JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Holland, 622 Qvadratmile, 2 Millioner 158632 Jndbyggere, 40000 Mand Tropper, 40 Krigskibe, 21 Millioner 700000 Rdlr. i Jndkomster, Qvadratmiil. og 4400 Jndbyggere paa hver Storbrittannien og Jrland, 6179 Qvadrat. mile, 12 Millioner 1500 Jndbyggere, 50000 Mand Soldater, 110 Linieskibe, (254 Se lere) 1000 Millioner Rdlr. i Jndkomster, 2942 Jndbyggere paa hver Qvadratmiil, og 1596 Millioner Rdlr. Giæld. Dannemark, 21676 Qvadratmiile, 2 Millioner 200000 Jndbyggere, 75000 Mand Soldater, 31 Krigskibe, 6 til 7 Millioner Dalers Jndkomster, og 188 Jndbyggere paa hver Qvadratmiil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Sverrig, 12967 Qvadratmise, 2 Millioner 861000 Jndbyggere, 47337 Soldater, 26 Linieskibe og 14 Fregatter, 11 Millioner Daler S. M. i Jndkomster og 221 Jndbyggere paa hver Qvadratmiil
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
De Preussiske Stater, 4130 Qvadratmilie, 6 Millioner Jndbyggere 103376 Mand Tropper, 21. Millioner Rdlrs. Jndkomster, og 1453 Jndbyggere paa hver Qvadratmiil Pohlen, 10000, Qvadratmile, 9 Millioner Jndbyggere, 15000 Mand Soldater, 25 1/2 Million Pohlske Gylden (en Gylden gielder 4 Groschen) i Jndkomster, og 859 Jndbyggere paa hver Qvadratmiil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Tyrkiet i Europa, 11410 Qvadratmile, 7 Millioner Jndbyggere, 105000 Mand Cavallerie og 45000 af Jnfanterie, i Nødsfald, 300000 Soldater, 10 Linieskibe, 20 Millioner Piaster i Jndkomster, (af Asien og Europa tilsammen) og 613 Jndbyggere paa hver Qvadratmiil. Af denne Beregning følger, at af de 174000 Qvadratmile, og de 144. Millioner 162500 Mennesker, som Europa indeholder, have Rusland og Østerrige tilsammen 85086 Qvadratmile, 41 1/2 Million Jndbyggere og 638000 Soldater; Komme endnu de Bourbonske Huse, dertil, saa havde dette Statspartie 107924 Qvadratmile, 84,300000 Jndbyggere, 1,088000 Soldater, og derimod det øvrige Europa, Tydsk, land fraregnet, ikke meere end 54166 Qvadratmile, 33,863500 Jndbyggere, og 844700 Soldater. Det blev altsaa af Rusland, Østerrige og de Bourbonske Huse Halvdelen overveiet i Magt og Styrke, dersom det ikke ved Staternes sande Magt meere kom an paa Jordens Beskaffenhed og Dyrkning samt paa Jndbyggernes Character og Oplysning, end paa Gebetets Omfang og Jndbyggernes Antal. (meere herom i næste No.) Copuleret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Her i Byen, den 22. Martii. Hattemager svenden Christian Lind og Anna Margaretha Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Dødsfald. Her i Byen, den 16. Martii. Junker Sun dorf, 66 Aar. Den 18. Dito. Rytter Peder Kieldsen, som af Vaade druknede, da han gik over Weyle Fior.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
J Ribe, den 17 Martii. Høi Velbaarne Frue von Lützow fød von Høvel, i sit 33 Aar.af en 15 Ugers vedholdende tærende Sygdom, og naar noget fromt, dydigt og ædelt Hierte fortiener den ærefuldeste Erindring, saa tilægnes samme hende uhyklet af enhver, der har kiendt hende; Uforglemmelig bliver hun saaledes for enhver, og endnu meere for hendes høistbedrøvede efterladte Gemahl Hr. Oberste v. Lützow og 2de haabefulde kiere Børn. Trøst dem Bedrøvede, Lad hende nu i Glæde, J Fryd, i Herlighed for Lammets Stoel fremtræde, Og leve der, hvoraf Hun ei kan blive kied; Vi et misunde Dig Guds Thrones Sallighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: 77 mus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her 4 Rdlr. tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1786. Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi efter herom, allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Magistraten i Vort Stabel Stad Fridericia i Vort Land Nørre Jylland, som Sifte=Forvalter i Stervboet efter forrige Raadmand, Bye= og Herredsskriver samt Hospitals Forstander, sammesteds, afgl. Hans Henrich Egberg og hands ligeledes afgangne Hustru, som efter bemeldte hendes Mands Dod har været hensidende i uskiftet Boe, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Ribe Stifts Adresse Contoirs Eterretninger og den Altonaiske Mercur trende gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fodre efter fornævnte afgangne Raadmand Egberg. og Hustrue, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tild, hos bemelte Magistrat i Fridericia for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama, efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt for den Oberret, hvorunder samme henhører hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence Stad Kiøbenhavn den 3de Martii 1776. Under Vort Signet. (L. S.)J R. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Magistraten udi Frider cia i Riiber Stift, Bevilling, at maae udi Aviserne indkalde afgangne Raadmand Hans Henrich Eenberg og Hustrues Creditorer. Bliver alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Raadmand Bye= og Herredsskriver, samt Hospitals Forstander Hans Henrich Egberg, og hands ligeledes afgangne Hustrues Stervboe i Fridericia herved trende gange indkaldte at anmelde og beviisliggiøre saadant for os underskrevne inden den i Loven fastsatte Tiid. Fridericia den 16de Martii 1786. Bruun. Lorenzon. Buhl. Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
J allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majests allernaadigste Bevilling, der er af følgende Jndhold: - mus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og det Norge, de Venders og Gothers, 4 Rdlr. Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stor 1786. marn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At eftersom Raadmand Hans Peter Bahnsen af Vor Kiøbstæd Colding. Udi Riber Stift i Vort Land Nørre=Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at da han af Os efter hans derom gjorte Ansøgning, Allernaadigst er bleven endtlediget fra hans hidtil havde Raadmands Embede i bemelte Colding, ønskede han " nu saavel til hans egen, som hans Arvingers Sikkerhed, at see alle hans baade publiqve og private Affaires bragte i fulkommen Orden og Rigtighed; saa have Vi, efter fornævnte Raadmand Bahnsens derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae sub pæna præclusi & perterui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle som saa vel i Henseende til bemelte hans havde Raadmands Embede, som i andre Maader, maatte formeene sig at have noget hos ham at fodre, dermed at fremkomme, og saadan deres til ham havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, hos ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores Allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Rendence=Stad Kiøbenhavn, den 30te December 1785. Under Port Signet L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Raadmand Hans Peter Bahnsen af Colding, Proclama, til Creditorers Jndkaldelse udi Aviserne. Allerunderdanigst læst inden Colding Byeting Onsdagen den 18de Januarii. 1786, og Protocolleret J. H. Bang. H. Diechmann. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 25de Januarii 1786. under No. 7. F. Schinkel. Gierues. Protocolleret af Hauch. Bliver allerhøystsamme 3de gange efter hinanden bekiendtgjort udi de Kiøbenhavnske Aviser, den Altonaiske Mercur og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger i Fridericia, til Vedkommendes Efterretning. Tolding den 8de Februarii. 1786. Bahusen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Maa Refstrup ved Veile agter Eieren, formedelst 4 Forandring af Besætning, førstkommende 3die April, Formiddag Kl. 10 slet, ved offentlig Auction at bortsælge 60 gode Hollænderie Kiør, 2 Tyre, 20 ling=Creaturer, 70 Faar og 15 Aarings=Galte, foruden et meget godt Hollænderie Redskab, alt efter de Conditioner som paa Auctions Stædet bliver bekiendtgjort; Thi vilde de Lysthavende bemelte Sted, og Tild behagentlig indfinde sig, da Creaturerne kan om forlanges blive foeret til Maldag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Problema. Hvad er det, som der farer fort J Luft og Vand, man finder. Det høres nær, men og langt bort, Og mange sammenbinder, Forkynder Tanker, Ord og Raad Blant Konger ogsaa Fyrster, Saa alting falder vel i Traad, Hvorved man sig forlyster; Det overalt i Verden er, Og dog kun lidet agtes, Sig føyer efter en og hver, Sligt bør jo at betragtes; Det nytter for hver Stand og Kunst, Saa mange bliver rige, Det virker ogsaa Had og Gunst, Hvo kan det Spørsmaal sige Resten af det Statistiske Stykke i forrige, Nommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Den ubekiente Forfatter af Deisication du docteur Arist. Masse afmaler temmelig heldig endeel Nationers Characteer, og maaskee et Udtog deraf vil efter Løfte i forrige Nr., som en Følgerad af dets deri indførte korte Statistiske Stykke ikke være Læserne ubehagelig. Han forestiller en mængde Mennesker forsamlede ved Foden af Bierget Parnassus. Her siger han, sider en Araber med Benene krydsviis under sig ved Roden af et Træe, og derfra med fyrige Øyne og indtagne Sanser betragter alting i Kiempestørrelse; Hist springer en Jtaliener og giør Ophævelser, som en Gøgler; Den spadserer en Engelænder tankefuld og melankolsk og standser af og til, skriver noget og river det i Stykker; Næst ved ham marscherer en Spanter stiv og stole med langsomme Trin, iblant en Mængde Mennesker, uden at værdige dem sit Øyekast, men paakalder kun vexelviis Muserne og St. Antonius af Padua; Langtborte gaaer en Tydsker, som har Lommerne fulde af Bøger, hvoraf han gesvint slaaer op snart i en, snart i en anden, fører det udsøgte i sin Tegnebog, og giør en lang og tankefuld Mine, som en Snier, der har fyldt en Capital, Ved ham svermer en Franskmand med en letsindig og utungen Mine, bryder sig ey om noget uden at lade et halvt nysgierrigt Øye løbe og paa enhver, leer en ud, seer en anden over Skuldrene, og seer medlidende til den tredie, som den, der var over dem alle, og behøvede kun at være en Franskmand, for at have i alle Ting den sikkerste og beste Smag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Doctor Carl Garcias, en spansk Skribent, giver de Franske Spanske den Character i sin Antipothia der Fransosen und Spanier. Ein Fransosen eigentlich zu beschreben, siger han Pag. 173, findet sich kein fuglicheres Wort zu, als mann man sagt: Er sei ein umgekehrteer. Spanier. En Franskmand begriber en Ting let, men sielden grundig. En Spanier har et langtsom, men dyberre Begreb. J Religions Sager mønstrer en Franskmand Artiklerne efter Fornuften, og derefter troer eller ikke troer, ligesom det synes let eller vanskelig forFornufteen; En Spanier derimod troer uden Vitløftighed at tænke, hvorover de Spanske vise en meere blind Lydighed imod Paven, end en Franskmand; En Fransos afgiør hurtig vigtige Sager i Selskaber, endog under Maaltidet uden Forvirrelse; En Spanier kan derimod ei taale, at en Myg surrer ham om Ørene, naar han skal beslutte noget; at være elsket af et Fruentimmer, er kun en halv Fornøyelse for en Fransos, saalenge det er bekiendt for alle hans Venner; En Spanier derimod ønsker det ei allene skiult for sine Venner, men endog om muligt for sig selv; En Spanier lider hellere Nød, end tabe noget af sin Anseelse, og skulle den yderste Nød drive ham til at selge sine Klæder, begynder han inden fra, og derimod Franskmanden uden fra og ender med Skiørteen; J Nød er Spanieren en Løve og Franskmanden, en Hare; den første taber i Mangel intet af sit Mød, men den sidste ender med Spisekammeret; En Spanier skiuler til det yderste sin Armod; En Fransos derimod anvender al Veltalenhed; for at bekiendtgiøre sin; En Fransos er Ødsel en Spanier gierrig o. s. v. En Engelsmand seer alle over Skuldrene; det har været en Lykke for Nationen at den setter Prisen allene paa sit eget; det kan ei være andet end at en Nation af saadan Tænke= og Virkemaade, maae blive anseelig. Det vilde uden Tvivl blive den fuldkomneste Nation i Verden, der have de en Blanding af franske og engelske Sæder, der, tillige med den engelske Aabenhiertighed og utvungne Frihed, besad den franske Belevenhed, men, naar dette ei kunde skee, maatte man hellere udveige den engelske end franske Opførsel til Model, saasom den er for det meeste mere naturlig og redelig. En Engelsmand siger sin Mening reent ud uden Omstændigheder og bygger i Kiøb og Salg gemeenlig paa Løfter saa hellig, som aldrig den forbintligste Contract, og bryder han engang sit Løfte, giør det et stort, Skaar i hans Ære og Velfærd. En Logner er for ham saa afskyelig, at samme indprentes endog deres Børn fra første Barndom. En Løgner er og en Kujon for Menneskene og en Vovehals for Gud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Blandinger. J Maynz er fundet et gammel Manuscript, hvori blant andre metheorologiske Observationer, læses: at i Aaret 1186 og 1486 har man haft, accurat samme Veyerlig, som i Aar, og at de derpaa følgende Foraare og Sommere vare de behageligste og rigeste Korn= og Viinhøst Aare, og haaber og trøste sig derved at det vil og blive saaledes i Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Storfyrsten af Rusland har nylig tilsendt Justidsraad og Professor Preisler i Kiøbenhavn en Guld Medalie med begge høye Herskabers Brystbilleder, som et Naadetegn for det at ham for noget siden forfærdigede smukke Kaaberstykke Madonna deella Sedig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
En Menneskeven i Lübeck har i denne Tiid for ei være kjent ved en anden ladet indsamle en anseelig Collect af egen Drift for de ved den sidste physiske Revolution i Jsland i Ulykke geraadede Jndbyggere. En Ære for Menneskeligheden, og enhver Tænkende maae med rørende Tak ei allene betragte samme, men og ophøye saa ædel en Handling. Til Beviis paa den Agtelse og Kierlighed, hvormed Kongen af Preussen lønner Fortieneskes, fortienner følgende nu først bekiendt Aucdote om General Ziethen at anmerkes. Han falt i Søvn kort før sin Død, ved Kongens Taffel; de nærværende ansaae det som en stor Forseelse, og som Kongen merkede det, udløb han sig saaledes. Lad og tale sagte, at vi ei vækker denne gamle Værdige, Han har længe paaget for os. Hvilken ædel Følelse af en Konge, og hvilken ædel Taknemmelighed imod en troe Tiener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Fra Paris beklages at deres nye Loulsdorer, ere alt eftergiorte saa vel at de neppe kan kiende Forskiellen, og at deraf skulle alt over for Millioner være kommet dertil fra Engeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
En Eng i Alnvik i Nordthumberland, som var 100 Skrit lang og 14 bred, er synket 14 Fod dybt uden at der sees eller mærkes Rifter i Jorden; den ligger ved siden af en Flod og Kulgruber, men Landeveien er som det mærkeligste forhøyet og bleven ubrugbar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Efter indløbne Efterretning fra de tyrkiske Grænser erfares at de smukke Piger, har været der en solid Handel, som Hendes Keiserlige Majestæt har erklæret for Contrebande til Udførsel ved et serdeles Edict.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
En Soldat i Berlin vilde desertere i Fruentimmer Klæder, men til Fortred havde glemt at tage sit Knebelsbart af, saa at, da han kom og vilde gaae ud af Porten, blev anraabt af Skildvagten, som spurde, om dette Skiæg tilhørte Hende, og følgelig derved røbet og arrestert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
J London har det den 17 Februarii saaledes Tordnet og Lynet ved den stærkeste Frost og Snee, som ingen nu levende kan erindre saaledes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Kulden har den 9. Jan. været saa heftig i Gallicien, at Fuglene ere med udstrakte Vinger frossen døde i Luften og saaledes nedfaldne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
En Chymicus i Paris har opfunden ved Hielp af Jlden at forvandle Menneskebeen til Glas, hvorpaa deres Portrait kunne males og altsaa tillige have deres corporlige Tilværelse uforgængelig, i det ringeste nogle Stumper, deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Mange Ungerske Lovkyndige besøge daglig de øverste Tingstæder og andre Juridiske Møder for at giøre sig de nye Indretninger bekiendt. En af dem sagde, da Keiseren tilspurde ham derom. Ja, nu har jeg seet dem: " hvorpaa Keiseren svarede: det var bedre om de lagde: Jeg har seet dem og begrebet dem. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Fra Løndon berettes at en simpel Matros var tilfaldet en betydelig Arv, og som han desAarsag altsaa vilde fra Portsmuth til London, kom han dertil i en Karet med 6 Heste for og 2de forud ridende Postillions, blot i sin skidne tierede Matroshabit; fattig og bedrøvet gik hans Cammerat paa samme Vey, der strax kiendte ham i Kareten, og tilraabte ham, at tage ham med, der og skeedte med den Betingelse, et at side ved Siden af ham i Kareteen; og som denne forundrede sig over dette, da der var Plads til 4re Personer. Svarede han: Neel nu en mere ved Siden af dig og dine, men blive kun du sidende inden i Vognen, tog derpaa selv Sæde oven paa Karetten, og holdt saaledes sit Indtog i London for at hente sin Arv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Copuleret. Her i Byen, den 23 Martii Handskemager svend Lauriz Siversen Schlott og Anne Rasmusdatter Stends.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Dødsfald. Her i Byen, den 29 Martii Underofficeer Kunkrels Søn,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: 7 mus. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her 4. Rdlr. tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dynarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi efter herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Magistraten i Vort Sta deel Stad Fridericia i Vort Land Nørre Jylland, som Skifte=Forvalter i Stervboet efter forrige Raadmand Bye= og Herredsskriver, samt Hospitals Forstander. sammesteds, afgl. Hans Henrich Egberg og hands ligeledes afgangne Hustru, som efter bemeldte hendes Mands Dod har været hensidende i uskiftet Boe, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Ribe Stifts Adresse Contoirs Eterretninger og den Altonaiske Mercur trende gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at 2 fodre efter fornævnte afgangne Raadmand Egberg og Hustrue, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tiid, hos bemelte Magistrat i Fridericia for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt for den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence Stad Kiøbenhavn den 3de Martii 1776. Under Vort Signet. (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Magistraten udi Fridericia i Riber Stift, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde afgangne Raadmand Hans Henrich Egberg og Hustrues Creditorer. Bliver alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Raadmand Bye= og Herredsskriver samt Hospitals Forstander Hans Henrich Egberg, og hands ligeledes afgangne Hustrues Stervboe i Fridericia herved trende gange indkaldte at anmelde og beviisliggiøre saadant for os underskrevne inden den 3 Loven fastsatte Tiid. Fridericia den 16de Martii 1786. Brunn. Lorenzon. Buhl. Geelmunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
J allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majests allernaadigste Bevilling, der er af følgende Jndhold: 7 mus. i Christian den Syvende, af Guds - - Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, 4. Rdlr. Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stor 1786. marn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At eftersom Raadmand Hans Perer Bahnsen af Vor Kiøbstæd Colding. Udi Riber Stift i Vort Land Nørre=Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at da han af Os, efter hans derom gjorte Ansøgning, Allernaadigst er bleven endtlediget fra hans hidtil havde Raadmands Embede i bemelte Colding, ønskede han nu saavel til hans egen, som hans Arvingers Sikkerhed, at see alle hans baade publiqve og privaate Affaires bragte i fulkommen Orden og Rigtighed; saa have Vi, efter fornævnte Raadmand Bahnsens derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae sub pæna præclusi & pertetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle som saa vel i Henseende til bemelte hans havde Raadmands Embede, som i andre Maader, maatte formeene sig at have noget hos ham at fødre, dermed at fremkomme, og saadan deres til ham havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, hos ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores Allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 30te December 1785. Under Vort Signet (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Raadmand Hans Peter Bahnsen af Colding, Proclama, til Creditorers Jndkaldelse udi Aviserne. Allerunderdanigst læst inden Colding Byeting Onsdagen den 18de Januarii. 1786, og Protocolleret. J. H. Bang. H. Diechman. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 25de Januarii 1786. under No. 7. F. Schinkel. Gieruls. Protocoleret af Hauch. Bliver allerhøystsamme 3de gange efter hinanden bekiendtgjort udi de Kiøbenhavnske Aviser, den Altonaiske Mercur og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger i Fridericia, til Vedkommendes Efterretning. Tolding den 8de Februarii. 1786. Bahnsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Mæstkommende 24de Apriil om Formiddagen Klok Al 10 og følgende Dage, bliver ved Auction udi afgangne Madame Egbergs Sterboe heri Staden. bortsolgt en Deel Guld, Sølv, Bøger, Linnet, Gang og Sængeklæder, Sængestæder, smukke Meubler af alle Slags, Kakkelovne, Stue= og andre Uhrer, Kaaber, Messing, Tin, Porcelain, Glas, Jernfang, og Trævahre m.v. hvilket hermed til Libhabernes behagelige Underretning bekiendtgiøres, og hvorom desuden trykte Cataloger ere at bekomme hos Raadmand Buhl her i Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-31
Paa Engelsholms Hovedgaard ved Weyle i Jylland, er død Jndsidder=Enken Anna Hedevig Memsen, uden Livsarvinger; hendes Efterladenskab er strax lovlig registeret, og Skiftes endelige Slutning udsat til Onsdagen den 22de Martii, til hvilken Tild hendes Arvinger, som ere adspredte i Jylland, Fyhn og Holsteen, indkaldes til Møde bemelte Dag. Ellers meldes til Efterretning, at Gielden ei kan blive betalt, langt mindre noget at arve. paa Rydhauge Hovedgaard i Jylland, 2 Mile fra Holstebroe og 2 og en halv fra Skibe, er i Aar opladt til Staldning, Stude, som tvende Sommere forhen ere vel græssede og et Aar overstaldede. Fiende smaae 2 Etagie Vindovne forlanges til kjøbs. o før jo heller Anviisning giver Adresse=Contoiret. re 3de Poster udeblevne.