JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Inden- og udenlandske Efterretninger. Ogsaa blandt Meubleassurancens Repræsentanter bliver der nu Spørgsmaal om, hvorvidt den i Bombardementer skede Brandskade bør erstattes eller ei. Assurancens hele Fond bestaaer kun af 5 1/2 Tønder Guld, som i Forhold til de assurerede Summers Betydenhed synes alt for ringe, i det Tilfælde at der skal gives Erstatning for de seneste Brandskader. Een af vore Grosserere har allene et afbrændt Pakhuus assureret for 1 Tønde Guld, en Tømmerhandler sit afbrændte Tømmerforraad paa Tømmerpladsen for 20,000 Rdlr. o. s. f. Billigheden synes imidlertid at kræve, at de, som have deres Meubler og Effecter forsikkrede f. Ex. under en Sum af 500 Rdlr., og altsaa høre til den Classe, som lide meest ved Branden, burde have en passende Erstatning Under Landværnets Cantonnering ved Kornerup nær Lethraborg, udmærkede Præsten Hr. Faber i Stavreby sig meget fordeelagtig. Han sendte Officiererne ved 1ste Bataillon 1 Anker Rødviin, og Landværnsmændene fra hans Sogn 1 Anker Fransk Brændeviin og en Mængde Brød. Denne Handling fortjener saa meget større Roes, som Hr. Faber maatte lade sin Vogn kjøre med disse Levnedsmidler igjennem en Egn, som var opfyldt med fiendtlige Tropper, hvor han stod Fare for at miste baade Karlen og Læsset. Endskjønt Stadens Jldsluknings Anstalter ved den af Bombardementet d. 2. 3 og 4 d. M. foraarsagede Jldsvaade, som vedvarede indtil d. 6te, vare for en stor Deel blevne gjorte uvirksomme, saa ere alle Stadens offentlige Sprøiter dog nu standsatte igjen paa et Par nær, som behøve en særdeles Reparation, og en gammel Vagtsprøite, der forhen var af liden Værd og nu er aldeles ubrugelig. De offentlige Sprøiters Tal var forhen 41 foruden de 3 nye Sugeværker og de 3 Sprøiter, som høre til Vester, Nørre- og Østerport. De ere nu indtil videre igjen 40 i Tallet. Vandlæggelser til Karrene eller de offentlige Vand-Tilførselredskaber vare tilforn circa 50 i nogenlunde god Stand, nu haves samme ikke allene lige saa fuldtallige, men endog i ligesaa god Stand som før Bombardementet, endskjøndt de i Særdeleshed have liidt meget. Men hvad man meest maa beklage, ere de mange private Brandslupper, som ere blevne ødelagte under Jldebranden, og hvis Tab ikke saa let og hastig vil kunne erstattes. Den første Nat af Bombardementet bleve paa 37, og den næste paa 26 Steder Jlden slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J Lloyd's Eveningepost af 14 Augusti findes følgende besynderlige Anmærkning. Det Danske Hof befinder sig i en betænkelig Stilling, som hverken Grev Bernstorffs erkjendte Talenter eller store Erfaring vil kunne redde det ud af. Dersom de Franske rykke ind i Holsteen, er det vor Pligt, at tage den Danske Hovedstad og dens Arsenal. Paa den anden Side vil en eneste Britisk Soldats Landing paa Sjælland betragtes af de Franske som et Løsen til at besætte Holsteen. Dannemark kan rimeligviis ikke redde sig ud af denne Forlegenhed, med mindre det kan formaae Frankrige at opgive sit Anslag at spærre Sundet. Dersom det virkelig kunde bevæge de Franske at bortdrage deres Armee fra Holsteens Grændser og faae en Slags rimelig Sikkerhed for at den ikke vil komme igjen, kunde det skaanes for den Krænkelse at see sin Flaade ødelagt og sin Hovedstad occuperet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J Citadellet laae d. 21 d. M. 2000 Mand Engelske og paa Holmen 4000. Efter de seneste Beretninger ligge i Ringsted 2300 Mand og i Mestved 500.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Een af vore Grosserere havde under sidste Krigsuroligheder i Tydskland faaet sendt fra en høi Person 4 Casser, som skulde gjemmes indtil videre. Casserne bleve staaende i Toldbodpakhuset, indtil kort førend Bombardementet, da de bleve hjemfløttede til Grossererens Pakhuus i Byen. Ulykkeligviis afbrændte Pakhuset og med dette Casser ne. Ved at rode op i den afbrændte Grund skal man, som det hedder, have fundet en Stjerne og et Skulderbaand, begge rigt besatte med Diamanter, som vurderes for 40,000 Rdlr. Man formoder heraf, at Casserne have indbefattet store Kostbarheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Søndagen d. 20 d. M. skal følgende røver agtige Begivenhed have tildraget sig i Charlottenlund. En Borger og Kjøbmand her fra Byen, var kjørt did med sin Familie og steget af hos Forvalteren. Om Eftermiddagen vilde han, en anden Mandsperson og et Par Fruentimmere gjøre en Spadseretour i Skoven af Strandkanten til. Aldrig saasnart vare de komne til den Bakke, som der staaer en Bænk paa, førend en høi, bomstærk, med en Knippel bevæbnet Karl, klædt i en hvid Kittel og hvide Beenklæder, men barfodet, kom springende ud af Krattet, og med Trudsler begjerte Penge af dem. J den Tanke, at det var en Engelsk Militairperson, som endnu desuden maaskee kunde have een eller flere Cammerater, søgte Selskabet saa hastig som mueligt at komme tilbage, men blev rasende forfulgt af Karlen; en Lykke var det, at hændelsesviis to andre Folk pludselig lode sig see langt fra, hvilket havde den Virkning, at Stie manden sprang ind i Krattet igjen, og at Selskabet naaede den Engelske Vagt, hvor det fortalde den derværende Officier den Ubehagelighed, der havt, mødt det. Officieren svarede strax; mine Herrer, den Karl, De taler om, er sikkerlig hverken en Engellænder eller af vore Tropper; det staaer jeg Dem inde for. Han befalede strax en Underofficier og nogle Soldater, at søge med begge de Mandspersoner, der befandt sig i Selskabet, i Krattet, om de kunde faae fat paa den omtalde Karl. Men al Søgen var paa deres Side forgjeves; Karlen var forsvunden. Et Par Engelske Soldater var imidlertid lykkeligere; de undersøgte Kratten endnu engang, og bragte Karlen bunden til Vagten. Her bliver han rasende over sin Paagribelse, og vil kaste enhver, der kommer ham for Øinene, omkuld, end ikke gjentagne Øre dask kunde formaae ham til at lade sig henbringe til en anden Vagt. Omsider blev han ført til Citadellet, og vil rimeligviis blive udleveret. J det første Forhør har han snart givet sig ud for en bortrømt Mariner, snart for en deserteret Slave, og man siger, at han allerede før har anfaldt adskillige Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
De Engelske Tidender faae vi nu over Sverrig; de sidst ankomne gaae til d. 4 Sept. Efterretningerne fra Sjælland indtil den Tid strække sig ikke videre end til Forberedelserne til Bombardementet. Sjælland og Kiøbenhavn hører i dette Øieblik i Engelland til Dagens Orden. Loyds Prening post leverer adskillige deels grundede, deels ugrundede Efterretninger, om Kjøbenhavns Bloquering, Forfatning &c. Blandt andet paastaaes deri, at de Engelske agtede at angribe Tre Kroners Batterie med 5000 Matroser, 500 i hver Division; at den commanderende General havde besluttet at ødelægge Kjøbenhavn, saafremt de Danske skulde, som Rygtet sagde, ødelægge Flaaden, at Kjøbenhavn kun havde Proviant for 14 Dage; at GeneralCatheart med den Magt han havde let kunde tage Kjøbenhavn med Storm, men at det vilde koste mange Mennesker, efterdi Fæstningen er omgiven af urene Vandgrave, og at han altsaa for at spare Blod, hellere vil tage det ved Bombardement. J øvrigt indeholder samme Avis de Engelskes Proclamation ved deres Landgang, som er skeet uden Modstand. J en Skrivelse fra Helsingøer leveres en Skildring af denne By, hvori det hedder, at den er saa levende, at man skulde antage den for en Engelsk Stad; at dens Beliggenhed er fortryllende; at den har mange Engelske Indbyggere, og at de Danske Helsingøerer ere meget for at synes Engelskmænd. Hr. Jnstructeur Schwarzs Theater i denne By omtales ogsaa, og hans Talenter roses. De i Sjælland landede Engelske Troppers Tal angives for 30,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
I Gaar stod Konstkamret aabent for alle Engelske Officierer. Et stort Antal benyttede sig nacurligviis af denne Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Kjøbenhavn d. 21 Sept. Antallet af de Skibe, som maae afgaae herfra ubehindrede indtil andre retournere, er af den Engelske Admiral fastsat til 150, hvoraf 100 allerede have erholdet Pas. Egset paa Søndmøer d. 4 Julii. Det andet Fjerdingaar for 1807 har følgende, som fortjener at bemærkes: Det sildige Foraar, som havde Sted i Daleboer og Fjeldegne, foraarsagede en saa at mindelig Fodermangel, at mange maatte føre sit Smaagvæg, Geder og Faar, ud til Havkanten paa Søstrandene, for at ernære det, indtil der groede Græs i Dalene. En saadan Bortførsel af Creature har indtruffet tilforn omtrent i Aaret 1741.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J Førstningen af Junii havdes en for denne Aarstid ualmindelig Varme, hvilken, om den havde vedvaret, snart vilde skadet de spæde Plantet. Den er vist forsag til Opfisker af de mangfoldige Jnsekter, som have fordærvet vore Havevexter, og Skove. Men da et stort Tangbrænderie i Aar har have Sted, saa ville en Deel Daleboere indbilde sig at Skovenes Vantrivelse og det plagende Utøi ere Følger eller Virkninger af Tangrøgen, hvilket kun her anmærkes som et Beviis paa Almuens vedhængende taabelige Fordom mod Tang brændingen. - Sommersiskerierne: Paa Storeggens Grunde er fisket af nogle Havbaade Helle flynder, Langer og Brosmer, og paa Kysten mellem Øerne er især med Sækkenodt fanget en god Deel Sei. - Jntet Stormveir er indtruffet, ei heller Torden eller Lynild. – Engene spaae en rigere Høst end det forløbne Aar, men Kornsæden tegner endnu kun maadeligt. - Ved Junii Maaneds Udgang ligger endnu 1/2 Deel af det faste Land ganske bedækket med Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Marstrand d. 28 Julii. Veirliget har i Sommer været fortræffeligt og Varmen utrolig stor. Bahuslehn har klaget over Mangel paa Regn, hvilken Mangel har havt Indflydelse paa Græsvexten og foraarsaget betydelig Fodertrang; Sæden stod derimod over al Forventning godt. Dahlsland, som er en af Rigets større Provindser, har ikke havt Regn en heel Maaned, hvorfore man frygter Misvext paa Korn og Sæd, som dog ved Regn paa nogle Steder kan afhielpes. Værmeland er lykkeligere hvad Sæden angaaer. J Carlstad var en utrolig Mængde Korn, kommet fra Vestergothland. Rugen holdtes der i 9 Rdlr. pr. Tønde, Byggen i 7 og Havren i 5 Rdlr. Tort Flesk 3 Rdlr. Lpd., og Sild til 7 a 7 1/2 Rdlr. Tønden. Jernpriserne var 7 Rdlr. 36 sk., 8 Rdlr. a 8 1/4 Rdlr. pr. Skpd. grove Sorter; de finere Sorter kostede 11 1/2 Rdlr. mere. - J dette hele Dykkerie District ere ingen Danske Fartøier strandede til Bjergning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
London d. 28 August. Til Britiske Havne er der bleven opbragt følgende Danske Skibe: 1) Den gode Hensigt, Capit. Søren B. Tellefsen, tilhørende Hr. J. Collet Dedekam i Arendal, bestemt fra Gothenborg til Amsterdam med Jern, opbragt til Yarmouth. 2) Metra Mathilda, Capit. Joh. Wolf, tilhørende Hr. H. Dulz & Sønner i Altona, bestemt fra Lissabon til Tønningen med Sukker, Thee &c., opbragt til Plymouth. 3) Haabet, Capit. H. C. Svendsen, tilhørende Hr. H. Bohsen i Mandahl, bestemt fra Terravechia til Mandal med Salt, opbragt af Caperen Lion til Plymouth. 4) Frederik Julius Kaas, Capt. C. Thorsen, tilhørende Hr. Andreas Føyen i Tønsberg, bestemt fra St. Croix til Kjøbenhavn med Sukker, Rom &c., opbragt af Caperen Lion til Plymouth. 5) Conferentsraad Hansen, Capt. M. H. Uven, tilhørende Hr. J. Schoustrup i Kjøbenhavn, bestemt fra bemeldte Havn til Oporto med en Ladning Pibestaver, opbragt af Caperen Thomas & John til Plymouth. 6) Nayaden, Capt. J. P. Jensen, tilhørende Hr. L. Lasson i Flensborg, bestemt derfra til Oporto med Hør, opbragt af Caperen Thomas & John til Plymouth. 7) Fortuna, Capt. M. M. Koedt, tilhørende Hr. Paul Hansen i Flensborg, bestemt fra Pernautil Oporto med Hør, opbragt af Caperen The hav py Return. 8) Ferdinand, Capt. P. J. Krøe, tilhørende Hr. H. Bunker i Flensborg, bestemt fra Pernau til Oporto med Hør, opbragt af sidstnævnte Caper. 9) Neptunus, Capt. J. G. Noah, tilhørende Hr. Jacob Hall i Flensborg, bestemt fra Pernau til Figueira med Hør, opbragt af Caperen Thomas & John. 10) Fornøielsen, Capt. J. H. Steendahl, tilhørende Hr. Niels Moe i Christiansand, bestemt fra Bordeaux til Helsingøer og Kjøbenhavn med en Ladning Viin &c., opbragt til Deal. 11) Den flyvende Engel, Capt. Hans Messelsen, bestemt fra Marennes til Bergen med Salt, opbragt til Deal. 12) Bolette Elisabeth, Capt. Ole Peters Waage, tilhørende Hr. S. D. Waage, opbragt til Deal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J Dag er der givet Ordre til at opbringe alle Danske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Philladelphia d. 20 Julii. Her i Landet grasserer for nærværende Tid ingen smitsom Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
En Engelsk Matros havde i Canton i Mar til Maaned dræbt en Chineser med en Knippel. Et Par Dage derefter forlangte den Chinesiske Øvrighed Gjerningsmanden udleveret, og da de Engelske ikke kunde opdage ham, forlangte Chineserne, i Følge deres Love, en anden Engelskmand, ligemeget om han var skyldig eller uskyldig, udleveret som et forsyningsoffer for den dræbte Chineser. Da dette blev negtet, erklærede den Chinesiske Øvrighed, at den vilde tage et saadan Offer med Magt, naar den ikke kunde faae det i Mindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J Brevet fra Canton, hvori denne Begivenhed meldes, forsikkres, at 2000 Engelske, som ligge i Vampo og en anden Havn, brænde af Begjerlighed efter at begynde en Dyst med Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Carlscrone d. 10 Sept. Hans Majest. Kongen har i afvigte Nat saavelsom i Gaar været fuldkommen feberfri, endskjønt meget mat; men Sygdommen synes i det meste overvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Fra Gothenborg meldes under d. 3 Aug., at en Engelsk Officier var ankommen der med et Krigsfartøi, og gaaet i Land for at forskaffe sig Lotser til Belterne, men at han aldeles ingen fik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J Eftermiddags løsnedes adskillige Canonskud, fra den Engelske Flaade. Paa samme Tid opkom Jld i et Skuur paa Nyholm, hvori der endnu laae Danske Bomber og Brandrør, som ved denne Leilighed sprang og beskadigede adskillige Folk. De Engelske fik ved Hielp af deres Haandsprøiter Jlden snart slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Inden, og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen d. 23 Sept. døde Herregaardskytten, Lars Hansen, fra Frederiksværks Godser, af sine ærefulde Saar, som han fik i den første Attaque mod Engellænderne, efter at have udstaaet skrækkelige Pinsler. Han efterlader Kone og 7 Børn, som savne deres Forsørger, og Frederiksværk mister i ham sin meget duelige Skovfoged og den bedste og meest ovede Skytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Den 23de d. M. om Morgenen marcherede de Engelske Jægere og nogle andre Tropper langs med Strandveien til Egnen af Hirschholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Kjøbenhavn den 25 Septbr. Foruden de 150 Passer, der vare bestemte at uddeles til Skibe, som ville gaae herfra til Provindserne og Norge; har den engelske Admiral samtykket i, at endnu 100 Stykker udgives, saaledes nemlig, at af disse forbeholdtes den halve Deel for Skibe i danske Havne, der ville føre Provisioner til Kiøbenhavn eller Norge), og at derimod den anden halve Deel meddeles Skibe, som afgaae herfra for at hente Brænde eller Levnedsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Kjøbenhavn den 25 Septbr. Til at forebygge, at de Passer, som meddeles fra den anordnede General-Commando her i Staden til Skide for at hente Provisioner eller Brænde til Kjøbenhavns Forsørgelse, ikke skulle benyttes til andre Reiser; men at disse Skibe, uden Ophold komme, tilbage, for at aabne andre Skibe Adgang til Passers Erholdelse for lignende Reiser, er det anseet nødvendigt, og med Samtykke af velbemeldte Gemeral-Commando anordnet, at der førend noget Pas udleveres, skal affordres enhver Skipper og *) Skibe som fra Danske Havne gaae directe til Kjøbenhavn med Provisioner eller Brænde, behøve intet Pas. Skibs Reder, om han er nærværende, en Revers, hvori de forpligte sig under Straf, i Overtrædelsestilfælde, af 200 Rdlr. som skal hæfte paa Skibet, ikke at bruge det modtagne Pas, til anden end den ommeldte Reise, men efter indtaget Ladning ufortøvet at retournere her til Staden, og efter fuldende Reise, til Commerce-Collegium at aflevere det medhavende Pas, der ikke kan gielde for flere Reiser. - Passernes Udlevering skeer fra Commerce-Collegium, imod Undertegning af ovenmeldte Revers, hvoraf en Formular vil blive enhver Skipper meddeelt. - Denne Formular lyder saaledes: Jeg underskrevne Skipper N. N., førende Skibet N. N. kaldet, drægtig N. N. Commercelæster, tilhørende N. N. i N. N., nu bestemt fra denne Stads Havn til N. N., for der at indlade Provisioner, til hvilken Reise jeg af den allerhøistanordnede General-Commando her i Staden, har erholdt et Pas contrasigneret af vedkommende Brittiske Befalingsmand, forpligter mig herved til ikke at bruge benævnte Pas til nogen anden Reise, men ufortøvet, saasnart benævnte ProvisionsLadning erholdes, med bemeldte mit Skib at retournere til denne Stads Havn, og derefter uopholdeligen til det Kongel. General=Land=Oekonomie= og Commerce-Collegium at tilbagelevere forommeldte Pas, da jeg, i Mangel af Opfyldelsen af denne Revers, underkaster mig en Mulct af 200 Rdlr., for hvis rigtige Betaling mit førende Skib skal hæfte med samme Ret, som Danske Lovs 4 B. 5 A. tillægger Bodmerie Krav. Kjøbenhavn, d. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
General-Postamtet har ladet bekjendtgjøre, at der indtil videre ikke modtages Breve til Norge, De i Kiel værende Studenter og Seminarister have for en rum Tid siden oprettet et Corps af samme Indretning som Kronprindsens Livcorps i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Hr. Prof. Wad har nu offentlig underrettet fraværende Videnskabsmænd og Videnskabsyndere,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
i Anledning af Anmeldelse i nogle offentlige Blade, at den vestre Deel af Universitets Bygningen, som ligger paa Nørregade, og hvori sammes Naturalcabinet finde, ikke er afbrændt Møller Petersen og Forvalteren paa Valløe, saavelsom flere, have efter General-Commandoens Foranstaltning faaet af den commanderende Engelske General Catheart en skrivelig Tilladelse til overalt at opsøge de Heste, som de have mistet, hvor de end maatte forefindes; i Tilfælde at de ikke faae dem igjen, skulle de have Erstatning af de Engelske. En Person, ved Navn Anders Larsen, som er mistænkt for at have hvervet for de Engelske, er tilligemed to Marinere, som vilde desertere, og en Dreng, som tjente til Veiviser, i Gaar bleven arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Adskillige fornemme Engelske Officierer skal under Haanden have forespurgt sig, hvorvidt det kunde være passende, at aabne iblandt de Engelske Militaire en Subscription til Bedste for de ulykkelige Familier, især af Haandværkstanden, som have liidt ved Bombardementet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Da Bergstaden Kongsbergs Kirke har i de sidste 10 Aar liidt et betydeligt Tab i dens Jndkomster, der i Aaret 1796 udgjorde 1491 Rdlr.,men i Aaret 1806 ikkun 470 Rdlr., hvoraf det har været en Følge, at Udgifterne i sidstnævnte Aar have oversteget Jndtægterne med 186 Rdlr., som Kirken ingen Udveie har til at betale, hvortil kommer, at den for Aaret 1806 Kirken paalignede Byeskat, 75 Rdlr., som ei er beregnet i Underballancen, er ubetalt, saa har Hs. Majestæt, under 10de Julii d. A., ved Reskript til Overberghaupimanden og Biskoppen over Aggershuus Stift, allernaadigst approberet følgende af dem, i denne Anledning, gjorte Forslag til fornævnte Kirkers Jndkomsters Forbedring, nemlig: 1) at Kirken herefter maa fritages for at erlægge Byeskat; 2) at Præsterne, som herefter ansættes i Bergstaden selv, bør vedligeholde deres Præsteboliger, og deraf, i Overeensstemmelse med Reskriptet af 22 October 1745 for Præsterne i Christiania, selv svare alle Afgivter til Byen, dog at Boligerne overleveres dem i aabodsfri Stand; 3) at en særskilt Kirke tavle af Graveren alle Communion, Søn og Helligdage maa ombæres i Kirken; 4) at alle Jndvaanere i Bergstaden og dens Jurisdiction uden for Bergalmuen, da de hidtil intet have erlagt til Kirken for Brød og Viin samt for Begravelser, herefter bør betale til Kirken for et Liigs Jordfæstelse 1 Rdlr., men, naar Begravelsen skeer paa en usædvanlig Tid, mod Marskalstave, eller med større Følge end tilladt er, hvorpaa særdeles Bevilling er erhvervet, da 4 Rdlr., samt at Bergalmen, som hidtil har havt fri Jord, betaler for et voxent LigsJordfæstelse 16 Sk., og for et Barn, som lægges i egen Kiste, 8 Sk., hvilke Penge maae betales til Klokkeren, som derfor uden Betaling giver Attest til Sognepræsten; 5) at af alle nuværende eller herefter indrettende Indhegninger og Ligstene paa Grave erlægges til Kirken 1 Rdlr. aarligen, men for en Trætavle 16 Sk., hvilken Jndtægt Klokkeren lader indfordre ved Graveren, og aflægger derfor maanedlig og aarligen Rigtighed til Kirkens Værge, og 6) at for Brød og Viinpenge maa af Kirke=Directionen for Magistraten aarligen opgives det foregaaende Aars derover opgjorte Beregning, og Beløbet lignes paa alle Jndvaanere, som ikke ere af den lønnede Bergalmue, der svarer Kirke styr, og inddrives ligesom Byskatten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Af en til Cancelliet indkommen Beretning fra Stiftamtmanden over Sjællands Stift, af 21d. M., angaaende den i Husum udbrudte Blodgangssygdom, erfares, at denne Sygdom da, i Følge Anmeldelse fra Districtschirurg Kongsted, ikke havde udbredet sig videre, samt at af de Syge ikkun 4 Personer vare meget syge, hvoraf een dødeligen, de øvrige tegnede til Bedring, og at af Disse 6 vilde, som helbredede, samme Dag udgaae af Sygehuset, hvortil 2de Huse ere blevne indrettede. Derimod har samme Sygdom, efter bemeldte Districtschirurgs Meldende, yttret sig paa Hjortespring, hvor 4 Personer vare syge, og hos een i Mørkhøi. De kraftigste Foranstaltninger ere føiede saavel til disse Syges Helbredelse som til at forekomme Sygdommens Udbredelse paa fornævnte Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Under 4de August d. A. har Cancelliet tilskrevet Amtmanden over Sorøe Amt saaledes: Da det adskillige Gange skal være hændet i Sorøe Amt, at Fruentimmer, som have født uægte Børn, have udlagt gifte Mænd som deres Barnefædre, saa har dette givet Hr. Kammerherren Anledning til for dette Collegium at fremsætte følgende Spørgsmaale: 1) om og hvorvidt Forordningerne af 14 October 1763 og 10 December 1790 ogsaa ere anvendelige i de Tilfælde, hvor den udlagte Barnefader er en Ægtemand, og der intet videre Beviis haves imod ham end Fruentimmerets Sigtelse, og 2) om og hvorvidt et besvangret Fruentimmers Sigtelse, endog i det Tilfælde at den angivne Barnefader ikke ved Eed vil befrie sig for Forpligtelsen at bidrage til Barnets Underholdning, kan, blottet for videre Beviis, være tilstrækkelig Hjemmel til fra det Offentliges Side at anlægge Hoersag mod en Ægtemand. - J Gjensvar herpaa skulde man tjenligst melde, at dette Collegium ikke skjønner, at der kan tages Anledning til at anlægge Hoersag imod en gift Mand, som udlægges som Fader til et udenfor Ægteskab avlet Barn, deraf at han, uden dog at erkiende sig skyldig i den angivne Brøde, tilbyder sig at bidrage til det omhandlede Barns Underholdning og Opdragelse. Skulde den som Barnefader udlagte Ægtemand derimod, paa Grund af sin foregivne Uskyldighed, negte et saadant Bidrag, da bliver det Øvrighedens Pligt, at forhielpe Barnemoderen eller Barnet til at kunne gjøre den dem formeentligen tilkommende Ret gjeldende, enten ved at anbefale den Vedkommende til at erholde Beneficium, paapertatis eller paa anden Maade, og vil det da blive Domstolenes Sag at paaskjønne, om og hvorvidt Høerstraffen under samme Sag kan anvendes eller ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Paa en til Cancelliet indkommen Begjering fra Organist Johansen ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn, angaaende at det maatte ham tillades at bruge Orgelet i bemeldte Kirke, ogsaa om Fredagen ved Communionen, imod at han erholder den Godtgjørelse for sin Møie, hvorom han med Vedkommende af Menighedens Lemmer kan forene sig, har fornævnte Collegium, under 30 Junii d. A., tilskrevet Biskoppen over Siellands Stift, at der imod det Ansøgte ikke findes noget at erindre.