JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Den 8de d. vilde den berømte Rappo holde sit Indtog i Slesvig. Det er i Sandhed meget, at denne verdensberømte Kunstner, som skal eie betydelige Rigdomme, som Keiseren af Rusland har foræret en brillant Eqvipage, og som af Allerhøistsamme atter er bleven inviteret til St. Petersborg, ikke forsmaaer, ogsaa at besøge Smaafolk. (Aar. A.) Den "andoeconomiske Forening i Wagrin og ved den sleswig holstenske Canal" har atter hanvendt sin Opmærksomhed paa, hvorledes en større theoretisk og practisk Uddannelse for Landmænd kunne fremmes og udbredes, og Godsbesiddere for endeel gives Sikkerhed, for, at deres Forvaltere og Ladefogder ogsaa virkelig besidde de fornødne Kundskaber. Til Opnaaelse af dette Formaal har Foreningen troet, passende at kunne anbefale Oprettelsen af en landseconomisk Exammen, hvortil Enhver er berettiget at stille sig, men naturligviis Jngen pligtig at underkaste sig. Forslaget er overgivet til en Undersøgelses Commitee, bestaaende af Hr. H. Gr. Holstein, J Baudisin, Ernst Reventlov og E. Neergaard. Flere i Frederikshovn og sammes Omegn ville den 5te dennes om Aftenen Kl. 8, have bemærket en Jordrystelse, hvilken ogsaa skal have viist sig ved Vandets pludselige Falden og Stigen i Elling Aa, omtrent en halv Miil fra Frederikshavn. Det var samme Aften et temmelig uroligt Veir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
For kort Tid siden holdtes i Viborg og Ringkjøbing Amter en stor Klapjagt efter Løsgængere. Allene til Staden Holstebroe inddragtes 55 Jndivider, hvoraf omtrent Halvdelen Børn. Blandt disses Forældte fandtes adskillige Personer, der endnu ikke vare confirmerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
(Vib. Avis.) Ledige Embeder. Skjeldbye og Gjeddesbye Sognekald paa Falster, 450 Rd. - Randrup Sognekald i Ribe Stift, 116 Rd. - Harthe og Bramdrup Sognekald i Ribe Stift, 280 Rd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Faaborg. Løn: 250 Rd. S., 5 Skpr. Rug, 9 Tdr. Byg, 9 Tdr. 6 Skpr. Havre og i Fjerding Smør aarlig, samt frie Bolig med 3 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 20de Februar. Species 207 solgtes til 12 Rbmk. 6 trefjerdedeel s. Bank-Discont 4 pC. Abr. IISSkiær. Løvetdagen den 7de Marts Eftermid. Kl. 2. holdes paa Ribe Raadhuus offentlig Auction over Bortleielsen af Ribe Hospitals samtlige Enge. Ussing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Godt Hvedemeel faaes hos Jens Knudsen hele Aaret for 1 enhalv s. Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Am 9ten Marz d. J. wird die zur Concursmassedes Johannes Wolff gehørige 3/4 Eigenthumshuse inKamptrup, der Fros Harde, Amts Hadersleben in offentlicher Auction an den Meistbietenden verkauft verden. Zur Huse gehøren unter anderen sehr authe Moore undWiesengrunde. Die Auctionsconditionen konnen sowohl in termin als anch im Vorwege in der Hardesvogte zu Hoaum inspicirt werden. Die Kaulliebhaber wollen sich daher at gedachten Tage Vormittags 10 Uhr in der Concurshuse einfinden. Hvaum in der Hardesvogte der Fros und Kalslund, Harden den 20 Febr. 1335. Schrader const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Publicandum. Torsdagen den 12de Marts d. A. bortsælges, Wodder Præstegaard ved offentlig Auction en Deel Køer og Qvier, Ungevæg, Kalve, Faar, tvende Folhopper, og en Plag, samt noget Jnd- og Udboe og tvende Kakkelovne. Lysthavende ville behage at indfinde sig i omtalte Præstegaard benævnte Dag om Formiddagen Klokken 10 slet, hvor Conditionerne kunne erfares. Toftlund i Hvidding Herredsfogderie, d. 13 Febr. 1835. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Ved Dødsfald er en Portion bleven ledig af det under min Bestyrelse staaende, af salig Frøken Søster Frederikke Koss, stiftede Legat, for en trængende Jomfrue af Stifterindens Familie. Enhver, der ifølge sin Stilling og Slægtskab til Legatstifterinden, troer sig conpetent til at erholde den vacante Portion og attraaer samme, vilde derfor behage, i portofrie Breve, at melde sig hos mig med vaalidelige Beviser for deres Trang, Stilling og Slægtskabsforhold, og maatte disse Anmeldelser behageligst tilstilles mig inden næstkommende Juni Maaneds Udgang, til hvilken Tid det vil blive decideret hvilken af Concurenterne, der, overeensstemmende med Fundatsens Bestemmelser, maa ansees nærmest berettiget til den ledige Portion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Ribe, d. 18 Febr. 1835. Tranberg. Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved vedkommende Under= og Over=Ret, ere Creditorerne i Boet efter nu afgangne Aftægtsmand Søren Nielsen og forhen bortdøde Hustrue Maren Sørensdatter, af Tveed Bye, herved Ribe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden berørte Termins Udløb, og under Tabet af deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa dette Stervboe havende retmæssige Krav; endelig ere tillige Arvingerne efter ovennævnte Aftægtsfolk Søren Nielsen og Maren Sørensdatter indkaldte med Aar og Dags Varsel til for mig at documentere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe, d. 18de Febr. 1835. Tranberg,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Creditorerne i følgende Boer: efter afdøde Procurator Jens Madsen af Ribe og efter ligeledes bortdøde Muurmester Jørgen Baastrup ind; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden denne Termins Forløb, under Tabet af deres Fordringer, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres paa foranmelte Stervboer havende lovmæssige Krav. Nibe, d. 18de Febr. 1824. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved Byetingsretten i Ribe og Landsoverretten i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter her i Byen for nyelig bortdøde Candidatus philol. & philos. Rudolph. Frands Theodor Schrum, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til under Tabet af deres Fordringer og inden den nævnte Termins Udløb, for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Stervboe, havende lovlige Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Tranberg. Ribe, d. 13de Febr. 1833. Gjortler Fredtik Beendom anviser en Deel Parceller af Maturins Legats Jorder paa Slotsmarken, som paa 8te Aar kunne faaes i Leie til Havedyrkning paa billige Vilkaar som erfares hos Bernbom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Skibsleilighed til Altona. Th. Paulsen agter liald Veirliget tillader det at gaae til Altona først i Marts Maaned. De, som ønske at have Noget med ham behage at henvende sig til Chr. Giørtzi Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
En ugift Møllersvend forsynet med gode Anbefalinger kan faae Condition til førstkommende Maidag. Addresse-Contoiret anviser. Gamle Haar, og Silke=Virekrøller oppudses af C. sal. Bech. Ribe d. 18 Feb. 1835. født Mautitsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Med høie Øvrigheds Tilladelse agter undertegnede at anstille Skiveskydning paa Fastelavns-Mandag. Gevinsterne ere: 1ste en sølv Spiseskee, 2den et sølvbeslagen Pibehoved og 3die tvende sølv Theeskeer. Nummeret betales med 6 s. og skydes for samme trende Stud, dog kun med glat Bøsse. Skydepladsen bliver nærmere bekjendtgjort. Ribe d. 17 Febr 1835. Jacob Christensen. Regnebog til Brug ved Tavleregningen, af N. L. Høver, Skolelærer i Ribe, anden med flere Tillæg forsynede Udgave, faaes hos Forfatteren indb. med Facithog og Regnetabeller for 18 s. Samme indeholder: de almindelige Regningsarter efter prattiske Regler, og til Veiledning i Anvendelsen af samme, mange Exempler, hvorved Barnet ledes til egen Tænkning, og øves i at opsætte, ordne og udføre lette Beregninger, som forekomme i Livets forskjellige Stillinger. Denne Udgave er gjennemseet af flere høie Stoleforesatte, og af disse anbefalet til Brug i Skolerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Kongelig. allernaadig sk. privilegeret. Ciis. A. V. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 17. Fredagen den 27de Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Udenlandske Efterretninger. Storbrittannien og Jrland. Den første Kamp imellem Ministeriet og Oppositionen er afgjort; Oppositionen har seiret; Hr. Abercrombyer valgt til Taler i Underhuset med 316 Stemmer imod 306. Reformpartiets og især den liberale Presses Anstrengelser, for ved denne Leilighed at bringe saa stort et Antal Medlemmer sammen som muligt, lykkedes tilfulde; thi endnu ingensinde have saamange Parlamentslemmer (626) paa een Gang været samlede. Huset forsamledes d. 19de Kl. 12; efterat Mødet var aabnet, androg Lord Egerton paa atter at udnævne Sir Ch. Manners Sutton til den samme høie og vigtige Post, som han i 18 Aar med Hæder havde beklædt; dette Andragende blev understøttet af Sir Ch. Burrell. Derefter fremtraadte Hr. Denison, gjentog i et veltalende Foredrag de forskjellige Grunde, som allerede tilforn i Bladene vare fremførte imod dette Valg, og foreslog Hr. Abereromby. Hr. Ord understøttede denne Motion og betjente sig dertil i Særdeleshed af følgende Argumentation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Regjeringen har opløst det forrige Underhuus i den Hensigt, at vinde Understøttelse for et Toryministerium; det paaligger derfor det nye Underhuus strax at tilkjendegive, at det intet Toryministerium vil have altsaa maa det stemme imod Sir Sutton, om det end ellers lader hans Dygtighed og Fortjenester vederfares Ret. Derefter toge begge Candidaterne selv Ordet. - Sir Sutton retfærdiggjorde sig imod de beskyldninger, som Bladene, havde fremført imod ham, men erklærede tillige, at han vilde føie sig efter Husets Beslutning, da han fuldkomment erkjendte Hr. Abercrombys Retsind og Dygtighed. Hr. Abercromby gjengjældte denne Artighed med den Erklæring, at han, ligeover for en saa høilig erfaren Mand, gjerne vilde have givet Slip paa den ham tiltænkte Ære, dersom han havde turdet følge sin personlige Følelse; men han havde maattet give efter for sine Venners indstændige Ønske, fordi det her kom an paa, om de Principer, som de Fleste af Nationen hyldede, skulde seire eller ligge under. Et Hovedspørgsmaal, som endnu stedse havde været tvivlsomt, var, om Lord Stanley med sit Parti vilde stemme for Toriernes eller for Reformpartiets Candidat. Man ventede, at hans Votum vilde gjøre Udslaget. Lord Stanley tog Ordet næst efter begge Candidaterne; han erklærede sig for Sir Manners Sutton; at denne desuagtet faldt igjennem, var sikkert for Oppositionen selv en uventet Begivenhed og tillige et for den glædeligt Beviis paa, at den, selv uden de saakaldte conservative Whiggers Hjælp, er i Stand til at erholde Majoriteten. Mod Stanley talede Lord J. Russel, og mod denne Sir R. Peel. J de videre Debatter toge især Lord Dudley Stuart, Lord Morpeth og Hr. Robinson levende Deel. Kl. 6 foretoges Afstemningen og gav det ovenanførte Resultat, hvorpaa Hr. Abercromby indtog Talerens Sæde og hævede Forsamlingen. - Udfaldet af denne første Forhandling er af stor Vigtighed. Et engelsk Ministerium behøver, som Erfaringen har lært, en betydelig Majoritet i Underhuset, dersom det paa nogen Maade skal kunne holde sig; har det nu ikkealene ingen Majoritet for sig; men endog en afgjort Majoritet af 10 Stemmer imod sig: saa synes et saadant Cabinets Skjebne ikke længere at være underkastet megen Tvivl. Tages nu hertil i Betragtning, at Talervalget denne Gang var gjort aldeles til en Partisag, som efter de Debatterendes egne Erklæringer skulde afgjøre Partiernes Styrke; at der under Debatterne slet ingen Jndvendinger bleve gjorte enten mod den ene eller den anden Candidats Personlighed; at altsaa intet andet Motiv virkede paa Afstemningen, end den Beslutning, at vise Partiets Kraft; at derfor samtlige Medlemmer, som hylde den Grundsætning: "Forholdsregler, ikke Personer, stemte for Cabinettet; at endog en Deel Whigger (Stanley og hans Selskab) vorterede for Tornerne, og at der med alt dette bleve 316 Modstanderne af Ministeriet tilbage, saa tage de maaskee næppe feil, som mene, at Ministeriet Peel Wellington har levet sin længste Tid, og at allerede Forhandlingerne om Addressen ville medføre dets Undergang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
J Anledning af den paatænkte Kirkereform fremfører et engelsk Blad følgende paafaldende Beregninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Samtlige kirkelige Jndtægter i Engelland og Wales beløbe til sig 9,539,481 L. St., medens hele den øvrige Christenheds (Skotlands og Jrlands iber.) Geistlighed tilsammen kun har en Jndtægt af 8,591,000 L. St. Geistligheden i Engelland, til hvis Sjælesorg 6, 400, 100 Mennesker ere betroede, har altsaa næsten 1 Mill. mere at leve af, end Geistligheden i hele den øvrige Christenhed, som anslaaes til 195 Mill. Sjæle. Og dog findes iblandt de 10421 Sognekald i Engelland og Wales 258, som ikke have Kirker, 4809, som ikke have Præstegaarde, og 3503, som indbringe mindre end 80 L. St. Holde disse Beregninger Stik, maa man tilstaae, at det engelske Kirkevæsen trænger i dette Stykke til en radical Reform. - Den franske Gesandt, Grev Sebastiani, og den østerrigske, Fyrst Esterhazi, ere ankomne til London. - Den som ivrig Radical bekjendte Hr. Hun er nylig død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Spanien. Man vil erindre de vigtige Forhanlinger, som fandt Sted i Procuradores Kammeret, kort efter Sessionens Aabning, angaaende en saakaldet Declaration om spanske Borgeres Rettigheder; hvorledes nemlig flere Puncter i denne Declaration, saasom om Pressefrihed og Garanti for den personlige Frihed, først efter haard Kamp med Ministrene gik igjennem, og hvorledes det endelig efter en lang Discussion blev besluttet, i en Addresse at ansøge Dronningen om at meddele Declarationen Stadfæstelse og publicere den, som en integrerende Deel af Stats Grundlovene. Denne Addresse, som høitidelig blev overrakt Dronning-Regentinden, er hidtil bleven henliggende upaaagtet, hvilket da ikke er saa forunderligt. Dermed have imidlertid Ophavsmændene til hiin Addresse ikke villet lade sig nøie; men have foreslaaet Kammeret, i en nye Addresse at paaminde Regentinden om at tage hiin tidligere i alvorlig Overveielse. J Udkastet til denne nye Addresse findes stærke Udtryk, formodentlig har det givet Anledning til stormende Debatter; men det skal dog være antaget af Kammeret. Endnu var ingen Krigsminister udnævnt; men det hedte, at det i sidste Cabinetsraad endelig var besluttet at give efter for den offentlige Mening og udnævne General Valdez, hvis Folkelighed er lige saa stor som hans Dygtighed, og hvis Redelighed er saa almindelig anerkjendt, at den er bleven til et Ordsprog. Jøvrigt har den interimistiske Krigsminister, Martinez de la Rosa, Jntet forsømt, for at kunne yde Mina al den Understøttelse, som behøves til at føre hans Operationer til det forønskede Maal. - Regimentet Arragonien var, paa Veien til Nordarmeen, overalt blevet modtaget med Udmærkelse. - Saavidt man nu kan faae ud af det have de sidst omtalte Træfninger nok omtrent været uafgjørende. Brigadeer Ocanna har atter undsat Elisondo; Zumalacarreguy gjorde vel Miner til at forhindre det, men trak sig tilbage, da 2 Divisioner, kom Ocanna til Hjælp. D. 14de kom Mina selv til Elisondo med to Brigader. Til de nyeste Rygter hører, at Lorenzo er slaaet af Zumalacarregny og har mistet 1200 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Frankerig. De Deputeredes Kammer har i den senere Tid været beskjæftiget med Tobaks=Monopolet, en Sag, som ikke syntes at kunne tiltrække sig nogen synderlig Opmærksomhed udenfor Frankerig, men som dog under Forhandlingerne har taget en saadan Vending, at den har almindelig Jnteresse. Den 14de fremkom nemlig Generalprocuteuren Hr. Martin med det Forslag, at Kammeret skulde, Tobaks=Monopoler angaaende, udnævne en Undersøgelses-Commission. Dette Forslag blev heftig bestridt af det ministerielle Patti. Grev Jaubert aabnede, Angrebet, men svævede saa vidt ud fra Materien, at han hvert Øieblik blev afbrudt med det Udraab: "Lidt Tobak, Hr. Greve, om vi maae bede!" Handelsministeren Duchtel talede selv imod Forslaget, og fornemmelig Hr. Salvand, som reent ud vilde frakjende Kammeret Ret til at nedsætte en saadan Commission, men blev alvorlig viist tilrette af Hr. Dupin. Da de Ministerielle forudsaae et Nederlag og ikke vare i Stand til at faae Afstemningen udsat, grebe de til et andet Middel: de forlode Kammeret i Hobetal, saa at der ikke bleve Medlemmer nok tilbage til at fatte en Beslutning. Dog var dette kun Galgenfrist; i det næste Møde gik Forslaget med stor Majoritet igjennem. Tobakscommissionen blev da ikke blot nedsat, men kom til at bestaae af lutter Medlemmer, der i denne Sag havde været Ministrene imod. De uafhængige Blade see derfor heri et fuldstændigt ministerielt Nederlag, der let kan drage videre Følger efter sig, saameget lettere, som Ministeriet nu heller ikke tør gjøre sikker Regning paa at faae Kammeret paa sin Side i den nordamerikanske Sag. Hvad iøvrigt den sidstnævnte Sag angaaer, skal Commissionen, hvem dens Prøvelse er overdragen, have forlangt yderligere Oplysninger, navnligen en Deel manglende Actstykker, af Udenrigsministeren, og, uagtet dennes Vægring, være bleven haardnakket ved sin Paastand. Alt dette tilsammen giør, at man fæster Lid til Rygter og en forestaaende total eller dog partiel Ministerforandring. Det hedder endog, at Hr. Dupin er kaldt til Kongen, og at det er ham overdraget at sammensætte et nyt Ministerium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Persien. Officielle Efterretninger fra Teheran af 22 December mælde, at Arvefølgekrigen mellem Mohammed Mirza og hans Farbrødre lykkelig er bragt tilende; at Modstanderne have underkastet sig, og at Schachen seierrig er dragen ind i Hovedstaden. Det lykkelige Udfald af denne Sag tilskrives i Særdeleshed, den russiske og den engelske Gesandts oprigtige Samvirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Indenlandske Efterretninger. Ved Søetaten ere tvende vigtige Lovbud emanerede: Det ene forhøier Søgagen og Regnskabsdouceuren for Regnskabsførere. Haandværkere og Underofficerer, hvorved denne vigtige Klasse har erholdt en Opmuntring, som ikke kan feile at have de bedste Følger for Tjenesten. Det andet, publiceret ved Forordninger igjennem Admiralitetet og det tydske Cancelli, angaaer de Jndrulleredes Søgager, Reisepenge o. s. v., hvilket Alt, som Vederlag, for den til samme Tid ophævede aarlige Consumptions Godtgjørelse (i Hertugdommerne Sessionsdouceur), er saa betydelig forhøiet, at Orlogstjenesten nu ikke længere med Grund kan kaldes trykkende for den Jnrullerede; især naar han sammenligner de Værnepligtsborder, der hvil paa ham, med Soldatens, og seer hen til, hvor sielder Udskrivningen i Almindelighed falder paa ham. Man tor derfor nu haabe, at Koffardiematrosen i Fremtiden med villigt Hjerte træder i Kongens Tjeneste, naar Lodden træffer ham; som da ogsaa den nyere Tids humanere Behandling og ypperlige Forpleining i vore Krigskide allerede længe har foriaget, den Frygt for Udskrivning, som i ældre Tider fandt Sted. Efter Forlydende skal ogsaa Jndrulleringsvæsenet i Hertugdommerne snart kunne ventes definitivt reguleret, efter samme Princip som i Kongeriget. (Aalb. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Ti af Hovedstadens bekjendte dygtige og agtede Embedsmænd og Videnskabsmænd: Hr. Professorer Clausen, Høyen, Schouw og Sibbern, Kommandor kapitainerne Lütken og Seidelin, Etatsr. Hvidt, Justitsr. Høiestr. Adv. Guldberg, og Grossererne Suhr, og Meinert, have lagt Planen til en Forening, for at modarbeide Pressens Misbrug. Om "Kassemangel, især dens Hyppighed nutildags indeholder Nr. 22 af Fædrelandet en læseværdig Afhandling. Som Hovedaarsager opgives: Overdaad, Rangsyge, og Lotterispil. Til Slutning loves: at næste Nummer af Bladet skal meddele Hr. Gen. Fiskalens andet Jndlæg i Trykkesagen med Hr. Prof. David.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
I Adresseavisen af 17de Febr. læses følgende Bekjendtgjørelse fra Hr. Lands Over- samt Hof og Stadsrets=Prokurator P. L. Benzon, angaaende een af det Theatrets Enker og Børneforsørgelseskasse fravendte Obligationer: "Som Curator bonorum i afg. Prof. Thomas Christopher Bruuns Bo anseer jeg det for min Pligt, i Anledning af en bemeldte Bo tilhørende kongl. Obligation, stor 16,000 Rbd., hvilken i sin Tid har tilhørt det kongl. Theaters Enke- og Børneforsørgelseskasse, at bekjendtgjøre Følgende: Bemeldte Obligation er under 18de Febr. 1834 paa nysnævnte Kasses Vegne transporteret til Jhændehaveren, hvilken Transport samme Dato er noteret i den kongl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Statsgjælds-Directions Bøger. Efterat Prof. Bruun selv senere ved Hof=Agent og kal Hof=Vexeleet Heilbuth havde tilkjøbt sig denne Obligation, har han (Bruun) egenhændigen under 12te April næstefter paategnet samme at være ham tilhørende, hvilken Paategning i den kongl. Statsgjælds=Directions Bøger er noteret d. 14de f. M. D. 24de Juni 1834. døde Prof. Bruun, og hans Bo, i hvilken fornævnte Obligation forefandtes, blev, efterat have været forseiglet og registreret af vedkommende ordinaire Skifteret ter, d. 29de Juli og 6te August 1834 extraderet til Executor Testamenti. Hr. Overkrigskommissair, Hofinspecteur Schønberg."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Som Regnskabet over Nationalbankens Jndtægter og Udgifter for Bankaaret fra 1ste Aug. 1833 til 31te Juli 1834 udviser, har Jndtægten været 308,562 Rbd. 55 s. Sølv og 1,474,032 Rbd. 44 s. S. S. T. Udgiften 449,918 Rbd. 69 s. Sølv og 582,248 Rbd. 24 s. S. v. T. Da den større Udgift i Sølv af 141,356 Rbd. 14 s. beregnet til Kours 206 1/8, gjør i Sedler 145,950 Rbd. 21 s., bliver følgelig for dette Bankaar et Overskud af 745833 Rbd. 95 s. S. o. T. En Sammenligning imellem Bankens KapitalKonto den 31te Juli 1833 og den 31te Juli 1834 giver følgende Resultat: 1833 eiede Banken i Sølv 3043,540 Rbd. 87 s., 1834 3448, 578 Rbd. 65 s.; altsaa forøget i Sølv 405,037 Rbd. 74 s. 1833 eiede Banken i Sedler 1,385,978 Rbd. 55 s., 1834 1,038993 Rbd. 41 s., altsaa formindsket i Sedler 346,985 Rbd. 14 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
I Hirschholm har, som man seer af den Berlingske Tidende, paa een Gang nedsat sig tvende practiserende Læger, Obr. Cand. med. C. Dreyer og O. H. Koefoed. J Tønningen have allerede over 100 unge Smænd underkastet sig Navigations=Exammen ved den der ifjor oprettede Læreanstalt: et Beviis paa Trangen til Samme. (Izeh. Ugl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Det er mærkeligt, at Flækken Preetz, i Holsteen, ved den nu stedfindende Folketælling befindes at have 4,600 Mennesker, iberegnet det derværende Frøken klosters Personale, da den samme Flække ved Folketællingen 1803 kun havde 3080. Den har altsaa havt en Tilvæxt af over 1500 Mennesker, eller omtrent 33 pCt. Segeberg tæller 3025 Jndvaanere; Kiel 11,701; Sønderborg 3,249 og Apenrade 3767.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Sidstnævnte Byes Befolkning skal i Aaret 1803 kun have været 2,700 Jndbyggere; altsaa har den i 32 Aar havt en Forøgelse af 1,067 Mennesker. (Apr. Ugbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
En Smed i Sørup Mølle, i Angelen, har i 1832. forfærdiget sig en Ploug af smeddet Jern og Staal. Den veier omtrent 12 Lpd., anbefaler sig som et fortrinligt Agerdyrknings=Redskab og har endnu ingen anden Reparation behøvet, end at Skærjernene ere blevne udbedrede. (Itzeh. Ugbl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
De 55 Medlemmer, hvoraf Stænderforsamlingen i Viborg vil komme til at bestaae, kunne henføres til følgende Klasser: a) Til den lærde Stand henhørende 1, (udnævnt af Hs. Maj. Kongen); b) Geistlige 2, (ved Hs. Maj. Kongen); c) civile og militaire Embedsmænd 10, (2 ved Hs. Maj. Kongen); d) Godseiere og andre Proprietairer 17, (2 ved Hs. Maj. Kongen); e) Procuratorer 7 ; f) Kjøbmænd og andre næringsdrivende Borgere 5, 8) Landbrugere og minGaardeiere 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-27
Viborg, den 20de Febr. Jdag jordedes den for sin Retskaffenhed, af alle særdeles agtede, Politiebetjent Brandt. Uagtet den stærkt nedskyllende Regn havde et talrigt uindbudet følge, blandt hvilke Stiftamtmanden og Biskoppen, indfundet sig, for at ledsage ham til hans sidste Hvilested. Hs. Velærværdighed, Hr. Pastor Ursin, tolkede i en Tale den Hedengangnes Værd med kraftige Ord. - En af Hovedmændene for de, for et Par Maaneder siden her begaaede, Tyverier, er nu opdaget og har bekjendt Forbrydelsen. Man er paa Spor efter hans Medskyldige.