JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Holland. General Daendeels er pludselig opstaaer spiste den 16de Maii hos den franske Gesandt de la Croix som en Modstander af den nuværende Regiering. Hantil Middag. Efter Taffelet faldt omtrent Talen paa et Ugeblad som kaldes, det politiske Lyn. Man spøgede derover, og Gesandten sagde det kunne dog let føre til Regieringens Omstyrtelse, da det gjorde den latterlig, den constitutionelle Flue, hvor Gesandten selv, under General Daendeels svarede, det var intet imod Bladet, afskildrede. Gesandten anmærkede at det var straf Navnet van der Ernissen og Borger Ducange vare skyldig og undredes over at Regieringen taalede sligt, Efter nogen meere Ordvexel forandrede Daendeels ganske uventet Tonen, og sagde: "Folket er misfornøiet, og alt gaaer galt i Landet." Gesandten og Ducange bleve forundrede og spurgte: "hvad han meente dermed? Han svarede i det han vendte sig til Ducange: "Ja, alt er misfornøiet og De giør Landet ulykkelig." Ducange spurgte: hvorledes kan det være hvad har jeg gjort: Daendels svarede: "De havde den 4de Maji saadan Jndflydelse paa den constituerende Forsamling, at de maatte formere sig i 2 Kammere." Nu sagde Gesandten med Eftertryk: "Nei, ikke Ducange, men jeg er det, som alt længe har trængt derpaa, eller, meget mere, Constitutionen selv har gjort det. Jeg undrer mig over at høre Dem tale saaledes." Nu kastede Daendels Masken gan skee fra sig, og raabte: Gesandten og Folket bleve bedragne. Den 4de Maii havde fordærvet alt. 60 Skurker vare blevne i det lovgivende Corps. Directeurerne er 5 Mænd som jeg foragter. Jeg holder vel ikke meere af Wybo Finie end af de andre 4re, men denne har dog nu paa en 8 Dages Tid hindret at ikke 30 andre Blodsuere (den nye Trediedeel) ligeledes have taget Sæde i det lovgivende Korps. Efter disse modrevolutionistiske Udtrykke stod Gesandten Deelacroix op i Ivrighed og gav ham den Jrettesættelse: At han ei var fast i sine Grundsætninger, da han dog selv den 22de Januarii havde medvirket til at befæste den nuværende Regieringsform. Gesandten har berettet dette til Directoriummet, som igien har givet det lovgivende Korps Efterretning derom, og forlangt at de skal straffe ham med en taalelig Pengemulct. Men istæden for at underkaste sig denne, har GeneralDaendels Natten til den 18de Maji forladt Haag og er reist til Paris. Fiskalen skal nu behandle ham efter Lo venne som en Desserteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Tydskland. Director Treilhard var just i Skuespilhuuset, da Coureren fra Paris kom til ham med hans Udnævnelse. Han fik strax en Ærevagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Den 19de Maji reiste han fra Rastadtil Paris. Sieyes venter paa hans Reise til Berlin at komme til Ra stad den 26de Mai og Francois Neusschateau mod Maanedens Udgang til Strasburg. Man siger at GrevCobenzl og Grev Gørt giør en Tour til Strasburg, saa snart Francois Neuschateau kommer der, for at regulere de endnu tilbageblevne Gienstande for Freden; og man vedbliver endnu at paastaae den franske Regiering vil frafalde de fleste af de i sidste Note gjorde Paastande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Fra Wien skrives under 19de Maji at der den 18de ankom en Coureer fra Grev Cobenzl, med Efterretninger som vare gunstige for Freden: Statspapirerne stege strax een Procent, og de 18 Batailloner og 22 Eskadroner fra Mæhren, som staaer i Egnen af Znaym og Pulkan, fik Holtordre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Schweitz. De franske Commissarier i Schweiz, giver uophørlig det Helvetiske Directorium Anledning til at besvære sig over dem. Den 7de Maji lod Rapinal Porten sperre for Lucern, lode 5 Personer arrestere i deres Huuse og forseglede alle offentlige og milde Stiftelsers Kasser. Directoriummet gjorde forgieves Forestillinger derimod. Man har nu ladet det helvetiske Nationalsegl sætte ved siden af, samt sendt en Coureer til Paris. Den franske Armee i Schweiz bliver bestandig forstærket og Zürch befæstet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Tyrkiet. Rebellen Paswan Oglu har paa nyetilsægtet sig en nye Seir ved Widdin, og anrettet en strækkelig Masacre paa et Korps under Alin Pacha. Han lod dette Korps rykke frem til Kalafat, og lod dem forskandse sig, men angreb dem derpaa med saadan Rasenhed, at Jorden og Floden laae opfyldt med dræbte Tyrker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Ved Carlowitz fangede man for kort Tid siden en stor Støhr, i hvis Mave man fandt et Tyrkehoved. Den 14de Maii ankom en Tartar som Coureer fra Macedonien til Belgrad. Siden den Tid fornyes det Rygte, at hele Grækenland er i Oprør mod Porten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Adskilligt. Man vil have Efterretning fra Dan kirken, at Engelænderne har den 19de Maji bombardetet Ostende med 30 til 40 Skibe og gjort Landgang med 1600 Mand, men at de skal være total Slagne, 1424 Mand gjort til Fanger og 150 dræbte. Blandt de Fangne skal befinde sig 2 Generaler og 64 Officerer. Staden skal have lidt meget. Den 22de har Flaaden endnu lagt for Ostende og truet samme med et nyt Bombardement, hvis man ikke ville udlevere Fangerne mod et lige Antal franske Fanger. Dog, dette behøver nok Bekræftelse, siden det er skreven fra Nederelven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
En Borger Zimmermann i Schweitz har i en af de sidste Nationalforsamlinger forlangt frie Menneske= og Borgerrettigheder for alle Jøder. En Borger Hubepaastod derimod, de kunde ikke være Borgere, saalænge de ved deres Love og Skikke adskilte sig fra alle Borgere, i Thi, sagde han, et Menneske, der ikke spiser og drikket med mig, ikke giver mig sin Datter til ægte, og hvis Søn ikke tager min til ægte, som har en Religion den adskiller ham fra alle andre Mennesker, kan ikke være min Medborger. Men saasnart Jøden vil være som andre Mennesker, giøre hvad Constitutionen og Lovene fordrer af os, saa skal han og være Borger. Det blev henviist til en Commission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
General Angercans Gemahlinde skal paa hendes Reise igjennem Lyon have faaet Gift ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
J Sverrig er Salpeters Tilberedning, som fra gammel Tid har været et Regale, givet frie, for enhver at tilberede, imod at der af alle Godser i Riget enten leveres noget vist Salpeter i Natura eller det betales efter en fastsat Pris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
J den 773de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken, følgende Nummere: 46. 83. 52. 88. 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Bekiendtgiørelser. L. G. Mandagen den 11te Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver her paa Lyngbyegaard, Skiftet efter afgangne Jens Jensen Leth, (som under forlangt Opsættelse af nogle af Arvingerne har henstaaet, usluttet) foretaget til endelig Slutning; thi bekiendtgiøres dette herved til behagelig Efterretning for Arvingerne, hvilke under Registerings Forretningen ere angivne at være: a) Jens Rasmussen hos sin Fader Sr. Rasmus Søegaard i Schanderborg, b) Selveier Rasmus Hansen i Wrold paa sin Hustrues Vegne, c) Niels Rasmusen tiener i Aarhuus, d) Beendreier Sr. Johan Liisberg i Aarhuus paa sin Hustrues Vegne, e) Selveier Peder Rasmusen i Snaastrup ligesaa paa sin Hustrues Vegne, f) Peder Jensen Leth i Framlev og g) Søren Jensen Leth ibidem. Disse Arvinger og om fleere ere, ville da til ovenmeldte Tid møde eller ved lovlig Befuldmægtigede møde lade, enhver for at paasee sin Ret under Skiftet. Lyngbyegaard, den 31te MaAlthalt. 1
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Ved Skyde-Selskabet i Odder den 23de Man sidst, tilfalt ved Hr. Røver for de 2de beste Skud, i Sølv=PotageSkee og 1 Sukker dito, Hr. Kragh og hans Kone, Hr. Schmidt paa Østergaard 2de Spiseskeer, ligeledes ved Hr. Schmidts Skud 1 Sukkertang, til Hr. Paapepaa Rantzausgave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Da Anders Pedersen, fød paa Mattrup Gods, som tiente i Odder Kroe, et gaaet ud af sin Tieneste den 2den Maii sidst, uden min Villie og Minde, men endnu ikke har indfunden sig, da han skulle have tjent mig til November; saa advares han herved at indfinde sig for at giøre Rigtighed for hans Udeblivelse, venter og at ingen antager ham i Tieneste, førend han først retter for sig hos mig. Hans Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling saa lydende: Crtimus 4 Rdr. Vi Christian den Syvende &c. af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditma sken og Oldenborg. Giør alle vitterligt: At da Vi under 26de Octbr. f. A. have forundt Besidderen af Stamhuset Constantinsborg, Hans Friderich de Fædder Charistus, Bevilling, til at maatte under visse Bestemmelser udstykke bemeldte Stamhuus, dog at Udførelsen heraf skulde skee at ham i Forening med Amtmanden, samt en af Stamhusets eventuelle Arvinger dertil udvælgende Mand; og han nu for Os allerunderdanigst haver andraget, at det et afgjort, hvem det, nald han døer uden at efterlade sig Livs Arvinger, skal arve Stamhuuset eller FideiCommis=Capitalens Rente, fremdeelt; at Arvingerne, som boe paa forskellige Stæder og langt fra hinanden, næppe ville blive enige om at vælge en Mandatarius, og at han overalt ikke indseer, hvorledes Valget kan iværksættes og fuldføres, da han ikke kan holde sig til den ene meere end til den anden, for ikke at give Anledning til en vidtløftig og kostbar Procedure, hvorved hans forehavende kunde standses. Saa ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning, samt i Betragtning af de anførte og øvrige Os i denne Sag foredragne Omstændigheder allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Hans Friderich de Fædder Charisius maae med 12 Ugers Varsel i det mindste, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Fyens Stifts Avis, Aarhuus Stifts Avis og den Altonaiske Mercur indkalde bemeldte Arvinger inden er bestemt Tid at have forenet sig om en Mandatarius. samt forsynet med deres Fuldmagt, kan til samme Dag tage møde paa Constantinsborg, for med Amtmanden c. Stamhuusets Besidder at begynde Forretningen til Godsets Afhændigelse, med det meere, alt den af Os foreskrevne Fremgangsmaade. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre. Givet paa Vort Slot Frederichsberg, den 28de Julii 1777. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian R. (L. S.) C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Advares herved alle og enhver som maatte troe sig berettiget til at succedere i Besiddelse af Stamhuuset Constantinsborg, betimmelig at forene sig om en Mandatarius og behageligst foranstalte, at han møder herpaa Gaarden næstkommende 17de September Klokken 10 Formiddag, da jeg, med S. T. Hr. Amtmandens bifald har besluttet, samme Dag at opgive den Plan og de Vilkaar, hvorefter jeg formeener Stamhuusets Udstykning kan skee til Gavn for alle muelige Fidel-Commis Arvinger. Constantinsborg, den 31te Mai 1798. Fædder Charisius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
De Herrer Proprietairer, Præster eller hvem Andre af denne Egns Landmænd der har Hingster som de ønskede skaarne, vilde behage at henvende sig desangaaende til mig Undertegnede J. Frandsen, Stiftskuurimed og Hesteskiærer. Lyngbye pr. Aarhuus den 2den Junii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Nyelig hiemkommen frisk Selvervand saaes paa Løve, Apotheket i Aarhuus. Reddeelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Den 29de Mai er en hvidbraaget Qvie omtrent 4 Aar gammel, indkommen i min Gaard. Eieren ville jo før jo heller lade samme afhente imod dette Avertissements og Foderets Betaling samt en Douceur til Karlen. Jægergaarden, den 31te Mai 1798. Flentie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Da jeg har i Sinde til næstkommende Michaeli at opgive mit Baggerie, og af den Aarsag vil sælge underhaanden min paa Studsgade her i Byen beliggende Gaard, bestaaende af 11 Fag til Gaden og 5 Fag Baghuus og et lidet Halvtag, stor Gaardsrum og en kiøn Have og got Brøndvand og vel i alle Deele indrettet til en Bagger. Ovnender i Fior af nye opført, alt til Baggeriet tilhørende Redskaber følger med Gaarden; den ligger paa et nærsom Sted skulle der findes nogle Liebhabere, bedes behageligst de vil henvende dem til mig eller min Laugverge Chr. Schiæffer for derom at atcordere. Den kan tiltrædes førstkommende Michaeli. Aarhuus, den 2den Junii 1793. Anne, sal. Søren Holstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Foranlediget af adskillige desangaaende indkomne Ferespørgseler, bekiendtgiøres herved: At den ViborgeSamler, ved Bestilling paa hosliggende Post-Contoirer, overalt i Danmark og Hertugdømmene er at faae, og at dens Priis for det sidste forløbne halve Aar og fremdeles, endnu er som forhen. Omtrent midt i Junii beder man sig underrettet om betydelig Af= eller Tilgang af Abonnentere fra de vedkommende Herrer Postmestere, Avis-Expeditionen i Viborg, den 21de Maii 1798. A. F. Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Min Mand Anton Friderich Wallie, Commandeur-Sergeant ved det første Jydske Jnfanterie-Regiment, døde her i Aarhuus den 27de Martii sidste leden; hvem som haver noget til gode hos ham, ville anmelde det for mig inden de i Loven foreskrevne Tider, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt; de som er ham noget skyldig, anmodes at de inden 4 Uger fra Dato ville betale det til mig, som med Kongelig Bevilling hensidder i uskift Boe. Aarhuus, den 23de Mai 1798. Sophie Marie Margaretha Walle, fød Gosch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Forrige Skovrider ved Boller, Peder Møllers Enke, er død her i Horsens, i Følge Testamentet skal Boet deles imellem begges Arvinger. Disse Arvinger skal opholde sig i Randers, Vestervig Kloster, Kiøbenhavn, Elsborggaard og Tind. Boet er uformuende, og lidet eller intet kan ventes til Arv. Jmidlertid indkaldes herved samtlige Arvinger for os at anmelde og ligitimere deres Arveret inden 12 Uger fra Dato. Horsens, den 18de Maji 1798. Borgemester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-02
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hoved Mandtals-Lister, a Bog 1 Mk. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Kiøbenhavn. Under 18de Maji har Hs. Majestæt bevilget, at det tienstgiørende Mandskab ved Cavalleriet, hvis Tieneste giver dem mindre Leilighed, end ved Jnfanteriet, at fortiene noget foruden deres Tractament, maae herefter nyde en halv s. daglig i Tillæg, og Brød in natura; samt at Recruterne, medens de ere ved Exerceerskolen, maae nyde et Tillæg af 2 s. daglig. Under samme Dato har Hs. Majest. tilstaaet Stabs-Officererne og Eskadrons-Cheferne ved Cavalleriet i Danmark og Hertugdømmene en Forbedring i deres Gage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Da det asiatiske Compagnies Expeditioner ere for en Deel standsede, har det en Beholdning i Banken af 565,000 Rdr.; heraf ere 280,000 Rdr. mod 4 proCent udlaante mod Kongelige Obligationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Fregatterne Havfruen paa 40 Kanoner, som commanderes af Capit. Friis, og Cronborg paa 36 Kanoner, som Capit. von Docken commanderer, ere lagte ud paa Reden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Den franske Minister er den 23de f. M. afreist fra Kiøbenhavn til Paris. Legationssecretairen Dessaugiers bestyrer i hans Fraværelse (som er bestemt til 3 Maaneder) Forretningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
En Jæger er den 28de Maji druknet i Kastels Graven, da han vilde bade sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
En Person vandt forleden et Veddemaal, ved at gaae fra Østerport til Bellevne i 68 Minuter, uden at løbe, naar man betænker den høist sandige Vei og Længden, (som er 1 en halv Miil ) saa maae man tilstaae, at han har gaaet rask.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Der siges at den svenske Konge ventes om kort Tid til Kiøbenhavn i et Besøg, og at der i denne Anledning ville blive nogle Skuespil opførte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Cadet Fregatten Frederichsværn er afseilet til Nordsøen, under Commando af Capitain Sneedorff. Den har 40 Cadetter ombord til Øvelse og Underviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
En Kongelig engelsk Kutter med en Deel Officerer fra den i Sundet liggende engelske Convoy, har været oppe paa Kiøbenhavns Rehd, da Officererne vilde see sig om i Hovedstaden. Ofte er desverre hørt, at Beboerne ved Søekysterne, fornemmelig i Norge, paa sine vanskelige Steder, har maattet see en ulykkelig Søefarende i Nød uden at have Redskab til at kunde enten selv komme ham til Hielp eller kalde sine Naboer dertil, førend det var for sildig. En Commission er derfor nedsat for at udfinde de beqvemmeste Signaler, hvorved saavel Skibene kunde kræve Assistence fra Landet, som Beboerne avertere hinanden derom fra Sted til Sted paa Kysten. Disse Signaler skulle allerede være færdige til Prøvning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Aarhuus. Udpasserede. Den 3die Junii, Mogens Bygballe og Niels Poulsen med Heste og Stude. Den 5te Forvalter Friis, Student Bruun, Møller Larsen og Broderdatter, Jøden Jacobsen, Hestehandlerne Niels Hjulmand, Niels Envoldsen, Søren Søndergaard, Søren Poulsen og Christen Torst, 2de Smakker med Stude tilhørende Roested og Anders Dalsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Jndpasserede. Den 4de: Borgemester Hviid. Byefoged Fellumb, Heste og Qvæghandler Jens Jversen. Den 5te: Professor Holst med Familie fra Sorøe, til Randers, Heste og Qvæghandler Michel Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Fra Bogtrykker Lund har jeg modtaget den i sidste Avis ommeldte 1 Rdr., som i Anledning af 2de fundne Breve, blev givet til de Fattige, og efter Forlangende uddeelt dem til 6 Huusarme. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Prædikanterne paa første Søndag, efter Trefoldighed. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen, der tillige indsetter Hr. F. C. Studsgaard, som anden residerende Capellan ved Domkirken. Hr. Studsgaard som holder sin Jndtrædelses=Præken. Fruekirche Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Udenlandsk. Frankrig. General Buonapartes Modtagelse i Toulon, var meget smigrende for ham. Alle Embedsmænd aflagde Besøg hos ham og om Aftenen var Staden illumineret. Troppernes Mod blev ligesom oplivet paa nye ved hans Nærværelse, og gik ombord som til et Bryllup. Derimod forholder det sig ganske anderledes med Matroserne, man maae med største Besværlighed tvinge dem til Tienesten, og den 10de Maii skeede endnu Huusundersøgelser i Toulon for at tilveiebringe det nødvendige Antal. Den 13de ventede man endnu 80 Transportskibe fra Marseille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Den 15de gik Buonaparte ombord paa Flagsskibet Orient, og Rygtet siger at Flaaden samme Dag løb udMan taler endog om et Brev, som skal være skreven i rum Søe, hvori der blant andet meldes, at den er i Sigte af den engelske Flaade. Efter dette Brev at dømme, var Flaaden bestemt til Indien. Et andet Rygte bestemmer den til at giøre et Angreb paa Lissabon. Denne Flaade bestaaer af 13 Linieskibe, 6 store Fregatter, 2 Brigger, og 8 Fløitskibe og Transportskibene angiver man til 500de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Viceadmiral Bruens commanderer Flaaden og Contreadmiralerne Duchayla, Villeneuve og Decrest commanderer under ham. Directoriummet har ladet befale, at ingen Skibe, som fører americansk Flag, maae løbe indi Militairhavnene Brest, Orient, Rochesort, Dunke ken og Toulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Den 23de ventedes den nye Director Treilhart til Pe ris; man troer og han vil søge at undgaae alle de for ham anordnede Høitideligheder, ligesom den ulykkeliBarthelem gjorde det for 11 Maaneder siden ved sin Ankomst fra Basel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
J Brest fortsættes Søerustningerne paa det ivrigste, Søeartilleriet øver sig daglig i at kaste Bomber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Engeland. J Dag har Admiralitetet faaet de ubehagelige Efterretning: at det fra Margate udløbne Armement, efter at det havde gjort Landgang ved Ostende og næsten opnaaet sin Hensigt, er mislykkedes. Af Capitain Pophams Depesche, dat. 20de Maji sees at de ne Expeditions Hensigt har været at springe Kanalslufved Brygge, og derved tilintetgiøre den indre Skil fart mellem Holland, Flandern og Frankrig. Den 19 Maii om Morgenen Kl. 5 vare alle til Landgangen stemte Tropper med deres Artillerie og Mineurer m. sadte i Land. Strax efter 4re begyndte Batterier, at skyde paa vore Skibe. 2 af vore Bombeskibe begyndt da ligeledes at kaste Bomber i Staden, hvilken til for skiellige Tider stod i Brand, saa blev der og anrette stor Skade blant Skibene i Basinet. Kl. 10 blev Slusen sprengt, og derved de Arbeider ødelagt, hvorpaa Landstænderne i 5 Aar har arbeidet. Om Middage Kl. 12 skulle Tropperne igien indskibes, men det var umuelig formedelst den høie Søe. Fienden ilede denpaa til og vore udskibede Tropper maatte, efterat de vare omringede af nogle 1000de Fiender, capitulere Den 20de skrev Capitain Popham til den commanderende franske General, og bad og god Behandling med Fangerne, ligeledes om ufortøvet Udvexling, med Løft at et lige Antal Fanger skulle blive sendt til Frankrig for Engeland. Svaret derpaa er ikke bekiendt. Hovedstaden i Jrland og hele Grevskabet Dubliner sadt i Jnsurrectionsstand. Lord Eduard Fitzgerald, paa hvis Arrestering Regieringen har sadt en Præmie af 1000 Pund, er nu greben. Han har holt sig skiul hos sin Søster, en Lady B. i Nordvallis, og da ha ville flygte derfra til Parkgate, blev han indhentet i Politibetientene, som vare komne paa Spor efter han Lord Duncan paatager sig nu igien Commandoen ov Flaaden i Nordsøen. Statskæmneren har overlevere ham Londosk Borgerret og en Kaarde af 200 Guineer, Værdie, som en Foræring af Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Fra Lord Bridports Flaade er afseilet 4 Linieskibe til at forstærke Lord St. Vinents Flaade med for Cadi der nu bliver 30 Linieskibe stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Holland. Efterretningen herfra om den engelsk Expedition mod Ostende, som Directoriummet har bekiendtgjort for det lovgivende Corps, bekræfter at det i mislykket. De engelske Tropper bleve sadte i Land v. Blankenburg, og efter at de havde sprængt Slusen v. Stykens, og 3000 Mand franske Tropper fra Dankirken var kommen Besætningen i Ostende til Hielp og Vandet; var lav og Vinden dem imod, maatte 1402 Mand, hvoriblant 2 Generaler, 5 Oberofficerer, 20 Capitaine, 29 Lieutenanter, 91 Underofficerer, give sig til Fanger, som alle bleve bragte til Ryssel; den engelske Flaade er derpaa seilet fra Ostende. Bombardementet som vedvarede 10 Timer, har gjort megen Skade i Staden og dræbt og saaret adskillige Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Jtalien. J Kirkestaten er en nye og farlig Jnsurection paa nye udbrudt. Bønderne fra Bierget Vallendar, langs med Søen Perugia er i fuld Opstand, og er godt bevæbnet og har gode Anførere. Overalt hvor de kommer, afsætte de de republikanske Øvrighedspersoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
J det Genuesiske hersker der store Gieringer. J det Piemontesiske ere Jnsurgenterne med et stort Tab af Døde og Saarede slagne af de kongelige Tropper. Tydskland. Den 22de Maji kom Borger Geoffroy, Exdirector Francois Neuschateaus Secretair, til Ra stad, og den 24de indtraf Francois Neuschatean selv til Selsom ligger 2 Lieuns fra Rastad. Der bliver nu slaget en Broe over Rhinen mellem Selz og Byen Plittersdor, for at lette Grev Cobenzls og Görtzes Reiser. Paa den sidste overleverte tydske Note, har den franske Gesandt Bonnie erklæret: At han ikke kunne give Svar derpaa, før hans Collegges, Jean Debrys Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Fra Wien skrives: At den dertil ankomne cisalpinske Gesandt er bleven betydet, man ikke kunde anerkiende ham, førend alle offentlige og hemmelige Artikler i Freden til Campoformido, vare af Frankrig opfyldte, og den cisalpinske Republik ligeledes havde opfyldt sit i Henseende til Erkehertug Ferdinants Eiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-06-06
Fra Schweitz. Blodsudgydelserne i Schweitz ere endnu ikke til Ende. De mod Valliserne marscherte Franskmænd og Wadtlændere har havt en 4re Timers blodig Fegtning mod dem, hvori der er dræbt mange Mennesker paa begge Sider, dog maatte Walliserne vige. Staden Sitten blev derpaa indtaget og givet til Priis for 6 Timers Plyndring.