JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Bruchsal, den 26de Julii. Affairen i Forgaard, ved hvilken man her tydelig hørte Kanoneringen, faldt meget ude ud for de Franske. Preus ene have slaaet dem tilbage med et Forliis af meer end 1000 Mand, og herved har det preussiske Husarregiment v. Golsernemmeligen udmærket sig. Af det tyrkiske Fricorps, som en ankommen i denne Egn, er neppe den fierde Deel tilbage, kunde borttage de franske Kanoner, men bleve derfor næsten alle nedskudte. Siden i Gaar see Sagerne ikke saa fordeelagtige udi de Franske ere paa nye trængte frem med Over maat, og have den hele Dag været i Besiddelse af Edesheim, og deres Forposter gaae indtil Fischlingen. Man giver den franske General den Berømmelse at han er en duelig General som tager de meest beqvemme Positioner. I Gaar er Hovedqvarteret blevet forflyttet til Weingarten, eftersom man ikke troer sig sikker nok i Ederdyk.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Grodne, den 22de Julii. I Dag er Cossionstractaten angaaende de af Rusland nye lig i Besiddelse tagne Provindser mellem Ambassadeuren von Slevers og den ham til denne Underhandling tilstaaede Rigsdags=Deputation formelig bleven undertegnet og fuldført. Den preussiske Tractats Negotiation er ogsaa allerede i Gang, og vil om kort Tild ligeledes komme i Stand mellem den Kongel. preussiske Gesandt von Buchholz og den med ham i Conference staaende Delegation.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Paris, den 26de Julii. Fra Avignon meldes under 16de Julii følgende : Da Marseillerne erfarede, at Dubois de Crance rykte frem ved Pont Saint Espelt, gjorde de holdt ved Tarsen, for at opbiden Forstærkning, som man havde lovet dem. Derfra sendte de Dubois de Trance 5 Commissarier, for at forestille ham, at de hverken vare i Rebellions=Tilstand eller Krig mod deres Vaabenbrødre. De erklært, at de allene marcherte. for at forstyrre Anarchiet, og igjen at oprette National=Repræsentationen. Dubois lod til Svar de 5 Commissarier, hefte, og lyde med Stormklokkerne i den hele Egn. - Marseillerne vare dog for svage til, at kunne ophie General Cartauts Armee, forlade derfor i Uorden Orange og Avignon og trak sig tilbage over Durance. Her erfarede de, at den forrige Tingenes Orden var efter deres Asmarch igien bragt i Stand i disse Stæder, de Fangne løsladte og Klubberne. igjen aabnede. De besluttede at hevne sig, gik tilbage over Durance og lade sig see for Avionen. Alle Jndbyggerne blevetvungne til at marchere, man forede af de smaae Gevedret paa hverandre, men Marseillerne fik Overhaand, efterat det største Antal af deres Modstandere vare overundne, som fegrede i Uorden, trængte efter 3 Kanonskud ind i Staden, lade 3 Chefer springe over Klingen, oprettede Sectionernes Vedvarenhed, adspredte eller sængstede dem, som havde med sat sig, og toge deres Qvarteer i Staden, med den faae Se slutning, at ophie den beløvede Forstærknig, og bevne sig paa Dubeis de Crance formedelst deres Commissariers Hefrelse. den 15de Julii om Aftenen Kl. 11 trængte de ind i Avignon. Uden Tvivl vil om saa Dage forefalde en bestig Fægtning mellem Marseillerne og Conventens Armee. Her af vil Lionesernes og Marseillernes smaae Armeers Forening, og følgelig det sydlige Frankrigs Skjæbne og sammes Jndflydelse paa det Nordlige bestemmes.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Fra Lyon den 18de Julii meldes at Challier, Distriktspræsident, som i Lyon først talte om Guilletinen, og kaldte sig den, lønske Marat, er bleven den 16de Julii henrettet. Han viste megen Standhaftighed; 40000 Mand støde under Vaaben, medens Excecutionen varede. Man vil nu foretage hans Medskyldiges Proces. Om faa Dage skulle vi ste tre Leie under vore Mure, hvoraf hver bestaaer af 1600 Mand. General Officererne ere udnævnte, og inden 8 Dage ville 80 Kanoner være plantede omkring vor Stad; 6000 Mand og 15 Kanoner ere færdige til Asmarch, for at forene sig med Marseillerne. Vi ville heller lade os begrave under Ruinerne af vor Stad, end falde tilbage under Despotismen i hvad Stiftelse den endog maatte vise sig. Vi ønske allene den en og udelelige Republik, Personers og Eiendommes Sikker, hed, og Modstand mod Undertrykkelse. Chassen og Biretrau blevaane alle vore Berraadslagninger. Man stoer, at Dubois de Crance marcherer med 20000 Mand mod Lyen, vi vente ham med standhaftigt Mod. Dette Foretagende kunde vel koste ham Livet. Fra Marseille den 16de Julii. I Gaar henimod Kl. 7 om Aftenen, forefaldt en Tildragelse paa Søen. Man hørte Kanonernes Torden til Kl. 9. Be befrygte meget, at den fra Tunis forventede Korntransporter borttaget af en spansk Flaade, 28 Seilere stærk. Marseille er i heftig Bevægelse, der heder, at den spanske Flaade vil blokere alle Havne ved Provence.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Fra Toulon den 16de Julii. - Adskillige anarchistiæChefer ere heftede; man beskjæftiger sig nu med deres Proces. Cnstine, som det bedde om, at han gik tilbage til sin Armee med uindskrænket Fuldmagt, blev Natten mellem Søndag og Mandag arrestert. Om Søndag Aften udnævnte Jarobinerne en Deputation, for eftertrykkelig at forlange hans Heftelse. Jacobinernes Had til ham er grændseløn, Forter glader sig over snart at fre ham paa Guillotinen, og det er itte rimeligt at han skulde undgaae denne Skjæbne. Bland Folket heder det : Han er Aarsag til Maynzes Ulykke, bar spilte Fienden Valenciennes og Conde i Hænderne. Han lod dem rykke frem indtil Portene af Combran og aar denne Hielpemidler i Hænderne, for uden Sværdslag at komme til Paris; han begunstigede Drissers for Frieheden skabeligHensigter, og staaer i nøye Forstaaelse med de Allierte, Foruden Cafine ere endnu Anselme. Direns Mestermader sanginden de blive ikke mindre end den første beskyt ser stergaderie. Dtage de sidste beskalder man for, at beenestet Rebellernes saaatiske Rasenhed Patrioter i Tusing. tal, at have daglig anmeldt Seire og lidt Nederlage. Den første forekaster man, at have begunstiget Mord og Pladring i Grevskabet Naza. Alle tre bestemmer man, ligeson Castine til Guillotinen. - De saa kaldte mistænkelige Pesonere haftelse fortsetter man endnu bestandig.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
J Onsdags Morges lverte hver Section 100 Mand, som vare under bestandig Reqvisition, og daglig erholdt 40 Sont. Pludselig blev Revolutions Palladset, fra om Magenen Kl. 10 til om Aftenen Kl. 8 omringet af 120000 Maal. med 6 til 3 Kanduer, under det Paaskud, at en Mængde Folkets Fiender vare skiutte i denne Bygning. Man hefterbenimod 60 til 80 Personer, hvoriblant skulle være man Pengsmæglere, Vexelerere d. s. v. Henelet endte den Expedition med en Tale til en Hob Folk som ommede han hvori han forsikrede, at intet skulle vederfares de gode Republikanere enten paa deres Eiendomme eller Personer i at man bande ingen Aarsag en grønt, og skulde kan være røelige. Denne betalte Expedition giver Anledning til at skillige Formodninger, tiær da disse Sectionernes overordentlige saakaldte Forstærkninger vedvare. Lamarliere er ankommen til Paris. De sidste Efterretninger fra la Vender ere sørgelige. Santerres Armer synes at være gandske slaaen og have mann, et Artillerie. Sineral Menan Sal ved denne Tildrager. har mistet Livet. Sammere taler 1ste Drev til Borgerne Paris kun udestemt om dette Nederlag, og slutter med den lendige Tros at Nantes nu igien vil være nødt til, at ansøge om Hulp mod Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Fra Letten for Valenciennes, den 26de Juli. I Gaar bleve Comptestens Giederne under den besattes. Vel og under en Deel af det store Hørnværk færdige, og Kleal blev den bedækkede et formelig angredet. Contressen, ren blev ved 3 af hine Glober paa 3 forskallige Stæder, sprangt og Deletternes Colonner trængte, uagtet den det tige stindtage Jld, over Contresaardens Rumer i Gravene: og indtage den bedækkede Vei og Lunetten tillige. Fiender nes Masketildvarede ikke lange, men var overordentlig her tig. Dette første lykkelige Udfald opmuntrede og bestalede de Stirende med net Mod, de styrtede med en mageløs Usersaathed løs paa Hørnværker, og erobrede det efter en tørt, men meget blodig Regtning. Fienden blev gandske drevet u at samme og lod alle sine Kanoner i Stikken, hvilke bleve som noglede kastede i Gravene. Siden Dombardementete Degandelse ere allerede 24000 got og 60 pundige Domber de og og og ag pundige Kanonkugler og 14000 Gran. er blevne kastede i Fæstninger. Hver 60 pandig Domdet: ster 45 Gylden.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Manheim, den 28de Julii. Tvende Courerer, som ere reiste her igiennem, bare og bragt den Efterretning, at General Warmser har i Gaar s. tilligsfaaet at vide, at Preusserne have i Hertugdommes te Armee indtil 1 1/2 Miil har denne Fastum. - Man restranske i Egnen af Landan, og tilbagedrevet deres adforsalgt dem indtil 4 1/2 Miil bag Staden mentracken. De genbakken angrebet de Franske, ligeledes slaget dem, og Franske desertere i overordentlig Mængde til den ind Armee.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Frankfurt, den 30te Julii. Kugler, man dog saa, at de med en ringe Bekostning snart saa Dele af Staden ere vel blevne beskadigede af de tydske gjort den. 40 Huse i Alt kunne maaske gandske være ruinerte.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Skaden i Manne er langt fra ikke saa stor, som Rygtet har kunne blive satte i Stand igien. At Jlden oftere er bleven anlagt af Klubbisterne og de Franske, end foraarsaget af de lydske Bomber, forsikre overhovedet ikke allene Maynierne, men endog mange Grunde stadfæste denne Paastand. De leste af de gandske ruinerte Bygninger tilhørte enten Geist af Staden, hvorhen ingen lødske Bomber ere kastede. J habedan eller Adelen, og mange af samme ligge i Qvarteere, den brød bestandig saa hosligt og paa saa mange Stæder ud, at det umueligt kunde vare en Virkning af Bomberne, og i Klubbisterne sagde det hver Gang forud, naar det om Natten, skaldet brænde. Af Mayntes Jndvaanere ere ved Bombardementet kan 6 blevne dræbte og 7 saarede. - J øvrigt holder man sig næsten almindelig overbeviist om, at der ved Staden Overgivelse maae desuden fra Commandantens Side høre medvirket forskilte Aarsager, abede Franske havde, forlet Artillerie, og endnu over 13000 stildbare Mand under den Levnetsmidler, Manition i Overflødighed, et frygte Gever : Fantningsvarkerne, undtagen Cltadellet og Alba høieste 300 Mand. Vil havde de Franske ikke mere Medstandsen vare kun lidt beskadigede, og de Syge vare i den tin og Kiød, men dige Panter allene synes ikke at kunne ha først fare har med den anden Parallele. De Tydske Værker, redevaaet dem til at overgive sig saa hastig thi de Tydske vare omkring Manne ere faste og fortreffelige; men den største blandt alle gantningsværker og Anlagt omkring Manni blive dag de franske Forskandsninger ved Cassel og Avinskandsen. Vel var det for de brave Tydsk at det ikke kom til nogen Stormiøben. - To Batailloner Preussere, 3 Datailloner Saaser, og 5 Batailloner Hasser og nogle Estadroner best i Mann. Tropperne campere paa Glactet og i Udenværker, ske og sachsiske Dragoner og Husarer udgiøre nu Garnisonen, ne. Alle Leiene omkring Manne ere afbrækkede, og de øvrige Tropper ere afmarcherte til Landau mendrick n. Trier, og Nederlandene. De Franske efterlade sig 100 skiønne Kanoner. En Commission har allerede begyndt Undersøgelse, over da arresterte Klubbister.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Af det ved Manne staaende Bildrings Corps ere allerede 12000 Mand ankommen ved Speyer. Dennydske Romar, det bliver nu ved de Tropper, som have staaet for Mayne og lede til den, 120000 Mand stærk. Den franske Weisten, tiger Armee holdes for 50000 Mand, og Mosel=Armeer, lige.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Haag, den 30te Julii. I dette Dieblik kom en Coureer fra den allierte Armee med den høistvigtige Efterretning, at Fæstningen Valenciennes er den 28de Julii gaaet over ved Capitulation til de Allierte, paa følgende Maade: Den 27de bestormede Osterrigerne Fæstningens bedækte Vei, og erobrede den. Efterat dette var skeet, blev Valenciennes for sidste Gang opfordret; men tillige blev der gjort alle Anstalter til en Hovedstorm, som den 28de skulde paafølge. Denne oppebiede Commandanten ikke, men indgik om Natten imellem den 27de og 28de en Capitulation, efter hvilken han den 1ste August er marcheret med Besætningen under Gevær ud af Fæstningen, men har nedlagt Vaabnene paa Glacter, og gaaer tilbage til Frankrig. Derhos har den samtlige Besætning maattet forbinde sig til, at ikke meere tiene i denne Krig mod de Allierte.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Helsingøer, den 9de August. Fra den 5te huus til i Dag ere 188 Skibe passerede Sundet, hvoriblant Capit. W. Duulop, førende Skibet. Rosalig, som kom fra Frederichsnagor og gik til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Kiøbenhavn, den 9de August. Under 10de Maji er den hidtilværende Cancellist ved SøeEtatens Eqviverings=Contoir, Jacob Lynge, efter Ansøgning : Naade entlediget fra bemeldte Tieneste, og derhos benaadet med Characteer af virkelige Krigs Cancellie-Secretair, den 3die Julii er hidtilværende Consumtions-Jnspecteur Hans Jørgensen i Rudkiøbing beskikket til Told- og Consumtions Jnspecteur der paa Stedet, og Tolder Jess Hansen i Rudkiøbing til Told- og Consumtions=Casserer sammesteds; Consumtions Forvalteren i Sarkiøbing Ole Olufsen til Consumtions=Jnspecteur sammesteds, og Caspar Josaa Thaarup til Consumtions Casserer i Sarkiøbing; den 10de Julii er Consamtions=Jnspecteuren i Bergen, Friderich Christian Ørn, beskikket til Told og Consumtions=Jnspecteur i Faaborg, og Tolderen i Faaborg Niels Siersted til Told= og Consumtions Casserer sammesteds.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Onsdagen den 7de August fortsatte det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab fine ugentlige Skyde=Ovelser, da følgende Sølv=Gevinster for beste Skud tilfaldt: Hr. Juvelerer Trie den første Premie, et GarniturKiolknapper; Hr. Volmester, junior, den anden, en Snustobaksdaase, og Hr. Directeur Hopfiner den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Den 7de hujus kom en Russisk Keiserlig Brig her paa Reden fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Ved Tal=Lotteriets 509 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 81. 59, 49. 65, 69.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Onsdag Morgen, den 14de August, afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Vacance: Byeskriver-Embedet i Ringkiøbing og Herredsskriver-Embedet i Bølling Herred i Riber Stift, 180 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Ifølge tagen Beslutning af Repræsentanterne for den Danske og Norske Specier, Banke, bekiendtgiøres herved : at til 111december Termin næstkommende skeer nye Indskud i bemeldte Species hanke med 10 pro Cento eller 40 Rdlr. Species pr. Allie. Om Maadan, hvorledes Betalingen erlægges, vil det Fornødne henimod Terminen. nærmere vorde tilkiendegivet.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Directionen for den Danske og Norske Specier Banke den 7 August 1793. Frielsen. Malling. Larsen. Wendt. Cramer len.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Species=Coursen den 9de August :urs af Danske Bank=Sedler imod Species 38 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Avrkrigskors. Fra det Callundborgsker paa anviser Præmie Selskab.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
forsdagen den 15de August næstkommende, om hver middagen Kl. 9, lottinger Selskabet, paa det l. renlige Sted i Callanaligge strandet tarialdant. dette Aar. Hvilket herved til behagelig billetterne for de Herrer Medlemmet al Selskaberg habiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
da det har behaget den Almægtige Gud, hvis Veie stedse, ere vise men urandsagelige, til større Lyksalighed der de dre Liv, ved Døden at bortkalde den 1ste d. M. vores inderne. elskede Datter Charlotte Augusta Sophia, efter 8 Dages Sygdom af Skarlagensfeber, den Alder af 6 Aar og 7 Dage. saa vil jeg herved give vore Venner og Slagtninger saadant til kiende, og ganske forvisset om enhvere Deeltagelser men Kones og min billige Sorg frabede vil os al skriftlig Condelener. Colding, den 3die Augustil 1783. L. Priesen, Ritmester.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
For Familie og Venner bekiendtgiøres hermed, at det har behager Gnd, den 5te i denne Maaned, om Morgener, Kl. 5, efter 3 Ugers helst Sygdom, ved Døden at bortkade min elskede Kone, Ellse Alstrup, fød Kaas, en Alder af 35 Aar. Al Condolener frabedes. Trille Griis Alstrup.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Tor fraværende Beslægtede og Venner bekiendtgiøres herved, at min Consine Jomfrue Elisabeth Christina Hamme halm, fød i Thorshavn paa Førverne, er den 2den August ded sit Alders 22de Aar. Al Condoles frabedes. J. H. Schrøder.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Bidstleden 3die d. M. har det behaget Gud efter 10 Ugers, Svaghed, af en stærk Bryst=Varset, at bortkalde Prasten Hr. Jørgen Sadolin, hvilket er ikke have skullet undlade herved sørgeligst at tilkiendegive være deeltagende Bender. Delige Præstegaard, den 5te Angus 1783. Christian Albert Sadolin. Ame Sørensdatter, sal. Hr. Hans Bogho.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
den 25de Julii bortkaldte den Almagtige fra Tiden til Evigheden vor eneste Datter, som var 12 Uger gammel hvilket for mig og Kone følelige Dødsfald herved bekiendtgiøres Familien, Venner og Billandere, om hvis Destaaer, vor Sorg vi ere forvissede, uden at samme bevidnes ved C. dolationsbreve. Odense Præstegaard den alt J. en Sal. Fra Pressen er nu udkommen: Scheimeraad Frider m. et see Krabbes danskastelse, dermed nogle de nen indrykkede og Skibsbygnings Tidenden meest be kommende Anmærkninger, skrevet af hans et Aaret 1 og tillads hos maamt Gyldendal i Klareboden Natter: paa maal Trykke, 3 Mk. 8 paa Skringe dette almer. Folketarforere. Nymadens Plulstophe og Frid. resteren til alles Øymærksomhed, som elske gerlig gribed bekomme der nøent Gyldendalser os. Sildesaa paa leve inddeltet at mere. runderne til ere Naturligt naar Sydene, i Amrelse med og Nanarand. Apaalaga ser. Commisiana Agent Foldendale Baalade No. 9 i Klareboden. bar dette Skrift bekommes for 2 Mk. Dann. Fra Pressen er nu færdig et udet Skrift under Titel: Den Hr. endt, som den fristenge Aligions Stiftet havde m. sine Bestræbelser for Verden, af Doctor C. Danhold Kongelig Commemanaring og første Sosprædikant saatillede das maant Galdendal Klarebodne og ler 2. paa Kiole og 2 Mk. paa Skringe, indheftet af sammere. Hære for det patriotiske Præmie Selskab i Kallundborg, til med en Taleg holden af Selskabet da værende Forsæd. danden gade anaar ogsaa foremmende Kornmaldrig kal salighed lermin, andet Lande sælges har de Aaret et Boe. handler Sognegade afsagedagne Noge og har Hr. Saadan, ler mange Sorggaden og og sog og s. Esmalader. Begge ler gaaende gandskade gang. Saale Silder. en faaet en Tale, beiden paa dets Stiftelsesdag at samme Le latter, Tilleg og Sted. . gavnlig an underholdende Læsning i Naturvidenskabet. ge, samlet af Hr. Decanne din holst. Dette Slet. indholdet Menneskets sande Baanding om den manden Alders om Mandoms Alderen, om Alderdom og Død, . Cometer om nogle vigtige Pugter som man skalder de Danen de ansaaede Kalletærd, som Mumer, om de billende. Det i Sammenligning med Mennesker i tørt udstor over Steen. rigtig at nands andet overgaardrindens Mægler, denlegen lige Venne. Skrivpapiir 3 mk. Trykpapir. 4 Mk., udbuden i Mk. mere. Poulsen, Antomtræde Rodgaden 32. Iildepriselige mænd, hente have udsat Premie med hende, vaagerumentets Oprettelse i Norge og fra Tage R. de faaes den Hr. Agent Gyldendahl, og Hr. Postogtrykte. Saaledesand.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Evangelisk Christelig Palmebog, samlet af et Selskab og udgivet som et Forsøg ved Dr. Nicolai Eding. Balle, Biskop over Siellands Stift, 1ste Delte, 121 Ar ster, faaes hos Hoftogtrykker Schuld i Høibroestrædet Nr. 64 for 24 s. paa Trykp. og 3 Mk. paa Postp., bestet 6 mere. Sammesteds faaes Pligtankeret Nr. 4-6. 3 Ark, 14 s. Numma Pompilius, af Florian, 2 Dele, oversat af Høst, 1 Rdlr., indbunden, M. - Enig over Omgang med Mennesker, oversat af Præsten P. D. Faber, 5 Mk. paa Trykp. og 7 Mk. paa Postp., kan er faaes heftet eller indbunden. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark at Regne, de Venders og Golders Hering. berg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter De Fiskelige Hr. udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Christian Fridrag kanskaber af Rangan, Ridder, Vore Kammerherre og saa Jægermener og hans Hustrue Fru Marie Maraaret Mangan tød Baronesse af Jseling af Vores Kongel. Restrand Star Kiøbenhavn, deres herom panerunderdamas migste Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Podgaasaa ulpæne paagaa Spaagaaaale med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser Adrene Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Meteurgende mange efter hinanden maa indkalde alle dring som formene saa paa nogen Maade at adare noget har dem at fordre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav for Suppleacanternes antager Kaldmægtig haveste Rets Procurator Haagen i demeste Kiøbenhavn, at anmelde og bemelig aldre og Kalsaadan Jndkaldelse Aviserne ansees og være aligesaa galdan og om den var skeet ved Proclama efter groven paa skal denne Vores allernaadigste Bevilling læfessor Kiøbenhaand og angade et herefter de Ved kommen aa aneranderdam at have at rette og for Sta ade at tage vare andet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residen Stad Kiøbenhavn, den 19de gala røge. Under Vort Slavet. ales.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Efter hans Kongel. Majeste allernaadigste Befaling. sernen. Rejersen. Kammerderre og Dal Jægermester deres Mandau en Hustrue, at Kiøbenhavn Bevilling, at maae udi Aviserne indkald. deres Foldige. I denbold til forestaaende allernaadigste Bevilling, bliver derved ind pæna præclan & perpaa han indkaldet ane de som maatte formene sig at have noget at fordre hos de Kammederes og det Jægermaner Christian grige Fader.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
at Kandan og hans Dagen og Marts Magaard Kannanen Dagen sig at allet og saadan deres Fordring anden den Samlingen han med Tidende og for mig paa deres Paane, at melde og den ere Kiøbenhavn, den 29de Julii. gaaen tør at aabenbarns har og Stads Ret, samt protocolleret. mangaaenden og andret. C. Schuler. at er gangel, at nuardige Betaling at være Juli d. budevaar den lamskomne og at have noget at fordre hos den derefter indlader hans Gader saalændene arre. sende Riplag achans dermed han og Dags Varsen udde dette anden den Moder Smer Ander Stal anlagde ne vandrende minde. en et paa mange Staldede, for saadant deres haver. de Krav, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviislaniere og og underskrevne, som ved Kongelig allernaadigst Commissorium at 26de Julii d. A. ere betalede til at behandte bemelte Nieplaas Fillers Boe, og ville Vedkommende i saa denseende, henvende na til mig Anestor Rothe, boende i St. nanggaden No. 93, lige for Amaliegaden.
Berlingske Tidende, 1793-08-09
Kiøbenhavn, den 5te Augustil 1783. O. Reed. A. B. Rothe, Justin Raad og aflester Alt stor i Hof og Stads=Retten. denne Ret.