Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-05-26
Blandt de i Khvn, nylig paadømte Retssager er en særdeles mærkelig imellem Snedkermester Høecke og hans Hustrue, en temmelig almindelig bekjendt Kone der i Staden. Hun var Enke efter Vildthandler P. Hansen, og drev i mange Aar en stor Vildt og Frugthandel i Directeur Schulz's Kielder paa Høibroplads, hvilken Handel, i sin Tid den største af det Slags, var grundlagt af den endnu mere bekjendte Md. Obel, som derved samlede sig stor Riigdom. Den samme Driftighed udviklede hendes Handelspige, den nu her omhandlede Kone, der overtog Handelen efter Mr. Obels Død, og giftede sig med den nævnte Hansen. Dette Ægtepar opgav tilsidste Handelen, efter at have erhvervet sig stor Formue; men Konen, i saa mange Aar vandt til den uafbrudte Virksomhed, fandt sig ilde ved Roligheden, der gjorde et tildeels forstyrrende Jndtryk paa hendes Sind, især efter Mandens Død. Efter nogle Aars Enkestand, da Børnene vare blevne voxne og tildeels gifte, holdt Enken Samfrændeskifte med dem, og beholdt som sin Deel en ikke ringe Formue, meest i kgl. Obligationer. Men hun blev nu, da hun var melancholsk og sær stemt, Gjenstand for egennyttige Personers Omspændelser, der benyttede sig af hendes Uerfarenhed i Pengesager og Godtroenhed. Dette foranledigede, at Magistraten, for at bevare Resten af hendes Formue, beskikkede hende en Værge og inddrog hendes Capitalformueunder Overformynderiet. Denne Foranstaltning ansaae Enken for en hende tilføiet Uret, og søgte at gjenvinde Herredømmet over sin Formue. Man raadte hende, at gifte sig igjen. Derimod protesterede hendes Værge, og ved kgl. Rescript blev det paalagt hende, at saafremt hun giftede sig skulde hendes Formue være udenfor hendes og hendes eventuelle Mands Raadighed saaledes, at hvad hun eier, ikke saalænge hun lever kan sælges, pantsættes eller afhændes, af hende eller hendes Mand paa hendes Vegne, hvorimod det skal administreres af Khous. Overformynderie, samt Renterne deraf udbetales mod hendes og Mands Qvittering. Alligevel giftede hun sig med en Snedkermester Høecke, men forlod ham igien kort efter Vielsen, da han havde lovet hende et Document, der skulde sikkre hendes Børn en Capital, hvilket han ikke havde opfyldt. Høecke gjorde nu Krav paa hendes Formue, men Magistraten holdt sig til det kal Rescript. Creditorerne faldt derpaa ind paa ham, og gjorde Udlæg i hans Renter. Da Magistraten ikke vilde respectere dette, blev der anlagt Sag imod den. Men Retten antog, at Rescriptet maatte medføre, at baade Capital og Renter af Konens Midler vare unddragne Creditorernes Forfølgning, idet de ikke kunde have større Ret end Manden selv, der ikke engang kan faae noget udbetalt uden Konens Qvittering tillige. Magistraten blev ved Dom frikiendt for Udlægshavernes Tiltale. Nu anlagde Høecke en ny Sag, som nylig er paadømt ved Hof= og Stadsretten, under hvilken han paastod 1) at kjendes berettiget til at modtage Renterne; 2) at Magistraten skulde gjøre ham Rigtighed for Beløbet fra Vielsesdagen af; 3) at Konen, eller hendes Tilsynsværge, tilpligtes i Forening med Citanten, at qvittere for Renterne; 4) eller naar hun ikke vil det, Høecke da kan hæve Halvparten mod sin egen Qvittering og Konen kjendes uberettiget til at hæve noget deraf uden saadan Betingelse. Men Retten fandt, at Høeckes Paastand, ikke kunde faae Medhold, idet ham ikke ved det kgl. Rescript er tillagt nogen Deel i Jndtægterne, og Bestemmelsen om disses Udbetaling mod hans og Kones Qv. maa ansees bygget paa den Forudsætning, at Manden, paa Grund af sit Samliv med Konen, vilde træde i et saadant Forhold, at han i Fællesskab med hende, og som Værge for det fælleds Bo, vilde komme til at oppebære disse Jndtægter, tillige havde man, paa Grund af at Øvrigheden havde fundet det nødvendigt at beskikke Konen en Tilsynsværge, anseet Mandens Function i saa Henseende som ophørt. Samtlige Jndstævnte frifandtes saaledes for Citantens Tiltale. Nu staaer det Spørgsmaal tilbage, hvad der under disse Forhold skal foretages med Konens Efterladenskaber naar den Tid kommer, om de skulle tilfalde hendes Livsarvinger alene, eller om Høecke kan fordre halvt Bo, paa Grund af hans Navne=Ægteskab med hende. (Dan.)