JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
Da Despoten Ludvig XI. af det medicinske Facultet i Paris laante en Arabisk Læges Værker, maatte han sætte en stor Deel af sit Sølvtøi i Pant, og desuden stille en betydelig Caution. Man har endnu et Brev, hvori Lupus, Abbed af Ferrieres, i Aaret 855 paa den meest rørende Maade. anraaber Pave Benedikt III. om, at laane hans Kloster den hell. Hieronymus's Forklaring af Jeremias, samt Cicero's og Qvintilians Skrifter om Veltalenheden (en synderlig Sammenstilling), og helligen lover, at disse Værker, saasnart som mueligt, skulde blive afskrevne og sendte tilbage. føier Abbeden til, der gives i Frankrig vel enkelte Stykker af disse Skrifter, men intet fuldstændigt Exemplar." J Forbigaaende seer man heraf, at det pavelige Bibliothek allerede i det 9de Aarhundrede var i Ny for at være vel forsynet endog med Classikere. Men man seer tillige, at den Tids Munke ogsaa havde Smag for classisk Lærdom, og at der ikke fattedes dem Lyst til Læsning, ja endog til Afskrivning, naar de blot ikke manglede Bøger og Skrivematerialier. Muratori gjør herved følgende bemærkning: "Hvor megen Tak skylde vi ikke hiin Tids Munke, at de Dag og Nat beskjeftigede sig med Bøgers Afskriven for at mangfoldiggjøre dem, og bevare dem for Efterverdenen, og hvor maae vi skamme os, naar vi, trods vor Rigdom paa Bøger og andre Oplysningens Midler, ere langt mere lade og uvidende, end hine vare. Lad det trøste os, at den gode Muratori skrev i det attende og ei i det nittende Aarhundrede. (Schubert.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
Hamburg 2 M. Species 211
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
Kjøbenhavns Børs, den 18 November 1825. a vista 207.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R., Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 186 1/2 186 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. 85 1/2 85 3/4 Rbd. Sedl. i Banco; (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. 107 1, 108 i Sedler. 98 1/2 99 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
- Banco, - Banco 2 1 103 i Banco. 94 1/2 95 i Banco. Nedsat Priis paa Bladet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nævnte Blad nedsat fra 16 Mark til 12 Mark Qvartalet. Ugentligen udgaae i det mindste to Ark. Subscriptionen modtages saavel hos No. 144, som hos Forlæggeren, i Frederiksberggaden No. 33, 1ste Sal. i Sedler. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-19
Fra Nytaar 1826 af bliver Prisen paa oven Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 94. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 November 1825. Om Nar. og de dermed beslægtede Udtryk(En Forelæsning, holden i Societetet de cursu sensus communis propagando.) Naar man siger om en Person, at han er en Nar, saa mener man upaatvivlelig, at han er naragtig, og det synes at være den eneste forklarlige Grund, hvorfor man siger det. Men hvorledes er man nu kommen til denne Mening: Er det Personens Gierning eller Snak, er det den Mine, han giver sig, eller den Dragt, han bærer, som giver Anledningen. Jeg veed det ikke ret; jeg troer, det kan være noget af alle tre Deele. Det er ingen Sag for Os, mine Damer og Herrer, at gaae ud paa Gaden, op i Gemakker, ind i Stuer, der tage en enkelt Nar ved Ærmet, trække ham frem og sige: See der staaer en Nar, men forklar Os nu, hvorved adskiller denne Person sig fra alle andre Mennesker. Dette bliver saa meget desto vanskeligere, da der findes Høivise, som have paastaaer, at alle Mennesker ere Narre. Sagen bliver meget alvorlig, mine Venner, ifald den Høivise ikke her har gjort en naragtig Paastand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
De ere især kjendelige paa den sympathetiske Enighed, hvormed de stikke Hovederne sammen, saasnart der høres, lugtes eller sees noget, som de ansee for Satire. Der er ingen, der har en saa bestemt Antipathi mod Katte, som Narrene og deres Aandsforvandte have mod Satiren, den de altid kalde med et andet Navn, f. Ex. Bespottelse, Jnjurie, Pasqvil o. s. v. Saasnart der lader sig mærke den mindste Vind eller Lyd af den, bliver der strax Allarm i Leiren eller i Raadet, og vil Generalfiskalen ikke hielpe dem i Nøden, saa stole de ganske vist paa Fanden. Ja, kunde man spørge, hvori sees da nu egentlig det Naragtige, M. H. og D., det sees ikke altid i Speilet. Det er overalt umuligt at angive nogen bestemt Form, som hentyder paa Naragtigheden; det kommer, som sagt, an paa Straalebrækningen, og en Sky er en Sky enten den er stor eller lille, sort eller rød. Man bør søge Grundspiren til denne Udmærkelse i Menneskets Jndre. Man kan ansee en Nar, en virkelig Nar, for en Art Helt; han har en fir Jdee, en bestemt Hensigt, for hvilken han med Mod og Selvfornægtelse opofrer alt andet, om det endog er meget hæderligere og bedre. Salomon siger om ham: Ordsprog XXVIII, 16. han forlader sig paa sit Hjerte. Man har meget godmodige, uskadelige Narre; f. Ex. A er en Nar efter Conchylier, Befter Mandeltærte, Defter Fruentimmer. Det kan man for det meste lee ad; men Sagen bliver alvorlig, naar den naragtige Hensigt, den fixe Jdee hefter sig paa mere vigtige Ting, f. Ex. E vil være General, uagtet han hverken har Mod i Farer eller mindste Talent til at ordne en Hær. Hvad vil der blive af, om vi faae Krig, Ved et Manøvre kan han sagtens spille sin Rolle. Fer en Nar efter hans Excellences Gunst, hvad vil der blive af for Os, ifald hans Excellence ikke vaagner? Hvad vil der blive af for F, naar Hs. Exc. vaagner, Saalænge han sover, kan sagtens spille sin Rolle. Ser en Nar efter Navn af Reformator, han vil spille en Luthers Rolle, eller i Mangel deraf en Carlstadts. Hvad vil der blive af, ifald han faaer beskyttende Opmuntring, eller blot ifald man bilder ham ind, at han er en betydelig Person. Saalænge man lader, som man ikke hører paa hans Ordgyderi, har det ingen Fare. Men baade med E og 1 og kan det gaae saa vidt, at Politiet maa blande sig deri; da bliver det Naragtige alvorligt, og vi gjøre bedst i at tie derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Der forekommer i daglig Tale nogle Udtryk, som bruges eenstydige med Nar, f. Ex. Daare, Taabe, Sæk, men som i sig selv ere meget forskjellige derfra. Vi komme ikke til nogen rigtig Anskuelse af Forskjelligheden, om vi end tage Hensyn til de gængse Talemaader: Han løber med Liimstangen. Han har en Skrue løs. Han har Fluer i Hovedet. Hans Hoved er foret inden i med Kalvehjerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Den sidste Casus er ikke omtalt i Cranioskopien, og den første Talemaade er næsten uforstaaelig, da den ædle Falkejagt er gangen af Brug hos os og Falkoneerkonsten er uddød. Naar det hedder om En, at han har en Skrue løs, saa kunde man ligesaa godt sige, at han har en for fast, og med Fluerne kommer det meget an paa, om de ere Spanske Fluer, St. Peders Fluer, Spyfluer, Kæmpefluer &c. &c.,men hvilken af disse Fraser passer nu paa Narren, hvilken paa Daaren eller Sækken; det er ikke ret tydeligt, for man faaer et rigtigt System færdigt om disse Væsner. Vi kunde sagtens anføre flere Phraser, men de vilde maaskee kun forvirre, og vi vilde nødig være saa vidtløftige, at vi skadede den kjere Tydelighed. Nar er en positiv Størrelse, Daare er en negativ, det vil sige, Narren har for megen Kraft, eller rettere, den samlet paa eet Maal; Daaren har for liden Kraft, eller han spreder den for meget; han kan ikke have noget Maal, og synes han at have det, saa forandrer det sig hvert Øjeblik for ham. Dersom han havde et Maal, saa vilde han aldrig naae det, thi han kan ikke anvende de rette Midler; har han end begyndt derpaa, saa vil enhver Nar, Sæk eller Skurk let faae ham til at forandre baade Mening og Forhold. Narren kan gjerne være sin egen og andres naragtige Herre; det kan Daaren ikke; fødtes han til Herre, saa bør han forsigtig overlade Styrelsen til sin Kone, eller hvem han ellers har Fortrolighed til; han befinder sig kun vel under Andres Veiledning. Vil han engang slaae sig løs, forledes han af Medgang eller Hofgunst til at være næsviis, selvraadig, storsnudet, saa bliver han til en utaalelig Nar, fordi han slet ikke duer til taaleligt at spille den Rolle, han har paataget sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Man kjender Daarerne ligesom Ephramiterne paa Mælet eller Talen; forstandig, ordentlig Tale er det Schiboleth, som er deres Mund for vanskeligt. En Daare handler undertiden meget betænksomt, men det er just hans Ulykke, at han betænker sig; han bør, som Kong August Ministre, altid kun betænke sig paa hvad han skulde gjort i Gaar; men aldrig vove sig til den Betænkning, hvad han skulde gjøre i Morgen. Saasnart en Nar betænker sig, træder han ud af sin Rolle; han skal uden Betænkning hige efter sit Maal, og det er da muligt, at man endog beundrer ham, overgyder ham med Gunst og Ærestitler. Daarlig kalder vor Almue undertiden den, som er syg, og det viser, at Daarlighed er en Svaghed; men den kan neppe helbredes. Det samme mener Salomon: Ordspr. XXVII, 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Jndenlandske Efterretninger. Mandagen den 7 November Kl. 12 fandt en academisk Høitidelighed Sted i Regentskirken. Hr. Daniel Frederik Eschricht, Landphysicus paa Bornholm, der havde forhen den 6te October 1825 offentlig forsvaret sammesteds sin Dissertation, de functionibus nervorum facier & olfactus organi, for den medicinske Doctorgrad, creeredes nu, ifølge erholdt allerhøieste Tilladelse, til Doctor Medicinæ, af Hr. Professor, Dr. Med. O. Bang, med de sædvanlige Ceremonier, ved hvilken Leilighed den af Regjeringen autoriserede Doctor-Ring overraktes Hr. Eschricht. Promotor indledede denne Act ved en latinsk Tale, der handlede om Ufuldkommenheden af de medicinske Systemer, som ikke ere byggede paa Physiologie. Det af Hr. Etatsraad Ridder Thorlacius, i denne Anledning forfattede Program handlede: de sacris et sapientia Æthiopum juxta Heliodorum. Svendborg, d. 18 Novbr. 1825. Ved i Tirsdags Aftes den 8 d. M. Kl. over 10 at klare Brændeviin hos Kjøbmand N. Madsen, her i Byen, kom Karlen for nær med Lyset til Værkets Piber, hvorved der gik Jld i alt Brændevinet. Jlden fik Overhaand, i det Man, forat dæmpe, vilde lade Brændevinet løbe af Kjedelen, men hvorved Hatten slog op derfra. Luerne slog da ud af Væggenes Trækhuller i Brænderiehuset, og søgde under Taget, hvor Jlden fandt Næring i det paa Loftet værende Foder og Høe. Jmidlertid blev strax gjort Anskrig, saa Byens Sprøiter tililede, og uagtet Luerne allerede flere Steder paa begge Tagets Sider viste sig, var Man dog saa heldig, ved Brandredskabernes Fortræffelighed, Folkets Raskhed, og ved ei at bryde Hul paa Taget før Jlden var omringet og Sprøiterne i Orden, forikke at give Jlden Luft, ganske at dæmpe Jlden efter 1 1/2 Times Arbeide. Ved at paagyde Foderet Vand, blev det de brave Arbeidere muligt at udkaste samme, i hvorvel Faren for selv at brænde stundom viiste sig. Et Held var det, at Veiret just da netop var næsten stille; thi det kunde ellers have seet farligt nok ud, da de Fleste have Forring paa deres Lofter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Fra Ribe klages ogsaa over de uafbrudte svære Storme og Regnskyl, som havde raset i den sidste Ugestid, og daglig havde Floden truet med at hjemsøge Beboerne i deres Huse. J en af disse stormfulde Nætter strandede et Barkskib, ført af Capt. Th. C. Anchersen, kommende fra Norge med Tømmer og bestemt til Holland, paa Manns Strand. Mandskabet blev bjerget; men Skibet skal ikke staae til Redning. - Da Passagen imellem Agger og Harboøre ei til alle Tider er sikker, saa er der truffet den Foranstaltning, at den Reisende i Agger altid kan erholde en gaaende Veiviser for 40 s., og en kjørende for 1 Rbdlr. 32 s. J Rønn kan derimod ikkun erholdes en gaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Den nuregierende Konge af Portugal Johan Vl., er 58 Aar gammel, af almindelig Størrelse, og af megen Blidhed og Godlidenhed. Hans Moders Svagelighed tvang ham til i Aaret 1796, at stille sig i Spidsen for Statsraadet, som paatog sig Overbestyrelsen af de offentlige Anliggender. Fire Aar sildigere erklærede han sig formeligen som Regent, ved hvilken Leilighed Ministeren Scraba da Sylvas Partie, ved dets Banlysning, blev undertrykt. - Monarken staaer sædvanligen op Kl. 6 om Morgenen. Han sysselsætter sig med sine Ministere fra Kl. 9. til 2. Han spiser bestandigen allene og modtager sin Familie først siden, hvorpaa han gaaer paa Jagt eller er tilstede ved en eller anden kirkelig Ceremonie. Om Aftenen giver han atter Audience og modtager Jndberetninger omde om Dagen afgjorte Sager. Man har derved aldrig hørt ham tale i en afgjørende Tone, og de Ord: "Jeg vil saa have det, undslippe ham aldrig. Personlig god, venlig og meget folkelig, henviser han Afgjørelsen altid til sine Ministere. Ved den franske Armees Nærmelse gik han til Brasilien, hvorfra Engellænderne igjen have bragt ham til Europa, og paa denne Maade forberededes den store Colonialrevolution, der skilte Sønnen fra Faderen og hvis Følger endnu ikke ere at beregne. - Det arvelige Had mod Spanierne er et uudslukkeligt Træk i Portugisernes Characteer. Dronningen er omtrent 50 Aar gammel, og har ikke førend i de sidste Tider fundet Leilighed til at udvikle sin Characteer og sine sande Hensigter. - Kongens ældste Søn, nu Keiser af Brasilien, er 26 Aar gammel og gift med en østerrigsk Erkehertuginde. J hans Sindelag ligner han mere sin Moder end Johan Vl. Som Arving af Portugals Trone fører han Titel af en "Hertug af Brasilien." Kongen regjerer over en Befolkning af 2 Mill. Sjele, hvoraf Geistligheden allene udgjør over en Tiendedeel, og eier to Trediedele af alle Besiddelser, i hele Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Den berømte Lancaster opholder sig nu i Sydamerica, hvor han har begivet sig hen, forat udbrede sin Underviisningsmaade. Efter et Brev fra ham, dat. Carracas d. 2 Febr. d. A.,er han i denne Tid i Færd med at oprette en Mesterskole. Han anlægger der ogsaa et Maleriegallerie, der skal tjene til at foranledige mange Spørgsmaale og til Forklaring i Læsetimerne. Han haabede at stifte en Skole af første Rang, hvori der skulde gives Underviisning i Spansk, Engelsk og andre Sprog. Der gives, siger han i sit Brev, nu ingen Engellænder, som, udenfor sit Fædreneland, har saa mange Midler i Hænderne til at være sit Fædreneland nyttig som jeg, og det derved, at jeg giør Forkjerligheden til dets Literatur almeenherskende, udbreder en viis Oplysning og stiller Fordelene af en Forbindelse med samme i det klareste Lys. - Han anlægger ogsaa en Tegneskole, et mineralsk og naturhistorisk Cabinet og en liden Samling af physicalske Jnstrumenter. Jveren for Videnskaberne forøges med hver Dag, men dette Lands Genius har saa længe sukket under Despotismen, at dens Opsving endnu er svagt og ufuldkomment. Som et Beviis paa Rigdommens Forøgelse, i Engelland anføres, at i Aaret 1765 gaves kun 12,904 Overdaadighedsvogne med fire Hjul i Landet, og nu udgjør deres Tal 26,729. hvortil endnu maa regnes 45,856 tohjulede Kjøretøier. Den Gang gaves kun 36 Karet magere i London, som holdt omtrent 4000 Arbeidere, nu gives, 130 med 140,000 Arbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Prof. C. Bernoulli i Schweiz har udgivet et Skrift om Latins Undværlighed for Ustuderede – et i vore Dage vigtigt Vink for alle dem, der troe, at alle Embeder uden Forskjel ikkun bør besættes med Studerende. Han mener, at en Mand, der ikke skal tilhøre Videnskaberne, Lærdommen, kort Lærestanden, maa undervises i ganske andre Ting end Latin og Græsk, nemlig i Mathematik, Physik, Geographie, Historie og Modersmaalet. De gamle Sprog tjene til lærd Dannelse, de nyere til Uddannelse for Livet, Handel og Jndustrie. Fremmede Sprog bidrage vel ualmindelig meget til bedre at forstaae Modersmaalet, men de fremmede Sprog behøve just ikke nødvendigen at være Latin og Græsk, hvori Lærlingerne selv dog aldrig bringe det til nogen Fuldkommenhed, fordi disse Sprog ere døde, med mindre at de blive Philologer. Hvad i Skolerne læres af fremmede Sprog er kun det Almindelige, og dette findes i hvert dannet Sprog. Er det blot Aanden i Classikerne, som det gielder om at lære, saa komme latinske Discipler vel neppe til større Kundskab derom, end man kan faae af gode Oversættelser, hvorpaa der ikke er nogen Mangel. Quodlibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
I Göthes Journal, Kunst und Alterthum, læses et Brev fra Schiller til ham, hvori det hedder: Det er et meget mærkeligt Særsyn, hvorledes Deres anskuende Natur saa godt for drages med Philosophien og stedse derved oplives og styrkes. Maatte kun en underordnet Genius, een af dem, der netop boe og bygge paa Universiteterne, lægge den sidste Haand paa Deres Jdeer, for at samle dem, redigere dem taaleligen og saaledes bevare dem for Verden; thi De selv vil altid opsætte denne Forretning, fordi det egentlige Didactiske aldeles ikke ligger i Deres Natur. De er ret egentligen egnet til, at arves og udplyndres af Andre endnu medens De lever, saaledes som allerede adskillige Gange er mødt Dem og endnu mere vilde møde Dem, naar kun Folk bedre forstode at benytte Deres Fordeel." Denne fine Compliment af Schiller har Dr. og Prof. F. C. J. Schuz taget for ramme Alvor og udgivet et Værk i to Bind, under Titel: Göthes Philosophie - aus seine sammtlichen poetischen u. missenschaftlichen Werken. Her gaae Schillers Ord bogstaveligen i Opfyldelse: "Wie doch ein einziger Reicher so viele Bettler in Nahrung, Setzt! Wenn die Könige bauln, haben die Karrner zu thun. f System skal der, efter en Rec. Dom i Hall. L. Seit., ikke være noget Spor her, undtaget det skulde være Modsigelsens System, i det mindste Uordenens; thi ofte staae Tanker, der, i deres Adskilthed, synes at modsige hinanden, ved Siden af hinanden, og i de fleste er ingen synderlig Ideeforbindelse synlig. Drondi, Doctor og Professor i Medicinen, og Chirurgien, indbyder til Subscription paa et Værk, der, naar det virkeligen svarer til hvad det lover, maa gjøre Epoke i Lægevidenskabens Historie. Det er nemligen en ny, tilforladelig Lægemaade af den veneriske Syge i alle dens Former. - J Jndbydelsen siger han, at der endnu ikke gives nogen tilforladelig Lægemaade af Syphilis, uagtet samme i flere end 300 Aar behandles med Qvægsølv. Naar de ydre Tegn ere forsvundne, hører man op med Brugen af dette Middel, uden at have nogen vis Overbeviisning om, at Helbredelsen er skeet fra Grunden af. Jkke sjeldent bryder, efter kort TidsForløb, Sygdommen frem igjen i samme eller en anden Skikkelse, f. Ex. Smerter i forskjellige Dele af Legemet, Hovedgigt, Sliden i Lemmerne a., som falskeligen tilskrives ganske andre Aarsager og forgjeves behandles med en Mængde Midler, Badecurer &c. Først efter i en lang Række af Aar at have prøvet sin Methode, selv i de meest indgroede Former, og, efter at ti Aar ere henrundne, siden han opdagede den, vover han at bekjendtgjøre den offentligen. Han har i den Tid radical helbredet derved 8000 Syge, og deriblandt saadanne, som deels i 15 og flere Aar have lidt af dette Onde, deels af Andre ere blevne opgivne og han selv førend denne Methodes Opdagelse, ikke kunde helbrede. Hos Jngen af alle disse Helbredte er Sygdommen i denne lange Tid igjen udbrudt. Curen varede ikke længer end fire Uger. Man tager kun eengang hver anden Dag nogen Medicin. Der fremkommer ingen Salivation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Hamburg 2 M.a vista 207 Species 211 Specier solgtes til Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Kjøbenhavns Børs den 22 November 1825. 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. - Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. 84 1/2 85 Rbd. Sedl. i Banco. 101 101 1/2 Rbd. r. S. 107 1/2 i Sedler. 98 198 1/2 Rbd. r. S. berggaden No. 33, 1ste Sal. - Banco- Banco- i Banco. - i Banco. - i Sedler I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. L. Sterling. Nedsat Priis paa Bladet, Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-22
Fra Nytaar 1826 af bliver Prisen paa ovennævnte Blad nedsat fra 15 Mark til 12 Mark Qvartalet. Ugentligen udgaae i det mindste to Ark. Subscriptionen modtages saavel hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144, som hos Forlæggeren, i Frederiks
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 95. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 November 1825. Hvorvidt fortjener Phrænologien, at agtes paa og studeres,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-26
mod mine geographiske Formodninger i No. 71 af samme Blad fremfatte - Jndvendinger. (Slutning; see No. 93.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-26
Efter i det Foregaaende at have fremsat Grunde for mine Formodninger, tillader jeg mig endnu noget nøiere at oplyse de af mig sammenlignede, men i Skilderiet No. 73 angrebne Steds navne, samt at belyse de, der ere fremsatte som et Mønster, jeg burde efterfølge, og jeg vil haabe, at det deraf vil blive klart, at jeg heller ikke der har sammenlignet uden Grund, endskjøndt jeg ingenlunde paastaaer, at jeg har fundet det Rigtige, men kun at det jeg har fremført synes rigtigere end det Sædvanlige og det mod mig Fremsatte. Jeg havde sammenlignet Aalborg med det Eng. Albrough og Allesbury, fornemmelig med det første, fordi det udtales Oldboro eller Aalboro, og jeg hentede deres Etymol. fra All eller Old. Jeg troede denne Oprindelse kunde være rimeligere end den sædvanlige af Aal c: en Borg for Aal eller en Borg af Aal – en Aaleborg, Nu er det vel sandt, at der fanges Aal ved Aalborg, men det skeer jo saa mange Steder i langt større Mængde, hvilke dog ikke derfor hede Aalborg. At den i de ældste islandske Sagarhedder Alaborg, vidner om, at min Etymologieikke er saa slet, thi Ala er der ikke vort Aal, men vort Alle, udtalt paa Norsk. Børglum havde jeg sammenlignet med Bor lum i Skotland. Jeg fandt det ikke sandsynligt, at det efter Ælnothus skulde have sit Navn af Burling, en Dame, som engang skal have ejet det. Det skrives i gamle Documenter Bur lum og Byrlum. Der forekommer og et Bord lum, der ogsaa skrives Borlum, i Slesvig, men dertil vides heller ingen Oplysning. Jeg troede da, at da intet her var at finde, kunde der mueligt i det skotske Sprog findes det, man her forgjeves søgte. Skulde nu det ikke der findes, saa er Stedet i gl. Doc. skrevet Claustrum Burolaund, der leder til en bedre Etymologie end det af Burling. Men jeg afgjør intet. Jeg vilde kun sammenligne; oplyse er det som oftest umuligt, da ikke allene Stæderne, men og deres Navne har i Tidens Længde undergaaet mange Forandringer. Men hvad der nu er umueligt, er det derfor ikke altid. Der er da dog vundet noget derved; Sammenligning er gjort, og de sammenlignede Stædsnavne angivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-26
Den sindige, billige og kundskabsrige Kritiker kan nu lettere dømme, og han modtager med Tak ethvert Bidrag, der gives ham, selv om det er meget maadeligere end det, jeg her har leveret det resp. Publicum.