JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-07-27
Om Jomfru Grahns Debut i den store Opera hed der det i Journ. des Deb., Jomfru Lucilie Grahn, er kommen til os directe fra samme Kant som Malle. Taglioni. Forestiller Eder en ung Pige, slank og spinkel, meget hvid, meget vakker, meget kold og meget frygtsom, som dandser doucement, uden Larm, uden Anstrængelse, uden Smiil og med et saa roligt og adstadigt Blik. Det er noget saa Nyt og Uventet, at see en Dandserinde uden Dandsens Gestus, dens Anstrængelser, heftige Bevægelser og Smill. Man seer et Legeme, som af Naturen er bøieligt, Been, som ikke have undergaaet nogen Skoletortur, en Fod, som Balletmesteren ikke har vanskabt, en smuk Person, der dandser som Fuglen synger, der er født til at være let. Hvor det giør godt ovenpaa disse rasende Spring, disse voldsomme Beenkast, disse endeløse Peronetter, som vi ellers ere vante til. En saadan Virkning frembragte denne nye Svenskerinde (!) – J Messager hedder det om hende: Maskeballet i Don Juan var bleven valgt til Debut for Jfr. Grahn, som Danmark sender os. Alt hvad man kan sige om denne Dandserinde er, at hun er meget ung og meget gracicus. Hendes Dands trænger til at dannes; men hun er for første Gang i god Skole, og man maa haabe, at hun snart vil drage Nytte deraf. J Dyrehaven er der for Øieblikket – hedder det i Portefenillen saamange Professorer, at de næsten blive nærgaaende mod deres Colleger ved Universitetet. Maaskee er det derfor, har En ikke uvittigt bemærket, at ikke Faa af de Sidste netop i Dyrehavstiden ere udnævnte til Etatsraader. Som et Vittigheds-Forsøg i sit Slags afskrive vi følgende Artikel i Portefullen, Byens (Kjøbenhavns) ældste Bryggergaard er efter Rygtet, i disse Dage kjøbt af en Mand udenfor Lauget. For at kunne indrette sig efter sin Beqvemmelighed og ikke ruineres ved et Bryggerie, han ikke forstaaer at drive, skal han have fattet den upatriotiske Tanke at nedbryde det Hele, Kiedelen siges imidlertid at være kjøbt af Bryggerlauget, for at opbevares som et varigt Monument om Gaardens Ærværdighed og den nuværende Eiers Vandalisme. Efter Forlydende skal et af de følgende Nr. af Folkebladet i denne Anledning indeholde en indignerende Artikel."
Viborger Samler, 1839-07-27
Kongens Foged har i disse Dage modtaget den kgl. Resolution, hvorved Høiesteretsdommen over Forbedringshuusfangen Schmidt Petersen, der havde myrdet Fangevogteren Olsen, er stadfæstet. Der forestaaer os altsaa atter en Henrettelse og det inden et Aar efter Worm. Næste Aar bringer maaskee mange samme Vei, da Sagen da sandsynlig vil bringes tilende med Kollerød og Con forter. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1839-07-27
En af de Personer, som qvæstedes ved Jldebranden i Studiistræde eller ved Volden, nemlig en Snedkersvend, er nu død paa Frederikshospital efter en foregaaende Amputation.
Viborger Samler, 1839-07-27
J Søndags otte Dage udbrød der Jld paa Dampbaaden "Bellevue," da den gjorde en af sine sædvanlige Toure med Passagerer imellem Kjøbenhavn og Dyrehaven. Det lykkedes imidlertid at faae Jlden dæmpet uden at Nogen kom til Skade.
Viborger Samler, 1839-07-27
Dampskibet "Dronning Maria" talte ikke mindre end 176 Passagerer paa sin Lysttour i Fredags til Møen. Jagten "Maria" af Aalborg, ført af Skipper J. C. Krohn, ladet i Præste med 800 Tdr. Byg og bestemt til England, er den 3die De bleven overseilet af en Englænder under Stevns og sjunken paa 7 a 8 Favne Vand. Mandskabet er bjerget, og Skipperen har gjort Søforklaring og Protest i Storeheddinge.
Viborger Samler, 1839-07-27
Lehnsgreve F. C. Raben, der for ikke længe siden døde i Brasilien, havde, med megen Bekostning og paa mange Reiser, samlet og til Christiansholm paa Lolland, hjemsendt ikke eet, men flere Exemplarer af alle de Træer, og Buske, om hvilke man kunde formode, at de taalte vort Clima. Man seer saaledes i Haven ved Christiansholm Træer og Buske, som ikke findes andensteds i Skandinavien. Det maa være en glædelig Efterretning for alle Haveelskere og Dendrologer, at den nuværende Lehnsgreve med trolig Omhu vil vedligeholde sin Faders Plantning. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-27
Bønderne til Ulrichsdahls Gods paa Lolland ere i disse Dage, af Godseieren Hr. Kammerherre Wichfeldt, blevne frigivne for Hoveriet imod en aarlig Afgivt af circa 6 Rbd. 2 Mk. pr. Td. Hartkorn og mod at Eieren har reserveret sig Gjødningens Udkjørsel og at hver Bonde fører 4 Tdr. Landgildekorn til et af de nærmeste Udskibningssteder. Af de hidtil i Lollands-Falsters Stift afsluttede Foreninger af den Art har man bemærket, at 5 a 7 Rbd. pr. Td. Hartkorn i Almindelighed er anseet som en passende Godtgjørelse. (L. F. St. T.) Slagelse. J Søndags Aftes Kl. henimod 11 afbrændte et Huus paa Holmstrup Mark. Beboerne fik deres Bohave reddet. Aarsagen til Jldens Opkomst er os ubekiendt. (Slagelse Av.)
Viborger Samler, 1839-07-27
Odense. J Fredags gav det tydske Operaselskab Glasers store Opera "Ørnens Rede og høstede et fortjent stormende Bifald. – Uagtet vi i Fredags havde en ualmindelig varm Dag, faldt der dog i Løverdags Morges i Omegnen af Bolbroe, Høime, Brendekilde og Brylle en betydelig Mængde temmelig store Hagl, uden at dette dog skal have foraarsaget Skade paa Markerne; samtidig hermed hørtes en stærk Susen i Luften fra Sydvest. Natten mellem Fredag og Løverdag lynede det meget hyppigt, ligesom man ogsaa fornam flere Tordenskrald, men Uveiret kom ikke op herover Byen, hvorimod det skal have raset stærkt paa Hindsholm. (Hp. Av.)J Schlesvig bygges for nærværende Tid et Theater.
Viborger Samler, 1839-07-27
Den tidligere i flere offentlige Blade omtalte tolvaarige Valdhornist Wilhelm Schneider har ladet sig høre i Hs. Majestæt Kongens Nærværelse i Rendsborg, hvorpaa Hs. Majestæt bad den unge Konstner at indfinde sig i Kjøbenhavn, for der at drage Omsorg for hans skjønne Talents høie Uddannelse. (Jtz. Woch.)
Viborger Samler, 1839-07-27
Den 16de og 17de var Hestevæddeløb og Dyrskue i Jtzehoe. - Ved det forestaaende Væddeløb i Wandsbeck, har Hs. M. Kongen udsat 2de Præmier paa resp. 600 og 150 Specier. – J Væddeløbstiden forevises ogsaa i Wandsbeck en Hest af mærkværdig Bygning og snurrigt Udseende, hvis Fødeland er ubekjendt og hvis hele Krop er bedækket med uldenagtige silkebløde Haar af over een Tommes Længde, der hænger ned ligesom i Lokker." Hoppen har allerede kastet 2de Fol af lignende Udseende og er atter drægtig.
Viborger Samler, 1839-07-27
Det Altona-Hamborg-Lübeckske Jernbane-Selskab har ved en Beslutning taget af dets provisoriske Committee den 3die Juni d. A. i George and Vulture Tavern i London, opløst sig og er kun nu sysselsat med Delingen af deres Activer. (Kieler Corresp.)
Viborger Samler, 1839-07-27
Om en Altona Kielsk Jernbane læser man i Kiel. Corr. Bl." følgende mærkelige Artikel, som dog med Hensyn til Betingelserne er os uforstaaelig: ForJstandbringelsen af Jernbanen herfra til Altona er dernu, efter Forlydende, den bedste Udsigt. Huset Rothschild i Paris skal nemlig have tilbudt vor Regjering, at give Fonds dertil, naar Regjeringen vil garantere det 4 pCt. Renter af Jndkomsten i 20 Aar. Efter de 20 Aars Forløb skal da Banen uden videre Forpligtelser imod Entrepreneurerne tilfalde Landet. Som vi høre gjør Hr. Nothschild disse Tilbud kun med Hensyn til en Jernbane til Kiel, ikke tillige for Projectet til Neustadt, og der vil blive sat et stort Dampskibsfarts-Foretagende i Forbindelse med hiin Bane, hvilket skal have sit Centralpunct, i Havre og vedligeholde en regelmæssig Communication over Hamborg-Altona og Kiel med Danmark, Norge, Sverrig og Rusland. Jmidlertid skynder Regjeringen paa Nivellementet af begge Jernbanelinier, til Kiel og Neustadt. For kort Tid siden var Jngenieur-Oberst v. Prangen her, for foreløbig at skaffe sig Underretning om, hvor Bannen hensigtsmæssigst efter de herværende Localiteter kunde ende. (Berl. Tid.)¬
Viborger Samler, 1839-07-27
J "Kiel. Corspd. Bl." gjør man det Forslag at benytte og indrette Amtsboligen i det store Husumer Slot, til Tugthuus istedetfor det afbrændte Glückstadtske, hvorved der deels vilde spares mange Penge og dernæst vindes, at man for Vinteren vilde kunne finde en passende Plads for det store Antal Forbrydere. Nr. 63 af f. Bl. fremviser henimod halvanden Side in blanco, hvis Jndhold altsaa naturligviis ene er kommet til vedkommende Cenførs Kundskab.
Viborger Samler, 1839-07-27
Den nylig solgte Kobbermølle ved Flensborg skal i sin Tid under de gunstigste Conjuncturer have indbragt sin Eier over 60 Rd. Courant hver Time Møllens største Hammer slog. Dens Slag kunde høres 4 Miil borte ind i Angeln, og foranledigede en saadan Rysten i Jorden, at alle de til Fabriken endog længst bortliggende Bygningers Teglsteen ingensinde bleve underskjellede. Den store Hammer, som førtes af en uhyre svær pommersk Bjælke, omdannede alene det raa Kobber i store Plader, som almindeligviis 3de Cyelover af Karle med svære Jernstænger, 7 Minuter af Gangen, i gloheed Tilstand flyttede paa Ambolten, som hvilede paa adskillige i Jorden skjulte Kassematter for at tilveiebringe den fornødne Clasticitet. Man maa da haabe, at det odiense Privilegium, som fulgte denne Kobbermølles hollandske Familie i 3die Leed, nemlig Eneberettigelsen til Forhandling af Kobberkjedler m.v. over hele det vestlige Danmark, ved dette Salg er ophørt; og aldrig oprinder vel den Tid mere, da Udlændingen til Landets Ruin i den Grad vil slaae Landets Børn Plader – som her i Ordets sandeste Betydning fandt Sted. (Jyllandsposten.)
Viborger Samler, 1839-07-27
Paa Qvægnarkedet i Altona den 15de Juli var Afsætningen ligeledes indskrænket, og Priserne have ikke forbedret sig. Tilførselen var 300 Hoveder, hvoraf 210 bleve usolgte.
Viborger Samler, 1839-07-27
Ved Schönweide fandt den 1ste De, et Skybrud Sted. Paa selve Hovedgaarden naaede Vandet en Høide af 3 Fod paa andre Steder styrtede det over de opkastede Markdiger, og tvende Qvæghoveder druknede.
Viborger Samler, 1839-07-27
Aarhuus. Realskolen skal allerede aabnes her til Efteraaret. Foreløbigt har Universitetsdirectionen, ved dets Medlem Hr. Etatsraad Kolderup Rosenvinge, som i nogle Dage har opholdt sig her i Byen, for at arrangere det Fornødne dertil, leiet en Gaard paa Vestergade, tilhørende Hr. Tobaksfabriqveur Siegumfeldt, indtil en anden kan vorde kjøbt og indrettet. (Ah. A.)Hr. Kjøbmand Hartvigson i Grenaae opfordres i Jyllandsposten til, saasnart han er vendt hjem fra Hamborg, at skaffe Lys i den mistænkelige Sag angaaende det Passerede ved Skonnerten "Paradies's" Stranding. Randers. J deres Møde den 22de De, have Randers Byes Borger=Repræsentanter til vor ny Borgermester og Byfoged, Hr. Kammerjunker Koefoed, udfærdiget en Adresse, hvori de forsikkre ham om, hvor lidet den i No. 28 af Jyllandsposten" skete Opfordring til ham er overeensstemmende med de Følelser, hvormed de og sikkert alle retsindige Borgere ere traadte ham imode. "Vi have derfor hedder det i Samme fundet det høist upassende, at man har villet tilskrive os Fordringer, som vi ikke have næret, og vi maae beklage, at der derved er givet Anledning til Discussioner, der maae være Dem ligesaa ubehagelige som os." (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-27
En Jacob Meyer fra Rendsburg bekjendtgjør i Aarh. Avis, at han indtræffer til førstkommende Haderslev Marked, og at der af ham vil blive solgt Vare til saa billig en Priis, som endnu aldrig for der er skeet.
Viborger Samler, 1839-07-27
Hr. Skuespiller Phister har ved sin Forestilling i Aarhuus og Randers havt fuldt Huus, og er senere afreist til Aalborg. Her til Viborg kommer han ifølge Rand. Av. – ikke denne Gang
Viborger Samler, 1839-07-27
Ved Tallotteriets 1356de Trækning i Altona den 23de Juli, udkom: No. 41. 46, 75. 61. 14.
Viborger Samler, 1839-07-27
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerjunker Rawert med Frue og Datter, Consul Staal, Hr. V. de Neergaard, Cand. juris Giødwad, Jfr. Mehl, Cand. theol. Hänschell, Jfr. Heinsvig, Sproglærer Sønnichsen, Handelsbetjent Jensen, Studenterne Lindholm, Plesner, Bag og Jacobsen, Mad. Aspach, Hr. Gotsche, Mad. Henrichsen, Bogholder Gjern, Mad. Rancke, Cand. theol Bruun og Søster, Madamerne Rosborg og Petersen, Handelsfuldmægtig Lammer. Med Aarhuus Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn; Mandag Aften Kl. 10. Enkefrue Morville, Jomfru N. Morville, Grosserer P. Lange, Contoirist H. Lange, Pastor Larsen med Kone og 2 Bern samt Tjenestepige, Cand. juris W. Müller, Handelsfuldmægtig N. Bay med Kone og Barn, Skibsbygmester Bech, Proprietair Leyring, Candidatus chirurgiæ Begtrux, Søekrigscommissair Procurator Bagge, Madame Becher med Søn, Strømpehandler J. C. Jensen, Disciplene Ramus og Carstensen, Adjunct Jensen, Jfr. C. Riis, Provst Neefs med Frue, Jomfru Bruun, Søemand H. Gebaner, M. Frydenlund, Contoirist M. Bloch, Gaardeier N. Ebbestrup, C. Poulsen, og J. Dorschæus.
Viborger Samler, 1839-07-27
Med Dagvognen fra Viborg til Randers: Stiftsprovst, Ridder Schjødte, Jomfru Lund.
Viborger Samler, 1839-07-27
Med Dagvognen fra Randers til Viborg: Jomfru Sadolin, Stiftsprovst, Ridder Schjødte.
Viborger Samler, 1839-07-27
paa 9de Søndag ener Trinitatis prædiker Hr. Cand. theol. Ollgaard i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1839-07-27
AVERTISSEMENTS. Med dyb Vemod maa jeg herved berette for fraværende Slægtninge og Venner, at det blev min sørgelige Lod ved Døden at berøves min elskede Mand, H. G. Tranberg. Borgermester i Ribe, Tirsdagen den 16de Juli. De, der kjendte den Afdøde, ville kunne satte den Sorg, som fylder mit nedboiede Sind, og sikkert offre hans Minde en deeltagende Taare. Ribe, den 22de Juli 1839. J. K. Tranberg. fodt Eilschou.
Viborger Samler, 1839-07-27
En hvid kløftnæsel Tæve-Hønsehund, med Vildkløer, bruunt Hoved og Blis i Panden, en bruun Plet paa Ryggen og mindre brune Pletter over hele Kroppen især paa Forbenene, og som lyder Navnet "Vis", er den 19de De bortgaaet eller bortlokket fra Undertegnede. Den, som kan give mig nogen Oplysning om den, loves en passende Douceur. Viborg, den 25de Juli 1839. Chr. Handberg.
Viborger Samler, 1839-07-27
Rettelser. J sidste Nr. 3die Col. 2den Sp. 12te L. fra oven staaer: "Fastelavns Søndag læs: 1ste Søndag i Faste
Viborger Samler, 1839-07-29
67 Aarg. Kongelig allerne privilegeret. No. 101. Ribber Sto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 29de Juli 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-07-29
Udenlandske Efterretninger. Det franske Budget for Finantsaaret 1840. Udgifterne udgjøre 1100 Millioner Fres. d. er siger en Correspondent i Augsburger Allg. Zeit., 300 Millioner mere, end under Carl Kde, og 600 Millioner, mere end under Napoleon, paa den Tid, da Franker førte Krig med hele Europa, og talte over 40 Mill. Jndbyggere, – og 1/3 mere end i Aaret 1835. Efter dette Budget skal et Jndividuum betale henimod 40 Fres., og en Familie, bestaaende af 5 Personer, 200 Fres. Man betænke nu, at den største Deel af de opførte Udgiftsposter maa dækkes ved Consumtionspaalæg og andre Afgifter, der træffe Almuen; man betænke, at de arbeidende Classer i Gjennemsnit neppe fortjene det Dobbelte af denne Sum pr. Familie, og man vil indsee, at Buen, for længe siden er spændt for stærkt. Bladet Charivari udbryder: "Dette Budget opsvulmer stedse meere og meere; og, at det maatte gaae med Budgettet, som med Frøen i Fablen!
Viborger Samler, 1839-07-29
Den almindelige Discussion aabnedes af ChapuysMontlaville med en skriftlig udarbeidet Tale, hvorhan forlangte Formindskelse og bedre Fordeling af Afgifterne, og anbefalede en Reform i Valgloven som det bedste Middel til at opnaae dette Øiemed. Dernæst holdt Portalis en længere Tale, han erklærede at ville stemme for Budgettet, men med mange Betingelser; han ønskede Ministeriet til Lykke, fordi det havde brudt med en forhadt forgangen Tid, han haabede, at en ny Æra for Frihed og Sparsomhed vilde begynde. "Vistnok var i tidligere Tid mangen Ting ganske anderledes. J Aaret 1831 sagde en Minister for det Jndre: Gud styrer Frankerig; det var en Blasphemie; thi vi, Mænd af Oppositionen, formeente, at Frankerig styredes slet, og vi troede ikke paa Styrelsens Guddommelighed. Senere forenede Guizot sig med os, og vi have et nyt Ministerium. Og dog, jeg siger det med Bekymring, ere vi ikke komne et Skridt videre frem med Hensyn, til Finantsbestyrelsen. Vel veed jeg, at det nuværende Ministerium ei har nogen Brøde i Affattelsen af det Budget, vi nu discutere; men derfor er det ikke mindre sandt, at vi ile vor Fordærvelse imøde, og at en Bankerot truer os." Taleren indlod sig nu i Details. Han dadlede det overvættes store Antal af Embedsmænd i Frankerig; de danne en heel Hær; Bureaukratiet udmarver Landet; de unyttige Skriverier i Bureauerne koste uhyre Summer. Et Circulaire fra Montalivet til Præfecterne, hvilket kun indeholder de Ord: Hr. Præfect. Den største Rolighed hersker i Paris." har, efter en nøiagtig Beregning, kostet Staten flere tusinde Fres.; ethvert Bogstav er opveiet med Guld; alle disse Arbeider ere i Forvaltningssaget endnu langt dyrere end de meest ødsle Udfærdigelser i Justitspalaiet. En anden Ødselhed ligger i de mange frie Bopæle, man skienker Auctoriteterne som Tilgift til deres sædvanlige Lønning. Til ingen Nytte var Opførelsen af et Hötel for Generalsecretariatet i Justitsdepartementet; de aarlige Udgifter for Justitsen beløbe sig til 1 Mill. mere end forhen, Processernes Antal er ikke steget, men Bureau, kratiet har gjort mægtige Fremskridt i dette Departement. Ogsaa er Dommer-Personalet for stort. Man kunde formindske Antallet af de kgl. Domstole og Domstolene i første Jnstants. Jkke bedre staaer det sig med den anden Afdeling af Justitsministeriet, nemlig Departementet for Cultus. Budgettet skulde kun erkjende Præster, og aldeles ikke tænke paa et Hierarchie; Budgettet bør ikke gjøre nogen Forskjel imellem Præster og Erkepræster, og hverken erkjende Biskopper, eller Erkebiskopper. J Finantsdepartementet havde Bureaukratiet naaet sin høieste Spidse. Med Hensyn til Marineministeriet besværede han sig over den høie Gage, der tilstodes Søpræfecterne, der i Grunden ikke vare andet end Telegraph-Cor respondenter. Portalis sluttede med den Paastand, at man, naar de af ham foreslaaede Reformer antoges, vilde aarligen spare mere end 100 Mill. Fres.
Viborger Samler, 1839-07-29
Man ventede en Fortsættelse af den paabegyndte Discussion; men Jngen tog Ordet. Man gik nu over til Budgetterne for de enkelte Ministerier, og man gik dem igjennem med utaalmodig Hurtighed. Havde ikke Au quis – den franske Hume – været tilstede, vilde mani et eneste Møde have voteret hele Budgettet. Uagtet Ministrenes Modsigelser, foretoges en Besparelse af 80000 Fres, i Statsraadets Lønninger. Jøvrigt vare de Reductioner, der fandt Sted, ikke af nogen Betydenhed. Auguis forlangte Underretning om Reguleringen af Frankerigs Krav paa Belgien, Sachsen og Tunis. Marschal Soult erklærede, at da Belgien hidtil ikke havde været constitueret som fuldkommen selvstændig Stat, havde Frankerig først nu kunnet gjøre sine Fordringer gjældende. Angaaende det sachsiske Laan havde Underhandlingerne været afbrudte i længere Tid, man haabede imidlertid, at de snart kunde fornyes. Hvad Tunis angik, da havde Beens Befuldmægtigede erholdt en saa bestemt Besked, at Beien vilde sikkert ikke tøve med at opfylde sine Forpligtelser. Laffitte forlangte, at Frankerig skulde paa en værdig Maade træde frem mod Rusland i Sagen angaaende det sachsiske Laan, Han selv havde i sin Tid aabnet dette Laan (12 Mill.); i 20 Aar. vare ingen Renter betalte. Kongen af Sachsen havde som Storhertug af Warschau pandsat Saltminerne ved Wielitschka for Rentebetalingen. Nu var den russiske Keiser Besidder af Storhertugdømmet Warschau; man maatte derfor, formeente Laffitte, holde sig til Rusland, og han nærede det Haab, at Marschallen ikke vilde tillade Rusland at liquidere denne Gjældspost til Privatmænd med den russiske Regjerings mulige Fordringer paa den franske Regjering. – Marineministeren Duperre forsvarede Marinen mod Bignons og Las Cases's Angreb, Bignon yttrede, at Frankerigs Marine var i en uværdig Tilstand. Marinens Materiale var svagt, Officier personalet utilstrækkeligt. – "Kom ihu, at, naar man kalder sig Frankerig, maa man være i en saadan Tilstand, at man aldrig stryger det franske Flag. Las Cases den yngre dadlede med Bitterhed Marinebestyrelsen, og klagede over den usle Tilstand, hvori Marinens Stumper og Stykker befandt sig. Nu tog Marineministeren Ordet, fordi – som han sagde – Frankerigs Ære ei tillod ham at tie. Hans franske Hjerte var oprørt over den Maade, hvorpaa Las Cases havde omtalt Marinen. "At vore 50 Fregatter og 40 Linieskibe stedse skulle være armerede, er ingenlunde nødvendigt, nok, at man i kort Tid kan armere dem fuldstændigt. Til dette Antal af Skibe komme 220 mindre Krigsskibe, der alle ere bemandede med Søfolk, som ingen Nation overgaaer i Mod, Færdighed og nantiske Kundskaber. De franske Søfolk have godtgjort, at de i det mindste staae paa det samme høie Punct, som de engelske J een Deel af Søtjenesten, nemlig i Artillerievæsenet, har den franske Marine endog afgjorte Fortrin fremfor den engelske Semlin. Fyrst Milosch har protesteret mod sin Regjerings Nedlæggelse. Hans Søn og Efterfølger Milan, er død i Belgrad Natten mellem den 7de og 8de Juli. Den yngre Søn Michael fulgte med Faderen til Wallachiet. Orienten. Efterretningen om Said Paschas Strangulering synes ugrundet.
Viborger Samler, 1839-07-29
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Wien, den 17de Juli. Ved overordentlig Leilighed erholdt man her i Dag den Efterretning fra Constantinopel, at den tyrkiske Flaade har forladt Dardanellerne. Den kom kort derefter i en frygte lig Kamp med den ægyptiske Flaade, og blev ganske tilintetgjort. (Augsb. Allg. Zeit.) Wien, den 17de Juli. Capudan Pascha har, uagtet sin Regjerings Befalinger, forladt Dardanellerne, for at tilbyde Mehemed Ali sin Tjeneste, og i Forening med den ægyptiske Flaade vende tilbage til Constantinopel, forat styrte det nye Ministerium, der er dannet af hans Modstandere. Fremdeles berettes under 8de Juli fra Constantinopel, at den tyrkiske Hær havde, førend den erholdt befaling at standse med Fiendtlighederne, leveret Jbrahim Pascha et Slag, og lidt et fuldstændigt Nederlag. (Augsb. Allg. Zeit.)Med Hensyn til disse Beretninger udtrykker Redactionen af Augsb. Allg. Zeit. sig saaledes: "Dagens Efterretninger fra Constantinopel ere aldeles modsigende.
Viborger Samler, 1839-07-29
Allerede i Forgaars havde vi det Rygte, at Capudan Pascha og Hans Pascha, begge afgjorte Modstandere af Janitscharerne, turde maaskee bryde deres Troskabseed, naar de erfarede Sultanens Død, og hørte, at der i det nye Ministeriums Sammensætning laae mange Elementer til en Re Reaction. Capudan Pascha har efter Rygtet opfyldt denne Spaadom; til samme Tid har Jbrahim slaaet den tyrkiske Hær, ifølge et andet Rygte er den tyrkiske Flaade bleven aldeles tilintetgjort af den ægyptiske. Allerede det Modsigende i disse tvende Beretninger viser, at man maa oppebie nærmere Efterretninger; at imidlertid Noget af særdeles Vigtighed maa være forefaldet, viser Wiener-Fonds – Bankactiernes – stærke Fald, efterat de i den sidste Tid havde været i bestandig Stigen.
Viborger Samler, 1839-07-29
De nyeste Beretninger fra Constantinopel den 8de Juli, der ere ankomne til Wien, bringe den Efterretning, at et Slag er leveret mellem den tyrkiske og den ægyptiske Hær, at Slaget har fundet Sted den 24de Juni i Nærheden af Nisib eller Hezib, ikke langt fra Eupbrat, og at den tyrkiske Hær efter en stærk Kanonade, hvormed Jbrahim begyndte Kampen, har i den største Uorden trukket sig tilbage til Marasch. Kaisarieh skal være anviist til Forsamlingsplads for den adspredte Tyrkebær, Noget udførligere Efterretninger om det omtalte Slag give to Depescher, der ankom til Paris den 22de Juli, og meddeles i Bladene. De ere indtrufne via Marseille, og lyde saaledes: Den franske Gesandt i Constantinopel til Conseilspræsidenten.""Therapia, den 8de Juli.
Viborger Samler, 1839-07-29
Porten har erholdt den Efterretning, at der er leveret et Slag i Nærheden af Aleppo, og at den tyrkiske Hær, er tilintetgjort. Levningerne af den have trukket sig tilbage over Grændsen. Jmidlertid veed man ikke, om "de Overvundne forfølges, eller ikke, af den ægyptiske Hær."