JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Paa indkommen Forespørgsel har Kancelliet erklæret, at, da Forordningen om Forligelsesvæsenet bestemmer, at en, ved Forligelses Kommissionen indgaaen, Forening skal have samme Virkning, som en usvækket Dom, samt fuldbyrdes paa lige Maade, saa kan det ikke nægtes nogen at saae et, ved Forligelses=Kommissionen indgaaet, Forliig tinglyst, hvad Vilkaar dette end maatte indeholde. Ligeledes har bemeldte Kollegium erklæret paa en indsendt Forespørgsel, at en Byeskriver er berettiget til at fordre Betaling, som for Protokoludskrivter, naar Vedkommende forlange flere end een Udskrivt af Registerings= og Vurderingsforretninger til Brug ved Auctioner. Kroemand Schade af Søeborghuus har faaet Tilladelse, at vise Kiøbenhavnerne et dobbelt Vædderlam, for Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
En gl. Jøde i Horsens har for sig og Familie faaet Tilladelse at holde Bedestue hiemme i sit Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
For Liebhabere i Hovedstaden og Provindserne tiener det til Efterretning, at et sat og kraftfuldt Menneske, 30 Aar, hverken smuk eller hæslig, ønsker af Mangel paa Formue at indtræde i Ægteskab med en god Enke eller Pige, naar hun melder sig inden 6 Dage ved Kiøbenhavns Adressekomtoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Anden Paaskedag prækede Fyens Biskop, Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. Hansen, til Afsked i Kristiansand. J Bergen giør en Mad. Prytter sig overmaade fortient ved at arbeide paa Spedalskes, især spedalske Børns Helbredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Der tales nu om Anlægget af en Kanal fra Søen Øjerntil Opstoe, for igiennem den at kunne med Baade foreTræprodukter til Kristiania.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
En Mand, som skriver sig Ch. Friis forhen Skolemester, har bekiendtgjort en meget diærv Giendrivelse at et i Dagen indført Skinkeriim, kaldet en Jydsk Soldats Sang ved et Gilde den 2 April 1804, af en John Olsen, theologisk Student. Uden blot at see paa det flaue og skadelige i at giøre Udfald paa en heel Provindses Beboere, erklærer Forfatteren de evindelige Stiklerier paa Jyderne: Fraadserier for ganske grundede i Ukyndighed. Marskbonden - siger han - æder tre Gange mere end Jyden Lolliker og Falsterboer spise langt mere Flesk, og overalt lever Bondealmuen ingensteds i de danske Provindser saa tarveligt, som i Jylland. Dette er en bekiendt Sandhed, og enhver Dansk og Norsk, der har været uden for den Rede, hvori han blev udklækket, kan vide det. - Middelstanden fraadser hist og her i Jylland; men den fraadser ogsaa paa Øerne, den fraadser i Kiøbenhavn, den fraadser i Norge, og paa mange Steder i dette Land ledsages Fraadseriet endda af en svinemæssig Drikken, som Jylland, til sin Hæder kiender intet til. - Med hvad Ret vil man haane Jyderne, dette Folk som endnu længst har vedligeholdt Oldtidens Ærlighed og en Reenhed i Sæder, der begynder at vorde sielden mellem Vardehuus og Altona. Med hvad Ret vil ubetydelige Rimere slaae sig til Riddere, paa en Provindses Jndbyggere, i hvis Skiød de betydeligste Mænd, der nævnes i Danmark Aarbøger, opstøde: Med hvilke Fier maa de pynte sig, som tør fremtræde ved Siden af en Landalmue, hvis udmærkede Egenskaber, Tapperhed, Sindighed, Tarvelighed, Troskab mod Fædrelandet endnu ikke er fordunklet af nogen Egns Beboere, som Dannerkongen kan byde at fremstaae?" "Tidobbelt jammerligt - hedder det tilsidst - viser Olsens Visk sig ved det Datum han har sat derpaa. Man kan være teed af hiin Skiertorsdags tidt opvarmede Kaal, men at bruge anden Aprils Daad til Vehikel for slau Spot, at optræde med Grinebideri i Anledning af en Dag, der bør være hver veltænkende Borger hellig, at giøre Løier og Harlekinader over de Blodstrømme, som randt ved Fædrelandets Altar, røber en Forvirring, der intet tilstrækkeligt Navn har. At parodere Jyderne ved en Ædefest, som en Gientagelse af deres Bedrivter, ligesom de i Kongedybet intet videre gjorde og overalt intet andet kunne giøre end læde, er saare uforsigtigt ifald Forfatteren selv ingen Jyde er. Thi da det er bekiendt nok at netop Jyderne eenstemmigen af alle, som kunnevide det, erklæres for at høre blandt de sande Helte af anden April, saa kunde det give Anledning til en forhadt Undersøgelse, om hvilke der ikke høre deriblandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Man har i forrige Maaned atter foretaget en Undersegelse paa Assistentetirkegaarden og fundet 9 Liig, som havde været opgravne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
J Kiøbenhavn har man i disse Dage sandt Aprilveir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Man har Vinter, Sommer=, Foraars= og Efteraarsvei, paa een Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Den Jødiske Nation i Hovedstaden, som selv maae holde deres Fattige, have til dette Øiemed adskillige Understøttelsesselskaber, hvorved indkiøbes Brænde og Tørv, Meel, Kiød, Lærred & for de Trængende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Hof og Stadsretten har nylig afsagt Dom i en for Klub elskere interessant Sag. En Klub saasøgte sin forhenværende Kasserer, for at faae ham til at aflægge Regnskab og tilbagelevere den Nøgle til Kassen, som han havde i sit Værge, hvilket denne ikke vilde, undtagen under Karacteer af Kasserer. Han blev dømt til, sin Suspension udet, at aflegge Regnskab, tilbagelevere Nøglen, og betale Processens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
En Skrædersvend i Hovedstaden har nyligen ombytter Saren med Pennen, og eftergiort adskillige Hænder, som f. Er. Hertuginden af Augustenborgs, Grev v. der Maa ses Haand, og taget Varer og Penge paa deres Navn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
J Politivennen er anmeldt en Tildragelse om en Magistratsperson, som skal have ageret Lovgiver, Dommer og Bødde i een Perion og mishandler en Bondetarl m.,get barbartk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
J samme Blad ønskes at Smaakiøbstæderne vilde være lidt mere kræsne med at drikke brak Vand, og søge at blive forsynede med sundt Vand, der dog oftest findes i Nærheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Kapitain Neergaard har solgt Grønhøigaard til Ritmester Qvistgaard for 25900 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Det af Malle Conrad Bruun i Paris udgivne geografiske Værk er af en tydsk Recensent erklæret for ufordøiet Blandingsgods af gode, middelmaadige og slette Skildring ger, Efterretninger og Dito; uden bestemt Plan og Øiemed ei heller Proportion i Udarbeidelsen. Hoved forfatte. ren Bruun - hedder det - har samlet sine Materialier ukritisk men dog med tydsk Flid, og udarbeidet dem med fransk Overfladiskhed; og har ved Siden af gode og brugbare Efterretninger sat aldeles urigtige Data. - Verket er en Compilation, som ikke holder Prøve i den ægte Kienders Øine, og kan i Tydskland ikke engang tilfredsstille Dilettantere i Geographien. For Franskmændene, som heri ikke ere saa nøieregnende, kan det nok være en meget vetkommen Bog; men de til bedre aandelig Føde vante Tydske væmmes ved saadan løs Kost.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Aalborg den 10 April : Afvigte Nat udbrød ved Midnats Tider en heftig og stærk Jld hos Kiøbmand Hr. Lars Nørgaard her i Byen, som i kort Tid afbrændte bemeldte Kiøbmands=Gaard. Ved Siden af blev et Huus nedreret, hvorved Jlden standsedes og lykkelig blev slukt. Man maa glæde sig over den lykkelige Beslutning at nedrive et Huus for at svække Jldens Magt. - Aftenen til den 15de f. M. gik Hr. Provst Holm af Roesholm fra Skyum Præstegaard og vilde gaae hiem, paa Veien blev han overvældet af en Besvimelle som gjorde ham saa afmægtig, at han ikke kunde gaae videre, blev altsaa liggende til om Morgenen, da manfandt ham næsten uden al Følelse, og førde ham til næste Huus og siden til sit Hiem - Han døde den 20de Marti. - En Mand i Thisted, som i nogen Tid ikke havde været re frisk, dog ei heller meget syg, stod op den 24 Marti om Morgenen, og som han havde drukket 2de Kopper Thee og hans Sønner vilde skiænte ham den 3die, faldt han af Stolen, var og blev død. - Saa hastig kan det menneskelige Livs Lys, udslukkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Den berømte Læge Bredefeld paa Frysenborg fik om meget hæderlig Jordefærd, 16 Præster af og udenfor Grevskabet og en utallig Mængde Bønder og Andre fulgte Liget. Kirken og Kirkegulvet kunde neppe rumme Følget. Den er nu aabnet en Subskription til at sætte denne høistfortjente Mand et Monument af Marmor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
For nogen Tid siden læste man i et offentligt Blad en Anmeldelse om Disciplernes Aftagelse i de lærde Skoler. At færre end forhen studere, er vel ikke saa afgjort som det har Ord for. Men - der gives ver flere Privatister. Øinhed over Børn hylder Huuslærerie og affjærner dem fra den offentlige Underviisning og dermed forbundne Menneskekundskab tvertimod al Plokologie. Skolernes Nærhed, paa sine Steder, har deel og nogen Deel. J det mindste synes Koldings og Fridericials Stoler for nærliggende ved Riber og Horsens, samt Randers's ligesaa ved Aarhuses. Derimod er et skiønt Spring fra Lemvig til Ribe for en Lærling, der vil modnes til vort eneste kjærne danske Universitet. Den høilovlige Reduktionsforordning af 17 April 1739 synes ikke at have Hensyn til Steders Beliggenhed; thi ellers havde den ikke ladet Sielland beholde 3 Latinskoler, og tillagt Norge der imod kun det halve Antal. Gaaer det ellers nu for fin til med Antallet paa Latinskolers Elever, da kan man vel sige, at det i Oldtiden gik for grovt til dermed; thi efter Terpagers umiskiendelige Beretning regnedes Aar 1592, af Ribe Skoles Ef lever eller Discipler, 315 Trængende da Stivendserne paa Andreas's Dag uddettes. (Beregningen in Detaille, sees i hans Rip. Cimbr. p. 493) En stor Deel af disse have vel altsaa været qvasie lærde Tingere, der have gaaet i Skole - proper panem lucrandum. Forresten dyrkedes dengang i de lærde Skoler endog det, som nu er henviist til dansk Skolehold. Børnelærdommen, især Theologien, thronede, ingen Examen Philosoficum, ingen Attestats havde Tilværelse for længe derefter. Hvad Under da at vor forkjættrede brave Lollik D. Niels Hemming øn gik hele 22 Aar i 6 Skoler ; og at vor berømte Jyde M. Kristen Lomborg slap med den halve Tid, efterat have begyndt 15aarig. Dette kaldtes da godt Kiøb af Tiden, mod den ærlige Mester Kristen Pedersens, Kaniks i Lund, Klage over den Hærskare af Aar, man i hans Tid maatte udholde, under daglig Angest og Hudstrygelse: -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Adskillige Lærde ere nu næsten enige i at hidsskrive de nedfaldne Stene fra Maanen, hvilken Hypothese de især bygge paa de Omstændigheder, at disse Stene slet ikke ligne nogen af vor Jords bekiendte Fossilier; men dog findes Stoffet i andre Fossilier, som giør den Formodning rimelig, at de kunne nedstamme fra en med Jorden beslægtet Planet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
De store Vilkanske Revolutioner, som Jagttagerne have fundet paa Maanens Overflade frem for paa Jordens, som ogsaa hiint lille Verdens Legemes mindre Tyngselskraft i Forening med dets tynde Athmosphære giøre det end yder. mere sandsynligt, at slige Masser af den paa Maanen jer Ginge stærkere Vulkanske Kraft kunne udslænges af denne lille Biplanets Tiltrækningsstraft saa stærkt, at de ikke falde ned paa den igien, men svadsere ud i det vide Rum, og kunne da hændelsesviis træffe ind i vor Jords Athmolphære hvortil behøvedes i det høieste en Hurtighed af 3000 Fod i det første Sekund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Lafayette boer nu med sin Familie ved Landsbyen Lagringe, 10 franske Mile fra Paris, paa et gammelt Slot, en ussel Rest af Familen Naalles uhyre Besiddelser. Ti Slottet hører noget Jord, som forskaffer dem deres Ophold. Bygningen er i ældgothisk Stil, forsynet med Taarne og tykke Mure, som have frelst det fra Ødelæggelse Jakobinerne havde alt givet befaling dertil; men deres udsendte Redskaber fandt at dette Arbeide allene kunde udføres med Fare og en stor Mængde Krudt, hvilket man bedre kunde bruge paa Grændserne. Her lever denne overordentlige Mand, som man paa ingen Maade har kunne formaae til at modtage nogen offentlig Post under Komularregieringen, som dog tilbagekaldte ham. Sin Karatteer troe og urokkelig i sine Grundsætninger, hænger han endnu ved det Jreal, for hvilket han har opofret sin hele Formue, de meest glimrende Udsigter, de skiønneste Haab og sit Livs Roe, for hvilket hans kiæreste Venner og Paarørende havi blødet under Bøddelernet, og han selv med sin Famtlievinsmægtet 5 Aar i Fængslet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Døbte: Den 11te April. Tømmersvend J. H. Schiøtzes Datter, Ane Kirstine, Fadd. Kirsten Pedersdatter, Dorthe Pedersdatter, Tømmersvendene R. Rasmussen, J. Johansen, og H. Hansen. Den 13de: Hvedebrøhager D. Erichsens Datter, Charlotte Caroline, Fadd. Mad. From, Jfr. Schuarz Kiøbmand Döcher, Guldsmedmesterne P. Theilgaard og Schiøth, Uhrmager Hanstrøm og Vertshuusholderne C. Johansen og N. Madsen. Den 14de: Rugbrødbager N. Rasmussens Sen Rasmus, Fadd. Jfr. Hansen, Jfr. Albreesen, Kiøbmand Teisen, Vertshuusholderne P. Hansen, S. Møller og P. Andresen, Hr. Kellinghuusen. Den 18de: Dagleier R. Nielsens Datter, Mette Marie, Fadd. Anne Wilckens, Ichanne Larsdatter, Bager J. Christensen, Tiener J. Olsen og P. Nielsen. Copulerede: Den 11te April Enkemand Rasmus Hansen Møller og Ole Kragerups Enke Karen Jørgensdatter. Den 12te: Musketeer Biørn Gorgesen og Enken Christence Adamsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Begravede: Fra den 10 til 14 April. Frans Taarup, Søn, Henrie, 3/4 Aar; Frøken Johanne Caspare de Cicignon Kirsten Olsdatters Datter, Caroline Henriche, 1/3 Aar; Mad. Vollender, 36 Aar. Bogbinder C. L. Milos hjemmedøbte Søn, Henrie Ludvie, 7 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Avinrisse ENTS. Den forhen averterede Auction over Møller og Effecter paa Juelsberg eller det forrige Raschenberg er nu berammet til Mandagen den 7 Mai førstkommende. Kataloger faaes imidlertid paa Adressecomtoiret i Odense og hos mig Nyborg den 16 April 1804. G. L. Baden. No. 2 C7 timuslo Stilling, Marsillius Knuzen Kongelig Maliestæts Justitsraad, Herredsfoged og Skriver 1804 i Lunde, Scham og Schoubve Herreder, giø vitterligt: at for mig haver andtaget Sagerer Møller i og dense, som Fuldmægtig for Selveier Peder Erichsen af store Kluset i Odense Amt, hvorledes der for denne er bortkommen en Panteobligation, som han for 1000 Rd. har udstædte 11te Juni Termin 1802 paa 1/2 Aar til Told- og Consumtionsbetient Haaske i Odense med første Prioritet i en ham tilhørende saa kaldet Skovlokke, beliggende ved hans Gaard store Kluset: hvilken Panter bligation af ham i 11te Decbr. Termin er bleven indfriet, men er bleven annulleret i Pantebogen. For imidlertid at opnaae denne Annusiation, finder han fornødent at erhverve lovlig Mortifications=Dom paa bemeldte Panteobligation, og til den Ende har været denne Stædning begierende; Thi sternes herved, i Overeensstemmelse med den dertil erhvervede Kongelige Bevilling af 2 hujus, med Aar og Dags Varsel, alle de som formeene sig at have nogen Ret til bemeldte Panteobligation, for dermed at fremkomme for Lunde Scham og Schouboe Herredstingsret og samme behørigen at anmelde og havende Udkomst at beviisliggiøre første Retsdag eller Tiirsdag i Julii Maaned 1805, som lovlig Tingdag efter at denne Stevning behørigen er læst og indført efter den allernaadigste Bevilling i de offentlige Tidender, fra den sidste Bekiendtgiørelse at regne, hvorefter Citanten vil vente og paastaae bemeldte Obligation ved Dom mortifiseret m.v. og derefter af Pantebogen udslettet. Dets til Bekræftelse under min Haand og Segl. Lunder Scham og Schoubyeherreders Contoir d. 26 Marti 1804. M. Knutzen. (L. S.) Læst og protocolleret inden Lunde, Scham= og Schoubye Herreders Ret Tiirsdagen den 27de Marti 1804. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
No. 5. Læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 23de Marti 1804. Bendz. J. Uldall. Jørgensen. Protocolleret R. Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underskrevne underhaanden at sælge min her i Byen iboende Gaard i Østergade ved Siden af Hr. Giestgiver Jørgen Møller. Gaarden bestaaer af 3 Fag Stuehuus til Gaden med Karnab 2 Etager, Kielder under 3 Fag, 2 Fag med god Port Jndkiørsel, 4 Fag teglhængt Sidebygning i Gaarden ved Stuehuset, som er indrettet til Bryghuus m.v.; ligeledes 8 Fag Halvhuusindrettet til Vognremisse, endvidere 3 Fag Baghuus som adskiller Gaard og Hauge derudi Loe og Stald til 5 Heste og 5 Køer tillige et stort Materialkommer, dertil en smuk Hauge som gaaer til Stranden med smuk Udsigt, desuden er i Gaarden en for 2 Aar siden indrettet Vandkilde og Pumpe udisom bestandig holder 5 a 6 Alen godt Kildevand; disse Eiendomme kan tages i Betragtning af Liebhaverne og kan tages i Beboelse til førstkommende Michaeli dette Aar; J min Fravarelse kan handles og accorderes med Hr. Postmester Hempel der i Byen. Faaborg d. 29 Martii 1804. Frideried Hansen, Post. Ved Thorsinge Slot, er tilkiøbs at bekomme 3 a 10 Stkr. frede og gode jydske Stude, naar Liebhaverne inden 14de April, derom vil giøre Kiøb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Saa kan og sammesteds kiøbes gode Sædeætter og særdeles godt Sædebyg, hvorom Liebhaverne vilde behage at henvende dem her til Skriverstuen. Thorsina Slot den 3die April 1804.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-18
Dersom nogen imod Formodning skulle have at fordre i Stervboer, efter Sognedegnen for Skydeblerg og Orte Menigheder i Baag Herred, Hr. Hendrich Fabian Adler, som den 23de de Mved Døden er afgaaet, ville de, inden 12te Ugersdagen fra underskrevne Dato, angive og legitimere deres Fordringer dog mig underskrevne. Debitorerne advares ligesaa for at undgaae Sogsmaal, inden samme Tid, at betale, hvad de tilStetoben maatte skylde: Jacobsen. Dreslette den 29de Marti 1804. Herredsprovst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Staden Breft er nu erklæret i Beleiringsstand og alle dens Borgere have maattet forsyne sig med Sikkerhedskort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Moniteuren beretter, at en engelske Steenerpedition af 23 store steenladte Fartøier har ladet sig see for Boulogne, og forsvandt igjen Morgenen efter. Den spotter over det. te Anslag og siger derhos, at Engellænderne derved vilde giøre Franzoserne en stor Tieneste, da det just er i Værk, at opføre et Fort i Søen til Rhedens Beskyttelse og denne engelske Fyldning da kunde komme meget beleiligt. Ved Øen Cuba har en fransk Golette erobret et engelsk bevæbe net Skib, efter en blodig Fægtning, hvori det engelske Skib fik 32 Døde og 26 Saarede, og det franske et Tal af 20 Dræbte og Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Fra Corunnah (i Spanien) berettes, at den spanske Paketbaad paa 22 ottepundige Kanoner og en Besætning af 105 Mk., er bleven anholdt paa Høiden af Havannah af en engelsk Fregat med 40 attenpundere. Da den engelske Kapitain forlangte af den spanske, at han skulde stryge Flag, saasom han havde Ordre at føre alle antræffende spanske Skibe til Jamaika, saa paafulgte en Fægtning der varede i 5 Timer og hvoraf Udfaldet var, at alle Officerer paa Paketbaaden bleve dræbte og ikkun 5 af Mand. skabet bleve tilbage. Paketbaaden er siden igien frigivet af Engellænderne. Det kommer nu an paa, hvorledes Spanien vil ansee dette Skridt fra Engellændernes Side. J Servien ere Urolighederne stegne til den høieste Punkt. Fredsunderhandlingerne imellem Pachaen af Belgrad og Servierne ere afbrudte. Alle Jndbyggerne af det Schabatzer Gebeet har slaaet sig til Serviernes Partie og alt det stridbare Mandskab er allerede stødt til dem, hvorved deres Korps er voxet til 16000 Mo. De have deres Hovedqvarteer i Ostronitza. Stæderne Belgrad og Schabag holde de indfintet. Jnsurgenterne have Medhold af Porten selv, som har tilladt dem at udrydde alle Beyer ne, naar de kun skaane Pachaen af Belgrad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Frankerig. Pichegru denne engang saa stridbare og seierrige General - har endnu vidst at sne sig fra fine Fiender og det tiltænkte Skaffet, ved selv at giøre Ende paa sit Liv i Fængslet Natten imellem den 5 og 6 d. M. Hvad Mod og Anstrængelse dette Krigspuds maae have kostet ham, kan man sluttederaf, at hans eneste Vaaden vare et sort Silke Halstørklæde og en Træpind, hvormed han snoede Tørklædet saalænge omkring Halsen til han var qvalt. Den ene Kind var endog bleven gavel af den stærke Omdreining. Den Gensdarme, som have de Vagt ved Døren, hørte vel en stærk Harken om Morgenen Kl. 3, men ansaae det ikke for at være af videre Betydenhed. Til den Styrke, hvormed han har udført denne Handling kan endnu regnes at han just havde lagt sit Hoved paa Træpinden (som han havde tillistet sig at Kakkelovnsbrænden) for at forhindre, at den er skulde løsnes igien. Da man fandt ham i denne Tilstand blev han strax aareladt, men forgieves. Derpaa blev hans Liig, offentlig stillet til Skue i Kriminaltribunalers Sal og ligeledes offentlig anatomeret (hvorved Lægerne fandt alle Legemets Dele i god Stand, meget fedt og opspulmeds Aarer) og af 10 Personer der kiendte ham personlig, erklæret, virkelig at være Pichegru, da der ellers kunde værre befrygtet Bedragerie ved et personligt Ombytte og Pichegru bortflygtet, imedens en anden kunde være udgiver, for ham som selvmyrdet. Siden blev han begravet under stærk Eskortering af et Artilleriederaschement. Paa hans igientagne Anmodning og sk. livne Æresord at han ikke. vilde aflive sig selv, var han i de sidste Dage fritaget for natlig Stuevagt. Om Aftenen havde han splist dygtig, for derved at giøre sin Dødsmaade deslettere. Efterat Protokollen om denne Dødsmande var oplæst Kriminalretten sagde Regieringskommissairen Gerard, af han vel havde unddraget sig Lovens Hævn; men Overbeviisningen om hans Skyldighed bliver tilbage for at udføre Processen mod hans Minde. Hans Samtidige og Efterkommerne ville sige: "Pichegru saae ingen Middelting, imellem sin Forbrydelse og Skaf ottet og myrdede sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Moniteuren anfører et Brev fra den forhen værende Marineofficeer Rivorre, som nu har været arresteret i Aar, hvori han frivillig og aabenhiertig bekiender, at han, foruden Deeltagelse i det forhen strandede Projekt at spille Brest i Engellændernes Hænder, ogsaa har været Medvider i Helvedmaskinens Komplot. Ligeledes beretter ovennævnte Blad, at der i London blev udstædt Befaling den 15 Jan. at alle de franske Emigrantere, som vilde begive sig til Rhingrændserne, skulde faae Generals Karakterer og stor Gage og at det var en følge af denne Ordre, at Emigranterne samledes ved de smaae tydske Grændsesteder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
De fremmede Hoffers Charge de Affaires maae nu ikke længer præsentere deres Nationers høie Reisende for Bønaparte, men det maae skee ved Palais Gouverneuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Det lader heller ikke til, at det diplomatiske Korps meere, som forhen, kommer til det førstekonsulige Taffel. Man er i Paris begierlig efter det forventede Senatuskonsulangaaende Førstekonsulens høiere Værdighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. Følgende Anecdote om Bonaparte, som læses i Carrs Stranger in France, er ikke meget bekiendt. Fra Arilds Tid havde Fiskerkjærlingerne (de bekiendte Poissarder) i Paris den Stik, ved enhver mærkelig Hofbegivenhed at sende Kongerne og Ministrene en Lykønsknings=Deputation med en Boket. (Det gjorde de ogsaa da vor Konge var i Paris.) Man veed hvilke Friheder de tillade sig baade før og efter Revolutionen. Alle de, der i Revolutionen kom ved Roret, fik en saadan Lykønskning. Da Bonaparte blev Konsul, glemte Poissarderne heller ikke at sende ham en Ambassade med en Bo ket. Men han modtog dem, som ingen for ham havde vovet. Han viste dem Døren, kastede dem Boketten for Fødderne, befalede dem at gaae hen og passe paa deres Fisk og ikke bekymre sig om Statssager. De frygtelige Potssarder dreve slukerede bort.