JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Lægerne Aubon i Constantinopel og Lafønt i Salonichi have fundet den Erfaring stadfæstet, at Ko kopper forebygge Pesten. J Constantinopel ere af 6000 Vaccinerede ingen bleven smittet af Pesten, og vaccinerede Børn har man ladet die af Mødre, der vare smittede af Pesten, uden at Børnene smittedes deraf. En Jtaliensk Læge, som i Constantinopel har lagt sig efter Pestens Studium, har indpodet med Koppematerie Pestgiften, og der paafulgte ingen Smitte, uagtet han befandt sig midt iblandt Pestsyge, og udsatte sig for hver muelig Berørelse. - Det hedder, at Fyrsten af Schwarzenberg igjen begiver sig som Ambassadeur til det Franske Hof. Hans Sundhed har liidt meget ved Krigstrabadserne, men man haaber, at han snart vil være kommet sig fuldkommen igjen Dronningen af Vestphalen er bleven indbudem til at begive sig til Paris, og reiser med det første did. (Hamb. Corresp.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
J Moscan er siden de Franskes Jndtog nu igjen d. 23 Nov. udkommen det første Stykke af den derværende Tidende. Keiseren befaler deri den Øverstcommanderende Rostopschin, at de Canoner, som de Franske have efterladt, skulle bringes til Moscan, og at der skal oprettes deraf en med Laurbær omvunden Pyramide. - Den 12 Martii forlodes Hamborg af sin forrige Besætning. Borgerne besatte Vagterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Følge officielle Efterretninger vare d. 9de 200 Co sakker i Kyritz, og man saae d. 10de om Aftenen deres Forposter i Egnen af Lenzen. (Alt. Merk.)J. Staden Uberlingen ved Bodensøen mærkedes for Noget siden, at det lod som Grunden begyndte at synke. Jndbyggerne bleve forfærdede, og flygtede ud med deres Boehave og Qvæg. De ves Frygt er nu befundet at have været grundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Nu kom de sorte Generaler, Ministrene, Provindsens Gouverneur, Geistligheden, og tilsidst selve Præsidenten Christoph. De besteg en dertil bygt Skueplads, hvorfra Constitutionens Love forelæstes, og saa tidt Navnene Hayti og Christoph forekom, toge alle Hattene af, og gav et Frydeskrig. Efterdenne Høitidelighed begav Christoph sig paa sin Audientsplads i sin Huusdør, lod Tropperne trække forbi, og gjorde Anmærkninger over dem. Derfra gik Tøget til Capellet, hvor Damerne Christoph og Dessalines alt var, og hvor der holdtes Messe og Prædiken. Efter Gudstjenesten var der stort Taffel. Herpaa sang smukke Negerinder Lovsange over Mad. Christoph, og andre meest franske, tildeels meget overgivnne Viser. J Fastetiden var der Maskerader. De lystigste Mennesker trak hele Dagen forbi Christophs Pallads, hvor de om Aftenen bleve indladte til Bal, hvor ogsaa Christoph var med sin Hofstat, og fornøiede sig hjertelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
(Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. SkoleckeTiende Aargang. No. 23. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 20 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Uagtet jeg antager, at denne Maade at behandle Laanet paa ikke kan ansees ulovlig paa Grund af §. 6 i Fog. 6 Jan. 1813, som efter min Formening blot foreskriver den Cours, som skal tages til følge i offentlige Betalinger, og i de private, hvori ingen anden Cours er contraheret, saa føler jeg dog, at Lovligheden af en saadan Contract kan sættes i Tvivl, og finder det derfor mere tilraadeligt, at følge den foran angivne Regel. Jmidlertid er det dog vel afgjort, at det ikke kan være utilladeligt at betinge en Capital Rbd. S. V., som forfalder før 1 Aug. 1813, tilbagebetalt efter Børscoursen, saasom ingen Cours af Rigsbanken er noteret. Det synes derfor rigtigt, at ethvert Pengelaan, hvor Tilbagebetaling betinges for 1 Aug. 1813, behandles paa den Maade, at den Sum i Sedler, som Laantageren modtager af Udlaaneren, anføres i Gjeldsbrevet i Rigsbanko Sølvværdie, beregnet efter Dagens Cours, og at Debitor forpligter sig til, at tilbagebetale Beløbet med Renter efter Børscours paa Betalingsdagen. Om en Jndqvarterings-Commission. i Kjøbstæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
(Jndsendt.) Ønskeligt og meget nyttigt var det, hvis der. om ikke i alle, saa dog i nogle af Siellands Kjøbstæder, gaves en Jndqvarterings=Commission. Det vilde være en Lettelse for Øvrigheden, og kunde desuden forebygge mange Ubehageligheder, naar der af Commissionen var forfattet en Liste saa besteint, at ingen Undskyldning kunde finde Sted. Der gives undertiden Tilfælde, at den Militaire paa een Dag maa have 2, 3, ja flere Qvarterer, hvilket er lige saa ubehageligt for Verten som for Jndqvarteringen. Lige saa ønskeligt vilde det være, om der ligeledes var en Liste til, som bestemte, at naar enkelte Commandoer eller Transporter af nogle Mand, paa 11 a 2 Nætter ankom, at disse da ikke indqvarteredes paa et og selvsamme Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Jndsenderen troer, at en Commission over Jndqvarteringen lettest og med meest Kyndighed kunde bestemme, hvorvidt Enhvers Evne og Formue kunde taale Jndqvarteringsbyrden; thi den Mand, der med egne Hænder skal forsørge Kone og 3 til 4 Børn, bør jo ikke sættes i Ligning med den, der sætter Capitaler paa Rente - med den, som næsten hver Termin kjøber flere Eiendomme -med Kjøbmanden, Brændeviinsbrænderen, Jordbrugeren, kort, med den, der eier flere Tønder Gulds Værdie eller sidder i 2 a 3 fordeelagtige Næringsveie. Billigt burde disse have 3 a 4 Mand, inden Manden, der maa ernære sig og sin Familie med sine Hænders Arbeide, belægges med Jndqvartering. At denne Commission tillige bestod af tvende Haandværksmænd, vilde, efter Jndsenderens Formening, være meget gavnligt, og disse maatte ei være af de meest Formuende, da een af de mindre Formuende maaskee bedst kunde bedømme den simple Borgers Ævne og Leilighed til at kunne modtage Jndqvartering eller ei, naar de Jndqvartertes Antal ei er desstørre og Nødvendigheden byder det. Da der her i Staden falholdes nye malede Rullegardiner (hvortil Vedkommende aldeles ingen Tilladelse have, som ere malede deels med Liim eller Dækfarve, der ved Brugen falmer, brækker og falder af, ja endog ved Salget udgives for at være forfærdigede paa min Fabrik, fordi Vedkommende lade dem male efter mine Desseins, saa, for at forekomme saadan Misbrug, og for ikke at have min Fabrik misrecommenderet, nødes jeg at erklære, at ovennævnte Slags aldeles ikke forarbeides paa min Fabrik. Mine ere kjendelige derpaa, at de ere malede med egne opfundne Transperant-Farver, hvis Couleurer ere klare, durable og gjennemsigtige, eens paa begge Sider, og forneden stemplede med nedenstaaende, efter Kongel. befaling og af det Kongel. General-Land-Oeconomie- og CommerceCollegium authoriseret Mærke, hvilket ogsaa aftrykkes paa Passeersedlerne ved sammes Forsendelse. H. J. Cantor senior, Raadhuusstrædet No. 43. Cantor GenforRabrique. i Kiöbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Jndenlandske Efterretninger. J en Tabel, tilføiet Fortalen til Hr. Prof. Begtrups nylig udkomne 7de Bind af Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Danmark, findes Folketallet i Kjøbstæderne og paa Landet saaledes angivet: J Kjøbstæderne, Kjøbenhavn: Mandkjøn 51,642, Qvindekjøn 49,333, tilsammen 100,975 Personer i 16,274 Familier; Siellands øvrige Kjøbstæder: Mandk. 11,547, Qvindek. 11,727, tilsammen 23,274 Personer i 3,720 Familier; Bornholms Kjøbstæder: Mandk. 2,637, Qvinder. 3,289, tilf. 5,926 Personer i 1, 18 Familier, Fyens Stift: Mandk. 77761, Qvindek. 8,308, tils. 16,059 Personer i 2,797 Familier; Laalands Stift: Mandk. 2, 815, Qvindek. 3, 103, tilf. 6,918 Personer i 1039 Familier; Jyllands 26 Stæder (Fladstrand og Løgstøer ei medberegnede: Mandk. 18,520, Qvindek. 20,693, tils. 38,613 Personer i 6,653 Familier. Total=Summa: Mandk. 94,912, Qvindek. 95, 853, ialt 190, 765. Personer i 31,601 Familier. - Paa Landet: Siellands Stift: Mandk. 115,559, Qvinder. 116,732, tilsammen 232,291 Personer i 45,590 Familier, Fyens Stift: Mandk. 51,775, Qvindek. 53,170, tilsammen 104,945 Personer i 19, 196 Familier; Laalands Stift: Mandkjøn 23,690, Qvinder. 23,830, tils. 47,520 Personer i 9,603 Familier; Aarhuus Stift: Mandkjøn 59, 139, Qvindek. 59,638, tilsammen 118,677 Personer i 21,200 Familier; Aalborg Stift: Mandk. 52,479, Qvindek. 63,622, tilsammen 106,001 Personer i 19,677 Familier, Viborg Stift: Mandk. 12, 415, Qvindek. 13, 180, tils. 25,595 Personer i 4,690 Familier; Ribe Stift: Mandk. 48,743, Qvindek. 51,573, tils. 100,316 Personer i 19,075 Familier. Total-Summa: Mandk. 363,800, Qvindekjøn 371,545, ialt 735,345 Personer i 138,987. Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Paa de Herrer Thoring og Coldings Forlag er udkommen en ret interessant Tabel, som viser hvad en Eiendom efter gammel Assurance eller Taxering fra 100,000 Rdlr. til 5 Rdlr. D. C. er værd i Rigsbankpenge S. V., hvad Prioriteten til Banken og den aarlige Rente deraf bliver, samt hvad der eengang for alle skal svares, beregnet til Kjøbenhavns Prøve, efter den Priis Rigsbanken, modtager det til &c., af L. Kielder, Lærer ved Casserneskolen. Den koster 8 s. Rbp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Fra Tugthuset i Christiansand er undvigt en Engellænder, Robert Goli Smith, og en Americaner, William Duun. De ere begge imellem 20 og 30 Aar, og tale begge Engelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Formanden for et Sogneselskab i Norge gjør J Christiania Avis opmærksom paa, at i hans Egn forrige Aars Kartoffelavl har været saa uheldig, at de fleste kun avlede en Skjeppe af hver Tønde, de havde lagt, og at disse Kartofler vare desuagtet neppe større end en Hasselnød; at mange vel havde avlet nok til Udsæd, men at deres Kartoster, vare bortfrosne; at Kornavlingen er, som bekjendt, mislykket; at ingen Sædkartofler ere at faae tilkjøbs for Penge, og at man derfor let kan tænke sig den Fattiges Kaar til Foraaret i Sædetiden. Han ønsker, paa Grund heraf, at nogen maatte vilde overlade de aldeles Trængende i denne Egn 10 til 20 Tdr. Kartofler for en billig Betaling. Overbergamts=Assessor Esmarks Smede= og Dreierfabriker paa Kongsberg ere nu i fuld Drivt. Der forfærdiges i samme forskjellige Slags Jsenkram og dreiede Varer, saasom: forskjellige Sorter Laase, Vinduesbeslag, Caffemøller, Hesteskrabere, Øxer, Holzskruer &c. Saasnart hans Slibe= og Poleerværk kommer i Gang til Foraaret, vil man kunne faae der simple Bordknive med Gafler, hvoraf 100 Dusin ere under Arbeide, Spinderokke, Piberør og Mundstykker dertil, Hjulnav, Huusskruer, med fuldt Beslag, Lysestager &c. Ogsaa Hr. Assessor Dunkers Blyantsfabrik i Christiania er nu i fuld Gang. Blyantspennene sælges efter deres Finhed fra No. 9 til VIII. for 6 Mk. De til 1 Mk. De. Stykket. Tømmer Blyanter koste 1 Rdlr. 20 s. til 2 Rdlr. De. Stykket. For at befordre Haugevæsenets Opkomst i Norge har Hr. Provst Teilmann foræret Selskabet. for Norges Vel 125 Exemplarer af sin Bog om Frugttræer, som Selskabet besørger omsendte til alle Districter, hvor Træer formodes at ville lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Den 2den Martii jordedes i Christiansand, Consul Daniel Jsaachsen i Overværelse af en usædvanlig Mængde Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Bugtaleren Hr. Charles lader nu sin Konst høre i Jylland og, som det synes, med end større Bifald and i Kjøbenhavn. Han havde neppe gjort saa stor Lykke som Veltaler. Han agter at reise derfra til Norge. Dyrtidsfeiden i Provindsialaviserne er endnu ikke endt. Hr. Amtsprovst Ridder Lütken har taget til Gjenmæle mod Hr. Landsdommer Dr. Badens Replik, hvilket igjen har foranlediget nogle Betragtninger over dette Æmne af Hr. Bogtrykker Hempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Mariboe d. 15 Martii. Den 3die d. M. blev i Nakskov ved Trommeslag bekjendtgjort, at Kartofler vare at faae tilkjøbs ved Stranden. En stor Deel Mennesker ilede, efter denne Bekjendtgjørelse, derhen for at kjøbe, men erfarede, ved deres Ankomst, at en hæderlig Negotiant deri Byen havde tilforhandlet sig det hele Qvantum, som ikke var ubetydeligt. Stedets Politiemester, Hr. Byefoged Schwensen, en ligesaa dristig som almindelig agtet Embedmand, fik betimelig Nys om Sagen, og beordrede i Øieblikket Skipperen først at udsælge i smaa Partier til Byens Jndvaanere, hvad enhver af bemeldte Vareartikel maatte attraae, og for den Priis, som ved Trommeslaget var bestemt. De Kartofler, som allerede vare fyldte i Sække for at bortføres, bleve igjen i Kjøberens Paasyn udstyr tede i Fartøiet, og en Politiebetjent sat ved Udsalget, for at paaagte, at den givne Ordre punktlig blev efterkommet. Denne skjønne Handling af Hr. Byefoged Schwensen, der, efter Jndsenderens Formening, fortjente Publicitet, lader Borgerne i Nakskov haabe, at Politiet i slige Tilfælde, hvor det gielder om at hæmme mercantilsk Uskik, altid vil vise sig virksomt, hvilket er saa saare nødvendigt under nærværende Conjuncturer, hvor Egennytte og Vindesyge søge at krænke de helligste Love, og at arbeide imod de meest velgjørende Foranstaltninger, som ved Monarkens Viisdom og Landsfaderlige Omhue føies til Borgersamfundets Vel. (Mariboe Av.) Flekkefjord. (Skrevet i 1805).(Sluttet, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Af Brændeviin er i 1803 til 1805 indført 312 Td. Kornbrændeviin. - Efter hvad Toldbogerne oplyse, skulde hele den øvrige Jndførsel være næsten ingen. Af alt findes ikkun høist ubetydelige Qvanta, saasom i Aaret 1804 kun 6, skriver Sex Pund Caffe, i Aaret 1805 dog 94 Pd.; i det sidste Aar 5 Virtler Viin o. s. v. Her er for Aaret 1804 anført Hør, 6561 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Hørblaar 14300 - 20861 Pd. for Aaret 1805 anført Hør 1600 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Hørblaar, 24980 26580 Pd. Hvor lidt der end af Hør og Blaar virkeligen forbruges her i Oplandet, da Almuen endog for en Deel bærer uldne Skjorter og til alle Klæder blot Uldtøi, saa er dette Qvantum dog til Forundring lidet for mere end 16,000 Mennesker, der dog bruge noget Linned. Hvor lidt det er, er det imidlertid saa meget, at det blot for at bespare endog denne Udgift vel var værdt, at bringe det til, at man avlede selv dette Materiale, da man ingen Tave Hør avler i disse Egne. - Da Oplandet saa godt som intet andet tager fra dets Bye end Korn, Brændeviin og Hør, eller alt andet i smaae og ubetydelige Qvantiteter, saa maatte det synes, som, naar det forsynede sig selv med disse Artikler, Byen fik intet mere at handle med, og maatte ophøre. Men dette vilde nok ei blive Tilfældet, naar Oplandets Jndbyggere, derved velhavende, formodentligen vilde nyde deres blidere Kaar, og anskaffe sig det dertil fornødne. De vilde derfor ei lade deres Træ raadne i Skoven, eller lade ubenyttet det, hvorfor de nu tilkjøbe sig deres første Nødvendigheder, som de nu mangle. Ved Oplandets Rigdom vil dets Bye ikke blive fattig, men vel tverimod. - Her hersker i Staden god og megen Selskabelighed, norsk Gjæstfrihed, men uden Overdaad og Sviir, almindelig Tarvelighed, almindelig Harmonie, Enighed og Hielpsomhed; en Cultur af uventelig Grad, som man ved Læseselskaber stræber at vedligeholde, kort her er et lidet Tronhiem. (Efter Handelstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Blandede Efterretninger. Philladelphia, d. 28 Dec. 1812. Under 1ste d. M. har Finantsministeren, Hr. Gallatin, overleveret sin aarlige Rapport til Kongressen. Af denne sees, at Skatkammerets totale Jndtægt i Aaret, endende med 30 Sept. 1812, var, indbefattet forrige Aars Cassebeholdning, samt Laanet L. St. 20, 729, 97776. Og Udgiften i samme Aar var til Civil-Listen L. St. 1,823,06935, til Armeen L. St. 7,770,300, til Søe-Etaten L. St. 3, 107,50164. Renter af Statsgielden L. St. 2,498,01319. Afbetaling paa samme 8. St. 2,938,46599, ialt L. St. 18,368,325, efterladende en Cassebeholdning i Skatkammeret den 30 Sept. 1812 af L. St. 2,361,65262. Jndtægten for 1813, Laan uberegnet, ansættes til 12 Mill. Dollars. - Udgiften derimod, til CivilListen L. St. 1,500,000, Renter af og Afbetasing paa Statsgielden L. St. 8,500,000, LandEtaten L. St. 17,000,000, og Søe-Etater L. St. 4,925,000, udgjørende ialt L. St. 31,925,000, naar de 12 Mill. herfra drages, bliver tilbage en Under=Ballance af L. St. 19,925,000, som maa tilveiebringes ved Laan, Kongressen har endnu intet resolveret angaaende Reverserne, som Kjøbmændene have maattet give for de indførte Engelske Vare, den blotte Toldafgift af disse, som tilflyder Skatkammeret, estimeres til 6 1/2 Mill. Dollars. - Kongressen har i disse Dage udstædt en Act, som beordrer Bygning af 4 76 Canonskibe og 6 store Fregatter. Hine skal kaldes 76 Canon skibe, istedet for de brugelige 74, til Erindring af Aaret 1776, da Staternes Uafhængighed blev erklæret. - En americansk Bonde, ved Navn Redheffer, har opfundet en selvbevægelig Maskine, som efter Kyndiges Undersøgelse og Dom har vundet almindelig bifald og Beundring, og der synes næsten ingen Tvivl om, at jo det deri anbragte Princip, vil kunne gjøres anvendelig i Tu finde andre Ting og saaledes nedsætte Værdien, ja maaskee aldeles afskaffe Brugen af Møller, som drives ved Vand, Vind eller Dampmaskiner. Opfinderen har anholdt om Patent baade hos denne Regjering og i Engelland, hvor en Præmie af 10,000 Pd. St. alt i mange Aar har været udsat for Opfindelsen af en bestandig Bevægelse. Manden, som boer i en Landsbye nogle faa Mile herfra Staden, har i 11 til 12 Aar bestandigen beskjeftiget sit Sind med denne Maskine, og det saa alvorligen, at han endog adskillige Gange har været nær ved at gaae fra Forstanden. Opfindelsen gjør America Ære, vil være en sand Velgierning for Menneskeheden og vil indbringe den lykkelige Opfinder en uhyre Formue. (Efter Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Philladelphia, den 25 Jan. Billen for at bygge en Fregat, kaldet Pensylvanien i Philladelphia, samt et Krigsfartøi paa 20 Canoner, er gaaet igjennem i denne Stats Repræsentantkammer, og Senatet anmodet at anholde om Stadfæstelse derpaa. Selskabet til Bibelens Udbredelse i London har ladet Marci Evangelium, samt Brudstykker af Apostlernes Gierninger oversætte paa Chinesisk. Det hele ny Testament torde snart blive oversat og trykt i samme Sprog. Hr. Williamston fra Calcutta har oversat Wielands Dialoger og Digte paa Malayisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
London, den 18 Febr. Underhuusmodet den 18 Febr. blev aldeles anvendt til en Forhandling angaaende den americanske Krig. Efter en lang Tale af Lord Castlereagh, hvori han søgte at bevise at Engellands Sag var retfærdig, og Americas Forhold skammeligt, besluttede Underhuset at man skulde overgive H. K. H. Prindsregenten en Adresse, for at melde ham, at Huset havde taget de Papirer, der paa H. K. H. Befaling vare det forelagte angaaende Forhandlingerne med de forenede Staters Regjering i Overveielse. 1) At saa meget man beklagede de forgiæves Bestræbelser, H. K. H. havde gjort for at opretholde Freds- og Venskabs=Forholdene mellem Engelland og America, billigede Underhuset lydelig den Modstand, man modsatte den americanske Regjerings uforsvarlige Fordringer, da det var overtydet, at disse Fordringer ikke kunde tilstedes uden at opgive det brittiske Riges vigtigste Rettigheder. 2) At Underhuset, gjennemtrængt af dette Sindelag og overtydet om H. K. H. retfærdige Sag, smigrer sig H. K. H. vil regne paa dets Understøttelse og alle de Midler, der ere fornødne til at fortsætte Krigen med Eftertryk, og føre den til et sikkert og ærefuldt Maal. Medlemmerne af det ostindiske Compagnie have holdt en Generalforsamling, hvori Directorerne have oplyst dem om deres Octroi. Præsidenten Sir Hugh Juglis forelagde adskillige Papirer, denne vigtige Gienstand, angaaende, og anmærkede derved, han kunde ikke dølge dem, at Anliggendernes nærværende Stilling var høist ugunstig. Blandt de forelagte Papirer var en Skrivelse fra Grev Buckinghamshire til Compagniets Præsident og Vicepræsident, hvori H. H. yttrer sin Forundring, at Comp. Medlemmer havde givet saa mange Uroligheder Plads. Jeg vil, siger H. H., nærmere udvikle Dem H. M. Regjerings Sindelag, og det i selvsamme Udtryk, som om Bankdirectørernes Beslutning af 18de dennes ikke var mig tilhændekommet. J Overensstemmelse hermed melder jeg Dem, at man ikke vil afvige fra det hidtilværende Grundprincip ved at fornye det ostindiske Comp. Octroi; vore Handelsmænd skulle nemlig have den Ret, at give deres Handel saa megen Frihed de kan, kun at derved ingen anden betydelig Nationalinteresse lider. J det Haab, denne Grundsætning ingen Modsigelse vilde finde, var Regjeringen villig at foreslaae en Overeenskomst, hvorved Udførselen til Jndien skulde være aabnet for alle Kjøbmænd i Staden London og de ydre Havne, men Jndførselen kun allene være indskrænket til Londons Havn. H. H. ender med, at Regjeringen aldrig vil samtykke i at forelægge Parlamentet et Forslag, der gaaer ud paa at fornye Octroien, uden under Betingelser og Modificationer, hvorom den har underrettet Præsidenten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Wien, d. 4 Martii. Den Observationsarmee, der dannes i Bøhmen, vil midlertidig commanderes af Cavallerie-Gener. Grev Colowrat; i Fald den skulde træde medvirkende frem, da vil en Erkehertug overtage, Commanden. 7 dertil hørende Cavallerieregimenter komme fra Ungern. 3 Jnfanterieregimenter tages af Grændsetropperne. 2, Grenadeerregimenter, som og 2 Bataill. Jægere, for saavidt de sidste ere complette, befinde sig allerede der. Ved alle disse Anstalter nyde vi her to Goder, som vi forhen sjelden kunde glæde os ved under lignende Conjuncturer, nemlig en uforandret god Cours, og om end ikke bedre, saa dog i det mindste faste Priser paa Levnetsmidler, som denne Maaneds Taxt udviser, da Brød er blevet noget lettere, men Kjød har beholdt den gamle Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Politie-Departementet har faaet stræng Befaling, paa det omhyggeligste at vaage over dem, der smedde og udsprede falske Rygter. Disse ere sædvanlig Frugten af Handelspeculationer, Ondskaben eller Ørkesløsheden. Folk, som intet have at bestille imed Politiken, give sig af med, at dømme om Begivenheder, der ere over deres Horizont, hvilket da foranlediget mangen skadelig Vildfarelse og Misbrug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
London, d. 25 Febr. J Følge de sidste Efterretninger fra Flaaden ved Brest synes den franske Escadre ved Brest at være fast besluttet at løbe ud, sandsynligviis til America. Fregatten Andromache har forleden recogneseret Havnen i Brest, og talt 7 Linieskibe, der laae for Anker og vare i Begreb med at stikke i Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
J Bucharest var Natten d. 15 Febr. et ikke ubetydeligt Jordskielv. Tre Stød fulgte i kortere Tid end en Time efter hinanden. Det sidste var det heftigste. Men det har ikke anrettet nogen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Bremen d. 13 Martii Efterat vi have gjort adskillige Anstalter til at modtage en høi Person, har vor Besætning faaet Befaling at bryde op Hamborg, d. 15de Martii. Efter de seneste Beretninger fra Bergedorf, der indløb sildig om Aftenen, vare der indtil den Tid ingen Russer. Af adskillige Bude, som man havde afsendt fra Bergedorf, var kun et eneste kommen tilbage til Schwarzenbeck med det Budskab fra den derværende Amtmand, at det Morandske Corps om Morgenen var udrykket fra Mølln. Jmidlertid vare, efter Amtmandens Beretning, og saa denne Morgen 33 Cosakker galopperede igjennem Schwarzenbeck til Lauenburg. Man har ikke kunnet erfare, hvor stærkt det i det Lauenborgske værende Russiske Corps er. - Det bekræftes, at General Tettenborn har den 11te været i Ludvigslust.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Efter Breve, som ere indløbne i Gaar, er Vicekongen, der har taget sin Vei over Sarmund, ankommen til Leipzig med 2,500 M. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Altona d. 16 Martii. Vi erfare, at i Gaar Middags mellem Schwarzenbeck og Wentorf en Deel af det Morandske Corps er bleven angrebet af Cosakkerne, hvorved disse have mistet 2 Canoner- Om Middagen Kl. 12. De Franske ere i Bergedorf. Russerne ere tæt bag Bergedorf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
To unge Hamborgere, som vare i de Deputeredes Følge og af Russerne ere blevne tagne til Fanger, ere blevne sendte tilbage med Passe som Borgere af Hamborg. (S. Bl.