JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Indenlandske Efterretninger. Under 20 October d. A. er udfærdiget en Kongelig allernaadigst Forordning af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: at Vi, med Hensyn til at private Sager, som angaae Fornærmelser i Ord og Gierning, lettere og med mindre Bekostning end hidtil kunne blive oplyste, have besluttet, ligesom Vi og hermed allernaadigst befale, som følger: §. 1. Naar nogen vil paatale Fornærmelser i Ord eller Gierning, der efter de gieldende Lovbestemmelser ei høre under Justitsvæsenets Forfølgning, skulle slige Sager i Fremtiden behandles politieretsviis, dog undtages herfra de Sager, som angaae trykte eller skriftlige Beskyldninger. §. 2. Ere de mundtlige Beskyldninger, som paatales, af den Natur, at Klageren anseer sig beføiet til at nedlægge Paastand om tre Marks Bøder, da skal Sagen vel foretages til Mægling og Undersøgelse paa den i §. 1 bestemte Maade; dog hvad Mæglingen angaaer med Undtagelse af de Tilfælde, hvor den Fornærmede er pligtig at fralægge sig Beskyldningerne ved Dom, men Dommeren skal, naar Sagens mindelige Afgjørelse ei kan bevirkes, henvise Sagen til videre Behandling. og Paakiendelse ved den ordinaire Ret, efterat han har betydet Klageren de Følger, en saadan Paastand kunde have for ham. 9. 8. De Sager, som efter det foranførte skulle behandles politieretsviis, blive dog i Kjøbenhavn ikke at foretage ved Politieretten sammesteds, men ved Vor Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets 2det Vidnekammer, og saafremt mindelig Forening ei der ved Dommerens Hielp kan bevirkes, blive de, efter at være behørigen oplyste af Vidne-Dommeren, at afgive til selve Landsoverretten samt Hof- og Stadsretten, hvor, som i andre Sager, fem af de Tilforordnede skulle tage Deel i deres Paakiendelse. §. 4. Ved Behandlingen af fornævnte Sager blive de om Politiesagers Drift ergangne Anordninger, i Særdeleshed de Bud, som indeholdes i Forordningen 8de Marti 1799, nøie at lagttage. §. 5. Jndankningen af de i forberørte Sager ved Underretten afsagte Domme og brugte Behandlinger bør, ligesaavel paa Landet som i Kjøbstæderne, skee til vedkommende Landsoverret. §. 6. De Betalinger, som i ovenmeldte Sager skulle erlægges for Behandlingen, blive, indtil Vi finde for godt anderledes at anordne, at beregne efter Sportel Reglementet af 22de Marts 1814, hvorved dog bliver at iagttage, at Gebyhrerne udi det i §. 3 omhandlede Tilfælde kun beregnes paa samme Maade, som ved Underretterne. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Under 20 October d. A. er udfærdiget en Kongel. allernaadigst Placat af følgende Jndhold: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: at, eftersom det Bidrag, der hidtil, deels frivilligen, deels i Overeensstemmelse med Loven og Placaten af 22de October 1813, ere ydede til Opførelsen af Vor Frue Kirke i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, tilligemed de 200,000 Rbdlr., Vi allernaadigst have skjænket i samme Øiemed, dog ikke have indbragt hvad der behøves til, at denne Vort Riges Hovedkirke, som igjen er opstaaet af sin Aske, paa nye kan vorde indrettet til offentlig høitidelig Gudstjeneste; Saa have Vi, for at see dette saa snart mueligt iværksat, uden dertil at paabyde nogen saadan Afgivt, der maatte falde Yderne besværlig, allernaadigst tilladt, at den fornødne Capital maae optages til Laans, imod et passende aarligt Afdrag, og ville Vi til den Ende, i Henseende til hvad der, til Betaling af Capital-Afdraget og Renterne, bør tilveiebringes, hermed allernaadigst have anordnet og befalet som følger: I. Enhver Klub og ethvert dramatisk Selskab i Vort Rige Danmark har, for indeværende Aar og fremdeles aarlig, indtil ovenmeldte Laan, er afbetalt, at erlægge 2 Rbdlr. Sølv for hvert af sammes ordentlige Medlemmer; hvilken Afgiftindkræves, inden hvert Aars November Maaned, i Kjøbstæderne af Magistraten, eller, hvor ingen Magistrat er, af Byefogden, samt paa Landet, saafremt slige Selskaber der finde Sted, af vedkommende Politiemester. 2. Hvad der, foruden det, som paa denne Maade indkommer, endnu behøves til Laanets aarlige Afbetaling og Forrentning; (hvortil ialt udkræves 18000 Rbdlr. Sølv aarlig;) bliver at repartere paa samtlige Kirketiender, og at oppebære af Vore Amtsforvaltere. 3. De af Vore Embedsmænd, som, ifølge heraf, have at besørge ommeldte Oppebørseler, skulle uopholdelig indsende de modtagne Summer til Vort Universitets Qvæstur i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, og derefter for disse aflægge behørigt Regnskab, bilagt med bemeldte Quasturs Qvitteringer; hvilke Regnskaber blive at indsende til Vort danske Cancellie, som har at foranstalte samme reviderede og deciderede. 4. Fornævnte Vor Universitets Qvæstur har aarlig, til Vor Direction for Statsgielden og den synkende Fond, at aflægge Regnskab for samtlige disse Summers Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Mariboe, den 25de October. Endnu blomstre Nelliker i Haugerne, hvide Lillier, Aurikler, have ligeledes skudt frodigen op paa nye. - Somet umiskjendeligt Beviis paa, at det er fuldkommen sandt hvad der, saavel i Skilderiet som i disse Aviser er anmeldt om endeel af Nutidens Skole ungdom, kan tjene: at en ubændig og ilde dræsseret Skolepog slog idag et lidet uskyldigt Pigebarn offentlig paa Gaden saaledes i Ansigtet, at Blodet sprudlede strømmeviis ud af dets Næse; ja den samme ubændige Knegt havde for nogle Aftener siden, paa et hængende Haar nær, ridt en agtet Mands Barn overende i Nørregade, dersom Faderen, til al Lykke, ikke i det samme havde stoppet ham. J Aften red atter Ovenmeldte som en ægte Thorbeks Rytter gjennem Nørregade, hvorudi gik et lidet Drengebarn. Gjør han sig oftere skyldig i slige Ubændigheder, da nævnes han og hans Forældre offentlig ved Navne, da alt hvad der ikke taaler Offentlighed er, som Viismanden, Kant siger, ikke hvad det bør være. (Mariboe Avis.) (Man bør haabe, at der vil blive føjet alvorlige Anstalter mod alt Drengenvæsen i Almindelighed; thi det er ikke nok, at den opvoxende Ungdoms Sædelighed i Bund og Grund fordærves derved, ogsaa i de fleste Gadeopløb er det Drenge, og deriblandt Poge paa 78 Aar, der aabne Toget med Hurraraab og Fløiten, og bidrage mere til offentlige Uordener end man maaskee troer. Forældre og Haandværksmestere, der forsømme at gjøre Drengebørn opmærksomme paa det Strafværdige i usømmelig Opførsel paa offentlige Gader og Stræder, burde i paakommende Tilfælde drages til Ansvar tilligemed disse. Egne Straffelove maatte i den Henseende fastsættes, og kundgjøres fra Prædikestolen, i alle Skoler, i alle Værksteder og Herberger, ved Trommeslag &c.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Odense, d. 29 October. Efter en Dags og et Par Nætters vedholdende Regn, sprang Vinden, Natten til Onsdag til Nordost, som strax bragte Snee og Frost, igaar Morges var Canalen ved Odense tillagt, og paa alle Vandsteder fandtes Jis af en halv Tommes Tykkelse. Thermometret viste i Dagningen 3 Grader under Jispunctet, og det frøs hele Dagen hvor Solen ikke naaede. Luften var meget stille, ellers havde Kulden sikkert været nogle Grader større, alligevel fandtes dog om Morgenen Vinduerne frosne i Værelser, Jistappe ved Tagene. Jdag er Vinden løben sydlig og vestlig, som igien lader til at give Forandring, med mindre den til Natten skulle gaae nordlig. Ved Aalborg havdes allerede stærk Snee i Mandags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Aalborg, d. 26 October. Med Nordost Vind meldte sig hos os i Søndags Nat Vinterens Ankomst, da der faldt saa megen Snee, at saavel Tagene i Staden, som Træerne i Haugerne og Marken var hvidklædt; dog vil Man haabe, at denne Vinter endnu ei bliver vedvarende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Aarhuus, d. 29 October. J Dag Morges, faldt her den første Snee for i Aar. Kulden har ellers i adskillige Dage allerede været temmelig stræng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Viborg, d. 27 October. J Mandags faae man her den første Snee i Vinter falde. Siden har det frosset og især sidste Nat meget stærkt med klar Luft og østlig Vind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
De nylig afholdte Markeder i Aalborg og Viborg vare begge talrige paa Folk, men ikke paa Penge. Kornpriserne vare omtrent de samme, nemlig 5 1/2 a 6 Rbd. for Rugen, 3 1/2 a 4 Rbd. for Byggen, Fæhøveder kostede derimod paa første Sted 30 a 36 og paa sidste fra 9 til 20 Rbd. Stykket. Smørret solgtes i Aalborg for 2 Mk. og i Viborg for 26 a 28 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Blandede Efterretninger. Trondhjem, den 8 October. Saa lavt, som i Aar, have Kornvarer her ikke staaet i 20 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Man seer af dette, at Priserne paa indenlandske Ting ere som før Krigen, og tildeels endogsaa meget lavere end paa den Tid. Dette synes at bevise, at den circulerende Masse af Bankens Sedler ikke er for stor, thi, var dette Tilfældet, da maatte nødvendig disse indenlandske Varer ogsaa stige. Kan man da begribe Aarsagen til, at Vexel-Coursen for Nærværende staaer saa slet for Norge, Man paastaaer, at der iaar til Udgangen af August, blot fra Bergen, skulle være blevne udførte Norske Varer til en Værdie af en Mill. Dalere Hamburger Banco, efter en lav Priis beregnet, da Fiskerierne have været gode i Nordlandene, og dog begyndte Coursen, først at stige i Bergen. Fra Trondhjem skal ogsaa iaar være udført ei Ubetydeligt af Fiskevarer, Tran og Kobber, meget mere end i forrige Aar, og her er ogsaa kun meget lidet Korn indført, imod hvad der i forrige Tider pleiede at indføres. Over det hele Rige have vi i dette Aar faaet en velsignet Høst, saaat man vist ikke vil trænge til meget Korn fra Udlandet. Den circulerende Seddelmasse er ogsaa betydeligen forringet, ved Jnddragelsen af en stor Deel af Laane- og Disconto Sedler (Trondhjems f. Ex. ere nu alle inddragne, og dog er Vexel=Coursen nu for os langt ufordeelagtigere end for nogen Tid siden, da Landet i det Hele var i en slettere Forfatning, formedelst Misvært Søndenfields og ringe Fiskerier Nordenfields, samt en større Masse af de circulerende Sedler. Alt støder nu sammen, for at forbedre vor Cours, eller idetmindste holde den paa den Punct, den stod paa den Gang, omtrent 5 Spd. for 1 Pd. Strl., og dog er den saa slet. Mantroer almindeligen, at visse Mægtiges og Riges Operationer og Konster ere Aarsagen til denne Ulykke, og Alt synes at bekræfte Rigtigheden af Mistanken. Det Bedste er, at man kan haabe, at, formedelst de nærværende fordeelagtigere Conjuncturer, en saa konstig og unaturlig Spænding af Coursen ei længe kan vedvare. Men i idlertid lide desværre Mangfoldige uerstattelige Tab af disse Konster. (Af den norske Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Paa den hollandske Fregat Reigersbergen havde førend dens Afreise fra Batavia, man veed selv ikke paa hvilken Maade, en 16 Fod lang og 9 1/2 Tommer i Gjennemsnit tyk, ikke giftig Slange, sneget sig ind i det nederste Rum, uden at man lagde Mærke til den. Først underveis blev man opmærksom paa den, og det paa følgende Maade: Fra Tid til anden mistedes mangt et Stykke Fier kræ og anden Proviant, uden at man kunde opdage Tyven, indtil man tilsidst øinede Slangens Hoved. Uagtet al anvendt Umage for at fange Dyret, var dette dog ikke mueligt, førend Skibet havde losset i Havnen. Nu bemægtigede man sig Slangen uden Modstand. Capitainen har sendt den til Museet i Leyden, hvor den nu sees i Spiritus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 November. Cours. Hamb. 2 M. 289, a vista 292. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 294. Specier solgtes til 17 Rbmk. 8 s. a 17 Rbmk. 12 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. Norske Rigsbanks. 18 a 18 1/2. Svenske Sedler 69 a 20 sk. Disconto 6 PC. Ved Saxos Gravsteen i Roeskilde. Hvor lagdes han, som reiste Kraften Minder, At ei den sank med Helten under Muld? Saavist jeg veed jeg ham i Kirken finder, J Kirken her, af Kæmpeskarer fuld. Behøver jeg den Hædersmand at nævne? Hver Helt jo her har reist sin egen Steen; Men, han har reist, hvad ingen Helt mon evne, Den svundne Aand, paa svundne Heltes Been. Hvo raader Fortids Mørke? Hvo oplader Den sorte Malmport med Guldnøglen stor, Hvo aabner hine Hallers Støtterader, Hvor Blomsten ud af Dødninghovdet groer, Hvor Sværdet klirrer end i Heltens Hænder, Hvor Silkefahnen flagrer hid og did, Om Heltens Jsse liig en Glorie brænder Og tænder Flammer end til Kæmpeid! Hvo vækker Ahnen om det end Ufødte, Hvo lokker Solen fra sin dunkle Sky Han, som os tolker Livet blandt de Døde; Thi han os lærer Fremtids Mulm at flye. Han sprænger Heltekister. Han tør drage Den hvide Dødning frem af Seklers Blund; Thi Tidens Aand er i hans Høibasun; Hvo frem vil skue - han maa see tilbage! Saamange Sekler ginge over Graven, Og endnu ligger her bag Steen dit Liig: O Saxol sov kun trygt i Dødninghaven: Blandt Danmarks Ædle har man jordet dig. Dit Billed stirrer hen mod Morgenrøden, Mod Østens Vindue, mod Livets Glar: Den blege Mund paakalder Solens Gløden Om Straalers Liv, hvor engang Livet var. Saa ufortrøden Timeglasset rinder; Thi maa jeg gaae – sov født, du Sagas Søn, J Kirken helst jeg plukker blaae Kiærminder, Og vandrer ud med dem i Vaaren grøn Maaskee vil bedre Skiald til Graven trine, J fjerne Old end synge hos din Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Hos Sagas underfulde Blomsterstav, Jeg samler Urter – tør ei plante mine. Søtoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. vacaotsaa GecSextende Aargang. No. 89. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 November 1819. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
J Anledning af Sognepræsten Hr. T. M. B. Galskjøts: "den lankasterske Læremethodes formeente Værd, (30 Sider 8vo.), og af Sognepræsten Hr. Harders: "Spørgsmaal. om den indbyrdes Underviisning m.m." (22. Sider 8vo.) Jlde er det, naar Folk tale om Det, de ikke kjende, saare ilde, naar dette skeer for at nedsætte, og, om mueligt, at tilintetgjøre en nyttig Ting. Dobbelt smerter det, naar dette skeer af dem, der burde være det Nyttiges Befordrere, dem, der, istedetfor at følge forudfattede Jdeer og være Slaver af Fordomme, burde søge at udrydde disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Det blev den indbyrdes Underviisnings Skjebne, ideligen at angribes af Fordom og Frygt for Arbeide. Men deri var dens Skjebne haardere i Danmark end i andre Lande, at den i disse kun fandt Modstand hos saadanne Mænd, der frygtede, at deres Levebrød vilde blive dem betaget, eller, hvilket havde nogen Grund, ei ansaae det rigtigt, at Religion lærtes paa denne Maade, - og at den derimod i Danmark fandt idel Modstandere, der, talende om den, som den Blinde om Farverne kjekt fremstode, og opløftede deres Røst mod Hvad, de ikke kjendte, mod en Sag, de fast intet Begreb havde om, og med et mageløst Mod erklærede for unyttigt det, som en tydsk Omarbeidelse af en engelsk Bog, eller en dansk Oversættelse af en Beretning om Methoden i sin første Form, havde ladet dem mene, at de forstode. Dette er Tilfældet med Hs. V. Hr. Pastor Galskjøts Anfald paa Læremaaden, og, saavidt skjønnes kan, med Hs. V. Hr. Pastor Harders mangfoldige Spørgsmaale, næsten ligesaa var det, da Hs. V. Hr. Pastor Bastholm erklærede sig for Modstander af den gode Sag. Dog, dette Sidste var jo en Misforstaaelse, og bør altsaa ikke videre omtales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Det er saare mærkeligt, at ingen af disse Herrer har seet de Skolen, hvori Hs. Majestæt har ladet den indbyrdes Underviisning indføre, og at de vove at fordømme Hvad, de end ei have Jdee om. Dette vise begge Flyveskrivter kjendeligen, og de i ligger Hovedgrunden, at de saa meget hastigen aldeles forkaste, Hvad 50 Millioner Mennesker erkiendte Værdien af. Kort, de antage, som afgjort, at Læremaaden, saaledes som Lancaster udførte den og senere beskrev den, er uforandret, og saaledes anvendes her. Inderligt ønskeligt havde det været, om de velærværdige Herrer havde givet sig saa megen Tid, at de havde faaet, i det Mindste overfladig Sagkandskab, om Hvad de saa meget laste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Herr Pastor Harders Spørgsmaale vare hidtil ubesvarede, deels formoder han jo ikke Svar deels gik man ugjerne dertil, da det er vanskeligt, med Klodsindighed at besvare Bitterheder, især naar de ere aldeles uden Grund. Men Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Pastor Galskjøts vidunderlige, aldeles afgjørende Bestemmelse, at der slet Jntet er ved Methoden at gjøre, tvinger omsider til at bryde en Taushed, som man gjentaget har maattet retfærdiggjøre sig for. Jøvrigt er det saare opmuntrende for den, der, ene for at fremme noget Nyttigt og Godt, opoffrer sin meste Tid og ufortrødent underkaster sig langvarigt og betydeligt Arbeide, at see sig lønnet med idelige Angreb af Ukyndighed, Fordom og Vranqvillie. Om Hr. Pastor Galskjøts Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Naturvidenskabelige Forelæsninger. Mine anmældte Vinterforelæsninger begynde i næste Uge, i følgende Orden: Over Chemien, med bestandigt Hensyn paa de Forretninger og Erhvervogrene, hvis Forfuldkomning især kunde være Fædrelandet vigtig, begynder jeg at læse Onsdagen den 10de November Kl. 5, og fortsætter siden disse Forelæsninger hver Mandag, Onsdag og Løverdag Eftermiddag fra Kl. 5 til 6. Adgangen betales med 20 Rbd. For at befordre Udbredelsen af chemiske Kundskaber blandt næringsdrivende Borgere har Directionen for det Reiersenske Fond bevilliget Betaling for et vist Antal Personer af denne Klasse. De, som ønske at benytte den herved tilbudne Fordeel, behage at mælde sig hos mig jo før jo hellere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Over Jordklodens Physik, eller Undersøgelsen over de Love, hvorefter de vigtigste Naturbegivenheder paa vor Jordklode rette sig, begynder jeg at læse Onsdagen den 10de Disse November, men fra Klokken 6 1/2 til 7 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Forelæsninger fortsættes ogsaa hver Mandag, Onsdag og Løverdag Aften, paa samme Time. Adgangen betales med 15 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Over Electricitet, Galvanismus og Magnetismus, tillige med de chemiske Naturlove, som deraf lade sig udlede, begynder jeg Forelæsninger Torsdagen den 11te November fra Kl. 6-8 og fortsætter dem hver Tirsdag og Torsdag i samme Aftentimer. Adgangen betales med 15 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Alle disse Forelæsninger holdes i Universiterets physiske Læsesal paa Nørregade No. 35, tæt ved Petri Kirke. Adgangskortene kunne sammesteds erholdes til alle Dagens Tider, uden Hensyn paa om jeg selv er tilstede. H. C. Ørsted. Erklæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Da en Bekjendtgjørelse i Kjøbenhavns Skilderie No. 87 d. A., hvori Navnet L. P. Dubocage figurerer, er af den Natur, ikke ganske at kunne oversees, seer jeg mig nødsaget til at henvise Jndsenderen til Skilderiet No. 84 d. A., hvoraf han sikkerlig vil finde, at jeg ikke har givet min Adresse til Blaagaard siden den 4de Oct. d. A. Nu, da jeg virkelig har den Ære at kjende forbemeldte Bekjendtgjørelses Forfatter, er det min Pligt, til de Personers Efterretning, som det maatte vedkomme, offentlig at bekjendtgjøre, at jeg under d. 5te October sidstafvigt, har afstaaet til Lieutenant i Søetaten Hr. Adolph Holm den BrændeviinsDestillationsindretning, som jeg har opført i den Deel af Blaagaard, som jeg beboede, og i Følge denne Afstaaelse og fælleds Overeenskomst, som udgjør en Deel deraf, anmoder jeg saaledes enhver, som indtil den 5te October sidstafvigte endnu skulde have nogle Penge at fordre, uden Opsættelse at henvende sig til Hr. Lieutenant Adolph Holm, der boer i den Deel af Blaagaard, som jeg til ham har afstaaet, da han har forbundet sig til at betale alle de Penge, som kunde blive mig affordrede. Vingaardstræde No. 132, 6 Nov. 1819. L. P. Dubocage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Indenlandske Efterretninger. Prof. Rask, der i nogen Tid har opholdt sig i St. Petersborg, hvor han har udarbeidet en Sanskritsk Sproglære, der afviger fra den i Engelland og Jndien udkomne, vil over Caucasus, hvor han agter at efterforske de nordiske Sprogs Oprindelse fra Asien, om mueligt, gaae igjennem Persien af Jndien indtil paa hiin Side Ganges, for nøiere at lære at kjende Bulishsproget og da bekjendtgjøre Balisternes hellige Bøger. Han vil i 3 Aar, fra dette Aar af at regne, fuldende denne Reise. Hans Undersøgelse om det gamle nordiske eller Jslandske Sprogs Oprindelse" af oversat paa Tydsk af Hr. Minner, Lærer ved Gymnastet i Frankfurt a. M. Oversættelsen ligger færdig til Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
J Søndags gav Hr. Carl v. Gartner, fra Hessen-Cassel, understøttet af det Kongel. Capel, en stor Concert paa det Kongel. Theater til Publicums største Tilfredshed. Med en udmærket, hidtil her tillands ukiendt Færdighed udførte han endog en heel Concert, componeret af Curelli, paa Guitar. Vel ansees dette Jnstrument i Almindelighed for eet af de letteste, hvilket det i Grunden ogsaa er, naar det blot bruges som Accompagnement til Sang, men saaledes, som det behandles af Hr. Gartner, der udfører de vanskeligste Passager derpaa, som paa en Harpe, hører det sikkerligen til eet af de allervanskeligste. Med Beundring faae man ham udføre Adskilligt, uden at bruge den høire Haand. Med Munden, blæste han ogsaa en Concertino til Morskab for Tilhørerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
De Herrer Brødrene Frey fra Wien agte i Vinter at forevise deres optiske Theater, som de nu have meget udvidet, i et dertil passende Locale, her i Staden. Desuden skal Forestillingerne blive forøgede med Foreviisningen af physiske og mecaniske Experimenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Den i Gleiwitz nyligen afdøde Mekanikus Ch. G. Freund, hedder det fra Berlin, var født i Utleyde ved Bremen 1792. J Kjøbenhavn lærte han at kjende Forstanderen for en technisk Anstalt i Berlin, efter hvis Anmodning han reiste did og først blev ansat der ved Mynten. De Talenter, som han udviklede i sit Fag, saavelsom hans ædle, elskværdige Characteer, indtoge enhver for ham, saa at han i kort Tid erhvervede sig mange fortjente Mænds Venskab. Af disse opmuntret, og med Raad og Daad understøttet, anlagde han der en Fabrik til alle Sorter Maskiners Forfærdigelse. Det første Arbeide, hvorved han gjorde sig bekjendt, var Opsættelsen af en Dampmaskine, Gasbelysningen og andre Forretninger i Dhrr. Hensel & Schumanns Guld-og Sølvmanufactur, paa hvilke der snart fulgte flere, med største Jndsigt heldigen udførte Arbeider. Et Patent paa nogle nye Opfindelser til Dampmaskinernes Forbedring, sikkrede ham Lønnen for hans utrættelige Flid og Eftertanke. Enhver, som kjendte denne haabefulde unge Mand, vil inderligen beklage hans Død, ved hvilken ogsaa Staten led et Tab, der ikke letteligen er at erstatte. De nu i Arbeide værende Maskiner, ville blive udførte af hans Broder, der har helliget sig samme Fag, og som berettiger til de bedste Forhaabninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Mariboe, den 29 October. Natten imellem den 26de og 27de dennes frøs det saa stærkt, at der hans Jistapper under Tagene. - Ligeledes frøs det den paafølgende Nat i den Grad, at det kunde bære ovenaf, hvorved Jnsecterne til Hel for Vinterkornet har faaet deres Banesaar.