JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Nykjøbing. Den 28de de, blev, som sædvanligt, hædret her ved et Assemblee, ved hvilket til Hs. Maj. Enkedronningens Erindring nedenstaaende Sang blev afsunget, og derpaa en Skaal udbragt, som blev modtaget med almindelig Jubel af Selskabet. Hastig svandt den lyse Sommer, Mangen Glæde svandt med den; Alt den kolde Vinter kommer, Men den kommer som en Ven: Thi den Ven med Ven forbinder Atter i den lune Hal. Glade Blikke kun Du finder, Broder, paa vort muntre Bal. Timer, Dage, Aar forsvinde. Snart i Evighedens Skjød, Og vi drage til i Minde Fryd som Sorg, hvad Tiden bød. Dobbelt festlig Dagen vinker, Derfor og ved Bægerklang Hædre vi, mens Druen blinker, Dagen med en Mindesang. Ene sidder Festens Dronning, Længselfuld med Sorg i Sind, Tænker paa den gamle Konning, Taaren væder hendes Kind. Men det trøster, at hun mindes Overalt i denne Stund. Ja, hvor danske Hjerter findes, Lyder hendes Navn fra Mund Danmarks gamle Konning blunder Hist i Roeskild-Kirke nu, Og til ham alene stunder Længselsfuld, Maria, Du Dronning i den høie Alder Du var os en Moder kjær, Derfor og til Englen kalder Elskes høit Du fjern og nær!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Handelsefterretninger. Drammen den 11te October. Forraadet af Kornvarer er hersteds ubetydeligt, men Afsætningen er derhos saare indskrænket. For Tiden betales østersøisk Rug med 3 Spd. 12 s., god dansk Rug med 2 Spd. 4 Mk. a 3 Spd.; gammelt 2d. Byg 2 Spd. 3 Mk., og gl. ord. Byg med 2 Spd. 1 Mk. 12 s. 5 2 Spd. 2 Mk., hvorimod et mindre Parti ord, nyt Byg er betalt med 2 Spd. 4 Mk. indtil 3 Spd. pr. Td., men formeentlig vil Prisen herpaa snarlig beklinere. Malt betales med 2 Spd. 4 Mk., Havre 1 Spd. 4 Mk., Erter 3 Spd. 4 Mk. pr. Td., og godt Smør med 8 Spd. pr. Fjerding. Efter godt nyt Byg, tjenlig til Malt, vil der fandsynlig, vorde vedvarende Eftersporgsel i denne Høst. - Om Smørhandelen skrives sidste Postdag fra Hamborg: "Med sidste engelske Post erfares at der til London atter var ankommet 20,000 Fjerdinger, og at Priserne begyndte at vakle. Dog betalte man endnu 106 Sh. for fiint Smør. J Hamborg ere Priserne paa fiin 43 a 44 Rdr., middel 36 a 39, slesvigsk 34 a 37, randersk 33 a 34, horsensk, veiler og aarhuser 32 a 33 og ordinair 29 a 31 Rdr. Td.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Reisende fra den 21de til den 28de October 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Lieutenant v. Jessen; Portraitmaler Radel; Seminarist Ryberg; Frøken Steinmann. Med Personposten: Jomfruerne Meyer og Plum; Madam Ahlmann, Kjøbmand Lorenz, Pastor Jørgensen med Kone; Candidat Bang. Med Dagvognen, Procurator Larsen; Student Petrasi, Kjøbmand Koch. Udenfor Posterne: Capitain v. Rygaard; Pastor Galschiøtt; Hr. v. Wasmen; Frøken Wachter, Jomfruerne Røhl og Hass; Greve Knuth; Landmand Neergaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Madam Schiøne; Hr. Jbsen; Gartner Gentz. Med Personposten, Proprietair Lange, Farver Feilberg; Hr. Møller; Capitain Sonne. Med Dagvognen, Jomfruerne Bang og Olesen; 2de Studenter Koch. Udenfor Posterne: Madam Holm; Jomfru Ausenberg; Greve Knuth; Hestehandler Schwaback.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Befordringer. Stabs- og Divisions-Chirurg i SøeEtaten, O. B. Winkler, Ridder af Dannebrog, er tillagt allerhøieste Ordre til at indtræde i Sundheds-Collegiet; Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst bifaldt, at Bestyrelsen af samtlige Embedsforretninger i Understed og Karup Sognekald under Aalborg Stift maa overdrages den hos Sognepræst C. Blicher ansatte personelle Capellan, P. D. Blicher, paa dennes eget An- og Tilsvar; Sognepræst for Gimlinge Menighed i Siælland, Lic. theol. C. Th. Clausen, udnævnt til Sognepræst for Boeslunde Menighed sammesteds; Sognepræst for sidstnævnte Menighed, C. S. Qvistgaard, til Sognepræst for Gimlinge Menighed i Sjælland; forhenværende personel Capellan for Hveisel og Givskud Menighed under Ribe Stift, C. Radoor, til Sognepræst for Sønderfelding og Assing Menigheder i samme Stift; Cand. theol. F. V. Lund, til personel Capellan for Landet Menighed paa Thorseng; Cand. theol. C. A. de Fontenay til personel Capellan for Udbyneder og Kastberg Menigheder under Aarhuus Stift; Copiist i Archivcontoiret under Landsover- samt Hof- og Stadsretten, H. B. Deramm, udnævnt til Copiist i bemeldte Rets Skifte= og Brevskriver-Contoir, Toldoppebørsels-Controlleur paa Pelvorm, Capitain C. W. F. Meyer, udnævnte til Toldcontrolleur i Marstal, og Toldcontrolleur P. S. Hammeløv i Marstal til Toldoppebørselscontrolleur paa Pelvorm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Ledige Embeder. Ørslev og Solberg Sognekald i Sjælland, 360 Rbd. Fardrup Sognekald i Thorninglen under Ribe Stift, 222 Rbd. Hasle, Scheibye og Liisberg Sognekald i Aarhuus Stift, 280 Rbd. Det personelle Capellani paa eget An- og Tilsvar for Sennels Menighed i Aalborg, Stift. Løn, 150 Rbd., fri Kost, Logis, Lys, Varme og Vask i Præstegaarden, fri Befordring i Embedsreiser og en Offerdag aarlig af Menigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Mai 1834 § 34 bekjendtgjøres herved, at Fortegnelsen over de til Sædegaardseiernes Valgklasse henhørende Grundeiere samt Lehns- og Stamhuus Besiddere i Lollands-Falsters Stift i Dag er om sendt til Vedkommende, og at de, der maatte troe sig derved forbigaaede, inden 3 Uger fra den 27de dennes maae gjøre deres Reclamationer gjældende for undertegnede Valgdirecteur. Nykjøbing paa Falster den 24de October 1840. R. v. Jessen. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Skulde Nogen her i Stiftet ønske en paalidelig og expedit Commissionair i Kjøbenhavn, kan Adressecontoiret give nærmere Underretning om en saadan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Skuespil i Nykjøbing, Søndagen den 1ste November opføres: Hagbart og Signe, Tragoedie i 5 Acter af Statsraad Adam Oehlenschläger. P. J. Titchen. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Aar 1840 Mandagen den 19de October blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
i Sagen. 1837 Gaardmand Jens Mortensen af Skrøbeløv paa Langeland. contra Provst Pram Gad i Roeskilde. Og saaledes kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
De af Jndstævnte, Provst Pram Gad i Roeskilde paaankede, i en i Fyens Stift Adresse- og politiske Avis samt Avertissements-Tidender for 1ste Januar forrige Aar indrykket Annonce af Citanten, Gaardmand Jens Mortensen af Skrøbeløv paa Langeland om og imod ham brugte Udladelser, bør, forsaavidt de efter det Foranførte ere at ansee som fornærmelige, døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Jndstævnte til Skade paa Ære og Embede eller gode Navn og Rygte, og bor Citanten for sit i saa Henseende udviste Forhold til Svendborg Amts Fattigkasse bøde 50 Rbd. Sølv, samt være Censur undergiven i 1 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
J Henseende til Processens Omkostninger i 1ste Jnstants bør Herredsthingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger ved Overretten ophæves, dog at Citanten til Jndstævntes befalede Sagfører, Procurator Ring, betaler 16 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 8 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 21de October 1840 Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Saxkjøbing. Et nyt opbygget Sted ald paa 12 Fag, hvortil er Jndkjørsel samt Baghuus og Have, beliggende i denne Byes Hovedgade, som baade med Hensyn til Jndretning og Beliggenhed fortrinlig er tjenlig for en Handlende, er underhaanden at faae billig tilkjøbs, og kan tiltrædes strax; til Stedet hører en udmærket god Græsningslod paa noget over en Tønde Lands Størrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Licitation. Tirsdagen den 3die November førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge Stiftamtets Ordre, afholdt offentlig Licitation paa Tingstedet paa Hovedgaarden Knuthenborg overTildannelsen af 784 Qvadratfavne spaltede Brosteen, som agtes benyttede til Brolægning af Veien mellem Kornmagazinerne i Bandholm. Overslag og Conditioner ere til Eftersyn hos Hr. Amtsveipiqueur Jessen i Nykjøbing og paa mit Contoir. Grevskabet Knuthenborg Birks Contoir, Mariboe den 23de C. A. Møller. October 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Rasmus Christensens Enke, Kirsten Hansdatter i Alsøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Engestofte den 20de October 1840. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-30
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de d. M., som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Geheimeconferentsraad, Greve af Hardenberg Reventlow og efterlevende Enkes Boe, herved indkaldte sul poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 25de October Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Falsters Lollands- Tidende. is Søndagen den 1 November. No 128.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Forslaget blev ved Afstemning forkastet med 44 Stemmer mod 3. Proprietair Borberg oplæste derefter et Andragende angaaende Lettelse i Afgifter for de Beboere af Liimfjordens Bredder, hvis Eiendomme ere blevne beskadigede af Havet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Efter en kort Discussion blev denne Sag udsat, hvorefter Cancellier. Funder foredrog sit Forslag til en Petition angaaende Forelæggelsen af et toaarigt Finantsbudget, hvilket var aldeles overeensstemmende med Østifternes Petition i denne Sag. Det blev eenstemmig vedtaget at henvise Sagen, til en Comitee, der kom til at bestaae af Cancellieraad Funder (31) Godseier Nyholm (21) Justitsraad Nygard (19 Bankkasserer Otterstrøm (18) og Etatsraad BrinckSeidelin (18 St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Jndenlandske Efterretninger. Af en tidligere Artikel og Bondens Mistillid til de dannede Classer har en Forfatter taget Anledning til i Folkebladets sidste i at udtale sig noget udførligere om Aarsagen til denne Mistillid hos menigMand i Almindelighed. Mange haandgribelige Sandheder findes berørte i sidstnævnte Artikel, den vi desaarsag anbefale til opmærksom Gjennemlæsning. Ligesom Forfatteren iblandt andet erkjender, at venligt Sindelag mod Embedsmanden er ei heller sjeldent i de mindre Kjøbstæder, saaledes beklages med Føie, at Embedsmænd, som ere Grundeiere i Kjøbstæderne, ikke i større Antal end hidindtil har viist sig, følge Opfordringen i Fdr. 24de October 1837 til at tage Borgerskab – at denne stiltiende Erklæring, ikke at ville have at gjøre med Byens Anliggender, kan lettelig forklares som Ligegyldighed og Fornemhed og sætte Borgerne i Opposition mod Embedsmændene samt – at derved i alt Fald forsømmes et værdigt Middel til at tilnærme sig Byens Jndvaanere. Paa den anden Sideoversees heller ikke, at endnu for Faa iblandt Kjøbstad eller Landalmuen interessere sig for Statens Anliggender, men at man har god Grund til at haabe, at deels Pressen, deels Communal-Anordningerne, saavel den, der er udkommen fra Kjøbstæderne, som den, der kan ventes for Landet, efterhaanden vil forandre Forholdene til det bedre, vil bringe Embedsmanden som Borgeren og Bonden til at række hinanden mere Haanden til Almeenvellets Befordring. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Hs. Majestæt Dronningen har, i Anledning af Høistsammes Kronning paa Frederiksborg Slot, ladet Hillerøds Asyl tilstille en Gave af 50 Rbd. (Frederiksb. Amtstid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
J Aalborgs Sparekasse havde Jnteressenterne ved Regnskabets Afslutning den 30te Juni sidstleden indestaaende 206,619 Rbd., hvoraf 159,600 Rbd. vare indsatte i Kongens Kasse, men de øvrige 47,000 Rbd. paa lidet nær, udlaante til Private, nemlig 26,650 Rbd. paa første Prioritet i 29 faste Eiendomme, 14,280 Rbd. til 25 Debitorer mod Vexelobligationer til 4 pCt. Rente samt haandfaaet Pant i Kongelige og andre Obligationer, og 14,206 Rbd. paa indfriede Bankhæftelses=Obligationer i 39 Eiendomme. Disse Udlaan ere begyndte først i forrige Regnskabsaar, men i dette forøgede med en Capitalmasse af 18,000 Rbd. Kassen eier selv et Fond af 8,372 Rbd., efterat i sidste Aar 220 Rbd. ere uddeelte til Understøttelse for saadanne trængende Medborgere, af Middelstanden, som ei kunne erholde Hjelp af Fattigvæsenet. – Man har - siger Kassens Direction ved Slutningen af det offentlige Regnskab saaledes søgt, saavidt mueligt, at benytte Sparekassen til Gavn for Borgersamfundet, uden at tilsidesætte den skyldige Omhu for Jnteressenternes Sikkerhed." – Sammenligne vi denne Fremstilling med hvad der tidligere er meddeelt om den herværende Sparekasses Virksomhed, da troe vi, at Enhver med os vil sande, at man i Aalborg følger rigtigere Principer end her, og vi opgive derfor ikke Haabet om, at man ogsaa hos os engang vil komme til Overbeviisning om, at der gives en bedre Maade at anvende Sparekasse-Midlerne paa, end ved at indbetale dem i den kongelige Kasse, hvor Skatteyderne dog egentlig ere dem, der maae svare Renterne, uden at have mindste Gavn af Capitalerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Den persiflerende Artikel i Corsaren om Bellonas Paaselling, som ogsaa blev optagen i nærværende Blad, har fremkaldt en Modartikel i Adresseavisen, der er høist besynderlig. Den lader til at være Jronie, endskjøndt den er ganske alvorlig meent; thi for at bevise, at Søskade, Paaseiling, og deslige, ikke er sædvanligt i den danske Marine, og at der ingen ond Skjæbne hviler over den, anfører nævnte Modartikels Forfatter alle de Søskader, der ere indtrufne med danske Krigskibe siden Krigsaarene, og disse ere i Sandhed ikke faa, naar man i seer hen til, at det kun er i Ny og Næ, at et dansk Krigskib kommer ud. Som historiske Facta ville vi her anføre disse Tilfælde: Flere, i Forhold til de farende Skibes Antal og til andre Nationer, meget enkelte Tilfælde af Søskade ere indtrufne siden Krigsaarene, og herpaa vil man ikke lægge Skjul, disse ere: Corvetten Najaden", som kom paa Grund i Vestindien, og Orlogskibet Dronning Maria" ved Nyborg, hvilke begge havde Lodser ombord; disse have da alene Commandoen og Ansvaret, uden at det er tilladt Chefen eller Andre at foretage nogen Maneuvre eller Styring, som ikke er directe efter Lod sens Bestemmelse, der ifølge sin Stilling ogsaa maa være bedre kjendt i Farvandet end hine. Skonnerten Pilens Kantring i Beltet blev, af Napporterne fra flere, erkjendt for en uundgaaelig Ulykke. Briggen Møens Stranding ved Helsingør blev foraarsaget ved Ankerkjettingens Sprængning i en Storm, et Tilfælde, som Jngen kunde forudsee; men Chefen blev sat under Krigsret og straffet, ikke fordi Strandingen kunde være forhindret, men paa Grund af andre, under Sagen, oplyste Omstændigheder. Det eneste Tilfælde, hvor nogen Mands Malconduite og Ukyndighed er traadt klart frem, er ved Fregatten Perlens Forliis paa Skagen 1814, men den strænge, Dom, der overgik Chefen, og Marinens Jndignation over dette Forliis, viste noksom, at man ikke behandlede saadanne Tilfælde med Ligegyldighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Af et Jnserat i Vib. Av. seer man, at Formanden for Borgerrepræsentationen i Viborg, Kjøbmand David Philipsen, havde i et af Forsamlingens Møder foreslaaet at udstæde en Jndbydelse til Paategning af en Petition om Skattebevillingsret; men at Forslaget, som Følge af, at et Par af Medlemmerne yttrede sig derimod, ikke kom til Udførelse. J Jnseratet opfordres nu de Repræsentanter, der stemte for en Petitions Jndgivelse, eller nogle andre af Byens oplyste Borgere, til at tage Jnitiativet, og, ved at besørge en Petition affattet og henlagt eller ombaaren til Borgernes Underskrift, bidrage til Sagens Fremme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Magister Monrad kom, ifølge Altona Merkur, kort efter at Stænderforsamlingen var aabnet til Slesvig for, som Magisteren selv angav, at studere Communalforholdene i Hertugdømmet Slesvig. Ved Table dote, hvor en Deel af de Deputerede vare tilstede, blev af Pastor Lorenzen til Adelbye, formodentlig i Anledning af Magisterens Nærværelse, udbragt en Skaal for Slesvigs og Holsteens vedvarende Forening, der af alle Tilstedeværende, med Undtagelse af Magisteren og en Officeer, blev optagen med Enthusiasme. Strax efter udbragte bemeldte Officeer paa Tydsk en Toast i modsat Tendents, der modtoges aldeles uden Gjenklang. Til den forenede Lægeexamen, som tog sin Begyndelse den 1ste Septbr., have iaar indstillet sig 13 Candidater, af hvilke følgende 6 i Ugen fra den 12te til den 18de de have fuldendt Examen: Ulrich, Lehmann, Gradmann og Petit Landa bilis, Hein og Bloch Hand ill, prim. gr. Natten imellem Torsdag og Fredag Kl. 12 afgik ved Døden den høitagtede Conferentsraad Mathias Hastrup Bornemann, ældste Professor ved det juridiske Facultet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Udenlandske Efterretninger. At slutte efter den Tomhed, som findes i de sidste udenlandske Aviser, maa der for Tiden være indtraadt en Panse i det store politiske Drama, som man er færd med at opføre. J England vedbliver man at raisonnere over Forholdene, og kommer derved nu til det Resultat, at Torierne ønske Krig, for derved at styrte Ministeriet og bemægtige sig selv Bestyrelsen, under hvilken de haabe at kunne bekæmpe de dem forhadte Bestræbelser efter Reformer, og saaledes endnu i nogle Aar standse Udviklingen af den almindelige Gjæring, som truer med at vore dem over Hovedet. Den franske Regjering vedbliver at ruste sig, men iagttager forøvrigt sin hidtil bevarede Taushed, hvorimod Folket desto tydeligere tilkjendegiver sin Attraae efter Krig. Med Længsel venter man Deputeretkammerets Sammenkomst, for derved at komme ud af den lange Uvished, hvori man nu i længere Tid har svævet, men ogsaa denne Længsel synes at skulle blive utilfredsstillet; thi efter de Rygter, som circulere i Paris, trues Frankrig med en ny Ministercrisis. Conseilspræsidenten, Thiers, har nemlig villet have en krigersk Phrase indført i Throntalen, og da Kongen med Bestemthed modsatte sig dette, tilbød Thiers ham sin Afsked. Efter nogle Beretninger skal Kongen have modtaget den, efter Andre skal hele Sagens Afgjørelse være opsat. Jmidlertid sysselsætter man sig meget stærkt med at constituere et nyt Ministerium, blandt hvis Medlemmer man fornemmelig udhæver Soult og Guizot. Den næste Post, haabe vi, vil bringe nærmere Oplysninger og disse Rygter. - Dronning-Regentinden af Spanien skal have til Hensigt, at tage fra Marseille til Neapel, for der at opslaae sin Bopæl. Forøvrigt er Alt endnu roligt i Spanien, men man frygter at det er den Roe, der gaaer forud for Stormen. - Bayern, Hessen og Preussen have nu fulgt Hannovers Exempel og forbudt Udførselen af Heste, hvorved de franske Hestehandlere skulle være komne i Forlegenhed. Muligen vil dette tillige give Anledning til nogle diplomatiske Demonstrationer, hvorved kun den almindelige Forvirring vil blive forøget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Fra Tyrkiet hører man kun gjentagne Beretninger om de heldige Foretagender, den allierede Flaade udfører, men noget Nyt er dog ikke passeret, med mindre det næsten utrolige Rygte skulde bekræfte sig, at Jbrahim Pascha var bleven forladt af største Delen af hans Hær. Reschid Pascha har i Constantinopel erklæret de europæiske Gesandter, at Portens Beslutning om at afsætte Mehemed Ali ingenlunde skulde ansees som difinitiv, men at den kunde forandres, naar Vicekongen vilde falde til Føie, og man slutter heraf, at Freden maaskee dog vil blive opretholdt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Skibsefterretning. Frederikshavn. Udgaaede den 24de October. Fortuna, J. C. Petersen fra Nykjøbing paa Falster til Kjøbenhavn. Vinden d. 25 Octbr. N. O. Ved Tallotteriets 1378 Trækning i Altona udkom: Nykjøbings Torvepriser den 31 October 1840 Hvede: 5 a 6 Rbd.; Rug: 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd.; Byg, 3 Rbd. a 3 Rbd. 1 Mk.; hvide Erter: 4 Rbd. 3 Mk.; graae dito 4 Rbd.; blaae dito 4 Rbd. 2 Mk.; Vikker: 4 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Nykjøbings Skibsliste fra den 25de til den 31te October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Jndklarerede: Skipper L. O. Grønnegaard af Nexøe, fra Kjøbenhavn, baglastet; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, fra Stege med Korn; J. Albertsen af og fra Marstal, baglastet; C. Møller af Nykjøbing, fra Wismar med Steenkul og Fisk, H. H. Kromann af Marstal, fra Stege, baglastet; N. Andersen af Svendborg, fra Kjøbenhavn, baglastet; L. Madsen af og fra Stege med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
udklarerede: Skipper L. O. Grønnegaard af Nexøe, til England med Korn; R. Raahauge af Nakskov, ved Forbi seiling, til England med Korn; J. P. Winchler af Svendborg, til England med Korn; N. C. Nielsen af Svendborg, til Wedbek med Korn; J. Albertsen af Marstal, til Kiel med Korn; N. Andersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; L. Sørensen af og til Svendborg ved Forbiselling med Egetømmer og Planker; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Kiel med Korn; A. W. Schrøder af Nykjøbing, til Kiel med Kartofler; H. H. Kromann af Marstal, til Norge med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Jndsendt. Naturalhoveriet paa det Classenske Fideicommissesfalsterske Godser. falsterske Godser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Kjøbenhavnsposten, indeholdt en motiveret Opfordring til Bestyrelsen for det Classenske Fideicommiss om Afløsning af Naturalhoveriet ved dets falsterske Hovedgaarde Corselitze. og Carlsfeldt. – Bestyrelsen har imidlertid ligesaalidt taget nogen Notits heraf i Sagen selv, som den har værdiget Offentligheden nogen Belysning af de Omstændigheder, der muligen maatte modsætte sig et Arrangement, som med Føie ansees for et Nationalanliggende, som Regjeringen anbefaler og ønsker, som ikke mindre er i Hoverieiernes end i de Hoverigjørendes velforstaaede Jnteresse og som derfor mangfoldige private Godseiere, hvis Blik ikke omtaagedes af Aristokratiets Fordomme, have iværksat. Naar man kjender Fideicommiss-Stifterens, afdøde Generalmajor Classens Testamente, og veed, at det var hans udtrykkelig deri tilkjendegivne Hensigt og Villie, at Stiftelsens Fæstebønder, netop hvad Hoveriet angaaer, skulde behandles mildere end andre deres Lige, kan det neppe siges, at Fideicommissets Bestyrelse handler i Stifterens Aand, og det saameget mindre som Jndsenderen veed, at Corselitze Bønder, i Vederlag for Hoverifrihed, have tilbudt en Godtgjørelse af 6 Rbd. pr. Tønde Hartkorn, en Erstatning, som vel neppe er contraheret høiere i Lollands-Falsters Stift; – men allermindst da det er vitterligt, at Fideicommissets Bestyrelse, endog senere end Placat af 9de Marts 1838 var emaneret, fortsatte en lidt tidligere paabegyndt Bestræbelse for at seeNaturalhoveriet forøget. Siden hiint Jnserat, der iøvrigt indeholdt den uimodsagte Paastand, at Fideicommissets Bestyrelse, ogsaa senere end bemeldte Placat udtalte Kongens Ønske, har havt gunstig Leilighed til at afløse Naturalhoveriet, bragte denne Gjenstand til offentlig Omtale, have Fæstebønderne til Wennerslund, Ourupgaard, Schiørringe og Kirstineberg Godser erhvervet Hoverifrihed, mod en Godtgjørelse, der neppe overstiger hiin Anbudne, hvorhor det maa bemærkes, at 4 Byer under Fideicommissets Gods Corselitze allerede siden 1796 have været fritagne for Naturalhoverie mod en Betaling af 4 Rbd. pr. Tønde Hartkorn, en Omstændighed, der viser, at den daværende Bestyrelse anderledes end den Ruværende, har opfattet den Aand, der med Hensyn til Hoveriet tilkjendegiver sig igjennem Stifterens Testamente.