JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Under Dato Christiansborg Slot den 3die April har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat, at følgende Jndhold: At da de nærværende Tiders Conjuncturer have aabnet saa fordeelagtig en Afsætning for ProvisionsVare til og over Hs. Majestæts vestindiske Øer, at denne Afsætning selv giver al Opmuntring til disse Vare Udskibning fra Hs. Majestæts Stater i Europa, og de 3 Aar, for hvilke ved Hs. Majestæts Forordning af 19de April 1779 ere fast bestemte de deri for indenrigske Provisions=Vare ommeldte Præmier, med 16de Sept.d A løbe til Ende, saa have Hs. Majestæt for ikke videre at bebyrde Hs. Majestæts Casse med en betydelig Udgift i en Tid, da Øiemedet af Præmierne uden den bør kunne opnaaes fundet for got: At for de fra 16de Sept. d. A. til Hs. Majestæts vestindiske Øer udskibende Provisions=Vare, skulle de i bemeldte Forordning af 19de April 1779 dens 2 Art. fastsatte Præmier indtil videre ophøre delundtagne, hvilke der, ligesom ved andre Hs. Majestæts Anordninger, ere bestemte for Kiød af jydske Stald Øren og hvilke fremdeles ligesom hidtil skulle vedblive Ligeledes vil Hs. Majestæt end videre ogsaa lade de i bemeldte Forordnings 3 Art. ommeldte extraordinaire Præmier, vedvare med det Tillæg og den Forandring, at den Sum2500 Rdlr., som hidtil af Hs. Majestæts Kasse har været bestemt. bestemte til 5 aarlige Præmier for de 5 første Skibe, som fra 15de Septembr. til Octobr. Maaneds Udgang fra noget Sted, i Hs. Majestæts europæiske Stater til St. Croix med en betydelig Ladning af indenrigske Provisioner ankomme, skal forde tilkommende Aar indtil videre forøges til 3000 Rdlr. aarlig, og da udbetales til de 3 første Skibe, som i bemeldte Tidsrum, fra 15de Sept. til Octobr. Maaneds Udgang directe fra et indenrigsk Sted til St. Croix ankomme med en Ladning indenrigsk. Provisioner af ikke mindre end 10000 Rdlr. Værdie. Provisions=Sotterne skulle være Rug og Hvedemeel, Brød, Smør, Flesk, Kiød, Sild og anden Fisk, Erter, Havre, Bønner, og Halvdelen af Ladningen bestaae i Meel, Brød, Sild og Bønner. Præmierne uddeles saaledes, at det til St. Croix i dette Tidsrum først ankommende Skib faaer 1200 Rdlr. det andet 1000 Rdlr. og det tredie 800 Rdlr. Derimod skal den Forbindtlighed, som hidtil har været paa lagt til at udføre indenrigske Provisions=Vare efter Skibenes Lastdrægtighed til Hs. Majestæts vestindiske Øer, ogsaa fremdeles fra 16de Sept. d. A. saaledes vedvare, at alle Skibe, som directe fra Hs. Majestæts europæiske Stater beseile St. Croix, skulle uden Præmie medtage indtil 15 Rdlrs. Værdie for hver Commerce=Læst efter Skibs=Drægtigheden af følgende indenrigske Provisions=Sorter, saasom: alle Slags sal. tet røget Kiød og Flesk, saltede, tørrede og røgede Fisk, samt Smør, Brød, Meel, Erter Havre og Bønner, hvoraf dog den halve Qvantitet skal bestaae i Meel, Brød, Sild og Bønner. Men de Skibe, som beseile St. Thomas og St. Jan, skulle ikke være denne Forbindtlighed underkastede, ligesom de ikke heller nyde Deel i foranførte extraordinaire Præmier.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 6te April har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Candidatus Juris, Jørgen Asmus Wohldt i Tønning til Underrets Advocat i Hertugdommerne.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Naar Vragningen af ethvert Steds beskikkede Vrager er fuldført efter foranførte Forskrifter, mærkes Tønderne efter deres Jndhold med Nr. 1 eller 2 paa den Maade som første Post omformelder, hvorfor erlægges 8 Skilling i Vragerlønaf hver Tønde, og omendskiønt den tredie Sort Kiød af ordinairt Qvæg, hvis Udførsel uden Told eller Premies Godt. giørelse fremdeles som forhen bliver uformeent, ey maae betegnes med noget Vrager Mærke, saa skal dog Vrageren er derved afgaae noget i hans tilkommende Vrager-Løn, som ligefuldt af Udskiberen skal betales.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Jmod denne saaledes erholdende Vrager Løn bliver enhver Vrager ansvarlig for sin Forretning, og at det af ham vragede Gods nøyegtigen saarer til det derpaa satte Vrager=Mærke, under Straf, naar det ved Vahrenes endelige Salg eller efter Angivelse anderledes maatte befindes, at betale for saadan mislig Forretning, saafremt det maatte være kiendeligt eller beviisligt, at samme blot reyste sig af mangelagtig Tilsyn, den første Gang en Mulct af 2 Rdlr. for hver Tønde af ringere Qvalitæt end det derpaa satte Vrager=Mærkes Udviisende, anden Gang dobbelt, og saa fremdeles til lige Deeling imellem Angiveren og Politiet, som indkræver Mulcterne. Saafremt det derimod beviisligen maatte befindes, at nogen Vrager havde begaaet forsætlig Svig, enten ved at sætte sit Mærke paa uvraget Gods; mærke ringe og bedærvede Vahrer, udlaane sit Vrager-Stempel, eller paa anden Maade gjort sig skyldig udi nogen svigagtig Collusion, da skal han, foruden foranførte Bøder, have sin Tieneste forbrudt og ansees uværdig til Hs. Majestæts Tieneste eller nogen effentlig Forretning, efter Hs. Majests. General Fiscals derom giørende Paastand, hvis Tiltale han skal være undergiven. J foranførste Tilfælde af forsætlig Svig eller Collusion skal ogsaa Vahrene være confiscables til Angiverens Fordeel, saafremt Confiscation ved Mislighedens Opdagelse forinden Vahrenes Udskibning, kan finde Sted; men i andet Fald, naar nemlig Forfalskningen først ved Vahrenes endelige Salg paa et fremmed Sted kan opdages og bringes i Erfaring, skal Eyeren eller Udskiberen, foruden Skadens Erstatning til Kiøberen, betale 4 Rdlr. i Mulct for hver Tønde, hvormed nogen Svig er foregaaet, hvilke Bøder skal tilhøre Angiveren uden Afkortning.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
J Henseende til de Attester, hvormed Udskibningen og Losningen af saltet Kiød til den udlovede Præmies Erholdelse maae beviisliggiøres, skal det aldeles have sit Forblivende ved Hs. Majestæts Forordning af 4de November 1776, hvis Bydende Hs. Majestæt hermed allernaadigst vil have igientaget, da ingen Præmie af Hs. Majestæts Casse maae godtgiøres, forinden det udskibede Kiøbs paa Lysning-Stædet forefundne Bonitet og Nedlægnings Fuldkommenhed, som ovenmeldt, er attesteret, enten af Hs. Majestæts Consul, eller hvor ingen er, af en anden offentlig Person, saasom en No. tario, Told=Officiantac., naar Udskibningen er skeet til et fremmed Sted eller af vedkommende Rettens=Betient paa Hs. Majestæts Vestindiske Eylande. Den Den 10de April er Studiosus Jacob Severin Pingel confirmeret at være Sognepræst for Søebye og Heeden Meenigheder i Fyen.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Under Dato Christiansborg Slot, den 10de April har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, af følgende Jndhold: At da Hs Majestæt har fundet for got, ved den det østersøiske og quineiske Handels Selskab under 5te Julii 1781 forundte Octroy, at forsikkre bemeldte Handels=Selskab Ene=Ret til i 30 Aar, fra Octroyens Dato, at drive Handel ved Hs. Majestæts Fortresser og Loger paa Kysten af Guinea, og saaledes at ophæve den ved Hs. Majestæts Forordning af 12te Mai 1777 alle og enhver af Hs. Majestæts Undersaatter givne Tilladelse til paa disse Steder at handle, saa bliver denne Hs Majestæts Villie herved end ydermeere givet alle Vedkommende tilkiende, paa det at ingen i bemeldte Tid skulde giøre Handels=Selskabet Jndgreb i den det forundre Ret til Ene=Handel ved bemeldte Hs. Majestæts For tresser og Loger.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Under samme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, af følgende Jndhold: At da det er Hs. Majestæt forredraget, hvorledes Papiirs Fabrikerne i Hs. Majestæts Rige Danmark mangle de til Papiirs Forarbeidning fornødne Klude, saa har Hs. Majest. allernaadigst fundet for got, at saadanne Klude og Lapper, som til Papiirs Forarbeidning ere tienlige, ikke af Hs. Majestæts Rige Danmark enten til fremmede eller andre indenlandske Steder maae udføres, under Straf af Varenes Confiskation, samt at saavel Kiøber som Sælger, saafremt den sidste derom kan have været vidende, bøder hver for sig, saa ofte nogen saadan Udførsel befindes, 20 Rdlr., som i Mangel af Betaling afsones efter Anordningerne.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 16de April er den hidtil værende Rector ved Skolen i Eutin, Jacob Christopher Rudolph Eckerman allernaadigst beskikket til Professor Theologi ordinarius ved Universitetet i Kiel. Student Severin Tørche ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Holebye og Bursøe Meenigheder i Lolland.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 17de April er Candidatus Juris, Jørgen Detter Junge, confirmeret til Stads Secretair i Rendsborg. Under samme Dato er Hans Jepsen, den yngere, beskikket til Tingskriver i Lundtoft Herred i Amtet Tøndern, og Pastor Sibbern Muhl i Clankballefter Ansøgning allernaadigst dimitteret. Samme Dag er Student Jacob Klæboe allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona til Bodøe Præstegield i Nordlandene. Sognepræst Hr. Jørgen Jæger beskikket at være Sognepræst for Damsholte Meenigheder paa Moen. Peder Bassøe at være Vice=Raadmand i Frederichshald.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Under Dato Christiansborg Slot, den 17de April har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Forordning af følgende Jndhold: At, som Hs. Majestæt er bragt i Erfaring, hvorledes Almuen paa Landet udi Hans Majestæts Rige Danmark, naar nogen smitsom Sygdom iblandt den indfalder, deels enten slet ikke betiener sig af, eller dog ey paa den rette Maade og med den nødvendige Diæt anvender de tienlige Læge=Midler, som foreskrives de Syge, og ved hvis Hielp den største Deel iblandt disse, naar tillige hos dem blev holdet reenligt og luftigt, kunde helbredes, deels ligesaalidet bruger den fornødne Forsigtighed til at forekomme deslige smitsomme Sygdommes videre Udbredelse, da tvertimod Uvedkommende, som ikke til de Syges Pleye behøves, ubesindigen indfinde sig hos disse, og saaledes ofte paadrage sig og andre en Smitte, som de havde kundet og burdet undgaae; Saa, endskiønt Hs. Majestæt ikke paa tvivler, at jo vedkommende Jordegods-Eyere, enhver for sit Gods, saavelsom de offentlige Stiftelsers og det benificerede Godses af Hs. Majestæt beskikkede Forsvar, for saavidt samme angaaer, drage i deslige Tilfælde tilbørlig Omsorg for de dem undergivne Bønders Vel, ligesom saadant i Almindelighed paaligger enhver Huus=Fader for sit Huses Folk, saavidt han dertil haver Raad og Leylighed, vil Hs. Majestæt dog, til at lette denne de Vedkommendes Omhue, og til saavel at befordre Land=Almuens Helbredelse, naar den af deslige Sygdomme angribes, som og at forekomme saadan Smittes videre Udbredelse, for Fremtiden allernaadigst have anordnet og befalet, ligesom Hs. Majestæt og hermed befaler og anordne: 1.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Naar nogen blandt Almuen paa Landet bliver syg, enten af Blodgang, Sprinkler, eller nogen anden saadan farlig Sygdom, som udbreder sig videre blandt Husets Folk, og saaledes erfares at være smitsom, skal den Bønde, i hvis Huus Sygdommen saaledes haver yttret sig, eller i hans Forfald, hans Folk eller nærmeste Naboer, strax anmelde det for Sogne Præsten, som derefter næst at formaae Husets Folk til den omhvageligste og forsigtigste Folds Maade, ufortøvet beretter det til de Syges Husbonde, eller, dersom disse ingen haver, da til deres nærmeste Forsvar, paa det at de fornødne Hielpe Midler i Tide kunde forskaffes dem, efter Omstændighederne, enten paa egen, deres Husbondes, eller andre Vedkommendes Bekostning. Saasnart Jordegods Eieren, Amtmanden eller Bondens nærmeste Forsvar saaledes er underrettet om Sygdommen, lader han strax hente de Syge, enten Stiftets Land=Physicus, eller Districtets Provincial-Chirurgus, som paa Forlangende uopholdeligen bør indfinde sig, eller og en anden dueliexamineret Læge, som dertil godvilligen er at formaae, for at undersøge Sygdommen, og foreskrive de fornødne LægeMidler derimod.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Endelig haver ogsaa Physici eller Provincial-Chirurgi udi deslige Tilfælde, paa Forlangende, at forskaffe fra nærmeste Apotheqve de nødvendige Lægemidler for de Syge, imed attesteret Regning fra Apotheqvet, som til Amtmanden indleveres. Og bliver derefter deslige Bekostninger saavel paa fri udleveret Medicamenter, som og paa Lægernes Befordring, skab (de allene undtagne, som medgaae paa at standse en Sygdom, som paa Hoved= og Sædegaarde maatte udbryde, i hvilket Fald Bekostningerne af Hovedgaards Eierne selv bør udredes, at bestride af Amtets samtlige Bøndergods, saavel Selveier= og Fæste som benificeret Gods, hvorpaa Summen lignes efter Hartkorn. Den 20de April et Conferenceraad Matthias Lunding allernaadigst udnævnt til Deputeret i Søe=Commissariats Collegio.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 24de April er Justiceraad og Oberrets Advocat, Josigs Hoe, udnævnt til supernumetair Raad ved Overretten: Gottorf. Den 1ste Maj er Student Andreas Christopher Bildsøligeledes confirmeret at være Sognepræst for Lysning og Kor ning Meenigheder i Aarhuus Stift. Ligeledes er Studen Peder Sattrup allernaadigst beskikket til Sognepræst for Bølling og Sæding Meenigheder i Riber Stift. Student Peder Atke ligeledes beskikket til at være Kirkeskriver i Siellands Stift, og at forestaae Forvaltningen over Roestilde Domkirkes Gods. Under samme Dato er bemeldte Peder Arke allernaadigst confirmeret at være Forstander ved Duebrødre.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
brødre Klosters Hospital i Roeskilde. Ligesaa har Hs. Majestæst confereret Søe=Capitain Poul Christian Bierck det udi den 3die Division vacante 6 Matros Compagnie. Samme Dag er Sognepræst Hr. Erich Gerhard Schytte beskikket at være Professor Theologi extraordinarius. Provst og Sognepræst Hr. Hans Dahl ligesaa. Studiosus Hans Gud confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona til Raade Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 8de Majer Justitsraad og hidtil værende første Borgemester i Rendsborg, Henning Friderich Hering udnævntil Stads=Præsident sammestæds. Under samme Dato er Doctor Medicinæ Knud Nicolai Carstensen beskikket at være adjungeret og succederende Medicus Provincialis i Lolland, og Falster.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Under Dato Christiansborg Slot den 10de Maj har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Octroy paa 40 Aar, af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt i Betragtning af de Fordeele, som Hs. Majestæts Staters Beliggenhed tilbyder Høystsammes kiere og troe Undersaatter, naar de ved indbyrdes Handels-Forbindelser og med foreenede Kræfter søgte at føre sig dem til Nytte, end videre har henvendt fin landsfaderlige Opmerksomhed til saadanne Midler, hvorved Statens naturlige Fordeele kunde nyttes og formeeres, og flere Næringsveye aabnes i Hs. Majestæts Stater.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Til den Ende har Hs. Majestæt iblandt andet ogsaa med betydelige Omkostninger foranstaltet en seylbar Kanals Anlæpaa Grændserne af Hs. Majestæts Hertugdom Slesvig, hvorved en nærmere og meere sikker Vey vil aabnes imellem Østersøen og Vesterhavet; og har Hs. Majestæt nu end vide, re besluttet, at skienke og allene at forbeholde Hs. Majestæts egne Undersaatter de Fortrin, som Farten igiennem Canalen, formedelst dens Sikkerhed, vil medføre. Paa det de da samtligen af Hs. Majestæts Riger og Land herudi kunde tage Deel, saa har Hs. Majestæt besluttet, herved at oprette et nyt Handels=Compagnie, hvis Hovedhensigt bestandigen skal være, naar Kanalen bliver færdig, som under den Høyestes Bistand ventes at skee til næstkommende Aars Udgang, at udbrede Fordeelen af denne Jndretning over samtlige Hs. Majestæts Stater. For at give Compagniet desbedre Leylighed til at handle Overeensstemmelse med Hs. Majestæts Hensigt, vil Hs. Majestæt ey allene lade for Høystsammes Regning indrette rummelige Pakhuuse ved Kanalen, hvor Compagniet for egen Regning til videre Forsendelse kan oplægge Landets Producter, samt Østersøens og Vesterhavets Vahre, men end- ogsaa ved Præmiers Bevilgelse for nyebyggende Kanal-Skibe, give Compagniet des stærkere Opmuntring til at anskaffsig et tilstrækkeligt Antal Skibe, hvorved den Danske Fragt Handel kunde udvides og Kiøbstæderne i Provindserne ved Skibenes Bygning og videre Deeltagelse i dem, tillige deelagttiggiøres i Fragthandelens Fordeele. Med denne ved Kanalen saa lettede Handel og Skibsfart, har Hs. Majestæt paa det nøyeste villet forbinde sine danske og norske Fabrikers gode Fremgang, og deres Vahrers mueligste og beste Afsætning.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Compagniet skal, saasnart Canalen bliver færdig, paa de til Oplag indrettede Stæder, anskaffe sig og stedse underholde et efter Omstændighederne afpasset Oplag af Landets Producter og fremmede Vahre. Til at underholde dette Oplag, og til Lettelse i de dertil medgaaende Renter, vil Hs. Majestæt af Sin Kasse Compagniet aarligen tilstaae en Godtgiørelse af 4000 Rdlr., hvilken Sums aarlige Udbetaling skal begynde, saasnart det bevisee, at det anbefalede Oplag ved Kanalen er indrettet. (Slutningen følger).
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 13de Maj er Kammerraad og Toldskriver ved Tronhiems Toldsted Gerhard Møller allernaadigst beskikket til at være Regnskabsfører og Kasserer ved Consumtionen i Bergen.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 15de Maj er den hidtil værende Diaconus Herman Peter Huesman confirmeret at være Pastor til Edelack i Landskabet Syndreditmarsken; Studiosus Theologie, Georg, Johan Sievers, udnævnt til Conrectør ved Domskolen i Slesvig, og Professor Juris ordinarius, Johan Henrig Daniel Musæus ved Universitetet i Kiel, efter Ansøgning allernaadigst dimitteret. Under samme Dato er BreskriveLauridt Fogtman allernaadigst beskikket at være Herredsskriver udi Øster= og Nør=Herreder i Riber Stift. Ligesaa er Jens Bing allernaadigst beskikket at være Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Den 30te Maj har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Kammerherre Christian Frederich von Schilden til Amtmand i Steinberg; og den hidtil værende Regimentsqvarteermester ved det Danske Livregiment Infanterie General=Auditeur Johan Dan til Amtsforvalter i Herskabet Pinneberg, Hs. Kongel. Majestæt haver til Kammerherrer allernaadigst behaget at udnævne: Hr. Obrist Baron von Mansbach og Hr. Kammerjunker og Landsdommer von Walterstorff. Det De til Forsendelse med Posten allene privDet har allernaadigst behaget Hs. Majestæt, at bevilge Abraham Fugl af Kiøbenhavn Privilegium paa at være Farver i Middelfart. T T Fra den 27de April til den 1ste Junii d. A. ere her i Staden copulerede 96 Par, fødte Drenge 158, Piger, 127; tilsammen 285, døde Mænd 295, Qvinder 207, Drenge 79, Piger 68, tilsammen 649, ere altsaa 364 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 55, Apoplerie 5, Barselseng 8, Beenbrud 1, Beenskade 1, Blodstyrtning 4, Brok 2, Brøstsyge 185, Colica 2, Druknet 1, Dødfødt 2, Falden til Døde 2, Feber 22, Forraadnelses=Feber 15, Flod 1, Forkiølelse 2, Forstoppelse 3, Frisler 2, Galdefeber 1, Gicht 1, Hastig død 3, Hidsig Feber 18, Hovedpine 2, Hængt sig selv 1 Hævelse 1. Jnflammation 9, Jndvortes Svaghed 2, Kighøste 1, Koldbrand 2, Kopper 17, Krampe 1, Kræst 1, Langvarig Syge 1, Mavesyge 1, Nærvefeber 1, Nyesød 3, Ormefeber 3, Pleuris 2 Skudt, Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender et sig ihiel 1, Slag 74, Sprinkler 4, Sting 2, Svindsoet, 18, Tænder 3, Tærende Syge 55, Uangivne Svagheder, 100, Vattersoet 12.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 28de April til den 25de Maj af Patienter indkomne 168, udgaaet 147, døde 29, af Barselqvinder indkomne 52, udgaaet 53, af Børn fødte 51.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
AVETISIS. os Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Naschous Religions Artikler 6 Mk. Deelincourt en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr.; Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk., Buddei gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Deele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commodieaf P. T. Wandal, i Mk. Mohren, en Comoedie 12 Sk.,J det Berlingske Bogtrykkerie er godt Maculatur at bekomme 2 Riset a 4 Mk. Korn. 3 Rd. 8 s.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Rug Holsteensk Td. Dansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 3 Rd. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Holsteensk Hvede Td. 3 Rd. 2 a 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Lollandsk Td. Rd. a Rd. Mk. Siellandsk Td. 2 Rd. 3 a 4 Mk. Byg Td. 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Gryn Td. 3 Rd. 1 Mk. Malt Tønden 2 Rd. Havre Tde. 7 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Boghvede Gryn Td. 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Erter Td.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Fede Vahre. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd. 1 Rd. 3 Mk. Flesk røget Lispd.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Oste Fyenske Skpd. . 10 Rd. 12 a 13 Rd. Holsteenske Skpd.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Smør Fyensk Td. 32 a 36 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Siellandsk Td. 46 a 48 Rd. 40 a 44 Rd. Holsteensk Td. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 Mk. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Grøn Sæbe Otting. Fisk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Bergens Fisk Skpd. Graasen salted Td. tor Skpd. Klipsisk Skpd.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Norsk Torsk salted Td. 8 a 10 Rd. Jslandsk Ti 23 a 30 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Jslandsk tør Fisk Skpd.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Høst-Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 2 Mk. 1. Nørsk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. Tran Tønden, 22 a 24 Rdlr. Salt. 1 Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Spansk Td. Engelsk = Rd. a Rd. Mk. Fransk . Viine. 60 a 65 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin. uden Rigs 40 a 4 Rdlr. 56 a 70 Rdlr. Et Oxehov. rød Vin 38 a 50 Rdlr. uden Rigs 43 a 44 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin. 23 a 24 Rdlr. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin 75 a 78 Rdlr. den Rigs 35 a 33 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 58 a 600 Rdlr. 48 a 500 Rdlr. Garleber ) Norsk Jern Skpd. 12 Rdlr. 3 Mk. a 13 Rd. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. d. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens: d. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen d. Pommersk Fyr Rd. Mk. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Pommersk Bøg 6 Rd. 4 a 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Holsteensk Bøg Rd. Mk. jydst enkelt 6 Rd 4 a 5 Mk. Fyensk 2 Rd. - Mk. Elle Birk .. Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1782-05-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. 1 Rd. 3 a 4 Mk. Et Bonde=Læs 1 Rd. 3 a 5 Mk. Et Læs Tørv. Kul Tønden, 3 Mk. Forring. Høe et stort Læs 5 a 7 Rd. Mk. Dito mindre 4 Rd. Mk. Halm et Læs 2 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. 4 Mk. - unge Parret. Rd. Mk. Capuner fede et Par Rd. Mk. mavre et Par Mk. - s. 4 Mk. s. Høns gamle Parret. 3. - unge Parret = 3 Mk. 8 s. Kyllinger et Par 3 Mk. s. Ænder et Par 3 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Æg en Snees =
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Neapolis, den 6te April. Den Kongelige Forordning, som først for nogle Dage siden er kommen for Lyset, og hvorved Jnqvisitionen i de Neapolitanske Lande aldeles er ophævet, anfører blandt andre Aarsager til Ophævelsen ogsaa denne, at Jnqvisitionens Opførsel var uregelmæssig og enhver Retsform modstridende, da der bleve opspundne og anlagte Processer efter hemmelige Angivelser, afhørdtes ubekiendte Vidner, hvis Navne Jnqvisiten ikke maatte faae at vide, ligesom man ogsaa nægtede ham al Forsvar, hvorved han altsaa var berøvet alle lovmæs. sige Exceptioner. - Da Uskyldigheden let ved en slig uregelmæssig Procedure kunde blive anfegtet, og Undersaatterne paa en ulovlig Maade undertrykte, saa paaligger det den som har Enevoldsherredømmet, at bortjage al Frygt for Voldsomhed fra Undersaatterne; dog for ikke at aabne Dørrene for Kætteriet, saa bemyndiger samme Forordning Bisperne til at udøve en regelmæssig Jurisdiction i ReligionsSager og saa videre.