JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Transportskibet Jsabelle, som forliste i Texel, havde det 89de Regiment ombord. Soldaterne og Matroserne holdt sig hele Natten fast i Takkelagen og Vanterne. Om Morgenen sendte man en Baad ud, for at komme dem til Hielp, men 100 Soldater og Matroser, 10 Koner med deres Børn og adskillige Officerer havde ulykkeligviis sat Livet til. De øvrige bleve tagne til Krigsfanger af Admiral Kikkert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Da Lord Major forgjeves havde klager hos Statssecretairen over sin Tilsidesættelse i Henseende til sin Rang ved Nelsons Liigprocession, skrev han et Brev til Kongen, hvori han blandt andet sagde: at dersom han ved denne Leilighed skulde lide Skaar i sin Værdighed, vilde han ansee det for den største Ulykke, der kunde møde ham. Kongen svarede ham strax egenhændigen, at ingen uden Prindserne af Blodet skulde have Fortrin for ham. J Følge heraf saae man Lord Major ved Liigprocessionen, næstefter den Kongelige Familie, til Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J de Engelske Aviser findes et vidtløftigt Stykke, som indeholder en Tale, som Churførsten af Würtemberg har holdt, Bevæggrundene til hans Forening med Frankrige, og Keiser Napoleons Yttringer. Men det Hele synes at være fabrikeret i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J Servien, som tilhører Tyrken, har man i en Raadsforsamling besluttet, at der, for at værge sig mod den Tyrkiske Hær, som nu med hastige Skridt rykker frem, skal oprettes en regulair Armee paa 100,000 Mand, og indføres en stræng Krige tugt. Fæstningen Semendrig skal hastig sættes i Forsvarstand. Den skal have 6000 Mand Besætning og forsynes med to Aars Levnedsmidler. Begrads Beleiring skal fortsættes med Jver, og, naar det ikke snart godvillig overgiver sig, tages med Storm. Dette synes at være det første Løsen til at fordrive Storsultanen fra Europa, og en ny, skrækkelig og blodig Tyrkekrig vil upaatvivlelig udbryde med det allerførste. - Servien er 920 Mille stort, og har 960,000 Jndbyggere, der ere Græske Christne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Efter de seneste Efterretninger fra Grønland var der i Aaret 1803 et ualmindeligt Uaar over hele Landet. Der fangedes ialt kun 5 Hvale. Ved Godhavn maatte 200 Mennesker i adskillige Uger, leve af 8 Sælhunde. Hvor meget end Jnspecteuren og andre Danske understøttede de arme Indbyggere, maatte nogle af dem betjene sig af gamle Skind og lignende Ting til Næringsmidler. De manglede tillige Lys og Varme. Men lykkeligviis gjorde 3 opdagede Hvidfiske-Seurs (Huller, som Sødyrene gjøre sig i Jsen) Ende paa denne Elendighed. - Kjøbmand Muus, Missionair Rosenvold og Assistent Schytte have gjort sig fortjent ved at vaccinere endeel af Jndbyggerne, ialt 671 Mennesker, fra det spædeste Barn indtil 60 Aars Folk. De have derved forebygget Børnekoppernes almindelig truende Ødelæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Af dette Blad udkommer ugentlig to Numere, som tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Tirsdagen den 28 Januarii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Jndbydelsesplan til et nyt Selskab. Min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Vi have Klubber og Selskaber nok i Kjøbenhavn. Saa ringe som Selskabeligheden er, saa stor er Selskabsheden, dersom De tillader at jeg betjener mig af dette Udtryk. Alle vore Klubber have til Formaal: Spil, Musik, Dans, Spisen og Drikken. Men ingen af dem er trængt ret dybt ind i Nydelsens vidtløftige Rige. Den behageligste, den morsomste, den uudtømmeligste af alle Fornøielser have de, saa at sige, kun gjort til Bisag. Bagtalelsen, denne Blomst paa Livets kundrede Bane, denne Dronning blandt alle de tusinde Slags Tidsfordriv, Forfinelsen har udtænkt, og som hos ikke saa af det smukke Kjøn maa erstatte Savnet af Tobakspiben, hvilken Mandfolkene have tilegnet sig som en udelukkende Ret, denne vor Tidsalders Beherskerinde fortjener af mere end een Grund, at et eget Selskab opretter den et Tempel i Kjøbenhavn. Jeg har nylig faaet det, uden at rose mig selv, - heldige Jndfald, at oprette et Selskab, som jeg giver Navn af Bagtaalelses Klubben, men den kan ikke tage sin Begyndelse førend 100 Medlemmer have meldt sig, hvilket, som jeg haaber, neppe til koste mange Vanskeligheder. Jeg har til den Ende allerede leiet mig Værelser til 500 Rdlr., og min Plan, er saa ny, saa fortræffelig udtænkt, at jeg ikke selv vilde troe, at den er et Foster af min egen Opfindelseskraft, dersom min Selvbevidsthed, ikke sagde mig det. 30 Rdlr. betales til Jndskud og 50 Rdlr. i aarligt Bidrag. Jndskudet henlægges til en Fond, og naar denne er løbet op til 1000 Rdlr., indkjøbes alle muelige skrevne og trykte Libeller, som hver Forsamlingsaften oplæses i Selskabet. Told Personer bestemmes til at luske omkring i Byen, og opspore Familie anecdoter, ufordeelagtige Rygter om Folk, imod at hver af dem faaer 100 Rdlr. om Aaret for sin Umage. Paa denne Maade haaber jeg at anbringe min Søstersøn, en lang Lømmel, der allerede i to Aar har været mig til Byrde og er et dagligt Jnventarium hos hver Conditor i hele Byen. Nu bagtaler han Folk, uden at han faaer noget derfor, hvad kan man ikke vente sig af ham, naar han faaer Betaling for sin Bagtalelse, Var end et Rygte saa reent som den nyfaldne Snee, saa forstaaer han den Konst, at gjøre det saa plettet som et Tigerskind. Jeg gad seet den Reputation, som hans hvaste Tunge ikke skulde kunne gjennembore Denne min Søstersøn skal være Formand for de 12 Mænd, og naar Bagvaskelsens Post skulde være læns i Kjøbenhavn: en Omstændighed, som vel ikke saa let indtræffer, saa er det altid godt at have en Person ved Haanden, som kan spæde den paa nySthvert Medlem, som vil tage Deel Corversationen, maa hver Dag i det mindste medbringe et Par Nyheder, der paa en eller anden Maade vise, et Menneske i et ufordeelagtigt Lys, og saaledes bidrage sin Skjært til Selskabets fælles Fornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
En litterair Commission, som vælger blandt de fortalte Ting alle dem, som den anseer for værdige at fremlægges det store Publicum, udgiver maanedligen deraf et Hefte i sort Omslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Jmellemstunder holdes der Forelæsninger over Bagtalelsens moralske Nytte. Naar Tiden tillader det, foredrages ogsaa den Konst at uddrage Gift af de uskyldigste Handlinger, og at udsprede løgnagtige Rygter o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Endnu har jeg ikke offentlig bekjendtgjort min Plaan; men jeg venter mig tusinde Angreb, især ville Moralisterne gaae løs paa mig. Men ogsaa derpaa er jeg beredt. Jeg har ladet forfærdige en Dissertation, hvori Bagtalelsens Moralitet paa det kraftigste bevises. Den er et reent Mesterstykke. Forfatteren er gaaet ud fra den Synspunct, at Mennesker maa have et medfødt Organ for Bagtalelse, thi dersom det ikke havde et saadant Organ, kunde det ikke bagtale, og endnu mindre finde Fornøielse deri. Da nu intet Organ, ingen naturlig Ævne er og givet, uden i den Hensigt, at de skulle udvikles, saa er det klart, at Bagtalelse er een af Menneskets medfødte Ævner, der, ligesom enhver anden, maa og bør udvikles og aldrig hende. - Er det ikke fortræffeligt? Nu gaaer han over til den videre udvikling. Lyksalighedslæren der, efter sidst udkomne Toldtarif i Philosophiens Rige, er det eneste System, som fra nu af maa indføres, siger: Lyksaligheden bør være Menneskets høieste Maal. Naar nu Bagtalelsen leder alle Mennesker uden Forskjel til dette Maal. det ville sige, naar de finde en inderlig Glæde ved at bagtale, saa er det jo klart, at den som bagtaler sin Næste, handler efter det høieste Moralprincip. - Er det ikke fortræffeligt? Jo, jo, den Karl, der har forfattet Afhandlingen, forstaaer sin Dont. Han er selv en stor Practicus i Bagtalelsenskonsten, naar Selskabet kommer istand, maa han absolut vælges til Directeur. Men lader os antage, at der fra den moralske Side efter andre Systemmer virkelig kunde indvendes noget mod min Plan, hvo er da den, der tør kaste den første Steen? O dersom der skulde fremstaae et usynligt Væsen og udpege alle Bagtalere, hvor stort vilde da ikke deres Antal blive, Da man nu eengang skal bagtale, vil bagtale, og maa bagtale, da der gives saa mange, der ligesaalidet kunne leve uden at skumle, som Tigeren uden Rov hvorfor da ikke gjøre denne uudtømmelige Kilde til menneskelig Lyksalighed til en ordentlig selskabelig Forlystelse, der ved fælles Stræben kan forøges til en endnu høiere Grad. Desuden maa De betænke, at jeg er en fattig Mand, der sidder med Kone og mange Børn. Jeg maa foretage mig noget; enten man bagtaler Folk paa et eneste bestemt Sted, eller og en fattig Mand fortjener noget derved, eller at der bagtales paa mange forskjellige Steder, uden at nogen Dødelig fortjener noget derved, kommer det ikke ud paa eet? Over 30 Damer, som have faaet Nys og mit Forsæt, have været hos mig, og lovet mig Understøttelse og Opmuntring. Gjorde moderen, som boer i min Gade, har lovet at samle 10 Subskribenter for mig. Hun har allerede proclameret det i ti Barselstuer, og det har ligesaa meget at betyde, som at avertere en saasan Plan i Adresseavisen eller lade den bekjendtgjøre ved Trommeslag. Lidet bedre hen agter jeg ogsaa at oprette et Bagtalelses-Jnstitut, hvor Børn betimeligen kunne lære den Konst, at bagvaske og skumle, tale et og mene et andet, og vænne sig til at sætte et Ansigt op, hvori en Engel smiller i Forgrunden og en Diævel lurer i Bag Deres forbundne grunden. William Slanderer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Sammenligning imellem ældre og nyere Tiders Levemaade. forsorEfter Tingenes nuværende Beskaffenhed er det næsten umueligt, at nogen Stat skal kunne bestaae uden Luxus. Gibbon har i den Anledning fremsat nogle ganske fortræffelige Tanker.*) gerdyrkningen, siger han er Grundstøtten for Manufacturerne. J det Romerske Rige vare de vindskibelige og klogtige Folkeclasser bestandigen sysselsatte i de Riges Tjeneste. I deres Klædedragt, Huse, Meubler og ved deres Bord forende Lykkens Yndlinger ethvert Slags Forsinelse i Beqvemmelighed, Glands og Nethed, som kunde smigre deres Stolthed eller tilfredsstille deres Sandselighed. Saadanne Forfinelser ere, under det forhadte Navn af Luxus, blevne ivrigen paaankede af hver Tidsalders Sædelærere, og Dyden og Sædeligheden vilde maaskee fremmes mere blandt Menneskene, der*) S. The Histor, og the Deeline and Fall. of the Komman Empire, Tom. 1. Pag. 87. som alle besadde Livets Fornødenheder, og ingen dets Overflødigheder. Men i Selskabets nærværende usuldkomne Tilstand synes Luxus, skjønt den maaskee udspringer fra Laster og Forfængelighed, at være det eneste Meddel, som kan bøde paa Eiendommens ulige Fordeling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Den flittige Machanicus og den duelige Konstner, som ikke have faaet nogen Jordlod, faae en frivillig Afgivt af Landeiendommenes Besiddere, som tilskyndes af Følelsen for deres egen Fordeel til at forbedre de Eiendomme, for hvis Frembringelser de kunne forskaffe sig flere Behageligheder. De særegne Virkninger heraf spores i ethvert Selskab, og virkede med endnu langt større Eftertryk i den Romerske Verden. Provindsernes Rigdom, siger han endvidere vilde snart blevet udtømmet, dersom Manufacturerne og Oppighedshandelen ikke uformærkt havde erstattet de vindskibelige Undersaatter de Summer, som Romernes Vaaben og Magt hævede hos dem. Saalænge denne Luxus blev indenfor Grændserne af Riget, gav den den politiske Machine ny Kraft, og dets stundom endog velgjørende Følger, kunde aldrig blive skadelige. Men hvor vanskeligt dette er, beviser Forfatteren, med de uomstødeligste Kjendsgierninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Naar man paastaaer, at Yppigheden endog kan blive gavnlig, saa maa man tillige ikke glemme at tilføie for hvilke Stænder, Luxus blandt de Rige er gavnlig, men Luxus blandt de Uformuende er skadelig. Den bliver det end mere, naar et Lands Overdaadighedsproducter maa hentes udenlands fra, og naar de ikke kunne tilbyttes mod Naturproducter, men maa betales i rede Penge; den bliver det i endnu langt høiere Grad, naar den for det meste findes blandt Middelstanden og de lavere Stænder. Hos os ere begge Deele netop Tilfældet, og den rige Adel indskrænker i ligesaa høi Grad sine Udgivter, som Borgerstanden udvider dem. den kunde man spørge, hvilke ere de de sørgelige Følger af Middelstandens og de lavere Stænders Overdaadighed, Overdrives de ikke Maler man og ikke Dverge som Kjæmper, Det være langtfra, at jeg for vil fremsætte nogen Jeremlade over Tiderne. Jeg har ved en anden Leilighed allerede sagt, at hver Tidsalders Mennesker i det Hele betragtede blive sig selv liig. Der hersker en evig Gjæring i alle menneskelige Foretagender. Verden gaaer maaskee i dette Øieblik med ligesaa stærke Skridt, frem mod Mørke som mod Oplysningen. Hver Tid, hver Menneskeslægt har særegne Fortrin og særegne Lyder. Fra denne Side maa man betragte Tingene, naar man vil fælde en retfordig og overdreven Dour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Indenlandske Efterretninger. J Engelland har man allerede i Aarhundreder brændt Kelp eller Aske af Tang, og Skotterne indførte denne Methode ved de Norske Kyster. Da der hverken udfordredes dertil megen Kundskab eller stor Omkostning, saa blev denne Tangbrænding en Næringsgreen for den Fattige, og tildeels en Hielp for Fiskerierne i de Aar, hvor Fiskefangsten ikke lykkedes. Men da Tangrøgen ofte giør Mederne eller Sømærkerne ukjendelige for en stor Deel Fiskere, saa maatte denne store Uleilighed nødvendigen opvække deres Mishag. Hvor den ene lempede sig efter den anden, lykkedes det Embedsmændene at vedligeholde Orden, skjønt ikke uden Møie, men ganske at hæve denne Uleilighed, stod ikke i nogens Magt, især da disse Næringsveie hidtil have været i deres Barndom, og neppe taale noget Slags Omkostning eller særegen ordentlig Indretning. Ved Kysterne i Nærheden af Bergen reiste der sig saa stor en Tvist i denne Sag, at den maatte bilægges ved locale Forbud. H. H. Jrgens, en Mand af stor Erfaring i denne Sag, som eiede betydelige Fiskerier og drev selv Landbrug ved denne Kyst, skrev 1777 en Afhandling om Torskegarns fordeelagtige Brug a., hvori han ligefrem paastod, at Uvedkommende havde udbredt det Rygte, at Tang brænderierne skadede Fiskerierne, men at dette var falske og at Tangbrændingen tvertimod var en Herlighed for Landet og en Hielp for den Fattige. Tabet ved Forbudet anslog Kyndige til mere end 20,000 Rdlr. aarligen. Martfeld, Landhuusholdnings selskabets daværende Secretair, har uden Tvivl i den Anledning raadspurgt det Kongel. Oeconomie og Commerce-Collegium, under hvilket denne Sag egentlig henhører. Alle vare enige om at tilstaae, Jrgens Understøttelse til at lade Afhandlingen trykke, og Selskabet forøgede Understøttelsen, for at faae Skrivtet uddeelt. Man haabede at bringe Almuen derved paa bedre Veie, men forgjeves. Jmidlertid udbredte Tangbrænderiet sig i de nordligere Amter. Saaledes ydede Tangbrændingen, efter offentlige Regnskaber, endog i eet Amt, 15 til 16,000 Rdlr. aarligen, og var allevegne en Næringsvei, der, efter Vedkommendes Erklæring, afhalv Almuens overhængende Nød, ikke at tale om, at man derved havde faaet Eiendoms Herlighed og Afgivt af Jordeiendomme. Mislykket Fiskerie gjorde, at nogle af Almuen begyndte paa adskillige Steder, at klage over Tangbrænderiet, men den større Deel, og deriblandt Mænd, der dreve det meest udbredte Landbrug og Fiskerie, forsvarede med Snese Aars Erfaringer dets Uskadelighed og Gavnlighed for Landet. Uvedkommende blandede sig ogsaa i Sagen. paa en meget tvetydig Maade. Da den saaledes var bragt ud af sin rette Gang og apelleret til Publicum, maatte man vide om det maaskee havde Grunde, der vare undgaaede Opmærksomheden. Der blev foranstaltet ny Undesøgelser, hvis Udfald endnu tildeels ere ubekjendt. Der bleve anstillede Forsøg i det Smaa, og det Kongel. Danske Videnskabersselskab udnævnte en Commission, der skulde paasee, at de bleve rigtig udførte. Men disse Forsøg have desværre hidtil hverken været aldeles oplysende eller fyldestgiørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Jndqvarteringscommissionen i Aalborg anmoder i Aviserne vedkommende Værter om, at have det Fornødne i Orden, paa det ingen ved Regimentets Tilbagekomst skulde have Aarsag til Klage, Kjøbstæderne kunne altsaa snart vente deres Garnison tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
En foregiven Engelsk Capit. v. Krüger, som for omtrent et Aarstid siden har været arresteret i Husum formedelst forbudet Hverving, har nu faaet sin Dom stadfæstet, og er under militair Bevogtning bleven bragt til Glückstad, hvor han skal arbeide et Aar i Tugthuuset. Han kjørte i sin egen Equspage derhen, ledsaget af sin Negertjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Siden den Engelske Paquetbaad til Husum har hørt op, har den forrige Stilhed indfundet sig igjen. Borgerne og Byens Jndtægter lide stort Tab derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Udenlandske Efterretninger. J Comes er det Danske Skib, Anna Maria Skipper C. Schwener fra Livorno til Tønningen indløbet i en beskadiget Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Sildefangsten i Stokholm havde, hvormeget den end i Begyndelsen syntes at love, kun havt slet Fremgang, og er for nærværende Tid gaaet ganske i Stag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Antallet af alle Svenske Coffardieskibe var i afvigte Aar, 1212, som førte 65,540 Læster, deraf solgtes 29 udenlands, og forlistes 38 med 12 Skippere og 70 Matroser. Der blev i samme Aar bygt 95 nye Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
J St. Petersborg er der i Aaret 1805 ankommen følgende Skibe: 509 Engelske, 121 Preussiske, 95 Svenske, 70 Americanske, 67 Danske, 59 Lybekske, 29 Russiske, 22 Mecklenburgske, 12 Portugisiske, 7 Oldenborgske, 7 Bremiske, og 4 Pappenburgiske. Jalt er der ankommen 1002 Skibe: 360 med Varer, 112 med Varer og Ballast, 526 med Ballast. Udgaaet er der ialt 960 Skibe, hvoraf 815 med Varer og 415, som Regjeringen havde fragtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Malmøe d. 9 Jan. Under d. 5 Dec. f. A. har det Svenske Commerce-Collegium ladet bekjendtgjøre, at den Ottomanske Port har forundt de Svenske Skibe fri Fart igjennem Dardanellerne til de Russiske Havne ved det sorte Hav. Sildefangsten i Bahuuslehn er i afvigte Aar ikke faldet heldig ud. Man regner, at der 11 Sept. og 11 Dec. kun er bleven saltet 9000 Tønder, hvoraf 1883 ere ankomne her. J Gothenborg koste Spægesild, 11 til 12 Rdlr. Tønden, og her 14 til 15 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Sverrig vil derfor i Aar ikke kunne sende Sild udaf Landet. Tran er i afvigte Aar ikke bleven kogt af Sild. Kornpriserne ere i Dag: Hvede 12 Rdlr. Td., Byg 6 Rdlr., Malt 5 Rdlr., Havre 4 Rdlr. og Ærter 12 Rdlr. Td., alt i Rigsgjeld sedler. Vort Forraad paa Rug er saa ubetydeligt, at vi ikke vil kunne tilsende de øvrige Svenske Havne noget af denne Artikel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Ved Strasburg er der, for at modtage Keiseren, bleven opslaaet paa den store Rhinøe 100 Telte. Over den ved Rhinbroen oprettede Triumphbue sees Keiseren til Hest i sin Keiserlige Dragt med Scepteret i Haanden. Marschal Kellerman, lader oprette 11 nye Cohorter Nationalgarde, for at udfylde det bestemte Tal af 20,000. De nyde, ligesom de allerede forhen oprettede 9 Cohorter, ingen Løn, og ere bestemte til at vaage over den indre Politie i deres Sogne, og kun at tjene i Fæstningerne, naar disse mangle lønnede Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Den Tydske Legion i det Hannoverske, som skulde reist tilbage til Engelland, har faaet Ordre at tøve der, og den første Bataillon er allerede paa Tilbagemarchen. Man vedbliver endnu at hverve stærkt og betaler betydelige Haandpenge. Dette lader formode, at Krigsurolighederne, i det mindste paa den Kant af Tydskland endnu ikke ere tilende. - De Svenske Tropper i Lauenburg begynde at trække si tilbage. D. 23 brød allerede den første Bataillon og endeel af Rytteriet op München omstraales nu af den Franske Keisorfamilies Glands. Prinds Engen ankom der d. 13 d. M. Hans Trolovede skal være een af de skjønneste Prindsesser, Tydskland nogensinde har besiddet. Prindsen er 25 Aar gammel, og noget høiere end Keiser Napoleon. Han blev formælet d. 14 d. M. Prindsen antog samme Dag Navnet Engen Napoleon. Man anseer ham for Keiserens Efterfølger. Det unge Par reiser lige til Mayland, og derfra til Venedig, men i Maji Maaned til Paris. München er opfyldt med 20,000 Fremmede. Ved Hoffet har der nylig været adskillige Baller, hvor Napoleon dansede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Churførsten af Bayerns anden Søn er bleven Coadjutor af Maltheserordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Staden Triest havde man paalagt en Krigsskat af 4 Mill. Franker. Jndbyggerne vægrede sig ved at betale dem, og da man forestillede Vedkommende Umueligheden i at tilveiebringe en saadan Sum, bleve 25 Kjøbmænd arresterede. 25,000 Mand af General St. Cyr's Arme droge hidtil til Nedre-Jtalien med mange Canoner. Af Massena's Armee skal Gardanne Divisionen komme herhid. Der skal opslaaes en Reserveleier paa 30,000 Mand. - Den Neapolitanske Regjering er i stor Forlegenhed. Jmidlertid er der kommen en Russisk Coureer til Pesaro, som fortsætter sin Vei til Neapel. Han skal medbringe en befaling fra Keiser Alexander, at hans Tropper skulle forlade Neapel og reise tilbage til de 7 Ders Republik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Den Preussiske Stat har nu et Fladeindhold af 5600 geographiske Mile, 11 Mill. Jndbyggere, og 34 Mill. Rdlr. Jndkomster. Armeens Underhold koster 14 Mill. Rdlr., som er den vigtigste Statsudgivt. Saults Armeecorps gaaer endnu denne Maaned tilbage over Rhinen, men 50,000 Mand af den store Armee bliver i Tydskland indtil Alting, er bragt i Orden. Ligeledes forbliver Augereau i sin nærværende Stilling indtil de fremmede Tropper have forladt Nordholland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
J adskillige Egne af Genne havde Indbyggerne grebet til Vaaben og begyndt en Opstand, da de ikke vilde tillade, at endeel af deres Milits skulde bruges som regulaire Tropper. For at bringe dem til Lydighed har Rigserkekantsleren udstædt en Proclamation, hvori han siger, at der i Tydskland, ikke gives flere Fiender at kjæmpe imod, og at han med det første vilde besøge de Egne, der af Briganderne havde ladet sig forlede til Oprør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Kongen af Sverrig har ladet sin Gesandt aflægge en Erklæring i Regensburg, hvori han siger, at de Overtrædelser af Rigets Constitution, som nogle af dets Medlemmer dagligen tillade sig, saare Ærens og Dydens Grundsætninger, og at han allerede længe har forudseet de ulykkelige Følger af Rigslemmernes Uenighed, ligesom han og har forudsagt Følgerne af den ringe Hensyn man har taget til Rigsforfatningen. H. Majestæts Tænkemaade og Grundsætningere ere alt for bekjendte, og allerede for ofte tilkjendegivet Rigsdagen, til at det skulde være nødvendigt, at gjentage dem, især paa en Tid, hvor man ikke maa tale Ærens Sprog og endnu mindre følge dens Love, for at blive hørt. H. M. troer derfor, at det vil være under Høistsammes Ære, fra i Dag af, at tage Deel i Rigsdagens Raadslaaen, saalænge dens Beslutninger staae under Usurpation og Egoismen. En vis Magt skal allerede have erkjendt Bayern, for et Kongedømme, men Würtemberg har den endnu ikke erkjendt, fordi denne Magt tilligemed Dannemark have garanteret eller været Borgen for Würtembergs forrige Regjeringsforfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
Alle Bayerske Embedsmænd og Militairpersoner skulle i Fremtiden, ligesom de Franske, bære Cocarder, dog med den Forskjel, at de ere blaa og hvide. - Tiggerklosterne i Augsburg skulle ufortødet ophæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
P. Salt holdt i Hamborg, ligesom i Kjøbenhavn, tre Gange Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-28
J August Maaned besluttede Kongen af Sverrig, som bekjendt, at lade bygge en ny Havn ved Helsingborg. Indretningen af samme er overdraget til en særegen Direction.