JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiske Anliggender. Det engelske Blad Times meddeler den ganske vigtige Efterretning, at Storbrittannien har anerkjendt Moldaus og Wallachiets Uafhængighed af det tyrkiske Rige. Disse Fyrstendommers Forhold gave hidtil Rusland Leilighed til at dække sine Planer mod Tyrkiet med et Skin af Retmæssighed, og gjorde det muligt for den russiske Keiser, som Fyrstendommernes Beskytter, at foreskrive Sultanen Love. Endnu i den nyeste Tid har Reguleringen af disse Fyrstendømmers Regjering, maattet give Paaskud til, at en russisk Hær tog sine Stationer i Tyrkiet, og at en russisk General (Kisselew) udstrakte sin Commando over en Deel af det ottomanniske Rige. Det samme Forhold gav desuden Anledning til, at, skjønt Moldau og Wallachiet ved Aprianopel-Freden bleve givne tilbage til Tyrkiet, blev dog en stadig Quarantaine anordnet mellem disse Fyrstendømmer og de egentlig tyrkiske Provindser. Denne Quarantaine, som behersker hele Handelen i disse Egne, er desuden stillet under den russiske Consuls Ledning; denne disponerer vilkaarligen over de til dette Øiemed udskrevne Tropper, og den naturlige Følge deraf er, at hele Grændsehandelen i det nordostlige Tyrki underordnes ei blot Fyrstendommernes, men ogsaa Ruslands Handelsinteresse. Allerede af denne Grund et Storbrittanniens Anerkjendelse af Fyrstendommernes Uafhængighed af Vigtighed, og endnu vigtigere bliver den i almindelig politisk Henseende. Fyrstendommerne ere derved satte i de Staters Tal, hvis Existents maa ansees nødvendig til at opretholde Ligevægten i Europa, ingen russisk Soldat vil i Fremtiden kunne passere Pruth, uden at den tusiske Regjering paa en Maade, bliver Engelland ansvarlig for et saadant Skridt; Garnisonerne ved Donau ville herefter udelukkende kommetil at bestaae af moldanske og mallachiske Tropper; og saaledes er Ruslands Planer til en Udvidelse mod denne Side for det Første standsede. Saaledes raisonnerer i det Mindste Times. For Engelland selv vil denne Anerkjendelse bringe betydelige Handelsfordele, hvis, som man ventet, de nu bestaaende Handelsindskrænkninderved ville vorde hævede, og Donau aabnes for engelske Skibe. - Jøvrigt er Frygten for et nye Fredsbrud imellem Sultanen og Mehemed Ali forsvunden derved, at en ægyptisk Fregat er ankommen til Constantinopel med 16 Mill. Piaster, til Afdrag paa Tributen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Spanien. Man har hidhil troet, at de Beskyldninger, som carlistiske Blade fremførte mod Mina for Grusomheder, vare overdrevne. Nylig forsvarede de franske ministerielle Blade det, at Mina lagde Byen Lecaroz i Aske, demed, at denne Forholdsregel var nødvendig, fordi Lecaroz tjente Elisondos Beleirende til Bedækning. Nu har man destoværte Vished om, at det er anderledes; thi en autentisk Proclamation fra Mina, viser ikke blot, at Lecaroz ene og alene et falden, som et Offet for hans Hevn, men ogsaa, at en anden Ejterretning om, at han har ladet skyde hver 5te Beboer i Byen, er aldeles overeensstemmende med Sandhed. Mina tilkjendegiver nemlig ikke blot i hiin Proclamation med reene Ord, at denne Straf har ramt Lecaroz og dens Beboere for disses forbryderske Forbindelse med Fienden; men han truer ogsaa enhver By og enhver Person i Navarra, som følger Lecaroz's Exempel, med en lignende Skjebne; "thi - siger han - jeg har fast besluttet at knuse med Vaabenmagt den. ne forbryderske, haardnakkede og æreløse Rebellion, dersom J ikke foretrække at forene Eder med mig, medens jeg endnu er tilbøielig til at tilgive". Til Slutning erindrede han Navarreserne om, at han er en Mand, der pleier at holde Ord. D. 20de Marts forlod Mina Elisondo og efterlod General Barena i Bastandalen med 8 Batailloner. Paa samme Tid skal Espatter være rykket ind i Bilbao, efter at have adspredet de i denne Egn værende carlistiske Bander. Valdespina og Zabala, Medlemmer af Juntaen i Biscaia og Hovedmænd for Oprøret sammesteds, skulle tilligemed Juntaens Secretær og endnu en anden Carlisthøvding være flygtede til Frankerig og førte til Bordeaux. Den franske Consul i Bilbao har paa sin Regjerings befaling forbudet de der bosatte Franskmænd at tage Tjeneste ved den derværende Borgergarde, hvorover man var meget misfornøiet i Madrid. Krigsministeren vedbliver at vise megen Virksomhed; han har nylig udnævnt General Rodil og Brigadeer, Ferat til Generalinspecteurer, hiin over Infanteriet, denne over Cavalleriet. General Cordova, som tidligere commanderede en Division under Mina, er udnævnt til Generalcapitain i de baskiske Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Storbrittannien og Jrland. Sir Henry Hardinges Motion om de irlandske Tiender foranledigede endnu d. 23de heftige Optrin i Underhuset, som især bleve stormende, da St. Barron kaldte Ministrenes Fremgangsmaade nedrig og erklærede deres Forhold for saa elendigt, at det var at fornærme Jrlændernes sunde Menneskeforstand, dersom man vilde opfordre dem til at sætte Tillid til en saadan Regiering. Tilsidst maatte Hr. Abercromby lægge sig imellem, og det lykkedes ham at formaae Hr. Barton til at undskylde sine Udtryk for Huset. Endelig blev det bevilget Sir Hardinge og Hr. Goulburn at indføre en Bil om de irlandske Tiender. Nye Beretninger fra Jamaica skildre Tilstanden der som meget beroligende; de frigivne Negere viste Lydighed mod Lovene og et i det Hele exemplarisk Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Blandinger. Norge. Udgiveren af Morgenbladet, som var sat under Tiltale for en Artikel om Danmark Provindsialstænder, er ved Underretten bleven fuldkomment frikjendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Tydskland. Det churhessiske Indenrigsminister rium har erklæret Frankerig, Belgien og Schweitz for saadanne Lande, som reisende Haandværksvende ikke tør besøge. - 600 Beboere i Hildesheim have indgivet Ansøgning om, at et homoopathisk Professorat maatte oprettes i Gottingen, tilligemed et homsopathisk Hospital. - Siden 1826 skulle 55 Klostre være gjenoprettede i Balern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Østerrig. En Deputation fra de ungarske Stænder bragte d. 13de f. M. Keiser Ferdinand Ungarns Hylding. Erkebiskoppen af Erlau førte Ordet paa Latin, og ikke blot Keiseren, men ogsaa Keiserinden, for hvem Deputationen siden fremstilledes, svarede i samme Sprog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Fra Kiel skrives under 25de Marts: "Den hidtilværende Professor Dr. L. Pelt i Greifswald er kaldet til det herværende Universitet som ordentlig Professor i Theologien i Prof. Testens Sted. Han agter strax efter Paaske her at aabne sine Forelæsninger. Horsens. Salget af Bygholms og Aarupgaards Godser til Kjøbmand Schutte i Perleberg, er nu, ved den kgl. Statsgjeld-Directions yderlige meddeelte Approbation, stadfæstet. Viborg, Kammerr., Procur. Knudsens Auctionsbud af 118,200 Rbd. Sølv for Ulstrup Gaard og Gods med Besætning of Jnventarium, har nu nydt sin endelige Approbation; og Knudsen skal allerede, mod en Avance paa 10,000 Daler, have afstaaet sin Kjøb igjen til den bekjendte duelige Landmand Forpagter Kock paa bemeldte Ulstrup. (Vib. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Ved Tallotteriets 1281 Trækning i Altona udkom: Ribe. Femte Søndag i Fasten prædiker i Domkirken, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinetirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Paa 6te Onsdag i Fasten prædiker Hr. Pastor Leth. Den 24de Marts 1835. Midnattens Klokke slog - den dronede saa huult - dumpe vare dens Slag. - Ol intet Under; den var Dødens Herold; den bragte Sørgebudskab. -Ja! da udaandede den kjærligste Fader, den oprigtige Ven, den sande Patriot, den virksomme og kraftige Religionslærer, da gav den Hæderværdige Olding Hr. Pastor Søren Spandet Hjort sit sidste Suk. - Hans forklarede befriede Aand hævede sig til Lysets Egne; men i Midnats Mulm stode tilbage: dybtsørgende Forældreløse Børn, bedrøvede Venner, en elsket mismodig Menighed. - O! hvad tabte vi ikka Alle- Dog den kjærlige Fader der kan indsvøbe alt i Mørke, har ogsaa skabt Morgenrøden og den klare Dag. - Trøst Eder da elskede forladte Børn, trøst Dig da hans tro Pleierinde i sunde og syge Dage, trøster Eder, hans talrige Venner, sorg ikke, du kjære Menighed, thi alle vide vi, at efter Midnattens Mulm kommer en Morgenrøde. - Lad os med Længsel see efter den; lad os haabe at en klar Dag vil følge paa; lad os have Tillid til de Faderløses Fader, der skabte Lyset og Mørket, og kan forvandle det Ene til det Andet. - Aldrig glemmer jeg det Venskab jeg beære des med; aldrig det Haandtryk der kort før det sidste Suk blev mig givet. - Et varigt Minde boer i Alles Hjærter, der kjendte den ædle Afdøde. Modtag da hisset Løn, for her udførte Daad! Paa Jord det mildne vil, de Efterladtes Graad. Jerne d. 26de Marts 1835. H. A. P. Fogtmann. AEil SSk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Placat. Onsdagen den 15de April næstkommende Formiddag Kl. 11, bliver paa Ribe Raadstue ved offentlig Licitation opraabt Arbeidet ved en nye Broes Opførelse ved denne Byes Sønderport. Forretningen fremmes efter Overslag og Conditioner, der forinden ligge til Eftersyn her paa Contoiret, og bemærkes det, at ogsaa Landsbyehaandværkere kunne overtage denne Entreprise. Tranberg. Ribe, den 31te Marts 1835. Den til den 17de April førstkommende berammede Skiftesamling i afgangne Enkemadame Schjøtt af Kalholt, hendes Stervboe, bliver paa Grund af at det den Dag er Helligdag, hvilket er blevet overseet, herved udsat til Fredagen den 24de samme Maaned om Eftermiddagen Kl. 2, og vil Samlingen hvorved Repartitionen fremlægges, som forhen bekjendtgjort, blive afholdt paa Weile Raadhuus. Herredscontoiret i Weile den 31te Marts 1835. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Onsdagen den 22de April næstkommende Formiddag Kl. 10, lader Enkefrue Lütken ved offentlig Auction heri Byen bortsælge sin afdøde Mands, Landvæsens Commissair og Procurator Lütkens Bogsamling, bestaaende af gamle- og nyt juridisk Archiv, juridii Tidsskrift, Archiv for Retsvidenskaben, Fogtmanns Rescripter til 1800, Brorsons Lovfortolkning, Stamper Erklæringer, Lovbogerne, med flere juridiske og andre Bøger. Endvidere endeel Landmaaler Jnstrumenter, en smuk lille Postvogn, og en Lystbaad med alt Tilbehør, foruden adskilligt Andet. Amtsfuldmægtig Krarup modtager Commissioner paa Kjøb af Bøger ved denne Auction. Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Ringkjøbing den 31te Marts 1835. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Dansk Almeenlæsning. Fra Aprilmaanede Begyndelse udkommer paa Undertegnedes Forlag et Ugeskrift under hosstaaende Titel, hvis Redaction Hr. Dr. G. F. Ursin har overtaget. Det nærmere angaaende samme vilde man behage at eftersee i hosfølgende Anmeldelse. Prisen bliver for hvert Qvartal 48 Rbs. Man vilde behage at tegne sig i Ribe hos Hr. Boghandler Simonsen, der modtager Subskription, ligesom de øvrige Hr. Boghandlere i Kjøbenhavn, Provindserne og i Norge. Kjøbenhavn d. 27de Marts 1833. Schulziske Boghandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Efter hertil Amtet skeet Jndberetning er i Slutningen af forrige Aar til Dato inddrevet og opbjerget Følgende, forsynet med Mærke, nemlig: 1) til Wester Herreds Forstrand: 1 Pibe Malagaviin, paa Siderne af Spunshullet, mk. : No. 4.1 Ditto Ditto med samme Mærke. 1 Oxehoved Viinæddike mrkt. A. M. No. H. Dito Ditto samme Mærke 75 1 Ditto Ditto mrkt. 19 8 P.B. 1 Ditto Ditto mrkt. A C. 66 H. No. 17.1 Dito Dito mrkt. 8" J T No. 17.1 Ditto Rum mrkt. Eis No. 1.1 Foustage Cognae mrkt. No. 5 Caminale 8. Co. Cognac. 2) til Fanøe Forstrand. 3 Kasser, hver indeholdende 8 Oste, mrkt. H. No. 3, 8 og 23.1 Skibsbaad mrkt. H. 1. ALBERTS. 3) til List Forstrand paa Sylt: 5 Oxehoveder med simpel ung Viin, mrkt. HT og nummererede 5, 6, 7 11 og 19.1 Ditto Æddike mrkt. HT No. 1. Eierne til samtlige foranførste Ting blive herved ifølge Placaten af 12 Marts 1790 indkaldte at melde sig paa Ribe Stiftamthuus inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, og at fremkomme med deres lovlige Adkomster. Ribe Stiftamthuus d. 24 Marts 1835. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
J Følge Amtets Resolution bliver den umyndiggjorte Peder Mikkelsens Gaard, Lundgaard, paa store Andst Mark, af Hartkorn Ager og Eng, 1 Td. 1 Skp. 2 Fdk. 1 tretiendedeel Alb. stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction, som holdes i Værgen Gaardmand Søren Hansens Boepæl i Andst, Fredagen d. 24de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Denne Gaard har i Forhold til sit Hartkorn et betydeligt Areal frugtbare Jorder, en fortrinlig Høe-Avl, et inddringende Rørskiær, god Riishugst og Tørvejord. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 21de Marts 1835. render.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Min Gaard i Thornum, Lintrup Sogn, agter jeg ved offentlig Auction den 13de April Formiddag Kl. 10 i Parceller at afhænde. Det er almindelig bekjendt gode Jorder til Sæd og Græsning. Lysthavende ville indfinde sig paa min BopælTornum d. 30te Marts 18312. Hans Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Ved Proclama af 29de f. M. som er læst for vedkommende Retter ere Credi- og Debitorerne i Stervbretefter afdøde, forhenværende Gaardmand i Høyer Bye der under Jurisdictionen, Thomas Olesen, indkaldte til inden 12 Ugers Forløb fra Proclamaets sidste Bekjendtgjørelse at melde sig hos mig som Skifteforvalter i Boet, de første for at beviisliggjøre deres Krav og de sidste for at betale deres Skyld; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende at Skiftet foretages paa Herredstingstuen i Weile Løverdagen den 11te Juli d. A. om Formiddagen Kl. 10, hvilken Dag det om mueligt vil blive sluttet. Norvangs Torrild Herreders Contoir i Weile, d. 26de Marts 1835. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Ved Proclama af 25de dennes er, i Anledning at et af afgangne, afskediget Capitain Johan Arnd Møl ford og senere, den 9de Februar d. A. afdøde Hustrue Else Cathrine Claussen under 1ste April 1802. oprettet og den 4de Mai næstefter Allernaadigst confirmeret Testamente, indkaldt med Aar og Dags Varsel de berettige til følgende i Testamentet bestemte og tillagte Gaver, nemlig: 1. Den sidst afdødes Fasterdatter Elisabeth, dengang gift paa Søvig Grund med Jens Nielsen Karet mager, eller efter hendes Afgang, deres eneste Datter Sophle, 200 Rbd. Sammes Farbroders, forrige Capellan Jens Claus sens Børn i Emmerlei eller deres Arvinger saamange deraf maatte være til, 200 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Lotterie Collecteur Henrich Ostermann Carstensen i Kjøbenhavn, 200 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Degnen Berend Carstensen i Elen paa Als, hans tre Drengebørn, eller saamange af dem som maatte være i Live, til lige Deling, 150 Rbd. 5. Sammes to Pigebørn, enhver 100 Rbd. 6. Sognepræsten Brandt i Kattrup hans ældste Datter Cathrine 1000 Rbd. til inden saadan Tids Forløb at legitimere sig for mig som Skifteforvalter i Boet og derefter mod behørig Qvittering at modtage hvad der er dem tillagt. - Ligeledes er ved samme Proclama med behørigt Varsel indkaldt Enhver som maatte have noget i Boet at fordre, til saadant Krav for mig at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Weile d. 27de Marts 1835. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Det har alt længe været medundertegnede Forlæggers Ønske at udgive et Tidsskrift, som med Hensyn til Jndhold, Priis o. s. v. kunde antages at komme i Menigmands Haand og tjene til muligst at udbrede sunde og nyttige Kundskaber om hvad, der for ham kunde være vigtigt at kjende og behageligt at vide. Naar undtages vore Religionsbøger, som dannede vor Ungdom, og som ere os siden til Lærdom og Trøst i Livet, tager vel ofte mangen stræbsom og hæderlig Borger eller Bonde i hele Aarets Løb næppe anden Bog i sin Haand end høiest en Almanak; og dog er der maaskee intet Land, i hvilket Regjeringen meere har stræbt at fremme selv den Ringestes Underviisning, end i Danmark vor Konge; intet Land uden Fædrenelandet, hvor kun Faa, ja med Tiden maaskee Jngen er aldeles blottet for den Færdighed i Læsning, som Barnet, saa let erhverver, og som i en senere Alder kan blive for ham en Kilde til Kundskab, ja, rigtigen anvendt, til at lære Ret og Pligt, befæste hans Dyd og gjøre ham til et dygtigt Medlem af det menneskelige Samfund. Den Tanke, som vi her have udtalt, gjennem Læsning at udbrede nyttige Kundskaber hos Folket, har i andre Lande, først i England, fremkaldt Folkeskrifter, som, muligst rige paa Jndhold og til en Priis, der gjorde dem tilgjængelige ogsaa for den Uformuende (næmlig ved en ringe ugentlig Udgift til Beløb omtrent 4 Rbs.), skulle tjene til Underviisning og Morskab for enhver af Folket. Virkeligen ere ogsaa saadanne Foretagender blevne paaskjønnede. Det engelske PennyMagazin, som er et saadant Folkeblad, kjøbes af over 200000 Personer og læses maaskee af det tidobbelte Antal, altsaa af flere end af Danmarks hele Folkemængde. Man har i andre Lande, i Tydskland, Frankrig, ja tildeels hos os, efterlignet dette engelske Tidsskrift; men altfor ofte meere udskrevet samme, i det man beqvemt herfra laante Afbildninger, end forelagt sig den vistnok vanskeligere Opgave at give sine Medborgere i Hænde et Tidsskrift, der skulde udrette for dem det Samme, som det, der tilsigtedes for Englænderne med Penny=Magazinet. Det er vel egentligen ikke gandske det Formaal, som vi tilsigte, ei heller det som, vi ville haabe at opnaae ved Udgivelsen af det Tidsskrift, som vi her anmelde; thi skylde vi end Hoved-Jdeen til den danske Almeenlæsning tildeels hine fremmede Tidsskrifter, troe vi dog rigtigere at opfylde de Forpligtelser, hvori vi stille os til Publicum, i det vi indbyde til Deeltagelse i dette Foretagende, ved mere, end flere af hine Tidsskrifter, at tage Hensyn til hvad, der kan tjene til nyttig Kundskabs Erhvervelse, end ene til Morskab i et ledigt Øieblik. Hermed være dog ikke sagt, at vi intet Hensyn ville tage til vore Læseres behagelige Underholdning; thi tværtimod vi ønske at kunne forene den stedse med det Nyttige, men noget mere end blot Morskab ville vi stræbe at give gjennem Bladet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Hvad Tidsskriftet vil indeholde, troer Udgiveren ikke forud nærmere at burde bestemme, thi det vil her meget komme an paa, i hvilken Grad han understøttes med Bidrag fra indsigtsfulde Mænd. Af sit eget Kundskabs=Forraad vil han for det Første kunne meddele en Forklaring over den danske Almanak og et Tillæg til samme, indeholdende for hver Maaned adskillige Antegnelser, som ikke findes i vor nærværende Almanak, iøvrigt ønsker han at meddele hvad, der staaer i Forbindelse med Landets Erhvervskilder; og, da Landvæsenet udgjør for Danmark een af de vigtigste, haaber han, ved at blive understøttet af Mænd, der have Jndsigter i dette Fag, saaledes at kunne forskaffe ei blot Borgeren, men ogsaa Bonden en lærerig Læsning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Bladet vil udkomme fra Aprilmaaneds Begyndelse dette Aar, og det første Nummer udgaaer Løverdagen den 4de April; hvert Nummer vil udgjøre et heelt Ark i 4to, og eet Nummer i det Mindste vil udgives hver Uge. Prisen, bliver 3 Rbmk. for hvert Qvartal, altsaa mindre end 4 Rbs. for hver Nummer; ja, hvis Afsætningen tillader at udgive jævnligen 2 Nummere i een Uge, for hvert Nummer endog betydeligen mindre. Bidrag, passende for Bladet, udbeder Udgiveren sig tilstillede enten directe eller igjennem den Schulziske Boghandel; forsaavidt samme optages i Bladet, seer Udgiveren sig i Stand til at honorere dem paa samme Maade, som Bidrag, der indrykkes i andre af vore Tidsskrifter. De, der ønske at eie dette Blad, ville behage at tegne sig her i Staden i undertegnede Boghandel, eller en anden af Byens Boglader, i Provindserne eller Norge hos een af de der værende Hr. Boghandlere. Dr. G. F. Ursin, Prof. Schulziske Boghandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-07
Kongelig. allernaadigst privilegeret. tists. 1 Tde. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. No. 28. Tirsdagen den 7de April. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-07
Udenlandske Efterretninger. Spanien. "Tingenes Tilstand i det nordlige Spanien" - siger Memorial des Pyrenkes - har i den sidste Tid væsentlig forandret sig. Christinerne, hidtil indsluttede i Elisondo og ikke istand til at holde sig i Marken mod Zumalaccarreguy, gaae nu offensivt tilværks. Siden Minas Tilstedeværelse i Elisondo træffes alle Forbredelser til at omringe Jnsurgenterne fra alle Sider og derved tvinge dem til en afgjørende Kamp. General Vigo holder med 2000 Md. Byen Lanz besat; Orog marscherer med 4000 Md. mod Jrurita; Jauregup har faaet Ordre til med sine 1500 Mk. at falde Jnsurgenterne i Ryggen og afskjære dem Tilbagetoget; paa samme Tid gaaer Mina med Hovedcorpset løs paa deres Front, for saaledes at faae hele Striden afgjort med eet Slag. Paa den anden Side har Zumalacarreguy concentreret sin hele, af 16 Batailloner bestaaende Styrke i Bastandalen. Jngensinde har denne Krig havt et saa regelmæssigt og tillige frygteligt Udseende. Begge Parter staae ligeovetfor hinanden, saa nær og paa et saa indskrænket Rum, at en afgiørende Kamp bliver nundgaaelig, og af denne Kamp er maaskee Spaniens Skjæbne afhængig." Maaskee - hvis nemlig Mina seirer; thi da er rimeligviis Krigen med det Samme endt og alt Haab ude for Prætendenten. Derimod kan man næppe sige, at et Nederlag paa Minas Side vil være afgjørende for Spaniens Skjebne; dertil synes Prætendentens Sag at have altfor faa Tilhængere udenfor de baskiske Provindser. Det engelske Cabinet har ladet Dronning-Regentinden vide, at det vil iagttage den strængeste Neutralitet imod Spanien og Jntet gjøre, enten for det ene eller det andet Parti dersom blot ingen af dem skulde gaae saavidt, at proclammere en Republik; thi i dette Tilfælde vilde Engelland være nødt til at lægge sig imellem. Denne Erklæring skal have fundet bifald i Madrid, og Dronning Regentinden skal have overdraget General Alava, baade at takke Hertugen af Wellington i hendes Navn, og, med Hensyn til en Republiks Opkomst i Spanien, at berolige ham dermed, at det ikke ligger i Nationens Aand, at undergrave den kongelige Magt, men kunat bringe den i Harmoni med den fremskridende Oplysning. Endvidere skal Gen. Alava tilkjendegive Willington, at de paa det opbragte engelske Skib, Jsabella, fangne spanske Officerer, for hvilke Hertugen er gaaet i Forbøn, ikke skulle stilles for en Krigsret og straffes efter Lovens Strenghed, men bringes til Portorico og der holdes i Forvaring, indtil den almindelige Rolighed er bragt tilveie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-07
Frankerig. I de Deputeredes Kammer er i den sidste Tid stredet om, hvad Auctorisation der behøves til at faae en offentlig Embedsmand sat under Tiltale. Hr. Vivien, til hvem det ministerielle Parti sluttede sig, foreslog, at, som hidtil, Statsraadets Auctorisation dertil skulde, udfordres; Ovilon Barrot, Jsambert, Tran, Goulberp og Mauguin talede med stor Jver derimod; Debatterne bleve heftige, tildeels stormende; det endelige Udfald er endnu ikke bekjendt Af de anklagede Aprilmænds Fordring, selv frit at vælge deres Forsvarere, hvor de maatte ville, er der ikke tagen nogen Notits. Hr. Pasquier har nemlig udnævnt Forsvarere for dem blandt de Pariser Advocater og nylig ved Skrivelser communiceret disse deres Udnævnelse. Advocaterne ere i Forlegenhed; de raadslaae med hverandre om, hvorledes de kunne undgaae at lade sig paatvinge de Anklagede imod disses Villie, men ere endnu ikke blevne enige om, hvad de skulle gjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-07
Tyrkiet. Fyrst Milosch har givet Servien en Forfatning. Forfatnings=Documentet, som bestaaer af 14 Capitler, deelte i 142 Artikler, er undertegnet af Fyrsten, dennes Brødre, Folkets Oeputerede, samt militære, civile og geistlige Embedsmænd fra de forskjellige Districter. Jfølge Forfatningen har Fyrst Milosch dernæst udnævnt et Statsraad, som tilligemed Fyrsten udgjør den høieste lovgivende og udøvende Auctoritet i Servien, til hvilken fra nu af alle serviske Embedsmænd have at henvende sig i deres egne og Folkets Anliggender.