Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-06
Den russiske Keiser har i Sinde at holde, i Junii, c. Lystleir ved Slottet Krasnøie Selo, i Nærheden, af Hovestaden. Rigets anden Hovedstad Moskou hæver sig herlig af sin Aske, den bliver ved ikke saastor, men langt skiønnere end tilforn, dens nærværende Gouverneur General og Admiral Tormasom viser den største Virksomhed for Stadens Opbyggelse; der hersker Bevægelse og en Drift, som overgaaer at Forestilling. Kremlin, Zarernes gamle Residents, bliver opbygt efter en langt mere regelmæssig Plan, Napoleon lod, som bekiendt, dette Slot sprænge i Luften, inden han forlod Moskou. De fra Fienderne erobrede Kanoner ere opstillede udenfor Senatets Palais i lange Rader, der er anført paa dem, hvilken Nation, de har tilhørt; der skal opbygges en meget kostbarere Kirke udenfor Slottet, end som den gamle der for stod der, og omkring denne skal disse Kanoner stilles i en vis Orden. - Kongeriget Polen lader opføre en Triumphbue i Warschau, til Ære for Keiser Alexander, og til et Minde og Nationens Taknemlighed for Oprettelsen af det polske Rige, og for den liberale Constitution han har skiænket det. Det var denne, vist nok fortræffelige Constitution, som den gamle Første Adam Czartoryski kaldte i sin Tale, ved dens Bekiendtgiørelse for det polske Folk, den største Velgierning, som en Monark kan give, og et Folk kan modtage. – Dette Lands Regiering giør sig nu al muelig Umage for at befordre dets Tilvært i Folkemængde og Cultur, da det søger under de fordeelagtigste Tilbud at trække fremmede Agerdyrkere og Konstnere ind i Landet; ikke allene Amerika, men ogsaa Polen og Rusland kan modtage en uberegnelig Mængde af Mennesker, saa der er ingen Fare ved Folkemængdens store Tilværti noget Land. Den indvortes Rolighed og Tilfredshed, som Kongeriget Polens nye Constitution forskaffer den polste Nation, nyder ikke det engelske Folk ved sin Statsforfatning; tvertimod synes en vis anarchisk Friehedsaand stedse meere at udvikle sig hos det. De betydeligste Uroligheder, foranledigede af Næringsløshed, Skatternes Tryk og Levnetsmidlernes høie Priis, har nyelig fundet Sted. Paa Øen Elv ved Cambringe har Bønderne sammenrottet sig og plyndret og nedrevet Landsdommerens Huus, der tillige var Præst. J Downham i Norfolk, har en saadan Oprørsaand yttret sig iblandt Landfolket, at Oprørsacten maatte oplæses for dem, dog har ingen mistet Livet. J Brandow ved Bory i Grevskabet Suffolk har der været et stort Opløb, Almuen forlangte at Priisen paa Hvede og Oxekiødet, skulde nedsættes, ødelagde Lader og Tærskemaskiner, 1500 Mennesker rykkede ind i Brandow med en Fahne hvorpaa der var skrevet: Brød eller Blod reve en Slagter Willets Huus ned og beskadigede mange andre. Ogsaa i Norwich forefaldt vilde Oprørscener, Militairen maatte ile til og adsplitte de forsamlede Skarer; Trangt nok kan der ogsaa være formange Mennesker i England i denne Tid, da man f. E. hører, at i Jærnværkerne ved Wolverhampton blev for nogen Tid siden i een Uge afskediget 700 Personer af Mangel paa Arbeide. Denne ubundne Frihedsaand blandt det engelske Folk, og som er at ligne i en Stat med hvad Krud er i et Huus, viiser sig ved andre Leiligheder, hvor Mangel paa Arbeide og dyr Tid ikke kommer med i Spillet, saaledes vare Prindsen og Prindsessen af Coburg for nogen Tid siden paa Theatret i Drurylane, og satte sig i Prindsregentens Loge; men da Publikum ikke kunde see dem ret, saa forlangte det med Raab og Larmen at det høie Par skulde sætte sig i en af Theaterlogerne, Prindsessen sagde det til sin Gemaal, de reiste sig nu op, blev en Tid staaende foran i Logen, hvorpaa den største Jubel lød over hele Huset. J en Lykønskningsskrivelse til Formælingen fra Staden York indeholdtes følgende Ord, hverken Flaader, eller Armeer, eller Forbund med fremmede Magter, eller Gardere hiemme, kunne forskaffe en Regiering Varighed, som mangler Nationens Kiærlighed. - Det er en Lykke for det engelske Folk, saalænge det vedligeholder denne Kierlighed til sit Kongehuus; thi derved holdes alle Parthier sammen, og det reddes her Anarchiets Rædsler. Det nye formælede Par bestræber sig for at beholde den Folkegunst, som det i en saa høi Grad besidder, saaledes seer man ofte Prindsen og Prindsessen at spadsere i London uden Følge, som behager Publikum meget. Prindsen har nu af sin Svigerfader faaet Hosebaands-Ordenen og Bath-Ordenens Storkors. Han saae sin Gemalinde første Gang i Aaret 1814, da den russiske Keiser og Kongen af Preussen vare i London, ved hvilken Leilighed han bragde hende et Brev fra hendes Cousin Hertugen af Brunswig-Dels; han behagede hende og hun inviterede ham til sig, da han bemærkede det Forhold hvori han begyndte at komme, aabenbarede han Sagen for Prindsregenten, og erklærede, at han strax vilde forlade England, naar det ikke havde hans fuldkomneste bifald, dette fik han, men Forbindelsen blev længe holdet meget hemmelig. Man veed hvilken Udvei det engelske Ministerium har valgt for at hielpe sig i den nærværende Pengenød, nemlig at det har indrømmet Banken Tilladelse til endnu i 2 Aar at lade sine Bankosedler circulere uden at indløse dem med Contant, og derfor igien faaet et Forskud af Banken paa 6 Millioner Pund Sterling imod 3 pC. Renter, disse ere igien bragte tilveie ved en Forhøielse af Stempel Afgiften, forsaavidt den udenlandske Handel angaaer. – Efter den nye udkomne Etat over Krigsmagten, udgiør den, foruden de 34000 Mand, som staae i Frankerige, og de 28000 Mand Regierings Tropper i Ostindien, 133,505 Mand, som koster over 8 Mill. Pd. Sterling; – den militaire Klub i London, hvis Præsident er Generallieutenant Lord Lynedoch, bestaaer af 2000 Medlemmer; Søemændsklubben har foreenet sig med den; Oppositionen er ingen Ven af denne Klub. Det er mærkværdigt at Storbrittaniens Folkemængde tiltager stærkest i Krigsaarene, saaledes tiltog den betydeligt under Syvaarskrigen og den americanske Revolutionskrig, og under den franske Revolutionskrig er den saaledes taget til, at den nu udgiør over 17 Mill. Jndvaanere, en Følge af at Rigets Handel og Fabrikvæsen, og dets hele indvortes Flor blomstrer meest under Krigen; da Storbrittannien formedelst sin Marines Overvægt raader saa allene paa Havet. Ministerne soutinere deres Poster, men deres Majoritet i Parlamentet er ikke betydelig. Alie-Billen er gaaet igiennem; de nyeste Forhandlinger deri, har været og de joniske Øers Constitution, om Protestanternes Forfølgelse i Sydfrankerige og om Almuens Underviisning i London. Staden, sagde Hr. Brougham, har nu 1 Million og 50,000 Jndvaanere, og 85 til 90,000 Børn opvoxe deri næsten uden al Underviisning; i Staden Manchester ere i 6 Aar 9756 blevne vide, hvoraf ingen har kundet skrive sit Navn.