JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
At det er urigtigt at følge et fremmed Sprogs Orthographie i Ord, som slet ikke høre til dette, vil man let indsee. Altsaa bør man ikke bruge fransk Stavemaade i Ord som Futteral (af tydsk Futteral), Skatol eller Schatol (af italiensk scatola eller tydsk Schatulle. Ligeledes seer man let, at man ikke bør skrive Correspondence, da det paa Fransk hedder correspondance, ikke Cavallerie, da det paa Fransk skrives cavalerie o. s. fr. 4.) Etymologien maa ei anvendes mod en fuldkommen bestemt Skrivebrug. J sin bekjendte Form kjendes et Ord strax igjen, i en usædvanlig, skjøndt mere overeensstemmende med Etymologien, kjendes det ikke saa let af Læserne. Saaledes skrive vi Præst, skjøndt det kommer af iisl. prestr og græsk Forecog; Seng, skjøndt det kommer af iisl. sæng. Undtagelserne fra Regelen ere sikkert saare saa. Overhovedet maa det erindres, at man i at anvende Etymologien ikke maa gaae videre end den vedtagne Skrivebrug fordrer det. Vedtægt fordrer f. Ex. at et beholdes forant i Bøjningsformer, men ikke nødvendigviis i Afledninger, altsaa skriver man blødt, blidt, sendte, men derimod Snit af snide, Skytte af skyde, lytte af Lyd. Det Samme gielder om v., der skal udtales som f; derfor kan man gjerne skrive stivt, havt, tredivte, og dog Skrift, Løfte, Grøft. Vedtægten fordrer, at o skal gaae over til 8, hvor Udtalen tillader det; altsaa skriver man Bønder af Bonde, Løfte af love, Fødder af Absurditeter. Jeg har nemlig sagt: Gjør man færre Afdelinger eller Conjugationer, kan det neppe feile, at Reglerne blive meere vidtløftige &c. Heraf har man vel sluttet, at jeg betragtede Or denne Afdeling og Conjugation, af hvilke hiint er en generisk, dette en speciel Benævnelse, som synonyme, endskjøndt jeg ellers overalt i samme Stykke paa det Omhyggeligste adskiller dem. Dette alene kan have givet Hr. Prof. Hjort Anledning til den urigtige Mening, at jeg skulde henføre alle de Verber, hvis Imperfect endes paa ham til een Conjugation. Det er vel overflødigt at tilføie, at min Jnd deling bedre kan kjendes af min egen simple Fremstilling i No. 93 pag. 1482, end af den kortfattede Sammenligning i No. 99 pag. 1572. Fod; derimod gaaer ikke nødvendigviis over til o, men undertiden til u; saaledes i fulgte af følger, spurgte af spørger, Bugt af bøier, burde af bør, Skrivebrugen fordrer ikke, at Ælyden altid skal udtrykkes ved æ, hvor det islandske Sprog har æ, a eller a, eller vede, hvor Jislandsken hare; derfor kunne vi skrive vente, Hjelm, Hjerte, Bær, skjøndt de iislandske Ord hedde vænt, hialme, hiarta, ber. 5.) Ved Stammeords Skrivemaade kan Etymologie kun forsaavidt anvendes, som man af de afledte Ord kan slutte sig til visse Bogstaver i hine. F. Ex. da man har Formen Bøger i Fleertallet, kan man vide, at Ordet i Enkelttallet bør skrives Bog, ikke Baag. Dog maa man her heller ikke gaae videre end Vedtægten, medfører. Vel gaaer f. Ex. aa hyppig over til æ, men det var dog ikke rigtigt at skrive vaare, Vaald og Aald, skjøndt man skriver Væxt, Vælde og Ælde. J. H. Bredsdorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Indenlandske Efterretninger. Madame Catalani gav Søndag Aften d. 30 Dec. sin anden Concert paa det Kgl. Theater. D. Kgl. Majestæter Kongen og Dronningen, og de Kongel. Prindser og Prindsesser beærede Sangerinden med deres høje Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Efterat Cherubinis Ouverture til Loodiska var givet, sang Mad. Catalani Recitativ og Arie af Simon Mayr, derefter blev Adagio og Rondo for Oboe, componeret af Hr. Kapelmusikus Barth, ved ham udført; og nu fremtraadte igjen Sangerinden, og sang Recitativ og Arie af M. Portogallo. Anden Afdeling begyndte med Duverture til Egmont af Beethoven. Madame Catalani sang Recitativ og Arie af Rossinis "Barberen af Sevilla." Hr. Capelmusikus F. Funck udførte et Divertissement for Violoncell; og Sangerinden udførte Variationer paa Themaet: Mir fliehen alle Freuden, og sluttede med uopfordret at synge: God save Frederic our King, der af Publikum, som forrige Gang, blev i Chor istemmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Man læser i en engelsk phrenologisk Journal en Undersøgelse om hvilke Organer ere nødvendige til Musikens hældige Dyrkning, og Udviklingen af Madame Catalanis Hjerneorganer; det er interessant at see hvorledes denne Udvikling svarer til Sangerindens udmærkede Talent. Tonesandsen er naturligvis den første; den er eensbetydende med hvad man i Almindelighed kalder et musikalsk Øre, og gjør os modtagelige for Melodi og Harmoni. Tid eller Taktsandsen er den næste. Efterlignelsesevnen er ogsaa meget nødvendig for en Musikus, isærdeleshed for en Sanger. Det er en Kiendsgierning, at Organet for denne Evne er stort hos alle gode Sangere. Disse Organer ere hos Madame Catalani alle store. Organet for Godmodigheds Følelsen er ogsaa stort. - Dog man læse den liden Afhandling selv; den er oversat i nys udkomne Hæfte af Hr. Det. M. Otto's Tidsskrift for Phrenologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Blandede Efterretninger. Chlorinkalk er befunden at være det bedste Middel til Sundhedsrygninger og Luftrensning, og det har allerede i nogen Tid været bekjendt, hvorledes samme i forskjellige hyppigen forekommende Lokaliteter med fordærvet Luft kunde med Hæld anvendes. Nu har man ogsaa i England med beste Hæld forsøgt at anvende samme til at fordrive den Stank i Skibes Kjølrum, som ved indtrængende Søvand opstaaer i Verf terne i Deptford og Chatam, fremdeles imod den onde Luft i Kulgruber. Man har i disse udstrøet Chlorinkalk, og nu kunde igjen Grube Arbeiderne, paa Steder, hvor de maatte have deres Sikkerheds-Lamper imod Stikluften, atter arbeide med de sædvanlige Grubelys. Den kan med Fordeel bruges overalt hvor der maa strides imod en ved vegetabilske eller dyriske Substantser fordærvet Luft, og dermed følgende Stank. Endog den onde Lugt af Munden, hvormed mange Personer kan være besværet, taber sig, naar man nogle Gange om Dagen har gurglet sig med en Chlorinkalk=Opløsning. Men man maae ei forsømme hver Morgen at borttage med et vaadt Haandklæde den gule Slim af Tungen, som paa dens bagerste Overdeel kan om Natten have samlet sig, og som ofte kan være den skjulte Aarsag til sin Ubehagelighed. See Dinglers rig holdige polytekn. Journal 1827, andet Septbr. Hæfte, 5356.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
J Carlsbad har i Juni Maaned d. A. været en saa stor Vandslod, at mange Badegjæster, have maattet stige ud af deres Vinduer og bag Husene flygte til Fjeldene. An Gräter Zag nicht auf deiner Dornendahn, Der Jugend treuer Leiter! Unsterblichket get Berg hinanDir ward sie, her und heiter; Unsterblichkelt geht Berg hinan, Drum steil und schwer ist ihre Bahn, Die hohe Himmelsleiter. Dort oven auf dem Adlernest Dich freu im Sonnenlichte, Wieles, den Ruhm stet felsenvest Am Leumunds Weltgerichte, Nicht ihn verscheucht des Schicksals Sturm, Nicht ihnzernagt der Klatscherwurm, Schon weiht in die Geschichte! Sed ruhig denn im tiesen Thal Die finstren Nebel rollen, Laas Schlangen zischen one Zahl, Las Neid und Habsucht grollen, Gewalt und Enflus er die Zeit, Den hohen Geist die Ewigkeit Trotz allem Ubelmollen! Finn Magnussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 2. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 Januari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Vi see nu slux et Aar igjen At rulle hen paa Tidens Bølge Som tusinde for det svandt hen, Vil atter tusinde det følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
J Dybet ligge Secler skjult Hvor Glemsel Alt i Mørket hyller, Mens ovenover Bølgen huult Hvad her er stort med Magt bortskyller. Dog, Tid, har mig Guds Kjærlighed Med større Magt end dig begavet Thi hvad er Aar mod Evighed? Det Draaben er mod Verdenshavet. Naar her min Lampe slukkes ud Og Døden paa mit Øje hviler, Da lever jo min Siel hos Gud, Hvor evig Vaar i Solskin smiler. Vær stærk min Tro! glig Haab mig ei. O. Dyd, bred ud din lette Vinge, Og før os paa den rette Vei Kun du kan os til Maalet bringe! Flyv, Fromheds Due, fra din Ark Til Guds Velsignelse at vie Vort kjære lille Dannemark Vor Frederik og vor Marie. From Møller. Hvorlunde Hogarth malede Fielding, J den engelske Pragtudgave af FieldingsVærker har man det eneste lignende og uovertrufne Kobberstik af Fielding, efter Hogarths Malerie. Dette Mesterstykke skylder følgende pudseerlige Tildragelse sin Tilværelse. Hogarth var en fortrolig Ven af Fielding; ofte tog han sig for at male ham, men stedse kom der noget iveien. - Fielding døde og - Hogarth var utrøstelig ved den Tanke, at hans Vens Billede kun laae i hans Siel og ikke kunde fremstilles for Fieldings talrige Venner og Beundrere i London, og ved Gravstikken for den hele Læseverden, som Fielding havde forskaffet saa megen og saa sand Underholdning." havde jeg dog malet min Fielding!" sagde han til sine Venner, saa ofte som de talte om ham. Hvilken ond Genius har dog bestandigt hindret ham fra at sidde for mig, naar jeg havde Lyst at male ham, og hvilken Diævel har afholdt mig fra at male ham, naar han engang imellem vilde sidde for mig!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Brudstykke af en Verdensphilosophs Mening om Europas politiske Fremtid. Med Vished lader sig forudsee, at en total Revolution, i alle indre og ydre Forhold, forestaaer Europas Nationer, de maa saa gjøre hvad de ville. Denne Revolution er ingenlunde en Følge af Regenternes personlige Feil eller Lidenskabeligheder; meget mere kan man med Sandhed paastaae, at ingen Tidsalder var mere fri for politisk Lidenskabelighed, og havde mere veltænkende Regenter end den nærværende; men den er en uundgaaelig Følge af den forhaanden værende Crisis i Menneskeslægtens Natur, som nu træder fra Ungdommens ind i en modnere Alder. Ligesom den allestedsnærværende Verdenssiel fremkalder visse Forandringer i det menneskelige Legeme, naar den Aand, som beliver det, gaaer over i en ny Periode af Styrke og Modenhed; saaledes lader ogsaa den, i Historie og Natur lige alvældige, Gud, visse Forandringer foregaae i det hele Menneskeliv, naar Menneskeslægten skal gjøre et vigtigt Skridt fremad. Jordens rigeste Land - America - forblev i en Raaheds Tilstand, indtil den, til Cultur fortrinligen bestemte og beqvemme, caucasiske Menneskestamme havde naaet Modenhed nok til at tage det i Besiddelse og give det en, til dets Tilstand passende, Forædling. Tidens Fylde er nu kommen - og Politikens Hovedrolle vil nu gaae over fra den gamle til den ny Verden. Denne Bestemmelse er der - ingen menneskelig Magt formaaer at afvende den, og de Gjæringer, som ville blive en uundgaaelig Følge af denne Rollebytning, kunne kun tjene til dens Befordring. Den eneste Udsigt, som bliver tilbage for Europa, for at sikkre sig sin Velstand, er, ved det tyrkiske Riges Undergang, at bane sig Veien til Asiens og Afrikas Rigdomme. Forsynet tilbyder Europa denne Redning, mendet synes som denne Gave maa paanødes det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Hvad har nu Europa at gjøre i den politiske Sygdom, som det absolut maa gjennemgaae? Svaret falder af sig selv; det maa forene sine Hænder i Venskab og Fred, for at betjene sig af den ovennævnte Udvei; det maa vaage overden indbyrdes Freds Vedligeholdelse, sit fredelige Sindelag maa det ikke alene erklære i Ord, men ogsaa vise i Daad, idet Staterne sætte sig paa en sand Fredsfod til hinanden, hvorved Nationernes Byrder kunne blive lettede, og Staternes Saar lægte; de monarkiske Stater maa blive regjerede i den liberale, tillidsfulde Aand, der gjør den landsfaderlige Regjering til Menneskelivets høieste Lykke; i de saakalte friere Stater maa sørges for, at Magten, saameget muligt, concentreres, og Partiaanden afskæres sine vilde Rodskud, hvorved disse Forfatninger saalet kunne blive høistfarlige for Nationernes virkelige Vel; man maa søge det Sande og Gode som et ubetinget Gode og give slip paa den Tro, at aandeligt Tuusmørke nogensinde kan have en sand velgjørende Virkning, da det dog blot kunde fremkalde en temporær god Følge, saaledes som det svage Lys for den Blinde, der nyligen har faaet sit Syn; thi al Sandhed kommer fra Gud, og om den skader, saa hidrører dette fra, at den ikke bliver behandlet og udbredt paa den rette Maade; Endelig maa enhver Stat søge i sig selv ved Oeconomie, at blive uafhængig i sine Statsindretninger, og ved en af Nationen selv itide fattet Beslutning, kun holde sig til de Nydelser, som Forsynet skienkede den i dens eget Skjød, og undvære Amerika. - Dette er Menneskevennens Ønske, som - belært ved Historiens Lys, - skuer indi den mørke, urolige Fremtid. Under Smerter, kommer Mennesket til Verden, Livet er et stormende Hav, som han skal befare, og en dunkel regnfuld Himmel skal bedække hans Aften; Under en uafladelig Kamp skal Menneskeslægten, hæve sig til en høiere Tilværelses Sphære, Kraften skal udvikle sig i Strid, og Ro og Fryd vil først blive nydt, naar Striden er fuldendt. De Rystelser, som de europæiske Staters Finantser, engang maae lide, ville ikke have saa skadelige Følger, som mange mene; mange Familier ville blive ødelagte; men Velstanden, der ikke bliver i den ene Haand, gaaer over i den anden. Hovedkilden til Europas Trængsler, dersom den ikke tide forstandigen tilstoppes, vil være denne: at alle Næringsveie i vor Verdensdeel tilspærres, da ikke alene Amerika fortærer selv sine Rigdomme, men fornemmelig Nordamerika vil efterhaanden, ved sin Jndustrie, trække alle Sydamerikas Skatte til sig. Man seer det tydeligt for Øine, naar man gjør sig bekjendt med Begivenhederne i hiin Landemasse. Betænk derfor, Europa, hvad Tidsaanden. tilraaber Dig! Lev i Fred i indvortes og udvortes - ikke blot efter Navnet, men i en sand Fredstilstand. Aaben Dørene for Asiens og Afrikas Skatte; thi Du kan gjøre det med Retfærdighed! Bliv sparsom, maadeholden, nøisom og virkelig oplyst. Hvis ikke, saa svæver Tugtelsens Riis over dit gamle, men ukloge Hoved, og dine indvortes Tvistigheder ville bevirke din Undergang og Amerikas Storhed. At stole paa, at bedre og lykkeligere Tider ville komme for dig, hielper dig ikke; thi de ville ikke komme. (Meddeelt af Sp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Nytaarsdag og i Onsdags havde man det Særsyn, at der raabtes med levende Reier paa Kjøbenhavns Gader, noget, som de ældste Folk vel neppe mindes at have oplevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Ved den sidste Concert, som Mad. Catalani gav, havde hun ikke saa fuldt Huus, som den første Gang. Nogle faa Loger stode ledige, og Parterret var ikke ganske opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Ved Børsen, som paa Slutningen af Efteraaret blev taget under en Hovedreparation, der, som man siger, vil koste 40,000 Rbd. Sedler, blev Portalen imod Slotspladsen færdig kort før Juul, tilligemed nogle Fag af Taget. Børs salen er opmalet, og efterat den havde været lukket i nogle Maaneder, i hvilken Tid Auktions salen blev brugt, blev den igjen den 23 Decbr. aabnet. Man siger, at den vil blive firet med nogle Malerier, foruden det store bekiendte af Historiemaler Høier. accon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Blandede Efterretninger. Stemmen en Kapital. Fra alle Sider bemærkes, at ingen Naturgaver indbringe nu mere end en god Stemme. Saaledes regner man, at Mad. Pasta i Storbritannien i en Tid af et Aar har sammensjunget 41,000 Sachs. Th. (omtrent 60,000 Rbd.) Men ligesom ved enhver Ting, der meget søges, Misforholdet mellem Søgen og Tilbydelse med Tiden altid jevner sig, saa vil dette sandsynligvis, efter adskillige Aars Forløb, være Tilfældet med smukke Stemmer; thi siden den Tid, de indbringe saa meget, er man opmærksommere paa, hvor de fremkomme, og vil fra alle Stænder, hvor de lade sig fornemme, fremdrage dem og danne dem for Konsten. Saaledes er der nu allerede Tale om adskillige berømte Sangerinder, da der ellers kun gaves for hele Europa een Mad. Mara. (Da denne i Aaret 1784 var i London, fik hun for 13 Concerter 1000 Guineer, altsaa omtrent 17000 Rbd. r. S.)De russiske Dampbade. Badelægen Dr. J. W. Tolberg har udgivet et eget Skrift om de russiske Dampbades Jndretning og Virkning, under Titel af: Ueber Enrichtung, Gebrauch u. Wirkung des russischen Dampbades bey dem Soel bade zu Elmen &c. Magdeb. 1826. J en Bedømmelse over Skriftet i Allg. Hall. Liter. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
No. 284 f. 1827 hedder det: "Paa en Tid, da alt Nyt - og altsaa og de for Tydskland nye russiske Svedebade - optages med Lidenskab, og af hvilken Aarsag rolige Jagttagere have yttret Bekymring for, at de maatte vorde Mode og forsaavidt deele Modernes Skjæbne, er det takværdigt, naar Mænd af Faget søge at forebygge eller moderere de i saadanne Tilfælde saa almindelige Misbrug og overdrovne Forventninger. Dette Ønske har ogsaa ledet Forf., og tillige nok ogsaa det, at møde alle Jndvendinger, der ved disse russiske Dampbade maatte blive fundne deri, at de saavel i Jndretningen som Overgydelses=Materialet ere forskjellige fra alle øvrige Bade af den Art. Dampen blive her nemlig ikke frembragte ved Vandets Paagydning paa gloende Stene - den egentlige russiske Maade - men i en fast tillukt, med en Sikkerhedsventil a. forsynet Kiedel, eller en Papiniansk Maskine udenfor Badekamret. Rec. vil ikke undersøge hvilken Maade er den bedste, da dette kun vilde være at fornye en i Hamborg nyligen ført latterlig Strid, især da det allerede siden A. 1824 i Elmen bestaaende Bad paa det kraftigste har viist sig fyldestgiørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
J Journal f. Kunst u. Literat, læses under Overskrift: "En besynderlig Titel, følgende komiske Artikel: "Den Syge, at give Skrifter, paafaldende Titler, synes nu at strække sig til ganske alvorlige Ting, for hvilkes Benævnelse dog kun passer en værdig Alvorlighed. Saaledes læse vi under Anmeldelsen af nye Bøger: Der Brautigam ohne Strumpe. Ein Trauerspiel in fun Acten, von J. H. Wessel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Aus dem Dänischen ubersett von Anton Martini." Maa en saadan Titel ikke opvække Smiil, Og det skal dog et Sørgespil ikke. Hvilken Triumph for Wessels Muse, at den blotte Titel opvækker Latter hos En, der ikke kjender hans Stykkes Jndhold. Men tillige hvilken Skam for en tydsk Literatus, at han ikke engang kjender Danmarks første comiske Digter blot af Navn!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
J Rom er et kostbart kinesisk Kabinet, som Onorato Martucci under sit lange Ophold i Canton har samlet, og her udstillet. Med Beundring seer man, hvorvidt de saa ofte miskjendte eller utilbørligen nedsatte Kinesere have bragt det i Kunster og i Forfinelse af Luxus. Bronce-, Porcellain, Guldsmeds, og af Kobber, støbte Arbeider haves af en Fuldkommenhed, der ikke af Europæere er overtruffen; ja nogle Bronze Vaser kunde skattes lige med græske af den skjønneste Tidsalder. J Billedhuggerkunsten og i Maleriet, selv indtil den største anatomiske Nøiagtighed, have de bragt det lige saa vidt som viMen fornemmelig udmærke Kineserne sig i Landskabs= og Miniatur=Maleriet. Ogsaa et skjønt kinesisk Bibliothek pryder denne Samling. Fortællinger, Nationalhistorien, Botanik og Medicin udgjør Hoved-Jndholden. J nogle af disse Skrifter omtales Koppe-Jndpodningen. J den i Rom udkommende arkadiske Journal giver Martucci, i en Række af interessante Afhandlinger, Efterretning om Jndholden af disse Skrifter. (Hesp. 257.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
J Lommebogen Eidora læses et skarpt Udfald paa de nu overhaandtagende falske Dame lokker, "der synes, hvor Skjønhedens Høst nærmer sig, at være ophængte ligesom Garn forKramsfugle. Hr. Geheime-Kirkeraad Dr. Paulli, er af samme Mening saavel om falske som Silkelokker, og ønsker inderligen, at de snart maatte banlyses, paa det smukke og betydningsfulde Damepander igjen maatte vorde aabne og frie. Panden er Sielens Speil, den kan ikke forstille sig; enhver, som under Forstillelseskonsten, indhyller Panden i falske Lokker. Reisende, som have seet alle Europas Lande, paastaae, at næst Constontinopel har blandt alle europæiske Hovedstæder Stokholm den skjønneste Beliggenhed. Dr. Weinhold, Prof. og Medicinalraad i Halle, har udgivet et lidet Skrift, hvori han fremsætter Forslag, der lægges Statsministerne paa Hjerte til Udførelse, som synes Jronie; men ere alvorlig meente. De gaae ud paa at standse den alt for store Befolkning og Armod, hvis Kilde Forf. troer at have fundet i den store Mængde uægte Børn), ved at paalægge hvert Drengebarn, fra det 14de Aar af, den saakaldte Infibulation (en chirurgisk Operation). Jnfibulationsringen skulde plomberes og forsynes med et Stempel fra Statens Side, men denne ikke aabnes førend Ynglingen og Manden indgaaer et Ægteskab. Ugifte maatte indtil deres Død være underkastede denne Tvang. Den, der egen mægtigen løste den, skulde straffes første Gang med Hudsletning, anden Gang med Trædemøllen, og tredie Gang med Jndspærring paa Vand og Brød for Livstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Den største Viinkielder i Verden findes i Epernay i Champagne, og tilhører en Hr. Moet. Den ligner en lille underjordisk Stad. Uhyre Hvælvinger gjennemskjære sig, lig Gader, og det halve Epernay staaer derpaa. 400,000 Flasker Champagner ligge ofte zirligen opstablede der paa begge Sider. J Aaret 1814 skulle de allierede Tropper paa deres Marsch have medtaget derfra 600,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Paa Konstudstillingen i Paris saaes nyligen et i Silke vævet Malerie fra en Fabrik i Lyon, der fuldkomment ligner et Kobberstykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
J Midten findes med Arabesque Zirater Ludzig den 16des Testament. *) Mon ikke de ægte kunne bidrage ligesaa meget der Overs. Strøtanker. (Meddeelte af Sp.)Der er Noget i den sande Skjønhed, som almindelige Siele ikke kunne fatte eller beundre. Hverken Usselhed eller Pialter kunne skjule dette Noget for Kienderens Blik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
En eneste ond Handling udgjør ikke meere en Spitsbube i Livet, end en eneste slet udført Rolle paa Skuepladsen udgjør en slet Skuespiller. Lidenskaberne tvinge ofte – ligesom Theaterdirecteurerne - Folk til Roller, som de aldrig godvilligen havde paataget dem. Man vilde holde den for ubeskeden, som bedømte en Bog efter et enkelt Blad; men - at bedømme et Menneske efter en enkelt Handling, hvis Aarsag og Forbindelse man ei engang kjender, det skeer dagligen. Had er aldrig en Virkning af Kjerlighed, ikke engang om Jalousie kommer til. - Det er meget muligt, at Personer, som ere jaloux, kunne dræbe dem, de ere jaloux over, men - hade dem kunne de ikke. Jeg falder dig vel besværlig?" sagde Fluen til Tyren, paa hvis Horn den sad. "One! ikke det ringeste svarede Tyren - "jeg erfarer nu først at du er der." - Ofte vilde man ikke engang vide at visse Folk vare til i Verden, naar de ikke forraadte dem selv ved deres Dumhed. Vær ikke saa stolt!" sagde Lysesaxen til det brændende Lys veed du vel, at jeg kan slukke dig?"– "Jeg veed det, svarede Lyset, men er du da ogsaa istand til at lyse En aandrig Mand har sagt, at Russerne lignede shakespearske Stykker deri, at Alt hvad der hos dem ikke var Feil, var Stort, men at ogsaa Alt hvad der ikke var stort var Feil. Skulde Menneskeslægtens Perfectibilitet ogsaa kunne være en Drøm, saa er den i det ringeste kun ædle Sjeles Drøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Mange Mennesker vil man finde, som ere istand til at forsmaae Fyrstens Gunst, men til at trodse Miskjendelsen og Forfølgelsen, udfordres Hervisme, og den blev ikke enhver givet. Religion bestaaer ikke saameget i Kundskab, som i Sindelag. Kundskab om Bibelen er altsaa ikke Religion, men et Middel til at befordre den. Vore Confirmantere lære i Almindelighed mere Theologie end Religion. At forbedre Hjertet, at danne det til værdige Følelser for Dyden og ædle Handlinger; det var Hovedhensigten af alle Jesu Bestræbelser, som det er Kjærnen af hans hele Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Januari 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 219.