JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Efterretningen fra Konstantinopel om den engelske og franske Flaades Tilbagekaldelse virkede strax en Stigen af Koursen paa den Wiener Børs. Alg. Zeitung meddeler nu de originale, angaaende den russisk tyrkiske Traktat vexlede Noter imellem Kabinetterne i Petersburg og Paris. J den første, underskrevet af den franske Charge d'Affaires i Petersburg, Hr. Lagrene, forbeholder Frankerig sig at handle efter Omstændighederne, som om bemeldte Traktat slet ikke eristerede, hvis den nogensinde skulde medføre en væbnet Jndblanding af Rusland i Tyrkiets indre Anliggender." Herpaa svarede, som bekjendt, Ministeren Grev Nesselrode, at han ikke indsaae, hvorledes hiin Traktat kunde vække saa megen Bekymring, da den var reen defensiv og sluttet imellem to uafhængige Magter, uden at gjøre Jndgreb i nogen anden Stats Jnteresse Jstedet for at tiltroe den franske Regjering den Hensigt: "at ville omstyrte et Rige, som Traktaten er bestemt til at opretholde, vilde han hellere antage, at hiin Anskuelse grundede sig paa Ubekjendtskab med Traktaten, der er sluttet i en ligesaa fredelig som konservatorisk Aand. Vistnok - vedbliver han - forandrer den Forholdet imellem Rusland og Porten, forsaavidt at den, istedetfor et langvarigt Fiendskab sætter en Jnderlighed og Tillid, hvori den tyrkiske Regjering i Fremtiden vil finde en Borgen for sin Varighed, og i Nødsfald passende Forsvarsmidler til at sikre samme."De nyeste Efterretninger fra Lissabon til den 29 Decbr. bekræfte, at Oberst Hare er vendt tilbags fra Cartaro med uforrettet Sag, og den Lissabonner Chronik af 23 f. M. indeholder nu en officiel Artikel angaaende den af Engelland og Spanien tilbudne Mægling, hvilken Keiseren havde antaget i Tillid til begge disse Magters oprigtige Hensigt. Men uagtet han har erkæret sig bereed til ethvert Offer, som kunde bestaae med hans Ære, for at opretholde Chartet og sin Datters Trone, til hvis Fordeel han for stedse har frasagt sig samme, har Don Miguel forkastet den første Basis og conditis sine qua non for Underhandlingen, nemlig: at han skulde forlade Halvøen, for aldrig mere at vende tilbage. Saaledes bliver Jnfanten Don Miguel ene ansvarlig for al videre Blodsudgydelse. Til Slutning lover Don Pedro endnu engang alle Usurpatorens Tilhængere, som ville underkaste sig den legitime Regjering, Amnestie og Tilgivelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
En liden Træfning, som forefaldt ved Torres Novas den 22 Decbr., havde kun nogle Veirmøllers Ødelæggelse til Følge, hvorfra Santarem forsynes med Meel. Den ne Veirmølle=Krig ligner en Korrespondent i Times ved hiin bekjendte Don Quixottiade, og bemærker, at da det samme skeete i Oporto, sattes alle Stadens Kaffemøller i Bevægelse, hvorved Mangelen blev afhjulpet og de Fattige fik noget at fortjene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Spanien. J Ministeriet har fundet den Forandring Sted, at Hr. Martines er afgaaet som Finantsminister og Jndenrigsministeren Hr. Burgos indtil videre har faaet hans Portefruille. Uden Grund har Man heri villet see et ondt Forvarsel for Hr. Zeg, da det dog er Hr. Martine, som stedse har modsat sig hans Ønske om at slutte et Laan i Udlandet. J Hoftidenden læses et Dekret, hvorved Regjeringsraadet erklæres for den første og høieste Authoritet i Kongeriget, og hver af dets Medlemmer tillægges en aarlig Løn af 120,000 Realer. Man haaber, at Ministeriet, saaledes vil dæmpe Oppositionen fra denne Side. Jfølge en Beretning i de franske ministerielle Blade have Jnsurgenterne i Navarra lidt et Nederlag ved los Arcos, og ere af General Lorenzo trængte tilbage til Logron. En spansk Koureer har ligeledes bragt den Efterretning til Paris, at Jnsurgenterne ere total (?) slaaede i en Træfning ved Durango, hvori de allene have mistet 800 Md. Dræbte. Jøvrigt var Man i Madrid heel bekymret for et Jndfald, saavel af Don Miguel som Don Carlos, fra den portugisiske Grændse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Frankerig. Midten af Debatterne og Adressen lignede ikke Begyndelsen, hvilket vil erfares nedenfor. For den sidstmeldte Kamp imellem Hr. Mauguin og Guizat debuterede Digteren la Martine, som første Gang bivaaner Møderne, med en Tale, hvis anden Deel angik det østlig Anliggende, og fandt saa meget mere Opmærksomhed, som han selv nylig er vendt tilbage fra en Reise i Orienten, endskjøndt Sproget syntes for høit til at fattes af Prosaister. Sagen forekom ham saa uendelig vigtig, at han indstændig bad sine Kolleger, ikke at behandle den saa overfladisk, som det er skeet i Adressendkastet. Naar Man, meente han, endnu stedse vil indtvinge Politiken inden den snævre egoistiske Kreds af smaalig National-Rivalitet, da vil det endnu komme til en Krig om saakaldte Jnteresser, og Rusland vil endnu komme til at herske i Konstantinopel, hvilket Alt kunde undgaaes, naar Man vilde opsvinge sig til den høiere Moral, Phillantropie og Humanitet, og derved tvinge Europa til at betræde den samme Bane. Hans foreslaaede Amendement gik ud paa, at bede Hs. Majestæt at indlede Underhandlinger, for deels at forebygge et Jndgreb i den curopæiske Ligevægt, og deels afværge, at ikke Orientens Rystelse, saa egnet til at forandre Jordens Skikkelse og udvide Civilisationens Gebeet, skulde blive Signalet til en ufrugtbar og for Humaniteten unyttig Krig. Paa Hr. Odilon Barrots efterfølgende Tale, hvori han bebreidede Ministrene flere Misgreb og erklærede det for sin politiske Overbeviisning: at Monarkiet kun lader sig forsvare ved Friheden, svarede Handelsministeren Hr. Thiers med en lang Tale, der efter Sædvane var en Blanding af Sandt og Falsk og derhos udspækket med hans egne personlige Forhold. Saaledes anbefalede han sin udgivne Revolutionshistorie, hvoraf Man vilde see, at han aldrig havde skiftet Grundsætning. At Regjeringen ingen aristokratisk Tendents havde, fandt han indlysende deraf, at han, en slet og ret Videnskabsmand, har faaet Plads i Kongens Raad ved Siden af en fransk Marskal. Den første den bedste Stemmegivning vilde bevise, at Ministrene ikke havde tabt Fleerheden. Oppositionen søgde han at gjøre latterlig ved den bidende bemærkning: at en Liste over dens forskjellige Skatteringer vilde være et kosteligt Bidrag til Historien over den menneskelige Aands Variationer. Jmod Bebreidelsen for Vilkaarlighed og Presseforfølgelse forsvarede han sig med, at det jo kun var National og Tribunen Man har villet til Livs; men gjorde derhos denne tvetydige Tilstaaelse: "ere ingen Sammensværgelser hidtil lykkedes, da skyldes det Regjeringens uafladelige Aarvaagenhed. Vilde Man forfølge Alt, hvad dervar aabenbar fiendsksindet imod Regjeringen, da vilde der gives flere Processer end Dage i Aaret." Til Slutning erklærede han paa egne og sine Kollegers Vegne, at de tusinde Gange for vilde lade Liv og Blod, end tillade enten den styrtede Regjerings Gjenindførelse eller den nuværende Konstitutions Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Da nu General Bugea ud i Mødet den 4 Januar fandt for godt at krydre sit langtrukne Foredrag om Adressen, med et Angreb paa de to Deputerede, som havde underskrevet den bekjendte Erklæring af Menneskerettighedernes Selskab, og opfordre dem til at fralægge sig det, var Freden, brudt. Dhrr. d'Argenson og Putraveau forlangte paa een Gang Ordet, og den Første erklærede, at hans Som bol var Lighed for Loven og hans Dogmaa Folkesouveraineteten, saaledes som samme hyldedes af Ju i revolutionen. Var i hiin Erklæring optaget Robespierres Difinition af Eiendom, da var det ikke skeet for Forfatterens Skyld, men fordi den var sand og rigtig. Hr. Puraveau erkjendte Jngens Ret til at fordre ham til Regnskab for sine Handlinger udenfor Kammeret. Ethvert Medlem maatte have Lov til, frit at turde udtale sine Meninger; ellers gaves der ingen Repræsentativ-RegjeSte. ring. Hr. de Ludre erklærede fra sin Plads, at ogsaa han hyldede Menneskerettighedernes Manifest. Nu besteeg Seglbevareren (Hr. Barthe) under stor Sensation Talerstolen, sigende: en stor Skandal har fundet Sted paa denne Talerstoel!" Tummelen blev almindelig; Hr. d'Argensen afbrød Seglbevareren med de Ord: "saa kan De jo sagsøge Menneskerettighedernes Selskab!" Under Raabet i begge Centrummer: "Tie stille. Til Orden!" erklærede Seglbevareren deres Lære for umoralsk, og opfordrede de Paagjældende til, frit at sige, om de vilde bryde deres Eed eller holde den, hvortil Hr. d'Argensonsvarede: "Jeg har aflagt Eed paa Folkesouveraineteten, hvorfor J alle maae bøie Eder, vil Man mere, saa kan Man anklage mig, og jeg skal vide at svare." Carlisten Hr. Berryer greb af det Forefaldne Anledning til at vise, at Man ikke kunde rose sig af, at have nogen Repræsentativ=Regjering. Jsær lagde han Vægt paa, at den samme Minister (Guizot, der havde erklæret den nuværende Regjering for virkelig legitim, som et Værk af Fornuften og Nødvendigheden, ogsaa har yttret, at det Jngen, ei engang hele Nationen, tilkom at gjøre en Konge, sigende: "Konge bliver Man enten ved sit Sværd, eller fordi Man er født paa Tronen." Saaledes - sagde han - deles Frankerig af to Principer, det gammelmonarkiske og det revolutionaire fra 1789, og selv Regjeringens Handlinger maae befordre den republikanske Tendents. Ham svarede igjen Ministeren Hr. Guzot, som tilstod, at Regjeringen havde begaaet Feil, thi hvor gaves der vel en Regjering uden samme, men den havde begaaet færre Feil end under noget andet Regjeringsystem, og det var dens Fortjeneste, at den idelig kjæmpede imod dem. En Yttring af Ministeren om at undertrykke slig en Skandal som den forefaldne, ansaaes som en foreløbig Opfordring til Dhrr. d'Argensons og Puraveaus Udstødelse af Kammeret; men af en senere Artikel i Journal de Paris maa Man slutte, at denne Plan igjen er opgivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Efter disse almindelige Forhandlinger gik Man over til de enkelte Afsult i Adresse-Udkastet, hvor da et Forslag af Hr. Portalis til at nævnede Eedsvornes Retter Forbindelse med Magistraturens Fasthed blev forkastet med en Fleerhed af 20 Stemmer, hvilket Resultat ikke gjorde det bedste Jndtryk. Et andet foreslaaet Tillæg af Hr. Tracitil Fordeel for Arbeidsklasserne blev ligeledes forkastet, hvorover Hr. Garnier Pages kom saaledes i Harnisk, at han forsikrede: at have seet Fiskere i Toulon, som kuns fortjente 12 Skilling om Dagen og ikke kunne mindes at have spiist sig mætte paa Brød, hvorpaa en Stemme, som dog siden ikke vovede at nævne sig, raabte: "Det er løiet!" Ved den Paragraf om den offentlige Underviisning klagede General Lafarette over, at Regjeringen havde lukket Forelæsningerne i Selskabet for Folkeopdragelsen, hvortil han og Hr. Cabet hørte. Mere opmuntrende var Udfaldet af en Tale, som Hr. Bignon den 7de holdt om de udenlandske Anliggender, og hvori han forlangte Oplysning af Ministrene om Pohlens og Tyrkiets Skjebne, Østerrigs Herredømme i Jtalien m. m.; men selv tilføiede, at de ikke kunde ventes, da Ministrene besadde for megen teres Oprigtighed og Redelighed, til at paastaae Ting, som de ikke selv troede." Udenrigsministeren, Hertugen af Broglio, svarede nemlig: "Jeg træder ikke op, for at modsige den forrige Taler, men for at takke ham saavelsom Kommissionen, der har forfattet Adresse=Udkastet, hvoraf Regjeringen antager enhver 5 og Grundsætning, ligesom den stemmer alle Hr. Bignons Yttringer og bevidner ham Tak for den Roes, han har tilkjendt flere af dens Handlinger. Da Hr. La Martine siden undrede sig over denne Roes, saasom Hr. Bignon havde talt ganske i Oppositionens Aand, redede Hertugen sig ud af Forlegenheden ved at svare: "det var Hr. Bignons Grundsætninger, men slet ikke det Synspunkt, hvorfra han betragtede de europæiske Statsforhold, han bifaldt." Hr. Bignons Tale indeholdt blandt andet en Nyhed, som Man ikke før har vidst, idet han fortalte, hvorledes Keiser Alexander i Aaret 1808 i Erfurt havde foreslaaet Napoleon det tyrkiske Riges Deeling," og gjerne vilde overlade ham den pyrenæiske og italienske Halvøe, Tydskland, ja endog Bosnien, Albanien, og Moren, naar det blot maatte tillades ham selv at tage Konstantinopel og Dardanellerne; men Rapoleon vilde ikke indlade sig herpaa, hvor magtpaaliggende Ruslands Venskab end i hiint Øieblik var ham, formedelst Krigen i Spanien og det forestaaende Brud med Østerrig. Hr. Chateaubriander dog faldet igjennem ved det i Quimperle stedfundne Valg af en Deputeret, og fik kuns 49 Stemmer, medens den ministerielle Kandidat, Tupinier, havde 76. J Paris samles nu igjen Underskrifter paa en Ansøgning til de Deputeredes Kammer, om Ophævelsen af den imod Napoleons Familie gieldende Forviisnings Lov, som General Bertrand agter at indbringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Udenlandske Blandinger. Tydskland. J den Brunsviger Nationaltidende læses et Brev fra en Lang i Anspach, hvori han søger at bevise, at alle Caspar Hausers Udsagn om det paa ham forøvede Snigmord have været opdigtede, og antager, at han har været en slet og ret Tiggerdreng, som er undvigt fra det øvrige Selskab og ved sine løgnagtige Paafund - ogsaa ved Selvmord, – søgt at gjøre al denne Opsigt. Haarde Beskyldninger, naar de ere ufortjente, hvorfor Man saa meget meere maa ønske, at dog engang det Sande i denne gaadefulde Sag maatte komme for Lyset, Rusland. Dyrtiden paa de første Livsfornødenheder vedbliver at tiltage i de sydlige Provindser, og selv i Moscau er Korn og Meel steget til det Tredobbelte mod ellers. Ogsaa Fodermangelen er følelig i Wolga-Egnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 9 d. har Hs. Majestæt Kongen naadigst udnævnt Chefen for andet Jydske Regiment, Hs. Durchl. Generalmajor Prinds Wilhelm til Hessen, til Gouverneur i Kjøbenhavn, og allernaadigst under samme Datum Kommandeuren for Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian Frederiks Regiment, Oberst d'Origny, til tillige at være Kommandant over Kjøbenhavns Fæstning; ligeledes er Chefen for det i Aalborg garnisonerende 3die Jydske Regiment, Generalmajor v. Zütphen, beskikket til Chef for det 1ste Jydske Regi Sl. Hans ment i Kjøbenhavn. (Den sidste Gouverneur i Kjøbenhavn var, saavidt vides, under Krigen, sal. Generallieutenant Grev Baudissin, samtidig var sal. Generalmajor Leth Kommandant.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Under 4 d. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Provst for Frue Kloster i Magdeburg, Kongelig preussisk Konsistorial= og Skoleraad, Dr. Theol. Zerrenner, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Kjøbenhavns Børs-Kours den 14 Januar 1834. Hamb. 2 M. - k. S. 206 1/2. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 207, solgt til 12 Mk. 6 3/4. Oblig. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 1103 B. Sp. 158 1/2 a 159 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 100 a - Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 43 1343 3/4. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer. dende paa r. S. 100 a - r. S. (u. Rente) 90 1/2 a - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - 4 - Rd. Bco. Dito. dito 87 1/2 a 87 3/4 Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 70 1/2 a 71 L. St. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Asiatiske Actier - 4 - i Sedl. Dito 105 a 105 1/2 Rbd. Sedl. Bank Disconto... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
AVERTISSEMENTS. Efter det alvise Forsyns Villie maatte jeg friste den høist sørgelige Skjebne, at see min inderlig elskede uforglemmelige gode Kone, Ane Margrethe Teisen, fød Schmidt, bortkaldet i sit 25de Aar fra mig og lille Søn ved en blid og rolig Død den 11 dennes, efter 6 Dages haarde Lidelser af Skarlagensfeberen og et 23 Maaneders sjeldent lykkeligt Ægteskab. Dette bekjendtgjøres med dybeste Vemod fraværende Slægt og Venner. Odense den 15 Januar 1834. Hendr. Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
At vor inderlig elskede Kone og dyrebare Moder, Cicilia fød Brandt, efter langvarige Lidelser og Forsynets urandsagelige Villie, ved Døden berøvedes os den 10 d. M., bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og deeltagende Venner. Apenrade den 12 Januar 1834. Petersen, M. M. Kjær, Kancellieraad og Postmester. fød Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Tirsdagen den 28 Januar d. A. bliver, C. R. R. til Festligholdelse af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag, Bal paa Odense Raadstue, som tager sin Begyndelse om Aftenen Kl. 7 og hvortil Adgangs Billetter erholdes hos Dhrr. ligerede Borgere J. O. Rasmussen i Korsgaden og Paulsen paa Flakhaugen. Odense den 18 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Balcommitteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Theatret i Odense. Søndagen den 19 Januar 1834 opføres: Shakespeare som Elsker eller Prøven paa Richard den Tredie, Lystspil i 1 Act ved N. T. Bruun; derefter: Destilateuren eller De anonyme Elskere, original Vaudeville i 2 Akter af en Anonym.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Onsdagen d. 22 Januar opføres: Hvem som kommer først til Mølle faaer først malet eller De 6 Mile, Lystspil i 3 Akter efter det Franske; derefter: Den skjønneste Dag i Livet eller Brylluppet paa Moden, Vaudeville i 2 After ved Heiberg. A. Werlig. priEn ung Handelsbetjent, der har lært Kjøbmandshandelen i en af Fyens største Kjøbstæder og som har den bedste Anbefaling fra det Sted, han har lært, søger sig emploieret i samme Fag til første Mai 1834. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mærket B-0. hvorefter nærmere Aftale kunde skee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
En duelig Linnedvæversvend kan strax faae en fordeelagtig Kondition. Billet, mærket Linnedvæversvend, bedes indlagt paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
For en ferm Kokkepige af Bondestanden, der vil tjene uden for Provindsen, anvises en Plads fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Paa Veien fra Odense Korsgade til Søndersøe er tabt en blaae Klædes=Frakke, der var indsyet i en Blaargarns Serviet, mærket H. 20, og hvilket atter var indsvøbt i et hvidt Hestedækken med sorte Striber til Bort; desuden er tabt tvende Grimmer. Finderen bedes at aflægge det hos Dhrr. Rasmussen & Schjerbech i Odense, mod en passende Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Af Umyndiges Midler under Stiftelsen Lundegaard Godses Overformynderie er 250 Rbdlr. Sølv strax at erholde til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed. Lundegaard den 14 Januar 1834. Jensenius. 145 Rbdlr. 77 s. rede Sølv af Umyndiges Midler kan, imod lovbefalet Sikkerhed, strax erholdes til Udlaan, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Nyborg Overformynderie den 14 Januar 1834. B. Sørensen. Gustav F. Esmann. Malet dansk Sennop i 1/4 & 1/2 Pd. Glas af Hr. C. F. Holmblads Fabrik i Kjøbenhavn er igjen arriveret og sælges P. Petersen jun. til Fabrikens Priis hos Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Store fede røgede Lax, fine krydrede Christiania Anchiovis, flamske og norske Sild, Glochester=, Stoltzer, Eidammer- samt grøn og guul Schweitzer=Ost, Alt af fortrinlig Godhed, faaes P. Petersen jun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Odense Vestergade. Blaae og rødstribet Dynevaar til Sengeklæder og ubleget J. F. Petersen, Lærred til Sække faaes hos Overgade No. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Løverdagen den 1 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver Passagepengenes Oppebørsel ved Bommen Nr. 4 uden for Vesterport ved offentlig Auction, som afholdes paa Odense Raadstue, opbuden til Bortforpagtning alternative i 3 eller 10 Aar, fra 1 Mai 1854 af at regne; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Acimuth. Odense den 17 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Jndkaldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Da Boelsmand Anders Fredriksens Kone Ane Nielsdatter i Lamdrup Bye under Baroniet Holckenhavn ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Forordningen 5 Juli 1822 med 12 Ugers Varsel, samtlige Arvinger samt Creditorer og Debitorer: Enhver for sit Vedkommende at møde eller møde lade i en Skiftesamling, som afholdes i Boet Løverdagen den 19 April 1834, paa Holckenhavns Skriverstue, Formiddag Kl. 10. Skifteretten for Baroniet Holckenhavn den 31 Decbr. 1833. H. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
J Overeensstemmelse med Placat af 21 April 1824 bekjendtgjøres, at der Mandagen den 5 Februar 1834, Formiddag Kl. 1 slet, paa Nyborg Raadstue holdes en Skiftesamling i Viinhandler Billensteins Opbudsboe, hvorved blandt mere vil blive tagne Bestemmelser, betræffende Leqvidation af Debitorernes Contrafordringer. De Udeblivende antages at samtykke i de af Fleerheden af de Mødende tagende Beslutninger. Boets Debitorer advares inden førstkommende Februar Maaneds Udgang at indbetale til Procurator Saxtorph heri Byen, hvad de ere Boet skyldige, da de ellers vilde vorde saasøgte. Nyborg Byefogedcontoir den 14 Januar 1834. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
weite Bekanntmachung.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
(Extract des in No. 9 inserirten Proclams.) Samtliche Glaubiger und Pfandinhaber des zum Concurs gekommenen Nachlasses des weiland hiesigen Bürgers undSchiffers Hans Ring und seiner gleichfalls verstorbenen Witt we Anna Maria Ring geb. Kass, mussen sich mit Ausnahme der nicht speciell namhaft gemachten protocolliirten Creditoren, bey Vermeidung der gesetlichen Strafen, innerhalb 12 Wochen, von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, im hiesigen Stadtsecretariate ordnungsmasig melden. Zugleich werden namentlich und in Gemäsheit allerhöchster Auctorisation d. d. Gottorff, 30 Decbr. 1833, Alle, welche aus einem von dem weiland Hans Ring unterm 9 Mar 1802 auf 1950 Mk. Ert. oder 1000 Rthlr. S. M. unter Verpfandung, der ihm damals zustandigen, jedoch im Jahre 1822 unter Møen verunglückten Jacht Bonaparte ausgestellten Bodmereibrief rechtliche Anspruche irgend einer Art machen zu konnen vermeinen, angewiesen und befehligt, diese ihre Ansprüche gleich falle innerhalb 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, im hiesigen Stadtsecretariate ordnungsmæssig anzumelden, widrigenfalle ste mit allen Anspruchen an das bezeichnete Document pracludirt sein sollen unddasselbe mortificert und delirt werden soll. Gegeben Sønderburg den 2 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Bürgermeister und Rath hieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Jweite Bekanntmachung. Es har der Festehufner Hans Andersen Bjergmann inMommarck sich der egenen Verwaltung seiner Guter ginglich begeben, und sind auf dessen Wunsch der Bohlsmann Nicolay Jversen in Mommarck und der Müller Christian Carl Claussen auf der Hedemühle ihm als Curatoren gerichtlich beigeordnet und mit der Administration seiner Guter beauftragt. Jn dem solches, unter der Verwarnung, das alle mit gedachten Hans Andersen Bjergmann ohne Zustimmung und Genehmigung der bestellten Curatoren, von hente an eingegangenen, die Verwaltung seines Vermogens betreffenden Geschafte for null und nichtig anzusehen werden sollen, hiedurch zur offentlichen Kunde gebracht wird; werden zugleich auf Anhalten der Beikommenden Alle und Jede, welche an Hans Andersen Bjerg mann oder dessen Guter aus irgend einem Grunde nicht protocolliirte Forderungen und Anspruche zu haben vermeinen, hie durch ein für alle Mal augefordert und befehligt, sich mit ihren Forderungen und Anspruchen sub poena pracclusi et perpetui silentii binnen 12 Wochen a dato ultimae publicationis hujus proclamatis im hiesigen Actuariate, unter Bestellung der erforderlichen Actenprocuratur und Zurticklassung beglandigter Ab schriften von den die Angaben betreffenden Beweisthumern, zu melden. Augustenburger Hardesvogthe den 31 Decbr. 1835. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-17
Ved Tallotteriers 1360 Trækning i Altona udkom: No. udhor af med følgende Bidrag til Tidshistorien. No. 98 Jndledning til Historien om den engelske Revolution under Carl 1. - Bemærkninger i Anledning af det i Handelskommis Gads Skrift Anførte og Haandværksmandens almindeligere Oplysning og Dannelse. - Til S. T. Hr. Algreen Ussing.