JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Nürnberg, den 29de September. Den kongelige preusiske Statsminister, Frieherre von Hardenberg, har erklæret denne Stad i sin Konges Navn: "at det Beviis paa Fortroe, og Hengivenhed, hvilket Staden ved sit frievillige Andrag, at kaste sig under det kongelige Scepter, saa høitideligen havde frembragt ham, blev optaget af Kongen med Fornøielse og Velbehag, og skattet efter sit hele Værd. Skiønt Kongen nu imidlertid efter Omstændighedernes Stilling dog ikke endnu kunde bestemme sig til at antage hine frivillige Underkastelser, og ratificere Subjections=Foredraget, saa vilde han dog tilvende Staden sin fortrinlige Bevaagenhed, og gierne giøre alt det for dens Velfærd og Sikkerhed, som kun nogensinde kunde afhænge af ham, da det Forhold, som han stod i, vilde ikke heller efter Omstændighedernes nærmere Udvikling og Begivenhedernes følge være uvillig at svare efter Ønske til Stadens Begieringer. Lige Erklæringer ere skeete til Stæderne Weissenburg og Windsheim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Frankfurt, den 1ste October. Skrækkelig er den Skjebne, hvilken den 28de September traf den falziske Landsbye Sauerschwabenheim. Den i Oberingelheim commanderende franske Officeer lod efter den i Egnen af Maynz den 27de forefaldne Skiærmydsel 4 af Stedets Jndvaanere bringe for sig, gjorde dem den gandske ugrundede (?) Bebreidelse, at de ved Skyden og øvrige Opførsel havde viist sig som Republikens Fiender, lod 2 af de Ulykkelige strax nedskyde, derpaa i 4 Timer plyndre Byen, og siden stikke i Brand paa alle Hiørner. Flere hundrede af hans Tropper omringede Stedet, og lod ingen levende Siel slippe ud. Det sank fuldkommen i Aske. Endnu er ikke Jndbyggernes Skjebne bekiendt, men den maae være yderst jammerlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
London, den 27de September. J Dag stod i Louds Caffehuus opslaget en Efterretning fra St. Jago den 1ste Julii, hvori mældes, at 10 hollandske Linieskide vare seilede til det gode Haabs Forbierg. Et vestindisk Skib er undergaaet paa Themsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Ved Plymouth har tildraget sig den skrækkelige Ulykke, at Fregatten Amphion paa 32 Kanoner, og 300 Mand fløi i Luften ved opkommende Jld i Krudt kammeret. Af hele Besætningen er kun reddet omtrent 30 Mand og Capitainen Pelew, der blev kastet hen paa Fordækket af et Naboeskib. Over 40 døde Legemer, ogsaa enkelte Arme, Fødder og Hoveder ere allerede drevet i Land. Man har nedkastet dem alle i en eneste stor Grav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Efter en amerikansk Skipperberetning, skal den fra Cadix udløbne franske Admiral Richer have bemægtiget sig Øen Newfoundland. Denne Efterretning behøver dog videre Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Paris, den 29de September. Følgende mærkværdige Erklæring har Directorium ladet bekiendtgiøre, i Anledning af de udbredte Rygter om en engelsk Befuldmægtiget med Fredsforslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Officiel Note. Forskiellige Journaler har foregivet, at en engelsk Befuldmægtiget var ankommet til Paris, har havt Fremtrædelse for Directorium, men hans Forslag have ikke været antagelige, og han altsaa igien erholdet befaling, at forlade Frankerig. Alle disse Anmældelser ere lige falske. De i de engelske Blade skeete Anmældelser om en Ministers Sendelse til Paris, for der at handle om red, bringe de Præliminairer i Erindring, som Hr. Wickham gjorde Ambassadeuren Barthelem i Basel, og de over Hr. Hammond Sendelse til Berlin, udbredte Rygter. Man har ikke forglemt den ubetydelige, eller rettere, lumske Tvetydighed i Hr. Wickhams Nore. Efter det engelske Ministeriums Tilhængeres Paastand skulde Hr. Hammond giøre Fredsforslag i Paris, men da hans Bestemmelse rygtedes, og man erfarede, at han gik til det preusiske Hof, gientoge de samme Penne det skeete, for at skynde paa Freden; og dog var den nu velbekiendte Hensigt af denne Underhandling at bevæge Preusen, at opgive sine Tractater med den franske Republik, og igien tiltræde Coalitionen. Det Berliner=Hof afviiste sine indgaaede Forbindelser troe, disse Forslage. Men i det det engelske Ministerium gjorde et Fredsforslag af denne Jntrique, haabede det tillige at bringe Frankerig, en nye Fiende, retfærdiggiøre Krigens Fortsættelse for den engelske Nations Øine, og kaste alt det Forhadte paa den franske Regiering. Dette var ogsaa Hensigten af Hr. Wickhams Note, og samme Hensigt har ogsaa nu de engelske Blades Udbredelser. Denne Hensigt vil endnu blive mere indlysende, naar man overveier, hvor nødig den iversyge engelske Regiering ville forlange en Fred, der berøvede den Overmagten paa Søen, tilbagestillede Havets Friehed, gav den spanske, hollandske og franske Søemagt et nyt Sving, og vilde bringe disse Nationers Handel i høieste Flor. Man vil ophøre at troe paa det engelske Ministeriums fredelige Sindelav, naar man faaer at vide, at dets Penge, Jntriquer, aabenbare Bestræbelser og Jnsinuationer mere end nogensinde beleire det wienske Hof, og ere nu af de vigtigste Hindringer for de Underhandlinger, dette Cabinet i og for sig selv vilde være villig til Endelig vil man ogsaa ophøre at troe derpaa, naar man overveier det Øieblik, hvori disse Fredsunderhandlinger rygtes. Den engelske Nation seer ugierne Krigens Fortsættelse. Dens Klager maae besvares; man maae stoppe de Talere Munden, der ville opstaae imod Krigen; man maae retfærdiggjøre Paabuddet af nye Tax-Skatte, og for at kunne dette, maae man paastaae, at den franske Regiering afslaaer ethvert billigt Fredsforslag. Journal des Defenseurs for i Gaar mælder, at Fienden vel havde optaget en Coureer fra Moreau, men man har igien nylig glade Tidender fra Rhiin= og Mosel-Armeen. Den har faste Positioner, dækker sine Communicationer, og beskiæftiger Fienden saaledes, at Sambre- og Maas Armeen derved faaer Luft, og paa ny kan antage en offensiv Stilling. Forskiellige Smaaefægtninger ved Rhiin, og Mosel-Armeen med Latour ere udfaldne til vor Fordeel, og General Moreau skriver, han er bereedt at angribe og slaae Erkehertugen, hvor og naar han har den Ære at møde ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Mayland, den 23de September. General Budnaparte bivaanede her i Gaar den prægtige Aarfest, i Anledning af den franske Republikes Grunding, og bekiendtgjorde Municipalitetet ved en Skrivelse: "at de til Frankerige herfra bortførte Gisler, indtil paa nogle saa nær, igien skulle blive sat i Friehed, eftersom Østerrigerne vare overvundne og langt borte, ogsaa Folket i Lombardiet stedse mere og mere lagde sin Afskye for Dagen imod den forrige Regiering." 24 Gisler have erholdet deres Friehed. Schaffhausen, den 28de September. Der ankomme vel daglig mange franske Flygtende til vore Grændser, men Rygtet om en almindelig fransk Retirade bliver dog udtrykkelig modsagt, med den Tilsætning, at det har lykkedes General Moreau at forstærke General Tarreaus og Baillards Corps med 10000 Mand, hvorved de ere satte i Stand at begynde deres Operationer paa ny.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Kiøbenhavn, den 14 October. Førstkommende Søndag den 16de October bliver an Juliane lagt Hofsorg for Hendes Majestæt Dronning, Maria, som bæres i 4 Maaneder, nemlig Damerne bære 8 Uger den dybeste Sorg med Snip og Krepfloer med breed Søm, 4 Uger Speilfloer og Snip, 14 Dage sorte Klæder med Fryndser, og 14 Dage med Kniplinger. Cavallererne bære 8 Uger sorte Klæder med Klædes Knapper, sort Kaarde og Spænder, samt breedsømmede Manskietter og Pleureuser for de 3 første Classer af Rangen, 4 Uger sorte Klæder med Klædes Knapper, blaae Kaarde og Spænder, samt smalsømmede Manskietter, 14 Dage sorte Klæder med Silkeknapper, blank Kaarde og Spænder, samt Kammerdugs Manskietter med Fryndser, og de sidste 14 Dage Kniplings-Manskietter og hvide Silkestrømper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Den 8de Julii er Examinatus Juris Andreas Julius Bay beskikket til Fuldmægtig i General-Postamtets Bogholdercontoir. Den 19de August er Sognepræst Hr. Andreas Peter Krøyer beskikket til Sognepræst i Grenaae. Den 2den September er residerende Capellan Hr. Johan Christian Albrechtsen confirmeret som Sognepræst for Børglum, Weybye og Furrebye Meenigheder i Aalborg Stift. Student Jørgen Bloch ligesaa som Sognepræst for Ferring Meenighed i Ribe Stift. Samme Dag er Controller Conrad Bøgvad beskikket til Postmester ved det Helsingøerske og Lollandske Postcontoir i Kiøbenhavn. Den 9de er residerende Capellan Hr. Niels Rudolph Suhr beskikket til Sognepræst i Rudkiøbing og til Annexet Schrøbeløv paa Langeland. Residerende Capellan Hr. Jørgen Brochmand ligesaa til Sognepræst til Etne Præstegield i Bergens Stift. Personel-Capellan Hr. Poul Haslef ligeledes til residerende Capellan til Grans Præstegield i Aggershuus Stift. Skibspræst Hr. Jens Høstmark Binderup confirmeret som Sognepræst for Assens og Klackring Meenigheder i Aarhuus Stift. Residerende Capellan Hr. Christian Wad ligesaa som Sognepræst for Lem og Weybye Meenigheder i Wiborg Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Student Lorenz Stallenecht ligeledes som Capellan pro Persona for Nyekirke og Giuve Meenigheder i Ribe
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Stift. Den 16de er Student Lauriz Randrup confirmeret som Klokker til Domkirken i Wiborg. Sognepræst Hr. Nicolai Jacob Holbye ligesaa som Sognepræst for Kongsted Meenighed i Sielland. Student Carl Gustav Flemmer ligeledes som Sognepræst for Vester og Øster Egede Meenigheder i Sielland. Den 21de er Andreas Aarøe confirmeret, som Mægler i Aalborg. Den 30te er Kateket Frantz Daniel Mellerup confirmeret som Sognepræst for Greve og Kildebrynde Meenigheder i Sielland. Student Hans Holmboe ligesaa som Capellan pro Persona til Skedsmoe Præstegield i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Samme Dag er Justitsraad Svenning Lange, Raadmand og Raadstueskriver i Kiøbenhavn, beskikket til Vice Borgemester sammesteds. Over-Hof-Rets Procurator Jver Christian Aarøe ligesaa til Herredsfoged i Støvring Nørhald Herreder i Aarhuus Stift. Doctor Medicinæ og Professor Nicolai Bøtcher ligeledes til Medicus og Physicus i Fridericia. Den 7de October er Student Carl Pedersen Strand confirmeret som Capellan pro Person til Overhaldens Præstegield i Trundhiems Stift. Residerende Capellan Hr. Peter Petersen Geltzer beskikket til Sognepræst for Hveixel og Giufschud Meenigheder i Ribe Stift. Student Otto Christopher Behr ligesaa til residerende Capellan i Greenaae. Personel Capellan Hr. Leonhard Christian Jrgens ligeledes til residerende Capellan til Legangers Præstegield i Bergens Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
Student Johan Ernst Gunnerus Bull ligesaa til Kateket ved St. Nicolai Meenighed i Kiøbenhavn. Samme Dag er Herredsfoged Jver Christian Aarøe forundt Bevilling at være tillige Procurator ved alle Over= og Under=Retter i Nørre Jylland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
J Tallotteriets 612 Trækning i Altona, den 11te October, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-14
AVERTISSEMENT. J Mandagen den 17de October førstkommende om H. H. Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre og Løsøre, bestaaende af Kammelotter, Olmerduger, Bolstere, filke, linnede og uldene Baand, Bendler, Kniplinger, Bomuldstrømper, couleurte Sirtzer, Sirtzkattuner og Kattuner, stribede, broderede og effene Nettelduger, Forklædetøi, hollandske og andre sine Lærreder, Nanqviner, Dametørklæder, Sanna, Durias, Tansebs, Cassa, Gorras, Caradarti, Musseliner, Sukkerduner, Bomuldsvanter og Huer, Traad, broderede Flore, Silkefryndser, bleget Garn, silke og andre couleurte Tørklæder, Gin ganger, Klæde, Emser, pletterede engelske Knive, Chocolade, preparerede Penneflere og Carduus=Tobak, Porcelain, Mangoeds Assia, med mere. Jtem, endeel Guld og Sølv, deriblant en prægtig Gulddaase med Portrait og et Gulduhr med ægte Perler og Guldkiede, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern- og Bliktøi, Glas, Mahonitræes og andre Meubler af Chatoller, Commoder, Dragkister, Sophaer, Ottomaner, Canopeer, Stole, Speile, Consolborde med Marmorplader, Stueuhre, Sengesteder med og uden Omhænge, samt adskillige andre Trævahre, Dækketøi, Linned, Gang= og Sengeklæder, Malerier, Kobberstykker og Bøger. Saa og en Visavis Vogn, Heste Geschirrer, Sadeler, Ridetøi, og 3 nye Paksadeler, Geværer, Pistoler, en Lysekrone og en tyrkisk Lantærne, en nye Kobber Brændeviins pande med Slangepibe, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar føylanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de tykte Catalogi ere at bekomme, imod 4 Sk. til de Fattige. Ligeledes mældes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Kiøbenhavns Aar. No. anninhuus. stillis, Post-Tidender. JunMinististitut, paa Mandagen, den 17 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
London, den 4de October. De fra Paris forventede Passer ere endnu ikke ankomne. Det er derfor ikke endnu vist, om Kongen, som man dog troer, paa Torsdag vil gaae til Parlamentet. Der bliver i Aften holdet en Kabinetsforsamling, hvori det bliver afgjort. (Man see ellers, hvad Passene angaaer, den i forrige Nummer aftrykte Note fra det franske Directorium. Efter de sidste Efterretninger fra Lissabon, er mander endnu meget bekymret for et fransk Jndfald i Landet. Admiral Vandeput er udløbet fra Lissabon til Kreuzen. Fregatten Drued har indbragt et spansk Skib til Lissabon, paa hviket der er lagt Beslag, indtil man faaer at vide, hvilket Udfald det spanske Anliggende vil tage. Ved Brevets Afgang gik Rygtet, at de Franske og Spanierne trak deres Tropper sammen paa den portugisiske Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Fra Gibraltar er ankommet den Efterretning, at Sir Hydeparker med sin Eskadre er indløbet sammesteds. Ogsaa bliver forsikkret, at Admiral Mann har foreenet sig med Admiral Jevis Flode, hvorved den middellandske Flode er voxet til 26 Skibe af Linien, hvilke nu krydse i 2 Divisioner, og holde Havnene ved Toulon og Genua bloqverede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Paa St. Domingo er ankommet en spansk Flode, og de Franske skulde ogsaa der giøre store Anstalter til at fordrive de Engelske fra Øen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Strasburg, den 27de September. Der ankommer dagligdags Tropper, hvilke deels begive sig strax til Grændserne af Bitsch og London, deels gaae over Rhinen her. Jndvaanerne i Schwarzwald og Breisgau fare fort at tee sig yderst fiendtlig imod de franske Tropper. Nu nylig ere igien nogle Franker dræbte i Egnen af Freyburg, og i Forgaars blev General Moulins Adjudant, der med en Trompeter var afskikket til Fienden, arresteret af Bønderne ved Offenburg. Den 24de have ogsaa Landfolkene angrebet Skoven ved Stochach, som nogle og tredsindstyve Canonerere, og et Detaschement Jnfanterie bevogtede; men bleve saa eftertrykkelig modtagne af Cartescherne, at de pludselig afstode igien fra deres Foretagende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Stutgaard, den 1ste October. Det keiserlig kongelige Corps under General Nauendorf er fra Ulm i Gaar ankommet over Blaubeuren ved Urach, og har derfra fortsat sin Marsch imod øvre Neckar Egnen. General Moreau fortsætter, som de nyeste Beretninger sige, sin Marsch, igiennem Breisgau til Overrhinen. Efter nogle Beretninger skal den største Deel af hans Armee alt staae i Egnen af Stochach.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Paris, den 30te September. Forandringen i 500s-Raadet bliver synlig. Det lader, som de republikanske Deputeredes Forening imod de Fordægtige ikke er blot Tilfælde, som man i Førstningen ville angive det for, men et overlagt Værk af en høiere Magt. Hvad man derom her og der hører tale (thi skrevet derom bliver slet ikke, da nu der næsten ikke gives noget egentlig patriotisk Blad mere, men enten fordægtige eller anarkiske) saa har den nye Forening tvende Øiemed, først at arbeide imod den hyppige Emigrants-Begunstning, og for det andet, at fierne Patriotismus gandske fra Anarchismus. - Efter denne, rigtig nok gandske stille, men desto mærkværdigere Forandring er Majoriteten i de 500sRaad gandske paa de Nyforbundnes Side. Et Exempel derpaa giver Mødet i Gaar, i hvilket Erklæringen skulde gives paa Stridighederne om Salget af Nationalgodsene. Denne Plan var et Værk af Emigrantismen, der som bekiendt, kan regne paa de nu tidige Tribunaler, og tusende i Haab om at vinde alle Processerne, havde alt begyndt dem med Kiøberne af Nationalgodserne. Den Lov, at, naar Godser af Feiltagelse vare solgte som Nationalgodser, den værende Besidder ingen Ret skulde have til Godser, men kun en Skadesløsholdelse af Nationen, var udfaldet til Ruin for Republiken, men Tribunalerne havde erholdet den benævnte Competence; thi inden kort Tid vilde de fleste Emigrantgodser have blevet anseere for uretmæssig solgte, og National-Skatten derved faldet i en ubeskriveligere Gield, eller for at afhielpe denne, maatte Nationalgodsenes Kiøbere være blevne ruinerede. Nogle Mænd af det nye Forbund lode i Forhandlingen derom tydelig mærke Frygten, derfor. Da Forslaget nu kom til Stemming, blev det forkastet ved den nye paafaldende store Majoritet, og Afgiørelsen af alle Stridighederne, som blotte administrative og ingenlunde rettelige Anliggender, overladte Directorium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Efter dette nye mislykkede Forsøg bliver nu det vigtige Spørsmaal, om man skal fratage Directorium Emigrantlisten, og overlade samme Departements Administrationen, af det Partie, der havde gjort Forslaget dertil, enten ikke meere bragt for Lyset, eller afgjort efter det nye Forbunds Sindelav. Bailleuls Forslag (en Medlem af den republikanske Forening) at lade Lovene imod Statsforbryderne og imod de oprørske Sammenrottelser revidere, er et besynderlig Phænomen. Hans Sætning: at en Morder og en Røver er en gandske anden Forbryder, end en Forbryder, imod Constitutionen, og begge Forbrydelser, maae derfor behandles gandske forskielligen, og straffes forskiellig; ogsaa endog Procesmaaden kan ikke være den samme imod Røvere og Statsforbrydere, og sidste langt raskere, end hiin, denne Sætning var blevet gunstigen optaget af 500sRaadet, hvis ikke Balleul iblant Exemplerne paa Statsforbrydere havde anført og nævnet de Fangne i Leiren ved Grenelle og Vendimiairisterne fra forrige Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
J denne Audience overrakte ogsaa General Buonapartes Gesandt, Borgeren Marmont de 22 i Jtalien er J de Taler, som Adjudanten og Krigsobrede Faner. ministeren holdte i denne Anledning, blev gientaget paa ny, at i dette Feldttog vare 3 fiendtlige Armeer efter hinanden ødelagte, 50 Faner erobrede, 280 Kanoner, og 47000 Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
J Dag er en Depesche fra General Moreau bekiendtgjort, den er dateret Gasmarshausen den 25de Sept. og siger: Generalen over Rhiin- og Mosel-Armeen bier paa alle de Soldater, han commanderer. Han haaber, at den Tilbagegang, som fulgte af Erkehertugens øiebliklige Seier over Maas= og Sambre=Armeen, ikke vil svække det Mod, med hvilket de fordum maalte sig med Fienden. Snart vil Øieblikket komme, da de skulle indhøste nye Laurbær, og han er i Forveien vis, at Øieblikket for Signalet til Slaget bliver Øieblikket for Seieren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Schweitzer-Grændse, den 1ste October. Siden nogle Dage gaaer meget Trods og andre Vogne fra den moreauske Armee igiennem Schweitz, men uden Ledsagelse af militaire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Basel, den 3die October. Man har sikker Efterretning, at de Franske den 21de September have løbet Storm paa Mantua, men ere slagne tilbage. Biberach, den 1ste October. J Gaar var det en blodig Dag. Samtlig den moreauske Armee forfølgende keiserlige Corps angreb Kl. 6 Morgenen de Franske mellem Buchhan og Baindt paa ni Puncter. Kanonerne tordnede til Kl. 7 om Aftenen med uophørlig Heftighed. Om Aftenen begyndte de Franske at vende sig mod Stochach. Man veed endnu ikke nærmere Underretning; men efter alle Omstændigheder at slutte, skal de Keiserlige have beholdt Valpladsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Schwaben, den 5te October. Mældes om Slaget ved Memmingen den 22de September, hvis Udfald ikke fortælles, men hvorefter General Ferino trak sig tilbage over Jller. Den 26de fordrev Frøhlich Tarreau af hans Stilling ved Zeil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Kiøbenhavn, den 17 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. Varme. 10 October. S. S. V. N. O. N. N. V. Følgende nye Bøger har nylig forladt Pressen, og faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet: 1) O. J. Samsøes efterladte Digteriske Skrifter, udgivne ved K. L. Rahbek, 2 Dele, 1 Rdlr., indbunden 8 Mk. 2) Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden, til Breve, Obligationer, Skiøder, Kiøbe=Contracter, Regninger, m.v., samt de første Grunde til Tegning, ved Mag. Lauriz Hasse, Provst i Elboe Herred og Sognepræst til Michaelis Kirke i Fridericia, 24 Sk., indbunden 40 Sk. 2) Procedure og Dom i Sagen, anlagt ved Hof= og Stads-Retten, af Doctor og Professor Hornemann, imod Bogtrykker Holm, angaaende Skriftet, en Drøm, om Prof. Horneman og Malthe Conrad Bruun, 12 Sk., hæftet 14 Sk. 4) Endnu haves nogle Exemplarer af Wolfs Mathematik, med 6 Kobbere, uindbunden 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 24 Sk., og hæftet 28 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur, Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-17
Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-21
Kiøbenhavns Aar. No. munalnu. Post-Tidender, paa Muur. Fredagen, den 21 October. at Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-21
Mayland, den 26de September. Engelænderne have bemægtiget sig Den Caprara, efterat de havde overfaldt Forter, og giort den genuesiske Commandant, Hr. Brozi, tilligemed den hele Garnison til Fanger. Samme Dag vilde en engelsk Fregat løbe i Havnen ved Genua, men den blev af Batterierne meget beskadiget, og nødt til at vende tilbage. Uagtet Engelænderne nu bloqvere Havnen ved Genua, saa ere dog endnu den 21de 15 Coffardieskibe indløbne sammesteds. Alle genuesiske Kyster blive nu forsynede med Batterier. – De engelske Tropper, som have taget Øen Caprara i Besiddelse, beløbe sig til 600 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-21
Hannover, den 25de September. Det synes nu ikke meere tvivlsomt, at en russisk Prindsesse skal bestige den svenske Trone, saaledes som det var bleven aftalt imellem Keiserinden og Kong Gustav den Tredie. Keiserinden giver derimod den Mecklenborgske Prindsesse den samme Pension, som en svensk Enkedronning pleier at nyde, imod at hun giver Slip paa den unge Konges Haand. Om 3 Maaneder skal den høitidelige Kroning Efter en anden Beretning var den 4de gaae for sig. - d. M. berammet til Kongen af Sverrigs Forlovelse med den ældste Storfyrstinde, Alexandra Pawlowna, født den 29de Julii 1783. Det skal ogsaa være bestemt, at Dronningens Hofstat, hvis besluttede Formæling allerede formelig er bleven bekiendtgjort ved Hoffet i Petersborg, allene skal bestaae af svenske Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-21
Paris, den 2den October. General Jourdan ankom hertil den 30te September. Det hedder nu, at han skal paatage sig Commanden over Nordarmeen. Han har allerede spiist hos adskillige af Directoriets Medlemmer, og man troer, at han her skal aftale en nye Operationsplan.