Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-14
Det gaaer ikke med den nye Verden som med den gamle, at dens Fortidshistorie er interressant og indbyder til at anstille dybe og vedholdende Undersøgelser. Amerika er Nutidens og Fremtidens Land, og dens Oldtid tilbyder hverken meget Lys eller meget Tillokkende. Dog er det Menneskenes Lod ogsaa her ligesom paa enhver af Historiens og Naturens Veie at støde paa Hemmeligheder; for bunke til at kunne opklares og for glimrende til at man kan afholde sig fra at gruble over dem. Man fandt ved Amerikas Opdagelse en almindelig Vildheds Tilstand paa to Stater nær, nemlig Mexico og Peru, som besad en original Cultur, hvis Undergang er bekiendt; men hvis Oprindelse ingen formaaer at angive; man fandt paa mange Steder i det nordlige Amerika raae Levninger af Fæstningsværker, Volde og andre Gienstænde, som man ikke kan tilskrive de Vilde, som boe i disse Egne og ikke veed hvo der har anlagt dem; man forefandt endelig en egen Menneskerace i dette store Land, afdeelt i mangfoldige Stammer og talende mangfoldig forskiellige Sprog; ingen Grandsker har paa en nogenlunde tilfredsstillende Maade kunne forklar os dens Oprindelse. Den Mening, som har fundet meest Indgang er, at Amerikanerne ere indvandrede fra Asiens nordlige Egne over Beeringsstrædet, hvor Overgangen er smallest og altsaa lettest, og man har støttet denne Formodning paa en formeentlig Liighed imellem de Amerikanske Vildes og de nordøstlige Asiateres Legemsbygning og Udseende; men Redacteuren af dette Blad, som er i Besiddelse af paalidelige Portraiter saavel af Mongoler, som af Amerikanske Vilde, maae tilstaae, at han ikke finder noget til denne Liighed, i det mindste intet væsentligt eller paafaldende; ogsaa maae han tillade sig at giøre bloden simple Jndvending derimod, at selv ved Overgangsstedet findes den mærkværdigste Forskiellighed imellem Assens og Amerikas Beboere; thi i det nordlige Siberien Vesten for Beringsstrædet er det almindeligt i Brug, at tæmmeRensdyrene og betiene sig af dem som Huusdyr; men i det nordligste Amerika, Østen for dette Stræde, har man vel Rensdyr i Mængde; men tæmmer dem ikke. – En Philosoph, som ikke havde nogen anden Veiledning end sin egen Eftertanke, kunde let falde paa den Tanke, at Menneskene vare oprindeligen blevne skabte paa eengang i Verden i alle Lande med visse egne oprindelige Race Forskielligheder; at de vel vare fremkomne overalt, men kun i en ringe Mængde, og derved svarende til Landenes naturlige og raae Tilstand, som ikke blive skikkede til at ernære mange Mennesker førend de blive efterhaanden cultiverede; at af de enkelte Menneskepar vare efterhaanden fremkomne hele Menneskestammer og Nationer, som dog altid beholdt deres oprindelige og medfødte Forskiellighed; at disse Raceforskielligheder ere i Almindelighed svarende til Landenes naturlige Forskiellighed og indrettede derefter, saaledes f. Ex. at Negerne ere skabte for at beboe det hede Afrika og Eskimoerne og Samajederne for at beboe Polaregnene; men at det er forresten en Bestemmelse, som skal tiene til at befordre Menneskelivets Virksomhed, og den successive Udvikling, som er lagt til Grund for alt det Jordiske, at de ædlere Menneskeracer, f. Ex. den Caucasiske eller Europæiske og den Australist Malaiske skulle successivt fortrænge de slettere Racer, f. Ex. den Amerikanske og Australiens Pa pue=Race; ligesom Ukrudtet maae efterhaanden vige for de ædlere Planter, naar Culturen udbreder sig. Saaledes, siger jeg, kunde en Philosoph falde paa at tænke, men vi, som ere bedre oplyste, vide, at det ikke forholder sig saaledes. Men en sikker Erfaring om Menneskenaturen har man gjort ved Amerikas Opdagelse, nemlig den, at det ikke er Landenes naturlige Rigdom og Skiønhed, hvoraf Culturens Udvikling blandt Menneskene maae forklares; thi i de herligste Egne i Amerika, i Jordens skiønneste Lande, f. Ex. i Brasiliens Skove, hvilke Skaberen har ligesom over gydet med sine Velsignelser vandre de vildeste og raaeste Mennesker. Deraf lader Culturens Opkomst sig ikke forklare; men hvoraf lader den sig da forklare? Amerikas Historie begynder først med dens Opdagelse af Europæerne ligesom dens Forherligelses Periode først begynder fra den Tid. Men naar vi undtage Grønlands Opdagelse, saa svæver dog en Taage over alle de Opdagelser, som ere ældre end Columbus; thi hvormeget vide vi med Vished om Nordboernes Opdagelse af Vinland, om Wallisernes Expedition til Nordamerika, eller Brødrene Zenos Reise; det var først ved Columbi Bestræbelser at Amerika kom til at træde frem i Dagens Lys; han fortiener derfor ogsaa at begge den nye Verdens Halvdele have nu adopteret hans Navn, og derved hædre hans Minde.