JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-09-08
ved Stutteribesigtigelsen i Skive den 7de og 8de August tilkiendtes Præmien, 100 Rbd., Hingsten Wellington, mørkebruun, med venstre Bagkrone hvid, 14 Aar, 10 Qvart. 2 1/2 Tom. høi, tilhørende Proprietair Weinschenck til Gunderupgaard. Den er falden efter den kongl. Landbeskeler Blackwood, er i Aaret 1831 belønnet med 1ste Præmie ved Dyrskuet i Viborg, og erholdt 1832 den første kongl. Præmie ved Stutteribesigtigelsen i Rold, hvilken Præmie den saaledes hvert andet Aar, nu 4de Gang, er tilkjendt. - Følgende Hingste indbrændtes: 1) en abildgraa Hingst, 10 Aar, 10 Qvart. 2 1/2 Tom. høi, tilhørende Proprietair Weinschenck til Gunderupgaard. Den er falden efter Araber=Hingsten Aslan og opdrættet i det kongl. Stutteri, hvorfra den bragtes til den kongl. Stald, hvor den paa Ridebanen har været benyttet indtil den derfra i dette Foraar solgtes. 2) en bruun Hingst, 5 Aar, 10 Qvart. 4 1/2 Tom., tilhørende Poul Sørensen i Aar berg. Den er falden efter den kongl. Landbeskeler Sir Richard, 3) en bruun Hingst, 4 Aar, 10 Qvart. 5 Tom. høi, tilhørende Jørgen Jensen i Wraae.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Af Hoppepræmie kunde der ikke udbetales nogen Præmie paa 20 eller 15 Rbd., eftersom dertil ingen Hopper med Føl fandtes. Derimod blev der udbetalt: 3 Pr. a 10 Rbd. og 4 Pr. a 6 Rbd., samtlige for Føl efter Hingste af Landracen. - 23 indbrændte Hopper med Føl erholdt hver 1 Specie. 10 unge Hopper indbrændtes.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Nyheds Post. - For Kjøbenhavns Jndvaanere vil det være en behagelig Nyhed at erfare – bemærker Kjøbenhavnsp." – at det allerede tidligere flere Gange reiste Sporgsmaal om Indretningen af en Vinterhave for Hovedstaden vil komme til Afgjørelse, idet at det ogsaa er bragt under Omhandling, at indrette Rosenborg Haves betydelige Oranger til en saadan og aabne Adgangen dertil for Publikum. Endnu for faa Aar siden vilde et saadant Forslag af vedkommende Hof-Embedsmænd være bleven afviist som noget Uhort - det vilde vel endog været anseet for en formastelig Tanke, at Folket skulde tilstaaes Passage i et kongelige Oranger. – nu have Anskuelserne, Gud være lovet, dog forandret sig saa meget, at man ikke længere vil finde en saadan Plan formastelig. Da Jndretningen vil medføre Bekostninger af flere Tusinde Rbd., som Statskassen ikke bør bære, antages at f. Ex. en Specie burde erlægges for hver Billet. – Hvorvidt en saadan Vinterhave kunde finde Efterligning her i Provindsen, er nu et Spørgsmaal, saameget er imidlertid vist, at dersom slig Jdee heldigen skulde kunne lade sig udføre i Aarhuus, da var ingen Have bedre dertil egnet, end den bekjendte smukke Redske Have, som Sommeren igjennem stedse pranger med den skjønneste Blomsterfor og hvortil Havens opfindsomme og forekommende Eier stedse har aabnet Publikum fri Adgang. I Havens ene Ende er nemlig anbragt et Orangeri i det mindre, som ved Tilbygning heelt vel lod sig sætte i Forbindelse med den rummelige Havestue, hvoraf saaledes i Forening med det øvrige environ en smagfuld Vinterhave kunde lade sig danne. Ønskede Hr. Ree ved en Actieforening at forsøge Udgifterne dertil dækkede, kan et saadant i flere Henseende nydelsesrigt Anlæg ikke betvivles jo at maatte kunne finde Fremgang, i Særdeleshed da Damerne - hvis Stemmer i denne Smagssag, som i alle lignende, afgjørende maa stemme til Gunst for Jdeens Udførelse – paa det kraftigste vilde bidrage til at hæve de Jndvendinger, som Betænksomheden hist og her vilde fremføre mod Deeltagelsen i denne Sommerfryd midt i Vinterens Hjerte. Ogsaa for Hr. Res vilde et saadant Anlæg være af største Jnteresse, da hans sjeldne Lyst efter at forskjønne og berige Naturen, hvor Kunsten kan række denne en hjælpsom Haand, derved aabnedes Leilighed til den fortsatte Virksomhed, som Publikum især i denne Retning har saa megen Føie til at paaskjønne, idet Hr. Ree endog i denne Sommer i lang Tid uafbrudt har været beskjæftiget med Forskjønnelsen omkring ved den ynderige Pavillon i Riisskov, hvor han fornemmeligen har, paa egen Bekostning med et ikke ubetydeligt Antal Arbeidsfork, ladet den tidligere steile og farefulde Nedkjørsel til denne Bygning gjennemskjære og udjevne, ligesom han har forbedret Fodstien, hvor flere Bænke ere blevne anbragte, Alt til særdeles Beqvemmelighed, saavel for Kjørende som Gaaende.
Jyllandsposten, 1840-09-08
- En Associe af Handelshuset Marts i Hamborg agter endnu i dette Efteraar at etablere sig i Aarhuus. Man formener at dette rige Huus en gros vil gjøre Affaire i Huder og Skind, saavelsom i Korn, og saaledes danne en Concurrence med det Reske Huus, saavelsom andre større Handelshuse i Provindsen.
Jyllandsposten, 1840-09-08
I Løverdags i forrige Uge blev i Aarhuus Kjølen, 40 Alen lang, lagt til det Skib, som det Reeske Huus sammesteds agter at bygge. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-09-15
Frandeposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Aarg. Tirsdag d. 15. Septbr. 18440. No 45. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-09-15
(Jndsendt.) Paa Landeveien mellem Viborg og Aarhuus passerer man et Stykke Vei fra Andskro til Søbyvadkro, hvor der paa en Strækning af over een Miil befindes saa tung og dyb Sand, at man isandhed maa forbauses over, at de vedkommende Autoriteter saaledes lader dette Stykke henligge, uden at anvende det simple Middel, at paakjøre det med noget Leer, som baade vilde dæmpe Flyvesandet, som har de ubehagelige Følger for Reisende og saaledes tillige lette Veien for Hestekraften. At en saa passabel Vei saalænge kan henligge i saadan Stand, er saameget mere upassende, som Jngenieur korpset dog er fordeelt over Provindsen og saare let kunde afhjælpe en saa stor Gene for det Offentlige. Skulde det mulig ei vedkomme Jngenieurkorpset, da Talen her ei kan være om Chausseeanlæg, saa skulde man dog troe, at en saadan for det Almindelige høist vigtig Sag ligefrem paalaae det vedkommende Amt, som her er Viborg Amt, idet Amtmændene speciel er paa lagt Overopsynet med Amtsveiene. Tages her nu Hensyn paa, at Leermaterialet haves i Nærheden og hvor let en saadan Paakjørsel lader sig udføre, samt hvorledes Erfaringen har viist paa andre lignende Steder, hvilke endog fortrinlige Veie derved kan frembringes af de tungeste og dybeste Sandveie, saa er det vistnok mere end begribeligt, hvorledes Aar paa Aar kan henrinde, Seculum paa Seculum, uden at saa misserabe en Vei, som den paaklagede, kan tiltrække sig Autoriteternes Opmærksomhed. Maatte disse Linier bevirke, at Sagen, foruden at blive paatænkt – thi Paatænkningen alene er ei saa fuldkommen nok – tillige maatte blive paabegyndt, opfyldtes et for Mange længe næret Ønske.
Jyllandsposten, 1840-09-15
Stutteribesigtigelse i Jylland.
Jyllandsposten, 1840-09-15
Stutteribesigtigelsen i Holstebroe afholdtes den 10de og 11te August. Præmien, 100 Rbd., tilkiendtes en bruun Hingst af Landracen, uden Aftegn, 10 Aar, 10 Qvart. 3 Tom. høi, tilhørende Proprietair Tranberg til Bekmark. Den har forhen 2 Gange erholdt Præmie.
Jyllandsposten, 1840-09-15
Af yngre Hingste indbrændtes som stutteridygtig en bruun, med Blis, Baglæben og høire Bagfod hvid, 6 Aar, 10 Qvart. 3 Tom. høi, tilhørende Sognefoged Christen Sand i Wemb. Hoppepræmier paa 20 og 15 Rbd., kunde derikke udbetales, af Mangel paa dertil egnede Føll, hvorimod der uddeeltes: 3 Pr. a 10 Rbd. 5 Pr. a 6 Rbd., samtlige for Føll efter stutteridygtige Hingste af Landracen. 21 stutteridygtige Hopper med Føl erholdt hver 1 Specie. 14 unge Hopper indbrændtes som stutteri dygtige.
Jyllandsposten, 1840-09-15
Claudius Rosenhoff, der som sand frisindet Journalist indtager en ganske eiendommelig Plads i Blad literaturen, er da altsaa ved tvende Domme alene i Mulcter idømt 500 Rbd. og saaledes i vort Land bragt dertil som Carl M. Rosenhoff ved Opfordring til hans literaire Venner og Velyndere om at komme ham til Hjælp bemærker – "at han desværre, ved de ham overgangne Domme er betaget Udsigten til i 3 Aar at levere noget Nyt - thi under Censurstempel og Formynderskab agter han ikke at skrive en Tøddel!" Det hedder heri endvidere Det er vel ikke at undres over, om han, med al hans poetiske Foragt for Penge, nu dog foler sig lidt prosaisk nedbøiet ved Vægten af Femhundrede Rigsbankdaler Sølv foruden de øvrige Pillerier. Saare nødigen ønsker han rigtignok, at man skal troe, han kun anseer Pressen som en "Malkekod; men det Ord, der ofte er udtalt i en anden Betydning: "Pressen læger bedste det Saar, som Pressen slaaer, turde vel ogsaa lade sig anvende her– Ret meget vilde det glæde og opmuntre den ufortrødne Journalist, som tidligere løste den vanskelige Opgave trende Gange ugentlig at levere i sit Blad livsfriske Vers, med en Lethed, Kraft og Tankefylde, som vistnok kun faa skulde gjøre ham efter, om han ogsaa fra denne Provinds, hvorhan dog har saa mange Yndere, faae sin Skjæbne mildnet, idet "Mange saa let kunne hjælpe Een." En Ven af den Domfældte slutter saaledes i den Frisindede: "Dømte Ven vær fri og glad som før Jordens Censor har kuns lette Lænker, Her man ei skal sige, hvad man tænker, For sin egen Skyld man det ei tør Trende Aar vil ogsaa svinde hen Altsaa nærmere ved Evigheden. Man har Sorg, men ogsaa Trøst herneden Og Du eier den, vor dømte Ven, Stænderdeputeret H. Wulff har i Aarhuus Stiftsavis i Forening med Stænderdeputeret Justitsraad With, Major Jngversen og Kammerraad Dalaas bekjendtgjort en Opfordring til Nørre-Jyllands Beboere om Oprettelse af et Minde for Danmark forevigede elskede KongeFrederik den Sjette, som agtes opreist paa Skanderborg Slotsbakke. Det hedder i Jndbydelsen, at dHrr. Borgemestre og Byfogder i Kjøbstæderne, som Jurisdictions Øvrigheder for Landdistricterne for største Delen speciel ere anmodede om, at overtage Subskriptionsbidrag, indtil Nærmere derover bliver forføiet. Naar Subskriptionen er sluttet, ville samtlige Contribuenter vorde indkaldte i de offentlige Blade til at møde i Skanderborg, hvor de da kunne vælge den fremtidige Bestyrelse og bestemme hvorledes det Hele skal udføres. Til Thorvaldsen er der i denne Anledning skrevet, fra hvem man imodeseer SvarPaa Grund af Bladets Forsinkelse under Trykningen i næstforrige Uge, som Følge af at endeel Forandringer ved Censuren fandt Sted, der foranledigede dets Om trykning, blev Forsendelsen af Bladet saaledes opholdt, at jeg, for atter at faae samme i Orden, seer mig nødsager til, istedetfor sidste Fredags Nummer, senere, inden Aarets Udgang derfor at give Erstatning, hvilket saaledes bedes undskyldt af Bladets Læsere. Redacteuren. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-09-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-09-18
veranosposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. te Aarg. Fredag d. 1. Septbr. 18440. N 46. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-09-18
Den nye Landcommunalanordning. (Sluttet. See forr. Nr.) Paa en Tid, da Folket med Bekymring har erfaret, hvilke aristokratiske Grundsætninger der ved Østifternes Stænderforsamling denne Gang af flere Stænderdeputerede ere blevne udtalte, og en Castenschjold i Mødet den 19de f. M., uden at blive modsagt, yttrede at der er vist intet Land, hvor Bondestanden nyder en større Frihed, end her i Danmark, hvor man maaskee kunde kalde den den eneste priviligerede Stand, er man vist beføiet til, foruden at skrive saadan Tirade paa Listen med det øvrige Snak, hvormed denne Deputerede har opvartet Folk, paa det bestemteste at modsige al denne Raaben paa Bondefrihed, saalænge Bonden i sine communale Anliggenders Bestyrelse hidindtil i de flere Dele ikke har havt et eneste Ord at sige, eller i fjerneste Maade været aabnet Leilighed til at yttre sin Mening om de Sager, der ligge hans Jnteresse allernærmest og hvorom den danske Bondes sunde og rigtige Sands som oftest kunde afgive de meest træffende Bedømmelser. Det er ved Siden af vor nye Communalanordning, hvoraf man just ikke kan vente sig Bondefriheden synderlig udvidet, nok værd at lægge Mærke til, paa hvilke ganske forskjellige Principer mange andre Landes Communalanliggender ere begrundede, hvoraf her den upartiske Bedømmer snart vil komme til Kundskab om, hvilken Stilling Landboen sammesteds indtager. Af det Udkast til en Lov om Formandskaber paa Landet, samt om Bestyrelsen af Districternes almindelige Communalanliggender, som en af Kongen af Norge nedsat Commission i Aaret 1835, har forelagt denne, og som derpaa med enkelte Modificationer er blevet antaget af Storthinget og af Kongen sanctioneret som Lov, bemærkes i et Uddrag heraf Fædrelandet, at ethvert Præstegield skal have 3 til 9 Formænd og 9 til 27 Repræsentanter, der alle vælges af Districtets Beboere, Vælger og Valgbar er enhver 25 Aar gammel Normand, som er eller har været Embedsmand eller eier eller paa 5 Aar har bygslet matrikuleret Jord af hvilkensomhelst Størrelse; dog kunne Amtmænd, Fogeder, Sorenskrivere og Lehnsmænd ikke vælges til Formænd i deres Districter, de førstnævnte heller ikke til Repræsentanter. Valget skeer paa 4 Aar, men hvert andet Aar afgaaer Halvdelen, som dog kan vælges paany. Formandskabet skal til Øvrigheden afgive Oplysninger og Betænkninger i alle Sager, der vedkomme Communen eller nogen Deel af samme; det modtager og besvarer alle Andragender fra Øvrigheden eller Private, betræffende Jndretninger og Foranstaltninger, som vedrøre Communen; det kan selv foreslaae Alt, hvad det anseer for tjenligt til dennes Gavn, ligesom det skal vaage over Communens eller dens enkelte Afdelingers Rettigheder, og paasee sammes oekonomiske Anliggenders ordentlige og sparsommelige Forvaltning.
Jyllandsposten, 1840-09-18
Stutteribesigtigelse i Jylland.
Jyllandsposten, 1840-09-18
ved Varde Stutteribesigtigelse, der afholdtes den 14de og 15de August, tilkiendtes Præmien, 1000 Rbd., en bruun Hingst, med Stjern og Snip, 8 Aar, 10 Qvart. 4 Tom. høi, tilhørende Møller Niels Hansen i Tarm Mølle, Egtved Sogn. Den er falden efter en Præmiehingst samme Sted, og blev i Aaret 1836 indbrændt som stutteridygtig, samt i Aaret 1838 tilkjendt samme Præmie som i Aar. Der er i dette Foraar falden 104 Føl efter den.
Jyllandsposten, 1840-09-18
Da ingen Hopper med Føl efter Fuldblod eller Halvblod forevistes, kunde Hoppepræmier a 20 og 15 Rbd. ikke uddeles; men: 1 Pr. paa 10 Rbd., og 8 Pr. a 6 Rbd. tilkjendtes 9 Hopper med Føl efter stutteriddygtige Hingste af Landracen. – 11 indbrændte Hopper med Føl erholdt hver 1 Specie. 4 unge Hopper indbrændtes som stutteridygtige.
Jyllandsposten, 1840-09-18
Nyheds Post. - Efterstaaende Sang af H. C. Andersen er skreven og afsjungen paa Fregatten "Bellona under Opseilingen til Helsingør. Mel. Vift stolt paa Codans Bølge. Du, som nys Flugten satte Ned mod Jtalia Og Kunstens rige Skatte Os bragte hjem derfra, Flyv atter over Vandet, Sang er hvert Bølgeslag, Bring til Columbus=Landet. Det stolte danske Flag, Med Skove, Fiskerleier. Staaer Sjællands Kyst saa smukt, Og for dens Skjønhed neier Bellon i sin Flugt. Hver Luftning Afsked bringer, Det er en Sommerdag, Bellona lofter Vinger, Farvel! Held Danmarks Flag, 4 Loll. Falst. Stiftstidende", som gjendrev Beretningen.
Jyllandsposten, 1840-09-18
fra Aalborg Av., om de 7000 Underskrifter paa det uhyre store Papiir, der ved slige Leiligheder bruges i England og som i hiint Stift skulde være afbenyttet ved Skattebevilningspetitionen, har senere ligeledes paastaaet imod "Aalborg Avis, at Ole Kollerød aldrig har lagt en Finger paa Pastor Visby, eftersom denne ikke engang har talt med ham. Da man imidlertid Jntet derom har hørt fra Pastor Visby, som dog bedst selv maa vide saadant bedre end alle Jyder og Lolliker, er det vel at formode, at denne Beretning er grundløs, idet man muligt her har opført sine Gisninger paa Visby's Forhold til Fangerne, der ved Tønders Morder fik saa stor Navnkundighed, at et offentligt Blad tilsidst paastod, at man efter Henrettelsen havde stiaalet den Dødes Hoved bort af Graven. Eftersom imidlertid hiint foregivne Overfald i Fængselet, saavelsom hiint Hoved Tyveri, ikke videre har fremkaldt noget Politiforhør, skulde vi mene, at vor Beretning i dette Blads Nr. 39 om den hængte Mand i Marselisborg Skov heller ikke skulde kunne foranledige saadant, og dog har dette nu været Tilfældet tvende Gange, da Amtet har antaget, at tvende forskjellige Personer her i Skoven havde hængt sig, efter som Herredsfogderiet strax optog Forhør over det Liig, som den 4de f. M. fandtes hængende i Marselisborg; men Redactionens Bemærkning om dette Factum var paa Grund af Ophold i Trykkeriet bleven henholdt een Uge, hvorved feilagtig Tidsregning var indløben. Fremlagt Attest i denne Anledning fra vedkommende Typograph haabe vi saaledes vil kunne oplyse Sammenhængen.
Jyllandsposten, 1840-09-18
- Ved sidste Væddeløb ved Randers den 7de og 8de dennes, hvor der paa Grund af det heldige Veir havde indfundet sig en temmelig betydelig Forsamling, indtraf det Tilfælde, at en bruunblisset Hingst ved Navn Cassio, tilhørende Gaardmand Jens Pedersen af Grumstrup, kom først til Maalet i Løbet for 3, 4 og 5-aarige Hingste og Hopper (Fuldblod udelukket), tilhørende i Jylland boende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser. Distancen var 4000 Alen, hvortil 5 Heste concurrerede. Under Løbet blev imidlertid Jens Pedersens Hingst redet for Ritmester Jacobsens lysbrune Hingst Sleipner, hvorfor Første, ifølge Comiteens Bestemmelse, til denne maatte afstaae første Præmie, 300 Rbd., og nøies med anden Pr. 100 Rbd. J Anledning af denne Afgjørelse har der reist sig endeel forskjellige Stemmer, som, hvorvel man antager, at Comiteens Eragtning vel kan være begrundet, det dog er en yderst vanskelig Sag i saadanne Tilfælde, at erholde det fuldstændige Beviis for hvem af Rytterne der egentlig forsaae sig, da det lettere staaer i den forbiredne Rytters Magt, som ei kan vinde med at ride bag ind efter den forudløbende og saaledes kaster Skylden paa den, som kom først, end det er for denne at ride for den anden, hvilket vel ved Cirkelridningen saaledes ofte forekommer Tilskuerne, men som selve Rytterne eller Jockeyer, ne endog paastaae næsten er en Umulighed, da den forreste Rytter, ved at ile til Maalet, ei kan holde Øie med de bagefter ridende Ryttere, ligesom det for Comiteeherrerne, som egentligen burde have deres Observateurer fordeelte paa Circus fra det faste Punkt paa Tribunen, med Blikket kun kan have afgjørende Mening om og hvorvidt saadant Forbiridt finder Sted paa 1/3 af Banens Peripheri, som derfra alene kan domineres ved at blive beskuet for og bag fra Ved Fuldblodsløbene beklagede man, at de altfor faa Løbere egentlig ingen Concurrence foraarsagede, da det, som bekjendt, kun er den større Mængde, som skjuler de Fortrin, der først paa Banen burde træde frem, imedens de Enkelte snart aflure hinandens Capacitet, imod hvis Overlegenhed det forceerte Ridt klogeligen bliver tilbageholdt af den Svagere som overflødigt, ligesom Jockeyernes List og Aftale, ved denne Mangel af Concurrence, giver Anledning til adskillige Underfundigheder, som ei staae til at forebygge. – Under Løbene tog Hr. Fischer fra Augustenborg, den første Dag ved den brune Hingst Blue Pill om Konge prisen 600 Rbd. hjem, og den anden Dag med samme Hingst 800 Rbd., ligeledes ved Løbet og Kongeprisen. At vort jydske Hestevæddeløb, som med næste Aar sluttes ved det aarlige Offer af 3000 Rbd. af Regjeringen eller 18000 Rbd. i bestemte 6 Aar, imidlertid ikke har ført til det Resultat, man deraf skulde have ventet sig, derom formenes den Omstændighed at afgive Beviis, at der ved sidste Væddeløb til Hesteskuet og Auctionen kun var anmeldt 3 Heste, hvilket udviste, i Forhold til de foregaaende Aar, en saa betydelig Aftagelse, at Nytten af de anvendte Summers Forbrug til dette Øiemed meget er at betvivle. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-09-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-09-22
Flanosp. ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die Aarg. Tirsdag d. 22. Septbr. 1840. No. 47. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-09-22
Det Müllerske Selskab i Jylland. (under Opholdet i Aarhuus.)
Jyllandsposten, 1840-09-22
En Mand fra Grenaa Egnen.
Jyllandsposten, 1840-09-22
Ifølge Finantsberetningen for 1838 androg Vedligeholdelsen af de kgl. Slotte og Haver 189,000 Rbd. Af dette betydelige Beløb – beretter Khonsp." - medtog Christiansborg Slot alene over en halv Tønde Guld (51,344 Rbd.). De øvrige c. 138,000 Rbd. findes i Beretningen anførte under eet for de øvrige kgl. Slotte og forde kgl. Haver. Det vil sikkert interessere flere af vore Læsere at erfare, hvor stort et Udgiftsbeløb hver af disse Rubrikker for sig særskilt medfører. J Overeensstemmelse med de Oplysninger i denne Henseende, der ere komne os forØie, medtager Slotteenes Vedligeholdelse deraf c. 108,000 Rbd. og de kgl. Haver c. 30,000 Rbd. Saa sørgelige ere da Efterveerne af de danske Kongers Byggelyst, at Folket endnu i de sidste Aar har maattet udrede c. 160,000 Rbd. aarligen for en kummerlig Vedligeholdelse af hine for storste Delen yderligt forfaldne Pragtbygninger, hvis Opførelse i Tidernes Løb har koster Staten mangfoldige Millioner, og af hvilke ingen nu er i saadan Stand, at den vilde ansees skikket til stadig Beboelse for en Prinds, end sig en Konge, med mindre endnu flere Tønder Guld extraordinairt maatte anvendes derpaa, Forholdsviis hertil kunne vi ikke andet end finde Bekostningerne paa de kgl. Haver mindre paafaldende. Jkke som om vi jo gjerne indrømme, at en Sum af 30,000 Rbd. allerede er meer end nok, naar Sporgsmaalet saagodt som alene er om at bidrage til det kgl. Bords og Kjøkkens Forsyning med Frugter og Grønsager. Men denne Forsyning er dog altid en Jndtægtspost, medens der derimod ved Slotteene ikke er Tale om andet end Udgifter. Vi kunne imidlertid ikke omtolvle, at der jo ved Hjælp af disse kgl. Haver maatte kunne virkes betydeligt til Have kulturens og navnligen Kunstgartneriets Fremme heri Landet og at derhos det Formaal at forsyne de kongl. Hof holdninger vilde kunne opnaaes, ei alene ligesaa godt, men endnu langt bedre end hidtil og maaskee med mindre Bekostning, naar den nu til Haverne normerede Sum af c. 27,000 Rbd. aarligen blev anvendt paa en hensigtsmæssigere Maade, og ikke, som det hidtil har været Tilfældet, fordeles paa mange forskjellige Hold, uden de fleste Steder at gjøre den tilsigtede Nytte.