Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Indenlandske Efterretninger. Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see forr. No.) 5te Capitel. Om Skoledisciplinen. §. 29. Børnene skulle møde i Skolen tilde bestemte Tider, reenligen og sømmeligen paaklædte, samt medbringe de Bøger, som de der bruge, saasom Ade Bogen, Luthers Catechismus, Lærebogen i Religionen, Psalmebogen, eller hvilke andre Bøger der i Fremtiden allernaadigst for dem maatte anordnes. §. 30. Naar Skolebørn ikke holdes reenlige. bør deres Forældre, Værger eller Huusbonder, ifald disse befindes at have Skyld deri, betale en Mulct af 4 til 8 Rbsk. S. V. efter Skolecommissionens Sigelse, for hver Gang de i denne Henseende befindes i Brøde. §. 31. Børnene skulle vise Skolelæreren Ærbødighed og Lydighed, og nøie rette sig efter de Forskrifter, han maatte give i Henseende til god Ordens Vedligeholdelse i Skolen. 5. 32. Alle haarde Straffe Jnstrumenter i Skolerne skulle afskaffes, og ingen Mishandling med Børnene finde Sted. Men, naar et Barn begaaer nogen Feil, da bør Skolelæreren søge at rette det ved Formaninger, og, naar disse ikke frugte, straffes Barnet saaledes, som i Jnstructionen for Skolelærerne bestemmes. - Skulde nogen Skolelærer forsee sig ved at bruge haard og vilkaarlig Adfærd mod et Barn, da have dets Forældre, Værge eller Huusbond, i dette, som i andre Tilfælde, hvor de maatte finde sig beføiede til Anke over Skolelæreren, at henvende sig til Sognets Skolecommission, som, efter at have undersøgt Klagens Rigtighed, drager Omsorg for, at Skolelæreren, saafremt han findes skyldig, vorder straffet med Jrettesættelse, Mulct eller Afsættelse, efter Omstændighederne. H. 33. De Børn, som udmærke sig ved god Opførsel og Flid, skulle af Skolelæreren, ved passende Midler, opmuntres, i Overeensstemmelse med det, som desangaaende i Jnstructionen for Skolelærerne er anordnet. 6te Capitel. Om Tilsynet med Skolevæsenet. §. 34. Omsyner over et Amts Skolevæsen paa Landet paaligger Amtsskoledirectionen. Denne skal bestaae af Amtmanden og Amtsprovsten, men, ere 2de Amtsprovster i et Amt beskikkede, udgjøre hver af disse, for sit District, med Amtmanden inSkoledirection. . 85. Hver Skoledirection skal samles paa Amtmandens Bopæl een Gang hvert Fjerdingaar, med mindre indtrufne Omstændigheder oftere maatte gjøre dens Samling fornøden. J disse Samlinger skulle alle de Sager foredrages og afhandles, som ere henlagte til bemeldte Directions Beslutning eller endelige Afgjørelse. §. 36. Det nærmeste Tilsyn med Almueskolevæsenet bør paaligge Skolecommissionerne, hver i sit Sogn. Disse Commissioner skulle bestaae af Sognepræsten, der har Forsædet, og samtlige Skolepatroner i Sognet, samt af een eller to Sko forstandere. I. 37. Skolepatroner ere de, som eie 32 Tønder Hartkorn, frit eller ufrit, i Skoledistrictet, eller derover, naar de tillige bekiende sig til den protestantisk christelige Religion. Er ingen saadan Skolepatron i Districtet, eller Skolepatronen boen uden for Sognet, og selv ønsker at fritages forSkolepatronatets Forretninger, da bør Amtsskole directionen, efter indhentet Oplysning, udnævne ensaadan Mand, helst af Sognets Grundeiere, som maa formodes bedst at kunne medvirke til Skole commissionens Øiemed, til at indtræde i Sammesom Skolepatron. - De saaledes beskikkede Skolepatroner skulle vedblive i det mindste i 2 Aar. §. 38. Skoleforstanderne skulle vælges af Amtsskoledirectionen blandt de hæderligste Bønder i Sognet. De vedblive dette Ombud i det mindste i 2 Aar. 5. 39. Sognenes Skolecommissairer skulle, hver i sin Kreds, vaage for alt det, som kan have Jndflydelse paa Skolevæsenets Bedste og Fremme efter den Veiledning, som de dem foreskrevne Regler give. 9. 40. Dersom nogen troer sig beføiet til at klage over een eller anden af Sognenes Skolecommissioner, bør han andrage saadant for Amtsskoledirectionen. – Finder denne, at Commissionen eller noget Medlem af Samme forsætlig har tilsidesat sine Pligter, skal den være bemyndiget til, at dictere den Paagieldende en Mulct indtil 10 Rbdlr. S. V.; og, ifald Forseelsen er grov, eller gientages, at fordoble Mulcten; men, skeer det oftere, da skal den indberette Sagen til Vort Danske Cancellie, paa det at de Skyldige kunne blive tiltalte ved Retten, og der dømte til fortjent Straf. Jøvrigt skulle de Kiendelser, som Amtsskoledirectionen har Ret til at afgive, være inappellable, naar de ikke angaae mere end 10 Rbdlr. S. V. Beløb, men dersom Gienstanden er større, bør Sagen, saafremt de Paagieldende begiere det, andra ges for Vort Danske Cancellie, til videre Resolution. §. 41. Grevskaberne og Friherskaberne høre ogsaa, i Henseende til deres Skolevæsen, under Amternes Skoledirectioner; dog skulle Greverne og Friherrerne være berettigede at tiltræde Directionerne for det eller de Amter, hvori deres Lehne ere beliggende. §. 42. Biskopperne skulle fremdeles have nøie Tilsyn med samtlige Skoler i de dem anbetroede Stifter, og være pligtige til at undersøge disses Tilstand, saavel ved deres Vistratser, som ved enhver anden Leilighed. De skulle ogsaa være berettigede til fra Amtsskoledirectionerne, og tillige igjennem disse fra Sognenes Skolecommissioner, at hente alle de Efterretninger; som i Anledninheraf maatte ansees fornødne. Jøvrigt bor de vaage over, at Skolevæsenet, i Overeensstemmelse med disse Vore allernaadigste Forskrifter, fremmes, og at mødende Hindringer, efter Muelighed, ryddes af Veien. Saa skulle de og, paa deres Visitatser, overhøre Ungdommen, og til Vort Danske Cancellie indsende deres Beretninger om, hvorledes de have befundet enhver Skoles Ungdom underviist. §. 43. Bestyrelsen af det hele Almueskolevæsen, i Vort Rige Danmark forbliver under Vort Danske Cancellie, som aarligen har at forelægge Os en Udsigt over Sammes Tilstand. 7de Capitel. Om Skolelærernes Beskikkelse. §. 44. Jngen maa antages til Skolelærer, med mindre han besidder de fornødne Egenskaber til vel at forestaae et saadant Embede, og allerede er indtraadt i sit 2de Aar. Til den Ende bør enhver, som ønsker at blive Skolelærer, for Vedkommende med paalidelige Attester, godtgjøre sin Alder, sin Duelighed og sit gode Forhold. §. 45. Naar et Skolelærer-Embede vorder ledigt, bør den, som dertil er kaldsberettiget, uopholdeligen anmelde Vacancen for de i Stiftet værende af Os allernaadigst autoriserede SkolelærerSeminariers Forstandere, og meddele disse en nøiagtig Beretning om Embedets Beskaffenhed og Jndkomster. Enhver af bemeldte Forstandere har da strax paa saadan Anmeldelse, at underrette Vedkommende om alle der fra Seminariet dimiterede Seminarister, som paa den Tid ere tjenstledige, samt om de Vidnesbyrd, der bleve disse tilkjendte ved deres Udgang af Læreanstalten, og blandt disse saaledes opgivne Seminarister, paaligger det den Kaldsberettigede at udvælge een, til at ansættes i det ledige Embede. Undtagelse herfra kan allene finde Sted til Fordeel for en andetsteds beskikket Skolelærer, saafremt denne enten er oplært paa et af Os allernaadigst autoriserer Seminarium, eller, efterat være beskikket til Skolelærer, har nydt Underviisning ved een af de Præster, som det af Vort Danske Cancellie er overdraget at give allerede ansatte Skolelærere en bedre Dannelse; dog bør han, ved afholdt Examen, være duelig befunden, og om sit Forhold som Skolelærer, have fordeelagtigt Vidnesbyrd fra vedkommende Sogns Skolecommission. - Det paaligger Biskopperne, forinden de vedkommende Skolelærere meddeles Collats, at paasee, at disse Bud ere efterlevende. §. 46. De, som ved eet eller andet, af Os allernaadigst autoriseret, Skolelærer-Seminarium ere blevne examinerede, og derfra have erholdt At tester om deres Duelighed, skulle, naar de kaldes til Skolelærere, fritages for videre at examineres ved Embeds Tiltrædelse, saafremt de hertil beskikkes inden et Aar, efterat de have forladt Seminariet. Men, skeer det sildigere, da skulle de igjen prøves, enten i Seminariet eller af Amtsskoledirectionens geistlige Medlem, og dem meddeles nyt Vidnesbyrd om deres Beqvemhed til at undervise Ungdommen, forinden der af Biskoppen meddeles dem Collats. De, som ellers kaldes til at være Skolelærere, skulle ligeledes, forinden dem af Biskoppen maa meddeles Collats, examineres af forbemeldte geistlige Embedmand, og bør det, ved saadan Over hørelse, tillige prøves, hvad Færdighed den, som examineres, besidder i at catechisere for Almuen. (Fortsættes.)