Berlingske Tidende, 1825-08-19
Brevet af 28de Juni indeholder følgende: Efterat Barbarerne havde slaget General Kolokothron, benyttede Jbrahim Pascha, som duelig og k og Feliherre, Grækernes paniske Skræk og drog udpholdelig mod Nauplion. Hans Colonnespidse saaes den 25de om Morgenen ved Møllerne (ann.). Jeg begav mig til denne Post, for at conferere med den der commanderende Fyrst Ypstianti; det er en meget vigtig Post for Grækerne, som have deres Møller og den største Deel af deres Livnetsmidler der. Da jeg kom tildage, viiste jeg Regjeringen Nødvendigheden af at forstærke denne Post, der kuns forsvaredes af 200 Mand irregutaire Tropper. Den tilsendte Fyrsten et Compagnie Voltigeurer af det nye Linie-Regiment, som oprettes der, og 300 Palikarer (Græske Skarpskyttere). Jeg iagttog Fienden, han kom fra Mølle Desilen og udviklede sig Pelottons og derpaa Divisionsviis, efter Deployering paa to Linier med megen Orden, stillede Araberne Vaabnene i Hobe, og gjorde holdt, for at holde Maaltid. Der forefaldt i Løbet af Dagen Skærmydsler imell m. Forposterne. Fienden var 5600 Mand Fodfolk og 6 til 7000 Ryttere stærk, samt havde to smaa Feltstykker. Grækerne havde i Begyndelsen af Fægtningen kuns 250 Mand. Kl. 4 1/2 formerede Fienden sig i tre Colonner og marscherede hen imod Møllerne; den stærkeste Colonne af Fodfolk opstillede sig paa Sletten paa venstre Side af Bjerget, paa Veien fra Argos; en anden drog imod Bjerger, for at tournere Møllerne, og den 3die kom paa Veien fra Civeri. Ypstlantt havde af sine 230 Mand stillet 100 paa høire Side af Møllerne, lige saa le mange tilventre, lidet nedad Skraaninger, det øvrige i Contrum p. met; flere Mistiker vare lagte ind ved Strandbredden, for at understøtte det Græske Fodfolk. Kl. 5 begyndte det almindelige Angreb, Grækerne afholdt det med overordentlig Mod. Forgjæves vilde den Egyptiske, fra Civeri kommende Colonne forceere Indgangen til Møllerne, den blev tre Gange slaget tilbage, og Kl. 6 1/4 drevet paa Flugt Grækerne forfulgte den et Øieblik, men vendte tilbage af Frygt for det fiendtlige Rytterie. Kl. 61 trak Fienden sig sammen, rettede sit Marsch til den anden Side af Bjerget, og holdt stille der, for igjen at trække sine Skarpskytter til sig. Jmedens det venstre Fiel at Grækerne slog Fienden, var Centrummets Colonne kommen indtil Foden af Bjerger, hvor man sloges i indhegnede Hauger, som jeg om Morgenen havde raadet Fyrsten at forsyne med Skydehuller, og at sætte en Post hen der. Kl. 6 1/4 ophørte Geværilden, og begyndte igien Kl. 7 med mere Hæftighed, hvorved Fienden bestandig forstærkede sine Angreds=Colonner, hvorimod ogsaa Regjeringen havde forstærke, Grækerne med 450 Mand, altsaa inden Kl. 7 til 700 og Kl. 8 til 9000 Mand. Da begyndte Tyrkerne i Uorden at retirere imod Argos. Centrums=Colonnen vilde sætte sig fast paa Bjerget, ligeoverfor Møllerne, men Voltigeur=Compagniet drev den paa Flugten. "Fienden havde omtrent 400 Mand Døde og Saarede, Grækerne meget faa; den brave Oberst Makriani var farlig saaret i ArmenMistikerne havde fortræffelig understøttet Fyrst Y. ved en vel vedligeholdt Kartætschild, og været meget nyttig for det lidet Landcorps. Særdeleshed udmærkede sig Commandeuren for den ene Mistik, Hr. de Crone, en forhenværende Fransk Søofficer, samt en ung Officer, Hr. Trumner, fra Bryssel. Admiral Rigni havde den Godhed at tage den saarede Oberst Matriani paa sit Skib og lade ham pleie, ligesom han Dagen iforveien havde havt den Menneskelighed at modtage Konerne og Børnene fra Møllerne. Siden siger Generalen, at Grækerne vilde være i Stand til at afskjære Jbrahim Tilbageveien, da han hverken havde Kanoner, i Krud eller Mundforraad, til at deeleire Nauplion, men først ventede alt dette fra Suda. J Efterskriften hedder det, at der just da var kommet Efterretning om, at Jbrahim havde taget Veien fra Argos til Tripolitza eller Kalabrita (hvorhen - og ikke til Nauption - Kolokothron var draget efter Trivolizals Ødelæggelse), og at Regjeringen havde givet befaling til at forfølge ham med Gueriller. Den udelukkende Ret til Perle, og Koralsiskerie ved den Tunesiske Kyst var forhen overladt Frankerig, men tilkommer nu et Engelsk Compagnie, og de Skibe, som Beien har befalet at bortkapre, fordi de dog besattede sig dermed (see forrige No. af dette Blad) ere for største Deelen Franske.