de Mai 1840, Patent af 29de Marts d. A., den kgl. Tilladelse til en Høiskoles Oprettelse i Rødding m.m. Hvor, som med Hensyn til de slesvigske Anliggender, tillægger mig andre Hensigter, end lige Retfærdighed imod Danske og Tydske, Ophjælpning og Bevaring af det betrængte Danske skal Kongen have forsikkret – farer med Usandhed." Forresten lovede Majestæten sig meget Godt af Høiskolen i Rødding, beklagede de 4 Deputeredes Udebliven af Stænderforsamlingen; roste A. Froms Adfærd ved at være gaaet indi Stænderne; syntes, paa nogle Sognefogders frembragte Ønske om, at hvert Sogn i Provstiet maatte erholde sin Kirke, ikke at dette kunde gaae an, da ellers flere Kirker, som vare fattige, ikke kunde bestaae, opfordrede Sognefogderne til, stedse at henvende sig til Kongen eller vedkommende Autoriteter, naar der laae dem noget paa Hjerte, og der vilde da blive dragen Omsorg for deres Ønskers Opfyldelse, navnlig burde de ikke taale nogen Skolelærer, som ikke var tilstrækkelig Dansk, iblandt dem, men klage og en Saadan vilde da strax blive bortfjernet. "Jeg veed nok - vedblev Hs. Majestæt – at Rescriptet af 14de Mai 1840 ikke tilfulde er bleven efterlevet, og at J ere blevne besværede med tydske Documenter; men herefter skulle J blive forskaanede derfor. Oplivede ved Majestætens naadige Tale og Forsikkringer i Henseende til det nationale Spørgsmaal, forlode det store Fleertal af Sognefogderne, hvem den danske Sag ligger paa Hjerte, Kongen glade og tilfredse. – Hs. Majestæt gjorde nu en Udflugt tilvogns til Aastrup, Vons bæk og Hammelev Kirker. J Vonsbæk modtoges Drotten ved Markskjællet af Sognets unge Mandskab tilhest, som ledsagede Allerhøistsamme til Kirken, hvor Hs. Maj. modtoges af den forsamlede Mængdes Hurraraab. Efter Besigtigelsen af Templet yttrede Hs Maj. til Sognebeboerne: "J have en smuk Kirke, men J have jo ingen Præst?" –"Nei, Deres Majestæt!" – "Ja, Jeg skal sende Jer en dansk Præst, som i vist ville ønske. – "Ja - svarede en af Sognmændene - vi ønske ikke alene en Præst, som kan Dansk, men som tillige har et dansk Sind. "Det skal J faae var Kongens Svar. Siden spadserede Hs. Majestæt længe omkring i den ved Kirken værende Skov og i Haven ved Præstegaarden, ledsaget ogsaa af flere af Sognets Beboere, med hvem Allerhøistsamme havde den Naade at indlade sig i Samtale. Efterat have beseet Hammelev Kirke, drog Hs. Maj. til Tørning Tinghuus og tog den for Ham af Bønderne ophængte bekjendte Mindetavle i allernaadigst Øiesyn. Efterat Hs. Maj. havde læst Jnscriptionen, skal Hs. Maj. være udbrudt i de Ord: Denne Tavle er altsaa ophængt til mit Minde!" hvorpaa Han med Glæde og Tilfredshed skal have henvendt sig til de forsamlede Bønder og med rørt Hjerte takket dem for deres Opmærksomhed i dette Anliggende. Den næste Dag bivaanede Hs. Majestæt Gudstjenesten i den gl. Haderslev Kirke, der er dansk, og forlod om Middagen Haderslev under Kanonernes Bulder, Klokkernes Ringning, Borgervæbningens Paradering og Folkets Afskedsraab.