JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1806-10-20
Hvid Sirup 100 Pd. a 26 Rd. Brun Sirup a 100 Pd. 10 1/2 Rd. imod Contant Betaling; og hvo som af de forarbeidede Sukkere tager 25 Pd. og derover, godtgiøres 3 pro Centum Rabat. Vahrene ere særdeles gode, og svare til det Navn dem gives. Randers 14 October 1806. Jsrael Carl Wulf.
Viborger Samler, 1806-10-20
Jfølge Placaten af 26de October 1792 bliver alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboen efter afdøde Jndsidder Anne Marie Troelsdatter i Scheelund Bye og Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, herved med 12 Ugers Varsel, i den Berlingske Aviser, Viborg Samler, og de Aalborg Jydske Efterretninger indkaldet til at melde sig hos mig undertegnede som Committeret Skifteforvalter, for at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer. Tillige indkaldes den afdødes Arvinger forinden den i Loven bestemte Tid, at bevise deres Arverettighed og iagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Kaarup Mølle pr. Hobroe den 10 October 1806. Diørup.
Viborger Samler, 1806-10-20
Jfølge Placaten af 26 October 1792, bliver Credi og Debitorerne i Stervboen efter afgangne Søren Wammen, Forvalter ved Quegaard, og Fæster under Dalsgaard Gods, i Hadsundhuusene, Wisborg Sogn, herved 3de Gange indkaldet, i de Jydske Efterretninger og den Viborg Samler, med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at møde her hos mig undertegnede, De første for at anmælde og bevise deres Krav, og de sidste for at betale hvad de til Boen maatte være Skyldige. Kaarup Mølle pr. Hobroe den 8de October 1806. Diorup, Committeret Skifteforvalter. Da adskillige Liebhavere have meldt sig til at kiøbe Billeshauge Hovedgaard, med til og underliggende, saavel samlet som enkelte Deele deraf, har jeg bestemt at stille samme til offentlig Auction her paa Stedet Torsdagen den 20 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10.
Viborger Samler, 1806-10-20
Hovedgaarden Billeshauge er beliggende i Hinds gaule Amt i Fyhn 3/4 Miil fra Kiøbstæden Middelfart og 1/2 Miil fra Fridericia, hvilke 2 Kiøbstæder saavelsom den Strækning af den lille Belt som er imellem disse Steder fra Haugen ved Gaarden kan oversees, ligesom og de i Beltet gaaende Skibe, og Overfarten imellem Fyhn og Jylland, baade fra Middelfart og Færgestedet Strib, kan sees fra Gaarden og Haugen. Gaardens Bygninger ere i god Stand; Vaanings huuset bestaar af 2 Etager med mange gibsede og betrukne Værelser, samt rummelige og gode Kieldere, og ere samtlige Bygninger assurerede i Landets almindelige Brandkasse for 2260 Rd. Haugen som er anlagt for faa Aar siden paa Engelsk Maade, og forsynet med mange og gode Frugttræer, er omgivet af en Skov paa omtrent 20 Tdr. Land bestaaende af Eeg, Bog, Elm og Esk forstørstedelen store Træer, og er i denne Skov, som ligger aaben for Haugen og fra Marken indhegnet, mange skiønne Spadseregange og Anlæg med Blomsterpartier, Plantager af adskillige Træsorter o. s. v. Gaardens Jorder ere liggende rundt om Gaarden, og indeholde af Agerjord 160 Tdr. og Eng 20 Tdr., Alt af bedste Slags Jord, inddeelt 17 Marker hvoraf 3 besaaes, 3 græsses og 1 er til Kleverslet. Desuden høre til Gaarden: En indhegnet Skov af omtrent 50 Tdr. Lands Størrelse overalt bevoxen med store Træer af Eeg og Bøg, og et derved liggende Huus med en betydelig stor Humlehauge og et Tillæg af 17 Tdr. Land; Alt staaer for Hartkorn Hovedgaardstaxt Ager og Eng 11 Tdr. 7 Skpr. og ufrie Taxt Ager og Eng 1 Tde. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 1 3/4 Alb. Bøndergodset bestaar af 26 Huuse, hvis tilligende Jord staaer for Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. og af hvilke forrettes til Billeshauge aarlig 1404 Dage foruden i Høe og Kornhost 112 Dage, og svares i Penge, aarlig 94 Rd. 12 s. Røyle Veirmølle med tilliggende Jorder HartkornaaMølleskyld 2 Tdr. og Jordskyld 1 Tde. 5 Skpr. 36 Fdkr. 3/4 Alb., er under Forpagtning som ophører til 1ste Mai 1807 og svares deraf i Forpagtning aarlig i Vahre og Penge omtrent 500 Rd.
Viborger Samler, 1806-10-20
Weilbye Sogns halve Konge-Korn og Qvægtiende oppebæres in natura til Billeshauge af tiendeydende Hartkorn 467 Tdr. Disse Eiendomme, hvis fordeelagtige Beliggenhed, og sieldne Godhed er bekiendt, kan af Kiøberen tiltrædet 1ste Mai 1807, og Conditionerne, hvor efter samme bortsælges, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Eier som paaviser Eiendommene. Billeshauge 11te Octbr. 1806. Nellemann.
Viborger Samler, 1806-10-20
En Skiftesamling er bestemt at holdes i Stervboe efter afdøde Gaardmand Søren Weile i AggeBye paa Glomstrup Gods, 6te Ugers Dagen, Man dagen den 24de November førstkommende Klokken 10 Formiddag, da Skiftet og muligt sluttes, hvilke, herved bekjendtgiøres alle Vedkommende i Følge Plakaten af 26 October 1792. Gimostrup 13 Octbr. 1806. A. Giedde.
Viborger Samler, 1806-10-20
Onsdagen den 29 October førstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Dom og Udlæg foretaget offentleAuktion over det under No. 136 i denne Byes Vestergade beliggende, Giørtler Bernt Poulsen tilhørende Sted, bestaaende af 6 Fag Gadehuus med derpaa opførte Altan, og 5 Fag Udhuus. Konditionerne s. es forinden Auktionen hos Prokurator Lykke. Viborg den 8de October 1806. Juul.
Viborger Samler, 1806-10-23
No. 855.
Viborger Samler, 1806-10-23
Krigstildragelser: Under 9de October er udstædt et Manifest, vori Preussens Konge erklærer Frankrig gerig. Hovedindholden er: "J 15 Aar har Fran rigs Politik været Menneskehedens Svøbe. At de nage og usikre Magthavere, som siden 1792 stode 3 Spidsen af Frankrig, hver en kort Tid, søgte ved strig at befæste deres Herredømme og ved Natio lers Ulykke at sikre deres Vedvarenhed, kunde man ske undre sig over. Men, da der opstod en ny og afstere Regjering, hvis Trang ikke var denne, opliledes almindelig Haabet og Freden. Napoleon, deklædt med den høieste Magt, seierrig, omringet f svage Stater, eller fredelige Regentere eller og hervundne og trætte Meddelere, havde i sin Magt, i spille en bedre Rolle. For Franskm. Storhed har intet tilovers for ham at gjøre, for deres Lykke hadede han ganske. Det er smerteligt at maatte sige: den franske Politik blev sig stedse fremde ks liig. En Umættelig Æresyge vedblev at væ le dens herskende Karakteer. Saasnart en Fred har sluttet, begyndtes nye Fiendtligheder. Saale les forvandledes Sveits og Holland efter Amiensfrelen til franske Provindser, der gav Anledning til en ny Krig. Jmidlertid havde dog Fastlandet Fred og Tydskland kiøbte den med umaadeligt Offer. Men, midt under Freden faldt de Franske ind i Hannover, bemægtigede sig Curhaven, der tilhørte den fri Rigsstad Hamborg, der aldeles ikke havde Udstand med Frankrig, og lukkede derved Handelen paa Elben foralle engelske Skibe. Midt under Freden fornærmedes den tydske Naitons Ære endnu stærkere, da de Franske nogle Maaneder efter grebe Hertugen af Enghien, hvis Død endnu ikke er hævnet.
Viborger Samler, 1806-10-23
Traktaten til Luneville erklærede de italienske Stater uafhængige; men uagtet de bestemteste Løvter, satte Napoleon Jernkronen paa sit Hoved, indlemmede Genua under Frankrig, og lod Lucca næsten have samme Skjebne. Faa Maaneder før havde Keiseren, høitidelig erklæret, at han ikke ville udvide sit Riges Grændser.
Viborger Samler, 1806-10-23
En Traktat med Rusland fastsatte det som Pligt for Frankrig, at give Kongen af Sardinien Erstatning i Jtalien; det skeete ikke og man bemægtigede sig i dets Sted alt det, der kunde tjene til denne Erstatning. Portugal ville forsvare sin Neutralitet. Man tvang det til at tilkjøbe sig nogle Øjeblikkes Sikkerhed. Saaledes var ingen Magt i Europa sikker for vilkaarligt Angreb. Hertil kom endnu en heel Række Fornærmelser, hvoriblant den, at en Journal, der gav sig Navn af Regjeringens Stemme, gjorde Udfald paa alle kronede Hoveder. "Det er overflødigt at opregne hvormeget Napoleon har Preussen at takke for. Preussen var den første Magt, som erkiendte Napoleon. Jngen Løvter og ingen Trudsler har bragt Kongen til at vakle i den med Frankrig antagne Neutralitet. Hvad der kunde være en god Naboes Pligt, ydede Kongen rigelig i 6 Aar; han skattede desuden den tapre Nation højt, som ogsaa kiendte Preussen i Krig og Fred. Han lod Keiserens Genie vederfares Ret og hang fast ved de naturlige Forbindelser, som give begge Rigerne en ualmindelig Jnteresse. Men paa Dette tænker Napoleon ikke meer.
Viborger Samler, 1806-10-23
Kongen beklager de ulykkelige Fyrster, der have ladet sig blænde; men, naar de ventelig maae lyde befalinger og deres nye Erhvervelser sætter dem Vasalstanden; saa fortjene de vel ikke, at Tydskland, fører Anke over dem. Naar den ædelmodige Nation, hvoraf de før vare Lemmer, reiser sig for at fægte for sin Uafhængighed, da vil vel i det mindste deres Lænker vorde dem afskyelige, naar det kommer an paa, at farve dem med deres Brødres Blod. For personlig at fornærme Kongen af Preussen, var Prindsen af Oranien den første man berøvede sine Fædres Eiendom. Man maae mærke: at Preussen kun under Forbeholdenhed af hans Existents og en Erstatning i Penge, havde erkiendt Forandringen i Holland; man maae vide, at Hollænderne vare villige til en Pengeerstatning; men Napoleon. forbød dem det. Over tyve Gange havde Preussen, erklæret, at han ville ikke lade denne Prindsens Fordring bortfalde og i 8te Dage for man berøvede ham sine Fadres Eiendom, fik han et Brev fra Keiser Napoleon, hvori han bevidner Prindsen, sin Deeltagelse i hans Faders Død og lykønsker ham til den fredelige Besiddelse af Hans Staaer "Cleve tilfaldt Prinds Murat. Neppe var han Souveræn, før han ville være Erobrer. Hans Tropper besatte Essen, Werden og Elten, under Foregivende, at de hørte til Eleve, hvilket end ikke havde Skin af Rimelighed, da de ere ganske nylig erhvervede. Vesel skulle tilhøre Hertugen og ei Napoleon. Aldrig havde Kongen tilstaaet Frankrig sin sidste Fæstning ved Rhinen; og uden at erklære et Ord herom, blev Wesel slaaet til et fransk Departement. Man havde gjensidig garanderet Porten og Østerrig deres Lande, desuagtet besatte franske Tropper, Ragusa og man rev Gradisca og Aquileja fra Østerrig.
Viborger Samler, 1806-10-23
Frankrigs Hensigt, at afkræfte Preussen Tid efter anden eller ved Nedværdigelse og Ydmyggelser at bringe det under sin Villie, er tydelig. Derfor lod Kongen sine Armeer rykke sammen: Han lod Knobelsdorf paastaae de franske Tropper skulle forlade Tydskland. Man bekjendtgjorde derimod i Paris, at de skulde forstærkes; med en Haan, der endnu var værre end Vægring, tilbød man, at trække sine Tropper ud af Vestfalen, naar Preussen ville indstille sine Rustninger. Ja mere man erklærede Preussens Gesandt, at Hamborg, Bremen og Lübekikke maatte tiltrædedet nordiske Forbund; men, at Frankrig, ville tage dem under sin Beskyttelse. Dette erklærede man paa en Tid, da man gav Love og bortgav Lande i Rhinforbundets Stater og det om Stæder som ligge i Hiertet af det preussiske Monarki. En anden Contrast forbittrede Kongen meget. Han modtog et Brev fra Keiseren med Venskabsforsikringer, som vist nok, naar Gierningen ei ligner Ordene, ere at betragte som intet; men som dog en Souveræns Værdighed giør den anden til Pligt at agte paa, selv under Krigens Svælg, og, faa Dage derefter indeholdte Publicisten af 16de Sept. en ærerørig Opsats imod Kongen og Landet, der i andre Tider var det samme som en Krigserklæring. Kongen har lært at foragte modtvillige Paadigtelser; men, naar de give ham Lys om Tingenes sande Sammenhæng, er det uklogt at foragte dem. Endelig forsvandt og den sidste Tvivl. Fra det indre Frankrig rykkede Tropperne mod Rhin. Kongen lod endnu Knobelsdorff levere en Note, hvori tilbødes Fred under de Vilkaar 1) At Franskm. ufortøvet skulle forlade Tydskland. 2) At Frankrig ej maatte lægge Hindring for det nordlige tydske Forbund og 3) at der strax skulle underhandles om Tvistighedernes Afgiørelse, hvori Preussen paastod de 3 Abbedier sig tilbagegivne og Staden Wesel at udgaae af det franske Rige. Saa billige end disse Forslag vare, har Kongen, dog ikke faaet Svar derpaa. Kongen kand altsaa kun betroe Sin Krones Ære til sine Vaabens Lykke. Med Smerte skeer det, da den Roes, som kiøbes med hans Folks Taare, aldrig var hans Ønske. Jkke griber Han til Vaaben for at give en længe næret Forbittrelse Luft, ikke for at udvidesinMagt; men for at redde sit Land og hævde Friderichs Folks Uafhængighed og Ære og give Tydskland en varig Fred. Han behersker en Nation, som har Kraft og Villie til Kampen. Redeligsindede tydske Fyrster have forenet sig med Ham m.v. Erfurt den 9de Octbr. 1806. Oven paa dette saa mærkværdige og sieldne Manifest, der udbreder saa meget Lys over det Forudgangne, har man følgende: Krigsnyt.
Viborger Samler, 1806-10-23
Berlin 15 October. En Coureer har overbragt den officielle Tidende, at Fyrsten af Hohenlohe total har slaaet Soults franske Korps, som var paa Veie til Naumburg for at overrumple Magasinerne. 6000 Franske skal være blevne og endnu flere fangne. Og saa General Rüchel har slaaet den franske venstre Fløi og man ventede snart at faae Slag med det franske Centrum. Derimod har det preussiske Kongehuus faaet en dyb Sorg i Anledning af den ne Sejr. Prinds Frid. Christ. Ludevig, en Søn af Prinds August Ferdinand, Broder til Friderich, den Store, 34 Aar gl., havde befaling fra Fyrsten af Hohenlohe, at forsvare Saalfelderbroen med 5000 Mand, da Fyrsten ville tournere Fjenden, Prindsen oppebiede ikke Fjendens Anfald; men angreb den overlegne franske Magt, og sloges i 6 Timer med 20000 Franske. Prindsen fik en Kugle i Brystet, og, da en af hans Adjutanter saae ham vakle paa Hesten og sprang til, traf endnu een Kugle ham og han faldt død til Jorden. Hans bedrøvede Moder fik denne sørgelige Tidende paa sin Geburtsdag. Adjutanten Nostitz, der søgte at redde hans Liig, blev stærk saaret. Baade Preusser og Sachsere fægtede som Løver. Man seer hvert Øjeblik et stort Slag imøde. 60000 Russer ere rykkede ind i Preussen. Slaget har havt Sted d. 10de imellem Rudolstads og Saalfeld og de Handlende i Leiptziger Messe bleve satte i megen Skræk, da der d. 13 om Natten kom 40 franske Chasseurs til Leiptzig, som krævede Penge og fik 500 Louisdorer. De droge bort Kl. 3. og lode sig give Beviis for, at de havde været der. Kl. 2 om Efterm. d. 13 kom omtrent 20 Franske og rede med dragne Sabler igjennem Menneskevrimmelen i Messen. Om Aftenen kom 200 franske Husarer. De Franske vare i Neustadt. Man ventede Preussere fra Dessau og Magistraten befalede at ingen Handlende eller Messegiest maatte forlade Byen før Betalingsterminen var forbi Leiptzig den 14de October.
Viborger Samler, 1806-10-23
De i Gaar hertil komne Franske hørte til et adsplittet fransk Korps, som havde forvildet sig.
Viborger Samler, 1806-10-23
Sagen for de tydske Tropper staaer meget got Den preussiske Avantgaarde som er 10000 Mand, har forsvaret sig mod 3 Gange saamange Franske.
Viborger Samler, 1806-10-23
Bekiendtgiørelser. Som forhen bekjendtgjort i den Viborger Samler, foretages næste Tirsdag den 28de October om Formiddagen Kl. 11, Auction over min i denne Byes Mathis gade beliggende Gaard, den jeg da attraaer at sælge, efterdi jeg vil flytte fra Byen. 2000 Rd. kand blive staaende i Gaarden, uopsagt i 5 Aar. Den averterede Auction over min Jndbo, udsættes til næste 6te Novbr. om Formiddagen Kl. 10. Viborg 21 Octbr. 1806. V. Edinger.
Viborger Samler, 1806-10-23
Førstkommende Søndag Aften den 26 dennes, bliver i Borger=Klubben hos Bendix, Generalforsamling, de respective Medlemmer behager at tage Møde.
Viborger Samler, 1806-10-23
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1806-10-23
Blandede Efterretninger. Byerne Bayreuth og Erlaugen ere besatte af de Franske. Kongen af Würtemberg var i Würtsburg, hos Keiser Napoleon. Begge reiste derfra den 2den Octbr. Kejseren var i Bamberg den 6te Octbr. Preusserne rykke i 3 Colonner mod Wesel. Domkapitlet i Münster har Kongen af Preussen ophævet. Træerne og Alleerne om Byen hugges ned og Preusserne forskandse Staden. Med Osnabrück og de Steder, hvor de Franske staae, ophører ald Forbindelse.
Viborger Samler, 1806-10-23
Den østerrigske Keiser opstiller 4 Korps ved Pet tau, Pilsen og Eger, i Overøsterrig ved Wels og Salzburg og det 4de ved Minkendorf.
Viborger Samler, 1806-10-23
Ved Slaget den 10de da Prinds Ludvig faldt, leed især et sachsisk Jnfanteri-Regiment, 2 Dragon- og et Husarregiment meget. Det franske Linieskib Regulus og 2 Freg. den have skadet Engl. saameget paa Kysten af Afrika, ere trods den engelske Blokade komne til Brest.
Viborger Samler, 1806-10-23
Domme afsagde ved Landsoverretten i Viborg. den 20de October 1806. Sagen: Juul. Som befalet for Møllebyggersvend Conrad Schlipmann contra Fogh. Kammerraad Lang til Hessel. (Angaaer Overfald m. m. øvet af Schlipmann.) Dom: Den indstevnte Dom frafaldes, hvorimod Sagen henvises til Afhandling ved Forligelses=Kommissionen. Ved Katholm Birk var dømt saaledes: 1) At Conrad Schlipmann skulle bøde til Rasmus Mikkelsen, Friis 3de 3 Lod Sølv, og desforuden 3de 40 Lod Sølv. 2) At arbeide i Viborg Tugthuus i 3 Maaneder. 3) At stille Borgen for at han ikke vil giøre Skade, og 4) At betale alle Sagens Omkostninger. Sagen: Buxlund. Birkedommer Thorbiørnsen contra Jngen mødte. Bye og Herredsfoged Fellumb og Bye- og Herredsskriver Sinding i Ebbeltoft.
Viborger Samler, 1806-10-23
(Angaaende en Auktions Jurisdictions Dispute.)
Viborger Samler, 1806-10-23
Dom Hr. Byfoged Fellumb og Byskriver Sinding bør for Birkedommer Thorbiørnsens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves, Sagen: Buxlund. Dito contra Mødte ingen. Dito (Dispune om en Auktions Jurisdiction.)
Viborger Samler, 1806-10-23
Dom Den indstævnte Dom bør ved Magt at stand Processens Omkostninger ved denne Ret ophæves.
Viborger Samler, 1806-10-23
Af Sættedommeren Byefoged Aagaard var denne Sag paaakiendt saaledes: Jndstævnte Birkedomme, Thorbiørnsen bør til Citanterne Bye og Herredsfoged Fellumb og Bye og Herredsskriver Sinding udbetale det for den paastævnte Auktion faldne fulde Sallarium, og bør til Citanterne levere en rigtig og lovlig Afskrivt af det passerede ved bemelte Auktion under 1 Rd. daglig Mulkt for hver Dag Dommen siddes overhørig. Denne Sags Omk. betaler Jndstævnte til Citanterne med 21 Rd. 2 Mk. 11 s. samt til Justitskassen, for unødig Trætte 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Sagen: Fogh. Proprietair Brask til Kiellerup kontra Buxlund. Mølleren Peder Christian. (Angaaer ulovlig Fiskerie) Dom: Denne Sag hiemvises til endelig Paakiendelse paa Underdommeren Major Tetens Bekostning. Denne Jndstævnings Bekostning bør han tilligemed Peder Christian erstatte Appellanten med 12 Rd. inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, saa betaler han og til Domhuset strax 2 Rd.
Viborger Samler, 1806-10-23
Ledigt Embed. Byfoged Embedet i Helsingøer.
Viborger Samler, 1806-10-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Præsten ved Tugt, Rasp- og Forbedringshuset i Kbhn, S. J. Omann, udn. til Sognep. for Vester og Øster Hassing Menigh. i Aalborg Stift; Sognep. i Skanderborg, C. Fabricius, tillagt Rang med 5te Klasse No. 8 i Rangforordningen, som er med Hofpræster; Exam. Juris S. L. Thanlov confirm. som Birkedommer og Skriver ved Løvenborg, Birk i Sjælland, dog saaledes, at det Hartkorn, som nu ikke ligger under Baroniet Løvenborg, skal gaae fra Birket, og henlægges under vedkommende Herred.
Viborger Samler, 1806-10-23
Under Generalitetet: Fænd. M. A. v. Wichmann besk. til virk. Secondl. ved det fyenske Jnf. Regm.; afsk. Secondl. P. C. v. Bentzen besk. til Capt. a l. s. ved det schlesvigske Landv. Regm.; Reg. Chirurg ved Kronprindsens Reg., Prof. J. H. W. Giesemann, forflyttet i lige Qvalitet til det kongl. Artilleriekorps, og Reservechirurg C. Fenger besk. til Regimentschirurg ved Kronprindsens Reg. til Fods.
Viborger Samler, 1806-10-23
Under Rentekammeret: Jnspecteuren ved Kronprindsens Korg, N. Maasen, udn. til Sognefoged i Marne, udi Landskabet Sønderditmarsken. under Departementet for de udenlandske Sager: de kongelige Agenter v. Pilgramm ved Rigshofraadet i Vien, og Baron v. Zivierleing ved Rigskammerretten i Wetzlar, i Naade entl. fra deres Embeder med Pension. .
Viborger Samler, 1806-10-23
Døde. Paa Batavia, Skibs-Captain Jens Constantinus From. Strømsbøenæss Skipper Hans Ellingsen, 45 A. Jægerspriis: Chirurg, Trant.
Viborger Samler, 1806-10-23
Bekjendtgjørelser. En Han-Paasugle Unge er bortkommet. Finderen ville anmelde den i Bispegaarden.
Viborger Samler, 1806-10-23
En Sølv Skrue-Spore er tabt; Finderren ville melde sig hos Boghandler Just, der opgiver Eieren.
Viborger Samler, 1806-10-23
Efterlysning! Fra Stiftelsen Estvadgaards Bonde Niels Jensen Nørgaard i Estvad Sogn og Bye, er Natten imellem den 27de og 28de f. M., af bemeldte Byes Mark bortgaaet en sort Hæst 13 Aar gammel, med en hvid Snip paa Næsen og en stor Stjern i Panden, uden Skoe, som nyelig før Bortgangen var ham fratagen.
Viborger Samler, 1806-10-23
Bemeldte Hæst skal efter Sigende, været bleven optagen benævnte 28de September ved Middagstid af Kroemanden i Seibæk, som skal have holdt samme i Tøire indtil Fredagen dernæst, da Hæsten skal have stødt sig løs og ikkuns beholdt Klaptræerne, og saaledes tage, Veien igjennem Grønhøj, Teistrup til Lysgaard hvor han skal være kommen tgjennem samme Dag ved Aftens Tid, og efter bemeldte Lysgaardsmænds Formodning. taget Veien til Elsborg. De som antræffer denne Hæst ville behage at anholde samme, og om Anholdelsen at give undertegnede fornøden Efterretning, som skyldigst betaler alle derpaa anvendte Omkostninger ved Hæstens Afhæntelse, og desuden en passende Dou om forlanges, Estvadgaard pr. Skive den 8de Octbr. J. Hornstrup.
Viborger Samler, 1806-10-23
I dette Efteraar er endeel Frugttræer at gode Sorter, og Træer til Alleer og Buskasier, Acacietræer Lavendeler, og Asparges Planter, m. m., som kand faaes hos Gartner. Jensen i Viborg. Den 3die October sidstleden døde hos mig og i min Tieneste Gartneren Jørgen Thomsen, fød i Østrup Bye, Glud Sognetroe og redelig har han tient mig paa 17de Aar. 30te Dagen efter Dødsfaldet holdes herpaa Kieldgaard den 1ste November, som herved bekjendtgiøres, hans Slægt til Efterretning. Kieldgaard 7de Octbr. 1806. Stiernholm.
Viborger Samler, 1806-10-23
Paa billige og for eelagtige Vilkaar agter MadameRøgert at bortsælge sin paa Hiørnet af Mogensgade og Reberbanen beliggende Gaard, der for faa Aar siden af hendes Mand af nye er opbygt. Libhaverne ville henvende sig til Præsten Fog her i Viborg. Et Fald Agerjord, beliggende paa denne Byes Nørre- og Mark og i den østerste Deel af saakaldet Guldsmedjord, indhegnet med forordningsmæssige Grøfter og Diger, i Nærheden af St. Mogens Port, og bestaaende i alt af omtrent 167 Skiepper Bygsædeland, kan bekommes tilkjøbs, enten samlet eller i mindre Stykker, naar Liebhavere behager derom at accordere med Cancellieraad Gierulff.
Viborger Samler, 1806-10-23
Jfølge Placaten af 25de October 1792 bliver alle de saasom maatte have nogen Fordring i Stervboen efter en afdøde Jndsidder Anne Marie Troelsdatter i Be Scheelund Bye og Sogn, Hindsted Herred, Aalborg sam Amt, herved med 12 Ugers Varsel, i den Berlingske Aviser, Viborg Samler, og de Aalborg Jydske Efterretninger indkaldet til at melde sig hos mig undertegnede som Committeret Skifteforvalter, for at anfor mælde og beviisliggiøre deres Fordringer. Tillige har indkaldes den afdødes Arvinger forinden den i Loven i bestemte Tid, at bevise deres Arverettighed og iagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Ma Kaarup Mølle pr. Hobroe den 10 October 1806. Dierup.
Viborger Samler, 1806-10-23
Jfølge Plakaten af 26 October 1792, bliver Credi og Debitorerne i Stervboen efter afgangne Søren Wammen, Forvalter ved Quegaard, og Fæster saa under Dalsgaard Gods, i Hadsundhuusene, Wisborg, Sogn, herved 3de Gange indkaldet, i de Jydske Efterretninger og den Viborg Samler, med 6 og 2 Ugers Fa Varsel fra Dato, at møde her hos mig undertegnede, De første for at anmælde og bevise deres Krav, og de sidste for at betale hvad de til Boen maatte være Skyldige. Kaarup Mølle pr. Hobroe den 8de October 1806. Dførup. Committeret Skifteforvalter. En Skiftesamling er bestemt at holdes i Stervboet efter afdøde Gaardmand Søren Weile i Agger Bye paa Glomstrup Gods, 6te Ugers Dagen, Man, dagen den 24de November førstkommende Klokken 10 Formiddag, da Skiftet om muligt sluttes, hvilket herved bekjendtgiøres alle Vedkommende 4 Følge Plakaten af 26 October 1792. Glomstrup 13 Octbr. 1806. A. Gjedde.
Viborger Samler, 1806-10-27
No. 86.