Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-06
J Madrid er man i en høi Grad fortørnet over at den Franske Regiering har tilladt Jnsurgenterne at samle og væbne sig paa Grændserne af Riget; imedens de Franskes Konge har affendten Gesandt til Spanien for at stifte venskabelige Forhold imellem begge Nationer; men Kongen af Spanien har paa sin Side ophøiet Greven af St. Priest til Grand af Spansen, nag tet denne har erklæret sig for en Fiende af den nye Forfatning i Frankerige, og maaskee derved stødt den Franske Regiering. Dog har Kongen ikke, for ikke at fornærme Frankerige videre, villet, paa Ministeren Hr. Calomardes Forslag, tage Marskal Bourmont i sin Tieneste; Marskallen er paa en Brig afseilet fra Malaga imod Vesten og er passeret Strædet ved Gibraltar. Kongens Hovedformaal i nærværende Øieblik synes at være at sikkre sin nyefødte Datter Donna Maria Jsabelle Louisa, Thronfølgen. J et Dekret af 13de October siger han: Det er min Villie, at min elskede Datter skal nyde samme Æresbeviisninger, som en Prins af Asturien, eftersom hun skal være min Arving og legitime Thronfølgerinde, naar Gud ikke giver mig mandlige Efterkommere. – Jmedens Kongen saaledes sætter en nye Støtte under Thronen begynder den at vakle ved den revolutionaire Aands Udbredelse i Riget. Gen. Francesco Expoz i Mina har under 19de October udstædet en Proclamation for at opfordre det Spanske Folk til at efterfølge de Franskes Exempel, og indføre paa nye de Cortes Forsamling; men som dog er forfattet i en moderat Tone, og hvori han proclamerer Forglemmelse af det Passerede, Enighed, Friehed og Orden for Fremtiden. - De Franske Frievillige ere blevne misfornøiede med ham, da han ikke vil tillade dem at plyndre de Spanske Klostre, og have forladt en saa uinterressantKrig. - Kan man troe de Franske Efterretninger, men som dog tildeels bekræftes ved Engelske, saa skal det ikke see saa misligt ud med Jnsurgenternes Foretagender. Efterretningen om at Gen. Valdez er bleven slaget, er usand, og foranlediget af at Oberst Legua, som han havde detascheret til Vera, var bleven modtaget med Flinteskud, havde mistet nogle Folk og maatte retirere. Den telegraphiske Depesche derom var en Opdigtelse af det Aguadiske Partie i Paris, dog seer man af hans egen Jndberetning af 18de at han vel var lykket frem til Vera, men var dreven tilbage til Zugaramurdi. Ogsaa er det sandt at Chapalangara er bleven dræbt. Mina har 1000 Md. hos sig som danne en saakaldet hellig Bataillon, og hvorved Officere tiene som Soldater. J det østlige Spanien er Oberste Reigaz indtrængt den 19de, og kommen til La Junqvera, hvor den trefarvede Spanske Fane er bleven plantet, og Landeveien til Barcellona er besat. Garnisonen i Bellegarde skal have fraterniseret mod Jnsurgenterne. Journal des Debats vil have faaet en telegraphisk Depesche fra Bajonne af 22de, ifølge hvilken Mina skal have besat Vera, og at nogle Karabinere vare gaaede over til ham. Da Jnsurgenterne ere saa svage, knap 300 Mand, saa kan deres Foretagender umueligt lykkes, naar ikke Folkemassen vil erklære sig for dem. Ruhar man det Rygte i Paris at et heelt Regiment og 2000 Toldsoldater skulle være gaaede over til dem. Det samme fortælles om 100 Mand af Garnisonen i Pampelona; men alle disse Efterretninger ere unægtelig tvivlsomme. Saavel et Engelsk Blad som de Franske tale om en Opstand i Gallizin, hvor en Geistlig i Spid en for en Bande skal have opsat Constitutionsstenen. Det synes at være vist at Gen. Torrejos har gjort Landgang paa Sydkysten og besat Tariffa. J Cadix skal Stemningen være tvivlsom.