JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Engeland. Fra London skrives under 21de August, at Lorderne i Overhuset have nu tilendebragt Discussionen om Municipal-Reformbillen, den er gandske bleven, hvad de Torries ville gjøre af den, saa temmelig det Modsatte af hvad Ministrene og Underhuset, havde i Sinde med dens Jndbringelse, saaledes har Overhovedet for Oppositionen, Lord Lyndhurst faaet 2 Amendements sat igjennem, i Følge hvilke 14 Deel af Menighedsraadets Medlemmer skulle vælges paa Livstid, og at alle nærværende Municipal-Officianteres Functioner ikke for ved deres Død skulle ophøre, istædet for til næste Aars Mai-Maaned, som var bestemt i Billen; den 27de De, bliver denne med alle dens Forandringer og Tilsætninger, efter at være læst 3die Gang, sendt tilbage til Underhuset, som man troer i dens nærværende Tilstand, ikke vil antage samme. Overhuset skal have foresat sig at forkaste flere Biller, hvoriblandt den om Ophævelse af Fængselstraf for efterladne Skyldnere, saaledes bliver nu Nytten af den hele Aars Session tilintetgjort, paa en Tid, da Landet fordrer med mere Bestemthed end nogensinde for: en hurtig Fremskriden af legislative Arbeider. Man maae i Sandhed ansee Pairernes Forhold i denne Henseende for høist uforsvarligt og farligt, da de modsætte sig enhver nyttig Foranstaltning for Landet, blot fordi den er stridende mod deres egne Principer og Fordele, de udsætte nu hele Monarkiet for truende Følger af Tidsaanden, som de støde tilside og foragte. Premierministeren Lord Melbourne har under saa vanskelige Omstændigheder, viist en Rolighed og Viisdom, som fortjener den varmeste Berømmelse; han har advaret den fiendtlige Majoritet, og viist, hvorledes den paa en for dem selv fordærvelig Maade har tilintetgjort de vigtigste og bedste Bestemmelser, som Nationen ventede sig af denne Forholdsregel; J de afgjørende Øieblikke har han viist Fasthed uden Egensindighed, Følelse uden Hæftighed, og Aand uden Overdrivelse. - J Underhuset blev den 17de August den irlandske Municipal-Reform bill læst og antaget 3die Gang; ogsaa den frygter man vil blive forkastet, eller forvandsket i Overhuset. - Fra Plymouth var igjen Dampskibet Royal-Tar afgaaet med 500 Md. Hjelpetropper og flere Officerer til Santander. Tre af de Pariser Flygtninge fra St. Pelagie vare paa en fransk Fiskerbaad landede paa den engelske Kyst ved Fecamp. (Hb. v. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Blandinger. Et engelsk Skib, der er kommen tilbage fra Santander medbringer Efterretning om, at den spanske Commandeur Henry har for nylig taget en carlistisk Skoner; den christiniske Befalingshaver i San landet, har nu ogsaa brudt den Elliorsk, Convention og lod den 1ste August 5 franske og 2 polske Officerer skyde, der vare landede paa Kysten og havde spurgt efter det carlistiske Hovedqvarteer, Det engelske Krigsskib Ringdore var i Nærheden af Bil bar bleven beskudt af Carlisterne, og en Mand paa samme bleven dende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Ny-Yorker Blade af 25de Juli beskjæftige sig meget om Slave Emancipationen, mange yttre sig mod samme, og paastaae, at derved ville de fleste Stater hvori Slavertet bestaaer overgives i Neger nes Hænder; Qvæstionen havde i flere Stæder vakt megen Bevægelse, og i Philladelphia ere nogle tumultariske Optrin forefaldne. J New Yorker Blade læser man Beretningen om et offentligt Diner. som den forrige Gesandt i Paris Hr. Livingston havde givet, og hvorved han skal have udladt sig ganske aabenlyst og Underhandlingerne med Frankerig, og yttrede med Hensyn til den af de Depusteredeskammer fastsatte Betingelse for Udbetalingen af de 25 Millioner: "Skulle der virkelig ogsaa kun forlanges et Ord, om Retfærdiggjørelse og Erklæring, saa var det gode Forhold mellem begge Lande afbrudt og maaskee tilintetgjort. Nordamericas Anskuelse om denne Punct er decideret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
J Følge Efterretninger fra Palma paa Maforea var den 11te August 1000 Md. af Fremmed Legionen i Algier ankommen dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Den 27de August var det i Hamburg flau med Prisen paa Rug, Hvede og Havre, dansk Hav noteredes 27 a 32 Rdr. Cour. pr. Læst. Bog get blev betalt 1 a 2 Rd. høiere pr. Læst, dansk Bog fra 38 a 42 Rdr. C. pr. Læst. (N. 31)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Efter nordamericanske Blade skal der i Zacatecas, hed Stadens Jndtagelse, have været et skrækkeligt Slagterie og navnlig skulle alle Udlændige være myr hede; blandt andre en Nordamericaner i sin Koges Overværelse og derpaa ogsaa hun. De ved Meafgruberne boende Englændere vare blevne udplynstede, deres Boliger ødelagte, og alle truede med t udryddes. Den engelske Gesandt trænget peremprisk paa Skadesløsholdelse. Sagen er maaskee levet noget overdrevet af de americanske Tidender, om ere særdeles partiske i alle Mexicos Anliggender.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Om den Halleysk-Comet Efter de HeDemoiscan's. Rosenbergers og Pontecoulant's eregninger gik den den 6te August tidlig, før Sons Opgang, gjennem sin opstigende Kunde, der sige, at den traadte frem over Jordbanens Fla og det 40 Millioner Mile bortfjernet fra Jor og 37 Millioner Mile fra Solen, noget nordlig for den Stierne i Tyren, der staaer Melke sen nærmest; dog vil den vel neppe vorde at see, stend i Midten af denne Maaned, da den kun mer op kort for Solen altsaa forbunkles af dens lands og er desuden endnu saa langt bortfjernet os. Men fra den Tid af og til August Maa 6 Ende gaaer den seent op om Aftenen, om at 50 til 60 Grader til høire afstaaende fra Solen, og kan da iagttages indtil tidlig om Morgenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
J Maane ens Løb fremtykker den fra den nævnte Stjerne i Tyren, i Retningen til Tvillingerne gjennem Melkeveien til dens østlige Rand og nærmer sig Jorden indtil 28 1/2 og Solen til 29 Millioner Mile. (Berig. To)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Indenlandsk. Under 4de Aug. 1835 læses følgende Cancellie Placat angaaende Kongel. Resolution af 22de Juli, hvorefter 1) de Grunderere, der af Banken have erholdt de til samme udstedte Obligationer for de paa deres Eiendomme hvilende Hæftelser tederede, maae ved Paategning paa Obligationen underkaste sig den Banken tilkommende Udpantningsret, naar bemeldte Obligationer ved Cossion komme i tredie Mands Hænder, og 2) offentlige Stiftelsers og Umyndiges Midler maae kunne anbringes i saadanne cederede Hæftelses Obligationer, naar Debitor har underkastet sig hun Forpligtelse, og det uagtet Hæftelsesrenten ved Cessionen er nedsat dog ikke under 4 pCt, samt under betingelse af, at Debitor i Tilfælde af Forsømmelse under Renternes rigtige Erlæggelse paadrager sig den fulde oprindelige Rente(Hemp. Av) forpligtelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Sognepræst til Hillerslev i Aalborg Stift. J. V. Steenstrup. er kaldet til Præst for Skolund og Visborg Menigheder i Viborg Stift. (Aalb A.) Kammerraad, Amtsforvalter Reimers i Cismarer indtil videre bleven suspenderet fra sin Embedsførelse, og alle under denne Amtstue hørende Skatteydere endnu engang opfordrede til at gjøre deres Ret gjeldende, saafremt der maatte være dem for Meget affordret i Skatter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
J Flensborg har der i flere Aftener forrige Uge været alvorlige Uroligheder. Ved en Politieplacat, af 20de August blev det paalagt alle Borgere og Familiefædre, i de første Dage og indtil de urolige Forsamlinger havde ophørt, ei at tillade deres Børn, Tyende eller Lærredrenge efter Solens Nedgang at forlade Huset. Skulde Omstændighederne absolut gjøre det fornødent, at sende en enkelt ud, saa vilde denne gjøre vel i, at legitimere sig ved en Ar(Veile Av.) test af sin Husbonde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Den i Skriftet Brudstykker af mit Levnetstød, af Niels Mortensen forhen Sognefoged i Beentese Sogn", omtalte Eier af Kjærup Gods af oven han paastaaer at være bleven saa værdig behandlet, var Hr. Overkrigscommissair Gruner, og den Retsbetjent, han paastaaer, at det nægtede ham Hammerslag, hvorved Kongens Kasse skal have røde 17,000 Rbd., var Justitsraad Hardoff. Lær ren glemme imidlertid ikke, at man forn maae høre begge Parter, for upartisk at kunne bedømme, hvad der stricte Juris er Ret eller ei.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Af en i den herlingske Tidende indført tract og Ballance af Regnskabet over de milde Gaver i rede Penge, som fra 12te Mai 1834 indtil 30te Juni 1835 ere indkomne til Commiteen for de i Hillerød Natten imellem 10de og 11te Mai ikjor Brandlidte sers: at Samme, med Jnddegreb af ten af Hs. Majestæt Kongen til Bygningshjælp allern, skjænkede Sum 8000 Rbd. Sedler, ialt be løder sig til 28513 Rbd. 4 Mk. 6 s. S. og T. en 1442 Rbd 5. Mk. 1 s. r. S. (Rd. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
En mindre Landeiendomsbesidder i Ringkjøbing Amt bar i et Tillægsblad til Riber Avis i en nærmere motiveret Artikel anbefalet efterstaaende Gjennande til netagtig Overveielse, Drøftelse og Paatale ved Stænd iforsamlingen i Viborg, især med forcielt Hensyn til Ringkjøbing Amt: Jndførelse af den ny Markikul; lige Rettighed med Hertugdømmernes Beboere i Henseende til Consumtionens Afskaffelse og Brændeviinsbrændens Frihed; almindelig Værnepligt; Filialbankets Oprettelse og Understøttelses Kassets Jndretning; i det mendste ligesaa stor Sikkerhed for Overformynderiets Midler, som den, der ved de offentlige Kassers Overtagelse er betinger og maa stilles af vedkommende Embedsmænd, Reform i Fattig- og Skolevæsenet; fast Gagering af alle Embedsmænd efter deres Embedsforhold, og Afskaffelse af Tiender, Naturalpræstationer. Offere m. m. imod bestemt Afgift i Penge, samt ogsaa af Sportelteglementet, og endeligen Nedsættelse af Communalafgifterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Den 21de August holdt Bibelselskabet for Horsens Bye og Omegn sit 10de høitidelige Aarsmøde i vor Frelsers Kirke. J en skjøn Tale udviklede Hr. Provst Ridder Schmidt: En forstandig og andægtig Bibellæsnings Vigtighed og Nytte for alle Stænder, Selskabets Secretair. Hr. Consistoriatraad, Ridder Rossing, aflagde Beretning om Selskabets Virksomhed i det forløbne Aar, om ters occonomiske Status og en Extract af Bibliotheca(Hemp. Av.) rens Regnskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Den 8de August om Morgenen, saaes en Kul strandet paa Læso's saa farlige Nordvestrif, en Miil fra Land. Stormens Tiltagen og Norevinden uagtet, udgik dog uopholdelig Loots Claus Bouct, med nogle flere, hvoriblandt Strandingscommissionair Rafn med en stor og god Jolle, for at redde Besætningen; men at Anstrængelse uagtet, var det Jollen umuligt at naae ud til Skibet; ja Man maatte endog, uden at kunne hjelpe, see paa, at de Strandedes egen Storbaad blev af de rasende Bølger knuust imod Braget, da den udsattes for at bruges til Mandskabets egen Redning. Aldrig saasnart observeredes det fra Land, at Lootsen og hans Medhjelpere maatte vende tilbage med uforrettet Sag, for en anden uforsagt Loots, Lars Stidsholt, uden at skrækkes af Stormens Voxne og vestligere Retning, med sin Storbaad, der førtes af ham selv, i Forening med den bekiendte curlige, det bosatte Søemand, Hr. L. S. Smith, der meget opmunttede til et nyt Forsøg, og den nu landede Claus Bouet, ogsaa vovede sig ud til de Ulykkeliges Redning, understyttet af selv udvalgt, paalideligt Mandskab, hvorfor det var saa langt tra at Nogen undslog sig, at han endog kunde have faaet flere Medhielpere, end han ønskede. Paa bemeldte Baad befandt sig, ligesom forhen, Hr. Rafn Efter omtrent 4 Timers haard Kamp, og at have havt det Uheld, at Baaden ved Udseilingen igjennem Brændingen huggede i Grunden og blev meget læk, samt at Seilene særdeles medtoges lykkedes det de Kæmpendes Mod og Condulte, at komme i Nærheden af Vraget, hvor der ankre des, medens Besætningen paa Kuffen, hvis Dæk Søen idelig gik over, 5 Personer, ved Hjelp af en meget lang Trosse og en Lovline, Mand for Mand, droges igjennem Bølgerne over i Baaden Efterat Alle lykkelig vare komne iland om Eftermiddagen, kantrede Kuffen, der var hjemmehørende i Els fleth i det Oldenborgske, ført af Capt. Hoppenburg, og fra Stettin bestemt med Egetømmer til St. Malo, i den paafølgende Nat. Den er Vrag; men (Vid. Sml) Ladningen bjærget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Torsdagen den 20de August afbrændte Christen Christensen Snævets Huus i Gjettrup. Aarsagen til Jlden vides ikke. Den opkom i Laden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Kjøbenhavns Børs den 28de August 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 205, Speeres 205, Specter solgtes til 12 Mk. 4 3/4 s.; Be Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier - a 181 Rbd. Sdl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld a 49 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongel. Obligationer (uden Renter) - a 94 Rbd. Sedler; ( a 91 1/2 i Banco.) Nationalb.-Obligationer, 14de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Jndk. Den 31te August, S. Møller af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
Udg. Den 29de, Niels Madsen af og fra Thisted til Aalborg med Rapsfrøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-01
AVERTISSEMENTS. Londons Porter til 2 Mk. 8 s. (imod Flasken leveres tilbage, faaes tilkjøbs hos Henrich Jepsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
No 102. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissemenvende, eller: Den nordimbrike Tilthuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 3 September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
Politiske Nyheder. Engeland. De materielle Grunde til alle Uordener i Jrland i de sidste Aar, ligge i den Omstændighed, at den catholske Befolkning maae betale den anglikanske Geistlighed, og at Landets Marv for størstedelen udsues for at lønne en for den største Deel af Folket frem ned Kirke, og at altsaa til den bittreste Ar nod, endnu kommer Bevidstheden om en aaben far uretfærdig Behandling. Ved den anglikanske Kirkes Jndkomster i Jrland, er atter at daad le, Maaden hvorpaa Jndkomsterne hæves, nemlig: som Tiende in natura, samt deres alt for store Beløb. Til Jrlands Pacification maae altsaa Ministeriet sørge for en Regulering af Tienderne og en Formindskelse af Kirkens Jnd ægter, de Torries have intet imod det Første, gen mod det Sidste, da de paastaae, at en Formindskelse af Kirkens Jndkomster, er et Jndgreb i en Tredies Rettigheder. Lord Melbourne beviste imidlertid i sin Tale i Overhuset, det Urigtige ved den anglikanske Kirkes Jndtægts=System i Jrland, da der gives 155 Kirkesogne med en Jndkomst af 12,000 Pd. St., hvori de Geistlige ere de eeneste, der høre til den anglikanske Kirke, imidlertid vedblive dog de Torries at lamentere mod Billen og have i Parlamentet forkastet den anden Deel af den irlandske Kirkebill, ligesom de have aldeles omkalfatret Municipal-Reformbillen; den liberalsindede Lord Russel har derfor udstædt et Circulaire til de ministerielsindede Medlemmer af Underhuset, hvori de opfordres til ikke at forlade London, men at være paa deres Post, naar begge Bills i deres forandrede Tilstand kommer tilbage til Underhuset; Ministrene synes at ville opbyde alt, for efter Underhusets og Landets Ønske, at drive begge Reformbills igjennem. - Efterretninger fra Calcutta af 3die April sige, at Staden Jyntegh er falden i de engelske Troppers Magt, under Captain Lister. Rajahen af Jynteahhavde nemlig ladet gribe 4 indfødte engelske Undersaattere, og offret 3 af dem til Guden Kallee; den Fjerde var flygtet. Saasnart Captain Lister erfoer dette, var han marscheret løs paa Staden Jynteah og indtaget den.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
Captainen forefandt der mange kostbare Guld og Sølv=Redskaber og Kar, foruden 12 Jern kanoner og 49 Elephanter. - Det ostindiske Kompagnies Agent Hr. W. Frazer, er paa et Besøg hos Rajahen i Kischagur bleven dræbt ved et Musketskud af en forbisprængende Rytter. - Den 14de August blev et stort Partie, Legetøi for Børn, som var kommen med et Skib fra Calais, clareret paa Toldboden i London, en af Toldbetjenterne fik Lyst til en I lille Træhest, og bad Kjøbmanden, som Legetøiet var consigneret til, at overlade ham samme, hvilket denne dog haardnakket afslog; dette vakte Mistanke, man brød nu Træhesten i Stykker og fandt 12 Dusin franske Silkehandsker inden i. Hele Legetøiet blev nu undersøgt, og der fandtes da 178 Dusin Handsker i samme, til et Beløb i Engeland af 200 Pd. Ster(Neue Zeitung.) ling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
hvad der, nu og fremdeles, behøves, for at tilfredsstille Hr. Pastor Møllers presserende Fordringer, der gjøre en ikke just behagelig Undtagelse fra den gamle Regel: Clericus clericum non decimat. Kjøbenhavn, den 24de August 1835.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
J Fædrelandet " No. 49 anstilles Betragtninger over Communalvæsenet, hvorved fremhæves Skadeligheden af at udelukke saadanne Mænd fra Deelagtighed i Communens Forvaltning, der enten som Grundeiere have en særlig Jnteresse i dens bedst mulige Bestræbelse, eller som oplyste og redelige Mænd, der leve af deres Kapitalformue, eller ernære sig ved en for Communen og Staten gavne lig Virksomhed, baade kunne og ville varetage Communens Anliggender ligesaa godt som de, der drive borgerlig Næring. Tillige fremstilles Hensigtsmæssigheden af directe Valg paa eeligerede Borgere, uden Forslag af Magistraten. (H. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Mon Sognekald under Viborg Stift, 200 Rd. Kaldet er bandt dem, som ere forundte særdeles Lettelse i Skotter. - Hillerslev og Kaastrup Sognekald under Aalborg Stift. 240 Rd. Jfølge Kongl. Resolution af 13de Januar 1818 er Præstetienden af Kaastrup Sogns 87 Td. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lonningsfond. - Fuur Sognekald under Viborg Stift, 132 Rd. - Vridsted og Flye Sognekald under Viborg Stift. 200 Rd. - Det personelle Capellani hos Amtsprovsten for Lunde med stere Herreder under Odense Amt. Løn 200 Rbd. Sølv foruden fri Kost, Logie, Vask, Brænde og Lys Amtsprovstens Huus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21de August er ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Helsingøer. L. A. Nissen, beskikket til Sognepræst i Præstøe og for Skibbinge Menighed; Sognepræst for Mon Menighed i Viborg Stift. N. Fritz til Sognepræst for Hvirring og Horn dog Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Veidsted og Flye Menigheder i Viborg Stift, P.C Asmussen, til Sognepræst for Them Menighed Aarhuus Stift; Sognepræst for Den Fuur i Aalborg Stift. S. Bredstrup, til Sognepræst for Nustrup Menighed i Ribe Stift; personel Cappellan hos Amtsprovsten for Lunde og flere Herreder i Odense Amt, P. Rasmussen, til Sognepræst for komborg og Romb Menisheder i Ribe Stift; Cand. theol. L. D. Hass til Sognepræst for Medolder Menighed i samme Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
Døde. Kjøbenhavn: Bogtrykker Svend Andreas Nissen, 39 Aar; Etatsraadinde Benedicte Sophie Hedevig Thorlacius, fød Kall: Dorthe Dahl. f. Dahlmann. - Lolland: Wilhelmine Christine Elisabeth Arfast Nielsen, 19 Aar. - Kjerte Præstegaard: Elise Cathrine Storm, f. Svitzer, 56 Aar. - Justitiarius i Norges Høiesteret, Jørgen Mandix Commandeur af Nordstjernen, 77 Aar (død i Christiania)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-03
AVERTISSEMENTS. Da jeg om en 14 Dages Tid agter at for retage et nyt Oplag af Blanqvetter til Ministerial-Kirkebøger, saa ombedes Dhrr. Geistlig her i Amtet, der skulle ønske Kirkebøger trykkede, inden denne Tid godhedsfuld at underrette mig derom. 2de Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-05
No. 103. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordtimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 5 September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-05
Politiske Nyheder. Spanien. Med Urolighederne i Madrid har det gaaet saaledes til: "Den 15de August fandt en Tyrefægtning Sted, hvor 2 Compagnier af Borgergarden gjorde Vagttjeneste, disses liberale Sindelav var bekjendt, da Tyrefægtningen var forbi, stillede de sig op paa Pladsen Major, og raabte "Leve Friheden, og Constitutionen!" og derpaa skøde de deres Musketter af i Luften. Dette synes at have været et aftalt Signal, thi strax derpaa fyldte de tilgrændsende Gader sig med deres Tilhængere, og overalt lød Raabet: "Til Vaaben!"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-05
fra alle Sider strømmede nu Borgergarden til, og snart havde flere Batailloner opstillet sig paa Kongepladsen; Stadens Garnison forblev imidlertid den hele Nat staaende rolig i Prado, dette foranledigede, at Jnsurgenterne overalt med Rolighed kunne opkaste Barricader i Gaa derne; Kl. 9 om Morgenen blev en Deputation, bestaaende af 9 Personer afsendt til Dronningen med 9 Propositioner, som skulle gaae ud paa: de Cortes Sammenkaldelse, Pressefriheden, en nye Valglov, Ophævelsen af den bele Ordens Geistlighed, Salget af Nationalgodser, Borgergardens Reorganisation, en Hværv ning af 200,000 Md. til Dæmpningen af den carlistiske Jnsurrection i Navarra, et nyt Ministerium o. s. v. General Quesada havde derpaa selv begivet sig til Borgergardens Caserne, tilbød sig som Mægler, raadte Borger gardisterne til at opgive deres fiendtlige Stilling, og at skjænke Dronningen fuldkommen Tiltroe og sagde at Dronningens Svar ville blive gunstigt; men Borgergarden var ikke at formaae dertil. General Quesada lod nu Garnisonen indtage en nye Stilling, og Kl. 8 om Aftenen gjorde Garnisonen og Gardens Tropsper under Generalerne Quesada, Latre og e Espeleta pludselig en Bevægelse mod Borgergarden, besatte Pladsen Major og trængte dens Forposter tilbage, denne som var gjort sikker paa, at den ikke ville blive angrebet, tabte Modet ved dette uventede Skridt, den opgav nu dens Stilling og drog sig tilbage, og flere Borgergardister begave sig hjem. Kl. 4 om Morgenen rykkede Garden. frem mod Pladsen Major og rettede sit Skyts mod samme, Borgergarden sendte nu 4 Parlamentairer til Quesada og lod spørge hvorfor man gik saa alvorlig tilværks mod den, den sene svarede, at saasnart den adspredte sig, skulle Kanonerne blive trukket tilbage, dette de skeede ogsaa, og inden Klokken 6 var hele Pladsen ryddelig og Garnisonen tog nu Vald en pladsen i Besiddelse, hvor den fandt over 900 i bortkastede Gevæhrer, Kl. 7 var det Hele forde bi, og Tropperne vendte tilbage til deres Caserne. Næste Morgen udkom i den officielle Gacetta et Dekret, hvorved Madrid erklæredes i Beleirings-Tilstand. J Stedet for politiske Uordener, fandt nu den 17de de største Privat-Excesser Sted, og indtil samme Dags Middag vare allerede 40 Mord anmeldte for Politiet; det var fornemmelig de kongelige Frivillige og Borgergaardisterne, der ubehindret udøve deres Hævn paa hinanden. Borgergardens Foretagende synes ellers at være strandet ved Uenighed, da Garnisonen synes i Begyndelsen tilbøielig til at holde med den, men først da denne proclamerede Constitutionen af 1812, brød den med samme. J et Ministerconseil var den 18de fattet den Beslutning at Borgergarden skulde afvæbnes og reorganiseres, en Krigsret skulle nedsættes for at dømme de Skyldige, og tvende Blade Echo og Revietsa skulle undertrykkes.