JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
J et andet Selskab, hvortil han indførtes, og som bestod af flere Landes Lærde, som alle prøvede ham i de forskiellige Sprog, sagde een af dem: "Siig mig, Richard, hvad Methode bruger Du, for at erhverve Dig Kundskab i et fremmed Sprog!" – R. "Det beroer paa Sprogets Natur." - Hvorledes vilde Du bære Dig ad, forat lære eet af de nyere Sprog!" – R. "Dersom det var Spansk f. Ex., saa vilde jeg tage en Ordbog i dette Sprog og undersøge, hvilke Ord der svarede til eller lignede Ordene i et andet Sprog, som jeg forstod, f. Ex. Latinsk, Fransk eller Jtaliensk. Disse Ord strøg jeg ud af Ordbogen, og lod blot dem staae, som vare originale eller det Spanske særegne Ord, og saa skulde jeg snart, ved Hielp af Grammatiken, erhverve mig Kundskab i Sproget." Ligesaa begierlig som Richard er selv efter at lære Sprog, ligesaa villig og forekommende er han til at lære dem fra sig. Han har skrevet en Grammatik i det Hebraiske Sprog, hvori han om Punkterne (Vokalerne) udtrykker sig saaledes: "Man kan sammenligne Bogstaverne i det Hebraiske Sprog (Konsonanterne) med det menneskelige Legeme, Punkterne (Vokalerne) ere *) Bogen 21. Sielen; thi disse bevæge Bogstaverne, som Sicken bevæger Legemet; derfor ligner det hebraiske Sprog uden Punkter et Legeme uden Siel." Han har forfattet flere lærde Kritiker, og blandt andet Errata til Pagnini hebraiske Lexikon. Saaledes er dette Menneske, der med saa dyb og selvlært Kundskab i saa mange Sprog dog, hvad det daglige Liv, sin egen Person, og alle andre Ting uden for sig angaaer, bestemt vanvittigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
En reisende engelsk Videnskabsmand, der for nærværende Tid opholder sig i Kiøbenhavn, og som Jndsenderen skylder Laanet af hiin Pamphlet, hvoraf dette er et forkortet Udtog, var selv den første, som blev opmærksom paa ham, da han stod og arbeidede ved sin Faders Fiskerhytte i Aberdaron. Han tog ham med sig til Liverpool, men hans Siels og Legems Jmbecilitet i Alt, Sproggrandskning undtagen, giorde alle Forsøg for at faae ham anbragt til en eller anden Haandtering, hvorved han kunde fortiene sit Ophold, til Jntet; hertil kommer ogsaa en besynderlig Ustadighed og Hang til fuldkommen Uafhængighed. Der er nu aabnet en Subskription for ham i Liverpool, der, uagtet den hæver ham over Trang, dog ikke har bragt ham til at forandre det Mindste i sin Klæ dragt, Leve= eller Handlemaade. Frid. Schneider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Jndenlandske Efterretninger. J den i Skilderiet for 1820 indførte Reise til Møen, blev der anket over, at man paa Liselund paa Møen manglede et Gjestgiversted, og at man enten saae sig nødsaget til at tage ind hos een eller anden Bonde, hvor man maatte logere sammen med Creti og Pleti, eller og tage til den saa langt derfra liggende Kjøbstæd Stege. Stundom, naar der fandtes mange Reisende paa Lisenlund, var det endog ikke mueligt at faae Huusly hos Bønderne. Denne store Ulempe er, i Følge en offentlig Bekjendtgjørelse, nu hævet derved, at den nuværende liberale Eier af det delige Liselund har ansøgt om og erholdt af Rentekammeret Tilladelse til, at der paa Forpagter gaarden maa drives Gjæstgiverie. Reisende kunne nu der faae alle Slags Forfriskninger, enhver muelig Beqvemmelighed, propert Logie ligeved Klintens Anlæg, og de, som ikke selv medbringe Equipage, Befordring til den store Klint, som nok ligger 3/4 Miils Vei derfra, og til Stege. Det sidste er en stor Behagelighed, da man forhen ingen Befordring kunde faae uden hos de til Godset hørende Bønder, hvilket ofte var forbundet med Vidtløftighed og Uleilighed. De, som nu ville tage med Dampbaaden fra Kjøbenhavn til Møen, kunne gjøre en af de skjønneste Lystreiser her tillands, for en meget billig Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
J Aftes gav Hr. F. Gerstacker, kurfyrstelighessisk Hofsanger, paa det Kongel. Theater seeniske Forestillinger i Costume. Hr. Gerstacker har allerede for fem Aar siden ladet sig høre her med udmærket bifald, og det samme blev ham ogsaa til Deel denne Gang. Han er, efter alle Kienderes Dom, een af Europas første Tenorister. De Stykker, han udførte, vare: en stor Scene og Arie, og Romance og Scene, af Mehuls Opera Joseph, Duet, Arie og Scene af Offerfesten ved Winter; to Scener og Arier af Operaen Maria Montalban, ved Samme; Scene, Drikkevise, og stor Scene og Arie af Jægerbruden, ved C. M. v. Weber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Mariboe, d. 24 Mai. Den sidst omskrevne skrækkelige Jldebrand i Herritslev, Kjerstrup Gods, har destoværre bekræftet sig. Jlden begyndte i den østre Ende af Byen, derpaa i Midten, men vendte om igien. Skolen og Smede huset bleve ogsaa et Rov for Luerne, og nogle Heste, hvoriblandt en skjøn kostbar Hingst, indebrændte. Kirken stod i den største Fare, men blev dog reddet. - En mistænkt Anders Smed i bemeldte Bye blev i Tirsdags hensat i Rødbye Arrest, fordi han ikke kunde hjemle sin Nærværelse ved Gaardmand Hans Andersens Skyne Kl. 2 om Natten, i hvilken Jlden opkom først. J denne Anledning var den virksomme og nidkjære Politiemester, Herr Overauditeur Krüger, i Onsdags i Herritslev og holdt der Forhør hele Dagen, hvorved af bemeldte Anders Smeds Kone udkom: at hendes Mand havde sat Jld paa Alt, hvad der var afbrændt i Herritslev de sidste fire Aar, og hvorfor, Hans Høgs Gaard for fire Aar siden, fordi Manden, efter bemeldte Anders Formening, havde forfordeelt ham ved noget brændt Tømmer fra Smedens Afblusning 1816 eller 1817. Smeden blev opbygt paa nye, og tvende Gange havde Anders forsøgt at blusse den af men som, til al Lykke, ikke lykkedes Niddingen. Hans Andersens Gaard skulde nu undgielde, fordi han i det saakaldte Eierlaug (der paa Landet giver Anledning til saa meget Supperie, og som en Følge deraf Klammerie og Slagsmaal) var, i sine Forslag til Gaardmændene, alt for haard angaaende Betalingen for Huusmændenes Kreaturer, og Tørveskiær. Jørgen Brylles Gaard i Aar (der brændte ved den Leilighed tvende Gaarde) skulle op i Røg, fordi han i Eierlauget var at Hans Andersens Mening. Jøvigt hørte der ikke mere denne Gang til Anders's Plan, end blot Hans Andersens Gaard; det Øvrige gik over Skrævet. Konen forklarede, at hun stedse havde bedet sin Mand, at lade den Ting fare, og at det var Synd m.m. Jmidlertid blev dog Madamen i Onsdags Aftes frit befordret til Rødbye Arrest til videre Omhue og Pleie. Foruden ovenmeldte dydzirede Ægtepar, blev og det hele Helvedaparat, nemlig en Spand, et Fyrtøi o. s. v., bragt til Røbye, som meerbemeldte Anders Smed havde ovenmeldte Mandag Nat afbenyttet til at sætte Jld paa Skynen med. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Odense. Anden Pintsedags Eftermiddag var her iaar efter Sædvane en almindelig Lystvandring til Skibhusene af Kjørende, Ridende og Gaaende, som fornøie sig ved Dans, Seilads paa Kanalen og Stigestrand, Konversation &c. Foruden Situationen selv i Nærheden af den med Øer bekrandsede Fjord, og med Byen Stige paa hiin Side Vandet, har dette Odenseernes gamle Lyststed unægtelig mange Fortrin, saasom en passende Spadseretour, der fører forbi endeel smukke Lyststeder og Skov, hvortil endnu kommer et anseeligt Trakteursted, hvor Forfriskninger kunne erholdes for en billig Betaling, ligesom Eieren og har anvendt meget paa Haugens Udvidelse med forskjellige Lysthuses Jndretning, Anlæg af en nye og god Keglebane &c. - Det har i nogle Dage tegnet til Regn, hvortil Jorden alt er saa trængende, ogsaa have vi faaet et Par Smaablødninger; men Kulden og Blæsten hindrer det fra at blive Alvor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Blandede Efterretninger. Den berømte Sarcophag, som Belzon, opdagede ikke langt fra Garnu, er nyligen bleven bragt til det brittiske Museum, og befinder sig i et for Publicum endnu ikke aabnet Værelse, hvor den sandsynligviis vil blive liggende, indtil man for det ægyptiske Gallerie har fundet en passende Plads. Den er 9 Fod lang, henved 4 Fod bred, efter Udseende af et eneste Stykke og af meget skjøn Alabaster. Den seer ud som en nu brugelig Ligkiste, og er stor nok til at rumme en Mumie med al dens Omsvøb. Dens Hovedværdie ligger i Hieroglypherne, der indvendig og udvendig bedække samme. Disse Hieroglypher ere meget smaa. De menneskelige Figurer, hvoraf man seer lange Rækker i forskjellige Stillinger og Sysler, ere 1 til 2 1/2 Tommer høie. Jmellem samme findes Symboler af Øiet, Jbis, Lotus. Slangen forekommer hyppigen, og ofte af anseelig Længde og meget omhyggeligen udført. Man holder dette herlige Konstværk for Psammis's Sarcophag. Andre vil ikke see deri nogen Ligkiste, men et Tempel, en Efterligning af Comba, eller det store Syndflodskib, hvortil saa mange indiske Symboler sigte. Det brittiske Museum indeholder nu en saadan Overflødighed af ægyptiske Mærkværdigheder, at de engelske Lærde have den bedste Leilighed til at levere Bidrag til Oldsager nes Oplysning, og der opfordres dertil selv af indenlandske Stemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Ralph Buckley i Nyyork har opfundet et Jldskjold, der tjener til, saavel at beskytte Brandfolkene ved Slukningen, som til at forebygge Jldens Udbredelse. Beskyttede af dette kunne disse nærme sig Jlden saa meget, at Gjenstanden i Nærheden kunne sikkres. Skjoldet bestaaer af et tyndt, let metallisk Stof, gjennem hvilket Heden ikke kan trænge, og er saa langt og bredt, at Arbeideren er fuldkommen bedækket. Man kan i forskjellige Stillinger bruge det. Vilman f. Ex. anvende det paa Gaden, saa befæstes det paa et lidet, ikke meget høit Brædt med Hjul, og trækkes med Reb nær hen til Luen, saa at man uden Fare kan anbringe Slangen hvor man vil. Ogsaa kan man bringe Skjoldet op ad Trappen indtil den øverste Etage, hvis Tag behøver Vand. Ligesaa nyttigt er det i Kirker, ved Taarnes Brand, og især brugbart i snævre Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Den polske Greve Dzialinski, en ligesaa ivrig som indsigtsfuld Samler, har fra en Reise til Paris hjembragt et af 30 til 40 Folioblade bestaaende Bind, skrevet med Napoleons egen Haand, og et Vidnesbyrd fra Grev Montholot, Baron Mounier og Hertugen af Bassano, af den sidste egenhændigen udfærdiget, og med hans Segl under, foran Bogen, sætter dens Ægthed uden for al Tvivl. Disse Blade indeholde tildeels høist interessante Actstykker til Napoleons Tids Historie, fra den Periode af, da han som Brigadegeneral pludseligen saae sig sat ud af Virksomhed, indtil Begyndelsen af Krigen. Fra den første Periode synes Udkastet til en liden Roman Clisson & . . . (det andet Navn er udstrøget), som er ubetydelig. Ulige interessantere er en med hans egen Haand skreven Plan til det tyrkiske Artilleries Forbedring. (Som bekjendt har, for Begivenheden d. 13 Vendemaire, Napoleon havt i Sinde at reise til Constantinopel, og tilbyde Porten sin Tjeneste som Artillerie officier). Men det mærkværdigste, vigtigste og raskeste Stykke er Planen til det første Feldtog i Spanien, og som, til Kundskab om hans hemmelige Planer (f. Ex. i Henseende til Frankrigs og Østerrigs Grændser), er af uendelig megen Jnteresse. Alle disse Stykker vil man forgjeves søge i den i Paris udkommende Samling af Napoleons Verker, hvis Udgiver ingensinde har seet nogen af disse Afhandlinger, som Grev Dzialinski umiddelbar har kjøbt af første Haand. Greven eier ogsaa en parapheret Haandskrift af en begyndt Biographie over Napoleon, ved den af sin Germanicus bekiendte Arnault, som nu ikke kan overtale sig til at fuldende samme; men den skal kun være en Lovtale. Mindre lykkedes Dzialinskiet andet Øjemed for hans Reise, det attraaede Kjøb af det Renovardske Bibliothek mod en aarlig Livrente. Renouard erklærede, det var ham ikke mueligt, at leve foruden sine Bøger, og afslog ethvert Tilbud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Kjøbenhavns Børs, d. 31 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1821) 76 1/2 a 77. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 3/4. - Svenske Sedler 62 1/2 a 63 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 45. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Juni 1822. Om Læsere. Jntet er almindeligere end Klagerne over Skribenterne, som alle storme løs paa, og selv af deres egne Colleger sjeldent forskaanes. Man kan narre og bedrage hver Mand, gjøre sig skyldig i hundrede Nederdrægtigheder, og Jngen, eller i det mindste kun Faa, føre Anke derover; men man behøver kun at indlade sig paa at skrive et Ark, eller lade den uskyldigste Piece trykke, for strax at see tusinde Penne reise sig og viste critisk Jld paa den stakkels Autors Ryg. Jkke bedre end den enkelte Skribent gaaer det hele Literaturen. "Hvad skrives der i vore Dage paa Dansk, som er værdt at læse," siger Junker Fix, der endnu ikke engang har lært at forstaae en dansk Bog Vor Literatur er i en beklagelig Forfatning! raaber den superfine Frøken Snips med sin franske eller engelske Roman, som hun neppe kan tyde, i Sypungen. "Man kan, sur mon honneur, ikke være mere bekjendt at læse Dansk, siger den angliserede – germaniserede – franziserede Hr. Jean de France, der i ti Maaneder har gjennemfaret i en Cabriolet Tydskland, Frankrig, Engelland og Jtalien, uden af sin hele Udenlandsreise, ved sin Tilbagekomst, at have høstet anden Nytte end den, at han af en Nar paa Dansk er bleven til en Nar paa Fransk. Men, J gode Herrer og Damer, hvorfor da uophørligen klage over dansk Literatur og danske Skribenter, Ere de danske Læsere da saa anger og pletløse, at der aldeles intet er at klage over disse Og er det nok, at et Land har gode, ja endog ypperlige Skribenter, hører der til disse ikke ogsaa gode Læsere, naar hine skulle kunne opfylde deres Bestemmelse, Laaner altsaa Øre, J gode Venner og Veninder, til hvad en Mand, hvem eders kjere Germanien selv kalder under og agter foren af sine ypperste Skribenter *), siger til Undskyldning for den Erindring: Du kan jo tage Syvmilsstøvler paa, Og bred og lang Din Bane gaae J store Værker Hen over Dagens Hurlumheen Undskyldning, som, allerede trykt for henved syv Aar siden, da man, midt i et Hav af Papir, drømte sig omgiven af lutter Guld, J neppe har havt Tid, Lyst, Leilighed eller Selvovervindelse nok til at læse. "Hvad skulde man vor Læselyst forære, Jfald man var en Tasso, en Voltaire, En Milton, Wieland, eller Klopstock, Kjære. Det jeg dog gjerne vide god Haar Klubber, fyldte med Aviser, Og Fruestuer med jeg veed ei hvad, Vel Rum til tabte Paradiser: Og er der Plads paa det uhyre Syltefad, Hvor nu vor Luxus sig forspiser. *) See Danfang, S. 20014. J Caviar – for Aandemad? Mon en John Milton blev velkommen Ved Nutidssmagens Digterbord, Hvor en John Bull afsiger Dommen J Poeste med bare Vommen, Fast uden Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Forfatteren til det usleste Skrift, siger den 77 Aars Olding Geheimer. H. v. Thummel, i sine Aphorismer, gjennemseer sine opera ofte, og altid med fornyet Velbehag, medens stundom fortjenstfulde Lærdes Værker blive liggende ulæste ved hans Side. Saaledes tilsmiler et vanført Barns Fader heller sin lille Søn end sin Naboes velskabte Dreng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Den strænge Moralist glemmer, at mange saakaldte gode og slette Handlinger hidrøre fra Blodets stærkere og langsommere Omløb. Vare Puleslagene i alle Menneskers Aarer rolige og ligeformige, som et rigtigt gaaende Uhrs Secunder, saa vilde maaskee en stor Deel af den menneskelige Race faae Mundkrampe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Det hyppige Spørgsmaal, hvad mener Devel herom, – er i Forventningens Sprog det samme som: De er dog sikkert af min Mening? Naar Kotzebue den lige saa tidt Mishandlede som Mishandlende, kunde see op af Graven, o, hvor vilde han da smile, Man begynder allerede saa temmelig at stikke Piben ind, nu man practisk føler, at selv de saakaldte Kotzebueader ikke voxe paa Træer. Saaledes hedder det i en Recension over den af Forskjellige fortsatte Alma nach dramatischer Spiele f. 1822: "Mon Yndere af Kotzebues umiskjendelige betydelige Talent i det Burlesk-Comiske (hvor forsigtig!) ville finde sig tilfredsstillede ved denne Fortsættelse? Ogsaa de bedste af disse Dramer havde Kotzebue opfundet og udført bedre. Giv kun Tid, og man vil sige det samme om de fleste nyere Spektakkelstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Jndenlandske Efterretninger. Den engelske Fregat Owen Glendower, som afseilede fra Yarmouth den 26 Maj, ankom paa Kjøbenhavns Rhed den 29de f. M. Ombord paa samme var den her ved Hoffet accrediterede og i nogen Tid med det engelske Hofs Tilladelse fraværende Kongel. Storbritanniske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister Hr. Foster med Familie, saavelsom de Kongel. Storbritanniske Ordeners Vaabenkonge Georg Naplor, hvilken, tilligemed Gesandten, er befuldmægtiget til at overlevere Hs. Majest. Kongen Decorationen som Ridder af Hosebaands-Ordenen, hvortil Hs. Storbritanniske Majestæt har udnævnt vor Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Fregatten føres af Capit. Spencer, hvis Fader, Lord Spencer, har gjort Reisen med, ligesom og Frue Fosters Oncle, Hr. Hobbart, Diaconus ved Windsor Capellet, og flere Andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Den her til Staden med den engelske Fregat ankomne Grev Spencer, Pair af England og Ridder af Hosebaandet, besøgte i Løverdags det store Kongelige Bibliothek, og tilbragte 4 Timer med at lade sig forevise en Deel af dets typographiske Sieldenheder og mærkværdige Haandskrifter, hvoraf meget, og deriblandt ogsaa de udenlands næsten aldeles ubekiendte og overordentlig sieldne ældste danske Bøger, i høi Grad interesserede denne lærde Bibliolog. Lord Spencer er, som bekjendt, een af de første Bogkiendere og Bogelskere i Europa, og hans Bibliothek, hvoraf en Deel findes i hans Palais i London, en Deel paa hans Grevesæde Althorp, er et af de største, ligesom det er det paa kostbare typographiske Sieldenheder, rigeste, som en privat Mand nogensinde har samlet. Den vigtigste Deel af disse Sieldenheder ere beskrevne af Lord Spencers Bibliothekar Hr. Dib din, i det kostbare Værk, som denne har udgivet i fire Bind under Navn af Bibliothea Spenceriana, hvortil med det første udkommer en Fortsættelse under Titel af Ædes Althorpianæ, der tillige skal indeholde Beskrivelse over en Deel af Lord Spencers Malerisamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Blandede Efterretninger. Engellænderne Oberst Leake og Squire Hamilton og Salt, Generalconsul i Ægypten, have leveret en fuldstændig Beretning om Jndskriften paa den berømte saakaldte Pompejus=Støtte i Alexandrien. Efter Lord Valentin, nu Greve af Mountnorris, der har ladet den aftrykke i Quarterly Journal, Oct. 1820, lyder den paa Dansk saaledes: Den ophøiede Selvhersker, Staden Alexandriens Beskytter, den uovervindelige Diocletian helliget af Posidius, Præfect i Ægypten. Paa det af Historien endnu ikke oplyste Navn Posidius nær, har Villoison forklaret den paa samme Maade i Mag. encyclop. Missions-Samfundet i London, som blev oprettet 1795, har bragt det saavidt, at blandt andre Øen Otaheiti, som man endnu 1767 intet kjendte til, ikke allene ganske har givet Sliv paa Hedendom, men endog bygget en stor Kirke. Kongen er sit Folks Lærer. For at forøge sine Pengeindtægter lader Selskabet maanedligen uddeele smaa Skrifter med Afbildninger af en Afgud eller hedensk Skik, med tilhørende Forklaring, blandt Skolebørnene, mod et ugentligt Bidrag af i det mindste 8 Pence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
Af Private Correspondence of David Hume, with several distinguished persons. Between the years 1761. and 1776, som er udkommen 1820, erfares, at Carl, Marschal af Scotland, den preussiske Feldtmarschal Keiths Broder, som 1758 faldt ved Hochkirchen, Gouverneur i Neufchatel, Friedrich Udens og Rousseaus Ven, tilbød den sidste, paa Kongens Vegne, et Tilflugtsted og en Understøttelse. Men Rousseau afviste begge, under det Paaskud, at han, da han havde talet ilde om Friedrich, ikke kunde modtage Velgierninger af ham. Hume indbød ham, af Beundring, at komme til Engelland. Her blev han meget godt modtagen. Georg III. ønskede at see ham; men Genferborgeren vilde ikke have noget at bestille med kronede Hoveder. Hume skaffede imidlertid Kongen Leilighed til at see ham i Skuespilhuset. J det Øjeblik, Britteen vilde kjøre med Rousseau til Skuespillet, var der ved den sidstes Hund næsten kommet en Streg i Regningen, thi da dens Herre forlod ham, begyndte den at hyle, og Hume kunde kun ved den Forestilling, at Gar rick, der havde indrømmet begge Philosopher en Plads i sin Loge, ventede paa ham, formaae Rousseau til at forlade sin Hund. Garricks Loge var lige for Kongens. Kongen og Dronningen, istedet for at henvende deres Øine til Theatret, heftede, under Forestillingen, deres Blik paa Rousseau, der ikke ahnede det Puds, man havde spillet ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
J det ved mærkværdige atmosphariske Phænomener saa udmærkede Aar fra Mai 1821 indtil nu, har Dr. Zimmermann, Prof. i Chemien i Giesen, blandt andet gjort den interessante Opdagelse, at alle de vandede atmosphæriske Nedslag, (Dug, Regn, Snee, Hagel) indeholdt Meteor Jern, der sædvanligen (paa samme Maade som Meteorstene) vare forbundne med Nikkelmetal. Næsten al Regn indeholdt faltsuur Natron (Koge salt) og en ny af Kulstof, Vandstof og Suurstof bestaaende Substance, som Opdageren har kaldet Pyrine. Ligesaa kunde i forskjelligt Regnvand adskillige Jordarter med Bestemthed opdages. Jsær rig paa disse Bestanddele, som ogsaa findes i Meteorstenene, var den Regn, som faldt i Febr. og Marts paa visse Steder. Konsten at indsmugle Contrebande er undtømmelig. Nyligen ankom til Valenciennes en Bondevogn med tre syge Soldater. Da Visitørerne vilde undersøge Halmen, hvorpaa disse laae, vaandede de sig ynkeligen. Men da man ikke brød sig om deres Jamren, bleve de med eet saa raske, at de over Hals og Hoved smurte Haser, og paa Vognen fandtes et Læs engelsk Tüll.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
J Egnen af Sydirland, i Limerick &c., skulle, efter C. Obriens Forsikkring i Underhuset, henved 100,000 Landmænd være nødsagede til at leve af lidt Havremeel, blandet med vilde Urter, og i Grevskabet Clare 1/2 Deel af Qvæget været omkommen af Mangel paa Foer. Hungersnød og Fortvivlelse er altsaa den sande Aarsag til Opstanden i Jrland. Vort Aarhundrede har bragt det saavidt, at Undværelse og Farer neppe kiendes mere paa de nuværende Søreiser, siden Opfindelsen af de synke frie Livsbaade (Lise bogts); de astronomiske og physicalske Jnstrumenters forøgede Fuldkommenhed, og forbedrede Anvendelse; det af Donkin opfundne Middel til Vandets Bevaring fra Fordærvelse, hvorved Skjørbug ganske forebygges, og Leslies Opdagelse, at kunne have kjølende Drikke, der især ere forfriskende i de Himmelegne, hvor der er Vindstille og alle Kræfterne slappes ved den stærke Hede. Alt dette skylder man de sidste Aartiers saa ivrige Grandskning efter Naturens Love, og den høiere Virksomhed i videnskabelig Stræben. Maatte dette dog lægges paa Hjerte af dem, der vente alt Held af Vankundighed, og, selv staaende paa saa lavt et Trin af Forstandsdannelse, gjerne ville nedsætte Mennesket til det tankeløse Dyr, og endog offentligen erklære dets dyrebareste Gave paa Jorden - Fornuften – evig Krig!