JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-22
Udenlandske Efterretninger. Af ældre Efterretninger fortjene endnu følgende at anføres som mærkelige. J Paris udkom under 13 Dec. f. A., et Keiserligt Decret, som befalede, at Senatorer og Statsraader, i Egenskab af Keiserlige Commissairer, skulle sendes til Militair=Divisionerne, ledsagede af Auditeurer, og paaskynde de Conscriberedes Udtagelse; sørge for Troppernes Udrustning og Bevæbning; det fornødne Forraad i Fæstningerne, de til Armeens Tjeneste fornødne Hestes Tilveiebringelse; Nationalgardens Udtagelse og Organisation. De skulde i de af Fienden besatte Lande foranstalte Opstand en Masse a., udnævne Militaircommissioner mod alle dem, der beskyldes for at være i Forstaaelse med Fienden eller have Anslag mod Almeensikkerheden; de skulde være berettigede til at udfærdige Proclamationer og Decreter, hvilke skulle være i Kraft for hver Borger. - Allerede d. 27 Dec. f. A. stode 5 PC. Conf. i Paris 48 PC. De franske Bankactier faldt fra den 25 til 31 Dec. fra 830 til 700700 Fr. Man erindrer, at Grev Fontanes i sin Tale i Senatet berørte adskillige Actstykker angaaende Fredsunderhandlingerne, som Napoleon lod forelægge Senatet, og som bestode af Schwarzenbergs og Blüchers Proclamationer, en Jndberetning, fra Sr. St. Aignan, og en Brevvexling mellem Gr. Metternich, og det franske Ministerium for de udenlandske Anliggender. Disse Actstykker bleve aftrykte i Moniteuren af 20 Jan. Men neppe var den udkommen, førend den, efter Regjeringens befaling, blev tilbageholdt, og et andet Nummer i dens Sted ufortøvet leveret. Jmidlertid gik adskillige af de første Aftryk til Engelland, og disse Actstykker leveredes derpaa i engelske Blade, hvoraf Lübecker Avisen igien har taget dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-22
J Sr. Metternichs Svar paa Hert, af Bassanos Note, dat. Dresden d. 16 Aug., hedder det, at uagtet Krigen imellem Frankrige og Østerrig, er udbrudt, holder det østerrigske Cabinet sig dog forpligtet til, at besvare de ugrundede Beskyldninger, Hert, af Bassands Note indeholder. Retfærdiggjort af den almindelige Mening oppebier Østerrige roligen Europas og Efterverdenens Dom. Hs. Maj. har troet, at burde antage den franske Keisers Forslag, hvori der gives Høist, en Straal af Haab om Fred. Han har overdraget Greven (Metternich) at meddele Ruslands og Preussens Cabinetsministere det Ønske, at aabne en Kongres, der, under Krigens Løb, kan sysselsætte sig med Midler, der kunde lede til en almindelig Fred. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen have befuldmægtiget Greven at erklære, at de tre Hoffer ikke kunne bestemme sig angaaende en for alle Partier lige vigtig Gienstand, førend de foreløbigen have tilkjendegivet det de øvrige Allierede &c. - Efterat Grev Aignan i sin Jndberetning har fremført adskillige Klager over den Maade, han, tilligemed en Collonne Krigsfanger, blev sendt til den russ. og østerr. Keisers Hovedqvarteer, sige, han, at Gr. Metternich modtog ham udmærket forekommende. J Henseende til Freden sagde Metternich, vi have oprigtig ønsket den, ønske den endnu, og ville slutte den. De allierede Magter forblive forenede. De skjulte Midler, Keiseren kunde anvende til Fredens Tilveiebringelse, ville være uden Nytte. De giensidige Parter maa erklære sig tydelig, og Freden er sluttet. - D. 8de Nov havde Grev Aignan, efter sin Ankomst til Hovedqvarteret, atter en Samtale med Sr. Metternich, Denne sagde blandt andet, at han ønskede Keiser Napoleon maatte overtyde sig om, at den største Rolighed og Maadeholdsaand behersker de Allierede; at de ere betænkte paa, at vedligeholde deres Magt og Virksomhed, og aldrig ville skilles ad; at ingen af dem havde Hensigter, mod Napoleons Dynastie, at Engelland nærer et langt moderatere Sindelag end man virkelig troer; at man ved Freden sigter til at sætte Skranker for Engellands Magt, og give det franske Rige en fuldkommen Frihed til Søes, som dette, ligesom alle andre europæiske Magter, kan gjøre billig Fordring paa; at Engelland er beredt til at tilbagegive Holland, som uafhængig Stat, hvad det som fransk Provinds aldrig vil tilbagegive det; at Keiser Napoleon ikke vil indsee Mueligheden af en politisk Ligevægt blandt de europæiske Magter; at denne Ligevægt ikke allene er muelig, men endog nødvendig; at han i Dresden har foreslaaet Lande i Erstatning, der den Gang, som Hertugd. Warschau, ikke vare mere i Keiserens Besiddelse; at Erstatning ogsaa nu kunde finde Sted. (Lub. Anzelger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Min ældste Søn Friz skal, efter min Kones Befaling, ogsaa tages ud af Skolen, fordi Bøger og Landkort ere hende alt for dyre. Men jeg maa rigtig nok ogsaa tilstaae, at min Kone tillige har gjørt adskillige Jndskrænkninger i andre Ting. Saaledes har hun indført et Slags ny besparende Kager, som kaldes Gulerodkager, og istedet for Viin betjener hun sig af kold Punsch, som hun selv laver. Naar vi ikke have stort Selskab hos os, saa opvarter hun de Fremmede med kold Mad istedet for varm; Kortene lader hun beskjære, forat spare at kjøbe nye, og istedet for at leie Dragter og kjøbe nye Masker, naar hun skal til Maskerade, klæder hun sig i sine egne Klæder, og tager sin gamle Maske paa. Men iøvrigt bliver hun ved sit: hvad der skal til, det skal der, og uagtet mange ondskabsfulde Mennesker, for at nedsætte hende, have paastaaet, at hun holder paa Skillingen, og lader Daleren løbe, saa kan jeg dog forsikkre Dem, Hr. Udgiver, at hun er et sandt Mønster for NutiDeres &c. dens huuslige Oeconomie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Historisk Krønike (Fortsat.) Martii. D. 1ste. De Franske trænge, efter en heftig Fægtning, fra 2 Sider frem indtil Colonge. 6000 Franske omgaae Høiene ved Fortet Ecluse, og trænge frem til Colonge, medens et andet Corps gaaer ved Chanco over Rhone, og ankommer fra Syden af paa Valpladsen. Fægtningen bliver levende, og Tabet paa begge Sider anseeligt. Staden Genf erklæres af Gener. Bubng i Beleiringsstand; Jndvaanerne maa forsyne sig paa 20 Dage med Levnetsmidler, og de, der ikke kunne det, forlade den. - Robinson, Lord Castlereaghs Secretair, afgaaer fra London med de engelske Ministres Svar til Lord Castlereagh i Frankrige. Det engelske Parlament forsamler sig igjen for første Gang, men Prindsen udsætter, i Betragtning af Tidsomstændighederne, sine Møder paa ny indtil d. 21de Marts. D. 2den. Storhertugen af Baden forlader Carlsrube, ledsaget af et talrigt Følge, og reiser til de Allieredes Hovedqvarteer, efterat han i Forveien (d. 12te Febr.) har udgivet en Forordning angaaende en almindelig Landeberæbning, under Navn af Landstorm, bestaaende af 9 Brigader og 92 Batailloner, ialt 10,000 Mand, som skulle være disponibel midt i Martii Maaned. - Offentlige Blade bemærke, at Storhertugdommet Baden, med en Befolkning af neppe 1 Million, har stillet i en Tid af nogle Maaneder 128,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Prindsen af Oranien Nassau befaler ved et Decret, at de af de enkelte Departementer dertil udnævnte anseeligste Statsborgere skulle d. 28de Marts constituere sig, som de forenede Nederlandes Repræsentantere i en stor Forsamling i Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
D. 3die F. M. Blüchers Hovedqvarteer i Meaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
D. 4de. Fra Chaumont berettes, at den hele forenede Armee er i Begreb med at rykke langsomt frem; at Egnen imellem Troyes og Chaumont er ødelagt ved 8 Dages uophørlige Fægtninger, og udtæret ved saa betydelige Armeers lange Ophold, og at Tropperne desaarsag have faaet Befaling, at forsyne sig med Levnetsmidler for otte Dage. - J Kjøbenhavn hæves ved en Kongelig Anordning adskillige i Anledning af Krigen udgangne Lovbud. - Troyes) besættes af de allierede Tropper, og Fienden, som kun svagt har modsat sig deres Jndtog, trækker sig tilbage paa Veien til Nogent, forfulgt af de Allierede, i hvis Hænder der ved Troyes faldt over 2000 Fanger, og deriblandt 45 Officierer af alle Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
D. 7de. Fra Frankfurt berettes, at Napoleon, efter at have tilfegtet sig Fordele over F. M. Blücher indtil d. 18de, tilskrev Keiser Franz følgende: Den russiske Armee er tilintetgjort, den preussiske opløst, nu er kun Deres tilbage, for at føre Krig med mig, men hvortil Lader os slutte Fred a., hvorpaa Keiseren meddeelte sine Bundsforvandte Brevet, og 3 Generaler bleve afsendte med et mundtligt Svar. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
(Jndsendt.) Den oeconomiske Spørger i No. 21 af Skilderiet er først for 4 Aar siden bleven Jorddyrker, kan altsaa ikke have nogen egen Erfaring i Landbruget, men har i den Tid ved Læsning i de nyere tydske occonomiske, særdeles Thaers Skrifter, dannet sig et vist Begreb om Agerdyrkningen efter den nyere Maade med Sædskiftet, grundet paa de beste Oeconomers Erfaringer. Hans Agerland, som for det meste er meget god muld- og leeragtig Jord, er inddeelt i 11 Marker, hvoraf den ene Mark tæt ved Gaarden drives særskilt paa Norfolcker Viis i 4 Lodder med Rodfrugter, fornemmelig Kartofler, som fortæres paa Stalden, Byg Kløver og Hvede, hvilken saaledes er drevet i 3 ) Troyes er Hovedstaden i Aube Departementet, (Champagne) ved Seine, og temmelig stor og befæstet. Den har 24,061 Jndb. og er Sædet for en Bisp. Staden har Raske, Atlas, Læder Naale, Hør, Hampe, Bomuldsfabriker, Viin og Kornavl. Aar med særdeles Held ved enhver Frugt, og til denne Dyrkning bruger han de bevidste Brakinstrumenter, Extirpatoren, Kartoffelskuffen, Hæstehakken og den dobbelte Muldbrætsploug. De øvrige 10 Marker, som hidtil have været drevne paa holstensk Maade, skulle nu dyrkes mere overeenstemmende med det saakaldte Vexelbrug, og er derfor besluttet den i No. 2 omtalte Rotation, nemlig Havre, heel Brak, Kløver til Grønfoder og Høe i 2 Snit, Byg, Vikker og Erter i halv Gjødning, tildeels til Høe, Vintersæd, og rød og hvid Kløver til Græsning i 3 Aar. Det har været hans Hensigt at dyrke ogsaa disse 10 Marker efter det fuldkomnere Ager= eller Vexelbrug med Sommerstaldfodring, overbeviist om den store og stedse tiltagende Kraft, som en saadan Dyrkningsmaade frembringer i Jorden, og desaarsaa blev den omtalte ene Mark udtagen at drives særskilt til Forsøg; men ved Jorder af nogen Udstrækning, som drives uden synderligt Hoverie, lader det sig hos os kuns med alt for stor Besværlighed i Begyndelsen udføre. Jmidlertid er det dog hans Hensigt, at ogsaa Brakmarken efter Haanden, naar Jorderne ere rensede for Steen, skal besaaes med Vikker til Grønfoder og Høe, for paa den Maade at kunne sommerstaldfødre, naar Omstændighederne ellers tillade det, dog maae Rotationen da forandres, som ikke vilde være vanskeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Det fornøier Spørgeren at finde sin Mening bifaldet af en saa erkjendt rationel Landmand som Hr. J. C. Drewsen, at nemlig Byg i et Aars Kløberstub, ikke kan formodes at skulle blive meere ureent end efter Vikker og Erter - og formodentlig heller ikke mere ureent end det vilde blive omdet, ligesom hidtil, fulgte umiddelbar paa Vintersæden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Spørgeren kjender en stor Gaard her i Landet, hvor det i den senere Tid skal være paalagt Forpagteren at drive Jorderne omtrent efter det ommeldte Sædskifte, med Byg i Kløverstubben efter Hvede, og der skal klages over ureent Byg hvilket egentlig gav Anledning til Spørsmaalet; men man formoder, med meget Grund, at Brak markens Behandling er Skyld i Byggets Ureenhed. Jøvrigt skulde det være Spørgeren kjært, at høre flere kyndige Landmænds Tanker,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Jndenlandske Efterretninger. At der nu, paa det udi Tugte, Rasp- og Forbedringshuset indrettede Jerntraadstrækkerie, samt Smede= og Fiilhugger=Værksted kan modtages Bestillinger af alle Dimensioner Jerntraad og Haand værktøi m.v. dertil henhørende, og at samme udsælges til billigste Priser, bekjendtgjøres herved i Forventning, at enhver vil bidrage sit til disse for det Offentlige nyttige, og for Fangerne i Særdeleshed velgjørende Jndretningers Fremvæxt. Hidtil var det Pengenes Slethed og Sølvets Sieldenhed, som man brugte til Paaskud for de dyre Priser. Nu er det da endelig kommen saavidt, at en Specie kan kjøbes for 29 Rbmk. og et Lod Sølv for 10 Rbmk., men desuagtet mærkes ikke at Livets Fornødenheder i Forhold falde i Prisen. Trertimod er alting endnu overdrevent dyrt. Et Pund Kjød, koster endnu bestandig 18 a 20 Rbmk. (18 Spec.), et Pund døde Fisk f. E. Helleflyndere 6 Rbmk. 65 Spec.), en Høne 10 Rbmk. Lover 1/2 Spec.) og saa fremdeles. Udenlændinge forsikkre at man nu lever dyrere her i Kjøbenhavn end i nogen anden stor Stad i Europa. Hr. J. K. Høst har nu ogsaa begyndt at læse over Waldemarernes Historie hver Søndag Formiddag fra Kl. 11 til 12. Paa en særdeles inte ressant Maade søger han at vise, hvorledes Fædrenelandet reiste sig fra sit Fald, og under Waldemar den Store opsvingede sig til den beundringsværdigste Pynt af Storhed og Vælde. Bergen d. 27de Nov. 1813. Vaar-Sildefiskeriet har i Aar været meget stort, Vaar=Torskefiskeriet og Sommer=Sildefiskeriet har derimod slaaet aldeles feil, saa at ikke det allermindste er blevet fanget deraf. Laxefiskeriet har været ubetydeligt. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Under 24de Februar er Kjøbmand Hr. H. F. Hornemann udnævnt til Kongelig dansk GeneralConsul i London med underliggende Havne. (S. B.) Placat, angaaaende nøiere Bestemmelser af den 36te §. i Forordningt af 6te Januar 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Hs. Majestæt Kongen har, under Ste d. M., allernaadigst resolveret: 1) "at den, der, ved Erhvervelsen af en fast Eiendom, enten paatager sig den derpaa forhen hvilende Pantegjæld, eller af Sælgeren beholder Penge staaende i Eiendommen, skal være forpligtet til, for saadan derpaa hvilende Hæftelse, at udstede sin formelige Panteobligation, og ikke være berettiget til, ved Skjødet, tillige at paatage sig Forpligtelse i saa Henseende, da ethvert Skjøde, hvori saadan Forpligtelse er indført, skal ansees som en Overtrædelse af Lovgivningen om det stemplede Papiir, 2) at denne Bestemmelse ogsaa skal være anvendelig paa de Tilfælde, som omhandles i Slutningen af 5te Jan. 1813 §. 29, samt §. 58, jevnført med §. 36; og 3) at det, forsaavidt der i den forløbne Tid maatte være handlet mod forestaaende Bestemmelser, maa have sit Forblivende ved saadanne Transactioner uden nogen Paatale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. - Det Kongel. Danske Cancellie, den 10de Marts 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
(Slutningen af de detaillerede Beretninger, som til sin Tid ere indsendte af Hs. Durchl. General Prinds Friedrich til Hessen, angaaende de forskjellige Fægtninger, som det danske Armeecorps under Høisammes Commando har i sidste Krig havt paa sit Tilbagetog fra Steknitzen til Rendsborg; see No. 23.) Af en Colonist blev Capitainen med det øvrige af Compagniet ført over Mosen ned til Sorgbrück, hvor han stødte paa Fienden, som anraabte ham. Han angav sig at være af den tydske Legion og at have Ordre til at besætte Ahrenstedt uden Ophold; og da Posten ved den baricaderede Broe ikke vilde lade ham passere med Compagniet, gik han igjennem uden at bryde sig om Modsigelser. Tohundrede Skridt var han marscheret frem, da en Cavallerietrop kom efter ham og forlangte at han skulde giøre Holdt; men da han vedblev sin Marsch, vendte den igjen om. Ved Ahrenstedt blev han igjen anholdt og strax angrebet af 8 Husarer, som vilde hugge ind paa ham, men da 3 af Folkene og 1 Hest blev skudte ned, vendte de andre om og tog Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Den 11te December om Morgenen tidlig ankom Capitainen til Rendsborg med Compagniet, hvor han af 2de saa kaldte engelske Husarer, der ledsagede en Parlementair, erfarede, at han havde været engageret i Krop med I Husarregiment, 2. Kanoner og 2 Jagerkompagnier. 6) Den 6te December deeltog det jydske Regiment lette Dragoner, i Nærheden af Wandsbeck i en Fægtning med adskillige Pulks Kosakker. Disse Kosakker bleve overfaldne saa raskt, at endeel at dem ikke kunde komme til Hest, de øvrige bleve kastede og forfulgte fra Rahlsted næsten 2 Mile uden at Officererne kunde standse Dragonernes Hæftighed, som ikke gave sig Tid til at giøre Fanger, men vedbleve at jage de Flygtende foran sig og at dræbe en Mængde af dem. Denne Hæftighed havde tilsidst den Følge, at de flygtende Kosakker fik Understøttelse af en stor Reserve fra Syck, som standsede Angrebet, og da de Kosakker, man havde ladet bag sig som Fanger, bemærkede dette, samlede de sig, og man var nu nødsaget at trække sig med Hurtighed tilbage og slaae sig igjennem. Ved dette Tilbagetog mistedes en stor Deel Dragoner og kun omtrent 20 fangne Kosakker kunde føres med tilbage. Fiendens Tab var overmaade stort af Døde og Saarede, vort var ogsaa betydeligt, nemlig: 41 dræbte eller fangne Dragoner, 28 saarede Dragoner og 44 Heste. Her var det hvor Regimentet tabte den brave Oberst v. Bønnichsen, hvis Hest styrtede; Obersten sprang op og forsvarede sig kjækt, men blev omsider overmandet og faldt hæderligen tilligemed de Dragoner, som vilde forsvare deres Oberst. Lieutenanterne Ursin og Hobe bleve begge stærkt saarede og fangne; man troer at de ere døde. Obersten blev ved Syck begravet med militair Honneurs af Kosakkerne. Lieutenant Rosenørn fik to Stik i Armen. Regimentschefen Oberst Engelsted fik adskillige Lansestik i Klæderne og Casquen; han gjorde sig Plads med sin Sabel. Lieutenant Fogh styrtede med sin Hest, blev overredet og qvæstet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Af dette Regiments brave Officerer have Major Christensen, Adjutanten Rosenørn, Lieutenanterne Willemoes, Schaumburg, Jacobsen og Lasson særdeles udmærket sig ved Mod, Overlæg og Raskhed ved denne som ved flere Leiligheder, og anføres specielt; at v. Rosenørn nedsablede en Kosak og vedblev Attaquen uagtet sine Saar i Armen og Haanden; v. Jacobsen og v. Schaumburg vare afskaarne, men hug sig igjennem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Den 8de Decbr. forlod Regimentet Wandsbek, trods Faren af Tilbagemarschen, da Regimentet maatte passere Fienden, som svarmede i store Hobe hele Landet om. Det raske Regiment gik over Pinneberg og Jtzehoe til Rendsborg. Det hvilede kun 2 til 3 Timer paa hvert af de to førstnævnte Steder, undgik heldigviis Fienden, som var bleven opmærksom paa dets Marsch og forfulgte det, men naaede det først ved Jewenstedt i det Øieblik som Regimentet var passeret dette fra Garnisonen i Rendsborg besatte Pas, og denne Besætning hilsede Fienden saaledes med Kanon= og Geværild, at han efter at have lidt endeel Tab afstod fra videre Forfølgelse. Den 9de Decbr. om Eftermiddagen rykkede Regimentet til almindelig Glæde ind i Fæstningen. 7) Ligesaa megen Roes bemeldte Regiment fortjener for denne Marsch, ligesaa megen Berømmelse gives Capitain Bretteville, af det 3die Jydske Jnfanterie=Regiment for den utrættelige Virksomhed, Overlæg og Mod, hvormed han reddede 12 Officerer og 480 Mand Syge og bragte dem den 5te Decbr. fra Altona til Rendsborg, saa at kun 94, der ikke kunde transporteres, bleve tilbage i Altona. J øvrigt har Capitainen viist de største Anstrængelser for de vanskelige Foranstaltninger til de sygt og saarede Mandskabers Underbringelse i Altona, Rendsborg, Jtzehoe, Slesvig og Flensborg, hvor hans utrættelige Virksomhed var af den meest velgjørende Jndflydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Mariboe d. 21de Martii. J denne strænge Vinter ere mangfoldige Dyr fundne hist og her døde i Skovene. Ligeledes er det især gaaet udover Harerne, hvoraf en stor Mængde har været tilfalds, men paa den senere Tid har de været meget magre. For et Hareskind gives nu ikke meer end 3 Rdlr. D. C. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Kjøbenhavns Børs, d. 25de Martii. Cours. Altona 2 M. 433 1/2, London 14 5/6 Rbdlr., Speciccours 490. - Specier solgtes til 29 1/4 Rbmk. For Committee=Sedler blev givet 71 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Blandede Efterretninger. Liebau d. 1/12 Febr. D. 3die Septbr. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
døde den herværende Kongel. Danske General-Consul og Ridder Herman Sorgenfrey. Handelshusets Forretninger vedblive. - Vinteren her er stræng; den megen Snee giør Veiene slette, saa Tilførselen er besværlig. Godseierne troe og at Varepriserne vil stige, hvorfor de tilbageholde deres Producter. Allene i smaae Partier sælges af dem, der trænge til Penge, Rug til 50 til 52 Rd. alb., Byg 36 til 39 Rd. alb., Havre 24 til 30 Rd. alb. pr. Læst. De tvende første Sorter kjøbes især villig til disse Priser, skjøndt der endnu ikke er indløben udenlandske Bestillinger. Af Hvede forekommer i det Hele lidet; efter dets Godhed, kan det noteres til 80 a 108 ald. pr. Læst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-26
Høsten har i Almindelighed været god og Producternes Beskaffenhed fortrinlig. - Sædehørfrø 6 Rd. alb.; til Olie 3 a 3 3/4 Rd. alb., Hampefrø 1 1/2 a 1 1/2 Rd. alb. pr. Td., 4 Brand Hør 25 Rd. alb., Hamp 15 Rd. alb. pr. Skpd. - Af Salt er meget tilførte i forrige Aar; tilsidst til 65 a 60 Rd. alb. for fiint, og for grovt 76 a 80 Rd. alb. pr. Læst. Saavel heraf, som af de øvrige Varer, er Afsætning endnu kuns ringe. Raat Sukkerdafsættes meget til de indenlandske Fabriker. - Mange Skibe have overvintret her, om Befragtning tales endnu ikke. Det mangler her meget paa Trassentere; tilsidst er givet paa London 3 1/2 Rd. alb. Paa Amsterdam kan man regne omtrent 10 PC. mod alb. Banco 18 1/2 Rd. alb. pr. 100 R. (Hand. Tid.)