JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Præsteenke, Mad. Engel Margaretha Kuhlmann, født Danielsen, og tidligere afdøde Mand, Henrich Kuhlmann, forhen Sognepræst paa Feise, under Lollands Falsters Stift, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes er bemeldte afdøde Pastor Henrich Kuhlmanns Arvinger, der ere opgivne at være Descendentere af hans havte, men ved Døden afgangne Sødskende, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at ligitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. rian. Feis, den 17de Juni 1835. Petersen.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde her under Jurisdictionen, nemlig: 1) Gjordemoder, Madame Dorthe Marie Rasmussen, Enke efter forhen afgangne Tømmermand Jørgen Rasmussen; 2) Forhenværende Kiøbmand Hans Kold; 5) Smakskipper Hans Jversens Enke, Margrethe Nielsdatter; a) Tienestepigen Anne Johanne Pedersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa Boerne for undertegnede Skifteret. Aarhuus, den 10de Juni 1835. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Jed Proclama, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde, forhenværende Compagniechirurg af Kronens Regiment til Fods Johan Friederich Frev, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret saadant deres Krav at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 20de Juni 1835. C. B. Rogert. J. B. Olrik.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Ved Proclama, som Dags Dato er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at har nogetsomhelst Krav paa Boet efter afgangne Brændeviinsbrænder Peter Christian Schougaard og senere afgangne Enke Hanne Schougaard, føddestergaard, paa Grund af en dette Boe tilfalden Arv til Beløb 1447. Rbd. 2 Mk. 5 1/2 s. S. - T., indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og legitimere saadant deres havende Krav. Ligeledes ere Arvingerne i Boet med lovligt Varsel indkaldede til at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 22de Juni 1835. naal. Buchwald. Tetens.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt vil blive læst ved Overretten, ere samtlige Creditorer i Dødsboet efter Gaardfæster Peder Christensen Skarøe af Skovballe paa Thorseng, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som constitueret Skifteforvalter ved Stamgodset Thorseng, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thorseng Birks- og Skifteforvaltningscontoir, den 20de Juni 1835. M. J. Pasbierg. No. 32. Løbet af denne Sommer og Dagen skal nærmere vorde bekjendtgjordt, bliver Hovedgaarden Nordskow, som er smukt beliggende i Fyen, Svendborg Amt, staaende for fri Hovedgaardstaxt, 24 Tdr., Skovskyld, 4 Tdr. 4 Fdkr., ufrit Hartkorn 17 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvis Areal af Agerland, Engbund, Tørveskiær og betydelige Skov, udgjør ialt omtrent 600 Tdr. Land, med underliggende en Konge- og tvende Kirke-Tiender, som have et tiendeydende Hartkorn, 579 Tdr. 4 Skpr. 2 1/4 Alb., samt 2 Tdr. 3 Fdkr. Hartkorn, Bøndergods, stillet til en eneste offentlig Auction, og absolut bortsolgt, dersom antageligt Bud skeer; hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres, saavelsom at Eiendommen bliver at tiltræde 1ste Mai 1836. Liebhavere kunne forinden besee Eiendommen og erholde de fornødne Oplysninger af Forvalter Briand paa Nordskow, hvorom Birkedommer Friis i Odense tillige kan give Underretning. Nordskow, den 9de Juni 1835. Frid. Sehested. Formedelst indtrufne Omstændigheder, vil den til den 14de i næste Maaned bekiendtgjorte Auction over Kosenholms Forpagtning, først blive afholdt Onsdagen den 22de Juli, om Formiddagen Kl. 10, her paa Gaarden. H. H. Rosenkrantz. Rosenholm, den 23de Juni 1835.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
No. 154. Aar 1835. den 30te Junii. Tirsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse privilegerede Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
London, den 19de Junii. - Tilberedelserne til den spanske Expedition fortsættes endnu med samme Jver, og mange Contracter maae være fuldbyrdede inden ti Dages Forløb. Regjeringen skal have ladet 80,000 Geværer indskibes til Dronningens Tjeneste. De, der ønske at gaae med som Officerer, uden at have staaet som saadanne i engelsk Tjeneste, kunne antages, naar de stille tyve Mand, eller i Banken deponere en Sum, som Æqvivalent for dette Mandskab. Patenter ere endnu ikke uddeelte, med Undtagelse af de faa, som Recrutterings-Tjenesten, gjorde nødvendige. Man siger, at General Chichester, som har tjent paa Halvøen, skal commandere en Deel af Hjelpecorpset; men det var et ugrundet Rygte, at Oberst Holges, GeneralBarnard og Oberst Bacon skulde følge med.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Det fortælles at de bastiske og navarresiske Juntaer have forbudt de Bevæbnede fra deres Provindser at gaae over Ebro, da de kun havde grebet til Vaaben for deres Provindsial-Jnteresser. Man spaaer ogsaa, at Don Carlos ej vil finde nogen Sympathi hiin Side Chro, da selv Merino ej har kundet bringe meer end 1800 Tilhængere sammen. Prætendentens Omgivelse beskrives i et Brev fra Tolosa som en Sværm sammenløbne Officerer, fallerede Kjøbmænd, sultne Speculanter og uvidende Munke. Selv Zumalacarrequi hverken skal eller vil være meer end en dygtig Bjerg=Høvding. Albion indeholder en Artikkel, angaaende en ædel Lords(Palmerstons) foregivne Deeltagelse i de sidste Stockspeculationer, ved hvilke han skulde være kommet 30,000 Pund til kort; dog tilføjer Journalen, at dette Rygte vistnok, til Landets og Regjeringens Ære, vil vise sig som grundfalskt. Allerede tidligere har Morning-Post hentydet paa Faren ved at sætte ubemidlede Statsmænd i vigtige Embeder. Den 13de d. M. til Udgiveren af Albion, en Skrivelse fra flere af Lord Palmerstons Agenter, hvori der spørges, om denne Minister er meent, tillige med den Opfordring, i saa Fald at erklære hiin Paastand for en ondskabsfuld Løgn. Der blev længe corresponderet frem- og tilbage; Albion var villig til en Gjendrivelse, men man kunde ikke blive enig om Artiklens Jndhold desangaaende. Som en Følge heraf, har General-Advocaten, paa Lord Palmer sons Forlangende, anlagt en Eriminal=Sag mod Albion. Ved det Gjæstebud, Hertugen af Wellington gav til Erindring om Waterlov-Slaget vare Gardens Fahner smykkede med Laurbær, og selve Gardisterne bare Laurbærblade paa deres Huer. Lord John Russell erklærede nylig i Underhuset, at Comiteen skulde vedblive at beskjæftige sig med Corporationsbillen til den var færdig. I Gaar debateredes der i samme Huus over Canada (hvorhen Sir Charles Grev og Jngenieur-Capitain Gipps gaae med Grev Gosford som Commissarier, og Sir Robert Peel yttrede det Ønske, at Regjeringen endnu i Løbet af denne Session, vilde give nogen nøiere Oplysning om sine Hensigter desangaaende, hvortil Under-Statssecretairen for Colo nerne, Sir George Grev, ogsaa erklærede sig villig, saasnart nemlig Grev Gosford var traadt i officiel Berørelse med den canadiske Forsamling. Det gik Medlemmet for Cupar, Hr. Johnstone, som afsine Constituenter var blevet opfordret til at rømme sin Plads, meget ulykkeligt. Dette Medlem foreslog nemlig i Gaar en Adresse til Kronen, angaaende Kirkepatronatet i Scottland og sammes skadelige Følger. Men af de 120 endnu tilstedeværende Medlemmer bortfjernede sig den Ene efter den Anden, saa at Hr. Johnstone næsten blev alene tilbage og Taleren maatte hæve Mødet. Under disse Omstændigheder vil Hr. Johnstone blive nødt til at træde ud af Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Lord Stanley har udstedt en Skrivelse til Sir T. D. Hesketh, hvori han fraraaader Dannelsen af conservative Foreninger, fordi dette kun vilde bevirke Dannelsen af modsatte Foreninger. Han advarer desuden for Klubberne, disse den franske Revolutions farligste Symptomer.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Jfølge Efterretninger fra Madras af 1ste Februar havde deri Caleutta fundet en romerskatholsk Forsamling Sted, i Anledning af et Edict fra Bispen af Mylapore, hvori Titlen af apostolisk Vicar nægtes en vis Dr. St. Leger, fordi han, skjøndt Paven havde udnævnt ham dertil, dog ikke var blevet stadfæstet i denne Værdighed af den portugisiske Regjering, der alene var berettiget til saadanne Udnævnelser i Ostindien. Den største Deel af Forsamlingen erklærede imidlertid, at de nu stode under Kongen af England, paa hvis Gebeet Dronningen af Portugal intet havde at sige.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Den engelske Regjering har, ifølge Cap-Colonisternes indgivne Forestilling, besluttet at besætte Havnen og Omegnen af Port Na tal. Dette Punkt ligger omtrent 200 engelske Mile Norden for Coloniens nuværende Ostgrændse; i Aaret 1689 kjøbtes det af Hollænderne, men blev af dem og deres Eftermænd, Englænderne, kun besat for nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Paris, den 21de Junii. - Handels Ministeren har i de forskjellige tretten Departements, som for kort siden have lidt af Oversvømmelser, ladet uddele 99,500 Franker.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
For Assiseretten kom for et Par Dage siden følgende Sag En forhenværende Student i Lovkyndigheden, ved Navn La lande, levede af at forberede yngere Studerende til deres Examen. Han blev omsider mistænkt for, at han enten under et falskt Navn tog Examen for Andre eller udfærdigede falske Testimonier for Penge. Man opdagede ogsaa ved Eftersøgelse i en vis Grisons Værelse tvende falske Vidnesbyrd med den eftergjorte Haandskrivt af Hr. Dui, det philosophiske Facultets Secretair, efter hvilke Vidnesbyrd tvende Studentere vare fundne værdige til Baccalaureatet. Assiseretten erklærede Hr. La lande for skyldig i antentiske og offentlige Documenters Forfalskning, dog under mildere Omstændigheder, og dømte ham til fire Aars Fængselstraf, 100 Franker Pengebøder og Fortabelse af sine borgerlige Rettigheder i fem Aar. "Messager, mener, at man af de mange Rygter, der ere i Omløb om de spanske Anliggender, kan uddrage tvende Resultater. Det første gaaer ud paa, at den offentlige Mening bereder sig paa, at see Spanien gjøre et Skridt fremad paa den revolutionaire Bane, saasnart det har faaet Vished om, at det kun kan regne paa sine egne Kræfter til at vise Absolutismens Angreb tilbage. Det andet Resultat skulde være, at Enhver var fuldkommen overbeviist om det franske Ministeriums Utilforladelighed i Alt, hvad der angaaer de spanske Sager. De ministerielle Blade rie om disse sidste, men noget Betydeligt synes dog ikke at ligge skjult bag denne Taushed. Efterretninger fra Bayonne af 15de d. M. stadfæste de tidligere Angivelser, at Zumalacarregui endnu den 14de holdt Bilbao blokkeret fra Landsiden, men tilføie, at Borgergarden og Lintetropperne, der udgjøre Besætningen, have besluttet, før at døe, end at give sig. J Mangel af tilstrækkelige Fæstningsværker havde man - som allerede meldt – barricaderet Gaderne og plantet Kanoner bagved. En Dampbaad, der den 14de afgik fra Bilbao, for at hente svært Skyts fra San Sebastian, bragde disse Efterretninger til Bayonne. Der er ogsaa Tale om en, ikke ubetydelig Trefning, der den 11te var forefaldet i Nærheden af Vittoria. Valdez, som man hidtil troede i ganske andre Retninger, havde nemlig med 9000 Mand gjort et forstilt Tilbagetog til Vittoria, men derpaa pludselig budt 20 carlistiske Batailloner, der paa det heftigste forfulgte ham, Spidsen, kastet dem tilbage med stort Tab og frataget dem 500 Fanger. Dog synes den hele Beretning ei at fortjene megen Tiltro. – En christinisk Krigsret har dømt Commandanten af Durang til Døden, fordi han havde forladt sin Stilling, uden at have Ordre dertil. Men Regentinden vil neppe stadfæste denne Dødsdom.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Man fortæller, at den tappre Oberst El Pastor (Jaurequi) er flygtet over paa franske Gebeet; Andre mene, at han kun paa nogen Tid har begivet sig til Frankerig i et vigtigt Ærinde.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Rusland. St. Petersborg, den 11te Junii. - Ved de Demidowske Bjergværker i Ural, hvis Omkostninger aarlig beløbe sig fra 2,000,000 til 3,000,000 Rubler, har man nu begyndt at indføre Dampmaskiner. Næsten i intet Land kunde saadanne vorde saa nyttige som i Rusland, hvor Rummet og Stoffet til Foretagender ere saa uhyre, og hvor der forholdsmæssig ere saa saa Hænder.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Sverrig. Stockholm, den 22de Junii. - Ved en offentlig Udstilling af Kobberstik, der aabnedes i Midten af næstsidste Maaned og endnu fortsættes nogen Tid, har Kunstforeningen forskaffet Almeenheden en hidtil savnet Lejlighed til at erholde en omfattende historisk Oversigt af Kobberstikkerkunstens hidtidige Uddannelse. Vel har Foretagendet denne Gang meest indskrænket sig til Udstilling af italienske, tydske og hollandske Kobberstikkeres Arbeider; men en Fortsættelse, der indbefatter andre Landes Skatte i denne Kunstgreen, er lovet. Her fandtes Arbejder fra de ufuldkomneste Forsøg af Finiguerra og Mantegna til de meest lykkede Kunstværker i vore Dage. Man treffer her Arbeider af ganske forskellig Art og af de forskjellige Tiders meest udmærkede Kunstnere, f. Ex. af Wille (en født Dansk, Bervies Lærer), Schmidt, Joh. Goth og Joh. Fr. Vilh. Müller, Rafael Morghen o. fl.; ligesom ogsaa af store Kunstnere, der paa en Gang vare Malere og Kobberstikkere, som blandt Jtalienerne Augustin Carracci, Spagnoletto, Salvator Rosa, Guid Reni o. fl.; blandt Tydskerne og Hollænderne: Albrecht Durer, Rubens, Van Dyk, Tiniers, Rembrandt, Berghem, Poul Potter ofve Vexis, den 13de Junii. - Den 13de dennes fængsledes Soldaten Carl Hagermann, som var grebet i den her aldeles usædvanlige Forbrydelse, at have forfærdiget og solgt Boncosedler og Speciesmynt, hvilken sidste var et Slags Metal, som lignede det saa kaldte engelske Tin. Den havde iøvrigt megen Lighed med den nye Sølvmynt. En Undersøgelse er allerede indlødt herover. Varmen har i nogen Tid været meget stærk, men besuagtet har hverken Høst- eller Vaarsæden taget nogen Skade; baade Sæd og Græs staae meget godt. J Byen er der Mangel paa Korn; det Meste maae hentes fra Søstæderne og betales der meget dyrt. Sundhedstilstanden er i det Hele taget god. tion Recrolog. na nægDen 8de Juni døde i Majland en af Jtaliens meest udmærkede Lærde, Professor Romagnosi.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Kjøbenhavn, den 30te Junii. J disse Dage har forladt Pressen: "Digte af Th. K. Rumobr. 182 S. l. 8. Denne Samling indeholder tyve, større eller mindre lyriske Digte og et Sørgespil i fem Optog, Malet Adel. Forfatteren viser i disse Digte, at have med Held uddannet sit i tidligere Arbejder bebudede, umiskjendelige Digtertalent. Blandt de lyriske Arbeider forekommer os det herlige Digt: Den Blindes Verden, at fortjene den første Plads.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Hvad Sørgespillet Malet Adel angaaer, saa ansee vi det ikke for rimeligt, at det ikke skulde være indleveret til Opførelse, men endnu for urimeligere, at det skulde være blevet forkastet, især paa en Tid, hvor saa mange umodne Frembringelser trampe just netop for ikke at sige flyve - een eller to Gange over vor Skueplads, for at udtrampes. Maler Adel, hvortil Forf. har laant Grundtrækkene af Mad. Cottins Roman Mathilde, fortjener ikke alene Anerkjendelse fra Digtningens og Formens, men ogsaa fra Sprogets Side, og vil vist ogsaa vinde den. Bogen, der er trykt paa Forfatterens Forlag, er, hvad Tryk og Papiir angaaer, ualmindeligt smukt udstyret af det Berlingske Officin; kun havde vi ønsket mindre Oeconom i Henseende til Besparelsen af Rummet af de paa hinanden følgende Digte, fornemlig ved Optogenes Slutning og Begyndelse i Sørgespillet, ligesom ogsaa de forskjellige, skjøndt i og for sig meget kjønt trykte Tiller grændse til det Søgte. Samlingen, der i Stedet for Tilegnelse, begynder særdeles passende med et Digt: Sorøe, er prydet med vor store og nationale Digters, Professor Ridder Jngemanns særdeles lignende og med Held af Monies litographeerte billede. dem forne vente. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Jan, Skuespil, imellem anden og tredie Afdeling: Duet af Rossinis Vilhelm Tell, og Belva, Drama, til Slutning: Endeclamatorisk Spøg af Hr. Th. Overskou, fremsiges at Mad. Larcher. Forestillingen, hvormed Sommerskuespillene for dette Aar ophøre, er forbi omtrent Kl. 10 man med vide maa bli har gang Mis 216 Kjøbenhavn, den 30te Junii. Mand Dagsposten ankom i Morges Kl. 6 3/4. De medbragte Tidender, ner. indeholde følgende Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Dublin Post melder: "Det er uden for al Tvivl, at den irske Municipal-Reform=Bill endnu vil vorde indbragt i denne Session og passere. Den vil i Grundsætningerne være ligesaa liberal som den engelske. at Jndre.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Den udmærkede Optiker Troughton, Elev af den i hele Verden berømte Ramsden, er i disse Dage død. Blandt de Videnskabsmænd, der fulgte ham til Graven, vare en Baillie, begge Rennie, Colby, Kelly, Brunel, Drummond, Rowe osv.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Den 19de dennes afsendtes Expresser fra London, for at bestille Qvarteer for de brittiske Hjelpetropper i St. Sebastian og Bilbao. Man har til Hensigt, i Slutningen af Ugen, at indskibe i Falmouth tvende Batailloner, hver paa 500 Mand, paa Dampskibet Royal Tar og andre Dampskibe, som den første Afdeling af de 10,000 Mand, der udkræves; de øvrig skulle snart følge. Alen, Følgende ere betingelserne for Hjelpecorpset: Tjenestetiden er et eller to Aar, efter den Antagnes Valg. Sold og al anden Jndkomst som i den engelske Hær. Ogsaa gjelden de engelske Krigsartikler og kun i ikke militaire Ting de spanske Love. Efter Tjenestetidens Forløb faaer enhver Officeer, (som er ansat i engelsk Tjeneste) en Skadesløsholdelse til Beløb af Solden forden halve Tjenestetid, foruden de Belønninger, hvortil Over befalingsmanden maatte have anbefalet ham. Haandpenge for hver Rekrut to Pd. Enhver ikke ansat Officeer eller Soldat faaer efter endt Tjenestetid en Skadesløsholdelse, lig Solden af to, fire eller sex Maaneder, efter Fortjeneste, og efter Overbefalingsmandens Discretion. Men Enhver, der afskediges af Tjenesten, eller som uden Overbefalingsmandens Jndvilligelse udtræder, det maatte da være for Saars eller Sygdoms Skyld, som han havde paadraget sig i Tjenesteen, mister al Skadesløsholdelse. Saarede, Jnvalider, de Faldnes Enker erholde Pension i Overeenstemmelse med de brittiske Reglementer. Temps, paastaaer, at Marschal Maison skulde endnu være bestemt paa ikke at taale, at Officerer, der ere i Activitet, gaae i spansk Tjeneste. Ogsaa andre Blade ere af samme Mening, at der fra Frankerigs Side hersker en langt ringere Jver for Udrustningen af Frivillige, end fra Englands.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
Medens de fleste franske Blade i det nye dannede Madrider Cabinet see en revolutionair Fremskriden, fremsætter Temps en anden, ejendommelig Anskuelse deraf. Den holder den foren Repræsentation af Quadrupel-Alliantsen, hvori England bleve forestillet ved Alava, Portugal ved Mendizaval og Frankerig. forhaabenlig ved Torreno. Mod den Mening, at dette Cabinet skulde være liberalere end det forrige, gjør Temps" ikke uden Grund - den Omstændighed gjeldende, at Marquis de las Amarillas, som i liberale Grundsætninger staaer tilbage for Martinez de la Rosa, hører til Torrenos nye Colleger; ved en saadan Forbindelse havde den sidste afviist sit revolutionaire Ry og godtgjort, at han heller vilde støtte sig paa Diplomatien end paa Nationens Sympathier, Courier frangis fortæller, at den af Breve fra Prag har erfaret, at Hertugen af Angouleme, af Smigrere kaldt Hispanicus, er villig til at begive sig til Spanien, til Don Carlos's Hovedqvarteer, for at tilbyde ham sin Kaarde. Denne Er-Dauphinens Kamplyst skal imidlertid have vakt Tvedragt blandt den øvrige Families Medlemmer. Hertuginden vilde nemlig følge sin Gemal og være hans Mentor, men Hertuginden af Berry modsatte sig dette, da hun selv agtede at deeltage i Expeditionen og derved havde erindret sig, hvor trykkende det vilde havde været for hende, hvis Hertuginden af Angouleme havde været med i Venden. Hertuginden af Berry skal ogsaa have i Sinde at tage sin Søn, Hertugen af Bordeaux, med for at han paa dette Tog kan fortjene sine første Sporer, hvorimod dog Carl X. og Præsteskabet protesterer, da de ikke ville tabe dette deres sidste Haab af Syne. Courier frangais tilføier, at den østerrigske Regjering neppe vilde tillade sine Gjæster, som den hidindtil har anseet for saare fredelige Folk, at tilfredsstille denne deres Kamplyst, da saadant kunde give Anledning til en directe og fuldstændig fransk Jntervention i Spanien. Andre ville have bragt i Erfaring, at Grev Lucchesi Palli, Hertuginden af Berrys Gemal, har i Sinde at afgaae fra Holland i Spidsen for et Antal carlistiske Frivillige, for at understøtte Prætendenten. Man veed endnu intet Videre og Zumalacarrequis Saar eller og Tingenes Stilling ved Bilbao og i de øvrige Deele, af de insurgerede Provindser. - J Barcelona vare allerede den 9de d. M. Rygter i Omløb om, at Zumalacarregii var dødeligt saaret. Af den Omstændighed at dette Rygte var falskt, følger imidlertid ikke, at Zumalacarregui ej virkelig er blevet saaret den 16de, men man tvivler dog om nogen stor Fare.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
J Miranda skal nylig en Fægtning være forefaldet til Skade for Carlisterne. - For at give sine Betragtninger over den christinske Armee større Eftertryk, offentliggjør Journal des Debats en streng Dagsbefaling fra General Evaristo San Miguel, Chef for Valdez's Generalskab, i hvilken der klages over den anden Armee-Divisions for Dagen lagte Frighed. Men Dagsbefalingen dateres allerede fra den 1ste Junii. De April Anklagede i Paris ere nu paa følgende Maade fordeelte: 48 Lyonesere ere lidt efter lidt transporterede til Fængslerne i Luxembourg; tre opholde sig i Hospitalerne, nemlig Lagrange, Correa og Caussidiere Sønnen; 19 Lyvnesere og St. Ettennesere sidde i Conciergeriet, formodentlig for ogsaa lidt efter lidt at bringes til Luxembourg; 44, for det meste Parisere, holdes i Fængsel i St. Pelagie, og de otte Underoffiderer fra Luneville sidde i Abbediet. Af de oprindeligt Gjenstridige ere 20 allerede afhørte, men kun trende af dem, Carrier, Thion og Corres, fandt sig af særdeles Grunde bevægede til paa en virksom Maade at tage Deel i Debatterne. General Daine er fra Paris kommet tilbage til Brüssel, hvor Hvervingen af det belgiske Corps Frivillige til Dronningen, af Spanien nu ufortøvet skal begynde. Cabinetscoureren, som med Depescher angaaende denne Sag var sendt til London, er ogsaa kommet tilbage. Efter Rygterne at dømme, skulle den i Ypern garnisonerende Fremmed Bataillon, Partigjængernes Bataillon og Folkene af den, fra Portugal tilbagevendte belgiske Legion danne Kjernen af den nye belgiske, til Spanien bestemte Legion, der skal fuldstændiggjøres ved Hvervingen af Fremmede, til Armeens Tjeneste. Denne Legion skal commanderes af General Daine, under hvem Niellon og Lechaslier da komtil at staae. Brigadegeneral Chatry de la Fosse skal endvidere commandere Cavalleriet, og til Majorerne Kassels og Dandeln vil man betroe Artilleriet og Geniet. Legionen skal for det første kun tælle 6000 Mand, men senere bringes til 25000. Det hedder, at Generalerne Don Juan, von Halen, Mellinet og Lede Biaulien have vægret sig ved enhver Commando i denne Legion.
Berlingske Tidende, 1835-06-30
– Jfølge Efterretninger fra Canton af 27de Januar, havde den engelske Handels Super-Jntendant, Herr Davis, nedlagt sin Post og var blevet erstattet af Sir Robinson. Fra New-York erfares, at der mellem Staterne Ohio- og Michigan føres en formelig Grændsekrig, og Jndbyggerne af den sidste havde endog taget et Medlem af Staten Ohos Senat til Fange. Aar.