JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Petersborg, den 1 Februarii. Keiseren har i under gaars Dato, i sin Egenskab som Proter, Stormester af Malteserordenen, udgivne Erklæring, formanet alle Ordenens Priorater, at tiltræde sine Hensigter, med at forskaffe Ordenen foreftertiden meere Udstrækning og Soliditet og at forene sig med Ham, for blot at danne et Corps, som ved et større Antal af Medlemmers Overensstemmelse og Tiltrædelse ville vinde desmere Bestandighed. Til den Ende indbyder Han alle og enhver af Christenhedens tapre Mænd, at hvilken Verdens Egn de være maatte, hvis Forfædre have forhverver sig Adelskab, til at tage Deel i denne Orden. Alle saadanne, som ønske at optages i Ordenen, kunne indsende deres Ansøgninger til Ham og forvente Bønhørelse paa deres billige Ønske. Enhver Adelsmand, som er istand til at aflægge vedbørlig Adelsprøve, kan i den keiserlige Residentsstad St. Petersborg, blive antaget, som Ridder. Keiseren troer sig overtydet om, at vise Verden den meest udmerkede Tieneste med det, Han giør for denne Orden, da sammes Statst er og Love indgyde Kierlighed til Dyden, danne de gode Sæder, knytte Subordinationsbaandet endnu fastere og frembyde er mægtigt Hielpemiddel imod den Elendighed, som det daarlige Nyhedsraserie og den tøilløse Tænkefrihed have frembragt. Hvilken skiøn Udsigt for alle vandrende Riddere!
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Mayland, den 4 Februarii. Den i dennes afgiGeneral Jouvert, som formedelst hans svage Helbred, har erholdt sin Dimission, herfra til Paris. Dagen forher reiste General Lemvine fra den romerske Arme i største Tilfærdighed herigiennem, for ligeledes at begive sig til Paris. Den 31 f. M. ventede man General Mak hertil; men han er endnu ikke ankommen, omendskiøndt man Wandall, veed at han allerede er passeret Ferrara, hvorfra han kan have fortsadt Reisen lige til Frankrige, men ogsaa være gaaet til Østrige.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Den fordumværende franske Gesandt i Neapel, Lacombe St. Michel, er ankommen til Genua. Han har paa sin Neise derhen fra Neapel havt den Ubehagelighed, at falde i en tunesisk Corsats Hænder, og af samme at blive bragt til Tunis, fordi han befandt sig paa et ligurisk Skib. Han blev imidlertid snart igien med sit hele Reiseselskab sadt i Frihed.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Det vigtige Pas, Salto della Cerva, som Storhertugen af Toscana med mange Omkostninger havde ladet befæste, er nu paa hans befaling bleven overgivet de Franske.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Havre, den 8 Februarii. Engelenderne have i Gaar bombarderet vor Stad fra Kl. 8 om Morgenen, til Kl. 2 om Eftermiddagen, have ødelagt 27 Huse, ogsaa kastet gloende Kugler og opbrændt 2 Vagthuse. Jmedens dette Bombardement vedvarede have 100 smaae Fartøier sadt Ti Tusinde Mand Tropper i Land ved Etretat, hvoriblandt 3000 Emigrantere, 2000 Engelændere og 5000 Russer, af hvilke den ene Colonne marscherede mod Dieppe og den anden mod Rouen. Allarmtrommen høres fra alle Sider. De bevæglige Colonner, have allerede gjort 1500 Fanger.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Triest, den 9 Februarii. J haar Eftermiddag Kl. 3 er med en nogenledes stærk Vind indløben en russiskekeiserlig Fregat paa 36 Kanoner. Ved Jndløbet hilsede Fregatten vor keiserl. kongl. Marine med 7 Skud, hvilke blev svaret med lige saa mange fra Marinen. Neppe havde den russisk keiserlige Fregatte lagt sig for Anker, førend samme hilsede Castellet med nok 7 Skud, hvilke af samme blev ønsket velkommen med ligesaa mange, hvorpaa alle i Havnen liggende Skibe ligeledes ophidsede deres Flag. Uden for Havnen saae man endnu en anden Fregat segle, af samme Størrelse hvilken man holdt for at være en tyrkisk, og i en videre Frastand blev man endnu 2 andre vaer, hvilke formodentlig hører til den sidst fra Ragusa værende combinerede Flaade, og som kommer hertil for at indtage Brød og andre Levnetsmidler. Dette Skuespil er her meget sielden, da man hverken har seet russiske eller tyrkiske Krigskibe, ikke engang som Venner - her i Triest.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Frankfurt, den 17 Februarii. Endnu i Dag har man her ingen sikker Efterretning om Krig eller Fred. Tillige veed man heller ikke og Erkehertug Karls Armee allerede er gaaet over Lech. De østrigske Tropper, som hidindtil stode i Breisgau, skal i Gesvindighed have begivet sig til Konstantzer Søen. Feldtmarskallieutenant Hotze ankom den 7de Februarii til Lindau, for at paatage sig Commandoen over Tropperne ved Konstantzer, Søen, i det Voralbergske og i Graubundten. Williams, som fordum commanderede Kanoneerschalopperne ved Maynz, skal nu commandere samme paa Konstantzer, Søen. De keiserlige Tropper i Overpsalz skal blive formeret til 25000 Mand. Det Churfyrstlige Slot i Maynz er nu omskabt til Karserner.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Cassel, den 20 Februarii. En Coureer fra Rastadt, som er passeret herigiennem, har overbragt den vigtige Efterretning, at de franske Tropper vel den 17 dennes var gaaet over Rhinen ved Kehl, men allerede igien den følgende Dag paa Directoriummers befaling vendt tilbage, fordi imidlertid den Efterretning var indløben, at den østrigske Regiering havde antaget de sidste Forslag. Om Natten til den 15 dennes var Gen. Jour dans General=Adjutant gaaet tilbage til benævnte General. Breve fra Stutgaard melder, at den derværende keiserlige Gesandt, Hr. von Bühler, efter 2 Courerers Jmodtagelse, paa det hurtigste var afreist derfra, men til Regensborg, som nogle troer, eller til Russernes Hovedqvarteer, lader sig ikke bestemme.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Blandede Efterretninger. J Paris saa man nyelig et skiøndt Beviis paa Barnlig Kierlighed da et 8 Aars Drengebarn løb hen til en Parykmager og lod sit Haar afskiære og sælge, for at kunne vederqvæge sin døende Moder, en fattig Enke. Til Belønning har en Officeer antaget dennes ædle Yngling i Søns Sted. Derimod begik en Kudsk nylig den Dumhed, at da han skulde kiøre paa Landet med nogle linnede Klæder, og fik de oversvømmede Marker at see, red han tilbage, for at spørge hvad han skulde giøre med Heste og Vogn. Jnden han kom igien med fine nye Jnaruktioner, vare begge Dele borte.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Angaaende Buonaparte i Egypten haves endnu ingen officiel Efterretninger. Til Bayonne skal 7 Offincerer være ankomne af den 19 Halvbrigade, hvilke i Slaget for Abukir vare blevne tagne til Fanger om Borde paa Tonant og frigivne i Gibralter. De vare i den yderste Armod. En Borger i Bayonne har forbarmet sig over dennem, og forsynet dem med alle Nødvendigheder. Følgende er et nyt Beviis paa den gode Forstaaelse som hersker imellem Keiseren og den tyrkiske Regiering: For nogen Tid siden deserterede 5 Mand k. k. Sol datter fra deres Post til Belgrad; men de bleve strax forvarede, og omendskiøndt to af dennem yttrede sig med at ville antage den mahomedanske Religion, bleve de alligevel af Bassen af Belgrad afleverede til den k. k. Grændsecommando, hvor de venteligen ere blevne afstraffede. Naar enhver Regiering saaledes tilbagesendte Deserteurer, og disse for deres Utroskab i den RegierinsTieneste, hvori de have begivet sig bleve afstraffede, ville maaske denne Mode Tid efter anden ganske tabe sig. Til dette Aars Sælhund og Hvalsiskefangst, vil afgaae fra Elven, Weser o. s. v. følgende Skibe, nemlig: 11 fra Altona, 18 fra Hamborg, 1 fra Flensborg, 10 fra Glykstadt, 9 fra Bremen og 2 fra Fanøe, hvilke udgiør, foruden de mange andre, som endnu andenstedsfra didsendes, 51 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Ved den store Vandsnød, i Rüsselheim, udbrøde af Uforsigtighed Jld i et Huus som stod under Vand til anden Etage. Da al Hielp udvortes fra var umuelig, afbrændte det øverste ned til Vandets Overflade. Man veed endnu ikke om Husets Beboere enten ere indbrændte eller druknede, eller om de ved andre Midler have kunnet reddet sig; men man formoder desværre at kuns faae, eller ingen, formedelst denne Ulykke har undgaaet, at tilsætte Livet.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Kolding den 18 Febr. Her og i omliggende Ener falden en saa uhyre Mængde Snee, at intet Menneske kan erindre sig saadann. Landeveiene ere nu tredie Gang blevne giennemkastede; herfra til Hadersleb kiører man hele Miles Strækning imellem 2 Mure af Snee paa 4, 5 til 8 Alens Høide. Sneekastningen paa Veiene og dens Bortførelse af Gaderne, der nu skeer anden Gang, har været til megen Byrde for Beboerne, hvilket Arbeide, i en liden Strækning her omkring, beregnet til Penge vist udgiør nogle tusinde Rigsdaler.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Skagen, den 27 Februar. Jsen, som siden den 1 i d. M. belagde os saa aldeles, at der ikke meere var aaben Vand at see, brød uformodentlig op den 23, og derved aabnede os igien vore bedste og - fraregnet den utrolige Møje og idelige Livsvove, som er forbunden, med Fiskeriets Drivt omkring disse for Søemanden saa bekiendt farlige Kyster - meest visse Næringskilder, Nordsøen og Kattegattet. J Jnsperrelsens trange Tids tum var dette dog bemærkningsværdigt, at vi i adskillige Henseender befandt os næsten som oversatte i en virkelig Landboetilstand, Jkke saaes det Øiet ellers dagligt forlystende Syn af Nationernes forskiellige forbieseilende Fartøier i mindre eller større Antal, ikke sieldent saa stort, at Søen paatager sig Skikkelsen af en Skov, hvis Udstrækning kun Horizonten begrændser; - ikke hørdes den hule og bedøvende stedse entonige Vraalen af uophørligt rullende, paa Revlerne og mod Strandbredden fældt brydende Søestyrtninger; ikke hørdes eller faaes hint sieldent Naturspil ved den udstrakte Land tunges Odde, Grenen kaldet, hvor begge Havennes Strømme ligge i en evig Kamp med hinanden, hvor fryktelige uhyre Søerullinger i hurtig Fart mødes og under yseligste Bulder, optaarne sig mod hinanden og danne blossalske skumsprudende Pyramider, som paa Øieblik at tabe sig i Afgrunden, men i Faldet give giensidig traft og Stof til Frembringelse af immer nye og liggende Optrin, hvorved Luften stundom saaledes opfyldes med bortspredte Vandpartikler, at Elementerne synes sammensmeltede i eet Chaos; - hvor stolte Skibe i en Haandvending sønderknuses i talløse Vragstykker, og selv Egen og Jernet brækkes som Glas, - ikke heller lignede vor fæle sandige Jordflade sig selv, da Sneen og Sneefoget havde paatager sig Sandflugtens Fumtioner, medens denne laae i Dvale, for siden med fornyede Kræfter at kunne deshastiger befordre vor sul delige Fordærvelse; - og endelig sank vi heller ikke under i den lunske bundløse Qvegsand, og Vandene i vore Værelser voxde os ikke indtil over Hovedet, og tvang os til at slæde vore Huse op fra Afgrunden paa Ryggen af bevægelige Sandbierge, o. s. v. Men som sagt, alting nærmer sig nu med de til det Gamle igien, Kiøbstedfolk ere vi dog som tilforn- og hvad Nød have vi da, Seilere fornemmes endnu ingen til. Jmidlertid har en Avanturier af Ræv den negang aabnet Søefarten. Han kom forleden Dag seilende paa en Jisslotte uden for Skagerak og truede med en Landgang. Men hans Lykke til Søes var tynd. En af vore Fiskerbaade praiede ham, og da hans Flagtoning var umiskiendelig, vovede en af Folkene at entre denne Jiskutter, gjorde Capitain Mikkel til Krigsfange og erklærede hans Kavaj for en god Prise.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Indenlandske Efterretninger. J Kiøbenhavns Politieven klages (maaskee med god Grund) over, at i den Tid, som den stærke Sneefog gjorde Landveiene i Sielland (saavel som i andre Egne i Danmark) ufremkommelige, sad Sognefogderne tilligemed Bønderne i Kroen i en god varm Stue, imedens de skulle have pløiet med Sneeplougen. Naar en Sneeploug skal virke sin Nytte, maae det rigtig nok skee i den løse Snee og saa længe Sneefog varer; thi da er Sneen løs og lader sig let drive til Siderne, men naar Foget er forbi, friser og tatnes Sneen, og da er Pløiningen til ingen Nytte.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Af de tilforn i disse Aviser omtalte 5 Fiskere fra Skagen, der bleve borte paa Havet i taaget Veier, og siden landede i Sverrig, ere nu de 4 passerede igjennem Odense over det store Belt, og kan da vel nu snart ventes hiem. Men den femte en gammel Mand har maattet forblive tilbage i Kallundborg, da han havde opsvolmede Been af Frosten og kunde ikke gaae længere.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Efter Rygtet skal to Mænd være fundne døde i Salling, den ene ved en Bæk og den anden paa en Ager, formodentlig begge faret vild og saaledes, da de ikke har kunnet naae Huus, ihielfrosne.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 8 Februar er Kand. Theol. J. J. Boserup konfirmeret til Personel-Kapellan for Tersløv og ØrsløvMenigheder i Sielland; Sognepræsten for Høiberg og Elsborg Meningheder i Aarhuus Stift, P. C. Bendix, ligeledes til Sognepræst for Vinding og Agger Menigheder under Aalborg Stift; Kand. Theol. M. H. Kielland ligesaa til Personel-Kapellan for Vigedals Menighed i Christian sands Stift; Landvæsens=Kommissær E. Christensen ligeledes til Hospitals-Forstander i Slagelse. - Under det tydske Cancellie: Den 29 Januar er Statsraad og Oberrets=Raad G. Petersen i Slesvig, udnævnt til Konferentsraad; Regierings=Raad M. Feldtman i Glüchstadt, Justitsraad og Amtmand J. C. Müller i Burg paa Femmern, og Justitsraad samt Landfoged C. M. J. Johansen i Heide til Etatsraader; F. O. V. Lawatz i Pløen til Justitsraad, og Professor Medicinæ G. H. Weder i Kiel beskikket til Archiator med Justitsraads Rang. - Under Generalitetet: Den 1 Februarii er ved Dronningens Liv=Regiment til Fods Sec. Lieutenant v. Hedeman beskikket til Premier=Lieutenant, og Fændrik v. Friis til Sec. Lieutenant, samt Fændrik at la suite v. Lovzow forundt Sec Lieutenants Karakteer, ved det oplandske Jnfanterie=Regiment er Sec. Lieutenant v. Todderud avanceret til Prem Lieutenant ved de Nationale; den ved disse staaende Set.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Lieutenant v. Hygen til Sec. Lieutenant ved de Bevordne Fændrik v. Mielch til Sec. Lieutenant ved de Nationale, og Fændrik at la suite von Søegaard til virkelig Fændrik, ved det norske Liv=Regiment er Regiments=Qvarteermester, Wolguartz efter Ansøgning i Naade afskediget, og Studiosus J. M. Secher i hans Sted bestilt til Regiments=Qvarteermester ved Regimentet; ved det nordenfieldske Jnfanterie=Regiment er Kompagnie=Feltskiær Rudolph af Kongens Regiment ansat som Bataillons=Kirurges. - Under Rentekammeret: Den 6 Februar er Fuldmægtigen ved Finants=Kollegii Sekretariat, P. Federsen, udnævnt til Renteskriver i det første slesvigske Komtor under Rentekammeret, og Volontor L. H. Scholtz til Fuldmægtig i bemeldte Komtor, Forvalteren ved de Hs. Majestæt tilhørende Vestensborg og Hvededals Godser paa Falster, En Faye, udnævnt til herefter at være Jnspektør ved bemeldte Godser; Kand. Juris J. Schifter ligeledes til Kopiist i Rentekammerets danske og norske Cancellie.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Vacancer. Under det danske Cancellie: Henberg og Elsborg Sognekald i Aarhuus Stift, 200 Rd.; Sorenskriver-Embedet i Bamble Distrikt under Aggershuus Stift.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Aalborg, den 4 Martii. J Løverdags Eftermiddag ankom den agende Post, som kun medbragte i Kiøbenhavnsk Post, den for i Fredags er udebleven. Strax efter at kom den ridende Post, der medbragte kun i Kiøbenhavnsk Post. Den Kiøbenhavnske Post for i Løverdags, blev i Søndags Morges bragt hertil ved en Extrapost.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Lotterie. J Tallotteriets 786 Trækning i Kiøbenhavn ere følgende Nommere udkomne: Til den forestaaende 787 Trækning i Kiøbenhavn kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcomtoir.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Til den forestaaende 787 Trækning i Kiøbenhavn kan daglig faaes Sedler hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Fasteprædikener. J Budolphiskirke paa Onsdag, Hr. Henneberg. I Hospitalskirken paa Torsdag Hr. Klauen Kl. 11. J Budolphi Kirke paa Fredag, Hr. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
J Frue Kirke paa Fredag, Hr. Magister Bach. Død. Den 27 Februarii, Hr. Lieutenant og Postmester Frishes Datter, Jacobine Marie, 9 Maaneder, gammel.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Avertissements. Hos Bogtrykker Wandall faaes: Maneren, en Under=Historie af mundtlige og skrivtlige Traaditioner samlet af L. Flammenberg; for 4 Mk. 8 s., indbunden for 5 Mk. 8 s. Af denne Bogs Titel ville maaskee somme slutte sig til et nyt Foster af den endnu i vore Dage hist og her saa frugtbare Overtro, og derfor lade være at kjøbe en saadan Bog. Sandt nok, ved at læse et godt Stykke den vildledes man efterhaanden virkelig i en saadan Spøgelseladerinth, at Haaret reiser sig paa Hovedet, og selv den meest Vantroende staaer færdig at hande paa, at den ikke gaaer naturlig til, imedens det tykke Mørke omsiden forsvinder for det klare opgaaende Lys, hvorved man paa en overraskende Maade opdager, at det var kun en Band af Røvere og Hornslæggere, som forstod at underholde og benytte sig at Almuens Vankundighed og Overtroiskhed. for at berige ske med dens Gods, under Maske af hellige Eremiters mystiske Koglerier. Skade, at slige Oplysnings skrivter endnu maae give Plads for saa mange andre, der netop have det modsatte Øiemed, og paa hvilke Boghandlere gjerne have den største Aftræk, vist nok tildeels fordi de kunne haves for ulige bedre Kiøb. Hos Boghandle, Søren Boeus paa Vestergade i Aalborg. bekommes et heelt Ark trykt Plakat, angaaende den fastsatte Tid og Sted m.m. Landmilice Sessionen holdes i indes ærende Aar for det 3die Jydske Districts samtlige Lægder, 4 s. hos mig bekommes og alle Forholds=Reglerne til Jagttagelse ved Landmilice=Sessionerne i Dannemark, stor 2 Arkas s.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Auction Onsdagen den 27 Martii næst, Kl. 10 Formiddag, vorde bortsolgt ved offentlig Auction en Bonregaard udi Saget Saltum Bye, Saltum Sogn, Hvetherred, Hiøring Amt. Gaarden er skattende af Hartallet og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb., hvis Eiendom, eene skifte af Fælledskabet. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og med Gaardens Kiøb følger 4 gode Ar bester, i Ploug med Behør, 2 Harver, 2 Arbeidsvogne med Hækker og Leietræer, samt alt behøvende Sædekorn, af alle Slags, der for dette Aar bliver ongefær 7 Tdr. Rug, 10 a 11 Tdr. Byg, og 2 til 4 Tdr. Havre. Af Enghøe kan avles, det ene Aar mod det andet, 15 til 20 Læs, foruden hvad som der kan avles paa Agerjorden, ved at besaae samme med Græsarter, naar denne skal udlegges til Hvile. Bemeldte Gaard og dens Eiendom kan tiltrædes for Kiøberens Regning, saasnart Auctionen er forbie. Da bemeldte Gaards Agerjord er deelt i 2 Lodder, saa vorder først hver Lod for sig opraabt til Bortsælgelse, saaledes at med hver Lod fylger baade Bygninger, Bester, Sædekorn a., derefter vorder heele Gaarden med sin Eiendom, og meere som foran meldt, opraabt til Bortsalg, og til den eller de Høistbydende bortsolgt, saafremt Budet vorder antagelig. Naar bemeldte Gaard og Eiendom er vorden bortsolgt, vorder samme og følgende Dag udi bemeldte Gaard bortsolgt en betydelig Deel Jnd= og Udboe, samt Creature, bestaaende af Bester, Kiør, Stude, Ungqvæg, Faar og Sviin, i Kakkelovn, i Kobber Kiedel i Grue, Sengeklæder, Kister, Linned, Fruentimmer Gangklæder, alle Slags Gaards- og Avlsredskaber med mere, som har tilhørt den afdøde Fæster af ovenmeldte Gaard, Mette Bertelsdatter Enke af Christen Simonsen. De Lysthavende vilde behagentlig tage Møde bemeldte Tiid og Sted, hvor Conditionerne nærmere vorder foreviist. Paa (S. T.) Hr. Oluf Christensens og egne Vegne. Lundergaard d. 2 Martii 1799. L. Hviid.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Jndsendt til Arbeidsanstalten den 22 Martii 1799 med Hosskrift: Herudi er 2 Rd., som bedes uddeelt blandt de meste Trængende, efter beste Skiønnende; Giver Gud Lykke da ihukommes de Fattige. For denne Gave takkes den ubekiendte Giver skyldigst paa de Fattiges Vegne. Aalborg den 3 Martii 1799. O. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Et Sted i Skoemagergaden tæt ved Hjørnehuuset ved Ladebroen, 6 Fag Huus og 2 Etager høi, er strax under, haanden at faae til Kiøbs, eller til Paaske rette Flattetid til Leie, hvorom kan accorderes med Eieren paa Stedet.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Hos mig Undertegnede er et Overværelse at bekomme til Leie til førstkommende Fløttetid. Hans Boss.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Hos mig undertegnede er til Kiøbs at bekomme frisk og godt Byg, og Havrehalm for billig Priis. Peder Boss, uden Østerport.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
For en liden Familie, er til førstkommende Paaske Fløttetid, en Stue at faae til Leie hos Skrædermæster JorumHubner Wille, boendes paa Allgaden lige over for Posthuuset.
Jyske Efterretninger, 1799-03-04
Da Velbyrdige Hr. Consistorialraad og Provst Praem i Kiærup Præstegaard, Natten mellem den 6 og i dennes ved Døden er afgaaet, og jeg undertegnede af Vetbemeldtes Enke=Frue og hans eneste Søn, Hr. Edvard Pram, strax blev anmodet at tage Stervboet under lovlig Skiftebehandling; foretoges og derover af Skifteretten den 7 og 8 dennes Registerings og Forseglings Forretning, men da 30 Dagen indfalder sidst i en Uge, bestemmes Mandagen derefter den 11 Martii til Boets Aabning og videre Behandling. Hvilket herved bekiendtgiøres for de respectives fraværende Arvinger, om de til den Tiid sammesteds behagentlig vilde være overværende. Kliim Præstegaard den 12 Februarii J. Clausen, Provst i Vester Hanherred.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
De franske Armeers Styrke i Jtalien, den 15 Jan. 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Jtalienske Armee. 18 Halvbrigader Linieinfanterie, hver paa 3000 Mand. 54,000 M. 10 Halvbrigader let Jnfanterie, a 3000 3 Regimenter svært Cavallerie, a 600 M. 1800 3 1/2 Regimenter Husarer, a 600 M. 2, 100 4 Regimenter Jægere til Hest, a 600 M. 2, 400 1 Regiment Artillerie til Fods paa 2,240. 3 Regimenter ridende Artillerie, a 900 1 Bataillon Sappeurs (Skandsgravere.) 1,000 2 Compagnier Mineure, a 333 Mand 666 Totale Antal 96,906.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Romersk Armee. 8 Halvbrigader Linieinfanterie 24,000 M. 3 Halvbrigader let Jnfanterie 2 Regimenter svært Rytterie. 2 Regimenter Dragoner: 3 Regimenter Jægere til Hest, Artilleriet dannes ved Detaschementer fra den italienske Amee. Er. 37,200 M. Hertil kommer den polske og den romerske Legion, hver omtrent 4000 Md. stærk.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Rastadt, den 17 Februarii. Man er nu bestandig her i Uvished. Et Brev i Dag fra Kehl giver os den Efterretning, at Armeen endnu ikke er gaaet over Rhinen, og man haaber her at denne Overgang aldeles ikke vil finde Sted. Dette Haab grunder man derpaa, at en Coureer skal være ankommen fra Wien, og paa den Forsikring, at de keiserlige Tropper igien skal ind Wandall, tage deres Positioner i Bøhmen naar de franske Tropper vil rømme den høire Rhinstrandbred.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Regensburg den 15 Februarii. J Gaar Aftes er med en Estafette fra Erkehertug Karl anlanget befaling hertil, at Tropperne ikke skal fremrykke videre, men blive, hvor de nu ere. Nogle angiver til Aarsag, at Tropperne paa Marschen havde forsamlet sig alt for nær, og at de ikke fandt nok til deres Udkomme: andre vil deraf øse nye Forhaabninger til Fred. J sidste Nat ere 2 k. k. Officerer som Courerer gaaede igiennem vor Stad. J Dag er Erkehertug Karls Generalstab indrykket i denne Stad.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Jtaliens Grændser, den 11 Februarii. J Følge Efterretninger fra Brescia, vare allerede de østrigske og franske Tropper siden midt i f. M. i Bevægelse; men endnu er det ikke kommen til Findtligheders Udøvelse.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Efterretninger fra Venedig forsikre ogsaa, at den keiserlige Armee bliver daglig alt mere og meere forstærket.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Den nye keiserlige Commissair i Venedig, Edler af Passaro, har ved en Proclamation bekiendtgjort, at enhver kunde henvende sig til ham med deres Klagemaal.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
J det Mantuaniske er formedelst det unge Mand skabs Udtagelse til Krigstienesteen, udbrudt en Opstand.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
J Gongaza, Bozzolo, Ostiglia, Revere og andre Stader, er Folket i fuld Oprør. Jnsurgenternes Antal er allerede voxet til flere Tusinde og formerer sig endnu daglig. Dog ere Tropper bleve afsendte mod dennem; men man veed endnu ikke, hvad for en Vending denne Sag har taget.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Neapel, den 25 Januarii. Neapel er i den franske Armees Hænder. Efter en levende Modstand af Lazzoconere, ere de Franske indrykte i Staden.