Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-05
Engelland. Frafald af alle endnu for kort siden saa talrige Allierede, lige til den sidste og mægtigste; frugtesløst Overherredømme, paa Søen ved de fleste europæiske Havnes ganske Spærrelse, Tabet af den overveiende Jndflydelse paa det faste Land og i det Indre - trykkende Pengemangel, og overalt hiin frygtelige Uroligheds Aand, som, i Jerland ved en formelig erganiseret Borgerkrig, og Engelland ved det almindelige Skriig om de nærværende Ministres Afsked, ved den stedse meere overhaandtagende Matros=Opstand og nu ogsaa ved aabenbare Opsættighed mellem Landtropperne yttrer sig steds høiere og diervere dette er et Lands Tilstand, som endnu nylig haabede at styrte sin Naboe Frankerig, ved lignende Uroligheder, i Fordærvelsens Afgrund; dette ere de Storme hvilke rase imod een Minister, som med lige ubetvingelig Stivsindighed trodser alle de fremdragne Ulykker ligesom den offentlige Mening, og som formodentlig maae holde sit Føddelands Frelse alt for uadskillelig indvævet med sin ministeriell Existenz, da han ellers vilde alt forlænge siden have bragt samme et priisværdigt Offer ved frivillig Aftakkelse. - Desværre blive de Befrygtelser: at den med væbnet Haand, afnødte Bevilgelse af alle Fordringer blot torde blive Signalet til nye Uroligheder for de triumferende Matroser, kuns alt for frygteligt realiserede. Foruden de i sidste No. meldte Uroligheder, er Matros Opstanden nu ogsaa udbrudt paa de 4 Linieskibe, med hvilke Lord Seymour er kommen tilbage til Portsmouth. Paa Fregatten Hiorten ere Matroserne saa ubændige, at Kapitainen og alle Officererne ere flygtede i Land. J Portsmouth selv have Matroserne udøvet flere Excesser, nedrevet et Huus, røvet a. Der maatte beordres stærke Patrouiller og flere af de Urolige bleve satte i Vagten; men den 26 Maji kom nogle Hundrede af deres Kammerater og befriede under de skrækkeligste Trudsler, de Fangne, paa 4 af de meest Udsvævende nær. Af nogle Kiøbmændsbode skulle Matroserne have kastet mange Varer, paa Gaderne, og desuden begaaede mange Excesser. Portene bleve tildeels spærrede og Vagterne forstærkede. Ved Postens Afgang frygtede man for nye Uroeligheder. Paa de kongelige Skibe i Sheernes og i Danerne er Matrosernes Oprør, uagtet alle Regieringens Bevilgelse, ere dem tilkiendegivne, steget til den strafværdigste Holde. De tillade sig Excesser, hvorpaa man slet ikke tænkte paa den Bridportske Flaade, medens den var i Oprør, og ville kuns ved den yderste Strænghed igien kunde blive bragt ti bage til deres Pligt. En af deres Baadsmænd have de slæbt og fra Skib til Skib, og behandlet paa det haanligste for at skrække de andre Baadsmænd. Da 2 Militairregimenter, for at afværge videre Excesser, den 22de rykkede ind i Sheernes, bleve Matroserne saa opbragte, at de halsede Blodslaget, bemægtigede sig alle Kanonbaade, og vendte samme imod Garnisonen. Endelig førte de endog Skibene bort fra Sheernes. Da derseilede forbi Fregatten St. Fiorenzo, hvis Mandskab ikke vilde heelse dem, skiøde de paa samme. Men da disse strax derpaa raabte dem med Glædeskriig imøde, saa standsede den videre Blodsudgydelse. - (Sheernes ligger omtrent 15 Mile fra London overfor de hollandske Kyster) -