JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
J enhver Kjøbstad skal herefter være en Bygningscommission, som skal bestaae af Borgermesteren, og hvis denne ei tillige er Politimester, da tillige af sidstnævnte Embedsmand, endvidere af Brandinspecteuren, eller, hvor et egentlig Brandcorps er organiseret, den Høistcommanderende ved samme, to af de eligerede Mænd, som hvor et større Antal finder Sted, udnævnes af Amtmanden, efter at Forslag af dem samtlige er gjort og Magistratens Erklæring derover indhentet, og endelig af to andre Mænd, som Amtmanden efter Forslag af Magistraten dertil finder tjenlige, af hvilke i det mindste Tirsdagen den 14 Mai 1832. den ene bør være en bygningskyndig Mand, dersom ellers ikke denne Egenskab findes hos nogen af de øvrige forbemeldte Medlemmer. Denne Commission har det nærmeste Tilsyn med Opførelse af ny Bygninger, saavelsom ældre Bygningers Reparation. Den skal blandt Andet paasee, at alle Gavlvægge i de ny Bygninger, som herefter opføres, skulle fra Grunden af være af Brandmuur, i det mindste af een Steens Tykkelse, lige til Gavlens øverste Spids; men hvor der bliver et frit Rum til Naboens Grund af 10 Alen, skal det være nok at Gavlen er af Bindingsværk, og maa ingen Bygning, Taget uberegnet, opføres høiere end Gadens Bredde, med mindre Eieren rykker Bygningen forholdsmæssig tilbage; dog maa ingen Bygnings Høide overstige 18 Alen, Taget uberegnet. Findes Nogen denne befaling overhørig, nedrives Bygningen paa Eierens Bekostning. Enhver, som agter at opføre nogen Bygning, eller ved ældre Bygninger at gjøre Forandringer eller at foretage Hovedreparationer, bør derfor, inden hermed skeer Begyndelse, først desangaaende gjøre Anmeldelse for bemeldte Commission, og indhente sammes med Amtmandens Approbation forsynede skrivtlige Bestemmelse, om og efter hvilke Regler han maa bygge. Dersom Nogen begynder med nogen Bygning inden dette er efterkommet, bør saavel han som vedkommende Mestere bøde fra 10 til 50 Rbd. til Byens Fattigkasse efter Politirettens Kiendelse, og maa den Førstnævnte derhos taale, at Bygningen, saavidt den ikke er indrettet efter de Regler, som Commissionen finder at derved, i Overeensstemmelse med Anordningerne, burde have været iagttagne, for hans Regning nedrives. J Øvrigt bør Politimesteren, saafremt han bringer i Erfaring, at der begyndes paa noget Bygnings arbeide, hvortil Commissionens Samtykke behøves, uden at samme er indhentet, strax forbyde, at der med samme videre fortfares. – Kjøller skal herefter være af Muur og Jern og alle Kjølle-Skorstene, som ikkun ere af en halv Steens Muur, bør nedrives og igjen med en heel Steen opføres, ligesom alle Kjøller indvendig saavelsom alt til Grisen og Skorstenen grændsende Træværk maa beklædes med en halv Steens Muur. Disse om Kjøller givne Bestemmelser skulle dog først træde i Kraft om 3 Aar fra Forordningens Dato. – Samme Anordning indeholder desuden yderligere Bestemmelser med Hensyn til Brandredskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Hs. Maj. Kongen har, paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 18de d. M. allernaadigst behaget at resolvere saaledes: "Vi bifalde allernaadigst, at Jordemødre udenfor Kjøbenhavn, der herefter gjøre sig skyldige i et saadant Forhold, at Bestillingen ikke længere kan betroes dem, maa afskediges ved Resolution af vedkommende Amtmand, dog at Stifts eller Land-Physlei, og i tvivlsomme Tilfælde ogsaa Vort Sundheds-Collegii Betænkning indhentes, naar Spørgsmaalet om en Jordemoders Afskedigelse opstaaer i Anledning af Feil, begaaede i Udøvelsen af hendes Kunst. Saafremt hendes Forhold maatte gjøre det nødvendigt, skal tilligemed hendes Bestilling ogsaa Rettigheden at øve Jordemoderkunsten betages hende. Hvad Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn angaaer, skal bemeldte Vort Sundheds-Collegium være bemyndiget til at forbyde de sammesteds practiserende Jordemødre udøvelsen af deres Kunst, naar Nogen ved sit Forhold dertil maatte gjøre sig uværdig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Hs. Maj. Kongen har under 17de f. M. benaadet Lægdsmanden for Odense Amts 76de Lænd, Anders Andersen, med Dannebrogordenens Hæderstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Foruden de Værker og Opsatser i offentlige Blade, om Stænder, som den senere Tid har frembragt, er nu ogsaa i Kjøbenhavn udkommen: "Blik paa den forløbne Tid og Ønsker for Fremtiden, Epister til de Mænd, der i sin Tid skulle møde som Raadgivende i Provindsialstændernes Forsamling, hvor det blandt Andet hender: "Sog ud de rige Kilder til Held for hver en Stand, at ingen Skat forøges, men mange mindskes kan le Efter Sigende gaaer en af det lindbergske Parties Tilhængere i denne Confirmationstid omkring i Hovedstadens Kirker, med behørige Skrivematerialier og 2 Svende ved Siden, som Vidner, for at optegne det ifald den Confirmerende skulde gaae udenfor Ritualet. Man læser nu den af Hr. Stiftsprovst Clausen afgivne Erklæring paa Pastor Visbys Forespørgsel angaaende Magister Lindbergs Anklage, hvori Hs. Høiærv. med Værdighed og Frimodighed, i sit eget og sine fornærmede Embedsbrødres Navn, blandt Andet, udtaler sig saaledes: "J den christelige Kirkes Navn, som vi tjene, protestere vi imod den Ret, som Magister Lindberg med en Frækhed, hvis Lige Kirkehistorien neppe vil kunne opvise, anmasser sig at dømme os og erklære os, efter sit eget Godtbefindende, for falske Lærere, som ville forføre deres Menigheder. Denne min høitidelige Protest nedlægger jeg for Samtiden og Efterverdenen; thi vi skylde vort Kald og vort Minde, at bringe den til Begges Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Med det i Altona projecterede Ledskib er det igjen ganske stille, og saa glædeligt det er, naar noget Nyt og Nyttigt opfindes, befrygter Man, at den derved fremsatte Jdee: at ville benytte den saakaldte "Bølge kraft, der allene betinges af udvortes Omstændigheder, som Strøm, Vind a., vanskelig vil realiseres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
J Hr. Cancelliraad Hempels Avis af 8de dennes læses fra Odense: "Desværre, vedbliver det med Jldebrande her i Egnen, saa at snart ingen Dag forløber, uden at ny Ulykker høres. J Løverdags afbrændte en forhenværende Hospitalsgaard, Lille-Traun i Taagerud By, Vingerslev Sogn, og den paafølgende Nat blev i Lunde paa Sletten Degneboligen med 5 andre Huse lagt i Aske. Det Sørgeligste herved var endda, at Huset faldt, inden Degnens gamle Fader kunde naae Udgangen, og han saaledes ynkeligen indebrændte. Paa begge Steder siges Jlden at være opkommet ved Uforsigtighed. Naturligviis fattes det heller ikke paa Rygter om Paasættelse, og nogle Mistænkelige skulle være anholdte. J flere Landbyer har Man begyndt med at holde Nattevagt, og i dette som Mere udtaler Trangen sig til et fuldstændigt organiseret LandpolitileJ Randers var den 8de de, ogsaa Jldløs. Kl. 2 1/4 om Morgenen vaktes Jndvaanerne ved Brandraabet. Jlden var udbrudt i Hr. Kjøbmand Moritz Bergs Boutik, og havde allerede grebet betydeligt om sig inden den opdagedes. Til Lykke var det ganske stille Veir, og da Byens fortrinlige Brandcorps, som sædvanligt, strax var ved Haanden, lykkedes det snart at blive Herre over Jlden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Bekjendtgjørelser. Et ungt Menneske, der kan skrive og regne, og har Lyst til at læres og øves i de ved Godsbestyrelse forefaldende Forretninger, kan hertil blive antaget hos Forvalter Andersen i Sundby, naar Man snarest muligt vil melde sig og træffe Aftale. – Hr. Birkedommer Møller i Mariebo vil ogsaa foreløbig kunne underrette og Betingelserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Til Vintersbølle Blegeri ved Vordingborg, kan indleveres Blegvarer i Kjøbenhavn hos Fuldmægtig Olsen i Jntegade No. 63, i Roeskilde hos Hr. Capitain Sveistrup. Eier af Gjæstgivergaarden. Prindsen, i Ringsted hos Hr. Kjøbmand S. R. Lund; i Nestved hos Hr. Postmester Witte; i Slagelse hos Hr. Krigsraad, Ridder Schiolz. Eier af Post- og Gjæstgivergaarden i bemeldte By, i Kjøge hos Hr. Gjæstgiver Hansen, i Gaabense hos Hr. Posterpediteur Arnkiel, for Lollands og Falsters Stift paa Kjøng hos Vævermester Chlert, og paa Blegeriet hos Blegemester Didericksen. Blegelønnen er bestemt saaledes: For Dreil og Damast, af 3 a 4 Qvarteers Bredde 3 Skill. pr. Alen, og saa fremdeles 1 1/2 s. mere for hvert Qvarteer at Varerne blive bredere. For Lærred, af 4 a 5 Qvarteers Bredde 3 Skill. pr. Alen, og saa fremdeles 1 s. mere for hvert Qvarteer det er bredere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Enhver, som leverer 1,000 Alen paa een Gang, erholder 1/2 s. Rabat pr. Alen. Varerne maa være mærkede med Eierens Navn, tilligemed Alenmaal og Bredde, desforuden hankede ved hver 4de Alen. De Varer, som leveres til den saakaldte første Bleg, nemlig inden 15de Mai, kunne ventes Eierne tilbageleverede inden 15de August og mueligen tidligere, hvorimod senere til Blegning leverede Varer ei kunne ventes forinden 15de September eller inden 15de October d. A. Bestyrelsen er vedkommende Eiere ansvarlig for Varernes Behandling og Tilbagelevering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Auctioner. Mandagen den 21de dennes, Formiddag Kl. 10, og følgende Dag bliver i Kjøbmand O. J. Gindrups Bopæl i Klostergaden afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel Urte-, Jsen- og Alen Kramvarer, samt noget Løsøre, hans Opbudsboe tilhørende, paa de Conditioner, som ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte. Varerne ere til Eftersyn, Løverdagen den 19de dennes, Formiddag, og Lysthavende indbydes. Mariebo Byfogedcomptoir, den 10de Maji 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter bliver den Stervboet efter Gaardmand Peder Nielsen Ahm tilhørende Arvefæstegaard i Brødebølle, Huulgaardkaldet, med ufrit Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb., bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 24de d. M. og Fredagene den 1ste og 8de Juni d. A., Formiddag Kl. 11 sk., de tvende første paa Raadstuen her i Byen og den sidste i Gaarden selv. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn hos Forvalter Møller i Gloslunde. Nakskov, den 13de Mai 1832. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
J Følge tagen Bestemmelse ved Skiftet efter afgangne Skomager Niels Græsberg her i Byen bliver der Boet tilhørende Huus Matr. No. 32 paa Byens Vestergade opbuden til Salg ved 3de Auctioner, Tirsdagene den 29de Mai, 12te og 26de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Huset er indrettet til beqvem Beboelse for en Borgerfamilie, og bestaaer af 11 Fag til Gaden, Muur og Bindingsværk med Straatag, 8 Fag Baghuus, ligeledes med Straatag, indrettet til Stald og Garveri, 3 Fag Tverbygning med Tegltag og en Skyne, og hører dertil en Gaards- og Haveplads, samt omtrent 1 Tde. Pløieland paa Byens Mark. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den den sidste i Huset selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 10de Mai 1832. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
J Følge Forlig og Udlæg bliver, paa Udlægshaverens Begjæring, den Parcellist Anders Hansen tilhørende Parcel i Vesterby paa Feis, med Bygning og tilliggende Hartkorn 1 Tde. 6 Skpr. 1/2 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 8de Juni) Fredagen den 22de Juni d. A., Eftermiddag Kl. 2. Fredagen den 6te Juli )De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den tredie paa selve Stedet, ved hvilken tillige bortsælges et Chatol. Det bemærkes: at Kjøbesummen formodentlig kan blive indestaaende i Eiendommen, og at Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for saavel Pantecreditorerne, som de Lysthavende. Feid, den 11te Mai 1832. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
J Følge dertil meddeelt kongelig allernaadigst Bevilvilling af 5te d. M., som læses inden vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand Christian Peter Johannes Foghs Fallitbo her i Byen, til, inden bemeldte Tids Forløb, saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteret. Nakskovs Skifteret, den 13de Mai 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Ved Proclama, som er læst ved Nykjøbing Kjøbstæds Bytingsret, Falsters Birkeret, og den kongelige LandsOver- samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Pastor Rasmus Winther af Nykjøbing paa Falster indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for den af os, som myndige Arvinger efter benævnte Afdøde, antagne Fuldmægtig, Procurator Dahl strom sammested; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Slagelse, d. 14de, og Kjøbenhavn, d. 21de April 1832. K. M. Borck. Christian Winther, Cand. theol. Som beskikket Curator for Jfr. Borck. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Skifte-Tillysning. Onsdagen den 6te Juni d. A., om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa mit Contoir heri Byen fremlagt til Skifteprotocollen den forfattede Repartition i forrige Eier af Danstedgaard Jacob Hansens Opbudsboe; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye, den 13de Mai 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Kjøbenhavnsk grøn Sommersæbe, til Fabrikpriis, samt jydske Træsko i Læsseviis, til samme Priis, de betales med i Jydland, er i Oplag og kan faaes i Nakskov hos Wulffeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Angaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
De længe ventede bemærkninger fra Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg ved den for at organisere ovennævnte Selskab udstædte Jndbydelse ere nu udkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Det er et Særsyn i Literaturen at en Subscriptionsplan nyder den Ære at give Stof til en Recension paa 35 Sider. Thi Recensionen angaaer og kan kun angaae Jndbydelsen, ikke Selskabet, som ei er til. Dette skal først vorde, og kan altsaa ei bedømmes af nogen, som ei har guddommelig Forudvidenhed. Men Critiken, uagtet den, forsaavidt som den vil strække sig ud over det endnu ikke existerende Selskab, kun kan være bygget paa deel Hypotheser, kan dog være det i sin Tid fremstaaende Selskab til Nytte, og vil vist vorde det, og derfor skyldes Hs. Durchl. gode Villie Tak. bemærkningerne selv ere i Øvrigt for en stor Deel ordlydende, men vidtløftigere udførte, Gjentagelser af det, Hr. Ritmester v. Paulsen lod indføre i Følge bladet til Aarhuus Avis et Øieblik efter at Jndbydelsen udkom, og som sammesteds tilstækkeligen er gjendrevet. For en Deel træffe de ikke engang Jndbydelsen, da de paaanke Ting, som ikke findes deri, og tildeels grunde de sig paa aabenbare Misforstaaelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
J Hovedsagen Jndførelse af Fuldblod og Væddeløb – kan og maa Hs. Durchl. være aldeles enig med Jndbydelsens Udstædere. Betænkelighederne ved nogle af de øvrige i Planen nævnte Gjenstande for Selskabets eventuelle Virken, f. Ex. Assurance, ville, naar Selskabet først træder i Virksomhed, og kan benytte sig af de her givne Vink, af sig selv forsvinde. Anken over at Forslagene ere upractiske er i practisk Henseende æqval Nul. Planen kunde indeholde Forslag, der vare titusinde Gange saa upractiske, som de, der findes deri, beskyldes for at være, og det tilkommende Selskab, som efter ingen naturlig eller positiv Retslære kan have nogen Forpligtelse til at rette sig efter Planen, da Subscribenterne ikke ere Contrahenter, i alt Fald ikke for længere Tid end de selv ville, – kan blive det fortræffeligste i Verden. Et Exempel paa at der i Recensionen paaankes Ting i Planen, hvilke ei findes deri, er den bittre Dadel over at Bedækningen skulde skee for en billig (mohlfeil, Betaling; men dette er ikke i fjerneste Maade med noget Ord antydet. Tvertimod det hedder, at den skal skee for en passende, eller paa anden Dansk: hensigtsvarende Betaling, som, om den ikke vil kunne kaldes ubillig, dog vil være langt fra at kunne kaldes wohlfeil. Et Exempel paa Misforstaaelserne er: Beskyldningen, at Planen kun lover to Væddeløbspræmier, een paa 300 Rbd. og een paa 150 Rbd. Et roligt Blik paa Planen opdager let de tre Ord: "efter Selskabets Formue." Præmierne kunne jo altsaa efter Planens udtrykkelige Ord ogsaa blive 3,000 Rbd. og 1,500 Rbd.,. Og at der ved to Præmier maa menes to Præmier for hver Væddeløbsbane, viser Conterten. Udfaldet paa de danske Heste, at sammenligne dem med Esler, er upassende. Fordi de i et Væddeløb, kunne komme til at staae tilbage for de holsteenske, vilde det være ligesaa ubilligt at kalde dem Esler, som at kalde de holsteenske Heste, der tabte i Samløb med mecklenborgske, Skindmære. Bebreidelsen, at det fyenske Selskab ikke er omtalt, bortfalder efter den bekjendte Regel, nonentis nullæ sunt affectiones. Det er ikke let at begribe, hvad der skulde siges om et Selskab, som laae udenfor de tilværende Tings Række. At rose den fra Fyen udgivne Plan til et Selskab, vilde være latterligt, at laste den, uanstændigt. – At nogen Pluralitet i Fyen har vægret sig for Deeltagelse i det for de danske Provindser projecterte Selskab, er til Datum aldeles ubekiendt. Selskabet har skrivtligt Løvte og Deeltagelse for over 400 Portioner. Det kan i det første Aar disponere henved 6,000 Rbd. Vistnok ikke nogen uhyre Sum, men selv Rom blev jo ikke bygget paa een Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-14
Ved Tallotteriets 1183 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 64. 5. 80. 17. 26.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 40. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultzes Enkes Bogtrykkeri i Mariebo Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Udenlandsk. Frankrig. J Følge Moniteuren blev den 30te April, tidlig om Morgenen, den hvide Fane plantet paa St. Laurent-Taarnet i Marseille, hvilket foranledigede talrige Opløb i den gamle Stad, hvor der gjordes Regning paa Bourmonts Ankomst. Nationalgarden og Linietropperne traadte strax under Vaaben. Oberst Lachand, Hr. de Bondole og Hr. Legi de Pogie bleve med Vaaben i Haand tagne tilfange i Spidsen for en Troppe-Afdeling med den hvide Fane. Den hvide Fan blev hugget ned af Taarnet. Der fortælles, at Hertuginden af Berry havde krydset for Marseilles Havn og oppebiet Sammensværgelsens Udfald. Saa meget er imidlertid vist, at den franske Regjering har fra Marseille, erholdt en Proclamation fra Hertuginden af Berry, som deri kalder sig "Regentinde af Frankrig." Denne Proclamation var stillet til Soldaterne. Efter hvad Moniteuren endvidere melder, er Dampskibet Carlo Alberto, den 24de f. M. afgaaet fra Livorno med Hr. de Bourmont ombord, og Nogle mene, tilligemed Hertuginden, af Berry. Der er udsendt flere Skibe til Dampskibet "Carlo Albertos" Forfølgelse. Det hedder, at Cheferne have Ordre til, i Tilfælde af at de indhente "Alberto at bringe Hertuginden til Neapel eller England, men hele hendes Følge til Frankrig. Alt var dog igjen fuldkommen roligt i Marseille den 4de dennes; derhos fortæller Moniteuren, at hele Oprørshoben kun bestod af 500 Mand, commanderet af Oberst Lachand. Det synes imidlertid, som har Oprørernes Antal været større.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Det er desuden mærkeligt, at fra Paris skrives – som det hedder – "i Følge sikkre Efterretninger, at en høi Person ved det gamle Hof (Hertugen af Escars) er afgaaet fra Livorno og har begivet sig til Barcelona, for der at commandere Livgarden og nogle Deserteurer og andre Hvervede for de ældre Bourboner." Det samme Dampskib, som bragte disse Sammensvorne til Barcelona, skulde bringe Hertugen og hans Tropper til Marseille, Fredagen den 18 Mai 1832. hvor Landgangen, som hedder, virkelig er gaaet for sig den 4de dennes, om Aftenen, imellem la Major og Areve. Carlist Proclamationer ere uddeelte overalt, J Toulon har der ogsaa været et lidet Oprør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Den franske Gesandt i Sverrig, Marg. af Dalmatien, er ganske uventet afreist fra Stokholm, for over Greifswald og Berlin at begive sig til Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Hr. Albert Bertier, der, som vi forhen have meddeelt, var anklaget for at have villet overkjøre de Franskes Konge, er frikiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Polen. J Warschau er al selskabelig Tone forsvunden, da der siden Russernes Gienkomst existerer et hemmeligt Politi, som giør, at enhver Familie indskrænker sig stedse mere til sin egen Cirkel. Mange Familier forlade Staden. Endskjøndt de russiske Officierer tee sig meget god imod de Jndfødte, seer Man dem dog ikke gjerne i noget polsk Huus, og paa de offentlige Forlystelsesteder skyer Man dem. Selv i det saakaldte National-Theater see Russerne sig stedse alene Portugal. Der menes, at D. Pedro venter paa flere Forstærkninger. D. Miguel vedbliver imidlertid at spille Storhans i det ulykkelige Rige. Saaledes mødte for nylig Marq. Pombals Forvalter ham tilhest; han tog sin Hat af, men blev gjennempryglet af en af de kongel. Rideknægte og derpaa kastet i Fængsel – ford han ikke tillige var stegen af Hesten. En anden Dag var Capitain Arebald, en Jrlænder, uheldig nok til at møde Miguel, uden at tage Hatten af, fordi han ikke havde kjendt ham; men da han ogsaa skulde tildeeles Prygl, trak han sin Pistol, og fik da Lov til at gaae. Hollandsk-belgisk Anliggende. Keiseren af Ruslands Ratificationer ere nu udvexlede i Conferencen i London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Jndenlandsk. Søndagen den 13de Mai anlagdes Hofsorg for den afdøde Dronning Maria Theresia, Enke efter Kong Victor Emmanuel af Sardinien, som bæres paa sædvanlig Maade i 3 Uger, i Forbindelse med den allerede anlagte Hofsorg, saalænge denne vedvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Under 28de f. M. er Lector i Astronomien ved Kbhavns Universitet, C. F. R. Olufsen, tillagt Ordre at indtræde som Medlem i den for dem, der attraae at udnævnes til Landinspecteurer eller Landmaalere, anordnede Examinations-Commission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Ved Bekjendtgjørelse fra Qvarantaine-Directionen af 8de Mai ere alle franske Havne erklærede for mistænkte med Hensyn Cholera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Til den theologiske Embeds-Exammen i April og Mai d. A. indstillede sig til den mundtlige Prøve 26 Studios, theol, af hvilke 5 erholdt Characteren: Laudabilis. 14 Haudillaudabilis, 5 Non contemnendus, 1 erklæredes Immaturus og 1 forlod Exammen. – Til den i Foraaret 1832 afholdte fuldstændige juridiske Embeds-Exammens mundtlige Prøve havde 15 Candidater indstillet sig, af hvilke 7 erholdt Characteren Laudabilis og 8 Characteren Haudillaudabilis. Til den mundtlige juridiske Exammen for Ustuderede havde 24 meldt sig, af hvilke 13 erholdt Characteren "Beqvem og 11 Characteren Ei ubegem." – J Slutningen af f. M. holdtes Forbedelses-Exammen for ustuderede Jurister. Af 28 Anmeldte udeblev 1 formedelst Sygdom, 1 blev efter Udfaldet af den skrivtlige og 1 efter Udfaldet af den mundtlige Prøve ikke antagne; af de 25 øvrige kjendtes 2 værdige til at antages med Roes; 23 bleve simpelthen antagne. Procurator og Møller Rasmussen paa Langeland har nylig ladet opføre en saakaldet "Trækmølle af en egen Construction. Han har ligeledes for 2 Aar siden inventeret et Ledskib, der skulde kunne arbeide sig frem ved Bølgernes Bevægelse, saa og, ligeledes efter egen Opfindelse, forfærdiget en særdeles kunstig Pistol. Disse Opfindelser omtales i "Kbhavnsposten med meget Roes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-18
Den Paketfart, der nu i adskillige Aar har fundet Sted imellem Kjøbenhavn og Malm, og som bidrog saa betydeligt til at lette Communicationen imellem Danmark og Sverrig, vil for det Første ikke kunne finde Sted i Aar, da alle fra Danmark til Sverrig, ankommende Fartøier skulle udholde 5 Dages Qvarantaine. Af samme Aarsag vil der naturligviis heller ikke i Aar kunne finde nogen Dampskibs-Lystfart Sted imellem Kjøbenhavn og de nærmeste svenske Stæder.