Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
En bekjendt Astronom, Hr. Professor Struve Dorpat, har havt Leilighed til at anstille en yderst interessant Jagttagelse ved den Halleyske Commet, som i denne Tid er synlig, og hvorom han skriver saaledes: "Den 29de September har jeg først seet en lordentlig Hale paa den; men den var endnu meget svag. Tillige lykkedes det mig, at iagttage en fuldkommen central Bedækning af en Stjerne af niende Størrelse, der intet Øieblik blev usynlig, men skinnede med fuld Klarhed midt igjennem Commeten. Det ler heraf indlysende, at der ikke er nogen fast Kjerne af betydeligt Gjennemsnit i Commeten."De vigtigste Cometer ere fire, om hvilke Hr. Pastor Bastholm har leveret Oplysninger i et Uddrag af et Værk af en anden bekjendt Astronom, Littrow i Wien, hvilket Uddrag, der i denne Tid især torde læses med Jnteresse, vi tillade os at hidsætte. Disse fire Commeter ere nemlig: 1) Den Halleyske, fordi den var den første Commet, hvis Bane er bleven med Sikkerhed beregnet, og hvorved man blev fuldkommen overbeviist om, at Cometerne ikke vare forgiængelige Phænomener i Himmelrummet, men virkelige og varige Himmellegemer. Alle Planeter gaae i samme Retning fra Vesten til Østen, men denne fra Østen til Vesten. 2) Den Comet, som Astronomen, Olbers opdagede den 6te Marts 1815, og som vil komme tilbage i Aaret 1887, dens Bane har en med get forskjellig Retning fra Planternes. 3) Den Comet, som blev opdaget den 26de Nvbr. 1818 af Pons i Marseille, og hvilken Prof. Encke i Berlin udfandt ved sine Beregninger, at komme igjen hvert 3die Aar og 115 Dage; det er en liden og svag Comet, men der er meget Mærkværdigt ved den, især det, at dens Omløbs=Tid bliver stedse mindre, at den nærmer sig bestandigt mere til Solen, og at dens Hurtighed tager til; man har nemlig opdaget, at man har sex Gange tilforn observeret den, uden at hvide at det var den samme Commet. Jngen af disse 3 Commeter kan nogensinde gjøre Jorden nogen Skade. Den 4de Commet er den som Biele opdagede den 28de Febr. 1826; det er udregnet, at den efter 6 Aars og 270 Dages Forløb kommer altid igien; den kom ogsaa virkelig igjen i Aaret 1832. Disse fire Comme ter ere fremfor alle andre de mærkværdigste, fordi man alene kjender nøie deres Omløbs=Tid, og fordi de tilhøre vort Solsystem, og bevæge sig inden for Planternes Baner, og med disse, ligesom med vor Jord, løbe omkring Solen; imedens de andre Comme ter fjerne sig fra os i umaalte og for det meste for hos umaalelige Baner langt over vort Planetsystems Grændser, og tabe sig i ganske ubekjendte Dybder af Himlen, og maaske efter deres første Besøg for bestandigt forsvinde for os, da de fortsætte deres Baner omkring andre Sole, og paa deres excentriske Veie vandre fra en Verden (Solsystem) til en anden. - (Denne mærkværdige Yttring læses i Littrows Bog, S. 2. Det er langt fra at Anmelderen tør vove at modsige en saa berømt Astronom; han vil alene gjøre opmærksom paa, at Mulighedens af, at en Commet kan gaae over fra et Solsystem til et andet, er omtvivlet af andre. Vil man læse en saadan Deduction derimod, saa kan den findes i Dr. Flørkes Unterhaltungen aus dem Gebiete der Naturwissenschaft, 1 Bd., 1820, S. 212-13. Kan det virkeligt finde Sted, og hvad kan ikke finde Sted i Almagtens Rige, saa vilde det meget bestyrke Formodningen om, at Cometerne ere beboede af Aander; thi en saadan Reise igjennem Firmamentet passede, bedst for saadanne fuldkomne Væsner; man kundet kalde den en aandelig Reise.) Den Bielaske Commet har den uhyre Mærkværdighed ved sig, at den kan komme engang til at støde sammen med Enckes Commet og selv med Jorden; men der skal hengaae en stor Række af Aar inden det kan møde, og om det endog møder, saa er den saa liden, saa svag, saa dunstig, at Jorden ikke kan have noget af den at befrygte. om Titeraturens lette Varer. Recensionen over et nyt, statistisk Tidsskrift i den jenaiske Literaturtidende indledes med følgende, gan skee i rette Tid sagte Ord: "Anmelderen tilstaaer, at han stedse ved et nyt Tidsskrifts Fremtræden før ler en vis Ængstelighed, naar han betænker, hvorhen denne vor Tidsalders Overbefrugtelse vil føre, og om vel - uagtet den voxende Læsetrang - de bestaaende Læseselskaber fremdeles ville kunne holde de gyldigste og indholdsrigeste af de nyere Tidsskrifter og derved yde Videnskaberne selv, idet mindste i deres Udbredelse, nogen væsentlig Tjeneste, Unegtelig har, til Skade for det videnskabelige Liv, Massen af de ugentlig i nummerviis udkommende Tids blade, saasom: "den elegante Tidende, Frimodige, Morgenbladet, Aftentidenden, Selskabsmanden, Comme ten og Planeten, Eremitten, de literaire Blade, Originalerne, Udlandet, Phønix" a. fremtrængt disse, lade, hvor forskjelligt end deres indre Værd monne være. Jo lettere Varerne ere, desbedre hove de en Hoben, som heller læser end tænker. Ved disse Døgnblades Forflerelse ere Tidskrifter af grundigt ri Jndhold i Henseende til Afsætningen satte tilbage i 2det Led! ja ere aldeles stoppede, uagtet de vel kun finde have fortjent en længere Levetid, end mange af hine Døgnfluer, der leve af Æsthetikens og Politikens Sukkerstof, hvorlidet ægte Politik og Æsthee tik der end findes i deres brede Spalter. Med et Ord: Recensenten troer - og hans Oversætter med ham - at vor Tidsliteratur vorder des flygtigere, jo bredere den bliver, og jo mere deslige Blades Udarbeidelse, formedelst deres Forlæggere - der vælunge Medarbeidere efter Licitation. - overantvordes i Ynglingers Hænder, der knap engang ere færlidige med deres Studeringer og som, alene fordi de lindsmugle deres lette Varer bagved Skjoldet af Anonymitet eller hemmelighedsfulde Ziffre, eller en selvtvalgt Psendonymitet, yndes af det større Publicum, i hvis Godmodighed forleder det til, at erklære de Fattige i Aanden" for - salige!