Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-10-29
Udenlandske Efterretninger. Den pyrenæiske Halvøe. Skiønt Post forbindelsen imellem Spanien og Frankrig endnu stedse var afbrudt, vare dog nogle Exemplarer af den Madrider Hoftidende af 10de og 12te d. M. ankomne til Paris, formodentlig ved en Gesandtskabs-Coureer; thi disse havde man hidtil ladet uhindrede passere. Det Vigtigste, som man ved denne officielle spanske Tidende har faaet Vished om, er vel dette, at den franske Gesandt Hr. v. Rayneval har havt Audients hos Regentinden, tilkjendegivet hendes Majestæt sin Herres Deeltagelse i hendes Sorg over Kong Ferdinands Død, men tillige bragt hende Høistsammes Lykønskning til hendes Datters, Dronning Jsabelle d. 2dens Tronbestigelse og givet Forsikkring om Frankrigs virksomme Bistand, dersom samme skulde være fornøden og vorde krævet. En officiel Note af Krigsministeren, som meddeles i samme Blad, bringer flere Generalcapitainers, Provindsers og Divisionsgeneralers Underkastelseserklæringer til almindelig Kundskab. Jblandt disse befinde sig Generalcapitainerne i Valencia og Granada. Generalcommandanten i Provindsen CordovaMilitairgouverneuren i Carthagena og endelig Chefen for Observationshæren ved den portugisiske Grændse, General Sarsfield, som har erklæret sig med sin hele Hær beredt til at forsvare Dronning Jsabelles Rettigheder mod ethvert Angreb og at udgyde sit Blod for den legitime Sag. Fremdeles omtales Opstanden i de nordlige Provindser; dens forskjellige Udbrud i Bilbao, Vittoria, Logrono (i Provindsen, Burgos) og flere Steder anmældes; "men", hedder det, "det Hele er ikke værdt at tale stort om; hiin mod vore Love, vor Rolighed, vor Lykke fiendtlige Faction, som allerede 1825 conspirerede imod Tronen, som vil indvikle os i en Borgerkrigs Rædsler og tilintetgjøre den Ed, som Cortes af 20de Juni d. A. have svoret, vil Intet udrette med sin ryggesløse Forvovenhed; ikke een Soldat i hendes Majestæts tro Armee, ikke een Auctoritet i Kongeriget har givet sig under Forræderiets Fane; disse Bevægelser ville falde tilbage paa deres Ophavnsmænds brødebetyngede Hovedet; Dronningens Regjering har truffet alle Forholdsregler til at gjøre Ende paa det revolutionære Uvæsen og gjengive Folket Fred og Rolighed. Til disse Efterretninger i spanske Blade føie Pariserbladene endnu adskillige, som ere fordeelagtige for Dronningen. Betydelige Tropper vare i Anmarsch mod de insurgerede Egne; Jnsurgenthøvdingen Santose Ladros var tagen til fange og skulde skydes, eller var allerede skudt; el Pastor var d. 13de ankommen til St. Sebastian og derfra brudt op imod Oprørerne, i Spidsen af et Antal velbevæbnede Frivillige; i Bilbao var det ikke gaaet nær saa slemt til, som det var fortalt; Oprørerne afholdt sig temmelig fra Exesser og syntes ikke at have synderlig Tiltro til deres Sags Fremgang. Om D. Carlos vidste man Jntet med Vished. Bourmont og hans Officerer laae under Quarantaine; de havde ansøgt om at maatte gaa til Barcellona eller Carthagena, for derfra at indskibe sig; men dette var dem nægtet, og der var givet dem Valget imellem Cadix og Mallaga. D. 19 vare alle Børsrygterne i Paris yderst gunstige for Dronningen, og d. 20de meddeelte Moniteuren to Breve, som omtale flere mislykkede Forsøg paa at plante Oprørsfanen i Pampelona, Tarragona og paa andre Steder, fortælle, hvorledes Alt var i Virksomhed, forat sikkre den unge Dronning Tronen, hvorledes Borgere og Soldater vare besjælede af een Aand, og hvorledes troværdige Reisende have yttret, at der nu ikke vilde behøves flere end 2000 Md. regulære Tropper, for aldeles at undertrykke Jnsurectionen. De ministerielle Blade glæde sig ret hjærtelig over denne Tingenes Tilstand; de liberale Oppositionsblade ere ogsaa heelt fornøiede og haabe, at, naar først de carlistiske Bevægelser ere stillede, vil det lykkes de constitutionelle Spaniere, enten med det Gode, eller med det Onde, at faae Regentinden til at betræde en bedre Vei. National vil endog vide, at en Coureer har bragt Efterretning om, at Ministrene Zen og Cruz ere styrtede, og slutter deraf, at Dronning-Regentinden allerede har seet sig tvungen af Omstændighederne til at forandre sit System. De legitimistiske Blade kunne slet ikke beqvemme sig til den Tro, at D. Carlos's Parti skulde være saa afmægtigt. Disse, især Gazetten, have lange Fortællinger af et ganske andet Jndhold, hvoraf Resultatet er, at, dersom man lader Spanien afgjøre sine egne Anliggender uden fremmed Jndblanding, vil D. Carlos snart være anerkjendt overalt; men blandet man sig deri, ville Spanierne vise, at de endnu ere de samme Spaniere, som i Kamp for deres Rettigheder og Uafhængighed seirede over Verdens frygteligste Hær. - Kommer det virkelig dertil, at en fransk Armee, overskrider Grændsen, da mener man i Wien at dette Skridt let vil medføre nye Forviklinger i de europæiske Forhold; derimod troer man i Berlin, at den preussiske Konges bekjendte fredelskende Sind er Borgen for, at den gode Forstaaelse mellem Preussen og Frankerig ikke vil forstyrres for den spanske D. Carlos's Skyld. En Artikel fra Frankfurt a. M. er ogsaa af et meget fredeligt Jndhold; den mener, at den politiske Himmel i det Hele opklares, og anfører blandt de gode Tegn de i Paris om de spanske Anliggender førte Forhandlinger, paa hvilke den bygger Haabet om, at en Overeenskomst imellem Stormagterne vil finde Sted, førend der skride til nogen Jntervention. - Fra Portugal høres slet intet Nyt af Betydenhed. Chevallier d'Anbrau har paa D. Pedros Finantsministers Vegne indrykket i Londonnerbladenne en Udsigt over de portugisiske Finantsers Tilstand, som har gjort stor Opsigt og ved sin nøiagtige og udfor lige Fremstilling ganske beroliget Jnteressenterne i denne Sag.