JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
J de irlandske Departementer Ardmore, Tra more og Dunggaron ere allerede 400 Mennesker døde af Sult. J det engelske Grevskab Cornvallis har været et stort Folkeopløb. Londons Communeraad har voteret 2000 Pd. St. til de nødlidende Jrlændere. Men nu kommer ogsaa til Nøden, at der er indtraadt en overordentlig stræng Vinter. J Liverpool og Manchester har det den 20de og 21de Januar sneet 40 Timer i Træk. Tyssowski, Fristaten Krakauls fordums Dictator, har seet sin Skjæbne afgjort paa en uventet gunstig Maade. Som bekjendt tog han Flugten i Foraaret 1846, og var, under Ravn af en Chevalier de Tod, kommen til Dresden, hvor han blev greben og bragt til Königstein. Den østerrigske Regjering forlangte ham udleveret; men den sachsiske Regjering svarte Nei. Det kom desangaaende til Underhandlinger, ifølge hvilke en østerrigst Criminalraad blev sendt til Dresden, for, i Forening med den sachsiske Appellationsraad Ertfel, at lede Undersøgelsen mod Fangen. Denne Undersøgelse, som har ført til Oplysninger af høieste Vigtighed, er nu endt, og begge Regjeringer have resolveret, at Tyssowski skal sættes i Frihed. Han reiser nu til Triest, hvor hans Kone allerede venter ham, og herfra til de forenede Stater i Nordamerika. Den østerrigske Regjering har ikke blot forsynet ham med Reisepenge, men ogsaa med Midler til, i Amerika at kjøbe sig en Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
De hannoveranske Stænder have ansøgt Regjeringen om, at afhjælpe den herskende Nød, ved følgende Foranstaltninger: 1) at stille en passende Sum af det Overskud, der haves, til Fattigvæsenets Disposition; 2) samtidig dermed lade 100,000 fordeele blandt de ringest lønnede Embedsmænd; 3) allersnarest ophæve Consumtionsafgiften af Meel og Gryn; og 4) at tage Folke-Skolelærernes Stilling i Betragtning ved Hjælp af Statskassen, hvor Skolevæsenets egen Kasse ikke er tilstrækkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Ogsaa i Hamborg er stor Nød iblandt de lavere Classer. Som et Exempel anføres Følgende: Forstaden St. Pauli var en Handskemagerfamilie med 6 Børn nærved at døe af Sult og Kulde i Ordets egentlige Betydning, da Øvrigheden endnu i rette Tid fik Kundskab derom og sendte hurtig Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Fædrelandet. Jndustriforeningen har i denne Tid behandlet en Sag, der frembyder almindelig Jnteresse. Jfjor Efteraar ankom til Kjøbenhavn, paa Gjennemreisen til Rusland, to franske Møllere. Disse ere blevne engagerede der for i Vinter, for at oplære Andre i den eiendommelige Behandling, de underkastede Hveden under Formalingen. For at afgjøre det Spørgsmaal, hvorvidt det Haandarbeide, som Franskmændene benytte, for af den skraaede Hvede at forskaffe sig aldeles klidfrie Hvedegryn, der atter formales til Meel, maatte kunne erstattes ved de i vore bedre Møller indførte Maskiner, saaledes at man, uden større Bekostning, kunde faae ligesaa meget og ligesaa godt Flormeel af samme Hvede, blev der foranstaltet en dobbelt Prøvemaling af 10 Tdr. Hvede, nemlig efter Franskmændenes Behandling paa Vodrofgaards Damp mølle, og andre 10 Tdr. af samme Hvede paa Damp møllen ved Langebro. En Sammenligning af disse to Prøvemalinger viser aabenbart Fordelen paa de franske Mølleres Side, navnligen for saavidt som der er Fordeel ved at faae en stor Mængde Flormeel (hvorved der leveres bedre og hvidere Brød), men Totalfordelen er ikke saa meget betydelig, naar man tager Hensyn til den større Bekostning ved Haandarbeidet; thi medens Dampmøllen ved Langebro er villig til at garantere et lignende Udfald mod en ubetydeligt forhøiet Maleløn, opnaaede Franskmændene kunved et yderst vanskeligt og besværligt Haandarbeide deres fortrinlige Resultat. Prøvemalingen paa Damp møllen ved Langebro, der gjør saavel Møllen som Møllebyggeren megen Ære, har for saavidt ogsaa større Jnteresse, som man har mere Sikkerhed for, at man ogsaa i Fremtiden kan opnaae et ligesaagodt Resultat, idet man ikke behøver at stole paa en hidtil hos os ukjendt Haandfærdighed, men kun paa en god Pasning og Benyttelse af eengang i Møllen opstillede mechaniske Apparater. Den Jnteresse, som hertil knytter sig, afhænger imidlertid af det Spørgsmaal, om det Beviis, som herved er givet for, hvad vore bedste Møller ere istand til at præstere, vil føre til, at Fordringerne efterhaanden stige, og om som en Følge deraf lidt efter lidt Melet og altsaa ogsaa Brødet vil blive bedre. Dette Spørgsmaal staaer i Forbindelse med et andet: om Grunden til, at der hidtil leveres saa meget slettere Meel end der kan leveres, maa søges i Mangel paa Dygtighed og Jver hos Møllerne, i mangelfulde Apparater, eller i andre Forhold. Denne vigtige Sag venter man nu vil blive Gjenstand for en fleersidig, grundig og upartisk (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
For kort Tid siden anlagde det processyge Spækhøkerlaug i Khvn. Sag imod Slagtermester Trebiin, fordi det paastod ham uberettiget til at forhandle de forskjellige der forhen ubekjendte Arter Pølser, som han i den senere Tid, ved Hjælp af en fra Tydskland forskreven Slagtersvend, tilberedede og solgte i stor Mængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Uagtet man antog som afgjort, at det her, ligesom i Tydskland og andre Lande, maatte være enhver Slagter tilladt at lave Pølser, erfarer man dog nu, at Criminal- og Politiretten har været af en anden Mening, idet den støttende sig til, at Jngen, ifølge Forordningen og Næringsbrug, tør sælge Pølser, med mindre han har Borgerskab som Spækhøker – har givet disse Medhold. Hr. Trebiin agter nu at indanke Sagen til Høiesteret, og vi ville haabe, at den der vil faae et andet Resultat. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Ogsaa i Helsingøer har der været holdt et Prøvevalg. Som Valgcandidater vare opstillede: Skibsclarerer Kirck, Procurator Jespersen, Skibsclarerer Borries og Etatsraad Stenfeldt. Procurator Jespersen erklærede sig villig til at modtage Valg, men da man opfordrede ham til at udtale sig om sine politiske Anskuelser, erklærede han, ifølge en Beretning i den Berlingske Tidende": "at Stænderanordningen udtrykkeligt bød enhver Deputeret i sin Virksomhed som saadan alene at rette sig efter sin samvittighedsfulde Overbeviisning om, hvad der kan fremme det almindelige Vel, og forbød ham at lade sig binde ved nogen Jnstrux af sine vælgere. Han agtede derfor heller ikke, for det Tilfælde at han skulde blive valgt, at lade sig binde ved nogen saadan Jnstrux, hverken directe eller indirecte, og det forekom ham dog, at man paa en Maade ønskede at binde ham ved at fordre en bestemt Erklæring af ham om vore politiske Forhold. J et Land, hvor Stænderne ere lovgivende, fandt han det meget rimeligt, at Vælgerne fordrede bestemte Erklæringer af Valgeandidaterne om, hvorledes de vilde stemme over Sager af særdeles Vigtighed, der skulde afgjøres i den forestaaende Session; men hvor Talen var og raadgivende Stænder, fandt han, at Sagen stillede sig ganske anderledes, Kongen var der den ene Afgjørende; og det var overhovedet ikke engang altid muligt forud at sige, hvortil man vilde raade, thi det kom ofte aldeles an paa, hvorledes og under hvilke Omstændigheder Sagen forelaa. At man iøvrigt ved Valget af en Deputeret til raadgivende Stænder ønskede at kjende den, man gav sin Stemme, fandt han naturligt; men han antog, at de fleste Valgdistricter heri Landet, og navnlig Kjøbstædernes, ikke vare større, end at de fleste vælgere og Valgbare saa temmelig kjendte hverandre og deres politiske Anskuelser; og den Valgeandidat, som ikke saaledes var kjendt, maatte naturlig finde sig i, at de, der ikke troede tilstrækkeligt at kjende ham, ikke gave ham deres Stemme. Saavidt ham bekjendt, havde man heller ikke ved noget tidligere Valg opstillet en saadan bestemt Fordring til Valgeandidaterne som her. Han fandt sig derfor ikke opfordret til at efterkomme den til ham skeete Opfordring." Alligevel fik han 28 Stemmer; men Kirk fik 47, Borries 20 og Stenfeldt 17. – "At Hr. Jespersen har havt den Egisme – tilføier "Aalborg Avis" – at stille sig selv som Valgeandidat, samtidigen han nægter at ville give Oplysning for Vælgerne og sin politiske Tro, forundrer os ikke saa meget, som at vælgerne derefter have villet give nogen Stemme til en Candidat, der, idet han fordrer Tillid, drager Sløret over sin Tænkemaade, Forhaabentlig vil man paa Valgdagen aldeles vide at fortrænge en Personlighed, der af sine vælgere fordrer intet mindre end politisk Umyndighed." – Borries der ogsaa havde fremstillet sig som Candidat, erklærede sig kort og bestemt for en fri Forfatning og en fri Presse. Rector Siemesen havde ledet Forhandlingerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Consul Hansen i Svanike paa Bornholm, der beskyldtes for, ved sin Malconduite og Ligegyldighed at have foranlediget, at 9 Menneskeer paa en udenfor Havnen liggende havareret engelsk Skonnert satte Livet til, har nu retfærdiggjort sig paa følgende Maade: "Man oversaae ingenlunde den Fare, der var forbunden med at lægge det lækstødte Skib ind under Kysten; men dette var Capts. egen Villie, og den eneste synlige Udvei til at frelse Skib og Gods, da man kun havde Valget imellem at lade Skibet synke, sætte det paa Stranden eller lægge det ind ved Svanike, At der var sat Bønderkarle ombord til at pumpe om Natten, erklæres for Usandhed; foruden Lodsen var der 12 Mand ombord, Alle Søfolk. Da Pumpe mandskabet gik i Land og Natten, var der en med Skibet værende dansk Matros paa Dækket, som Lød sen bad vække den øvrige Besætning, for at den kunde gjøre sig klar til at gaae i Land, da han vilde komme ud igjen med Baaden, naar han fik landsat det overflødige Mandskab. Først Dagen efter erfarede man, at To af Pumpemandskabet havde benyttet Skibets Jolle til at gaae iland med, men dengang laa endnu Storbaaden ved Skibet; først ud paa Natten blev den dreven ind paa Klipperne, idet Fangelinen var sprungen. Sluttelig takker Consulen Vedk., som have givet ham Leilighed til at forsvare sig mod de udspredte usande Rygter. "Cyprianus No 1 for 1847 indeholder Anklagen mod C. Fogh i Nakskov, i Anledning af hans udgivne Skrifter og hans Tale ved Folkefesten paa Ravnsby Slotsbakke i Lolland. Denne Sag har tillige det Jnteressante ved sig, at Khvns, Politi= og Criminalret nu skal afgjøre, om Lands-Over- samt Høiesteretsdomme, som forlængst ere afsagte og exeqverede, skulle ved Magt at stande. Dette er et Tilfælde i den danske Retspleie, som ikke alene vil vække Opmærksomhed, men ogsaa gjøre en stor Revolte i den danske Retshistorie, da det ikke er godt at begribe, hvorledes Criminalretten vil løse den Knude, at under(Loll. F. Av.) kjende en Høiesteretsdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
At der i denne tunge Tid – hedder det fra Fyen (i H. Avis) - maa gjøres Noget for de fattigere Klasser paa Landet, er en ubestridt Nødvendighed, og det maa antages som vist, at vore velhavende Landmænd ikke alene ere villige til, men endogsaa ansee det for deres Pligt at gjøre Noget for at lindre Trangen og at forebygge virkelig Nød. Jmidlertid erfare vi, at Sogneforstanderskabernes Bestræbelser i denne Retning flere Steder støde paa Vanskeligheder, idet man i den Maade, paa hvilken Sagen ved dem søges ordnet, seer en ny Skat og ikke en frivillig Godgjørenhed. Vi tillade os derfor i Menneskelighedens Navn at opfordre Besidderne af de større Landeiendomme, samt de Bønder, der staae i fortrinlig Anseelse blandt deres Sognemænd, til at forene dem om en frivillig Subskription til at levere et vist Qvantum Korn til moderat Priis. Vi maatte kun slet kjende til vore Bønders Medfølelse for deres lidende Landsmænd, naar ikke dette saaledes givne Exempel vilde faae en talrig Efterfølgelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
For at skaffe trængende Familier Brødet til en billigere Priis end den gængte, har Odense Borger repræsentation foranstaltet en Maskerade paa Raadhuset, der blev afholdt i Søndags Aftes, og i samme Øiemed gives paa Tirsdag en Concert af Sangforeningen og det musikalske Selskab i Forening, ved hvilken tillige Hr. Mantzius assisterer med Udførelsen af Bellmannske Sange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Om Jsen i Beltet læses i H. Av. følgende interessante Brudstykke af et Brev fra Corsøer af 24de de.: "Du undrer Dig nok over, hvorledes Beltet kan blive tillagt med Jis, da Kuldegraden er saa ubetydelig, og dette kan Du, som Enhver, med Grund; men naar jeg forsikkrer Dig, at den hele i Beltet værende Jismasse ikke hidrører fra Frosten, men er fremkommen af Bundens Kulde, undrer Du Dig sikkert endnu mere. Du kan troe, det er et underligt Syn i denne Tid at see Havets Bund, thi man seer ikke et Kløver, Tang eller Steen, uden Alt er, som det var lakeret af Jis, ja selv hvor man seer en Sandbund, seer man istedetfor Sand en glat Jismasse. Denne eller disse Jismasser løfte sig af Bunden og fylde Overfladen. J Stege have Borgerne sammenskudt 400 1, for i Vinterens Løb at bespise Trængende med varm Middagsmad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
I den senere Tid forekomme der hyppige Jldsvaader i det Holsteenske. Nylig stod i Flækken Schwabsted paa eengang fire Gaarde i lys Lue, og afbrændte aldeles. Paa Taget af et mellem de afbrændte Bygninger staaende Huus, som blev frelst, fandt man et Nøgle Blaar, hvori der befandtes et Stykke udbrændt Fyrsvamp. Herefter er det vel næppe at tvivle om, at Jlden havde været paasat. Et Par Nætter senere brændte en Gaard i Osterau, hvorved 30 Stkr. Hornqvæg og 4 Heste indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
J Slesvig holdtes efter Sædegaardseiervalget et Festmaaltid, som bivaanedes af Hertugen af Augustenborg og hans to Sønner, samt Hertug Carl af Glücksborg. Grev Reventlau-Jersbeck bragte sin Ære frygts og Taksigelses Følelser, i en Skaal for Hertugen og Prindsen af Augustenborg samt Hert. af Glücksborg, som de i Landets Anliggender saa patriotisk virkende Medlemmer af Fyrstehuuset." Advocat Reiche udbragte et "Leve!" for Hertugen af Augustenborgs to Sønner: de unge ædle Spirer af den ophøiede Stamme, Landets Forhaabninger, Prindserne af Schleswig Holstein." Hertugen af A. udbragte en Skaal fordet uadskillelige Schleswig=Holstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Den 11te Novbr. f. A. afbrændte Snedker Langvads Huus paa Hjarup Mark i Kolding-Egnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Den 7de Januar opkom der atter Jld i det gjenopbyggede Huus. Det er nu opdaget, at en Tjenestepige har begge Gange antændt Jlden, ved Hjælp af chemiske Svovlstikker, for at hævne sig paa sin Madmoder, fordi denne havde rettesat hende for Uorden og smaae Rapserier af Spisevarer. "Om de jydske Sædegaardseiere nu ville ved de forestaaende Valg - hedder det i Aalborg Avis" lægge Conservatisme for Dagen, maa snart vise sig, men med Grund tør det vistnok haabes og ventes, at ogsaa denne Valgelasse vil søge sig mere frisindet repræsenteret og ikke stille sig udenfor den almindelige politisk fremadstræbende Tendents i Folket, der med dobbelt Glæde vilde hilse denne Classes Tilslutten til de store folkelige Fremskridts og Almeengoders Fremme. Med det Ønske, der vistnok nærer en udbredt Samstemning, at man ved de først forestaaende Valg i Viborg, Ribe- og Aarhuus=Classen, ogsaa vil søge at tilegne sig flere af de ovenfor nævnte aalborgske Capaciteter (Winkel, Nyholm, Skeel, Plesner og Weinschenck) i samme Classe for at give det senere aalborgske Valg et større Raaderum, tillade vi os tillige, ogsaa efter en fra flere Sider modtagen Opfordring, at henlede denne Valgelasses Opmærksomhed paa en fortrinlig Capacitet i Procurator Dahl til Moesgaard, samt paa følgende Sædegaardseiere, der endnu ikke have havt Sæde i Stænderne: Proprietairerne thor Straten til Refs, og Storm til Aagaard (i Aalborg Classen), Borup til Demstrup (i Aarhuus Classen) og Jürgensen til Vindumovergaard, Søltoft til Haraldskjær og Jægermester Schytte til Bygholm (i Ribe-Viborg Classen).""Sædegaardseierclassen - hedder det i samme Blad – har hidtil været anseet for det stereotype conservative Element i Stænderne, og det kan ikke nægtes, at den i det Væsentlige har gjort sig værdig til denne Benævnelse, navnlig har dette i den sidste Stænderforsamling, paa Undtagelserne nær, gjældet Jyderne, hvis Sædegaardseiere endog i conservativ Færd langt havde overfløiet den dog af flere grund aristokratiske Elementer sammensatte Repræsentation i Østifternes Forsamling, som vi skylde Retfærdigheden, at erkjende, i flere social- og politiskeliberale Spørgsmaal har viist sig meget mere begandet af Reform Anskuelser end deres Collegaer i Viborg. Jsær er det Sidste Tilfældet med den aarhusiensiske Sædegaards classe, til hvis ogsaa i Anskuelser stærkt besvogrede Repræsentation man endog havde kaldet en ultra-conservativ Amtmand, en Mand i en Embedstilling, der næsten er bunden til og paa en Maade ex officio maa repræsentere Regjeringens Anskuelser.""Det sociale Frisind - hedder det endvidere i samme Blad – har i Kammerherre Skeel havt en Repræsentant, der med ædel Varme havde erklæret sig for vigtige Fremskridtspørgsmaal, og vidst, aldeles at emancipere sig fra de snævrere Anskuelser, som Fødselsprivilegiet saa let indpoder dets Eiere, saa at Adelstanden vistnok endnu sjeldent har bragt Folke repræsentationen et saa aaben frisindet Medlem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Den af Aalborg Cathedralskole høitfortjente Rector emeritus, Etatsraad Ridder Emmanuel Tauber, er, efter længere Sygelidelse, i Søndags ved Døden afgaaet i sit 71de Aar. For 2 Aar siden havde han feiret sit 50 Aars Embedsjubilæum. (Aalb. Av.) Den Afdøde havde for 35 a 36 Aar siden været Conrector ved Aarhuus Cathedralskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Fra Lægen paa Seierø har Districtslægen i Kallundborg modtaget den Beretning: at Antallet paa de af Typhus indtil 26de Januar Angrebne er steget til 222, og de Helbrededes til 176. Døde ere 17.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Den Person (en Slagter af Randers), der forleden var nærved at blive hængt for Spøg, under Auctionen paa Skandsemøllen, har nu selv hængt sig for Alvor. Han maa vel have fundet Behag i Hængning. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Stændervalg. Det slesvig-holsteenske Parti vinder atter Seiren i Hertugdømmerne. J Tøndern er Advocat Beseler gjenvalgt til Deputeret og Kbm. Todsen til Suppleant. I Apenrade valgtes Dr. Gülich i Slesvig til Deputeret og Adv. Bremer i Flensborg til Suppleant. (Bremer er nu allerede valgt paa fire Steder, nemlig i Eckernforde og Haderslev til Deputeret, i Tønning og Apenrade til Suppleant. Der menes, at han modtager Valget for Eckernforde, da saa Claussen i Slesvig kommer ind i Forsamlingen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Jfølge de for Kjøbstæderne og Landet indkomne Beretninger og Priserne paa Korn og andre Varer, er Capitelstaxten paa Afgrøden i afvigte Aar 1846. for Aarhuus Stift sat saaledes: Rug a Tdn. 6 14 7 3 Sølv. Byg. . . . . . Havre. – 31 - 15 1/2 Boghvedegryn. - 82 – 7 - Smør . . . . . Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Aarhuus, den 200 Februar 1847. Graah. Brammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Handels-Efterretninger. J Hamborg er al Kornhandel næsten standset, da Alle ville oppebie en ny engelsk Post. Havre kunde ikke sælges; med Byg var det meget stille, og Rug ganske uden Omsætning. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Flere til Marseille ankomne Skibsførere have berettet, at over halvandethundrede Skibe vare paa Veien til Frankrig med Kornladninger. Endvidere: at der i Rumeliens Havne og i Bugten ved Salonichi indskibedes (H. Av.) betydelige Kornladninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Skibs-Efterretninger. Spørgsmaalet efter danske Skibe pr. Foraar for England er allerede meget betydeligt. Man byder i Almindelighed af Danmark Østkyst 3 s. 69 d. & 10 3 pr. Otr. Byg, Boghvede eller Raps og andre Varer i Forhold. Men Fordringerne stilles langt høiere, idet der holdes paa 4 s. & 10 8 pr. Otr. Byg(Holst. Bl.) til Storbrittaniens Østkyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Forlangt Jndrykkelse. Maa trykkes. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
At Hr. Röe's Bestræbelser i Aarhuus for Gjenvalg: af hans Klient, Hr. Dalgas, intet frugtede, troer jeg stadfæster min Mening, at vælgerne ville, hvad Gjen valg af Deputerede angaaer, lægge Stændertidenden til Grund for deres Dom, og ikke lade sig bestemme af Hr. Ree's Attester og Anbefalinger, og Aarhusianerne have, ved ikke at tage nogen Notice af disse, paa rette Maade tilbageviist hans upassende Bestræbelser for at virke paa deres Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Bekjendtgjørelser. At den alvise Gud idag har hjemkaldt til Samfund med sig vor eiegode Moder og Svigermoder, Hedevig Frederikke Thygesen, født Brøgger, i hendes Alders 64de Aar, efter en i længere Tid tiltagende Svaghed og 3 Dages Sygeleie, dette bekjendtgjøres herved for hendes fraværende Slægtninge og Bekjendte med den dybeste Smerte af Undertegnede. De sidste 11 Aar af sin Levetid tilbragte hun iblandt os, derfor vil hendes fromme Charakteer, ligesom hendes blide og kjærlige Væsen, ogsaa stedse bevares med Veemod i vor Erindring. Fred med hendes Støv Aarhuus, den 30te Januar 1847. Rasmine Aar, Th. Thygesen. J. J. Aae. født Thygesen. Tanker ved Anders Herschinds Grav. Endt er Din Kummer, Fast er Din Slummer, Din Sjæl sig opsvang, for at høste sin Løn; Kampen er vundet, Naaden er fundet, Thi Frelseren hørte Din sukkende Bøn. Maskerade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Den for Selskabet Harmoniens Medlemmer i Aarhus bestemte Maskerade afholdes Söndagen den 7de Februar 1847. Billetter erholdes hos Hr. Pallesen Rohde. Begyndelsen skeer, Kl. 7, Demaskeringen finder Sted Kl. 11 og Ballet, Directionen. begynder Kl. 12. Cirque equestre i Aarhus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Fredagen den 5te Febr., Kl. 7, giver Undertegnede med det kongel. preuss. concess. F. X. Wolffske Kunstberiderselskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
den sjette Forestilling. i den høiere Ridekunst, gymnastiske Øvelser og mimiske og plastiske Præstationer, samt Hestedressur &c. &c. Det Nærmere erfares af Placaten. F. Mancini.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
J Overeensstemmelse med 8 31 i Forordningen af 15de Mai 1831, bekjendtgjøres herved, at Valgmødet for de jydske Kjøbstæders 6te Valgdistrict er berammet at afholdes paa Horsens Raadhuus Fredagen den 19de Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Skanderborg Amthuus, den 1ste Februar 1847. Lindholm, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
At Gaardfæster Niels Pedersen i Synnedrup, i Stedet for Gaardmand Øvle Nielsen af Starup, nu er beskikket som Værge og Formynder for den sindssvage. Jens Hansen, Udflytter af Starup By, i Malling Sogn, under Baroniet Wilhelmsborg, det bringes herved, i Forbindelse med det i Aarhuus Stiftstidende No 208, pr. 1836 med flere Tidender, indrykkede Avertissement, denne Sag vedkommende, til offentlig Kundskab. Wilhelmsborg, den 27de Januar 1847. Güldencrone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-03
Da de ved 3die Auction over de Møller Søren Poulsens og afdøde Hustrues fælleds Bo tilhørende Eiendomme skete Bud ei ere approberede, blive disse Eiendomme, nemlig : Vandmøllen Odder Overmolle kaldet, beliggende i Odder By, ansat for Mølleskylds Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., samt af Nyt opførte Bygninger og tilliggende Jorder af Hartkorn 1 Tde 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb.;Et Stykke Jord paa Snærild Mark, Odder Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr.;Et Huus i Odder By, med tilliggende Haveplads, stillede til absolut Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes Mandagen den 22de Februar førstkommende, Formiddag Klokken 10, i Stervbostedet. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Samme Dag bortsælges ved Auction Boets Meubler og Effecter, Heste, Køer, Sviin og Faar, Vogne, Avlsredskaber med mere. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 1ste Febr. 1835. Rosenstand.