JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Committeens Jndstillingspunkter, der alle, saaledes som den selv, med Hensyn til adskillige af den kongelige Commissarius, og flere Medlemmer under Sagens foreløbige Discussion gjorte bemærkninger, senere modificerede dem, bleve billigede af Forsamlingen, falde sammen med Jndstillingspunkterne i dennes Betænkning, da intet af de under Sagens Behandling gjorte Amendements blev antaget. Den kongelige Commissarius yttrede, at der ikke forekom ham at være tilstrækkelig Anledning til den af Committeen foreslaaede Ophævelse af § 4 i Fdugen 9de Juli 1817. Han antog nemlig, at der talte meget for at beholde nysnævnte Paragraphs Bestemmelser, som hjemle dobbelt Erstatning for den Skade, der gjøres paa Hegn, da det ikke blot er en directe, men ogsaa en inddirecte Skade, som finder Sted ved Hegns Beskadigelse, og da denne Skade let kan være betydeligere end hiin, der dog ordentligviis bliver den eneste, som kan komme i Betragtning ved Ansættelsen, til Erstatning. Grev Holstein havde fremsat det Amendement, at § 1 i Fragerne af 8de September 1812 og 24de Septbr. 1813. (hvilke Anordninger, efter Committeens Jndstilling, skulde ophæves med Undtagelse af § 8 i Fregen af 1812) fremdeles maatte blive i Kraft, især med Hensyn til den Ret at optage Hingster af enhver Alder og Væddere paa fælleds Græsgange i Ævret og hvor man er Lodseier. Han antog nemlig, at disse Bestemmelser bidroge meget til at afværge den Skade, som ved slette Handyr kunde udøves til Fordærv for Heste- og Faareracerne. Ved Afstemning forkastede Forsamlingen dette Amendement med 34 Stemmer imod 20, af de Grunde, som i Forsamlingens Betænkning findes anførte. Et andet af samme Medlem fremstillet, Amendement, at de for Hingster bestemte Optagelsespenge maatte fordobles i Gjentagelsestilfælde, blev ligeledes forkastet med 50 Stemmer mod 4. Grev Holstein havde fremdeles, med Hensyn til at Committeen havde foreslaaet Nedsættelse af Optagelsespengene, naar større Hjorder af Hornqvæg optoges, fremsat det Amendement, at saadan Nedsættelse ogsaa maatte finde Sted, naar større Flokke af Heste, Gjeder, Sviin eller Gæs optoges, saaledes :a) Naar flere end 5 Heste optages, erlægges ikkun 2/3 naar flere end 10 Heste optages, ikkun 1/3 af de bestemte Optagelsespenge for de Heste, som optages over det angivne Antal. b) Naar flere end 10 Sviin eller Geder optages, erlægges ikkun 3, og naar flere end 20 Sviin eller Geder optages, ikkun 1 af de respective Optagelsespenge for de Sviin eller Geder, som optages over det opgivne Antal. c) Naar flere end 50 Gæs optages, erlægges ikkun 3/4, og naar flere end 100 Gæs optages, ikkun 1/3 af de bestemte Optagelsespenge for de Gæs, som optages over det angivne Antal. Dette Amendement blev ogsaa forkastet med 39 Stemmer imod 15.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Proprietær Langkilde havde fremsat det Amendement, at naar en Mand ikke efter sin Naboes Opfordring til de lovbefalede Tider har sat sit imellem dem værende Hegn i lovlig Stand, eller i samme hegnbare Stand som Naboens, og hans Kreaturer desaarsag komme ind paa dennes Lod, bør han betale dobbelte Optagelsespenge, hvorimod han, dersom Naboens Kreaturer komme ind paa hans Lod, kun bør være berettiget til Skadeserstatning, men at det iøvrigt ikke i andre Henseender gjør nogen Forskiel paa Optagelsespengene, paa hvis Hegn Kreaturet er gaaet over." Han meente, at ved en saadan Bestemmelse vilde Jndhegningen og derved igjen Markfreden fremmes.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Den kongelige Commissarius bemærkede, at dette Amendement etablerede paa ny det i Frd. af 29de October 1794 opstillede Princip, uagtet dette netop var, i Overeensstemmelse med den da af flere udmærkede Landkyndige yttrede Mening, blevet forkastet ved Forordn. af 9de Juli 1817, og at saadan Forandring af selve Grundprincipet turde være betænkelig. Committeens Referent, Proprietær Tutein, yttrede sig ligeledes imod det foreslaaede Amendement, idet han antog, at Lovgivningen indeholdt tilstrækkelige Tvangsmidler, hvorved den ene Nabo kunde formaae den anden til at hegne forsvarligen. Ogsaa et andet Medlem i Forsamlingen udtalte sig derimod, og ved den paafølgende Afstemning erklærede Forsamlingen sig imod Amendementet med 43 Stemmer mod 11. Jørgen Mathiesen havde, med Hensyn til at Committeen havde foreslaaet større Optagelsespenge for Lam end for Kalve eller Føl gjort det Amendement, at der for hine Dyr ikke burde betales større Optagelsespenge end for disse." Efterat Committeens Referent havde gjort den bemærkning, at der ikke vilde være vundet Stort ved en saadan Forandring, saa meget mere som det var vanskeligt at drage en fast Grændselinie mellem Lam og Faar, blev dette Amendement forkastet af Forsamlingen med 34 Stemmer, imod 20. Et andet Amendement af samme Medlem, at der kun skulde betales halve Optagelsespenge for Sviin, naar Jorden var frossen, med mindre Optageren kunde bevise, at de havde gjort Skade, blev, efterat et Medlem og Referenten havde talt imod samme, eenstemmigen forkastet.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Proprietær Thomsen havde i Anledning af Committeens Jndstilling om, at kun hvad Optageren af Kreaturer forlangte mere end Halvdelen af Optagelsespengene skulde tilfalde Sognets Fattigkasse, fremsat det Amendement, at altid Halvdelen af Optagelsespengene skulde tillægges Fattigkassen. Flere Medlemmer og Referenten fraraadede samme, idet den Sidste navnligen bemærkede, at derved vilde Committeens Hensigt, at overlade Optageren at bestemme Optagelsespengenes Størrelse overensstemmende med de concrete Tilfælde, aldeles forfeilles. Da Forsamlingen billigede Committeens Jndstilling, kom, som en Følge heraf, dette Amendement, ikke under Afstemning. Der blev fremdeles fremsat følgende trende Amendements ved Committeens Jndstillingspunkt om at, naar en Vædder kom ind paa anden Mands Mark, hvor dennes Faareflok, Tilliden er bleven urokket. Contracter var tilstede, skulde Faareflokkens Eier være berettiget til, paa hvad Maade han bedste vidste og kunde, at bortskaffe Vædderen uden at dennes Eier skulde kunne fordre nogen Erstatning, om den derved kom til Skade eller endog omkom, dog saaledes, at i dette Tilfælde den dræbte eller lemlæstede Vædder tilbagegives ham og at Optagelsespengene bortfaldt. Det ene af disse Amendements blev fremsat af Grev Holstein, og gik ud paa, at kun, naar Optageren allerede eengang før havde optaget den samme Vædder, skulde de af Committeen foreslaaede Bestemmelser, komme til Anvendelse. Efterat Committeens Referent havde erindret imod dette Amendement, at det kun lidet sikkrede de ædlere Faareracers Conservation, forkastede Forsamlingen samme med 42 Stemmer imod Propritær Thomsen gjorde det andet Amendement, at Committeens Forslag kun skulde gielde og Væddere af nædel Race. Efterat Committeens Referent, havde erindret herimod, at den foreslaaede Forskjel mellem Væddere af ædel og næded Race var upraktisk, da det var et aldeles relativt Begreb, hvad der burde forstaaes ved en Vædder af adeel Race, og efterat et Medlem ligeledes havde talt imod dette Amendement, blev det eenstemmigen forkastet af Forsamlingen.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Cancelliraad Haastrup fremsatte endelig det tredie Amendement, at Committeens Jndstilling kun skulde gielde, naar Vædderne optoges i Aarets 4 sidste Maaneder, hvorimod der i den øvrige Deel af Aaret ikkun skulde betales for en optagen Vædder som for et Han grundede dette Amendement, Faar." paa, at ikkun i denne Periode af Aaret Par ringen mellem Vædder og Faar gik for sig, og at der altsaa ikke til andre Tider kunde befrygtes nogen Skade ved at en Vædder kom ind paa en Mark, hvor en Andens Faareflod, befandt sig. Der blev imidlertid af Referenten og flere Medlemmer erindret herimod, at Erfaringen viiste, at der til enhver Aarstid kunde foraarsages betydelig Skade, naar det ovennævnte Tilfælde indtraf, g ved Afstemningen forkaste de Forsamlingen dette Amendement med 48 Stemmer mod 6.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Det af Committeens Referent, Proprietær Tutein, paa Forsamlingens Vegne i denne Sag forfattede allerunderdanigste Andragende.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Uagtet man nu antager, at naar Optagelsespengene for en løsgaaende Vædder bestemmes til 2 Rbd. Sølv, der ligger en til Opfordring for Eierne at anstrækkelig vende en særdeles Opmærksomhed paa at bevogte disse Dyr, saa vil det dog være fornødent at sørge for yderligere Midler for at forebygge den betydelige Skade, som en Faarefloks Eier udsættes for, dersom en fremmed Vædder bryder ind i hans Flok, thi forhøiede Mulcter og Ret til at mærke en saadan Vædder kunne neppe forebyge den. Forsamlingen antager, at det eneste Mid det herimod vilde være, at tilstaae den, Afstemningen forkaste de Forsamlingen dette Amendement med 48 Stemmer mod 6.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Professor Bang forelæste et Udkast til en Petition i Anledning af Statsraad Treschows Forslag om en Bestemmelse af Arvefølgen i Selveierbøndergaarsaavelsom et Udkast til en Betænkde. ning over Lovudkastet om nærmere Bestemmelser i den Selveierbønder. ved Fdn. af 13de Mai 1769 hjemlede hvilke tvende Udkast Testationsret, ligeledes af Forsamlingen bleve billigede, Sagen angaaende det af Grev Reventlow Lovbogs Ud indgivne Forslag om en ny føre. ) blev første Gang foretagen. arbeide. Gang foredrog som Referent, Professor Committeens Betænkning, hvorefter Sagen, blev foreløbigen discuteret, og den endelige Behandling udsat til en følgende Dag. Mødet den 13de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Sagen angaaende de af Proprietair Tutein, Procurator Haagen, Grosserer, Knudtzon og Secretair Algreen Ussing indgivne Andragender, angaaende Rigets Finantsvæsen og Statsgield, Procurator Haagen, blev foretagen f). som Referent for den Committee, der har været nedsat til Sagens Overveielse, foredrog hvorefter Sagens Committeens Betænkning foreløbige Discussion tog sin Begyndelse. Nødet den 14de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Discussionerne over den i Gaarsmødet paabegyndte Sag om Rigets Finants) See denne Tidende No. 12, Side 176, No. 15. Side 222 og No. 31, 32, Side 506. See denne Tidende No. 3132, Side 504 og No. 35, Side 567. See denne Tidende No. 3132, Side 505 og No. 35, Side 567. See denne Tidende No. 11, Side 144 og No. 12, Side 173. f) See denne Tidende No. 9, Side 112 og No. 10, Side 117 – 128. væsen blev fortsat, men endnu i nærværende Møde ikke tilendebragt. Mødet den 15de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Den foreløbige Behandling af den forommeldte Sag om Rigets Finantsvæsen. blev fortsat og sluttet, og den endelige Behandling udsat til et følgende Møde.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Mødet den 16de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Sagen angaaende Ligningen af de ved Stændernes Jnstitution foranledigede Omkostninger *) blev sidste Gang foretagen og endeligen afgjort paa den Maade, som i sin Tid i denne Tidende vil blive oplyst.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Cancelliraad Hempel foredrog et Andragende fra 7 Brændeviinsbrændere, som boe paa Odense Kjøbstads Grund, men uden for Byens Porte, om Fritagelse for at svare Consumtion af det Brændeviin, som føres igjennem Byens Porte, hvilket Andragende Proponenten dog, paa nærmere dertil given Anledning. selv begjærede udsat, for at erhverve adskillige Oplysninger og Beviisligheder i Sagen. Samme Medlem gjorde derpaa Forsamlingen bekjendt med et Andragende fra Odense Haandværkere om at der, hvis Laugene maatte blive ophævede, maatte blive givne nogle til Haandværkstandens Tarv sigtende Lovbestemmelser, der nærmere i Andragendet vare opgivne. Da det imidlertid af flere Medlemmer var bemærket, at det ikke vidste, at Laugenes Ophævelse fra Regjeringens Side var paatænkt, tog Proponenten dette Andragende tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Birkedommer Riber foredrog trende til ham indkomne Andragender, det ene om at Refusionen af Tiender, forsaavidt den er bestemt til at betales med Penge efter Capitelstaxt, maatte blive forandret til Ydelse af Korn i Skjeppen; det andet om at der paa et ) See denne Tidende No. 40, Side 640. ) See denne Tidende No. 40, Side 640. enkelt Sted maatte blive bevilget Nedsættelse i Matrikulen; og det tredie om en Forandring i Capitelstaxten, og om Forbud mod Kornindførsel; hvilke Andragender bleve eenstemmigen afviste. Samme Medlem foredrog derpaa et Andragende fra Hørbereder Christiansen i Hybbet ved Brahetrolleborg, og at de Forrettigheder, som Jnstitutet paa Lykkenssæde ere tilstaaede, maatte blive ophævede. Dette Andra dragende blev ligeledes eenstemmigen afviist. Endelig foredrog samme Medlem et Andragende fra Gaardmand Rasmus Hansen i Svanninge, om at almindelig Tyvsstrafmaatte blive fastsat for ulovlig Skovhugst, hvilket Andragende og eenstemmigen afvistes. Præsidenten tilkjendegav, at han havde modtaget adskillige til Stænderforsamlingen stilede anonyme Andragender, ligesom ogsaa et Andragende fra Møllebygger Petersen i Fugleberg om at enhver Haandværker uden Borgerskab eller Bevilling maatte drive sin Profession, da disse samtlige Andragender ikke paa den lovbefalede Maade vare indkomne for Forsamlingen, kunde de ikke komme i Betragtning, men bleve dog henlagte til Medlemmernes Eftersyn, Præsidenten anmeldte fremdeles: at der var blevet Forsamlingen tilskikket fra Stabs chirurg og Overmedicus Wendt følgende afhans Skrifter: 1) om Fødemidler og Bespisningsanstalter for Fattige i offentlige Stiftelser, i Garnisoner og i Fængsler; 2) Bidrag til Fattigvæsenets Historie; og 3) Almindelige Hospital i Kjøbenhavn, dets Jndretning og Forfatning, Pengevæsen, Legater, Historie s.; hvilke Skrifter henlagdes til Eftersyn for Medlemmerne.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Forligelsescommissair Thomsen indleverede et Andragende fra endeel af Skullerupholms Bønder under Grevskabet Ledreborg med tvende der paaberaabte Bilag, om Fritagelse for Hoveri, hvormed de formeentligen vare mere besværede end deres Hoveriforening billiger; hvilket Andragende efter Begjæring tilstilledes vedkommende Committee.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Mødet den 18de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Kammerraad Drewsen indleverede til den i Anledning af Provst Birchs Andragende nedsatte Committee en ham ihændekommet Petition fra samtlige Skolelærere paa gamle Kjøbenhavns Amt angaaende Forbedring i deres Lønning, m. M.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Sagen angaaende Udkast til en Anordning om Kjøbstædernes oconomiske Bestyrese) blev foretagen til endelig Behandling, men, da den ikke i nærværende Møde kunde tilendebringes, udsat til Afgjørelse i Morgen. Morgen. Mødet den 19de Januar. Justitsraad Friis anmeldte, at han havde modtaget en Ansøgning fra 4 Skolelærere, og Kammerherre Wegener, at han havde modtaget en lignende fra 11 Skolelærere, om Forbedring i deres Kaar. Disse Andragender bleve efter Begjæring overleverede til den i Anledning af Provst Birchs Andragende nedsatte Committee, som modtog dem til Eftersyn, idet det dog blev bemærket, at Committeen allerede havde afgivet sin Beretning over denne Sag.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Sagen angaaende Lovndkastet og Kjøbstædernes oconomiske Bestyrelse blev fortsat fra Gaarsmødet og endeligen afgjort paa den Maade, som i et følgende Nummer af denne Tidende vil blive oplyst. Mødet den 20de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Sagen angaaende det af Professor Bang, indgivne Forslag om Staden Kjøbenhavns Communalvæsen, der blev udsat, i Mødet af 26de November f. A. til nærmere Foretagelse, efterat Sagen om Lovudkastet om Kjøbstædernes sconomiske Bestyrelse er *) See denne Tidende No. 4 Side 3335, og No. 4344, Side 704. tilendebragt,) blev nu foretagen til foreløbig Behandling, første Gang discuteret, og den endelige Forhandling udsat til en følgende Tid. Derefter blev foretagen til endelig Behandling Sagen angaaende Grev Reventlows Forslag om Affattelsen af en ny Lovbog; hvilken blev afgjort paa den Maade, som i et følgende Nummer af denne Tidende vil blive oplyst.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Etatsraad Steenfeldt oplæste det af ham forfattede Udkast til en Petition i Anledning af det af Lieutenant Rasch og Major Rømer indgivne Andragende og Jndførelsen. af nyt Vægt og Maal paa Bornholm, m. M. 327); hvilket Udkast af Forsamlingen blev bifaldet.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Provst Birch anmeldte, at han havde modtaget tre Andragender og Forbedring. i Skolelærernes Kaar, hvilke, da vedkommende Committee allerede har afgivet sin Betænkning i Sagen, bleve henlagte til Eftersyn i Læsesalen.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Anmærkning. Den i nærværende Tidende No. 41 – 42 meddeelte Fremstilling af Motiverne til Udkast-Placaten angaaende den islandske Handel indeholder ingenlunde den hele mundtlige Motivering, som den Kongelige Commissarius, gav af dette som af de øvrige Lovudkast, hvilke han har havt at forelægge Provindsial-Stænderne, men kun en kort Extract. Da han nemlig til Benyttelse ved Sagens Prøvelse af Committeen indleverede den Commissions Forestilling, som laae til Grund for Udkastet, saa fandtes det ikke nødvendigt, at hans hele Foredrag med sædvanlig Udførlighed blev taget ad acte, og da de Forhandlinger, som have fundet Sted i Forsamlingen, ere fundne tilstrækkelige til at sætte Sagens Hovedpunkter i behørigt Lys for Læserne, saa har man ikke heller anseet det nødvendigt at meddele Commissionens Forestilling i denne Tidende, *) See denne Tidende No. 15, Side 222. See denne Tidende No. 11 S. 144, Nr. 12 S. 173. See denne Tidende No. 3132, Side 512 og No. 6 Side 61.
Berlingske Tidende, 1836-01-23
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Offiin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
med forsendelse. en til Kongelig revposter. rivilegge de Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-01-25
vertissements. og Sidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den 25 Januar. Mis No 21.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
Paris, den 13de Januar. – J den, som en Jmprovisation forkyndte Tale for Mornays Amendement, sagde Odilon-Barret blandt Andet: Af Forsigtighed altsaa skulle vi undgaae at udtale Polens Navn, En saadan Forsigtighed havde ved tidligere været nødvendig, da Frankerigs Jndre søndersledes af Partier. Nu, da J selv indrømme, at Frankerigs Rolighed er sikkret, nu have J ingen Grund meer til at lade Frankerig bestandig blive staaende i den ydmyge Stilling ligeover for Udlandet, som J forhen erklærede for saa nødvendigt. Eller ville J maaskee have, at Polakkerne ikke længer skulle haabe, fordi saadant er blevet dem forbudt, J ville ikke have, J Ministre, at vi forstyrre Eder i Eders Underhandlinger, Da stille J Eders Diplomati et slet Horoskop, hvis J mene, at den er af den Art, at den kunde generes ved Yttringer af alle Franskmænds høihjertede og ædle Sindelag. J skulde meget meer søge vor Bistand mod en Magts Haardnakkethed, som J tilstaae, forgjeves at have forsøgt at bryde, end at J hovmodigt vise vor Bistand tilbudte moralske Kraft fra Eder! Har dog selve Regjeringen bifaldet alle vore Vota af denne Art siden 1831, og brugt dem som Grund for dens egne Underhandlinger med Rusland, Hvorfor skulde da dette nu være anderledes, Dersom vi midt i vore indre Uroligheder aldrig aflode at give vore Følelser for Polen frit Løb, saa kan nu kun en uværdig Følelse af frig Frygt afholde os fra en lignende Manifestation. J, en stor Nations Stedfortrædere, kunne J beqvemme Eder til at tilstaae saadanne Motiver, Eders Taushed med Hensyn til Polen vilde blive antaget foren Anerkjendelse af Ruslands Ret. Betænker Eder vel, om Eders Committeenter vilde bifalde en saadan Anerkjendelsel¬
Berlingske Tidende, 1836-01-25
Nordamerika. Ny-Hørk, den 24de December. - Resultatet af Undersøgelserne, de til Efterforskning af Jldebrandens Ophav og Følger nedsatte Committeer have anstillet, er omtrent følgende: Man bemærker, at Branden er indtruffet i en Aarstid, da der bestandig forefindes de mindste Oplag af Varer, at Bygningerne, der egentlig udgjøre den største Deel af Tabet, fordet meste tilhøre rige Familier, der ikke derfor just ville geraade i nogen særdeles Uleilighed eller Forlegenhed; men Gods og Bohave vare for det meste dækkede ved Forsikkringer, hvis Udbetalinger for største Delen ville finde Sted, skjøndt de rigtignok tillige ville medtage de fleste Forsikkrings-Selskabers samtlige Capitaler; imidlertid frygter man slet ikke for alvorlige Forlegenheder i Handelen, idet hine Capitaler i Almindelighed bestode af rige Handelshuses Overskud. Landets Hjelpekilder ere umaadelige og Tilliden er bleven urokket. Contracter ere allerede indgaaede til Magazinernes Gjenopbyggelse, Grund stenene ere lagte og førend Foraars-Forretningerne tage deres Begyndelse ville Kjøbmændene atter kunne rumme deres Varer og tilfredsstille deres Kunder.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
Priserne paa Thee ventede man vilde gaae i Veiret, da der af denne Artikkel i det mindste en brændt 20,000 Kister.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
J et senere Brev fra Ny-York meldes, at otte Assecurants-Compagnier vilde udbetale den hele Skade, og de øvrige Compagnier 60 pCt.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
China. Canton, den 2den Junii. - Den utrættelige Missionair Gutzlaff er atter paa Reiser. En Expedition, som han, ledsaget af Hr. Finlay og flere Englændere, havde foretaget til det interessante Thee District, Bohea-Højene, er destoværre mislykket. Jen Gondel med tretten Mand vare de alle (Hr. Gordon, Expeditionens Anfører, de Herrer Gut laff og Stevens, to Tjenere og otte Lascarer), seilede ind i Mundingen af Floden Mina, og havde gjort en Omvej, for at undgaae Futschau fu, Provindsens Hovedstad, der ligger paa Flodens udstrakte Bred. Men da de her maatte sejle hen mellem nogle Øer, fore de vild og bleve nødte til, atter at tage den gamle Vei og endog midt om Dagen, den 9de Maj, at passere forbi Futschaut fu. Øvrigheden tillod dem rigtignok at sejle videre, uden at tale med dem; men de faae, at nogle Regjerings-Fartøjer fulgte dem, skjøndt i behørig Afstand, og der forefaldt ellers Jntet. Egnens Skjønhed og høje Grad af Cultur, gjorde et stort Jndtryk, paa begge Sider af Floden, stege høje Bjerge i Veiret og undertiden kneisede de lodrette over Floden. Der, hvor der laae Sletter mellem Flodbredderne og Højene, vare disse beplantede med Oranger og Morbærtræer. Af Kornarter bemærkede de Fremmede meer Hvede og Byg end Riis. Omtrent 20 Miil vare de seilede op at Floden mod en stærk Strøm, da de en Dag ganske uventet bleve hilste fra begge Flodbredder med Jld fra Lunte flinter og Svingbasser, hvorved en Deel af Sejlene blev gjennemskudt og en Tjener og en Lascar saarede. Da de Reisende ansaae det for Daarskab, at trodse en saa afgjort Modstand, vendte de strax om og bleve paa Tilbagevejen burerede af en Regjerings baad gjennem Sundene, hvor de ved Jndfarten vare løbne vild. Chineserne gjorde Mine til at betragte det som en Triumph, at de Fremmede maatte lade sig bureres af dem; men disse vilde ikke unde dem den Glæde og kastede strax Slæbetoget tilbage. Ved denne Opførsel forskaffede de sig ikke alene Agtelse hos de chinesiske Øvrighedspersoner, men de aftrodsede dem endog nogle Høfligheder. Saaledes naaede de uden videre Ulykke tilbage til deres Skib og gik forrige Uge for Anker ved Lintin.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
Sverrig. Stokholm, den 16de Januar. – Nytaarsaften havde det Selskab, som i Hovedstaden har dannet sig til Silke-Avlingens Befordring, en Sammenkomst hos Hs. Kongl. Høyhed Kronprindsessen, hvor den oplæstes en Beretning angaaende Selskabets Virksomhed i det forløbne Aar. Heraf erfaredes, at Selskabet ansaae sig yderligere overtydet om, at Morbærtræet trives i Sverrig, hvilket det har anseet som den eneste Naturhindring for Silke-Avlingens Jndførelse her i Landet.
Berlingske Tidende, 1836-01-25
Adskillige Personer ere her i den senere Tid blevne overfaldne paa Gaden om Aftenen, dog uden at have lidt betydelig Overlast. Dette er nu Æmnet, for den almindelige Conversation, og naturligviis mangler det ej paa en Mængde Tilsætninger og overdrevne Rygter, hvorfor Mange ej tør gaae udi om Aftenen, uden at være forsynede med Vaaben eller en forsvarlig Kjep. Et af vore Blade bemærker desangaaende, at det virkelig er mærkeligt, at her i Stokholm skulde kunne findes formelige Bandit-Bander, saadanne som man af Beskrivelse kjender fra de Jtalienske Lande.