Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-06-22
Natur-Betragtninger. Dette Aar udmærker sig ved mange besynderlige Naturbegivenheder; den usædvanlige tidlige og stærke Varme og overordentlige Tørke synes saavidt som vore Efterretninger gaae at være udbredet over hele Europa. Ogsaa fra vor Naboeland Sverrig, føres bittre Klager derover. Saaledes hedder det i en Skrivelse fra Stokholm. Det flade Land lider overordentligt ved den vedholdende Tørke, og Landmanden seer med Kummer Følgerne imøde, som ere uundgaaelige, naar ikke snart en velgiørende Regn opfrisker den udtørrede Jordbund. Samme Klage høres lige indtil Jtaliens Grændser. Omtrent siden en Maaned, hedder det i en Skrivelse fra Schveits, er ved den store Tørke og ved Uforsigtighed, med at giøre Jld i Nærheden af Skovene, Skovbrande af større og mindre Omfang blevne almindelige i de fleste Cantoner. - Næsten den eneste Væde som Jorden faaer i denne Sommer er Tordenregn; den er meget velgiørende hvor den falder hyppig; men deels falder den kun strøgviis og deels giør den ogsaa ofte Skade ved den Voldsomhed, hvormed den udgyder sine Regnstrømme, og ved den Hagel, som ofte ledsager dette Uveir. – Saaledes hører man, at den 24de Mai ere 60 Landsbyers Marker blevne ødelagte ved Hagelslag i Departementet Neder-Pyrenæerne. Ogsaa i Amiens og i andre Egne af Frankerig har Hagelen. foraarsaget megen Skade. – Ligeledes ved Hamburg har Hagelen anrettet store Ødelæggelser paa Kornmarker, Haveurter og Vinduesen. der. Hagelen var tildeels saa stor som en Nød og man fandt den endnu den følgende Morgen i Grøfter og paa skyggefulde Steder. - Til disse Naturulykker er en nye Landplage kommen i Frankerig, J Egnen af Arles har en Skye af Græshopper pludselig formørket Luften, bedækket Markerne og anrettet de sørgeligste Ødelæggelser. Man sendte en Mængde Menneskeer ud for at styre dette Onde, og samlede i en Dag henimod 57 Centner af disse graadige Jnsekter. Jmidlertid synes de slet ikke at aftage; de ere endnu smaae; men da de allerede i denne Tilstand foraarsage en saa stor Skade, saa kan længere hen ventes endnu langt større Ulykke; de have nu først angrebet Engene og den unge Sæd, men det er at befrygte, at naar de har fortæret denne, saa vil Turen komme til Vintersæden, naar det ikke lykkes at blive Mester over disse slemme Fiender. (Disse Giæster ere formodentlig komne med en stærk Søndenvind fra Afrika over det Middellandske Hav og have søgt hen til et Klima, som i Aar ikke er forskjellig fra deres eget.) Det er besynderligt, at i denne Sommer, i hvilken en saa uhyre Heede trykker Jordens nordlige Halvkugle, har dog hist og her en sand Vinterkulde ladet sig fornemme. Vi have hørt om den stærke Snee og Frost som indtraf i Enden af Mai i Stokholm; i den nordlige og vestlige Deel af Jylland opkom der strax efter Pintsedag en saadan Kulde at Rugen og stor Skade, og nu hører man fra Skotland, at der har i Enden af Mai været en saadan Frost at Frugttræerne, Sæden, og især Kartoflerne have lidt overordentligt derved. nogle Egne laae Sneen over en Fod høi. Det er forresten en Lykke ved de mange ugunstige Phoenomener, som vise sig i denne Sommer, at der er stor Forraad i Behold af Kornvarer fra forrige Aar. Saaledes skrives der fra Lissabon under 22de Mai. Vi have her et overordentlig Oplag af alle Slags Kornsorter, men i Særdeleshed af Hvede. Der er slet ingen Afsætning derpaa, hvorfore ingen mere ønsker at der giøres Consignation af denne Artikel. J forrige Uge ankom 80 Skibe med Korn, som endnu ligge ulossede paa Floden. Det bedste som man forresten kunde synes at giøre i Aar var at reise med Englænderne til Nordpolen, især siden man nu har faaet Postvæsenet saa godt indrettet imellem den og Europa. J forrige Tider gik det vel dermed, som der læses i Peer Paars om Paradiis, at derfra til os var nu næsten ingen Fart, men det er nu ikke længere Tilfældet. Under denne Brevpost - Befordring, forstaaes vel ikke de drivende Jisbierge; thi disse Personer kan man ikke lide meget paa, eller betroe nogen Commission med paa Reisen, fordi de pleie at faae et andet Sind naar de komme længere ned mod Syden. Derimod er Brevbefordringer i Flasker befundet at være probat. Saaledes blev den 24de Maji forrige Aar, paa Opdagelses Reisen i Bassinsbugten, ombord paa Skibet Alexander, paa Spidsen af Cap Farevell (Sydspidsen af Grønland), en Bouteille kastet i Havet, som indeholdt Skibets Navn og andre Noticer. Denne Bouteille blev for to Maaneder siden fundet i Bugten af Killala (i Jrland. Man regner paa, at den ved at drive omkring i det Atlantiske Ocean daglig har lagt 8 Miil tilbage. – Med Communicationen med Nordpolen begynder man at komme lidt paa Gled, men med Antipoderne vil det ikke lykkes at faae den indrettet paa en kortere Maade, og man kiender ingen anden Vei til dem end den kiedsommelige lange Tour rundt omkring Jordens Overflade, da Capitain Symmes er endnu ikke kommen saa vidt med sin Reise inde i Jorden, at han har kunnet giøre os bekiendt med den nærmeste Vei tvers igiennem den, for at komme til de af vore Brødre, som vende deres Hoved og Hierte fra os og deres Been imod vore.