JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
En engelsk Banquiers Datter, Arving til flere Millioner, Miis Anna Wilkins, har den 12te Decbr. f. A. styrtet sig i Vesups Krater. Grunden hertil siges at have været en ulykkelig Kjærlighed til en ung smuk Lazzaron.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 3die Januar. Afvigte Tirsdag endte den kongelige Liigparade og det høie Liig blev derpaa, om Eftermiddagen Kl. 5, nedtaget fra den i Sørgegemakket opførte Estrade, og indbaaret i det nærmest tilstødende, saakaldte Skilderigemak, hvor det stilledes for Midten, paa en med sort Klæde betrukken Forhøining, omgiven af 10 SølvGueridoner med Candelabres. Det høie Liig indhylledes derefter i den røde Fløiels=Kronningskappe, hvorover atter bredtes det hvide Atlaskes til lit de parade hørende Lagen, og Tin laaget sattes paa den indre Kiste, som nu, under Tilsyn af den fungerende Overhofmarschal, Hofmarschal Grev v. Haxthausen, og den fung. Hofmarschal, Kammerherre Grev v. Ablefeldt, tilloddedes. Efter Tillodningen, som, med anførte Ceremonie iberegnet, varede henved 3 Timer, skruedes Laaget paa den indre Trækiste, hvorpaa det høikongelige Liig nedsattes i Sarcophagen. Det høie Liig forbliver saaledes henstaaende i Skilderigemakket, indtil Katafalken er opreist i Riddersalen, da det atter vil blive bragt ind i Riddersalen, og den høisalige Konge i Sarcophag derefter de følgende Dage være at see paa Castrum doloris, til hvilken samme Adgang nu er aaben for Publicum som ved Paradesengen, og ved hvilken de samme Ceremonier finde Sted og samme Omgivelser ere tilstede, med Undtagelse af Kron=Regalierne, i hvis Sted træde de 3 store Sølv=Løver, der ere placerede foran Thronen i Høiesteretssalen paa Christiansborg, Slot. - Paa Hs. Majestæts Kiste, saavelsom paa Katafalken findes følgende Jnscriptioner, af hvilke de paa Kisten ere, efter gammel Brug, skrevne af Sjællands Biskop, hvorimod Versene paa Katafalken skyldes en som Videnskabsmand, og heldig Oversætter af en af Englands største Digtere agtet Mand heri Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Paa Pladen: Frederik den Sjette, föd den 28de Januar 1768. deeltag i Rigets Styrelse, fra den 14de April 1781. besteeg Thronen, den löde Marts 1808. formæledes den 31te Juli 1790. med Maria Sophia Frederikke, Prindsesse af Hessen-Cassel. hvilket Ægteskab var velsignet med 8 Börn, af hvilke tvende Prindsesser Caroline og Wilhelmine Maria begræde Tabet af en höitelsket Fader. Död den 3die December 1839. Hans Valgsprog var: Gud og den retfærdige Sag. Paa Kisten ved Hovedet: Miskundhed og Sandhed skal bevare en Konge. Ordspr. 20. 28. Paa Kisten ved Födderne: Hans Ihukommelse er i Velsignelser. Sirach 45, 2. Paa Katasalkens ene Side: ellan agted Guds Ord, med dets Lære fortrolig, Hans Fryd var at lindre i Sorgernes Bolig. Til Viismandens Tale opmærksomt Han lytted, Han Kunsten og Videnskab huldrigt beskytted. Han Krigeren danned til nedarvet Hæder, Til Dannished, Krigstugt og mandige Sæder. Hans Hjerte var luttret, som Guldet ildpravet; I Landet Ilan Retfærd med Mildhed udøved." Paa Katasalkens anden Side: Ved retvise Love blev Danriget bygget; Ved Hævd over Loven var Folket betrygget. Den Første, som Handel med Mennesker hæved, llan gav dem hvad Menneskerettighed kræved. Fra trykkende Stavnsbaand han Bonden udfried; Som derved til borgerligt Held blev indviet. Til sindig Raadslagning han stevnede Folket, For Danrigets Tarv at see rettelig tolket." Hele Jnscriptionen er udkommen fra det Berlingske Trykkeri med dette Officins bekjendte smukke Zirater, og er der for det første hos Samme bestilt 20000 Exemplarer til Uddeeling iblandt dem, for hvem Adgangen til at besee Castrum doloris aabnes. Kbhvnsp. og Adr. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
- Efter kongelig allerhøieste Befaling indfandt Overpræsident Kjerulff sig Nytaarsdag Kl. 1 1/2 i det Geheime Statsraad, hvor Hs. Majestæt behagede allernaadigst at overlevere ham den af Hs. Majestæt selv underskrevne Communallov for Kjøbenhavn. Umiddelbart herpaa begavOverpræsidenten sig til Magistraten, hvor Borgemestrene, Raadmændene og de 32 Borgerrepræsentanter iforveien efter allerhøieste befaling vare tilsagte at møde for at gjøres bekjendte med Jndholdet af den for Hovedstaden saa yderst vigtige Lov, som ikke kunne andet end vække almindelig Tilfredshed. Efterat Loven var oplæst, udbragtes under almindelig Jubel et Længe leve Kong Christian den Otten det. Nogle af Borgerrepræsentanterne yttrede det Ønske, at man strax skulde begive sig til Kongen for at tolke sin Taknemmelighed; efter nøiere Overlæg blev det imidlertid besluttet, at en Deputation, bestaaende af Overpræsidenten, en Borgemester og de to Formænd for Borgerrepræsentanterne, skulde udføre dette Hverv næste Dag. Hs. Majestæt behagede derpaa, efterat Overpræsidenten, som Deputationens Ordforet, havde tolket Communalbestyrelsens taknemmelige Følelser for den nye Communallov, at svare saaledes: Det har været mig særdeles tilfredsstillende, at kunne paa Nytaarsdagen, den første i min Regjeringstid, løse det Løfte, jeg havde givet Dem, snart at see Deres Commune-Anliggender ordnede ved Lov. Jeg har gjerne inddrømmet Byen, alle de Friheder, jeg kunde troe at stemme med dens Vel, forvisset om, at derved vækkes levende Borgersind for Commune-Anliggender. Hvad min forevigede Forgjænger havde ladet forberede, og som har været Gienstand for CommuneForvaltningens og Stændernes Overveielse, har tjent mig som Veiledning ved min Beslutning. Havde man kunne udvide Valgretten til alle Borgere, skulde det have været mig kjært, men de af Commune=Forvaltningen og Stænderforsamlingen anbefalede directe Vala have gjort det fornødent at indskrænke Vælgernes Antal. Jeg har indrømmet Repræsentanterne Valget af visse Medlemmer af Magistraten, i den Forudsætning, at de ville vide dertil at udvælge de Borgere, som især udmærke sig ved Kjendskab til og levende Jnteresse for Communens Anliggender, og lige Erkiendelse vil lede Borgerne ved Valget af deres Repræsentanter. Jeg har ladet det rette Forhold bestaae, at Magistraten er ansvarlig for Communens Bestyrelse, men at ingen Udgifter, intet Paalæg kan finde Sted, uden Borgerrepræsentanternes Samtykke. Vi ville haabe, at denne Lov vil bære de ønskeligste Frugter, men dette betinges at Enighed og Samdrægtighed i Bestyrelsen, og jeg kan ikke noksom lægge Magntraten og Borgerrepræsentanterne paa Hjerte, at De ville frede denne min Gave i Enighed, lige befiælede af Ønsket at udbrede den gode Aand, der ene kan sikkre Communens og dens gode Jndvaaneres Vel. "Jeg skiønner undsigelig paa de Følelser, de have tolket mig, og beder Dem at forsikkre Magistraten, Repræsentanterne og Residentsstadens gode Borgere om min Tilfredshed og om de gode Ønsker, jeg giør for deres Vel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Hans Majestæt modtog Nytaarsdag Gratulationscour af Generalerne og Admiralerne, Regiments- og Corps=Commandeurerne samt Søetatens Divisions-Commandeurer, Cheferne for de forskjellige Collegie=Departementer, Hs. Majes egen Stab og Generalstaben, Officererne af begge Garderne og Kongens Regiment, samt Hofetaterne. (Adresse-Av.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
- H. M. Kong Carl Johans Svar paa vor Konges Notificationsskrivelse om Kong Frederik den Sjettes Død og sin egen Thronbestigelse er bleven overbragt til den herværende svenske Minister, Kammerherre, Friherre Lagerheim, ved Hs. svensk norske Majestæts Ordonnants-Officeer, Lieuten. Grev Cronstedt, og af Ministeren overrakt vor Konge. Grev Cronstedt medbragte tillige det nye Creditiv for Hr. Lagerheim til fremdeles her ved Hoffet at fungere som Envoye extraordinaire og Ministre plenipotentiaire. Kbhvnsp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
De vigtigste Bestemmelser i den nye Communallovfor Kbhavn., ere: Borgerrepræsentanternes Antal bliver herefter 36; deres Valg skeer directe af alle Grundeiere, hvis Eiendomme ere assurerede for i det mindste 4000 Rbd. og af de Næringsdrivende, der svare i det mindste 5 Portioner Næringsskat. Alle Vælgere ere tillige valgbare. Den første Valghandling er bestemt at foregaae inden April Maaneds Udgang d. A. Samtlige 6 Raadmænd (3 juridiske og 3 borgerlige) vælges paa 12 Aar iblandt Byens Borgere af Borgerrepræsentanterne. J alle Anliggender, Stadens Eiendomme, Indretninger, Jndtægter og Udgifter vedkommende, der ikke ved nogen færlig Bestemmelse ere unddragne den sædvanlige communale Forvaltning, kan ingen Beslutning af Magistraten tages uden Repræsentanternes Medvirkning. Jkkun ved Meningsforskjellighed mellem disse extraordinaire Tilfælde, eller saadanne, som have vedvarende og indgribende Virkning for Communen, eller ved Foranstaltninger, som ikke kunne iværksættes uden en Forhøielse i Skattebeløbet, skeer Jndstilling til Cancelliet eller igjennem Samme til Kongen. Kæmneren og Kassereren udnævnes af Communalbestyrelsen. Regnskabernes Revision finder Sted af Revisorer, som vælges af Borgerrepræsentanterne iblandt Byens Borgere. (Kbhvnspst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
J Anledning af en i Berlings Tidende, indeholdt Opfordring til at reise et Hædersminde over Frederik den Sjette bemærker, Kbhavnsposten, at Forslaget om et saadant i Hovedstaden oprettende Monument allerede for omtrent 14 Dage siden er bragt under Ventilation i de 32 Mænds Forsamling, og at man saaledes vel fra Borgerrepræsentationens Side tor imodesee nærmere Skridt i den ommeldte Henseende.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
For at tilveiebringe den paatænkte gjennemgribende Reform i Gratiaalevæsenet skal - ifølge Berl. Tidende et Medlem af hver Collegium eller kongelig Autoritet, igjennem hvilke Gratialer hidtil ere blevne udredede, sammentræde med Geheime-Etatsraad Adler, der allernaadigst er bleven udnævnt til Chef for et oprettet Statssecretariat i Naadessageer. Disse skulle samlede gjennemgaae de Gratialer, som ere tilstaaede i de sidste tre Aar, hvorefter Hs. Maj, igjennem ommeldte Secretariat nærmere vil tage Beslutning i denne vigtige Sag. Principet, som i det hele Gratialevæsen vil blive fulgt, lover Berl. Tidende nærmere at meddeele; foreløbigt tilføier den kun, at alle Bevillinger paa Gratialer ene og alene ville blive givne igjennem det ovenmeldte Secretariat.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Det er tidligere meddeelt, at Oberst og Kammerherre, Steinmann er bleven udnævnt til Chef for Generalstaben. Denne vil for Fremtiden bestaae af Oberstlieutenanterne Hagemann, Wilster, H. C. Rømeling og Hansen, Majorerne Bruhn, Holck, Olsen og Hertel, Capitainerne Baggesen, du Plat, Flensborg og Trepka samt Adjointerne Andrea, Bülow, Steinmann, Læssøe og Caroc. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Under 30te Decbr. f. A. er udkommen en Forordn. angaaende nogle Forandringer og nærmere Bestemmelser ved Forordn. af 26de Januar 1821 om det juridiske Studium ved Kjøbenhavns Universitet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Skuespilhuset vil, som man erfarer, atter blive aabnet i Begyndelsen af Februar (man nævner den første Tirsdag i bemeldte Maaned). Angaaende de flere Forandringer, der lefter, Kbhvnsposten.) ventes at skulle foregaaet med Theatrets Bestyrelse, og navnligen ved Hs. Exc. Over ceremonimester Holsteins Fratrædelse som Theaterchef, en endnu Jntet afgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
- Fra den 1ste Januar indeværende Aar er det saakaldte Bouche en cour ophævet, saa at der for Fremtiden ikke bliver fri Bespiisning ved Hoffet, hvorimod der er tilstaaet dem, der maatte have nogen Ret til Samme, Godtgjørelse i Penge. Ved denne Foranstaltning vil der udentvivl kunne skee ikke ubetydelige Besparelser, hvilket bliver indlysende, naar man betænket, hvilken en Mængde Bipersoner der havde deres stadige Føde af Hoffets Mad, og naar man seer hen til de velbekjendte Jndivider, der ved deres Connexioner dreve en hæslig Trafik med Bespiisningsretten. (Kbhvnsp.,¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
- Den hidtilværende Secretair ved Gouvernementet i Fyen, Conferentsraad v. Holten, er entlediget fra denne Post, hvorimod Samme er overdragen til Cancellist Wegener, der under de foregaaende Stænderforsamlinger fungerede som den kall. Commissarii, Conferentsraad Ørsteds, Privat=Secretair. (Kbhvnsp.,¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
J et Hamborgsk Blad berettes det særegene Tilfælde at i et Sogn i Granbundten, Casacia, alle Borgerne er uddøde paa en Eneste nær, der saaleds er kommen i Besiddelse af alle Borgerrettighederne og nu standhaftige vægter sig ved at optage nye Borgere. Han beboer endog ikke engang sit Hertugdømmel, men opholder sig som Kaffeskjænket i Kjøbenhavn. Fædrelandet, bemærket hertil: Vi vide ikke, om denne Tyran for Menigheden Casaccia virkelig befinder sig iblandt Kjøbenhavns Conditorer og Caffeskjænkere, men haabe, at i Tilfælde vi her have en Mand, der er kommen i Besiddelse af en saa eminent Magt, han da vil give efter for Tidens billige Fordringer og, idet han skjænker de stakkels Casaccianer Gehør, vil vise, at han og saa i denne Henseende, har draget Nytte af sit Ophold hos os.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Adressecontoirets Jnteressenter have nu søgt og erholdt Antecipationsbevilling i den af dem mod Kongens Foged, Justitsraad Spandet, samt J. Larsen og N. Larsen anlagte Sag, til at den maa foretages snarest muligt i indeværende Høiesteretsaar. Man vil saaledes formodentligt snart kunne vente denne Sag procederet i Høiesteret, og see Fogdens bekjendte Kiendelser provede i sidste Jnstants. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Hs. kgl. Høihed Kronprindsen ankom Nytaarsaften Kl. 10 til Odense, bivaanede Nytaarsdag Gudstjenesten i St. Knuds Kirke og lod efter Gudstjenesten Dragontegimentets Officeercorps, Borgerrepræsentanterne, Borgervæbningens og Brandcorpsets Officerer, Magistraten og øvrige civile Embedsmænd, og Geistligheden forestille for sig. Hs. K. H. agtede, næste Dag igjen at reise tilbage til Fredericia. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Efter Oberstlieutenant v. Holcks dødelige Afgang er Ma for v. Ewald i Jtzehoe udnævnt til Oberstlieutenant og Ritmester v. Fries til Escadronschef. (Alt. Mercur.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Ogsaa i Apenrade havde Politimesteren sat sig imod Afholdelsen af en Borgerforsamling for at raadslaae om en Adresse til Hs. M. Kongen. En Adresse blev derpaa henlagt i en anseet Borgers Huus og, efter at være undertegnet af 173 Borgere og Jndvaantre, med Posten afsendt til Kjøbenhavn. Hoverifriheden begynder nu ogsaa at skride frem her i Jylland. Saaledes har - ifølge Aarh. Av. - Besidde ten af Wosnesgaard, Kammerj., Commandeurcapit. Krieger, tilbudt Godsets Bønder Hoverifrihed for et Vederlag af 5 Rbd. 3 Mk. pr. Td. Hartkorn, og de Fleste have allerede antaget Tilbudet, saa det er sandsynligt, at Hoveriet paa bemeldte Gods aldeles vil blive hævet til førstk. 1ste Mai. Ogsaa Eieren af Lyngbyegaards Gods, Ritmester og Stænderdeputeret Friis, har forenet sig med sine Bønder, om Hoverifrihed for stedse mod et Vederlag af 32 Rbd. pr. Gaard. Bønderne paa det Procurator og Stænderdeputeret Jngerslev tilhørende Gods Marselisborg, vare allerede gjorte hoverifrie af Opbuds-Commissionen i Geheimeraad Guldencrones Bo.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Communalbestyrelsen i Slesvig har paa den af Samme indgivne Lykønsknings=Adresse til Hs. Maj. Kongen erholdt allernaadigst Svar, hvori Hs. Maj. tilkjendiver dem sin allerhøieste Tilfreshed med de Troskabs og Hengivenheds Folelser, som udtale sig i deres Adresse, saavelsom med den lovale Tillid, hvormed de have opfattet det ved Thronbestigelsen udstedte Kongelige Actstykker. (Kiel. Cort.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Til Borgerrepræsentanter ere valgte i Aarhuus Kjøbmand J. P. Hald (paany), afsked. Søe og Landkrigscommissair, Oberst Hoegh Guldborg og Feldbereder P. Weis, i Randers: Garver Bjørn (paany) og Kjøbmand C. Caspersen, i Veile, Agent Linnemann og Proc. Anchersen, hvilken Sidstnævnte, ifølge Medborgeres Ønske, havde taget Borgerskab. (Aarh., Rand. og Veile Av., Aarhuus Realskole tæller fortiden 23 Elever, der ere fordeelte i tvende Classer. Maa man end erkjende, at dette Antal kun staaer i ringe Forhold til de ikke ubetydelige Summer, denne Skole for Øieblikket koster Staten, da maa man paa den anden Side heller ikke forglemme, at dette Jnstitut endnu er i sin Barndom, og at det, som fremkaldt ved det Ønsker, Tidens Fordringer have bragt Folket til at udtalet har i den følte Trang den bedste Sikkerhed for, at det vi erholde en stadig og frodig Fremvæxt. Hertil kommer, at det vistnok særdeles heldige Valg af Rectoren og Lærerne ved Skolen udentvivl vil bidrage til en hurtig Forøgelse af Elevernes Antal. Det er derfor vist meget hensigtsmæssigt, at man har paatænkt alt til Foraaret at afholde en Exammen, for saaledes desto snarere at give Forældrene Leilighed til, fra et nyt Skoleaars Begyndelse at benytte denne vor eneste (?) offentlige Realskole til deres Sønners Underviisning. (Dag.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
En behjertet Dame, der kalder sig Augustal, er i Aarh. Av. optraadt med en Opfordring til de danske Qvinder, om ikke at staae tilbage for Mændene, men ligerviis som disse at benytte Tidens raske Sving og sammentræde for at raadslaae om de meest passende Midler til at fremkalde en bedre Tingenes Stilling for deres Kjønd. Blandt de Vink til Eftertanke, der saaledes fremsættes, nævne vil der Nr. 1. Den danske Qvinde er moden til at emanciperes. Det var en Qvinde, Sophie Amalie, som, for henved 200 Aar siden var Hovedhjulet i det store Værk Souverainetetens Jndførelse, og, skjøndt hun oprindeligen var en tydsk Frøken, blev hun dog i Aand og Hjerte en dansk Qvinde, ligesom det ogsaa er rimeligt, at Fru Bispinde Svane og Fru BorgmesterindNansen have influeret paa deres Mænd hiin uforglemmelige Dag, da de, i Spidsen for Kjøbenhavns Borgerskab, manscherede op paa Bryggernes Laugshuus. Jeg indseer ikke, hvorfor den danske Qvinde ikke nu skulde være fuldmoden til at erholde lige civile og politiske Rettigheder med Mæn denne. Navnligen vides intet til Hinder for, at tillægge dem Valgret og Valgbarhed. Den hele Stænderinstitution vil, dette indrømmet, med raske Skridt udvikle sig paa en forunderlig Maade, og det almindelige Ønske om Stænder forhandlingernes Offentlighed vil da bortfalde, eftersom den da, selv om Dørene forblive lukkede, factisk vil finde Sted. Det stemmer ikke med vort Aarhundredes Oplysning og vor Tids Fordring, at al Adgang til en anstændig offentlig Stilling afskjæres Qvinden, naar hun ikke netop vil gaa ind som Actrice, Oldfrue eller Jordemoder." Første Juledag druknede ved Præste en Muurmester ved uforsigtig at vove sig ud paa Jsen for at stange Aal. (Adr. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Aalborg, den 7de Januar. Sydposten for igaaankom først om Aftenen Kl. 9 1/2 og Nordposten Kl. 10 1 Den idag forventede Sydpost var ved Avisens Slutning Kl. 3 ½ endnu ikke ankommen. Dagvognen, som skulde være kommen igaar Aftes sønderfra, er ligeledes udebleven.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Ledige Skolelærer-Embeder. Langkastrup Skole i Virring Pastorat, Sønderhald Herred. Lønnen er : 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura, 15 Tdr. Byg efter Capitelstaxten, anordningsmæssig Fourage og Jldebrændsel samt Skolelod. Pension til Formanden, til Beløb 6 Skpr. Rug, 10 Skpr. Byg in natura og 15 Skpr. Byg efter Capitelstaxt, udredes. Ansøgning indgives indtil den 24de Jan. til Skoledirectionen for Sønderhald m. fl. Herreder. - EnHjælpelærerplads er ledig ved Skader Skole. Den der attraae denne Post, ville behage at henvende sig til Pastor Bertelsen i Søby.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Handels= og Skibsefterretninger. Antallet af de i 1839 ad Kjøbenhavns Toldbodbom indkomne Skibe beløb sig til 4778 (altsaa 484 færre end i 1838 og 601 færre end i 1837). De vare under følgende Nationers Flag: Danske 3744, svenske 321, norske 80, preussiske 390, engelske 113, russiske 102, nederlandske 12, libeckske 1, rostockske 3, franske 5, hannoveranske 5 og neapolitanne 1. Et mere talende Vidnesbyrd om Kiøbenhavns aftagende, stedse dybere synkende Handel, end disse Facta, behøves sikkerlig ikke. (Kbp.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Kbhvns Borscours, d. 3die Jan. Hamb. k. S. 117 1/2 Sp. 20d. N. Spdlr. - a - Rd. Sv. Sedl. - a - Rbd. 1 pCt. kgl. Obl. 95 a 99 1/2 Rd. Nationb. Obl. af 1820, 101 ½ a 102. Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier - a - Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Hamborg Borscours, 3die Jan. Bordeaur ind. Petersborg 31. London k. S. 13 Mk. 6. Madrid 11 ½ Lissabon, 173. Amsterd. k. S. 35, 75. Spec. 1 ½ pCt. Agio, roms & Frederiksdorer 10 Mk. 13 1/2 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Døde. Enke eft. Grosserer Faber, Ane Kirstine, f. Henneberg; Fred. Louise Schlichting, sö A.; Major ved Kongens Livcorps og Protocolfører i Høiesteret P. V. Kjær, 40 A.; Hendrik Bentzen, 81 A.: Alle i Kjøbenhavn. Marie Maadelene de Fontenay i Valle Kloster. Sind, thuul. Jul. Tengberg Petersen, 21 ½ A., i Odense. Krigsassesfor og Overtoldbetjent Martens's ældste Søn, With. Christ, Erich, 13 1/2 A., i Faaborg. Provst L. Callisen, 37 A., i Slesvig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Bekjendtgjørelser. Forlangender fra Private om at erholde Gran= og Lærkefro, imod Erstatning af den kongelige Kasses Udlæg ved Anskaffelsen, modtages for iaar indtil indeværende Januar Maaneds Udgang af Kammerjunker, Ove førster Jessen paa Ulstrup pr. Randers og af Forstrandidat Kliver i Skanderborg. Store og smaa Qvantiteter kunne paa saadanne Forlangender besørges udleverede, saavel ved de Hovedgaarde og Skovbetjentboliger, der i Jylland tilhøre den kongelige Kasse, og paa Ulstrup, som ogsaa i Kjøbstæderne Aalborg, Randers, Aarhuus, Skanderborg og Horsens, naar en Commissionair i en af disse Byer opgives, men til andre Steder kunne ikke mindre Portioner end 1 Lpd. af hver forlangt Frøsort besørges forsendte. Erstatningen, som tilfalder et kongeligt Godses Jordebogskasse, er pr. Pd. 24 s. for Granfrø og 18 sk. for Lærkefro. Ogsaa Fyrrefro forventes at ville kunne overlades, men til endnu ubekjendt Priis og ikke, saaledes som Gran- og Lærkefro, af sjællandsk Avl, der i Henseende til Froets gode Beskaffenhed meest har Formodningen for sig, Undertegnede, der har været saa heldig at udfinde en probat Maade til Behandling af havarerede og sø slagne Fiær, tilbyder sig for en moderat Betaling, at meddele denne sin Methode i hvorved 12 a 14 Lpd. af Gangen i en Tid af 2 Dage blive lige saa gode, om ikke bedre, end for) til Enhver, som derfor maatte have Anrendelse, naar man derom i portofrie Breve vil behage at henvende sig til ham. Circa 200 Lpd. ere allerede paa denne Maade af ham blevne behandlede, og Udfaldet har endog overgaaet Forventningen. Randers, den 4de Januar 1840. Sivertsen, Snedkermester.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Fine Kastanie=Kartofler kan faaes i Tønder & Skjeppe viis, hos C. W. Obel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
En billig Leilighed for en liden Familie, anvises fra Hjørnet af Algaden og Tiendeladen Nr. 4.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
En Eenspænder=Kane med Bagsæde er tilkjøbs i Gaarden Nr. 54 paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Søren Nielsen Grønbeeller Wogn i Moesberg Sogn og forhen afdøde Hustru, Karen Christensdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Krav. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 5te Januar 1810. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-07
Veir-Jagttagelser. Den 7de Jan.: Therm. 9. - Barom. 2812.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-08
Udlandet. Den igaar Aftes, Kl. 81, ankomne Sydpost bragte følgende Nyheder: