JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Politiske Nyheder. Tyrkiet. - Ægypten. Denne Post med ler nu den vigtige Efterretning i algem. Zeitung, i i det franske ministerielle Blad Courier fran dis: at Vicekongen af Ægypten har paa Eftertning om Storveziren Chosrew Paschas Afsætlse, ladet den franske Generalconsul Hr. Cochekalde, og erklæret, at han betragter denne Foroldsregel som en Gunstbeviisning, hvorved Storerren har viist ham en særdeles Tiltroe; han fø sig derfor forpligtet til at vise sin Taknemmeghed, og han erklærer sig derfor villig, for igjen bringe Fred tilveie 1) at ville sende den tyrki le Flaade tilbage til Constantinopel, og 2) at af ræde til Porten Øen Candien og de hellige Ste er, og nogle paa Grændsen af Maratsch, Koraan og Jtschil beliggende Districter; og forlaner derfor kun at maatte arvelig forlenes med Æypten og Syrien. Men Flaaden vil kun under en betingelse føres tilbage til Constantinopel at n af Mehmed Alis egne Sønner, naar Porten udvilger i, at underhandle directe med am. Der skrives ogsaa fra Alerandrien, at den yrkiske Capudan Pascha har givet Officererne paa e tyrkiske Skibe den bestemte Forsikkring, at Flaa en har at holde sig bereed til, i kort Tid at venne tilbage til Constantinopel; Stemningen blandt en tyrkiske Besætning skal ogsaa være i høieste Brad misfornøiet og urolig. Det bekræfter sig, at Druserne paa Libanon have igjen gjort Op er, og at Staden Bernt befinder sig i fuldkom nen Beleirings-Tilstand; Aarsagen til Districter tes Oprør, er at Jbrahim Pascha havde forlangt en Contribution, og som Sikkerhed derfor begiert deres Børn som Gissel; dette foranledigede strax et almindeligt Oprør, Druserne stege ned i Dalene, overfaldt enkelt staaende Troppe-Detaschementer og bemægtigede sig en Transport med Krudt, Kugler og andet Krigsmaterial, der var underveis til Damascus. - J Constantinopel talede man endnu den 17de Juni meget om Chosrew Paschas Afsættelse; det var mod Midnat, at Palladsets Stormarschal Riza Pascha havde med det keiserlige Afsættelses-Firman begivet sig til Storveziren og forkyndt ham samme, og tillige affordrede ham Statseiglet og samtlige Decorationer, som Vezir og Pascha. Chosrew udbrød i Trudsler og Forbandelser og har sig af som en Dreng eller Fortvivlet; Sultanen havde bestemt hans Pension til 50,000 Piastre maanedlig; men den Vrede og de utilbørlige Udtrykke den 90aarige Olding betiente sig af, var af en saa fornærmende Natur, at han blev forviist til Brussa. To Dage for, havde han givet den russiske Grevinde Woronsow er brillant Frokost. Denne Dame skal have viist sig med en stor Suite af Adjutantere og Damer, og skal have været bedækket med Ordener; ved hendes Jndtrædelse reiste Storherren sig, gik Grevinden imøde, tog hende ved Haanden og førte hende til hendes Sæde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Engeland. Efterretninger fra Canton af 27de Marts melde, at Chineserne vare ivrig beskjæftigede med at træffe Forberedelser mod Engelændernes Angreb; de forfærdige saaledes et stort Antal Brandere, for om muligt at tilintetgjøre de engelske Krigskibe, og da Chineserne ere meget færdige der, kunne dette let true Engelænderne med større Fare, end den chinesiske Admiral Kvan med alle hans elendige Dschunker. De amerikanske Kjøbmænd, der vare boesatte i Canton, have forladt samme, da de frygtede for Følgerne af Expeditionen. Gouverneuren Linn havde udskrevet 3000 Recrutter, som daglig blive indøvede i Nærheden af Canton. J Følge Efterretninger fra Peking var Keiserens Gemalinde død. J Peking herskede stor Gemytsbevægelse, og Handelens Tilintetgjørelse med Udlandet havde vakt stor Mangel blandt Thee= og Rhabarber-Planter, ne; Rigets Jndkomster havde lidt meget derved, og Mandarinerne, der droge indirecte Fordele af Handelen, vare meget utilfredse. Af alt dette kan man slutte sig til, at Udbruddet af en Revolution ikke er usandsynlig, naar en engelsk Expedition indtræffer paa Rigets Kyster. - Londonner Correspondent melder, at den 3die Juli gik i Underhuset det Rygte, at Regjeringen ville prorogere Parlamentet i 14 Dage men først forsamle det igjen i October, for da at indbringe en Regentskabsbill, der skulle indeholde Foranstaltninger i Tilfælde af at Dronningen ikke skulle overleve sin Nedkomst, men bringe et levende Barn til Verden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Bombay-Courier melder, at den 30te April havde en hæftig Storm ødelagt Porree og Omegn, og et stort Antal Huse laae i Ruiner. Spanien. Fra Bajonne meldes at alene den 26de Juni var 1183 Fodgjængere og 123 Ryttere passeret den franske Grændse. 900 Vaaben af alle Slags ere af Factionisterne overleverede til de franske militaire Authoriteter, og 366 Heste og Muulesler, hvilke Carlisterne førte med sig, ere allerede overleverede til de spanske Authoriteter i Jrun. Daglig ankomme Flygtninge over den franske Grændse, og i Følge en Skrivelse fra Perpignan havde Cabrera forladt Berga og maattet flygte til Bjergene, efter først at have ødelagt dette Steds Fæstningsværker og ladet Artilleriet, føre bort, for at opstille det paa de til Staden, grændsende Bjerge; daglig blive carlistiske Anførere skudte, hvilke han har mistænkte for at staae i Forbindelse med Dronningens Generaler; Rygtet gik, at Berga var faldet i General Zumbands Hænder. Den 21de havde Dronningen forladt Saragossa, for over Lerida at begive sig til Barcelona; General Leon escorterer hende til Catalonien; et fransk Blad fortæller, at en af Kong Ludvig Plilips Sønner vil, ledsaget af Hr. Thiers, indfinde sig i Barcelona.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Frankerig. En Telegraph=Depesche over Toulon melder, at Marskal Valer havde sendt en Transport fra Medegh til Milianah, hvorved dette Sted var tilstrækkelig provianteret. Abdel Kader har med 6000 Ryttere og 2000 Md. Fodfolk villet modsætte sig samme, men blev slaaet tilbage. Milianah er nu sat i fortræffelig Forsvars Tilstand. J Følge Privatcorrespondence fra Montevideo af 25de April, har det franske Partie seiret, og General Lavalle har den 10de f. M. tilkjempet sig en fuldstændig Seir over Echaque, og stod kun 2 Mile fra Provindsens Hovedstad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Indenlandsk. Paa Tilbagereisen til Sorgenfri bleve Deres Majestæter den 30te Juni bilsede paa den saakaldte Geels Bakke af en talrig Mængde Mennesker. Den 1ste Juli om Formiddagen Kl. 9 1/2 ankom Deres Majestæter til Palaierne paa Amalienborg. En halv Time derefter indfandt Hs. Majestæt Kongen sig paa Skydebanen, hvorhan af det forsamlede Broderskab modtages med en Velkomstsang og et enthustastisk Hurra. Efterat have gjort nogle Skud til Fuglen behagede Allerhøistsamme, i Selskab med Broderskabet at nyde en festlig arrangeret Fre kost Om Aftenen var Deres Majestæter i Theatre, hvor der opførtes "Syvsoverdagen, romantisk Comedie i 3 Acter af Prof. Heiberg, med Musik af Secretair Hartmann. Deres Majestæter bleve ved Jndtrædelse i Skuespilhuset modtagne med ualmindelige, vedvarende enthusiastiske Bifaldsyttringer, ligesom og da Allerhøist forlode Theatret. Baade paa Veien til og fra dette beve Deres Majestæter hilsede med almindelig Jubel, ogpaa Tilbageveien trak Holmens Mandskab den kongelige Vogn til Amalienborg, hvilket det ogsaa havde ønsket at maatte gjøre, da Deres Majestæter begave sig til Theatret; men dengang opgave, efter Kongens udtrykkelige Forbud, Jfølge Hs. Majestæts Befaling er der, i Lu ledning af Kroningen, for Allerhøistsammes Regning be ven givet saavel Børnene i Fattigvæsenets Stiftelse, som de Skolebørn, der nyde Spiisning i Fattigvæsenets Sh ler, et Festmaaltid. Saaledes endtes Kroningshøitidelighederne. Fædrelandet har søgt at forklare Holmens Folks Enthusiasme, deraf, at de nylig havde faaet udbetalt de saakaldte Kraningspenge; men imellem dem selv hed det, at det ved saamange Leiligheder i den senere Tid var sagt, at det var dem, der vare urolige og misfornøiede, og at de Atid vare paafærde med Optøier, de vilde derfor nu arske Leiligheden til at vise Kongen, at de vare ham hengivre. At de ikke handlede efter deres Foresattes Tilskyndede, sees bedst deraf, at den 1ste Division ikke vidste af hid den 2den havde for, og af den Grund først kom med om Aftenen, hvorover de ogsaa lydeligt yttrede deres Fortrydelse imod de Andre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Hs. Majestæt Kongens Svar paa den gyldendalske Boghandel indleverede Adresse underskreven af 1,145 Ur dersaatter (see f. Av.), lyder saaledes: Det er Trangfor mit Hierte at tolke de mange gode Kiøbenhavnske Borgere og Jndvaanere min Tak for de Ønsker, De i en Adresse, i Anledning af min Salvingsat, have ladet mig tilstille. Jeg kan ikke takke Dem hver især, derfor har jeg bedet Dem, hvis Navne jeg først har fundet un er Adressen, at modtage Forsikkringen om min og dronningens Glæde over den Os saaledes yttrede Kiærhed og Hengivenhed. De erkiende tilfulde mit Sinelag, mine rene Hensigter til at befordre Folkets Lykke. Jeg har strax ved min Thronbestigelse yttret disse, men hver Forbedring kræver Tid og modent Overlæg, det udsee De tilfulde; og naar det gjælder og Forbedringer, de offentlige Indretninger, stoler jeg trygt paa den Medhjælp, jeg venter at finde hos velsindede Borgere, og paa de Raad, jeg søger hos oplyste Fædrelandsvenner. Hvad Forandringer i de Jnstitutioner angaae, der knytte sig til Rigets Grundlov, da ville disse, efter min Overbeviisning, være ubetimelige, hvorimod man først og fremmest maa bestræbe sig for at anvende hine til Folkets Held. Dette bør jo være Formaalet til mine Bestræbelser, i det jeg anbefaler min Færd til Alstyreren, hvis Tie er her paa Jorden jeg anseer mig for at være. Jeg haa der med Dem, at Trykkefriheden, dette store Gode for et Folk, ei behøver at indskrænkes; dog vil dette afhænge af om den fremdeles misbruges, og om Lovene anvendes til at værne om den. For enhver Yttring af Tillid og Hengivenhed takker jeg Dem; disse Følelser skulle stedse være min bedste Løn."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Fyrgetyve spanske Bjergboere fra Pyrenæerne, Gamle og Unge, forlode for to Aar siden deres Hjem, for i et velgiørende Øiemeed, næmlig til en Underviisningsanstalt for 200 fattige Hyrdedrenge i Bastandalen, at tiltræde en flere tusinde Mile lang musicalsk Reise, hvorved de foredrage deres velinstuderede Nationalsange.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Med det største bifald have de ladet sig høre i Paris, London og Amsterdam og ved samtlige derværende Hof ler. Fortiden ere de i Hamborg, hvorfra de agte sig til Kjøbenhavn; men ønske paa Gjennemreisen at give en Concert i Odense. Overalt har Man, i Betragtning af deres ædle Øiemeed, indrømmet dem de største Localer, navnligen Kirkerne, uden Betaling. (Ove Th. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
I Aarhuus Avis No. 106 læses under Jndsende følgende: Søndagen den 28de Juni 1840 var for Kolding Commune og for Koldings Byes Jndvaanere en Dag, der ikke lettelig vil udslettes af Erindringen. Paa denne vor Konges Høitidsdag feirede vi nemlig tillige en Fest, som havde en særegen Betydning for vor Commune, Jndvielsen af vort nye pragtfulde Raadhuus. Viceformanden for Borgerrepræsentantskabet, Hr. Krigsraad Rosendahl, havde indbudet til Festen ved et færdeles hensigtsmæssigt lidet Skrift, betitlet: Kolding Commune i Aaret 1840, som var blevet uddeelt til Byens Jndvaanere. Tidlig om Morgenen mindedes Beboerne om den forestaaende Fest ved Reveillen deels af Garnisonens og deels af Borgervæbningens Musikeorps. J den festligt smykkede Kirke udviklede Sognepræsten Hr. Pastor Galskiot i en hjertelig Tale den christelige Forbindelse mellem Folk og Konge. Efter Gudtjenesten var stor militair Parade paa Torvet af Garnisonen og Borgervæbningen, hvor Borgermesteren, Hr. Justitsraad Estrup, efter nogle indledende Ord udbragte et Længe level fordet opholede Kongepar. Klokken 12 aabnedes Raadhufet. Den store Forsamlingssal var smagfuldt prydet med Blomster og Grønt, og midt i Salen var opstillet med passende Emblemet saavel vor nuværende som var afde de Konges Buster. Festen begyndte med Afsyngelsen af en Cantate med fuldstændigt Orchester=Accompagnement, udført af Dilettanter. Borgemesteren udviklede derefter i en Tale, hvorledes den sande Borgeraand maa vise sig, naar Communens Vel ved denne skal fremmes. Holtideligheden sluttedes med Choret: "Beskjærm vor Konge, store Gud
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
J et Brev fra Neustadt af 21de Juni hedder det: blandt Andet. De to unge Slagterdrenges formodede Morder sidder nu allerede i flere Dage i sikker Forvaring og bliver daglig taget i Forbør, ligesom ogsaa en Mængde Vidner uafladelig afhøres. Den af Dr. Sas der ledede Sectionen, til Protocol givne Erklæring: sat Snittene i Halsen maatte være skete af en ovet Haand, og formodentlig af en Slagters, gav egentlig Anledning til Opdagelsen; thi da dette Udsagn strax gik fra Mund til Mund, betegnede den offentlige Mening snart en vis B., nogle og tyve Aar gl. og godt kiendt af de Myrdede, med hvem han ogsaa Aftenen iforveien var seet sammen i et Værtshuus, som Udaadsmanden. Hans paa Gjerningstedet fundne Gadebørs nogle, saavelsom de andre, allerede bekiendte, graverende Omstændigheder lade næsten ingen Tvivl tilbage om hans Brøde, endskjøndt han stadigt vedbliver at benægte den. Dengang der endnu ingen Mistanke hvilede paa ham, var ogsaa han løben en for at overvære Sectionen, og havde derfra begivet sig til de Myrdedes Forældre, for at trøste dem. Da han senere blev ført til Ligene, for ved Synet af Samme at bringes til Bekjendelse, forandrede han ikke en Mine; men vedblev frækt at benægte. Heller ikke er der bemærket Blodspor paa hans Klæder; men derimod har Man fundet 10 Mk. Cour. i de samme Myntsorter, som vare blevne de Myrdede fratagne; endskiøndt han, der i længere Tid var dreven omkring uden Beskjæftigelse, efter al Rimelighed var aldeles blottet for(Hus Ug.) Penge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
J hamborger Børsenhalle af 29de f. M. læses Folgende: Ny Opfindelse! Efter Forlydende er der, ved en den 30te Mai paa Kysten af Nørrejylland afholdte Auction over et Skib og dets Jnventarium, anstillet Forsøg med en Hurtighammer, hvilke Forsøg have havt et saa heldigt Udfald, at kun meget faa Kjøberes Bud have kunne komme Hammerslaget i Forkjøbet. Da en saadan Methode, fornemmelig hvor det kommer an paa at vinde Tid vil være meget anbefalelsesværdig, var det at ønske, at den blev mere almindelig bekjendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Paa den kgl. Søgaards Forstrand, der strækker sig fra Nymindegab 6 1/2 Miil med Nord, er i de sidste 8 Dage løs af Havet inddrevet circa 181 Stkr. nyt Egetømmer, deels Bjælker og deels Krumbolter. Af dette Tømmer holde 100 Stkr., der have en Længde fra 16 til 41 Fod, 14 Tommer i Gjennemsnit. Enkelte 13 Fods lange Stykker ere 19 Tommer i Diameler og de korteste Stykker, der kun ere 5 Fod lange, holde kun 3 Tommer. - Auctionen herover vil blive afholdt i indeværende Maaned; dog kan Auctionsdagen ikke med Be(Aalb. Av) stemthed opgives endnu.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
(Jndsendt, J Langes Udvalg af Criminalsager 3die B. 3die H., findes en Beskrivelse over et her i Landet værende Fængsel, hvorover Menneskeheden maae gyse. Da der i Beretningen tilføies, at Anmelderen der har seet en lænket Fange, som da i meget lang Tid der havde været indespærret, for at tvinges til Bekjendelse af et Tyverie, var det ønskeligt, at Stedet blev navngivet, deels for at vedkommende høiere Authoriteter derved kunne blive opmærksomme paa et saa umenneskeligt Fængsel, hvis Brug da upaatvivleligen vilde vorde forbuden, og deels for at vedkommende Jnqvisiter derved kunne gives Leilighed til at oplyse Sagen og Grunden til hiin Fanges haarde Behandling, eller at berolige enhver Læsers Følelse, ved at gjendrive Beretningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
(Hamburg Cours var den 7de Juli paa London, 13 a 4 1/2 Skpr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1/4 Bco. 195 Rdr. Hamb. Courant 23 3/8 p. C., dansk strov Courant 23 3/8 og Schillinge 23 4/5 a 230 proCent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Kiøbenhavns Børs den 3die Juli 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 196 1/2: Species 200; (Specier solgtes til - . - s.;) B.-Discontoi4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier - i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 46 a 47 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obliationer (uden Renter) 98 1/2 a 99 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Pr S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Anaer Kanals Skibsliste. Jndk. Den 7de Juli, Johanne Elisabeth, N. Ste hansen af Aalborg fra Seaham til Thisted med Steenkul. Den 9de, Anna Magdalena, H. Brikmoldt af Blankenese fra Altona til Thisted med Ballast. Uda Den 9de Juli, Ora & Laborg, C. B. Peters., Haabet, L. C. Andersen begge af Klitmøller fra Thisted til Norge med Kornvarer, Die gute Erwar tung J. Harmens af Føbr f. Nykjøbing t. England, m. Havre, Die zwet Geschwister, F. Mewes af Blanenese fra Skive til dito m. Byg Jørgine Dorthea O. Nørgaard af Klitmøller fra Thisted til Norgem. dito Ane Petrine, Chr. B. Krogh af dito fra dito til dito med dito, Søeblomsten, M. Jacobsen af Ræbe, f. dito t. dito m. dito, Marie Elisabeth, N. Jversen af Wiborg fra Skive til England m. Havre, Marie Elisabeth, B. P. Brandi af Kiltmøller fra Thisted, til Altona med Byg, Den flyvende Engel, J. Rosen Hold af og til Mandahl fra Krick med Byg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 4de Juli, Chr. A. Wigh f. Grimstad, til Klitmøller, den 7de, J Osmundsen fra Mandahl. til Krick begge med Trælast, H. J Knudsen f. Altona til Thisted ballastet, M. Astrup fra Kbhvn, J. Salmesen fra Aalborg begge til Thisted med Stykg. Den 8de. N. Clemmesen, A. R. Hansen og P. Nørklit alle fra Aalborg til Thisted med Steenkul. Den 9de, 7 Theilmann fra Kbhvn til Thisted med Stykgods, J. Stephansen fra Seaham til Thisted med Steenkul, Den 10de, H. Breitwold fra Altona til dit. m. Ball. Udg. Den 7de Juli. L. C. Andersen fra Thisted, til Christiansand, den 8de, J. M. Pedersen fra dito til Weimuth, Chr. A Wigh fra Klitm. t. Grimstad, P. J. Kløvborg fra Thisted til Mandahl alle med Kornv., J. Heskiær, N. Madsen og N. Salpesen, med Uld og Kornv. Den 10de. J. Theilmann med Søen alle fra Thisted til Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Ved Tallotteriets 1325, Fakkes Banes kan,01, 54, 72, 60, 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
AVERTISSEMENTS. 800 Rbd. Sedler af det Holst'ske Legat til Thisted Kjøbstads Skolevæsen, ere imod anordningsmæssig Sikkerhed at erholde tillaans til førstkommende 11te December Termin 1810, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Michelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Placat. Mandagen den 27de Dennes om Formiddagen Kl. 11, bliver Torp Bye Karbye Sogn afholdt offentlig Auction over det Stervboet efter afgangne Peder Christensen tilhørende og dersteds beliggende Sted med Jorder af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb., med tilhørende Kirke- Korn- og Qvægtiende. Jorderne bestaae omtrent af 18 Tdr. Land geom. Maal, og den aarlige Udsæd er 3/4 Td. Rug, 3/4 Td. Vikker, 3 1/2 Td. Byg, 4 Tdr. Havre og 1 Td. Kartofler. Ved Eiendommen kan holdes en Hest, 4 Fæekreature og 14 Faar, og avles aarlig 3 Læs Høe. Mod 1ste Prioritets Panteobligation kan i Eiendommen blive indestaaende saameget, som efter afholdt Tarationsforretning bevilges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Samme Dags Middag Kl. 12 bliver afholde offentlig Auction over endeel Stervboet tilhørende Løsøre, hvoriblandt 1 Hest, 3 Fæekreature, 4 Faar, 4 Vogn, 1 Ploug, 1 Harve, i Jern bielægger Kakkelovn, 1 Kobber Grubbe-Kjedel, endeel Senge- og Gangklæder, samt Jnd- og Udboe m.m., alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Nyekjøbing den 10de Juli 1810. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-11
Onsdagen den 15de Juli lader jeg ved Auction som holdes hos mig Formiddag Kl. 9 bortsælge Høeafgrøde af min Eng og desuden Ege og Furre-Tømmer. Fiel, Lægter, Krybber, Vand trug, Smedde=Redskaber, 1 Vandsnegl, i lakeret Kane, Bjeldertøi, Klæder, Specerie=, Serviet= og Flueskabe, Lysestøberbord og Brikker, 1 Bielæg, gerovn, Sengesteder, Sengeklæder og Tepper, gi og nyt Kobber, særlig en nye Kjedel paa 3/4 Tdr. Rum, Kar, Schous Register og andre Bøger, et udmærket Stueuhr, endeel Sølvtøi, særlig Spiseskeer og andre Skeer, Steen=Theeborde m. m., som alt aldeles alvorlig ønskes solgt paa billige Vilkaar. Lysthavende indbydes. Thisted den 5te Juli 1810. N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-14
Ao. 1840. No. 84. sted. Th. Kangelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 14de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-14
Politiske Nyheder. Frankerig. Fra Paris skrives under 5te Juli, at Prinds Louis Napoleon har henvendt sig til Marskal Moncey, med Begjæring, at Carl den Stores berømte Talisman, som siden hans Moder Hertuginden af Leus Død, er i Prindsens Besiddelse, maatte nedlægges i Keiserens Grav.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-14
Denne Talismans Historie er følgende: "Da man i Aachen aabnede den Grav, hvori hiin store Keiser hviler, fandt man hans Skelet iført hans romerske Klæder; han har Frankerigs og Engelands Krone paa hans indskrumpede Tinding. Ved hans Side laae hans Pillegrims Taske, og hans gode Sværd Joyeuse, med hvilket han engang skal have hugget en Ridder heel igjennem; hans Fødder hvilede paa et Skjold af massivt Guld, som Pave Leo havde foræret ham, og om hans Hals har han en Talisman, der stedse førte ham til Seier. Denne Talisman bestod af et Stykke af Christi Kors, hvilket Keiserinde Jrene bande skiænket ham, den var indfattet i en Smaragd og hang i en Kjæde af store Guldringe. Aachens Borgere gjorde Rapoleon en Present med denne Talisman, da han drog ind i denne Stad, og Keiseren hang i Aaret 181 1 leende denne Kjæde om Dronning Hortensias Hals, i det han tilstod for hende, at han i Slagene ved Ansterlitz og Wagram havde baaret samme paa sit Bryst. Siden har denne kostbare Reliqvie aldrig forladt Hertuginden af Leu, og hun har den endnu paa hendes Dødsleie." - En Pair af Frankerig skal have forlangt af Hr. Thiers, at Carl X Aske maatte bringes til Frankerig; men Ministeren har erklæret, at han ingenlunde kunne understytte denne Proposition, og at et saadant Forslag desuden ville blive forkastet af det Deputeredeskammer. Prindsen af Jonville, der er afreist til Toulon for at begive sig til St. Helena, er ledsaget af Generallieutenant Gourgond, Søofficererne Hernour og Touchard; Hr. E. de las Casas, Medlem af de Deputeredeskammer, vil ogsaa indskibe sig til St. Helena; man troer, at Expeditionen først i den første Halvedeel af Decbr. vil komme tilbage til Frankerig.