JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Mariboe, den 1ste Januarii. J Nyekjøbing, paa Falster kan nu et Par ret smukke ungerske Støvler faaes for 24 Rbd. For en Tønde Byg bydes nu her 7 Rbd. 3 Mk. J Nakskov kan et Pund Oxekjød fra Landet kjøbes for 8 til 10 s. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Odense, d. 2 Jan. J nogle Dage har derværet Slingring i Veiret; men idag er det igjen reen Frost med østlig Vind. Ved den afvexlende Tøe og Frost staae Gaderne og især Fortougen i een Jis, og ere heel farlige at passere for Gaaende. En Komtoirist paa 20 Aar var og saa uheldig Nytaarsaften ved et Fald at faae det ene Been brukket. Han vil vist ikke savne den trøstelige Deeltagelse, hvortil hans høie Alder og bekiendte retskafne Folhold berettige ham. Det var ellers heel roligt samme Aften, og Man mærkede, ifølge Politiets Advarsel, ikke til mindste Pottekrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Aalborg, d. 30 Decbr. J Mandags jordedes den agtværdige Olding, Sergeant Lorenz Feldt bach, som havde tjent ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment i 32 Aar, den nu var Pensionist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 412, a vista 418. Amsterdam 2 M. 383, a vista - . London 2 M. 17 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. 4 Mk. 6 s., a vista 4 Mk. 8 s. Spec. 430. - Specier solgtes til 25 Rbmk. 14 s. a 26 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 a 112 pr. 100; Oblig. (med sidste Halvaars Rente) 99. Norske Rigsbksedler, 25. Dito Species. 18. Svenske Sedler 7 Rbmk. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Blandede Efterretninger. Slidte Præstegield, den 16de Decbr. 1817. Den 24de November, Kl. 10 Formiddag, rei ske sig en skrækkelig Storm fra Nordvest med Snedrev, hvorved 4 Familier mistede deres Forsørgere og 2 gamle Forældre deres eneste Søn. De Ulykkelige, 6 i Tallet, vare samme Dags Nati det skjønneste Veir reiste paa Fieldet, for fra Fieldsælerne at hjemkjøre Voldhøet. Paa Hjemveien overfaldt Uveiret dem, og fandtes de af Andre, som havde været heldigen til at udholde Stormens og Uveirces Rasenhed, Dagen derpaa døde og stivfrosne ved deres Læs. Uagtet 3 af de Forulykkede havde været i Følge sammen, kunde den Ene dog ikke redde den Anden, men segnede samtlige i Døden. En Lykke var det, at Kulden ikke var synderlig streng, ellers vilde ikke en Eneste af dem, som da vare paa Fieldet, have sluppet derfra med Livet. Jeg blev hentet til En af dem. Da jeg kom, havde Klokkeren, som var Naboe, ladet ham nedgrave i Snee. Hoved, Hænder og Fødder vare ganske stivfrosne; ellers var de øvrige Legeme ufrosset og i sin naturlige Skikkelse, kun Overarmeene vare noget rødstribede. Uagtet jeg anvendte alle de Redningsmidler, som vare ved Haanden, viste intet Spor sig til Liv for ham. Munden vedblev at være tilfrossen, som forhindrede mig fra at blæse Luft i hans Lunge. Ogsaa forgik Taalmodigheden de gode Folk, som tilhørte Liget, saa at de, da jeg et Øieblik var fraværende, lod det bringe ind i den varme Stue og lægge ved Skorstenen. Maaskee kunde det have lykkets for en duelig Læge at bringe ham til Live igjen. Hvorlænge han havde været død, vidste man ikke. Her i Præstegieldet veed man ikke at Nogen før er omkommen paa saa kort en Fjeldreise. Et Orkanstod rev ogsaa samme Dag et Bordtag med Tømmerunderbinding af en Staldbygning paa Gaarden Qvale, førte samme 40 Fod i Veiret op imod Stuebygningen, afslog Skorsteenspiben, som styrtede ind. Tømmerstokke og Bord regnede ned, dog kom til Lykke intet Menneske eller Kreatur til Skade derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Da lignende Ulykkestilfælde oftere kan indtræffe i vort kolde Klippelland, var det at ønske, at en menneskekierlig og kyndig Læge vilde forfatte tydelige og anvendelige Forholdsregler for Jhielfrosnes Behandling, som ved Præsterne og Skolelærerne kunde komme til almindelig Kundskab. Suur. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Bekjendtgjørelse. Jndtruffene Om ændigheder gjør en Udsættelse af afdøde Professor og Hof=Kobberstikker, Haas's Malerie og Kobbersamlings Auction nødvendig, af hvilken Aarsag denne først skeer Onsdag d. 4 Febr. d. A., alligevel er det Sælgende til behagelig Eftersyn til d. 30 d. M. incl., som herved af undertegnede, efter ham given Bemyndigelse, bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, d. 6 Januari 1818. H. F. Bøgvad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 3. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Januari 1818. Hvad kommer der ud af al den Vind med Saxo og Snorro, Dette Spørgsmaal har udentvivl mangen En gjort baade sig selv og Andre, naar Talen var om at bidrage til Krønikernes Udgivelse, eller naar han læste, f. Ex. min sidste Betænkning om, hvordan det gaaer med den Sag, men til mig et Spørgsmaalet dog ikke, undtagen maaskee giennem en Drenge=Pibe, gjort, førend nys i Skilderiet. og det endda paa saa skikkelig en Maade, at jeg ikke blot kan være bekiendt, men føler mig forpligtet til at svare. Den første bemærkning jeg har at gjøre ved Hr. Brolunds Jndsigelse, er, at den, uden vor Skyld, kommer for silde. Mere end to Aar ere forløbne, siden vi foreslog Trykningen af 2000 Expl. som Alt hvad vi turde haabe, Bidragene vilde strække til at bekoste, og hverken med Raad eller Daad har Nogen stræbt at føre os paa andre Tanker, saa Hr. Brolund burde, naar han ansaae det for vigtigt, før gjort et Skaar i den standhaftige Taushed, de offentlige Blade, næsten som en Samvittigheds-Sag, have beopagtet i Henseende til en Sag, der dog nok, ligesaavel som Barberisserne, kunde fortjene almindelig Opmærksomhed. Nu er det, saavidt, for silde, thi ligefrem har jeg holdt Ord, Nyaar er kommet, og Trykningen begyndt, saa hvem der trænger dertil, kan faae Troen i Hænderne. Oplaget bliver paa tretusinde Expl., og intet Videre denne Gang, kan vi med god Samvittighed sige. Er nu dette ingen Ting, er det kun Noget, der ligesaa godt kunde skeet uden de store Forberedelser, og det betydelige Sammenskud, Det mener og paastaaer Hr. Brolund, men at jeg ikke maa være af samme Mening, siden jeg har fundet det Umagen værd, at giøre saa store Forberedelser, det kan man forud vide, og jeg anseer det slet ikke for umueligt, at kunne overbevise Hr. B. om, at min Mening ei er aldeles ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
af blandede Folkeslag, der næsten ikke ere skabte for Samdrægtighed. – J Spanien virker endnu, hvad i en femaarig Frihedskrig er blevet udsaaet. Portugal hører til America - og dette er det første Bolværk, som den ny Verden har opkastet paa den europæiske Bund. - De forenede Stater i America have nu en Befolkning af 10 Mill. Da den – naar intet kommer i Veien, kan fordoble sig hver tyvende Aar, saa ville de 1837 tælle tyve Mill., 1857. fyrgetyve, og 1877 fiirsindstyve Millioner. Da vil Verden faae en anden Skikkelse. Disse ere de store Omrids af Staternes Virken og Stræben i det henrundne Aar. Dyrekjøbt var Europa den Erfaring, efter 25 blodige Aar, at man aldrig ustraffet pludseligen kan omstøde gamle Grundformer, og at Higen efter Almeenherredømme virker, ligesom en underjordisk Jld, der snarest aabner Afgrundens Svælg for den, der stræber efter et saa forfængeligt Maal. Meget har Europa liidt, og endnu længe vil det spore Virkningerne af sine Lidelser. Hvad der eengang er tabt lader sig ikke mere oprette, og de, som eengang aldeles knuste i Faldet, kunne vi kun beklage, men ikke hielpe. De, som frelstes fra Skibbrudet, er det Pligt at række en understøttende Haand, og dette kan kun skee, naar Regjeringerne ved Sparsomhed i deres Stats udgivter, ved Næringskilders Aabning, ved Bortryddelsen af alle de Hindringer, der standse Flid, og Vindskibelighed, ville hielpe de svækkede Statslegemer til nye Kræfter. Udkrævedes der nogensinde Viisdom og Maadehold i Bestyrelsen, saa er dette i dette Øieblik, hvor de forstyrrede Maskiner igjen skulle bringes i Orden og Ligevægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Historien har i saa Henseende opbevaret os to store Mønstre i Danmarks Frederik den Fjerde og Preussens Frederik den Anden, der begge, efter at have udholdt Skjebnens haardeste Stød, ved klog Besparelse og viis Styrelse, bragte deres dybt siunkne Stater til Velstand, Hæder og Selvstændighed. Hvad der er skeet i det Enkelte, maa, ved lige Midlers Anvendelse, ogsaa kunne skee i det Hele. Held Europas Fyrster, dersom de, som man ikke bør omtvivle, agte paa de Godes og Forstandiges Vink, uden ængstelige Hensyn til det Organ, hvorfra de komme, En liden Sproganmærkning, i Anledning af Skilderiets sidste No. Ordet Fleigh er ikke til i Jslandsk, men derimod Flik, hvoraf det Danske Flig. Overhoved finder man i Middelalderens Jtalienske Latin, især Gothernes og Longobardernes Anordninger, mangfoldige oldnordiske Ord, som selv en Muratori, formedelst ubekjendtskab med de sidste, ikke har kunnet forklare etymologisk, f. Ex. Mesium, Jsl. Meisie, Dansk Møf Fæstensgave; Mundualdus (Jsl. Mundualdur), Formynder, Fodrum (Jsl. Fodur, i visse Fleertalsendelser Fodrum, Foder; gabbare (isl. gabba), bedrage o. s. v. Ellers er det sikkert nok, at en stor Mængde oldnordiske, danske og tydske, ligesaavel som græske og latinske Ord, ere kjendeligen af asiatisk Herkomst. Saaledes har Ordet Anker (Lat. anchara, den samme Betydning i Dansk, Tydsk og Persisk. Mange hertilhørende Sammenligninger vil man finde i den her snart udkommende Ordbog over vort ældste Digtersprog, ved den 2den Deel af den ældre Edda og i Rask Priisafhandling om det islandske Sprogs Oprindelse, som nu er færdig fra Pressen. Finu Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Indenlandske Efterretninger. J Aaret 1817 ere i St. Mikkels Sogn i Skagelse: Copulerede 13 Par. Fødte Drenge 34, Piger 31, ialt 65. Døde Tandkjøn 30. Qvindekjøn 21, ialt 61. Altsaa 14 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Ligeledes ere i St. Peders Sogn Copulerede 11 Par. Fødte Drenge 18, Piger, 16, ialt 34.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Døde Mandkjøn 13. Qvindekjøn, 12, ialt 25. Altsaa ere 9 flere Fødte end Døde. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Mariboe, den 5te Januarii. Jkke allene i Jylland, men ogsaa her i Lolland seer det førgeligt ud for Landbrugeren. Hidtil har han nogenledes været i Stand til at betale sine Skatter og Afgivter og afgjøre sine Kjøbmands Regninger med det Korn, som han har havt at sælge i forrige Aars Efteraar, men hvad skal der blive af i de næste 2de forestaaende Skatteterminer, nu - da Bonden og Landbrugere næsten har udsolgt alt deres Kornforraad for at rede for sig, og det til Priser, der vare langt under deres Forventning, naar hertil kommer: Mangel paa Credit hos Kjøbmanden og den overhaandtagende Pengetrang, der, liig en frygtelig Epidemie, hjemsøger saavel den Høie, som den Lave, ja end- og den Rige, der undertiden er i den største Pengeforlegenhed, saa aabnes just ikke de blideste Udsigter for den ufortrødne Agerdyrker. Fortiden ligge endeel Landbrugere, ja endog Proprietairer, under Execution for tilbagestaaende Skatter. Forat frelse endeel Bønder med deres Familie fra Undergang, har Hans Excellence Hr. GeheimeConferentsraad Grev Knudt været saa ædelmodig, at imodtage Panteobligationer for resterende Skatter og Afgivter, der inden visse Aars Forløb skal indfries uden Renter. - Jdag fandtes Røgteren fra Knuhtenborg død paa Jsen af Nørresøe ved Mariboe. Da hans Ansigt var meget beskadiget, er han formodentlig nedstyrtet fra Søebakken, Han er fra Maglemer og efterlader en Kone med fire Børn. - J disse Dage er skeet Jndbrud hos en riig døv Gaardmands Enke i Hillestolpe. Tyvene betjente sig af hendes egen Øre og Hakke til at slaae Væggen ind med til Stuen, hvorigjennem de flyttede en Kiste ud i Gaarden og deraf bortstial 295 Rbd. og en Pose af et Skjorteærme, med forskjellige Slags Sølvpenge udi. Gangklæderne udi Kisten lode de ligge urørte. Til Afskeed efterlode de ved Enden af Kisten en Tingi pramidisk Form, der vel kunde lugtes, men ikke beskrives, uden at støde an imod Delicatessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
For nogen Tid siden kunde Nyested nær have bleven hjemsøgt af Jldebrand, men som dog lykkelig og vel blev qvalt i Fødselen. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte December Maaned, følgende: En Tønde Hvede 14 Rd. En Tønde Rug 12 Rd. En Tønde Byg 8 Rd. En Tønde Havre 4 Rd. 3 Mk. En Tønde hvide Ærter 12 Rd. En Tønde graae Ærter 10 Rd. En Tønde Kartofler 3 Rd. Et Pund røget Flæsk 2 Mk. 8 s. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. Et Pund Smør 4 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. Et Pund Talg 4 Mk. Et Slagternød 50 Rd. Et Sviin 30 Rd. Et Faar 6 Rd. - Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Saxkøbing, den 5te Januarii. J Kirkeaaret 1817 er i Saxkøbings Sogn copulerede 19 Par. Fødde af Mandkjøn 26, af Qvindekjøn 24, hvoraf 2 Uægte og 1 dødfødt. Døde af Mandkjøn 4, af Qvindekjøn 15, hvoraf 1 var 88 og 1 89 Aar gammel. Ved sidste Paaske blev her confirmeret 15 Drenge og 12 Piger. S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Til de statistiske bemærkninger af Gustav, Ludvig Baden i Jversens Avis No. 1 for dette Aar, tilføjes endnu for Fuldstændigheds Skyld, 1 Byeskriver, 1 Pustemager og 2 Børstebindere. - Odense den 4 Jan. 1818. - Christian Hølger Hansen, Prokurator. (Jversens Av. No. 2.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Odense, d. 6 Jan. Man hører i disse Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
saa mange tildeels overdrevne Rygter om den Sygdom, som har yttret sig i Rynkebye ved Kierteminde. Det er imidlertid ikke uden den sædvanlige Galdefeber, som dog i Mangel af tidlig anvendte Forsigtighedsregler let gaaer overtil Nervefeber. Præstens Familie har især været hjemsøgt, men af 10 til 12 Patienter i det Hele ere ikke døde uden Præstens Kone, en Pige, som desuden havde Brystsyge, og en gammel Røgter. Fra Øvrighedens og Medicinalvæsenets Side er foranstaltet det Fornødne til at standse videre Udbredelse; men Spærring har Man fundet unødvendig, da kun nogle faa Personer endnu ere syge. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Aalborg. Udi afvigte Aar 1817 ere i Aalborg Byes 2de Sogne ægteviede 69 Par, fødte af Mandkjøn 86 og af Qvindekjøn 85, tilsammen 171, døde af Mandk. 84, af Qvindek. 42, tilsammen 126, deriblandt 9 Dødfødte. Altsaa ere i begge Sogne 45 flere fødte end døde. (Wandalls Av.) Grenaae, d. 31te Decbr. Generalmajor v. Telleqvist, Commandeur af Dannebrogen, forhenværende Chef for det andet J. J. N. og en Tidlang kommanderende General i Nørrejylland, er i disse Dage her ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
J Fortegnelsen over de tienstgjørende Kgl. Danske Socofficierer, i forr. No., P. 24, er i 5te Linie fra oven, efter Commandeur=Capitainer, udeladt: 17 Capitainer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 412, a vista 418. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. - Rbdlr. Paris 2 M. - , a vista . . Spec. 430. - Specier solgtes til 25 Rbmk. 10 s. for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 a 112 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 96 1/2 a 97 1/2. Norske Rigsbksedler 25 a 25 1/2. Dito Species. - Svenske Sedler 7 Rbmk. a 7 Rbmk. 4 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Blandede Efterretninger. J Nordamerica have en Mængde Flygtninger og Forviste, for det meste Franske, hvoriblandt Adskillige, der i nyere Tid have spillet vigtige politiske Roller, med den americanske Regjerings Tilladelse anlagt en nye Colonie, Proscripolis kaldet. Regjeringen har overladt Colonisterne 200,000 Acres (en Acre til 7210 Alen) Land, i den mildeste Himmelegn, til fri Raadighed. Kjøberne forpligte sig til at betale Regjeringen, efter 13 Aars Forløb, 3 Dollars for hver Acre; at anvende alle Midler, for at bringe Colonien i Flor, at bygge en Stad, og bære Omsorg især for Bomuldens, Oliventræets, Viintræets, Sukkerrørs og Frugttræers Dyrkning. J Spidsen, for dette Foretagende staaer Joseph Buonaparte, Garnier de Seintes, de bekiendte Generaler Clauzel, begge Lallemands, Grouchy, Drouet, LefevreDesnouettes, Vandamme o. fl. Fremdeles Lacanal, Real, Penieres og andre Generaler, Statsmænd, Lærde, Konstnere, Oeconomer og Fabricanter. Lefevre har gjennemreist den hele Landstrækning, for at finde det meest passende Sted til at bygge den ny Stad Proscripolis. Et stort AntalMechanikere, Bygmestere, Haandværksfolk og Gartnere ere allerede sysselsatte her. Skulde de 200,000 Acres ikke være tilstrækkelige, da man venter et stort Antal unge Colonister fra Frankrig, saa er den ny Colonie berettiget til, for ovenanførte Priis at kjøbe i hiin herreløse Egn, saa meget Land, som de ville; thi en ikke ringere Deel misfornøiede Spaniere, Portugisere, Engellændere, Skotlændere og Jrlændere, Sydtydske og Schweizere agte at slutte sig til hine udvandrende Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Fra intet Land strømme saa mange til America som fra Schweiz. Ogsaa de mexicanske Jndepedenters Sag har, fordi den nye Colonie, som tæller saa mange krigerske, med Penge rigeligen forsynede Æventyrere, ligger saa nær derved, efter Tabet af Boquilla de Piedra, faaet i den en tredie vigtig Støttepunkt til Mac Gregers Erobring af den Floridaniske Øe Amelia og Pethions Gebet ved Port an Prince, og Minas Expedition understøttes derfra med alle Fornødenheder. Derfor føre ogsaa mange americanske Capere det trefarvede Flag, der ligeledes skal vaie fra Raadhuset i Proscripolis, hvilket skal hedde Hotel Napoleon. Men ogsaa i dette vigtige Anlæg characterisere de Franske sig. Den første Bygning, hvortil der er lagt Grundsteen i denne ny Stad, er - et Comoedie huus!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 4 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Januari 1818. Om det Gavnlige af en stadig Circulation. Det er meget at undskylde, at i et Land, hvor Papiir i et Par Generationer har været afbenyttet i Stedet for Metalpenge, at man der, ved Vanen, er bleven fortrolig med den Tanke, at ansee Papiir, i Cirkulationen, som myntet Sølv, og at man, i det det sidste agtes for et Gode, naar deraf haves Overflødighed, ogsaa betragter i Almindelighed det første fra samme Synspunkt. Flere ere, paa Grund deraf, af den Formening, at den Forpligtelse hviler paa Banken, at den bør afhielpe Pengetrangen, og for dem er den Tankeskræksom, at Sedlernes Antal paa een eller anden Maade burde formindskes, fornemmelig naar de føle Pengetrang, og høie Renter betales. Andre antage imidlertid (uden at betænke, hvortil Rigsbanken har maattet udgive Sedlerne, at Sedlernes Cours tilkjendegiver, ligesom et Thermometer, Landets Formuestilstand, og at man bør ansee og følge, som en Klogskabsregel, at forholde sig rolig, endog under de ugunstigste Forhold, da der ei kan giøres videre, end at oppebie en Soelskinsdag, som vil fordeele Taagen. Følgelig troer den Ene: det er ei mueligt at forskaffe sig en stadig Cours, medens den Anden frygter for de Midler, som føre dertil: den Ene skyder en Tanke tilbage, som er ham fremmed, og den anden synes ikke at ville erkiende den farlige Stilling, som et nedværdiget Papiir bringer over Samfundet, men begge skjøtte ikke om, med alvorlig Eftertanke, at gjennemarbeide Gienstandens Vigtighed. Penge ere et Produkt i Samfundet, efter vores ved Cultur, fremskridende Indretninger. Pengevæsenet følger Samfundets Anordninger; man ruger over dem, naar disse Anordninger ere feilagtige, men en fri Cirkulation opliver Samfundet, naar Frygt ikke standser Pengenes Omløb. Enhver, der fortjener mere end han fortærer, er en Producent, men tør han ei indskyde sit Fortjente i en fri Cirkulation, saa er hans Produkt uden Nytte for Selskabet, og udbreder denne Frygt sig i Samfundet, vover ingen at kjøbe Eiendomme eller Vare, tør ingen indlade sig oeconomiske Forbedringer eller Anlæg, hvortil der fordres Forskud, hvis Frugter Fremtiden skulle modne, da bevirkes den sørgeligste Standsning i Pengevæsenets Omløb, da kalde vi næringsløse Tider og Fattigdom frem. Et Folk kan ikke tænkes uden Produktionskraft; i det kultiverede Samfund kan ikke Ombytning af Vare for Vare, Arbeide for Arbeide finde Sted, men som Betalingsmiddel afbenyttes Penge; dog maa disse medføre Realitet; derfor ere ædle Metalpenge i Aartusinde erkjendte for det passende Betalingsmiddel, og de betragtes desuden som en almeen Vare, der ved fri Cirkulation reproducerer sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Menneskets Produktionskraft udvikler sig i det Uendelige, i det Forhold dets Udvikling tiltager, maa ogsaa den almene Vare, nemlig Penge, forøges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Seddelbankerne ere, som bekiendt, komne Cirkulationen til Hjelp, ved at udlaane, efter visse Forsigtighedsregler, deres Sedler som Penge tegn, og derved har Samfundet faaet et nyt Liv, og nye Relationer, velgjørende, saalænge disse Sedler kunne cirkulere Pari med en vedtagen Metalværdie, men forvirrende og uberegnelig skadelige, naar de, vaklende i Cours, fremtræde i en Tilstand, hvor de dybt nedværdiges, og dog ei kunne forskydes, da de ere de eneste cirkulerende Almeenpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
J en Stat, som underholder et talrigt Embedspersonale, Søe= og Landmagt, og en Hofetat, kan man antage, at i en Tid af 20 til 24 Maaneder, gaaer hele Pengecirkulationen eengang gjen en Finantsforvaltningens Hænder, og gjennemstrømmer derfra hele Statslegemet; have nu de for Realitet gjeldende Pengetegn ingen Fasthed, stige eller falde de ubestemt, da hender det sig, enten at de ere i Dalen, og man iler med at forvandle sit Papiir til Vare, til Sølv o. s. v.; derved stige disse; man gjør Gield for at sikkre sig, eller at vinde, deraf opstaaer en høi Disconto. altsaa en fremtvungen farlig Circulation, - eller forbedrer Coursen sig, holder enhver paa Sedlerne, ingen vil laane, endskjøndt Disconten falder, mindre kjøbe, eller entrepenere noget, følgelig ophører den fornødne Pengecirculation, alle Næringsveie standse, og denne er den betænkelige, utaalelige Tilstand, som er fremskyndet, og hvori vi leve. Pengetegn kunne afbenyttes som Realpenge, naar de have et stadigt Værdforhold, men fremtræde Tegnene paa en halv Specie snart som 8 s., til andre Tider som 32 s. Sølv, ere de for Selskabet byrdefulde, i det de tabe deres Bestemmelse som Erstatning for Vare og Arbeide, og følgelig kunne Medborgere ei undgaae at skuffe og skuffes. Det samme Onde møder dem, som regulere Skatterne; disse maa ansee Papiret efter dets Omløbs Værd, naar Regulativet bestemmes, forandrer Coursen sig imidlertid, i Skatteaaret, fra 630 til 420, kan der saa formodes, at Yderne uden Vanskelighed ville være i Stand til at betale?