JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Ethvert Bidrag til dette Værks Fremmelse af vore Lærde, vil ikke allene være mig kierkommen, men udbedes og ærbødigst herved, og modtages med Taknemmelighed. Jkkun maa jeg tillige bede, at Breve og Pakker, som fra Provindserne i denne Anledning mig tilsendes, maatte af Afsenderen være frankeret. Nødvendigheden og billigheden i denne Anmodning vil enhver let indsee. At tilstaae Honorarium, er jeg derimod villig, om nogen det maatte forlange. Jsær beder jeg de Herrer Geistlige, eller andre Skolevæsenets Yndere, at meddele mig Efterretning om de Skolers Tilstand og Fremgang, og om de Planer, som i samme følges, hvilke de Tilsyn ere betroede. Mine meget ærværdige Embedsbrødre ville paa denne Maade finde en beqvem Leilighed til at fra velte dem en i vor Tid yttret Tvivl, at Skole= og Underviisningsvæsenet ikke lykkedes ved Geistlig Mands Bestyrelse. Løvte om nogle Bidrag i denne Materie har jeg allerede af nogle agtværdige Mænd imodtaget. Det staaer, ene til hver Forfatter og Jndsender, om han vil have sit Navn eller et Mærke sin Afhandling tilføiet; men Afhandlinger, som intet Navn eller Mærke medføre, indrykkes med den Tilføielse: Jndsendt. Alle andre Stykker, hvorved slige Bestemmelser og Mærker ikke findes, have dette Værks Udgiver til Forfatter. Mine Meeninger paanødes ingen, som om een eller anden kunde tænke anderledes end jeg. Jkkun christelig Bedømmelse fra hines, som christelig Frihed fra min Side, udbeder jeg mig. Jkke heller staaer jeg som Borgen for andre Forfatteres Meninger, hvis Arbeide i mit Repertorio indføres. Dette maa man derimod altid fordre og vente af mig som en hellig Pligt, den jeg under ingen Omstændigheder lader mig friste til at overtræde, at giøre Brug af Publicitet inden de Grændser, dem mit Kald som godmodig Borger og Christen foreskriver. Aarlig skulle 4 Hefter udkomme, hvoraf hvert formodentlig vil udgjøre et Alphabet. Om noget større eller mindre kan ikke saa bestemt forudsiges, da ingen Afhandling i et Hefte afbrydes: men over 3 s. skal Arket ikke koste Subscribenterne. Paa Skrivpapiir trykkes ikke flere Exemplarer, end saa mange, som ved Subscription maatte forlanges, som koste 4 s. Arket. At forbinde mig til et Heftes Udgivelse ved hvert Qvartals Begyndelse eller Slutning, kan jeg ikke. Mit Embede negter mig det at binde mig til saadan bestemt Tid; men i hvad Tid end et eller flere Hefter udkomme, skal ved Aarets Slutning 4 være udgivne. De Herrer, Amannenses i begge Rigers Stifter ombedes, for at svare Brevvexlings Udgivter, ved denne offentlige Jndbydelse at bidrage til Værkets Afsettelse mod sædvanlig Provision. J Januarii Maaned 1795 udkommer det første Hefte. Subskription modtages indtil September Maaneds Udgang. P. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Dr. Prof Theol og Sognepræst ved Helliggeistes Kirke, Medlem af den Hertuglig Veimarske Latinske Selskab i Jena.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Bekiendtgiørelser. Da jeg underskrevne Jochim Ditleff Wit mack, fød i Holsteen, fra Ungdom af har lagt mig efter Landhuusholdningen, samt ogsaa i adskillige Aar har været paa adelige Godser som Forvalter eller Over=Jnspecteur, og i nogle Aar som Pagter, og derfor ganske nøie kiender den Holsteenske Landhuusholdning, og her til kan give enhver den bedste Anviisning, hvorledes den med bedste Nytte kan drives; Saa giør jeg herved bekiendt for alle respective Herskaber, og i Særdeleshed for Besiddere af adelige Godser, at jeg er villig, for Betaling at give alle og enhver, som forlanger, det af mig, den bedste Anviisning, hvorledes man kan indrette og forbedre sine Jordegodser, og Hollænderier, Besvarelse af Brændsel, tilligemed flere nyttige og meget fordeelagtige Jndretninger, især paa adelige Godser. Hvem som dehager at forlange saadanne Anviisninger af mig, og vil indrette og lære den holsteenske Orconomie, for anseelig at formeere sine Godsers Jndkomster, den vilde behagelig beære mig med Skrivelse, som maa være Tydsk og porto frie, og er jeg paa Forlangende villig til, naar frie Befordring bliver givet mig, at komme til Herskaber, saavel i Jylland, Fyen og Sielland, for at give den til deres Godsers Forbedring, forlangende Anviisning. Hos mig er ogsaa at faae et ganske fortreffeligt Krop=Pulver for Heste, og har dette Pulver den meget gode Egenskab, at om ogsaa en Hest nok saa stærk er befængt med Krop, og dette Pulver allene bliver brugt efter den trykte Forskrivt, som uden Betaling følger med ethvert Pund deraf, da fordrives Kroppen meget snart og paa en lemfældig Maade. Ja den der bruger dette Pulver efter den trykte Seddels Forskrift, hans Heste bliver endog næsten aldrig af Krop angrebne. Ogsaa har dette Pulver den meget gode Nytte, at en Hest endog ved stærkt Arbeide og maadelig Foder befinder sig ved dets Brug frisk og munter, og haver god Lyst at Æde. Et Pund af dette Pulver koster een Rigsdaler. Breve og Penge udbeder jeg mig Franco, og forsikkrer derimod den prompleste Afsenden. Dette Pulver kan forsendes langt bort, efterdi det er frie for at blive bedervet. Ogsaa skal jeg, naar det forlanges, afsende dette gode Pulver i stærke Blik=Daaser, men da koster hvert Pund otte Mark Dansk. Dette Pulver er under min Forsegling bestandig at faae hos mig, saavel i Qvantiteter, som i heele, halve og Fierdings=Pund. Fridericia i Jylland, den 13de Septbr. 1794. Jochim Detlev Wittmack, boende i Danmarkes=Gade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
hvor 2de Bilægger=Kakkelovne ere at bekomme til Leie, anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
De som maatte have noget at fordre i afgang ne Told= og Consumtions=Jnspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Lauriz Nylands Stervboe her i Ribe, eller dertil maatte være noget skyldig, bliver i Følge Forordningen af 26de October 1792 herved indkaldede med 12 Ugers Varsel. Ribe, den 6te September 1694. Skifteforvalter. J. Lund. ) Formedelst Alder og maadelig Helbred, N. D. agter jeg underskrevne, under Haanden at bortsælge min i Wester Nebel Bye, Brusk Herred, Coldinghuus Amt, en Miil fra Colding Kiøbstæd i en god og frugthar Eng beliggende og iboende Selveiergaard, hvorpaa intet hæfter til Hs. Maj. Kasse, men skylder af Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 6 Skp. Gaardens Jorder og Eiendomme er udskiftet af Fælledsskab og inddeelt i 4 Ledder, som hver for sig er indhegnet, for største Deelen med levende Hegn; J disse Eiendomme kan aarlig saaes 18 til 20 Tdr. Rug, 3 a 4 Tdr. Byg, 16 a 18 Tdr. Havre og 10 a 12 Tdr. Boghvede, græsses og foeres 32 Qvægs=Høveder, 8 Bester, 24 til 300 Stkr. Faar, Gaarden haver fornøden Skov, men god Tørvejord i Overflødighed, samt Fiske Rettighed efter Hartkorn, i Dons og Westernedel Byers bekiendte store Søer, hvorfra kan haves overflødig Fisk, af Gieder, Brasen, Aborer, Aal og videre. Gaardens Bygninger, hvoraf Vaaningshuset 17 Fag, for 8te Aar siden af Grundmuur, nye er opført og til Beboelse for en honet Familie vel indrettet, og de øvrige 3de Længder Bygning, som til Lade, Stald, Vognremisser m. m. er indrettet af Muur og Bindingsværks Bygning, i god Stand, er i Brandkassen forsikkret for 1160 Rdlr. Denne Gaard med sine Eiendomme og Herligheder kan i Accordt sluttende Tilfælde antages og tiltrædes 1ste Mai 1795, og maatte det forlanges, kan den halve Kiøbe=Summa mod første Prioritet i Gaarden og dens Jorder, samt Lov tilladelige aarlig Rente, derudi blive staaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
De som til forestaaende gode Selveier=Gaard maatte blive Liebhabere, vilde behagelig tage Eiendommene i Øiesyn og derom accordere med Wester Nebel, Peder Hansen. den 11te August 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Forordning. Under 5te September har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udgivet følgende Forordning: Da vi ere blevne underrettede om, at der paa endeel Steder, i Vort Rige Danmark, findes mange Qvaksalvere, hvilke, uagtet de ere aldeles ukyndige i Lægekunsten, paatage sig at helbrede Sygdomme iblandt Almuen; hvor af Følgen er denne: at de, der ere saa eensolge, at søge Hielp hos disse vankundige Personer, ikke sielden blive ulykkelige Offere for de res Godtroenhed, ved aldeles at tabe deres Sundhed og Førlighed for deres Livstid; Saahave Vi ikke allene herved villet advare og formane Almuen, at vogte sig for at betroe deres Helbred til deslige uvidende Menneskers skadelige Behandling, i Sygdoms Tilfælde, og derimod benytte sig af de Foranstaltninger, som vor Landsfaderlige Omhue har føjet og anviist til Hielp og Redning; men Vi have endog fundet fornødent, ved alvorlige Straffe, at afskrække saadanne Qvaksalvere (der give sig Navn af kloge Mand eller kloge Qvinder) fra at misbruge deres ulykkelige Medborgeres Tillid, til at ødelægge deres Helbred. J dette Øjemærke befale Vi herved: 1) At Vor Embedsmænd, især Præsterne, skulle ideligen og ved enhver given Leilighed advare Almuen om den Uheld, de paadrage sig, der overlade sig til saadanne uvidende Qvaksalvere, samt oplyse dem om den skade lige Indflydelse, indklemt Luft i deres Boe ligger, Ureenlighed i deres Klæder og alt for megen salt Spise, har paa deres Sundhed, især i skorbutiske og veneriske Sygdomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
2) Ville Vi herved have indskierpet Forordningen af 17de April 1782, af hvilke der skal uddeeles et tilstrækkeligt Antal Exemplarer i blandt Land=Almuen, paa det at enhver, i Sygdoms=Tilfælde, kan vide, hvor han skal søge Hielp. 3) Vore Amtmænd skulle paa det kraftigste vaage over bemeldte Vor Anordnings alvorlige Overholdelse, og nøie paasee, at enhver, fornemmeligen Land=Physici og Distriets Chirurgerne, efterkomme deres Pligter. 4) Præsterne, de lønnede Læger og Gods Eierne skulle (efter de Oplysninger, som det har været mueligt for dem at erholde) ved hvert Aars Udgang, tilstille Amtmændene fuldstændige Jndberetninger, om der i Distriktet, Sognet, eller paa Godset har yttret sig veneriske, skiørbutiske, eller andre farlige, især smitsom me, Sygdomme, samt hvilke Anstalter der mod ere blevne føiede, og hvad Virkning samme har gjort. Disse Jndberetninger skulle Amtmændene derefter indsende til Vort danske Cancellie, tilligemed deres egne Oplysninger, og Anmerkninger desangaaende; hvilket alt skal forelægges Os selv, til Eftersyn; Ligesom Vi og ville være underrettede, om nogen, enten af Vore Embedsmænd, eller andre, maatte have udmærket sig ved Ædelmodighed og fortrinlig Omhue for denne Menneskelighedens Sag. 5) Dersom nogen Qvaksalver befindes at tage Syge under Kuur, og saaledes at udsætte disse for Fare, da skal han straffes, første Gang med 20 Rdlrs. Bøder til Sognets Fattig Kas see, eller, i Mangel af Formue, hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, i 8te Dage. Forseer han sig herimod anden Gang, da straffes han med at hensættes til 6 Maaneders Arbeide i Forbedringshuset, hvilken Straf fordobles, saa ofte han antræffes i samme Forbrydelse. 6) Skulde nogen, som ikke er egentlig Læge, have erhvervet sig udmærket Kundskab og fortrinlig Duelighed i en eller anden enkelt Deel af Lægekunsten, eller i at helbrede en eller anden Sygdom, da kan han, naar han med Amtmandens og Physici Vidnesbyrd gotgiør, at besidde fornevnte Egenskab, vente, igiennem Vort danske Cancellie at erholde Tilladelse at praktisere, dog blot i det Distrikt han boer, og at hans Ret til at foreskrive Lægemidler, indskrænkes til de Deele, han har beviist, sig at være kyndig udi 7) Paa det at denne Anordning kan komme til hver Mands Kundskab, skal den strax læses fra Prædikestolene, og Exemplarer deraf nedlegges hos Sognefogderne, til Almuens Belærelse og Efterretning. Noget om Abbe Sieyes og Foederalismus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Subskriptions=Plan Ved det endeel Exemplarer af de første Deele af Assessor Schous Chronologiske Register, ere blevne defecte, og nu ingen complette Exemplarer af dette Skrift ere at bekomme, har Forfatteren besluttet deraf at besørge et nyt Oplag. I det væsentlige bliver denne nye Udgave ligesom den forrrige. Jkkun i Henseende til Jndretningen vil, for at giøre samme desto beqvemmere og brugbarere, der blive gjort følgende Forandringer: (1 Alle Anordninger blive deri anførte i nøie chronologisk Orden. Den Uleilighed vil derved undgaaes, som man hidtil har haft med at finde Anordningerne, ved det de vare indrykkede i samme Orden, i hvilke de ere indførte i Samlingen af Forordningerne. 2) J samme Orden anføres tillige alle de trykte Anordninger, som ikke ere indrykkede i Samlingen af Forordninger, nemlig: Konge=Loven, Laugs Artiklerne, KrigsArtiklerne, Kirke Ritualet, Søe Krigs Art Brevene, Høieste Rets Jnstrux, m. fl., hvorpaa i Slutningen af det Alphabetiske Register S. 238 og følgende er givet Fortegnelse, saavelsom endeel andre, der siden ere blevne Forfatteren bekiendte, og af disse gives et Udtog paa samme Maade, som af de øvrige Forordninger. 3) Ved Titelen af enhver Anordning, der som gieldende er udmærket anføres tillige (saavidt det har været mueligt, enten af Forordningen selv eller af Collegiernes Registranter, at erfare, igjennem hvilket Collegium, for Ex. Cancelliet, Rente=Kammeret, General Toldkammeret a., den er udfærdiget. 4) Ligeledes bliver, for desto lettere at kunne eftersee Forordningen selv, ved Titelen af enhver Anordning anført det Pagina, hvorden findes i Samlingen af Forordninger. 5) Endelig bliver ved enhver Anordning anmærket de betydeligste Tillæg og Forandringer, som ved de seenere Anordninger indtil nærværende Tid ere skeete i samme. Det hele Værk vil udgjøre 10 Bind af samme Format og samme Tryk, som det første Oplag, og haabes at 2 til 3 Bind af Gangen kan blive færdige fra Pressen. Men paa det de, som eie den første Udgave, tillige kan erholde de i dette andet Oplag skeete Tillæg og Forbedringer, bliver som et Anhang til det første Oplag færskildt udgivet: Chronologisk Register over de fra 1670 af udkomne trykte Anordninger, som ikke ere indrykkede i Samlingen af Fordn. tilligemed et Udtog af de endnu gieldende, for saavidt samme i Almindelighed angaae Undersaatterne i Danmark og Norge; hvortil og komme de trykte og endnu gieldende Anordninger, som for Christian VtesTid ere udgivne. Ved Slutningen af samme skal tillige følge en chronologisk Fortegnelse over alle de i det nye Oplag, som gieldende, anførte Anordninger, hvorved og skal blive anmærket de betydeligste Forandringer, som i samme indtil nærværende Tid ved senere Anordninger, ere skeete, tilligemed det Collegium, hvor igiennem de ere udfærdigede, og endelig ved Pagina henvises til den Side i Udtogets første Udgave, hvor enhver af dem er at finde. Dette Anhang vil udgiøre omtrent et Par Alphabeter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Det Alphabetiske Register fortsat til nærværende Tid, vil slutte Værket. Det bliver færskildt overladt saavel dem, der eie det første, som dem, der vil anskaffe sig det nye Oplag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Saasnart Trykningen af dette er færdig, udkommer Udtoget af Forordninger for 1793, der vil udgjøre det Binds 1ste Stykke. Samme bliver indrettet efter foranførte i det nye Oplag brugte Orden, og vil altsaa være Fortsættelse saavel for dem, der eie den gamle, som den nye Udgave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
For desto bedre at bestemme Oplagets Størrelse, især af de Exemplarer som trykkes paa Skrivpapiir, udbedes den Godhed af dem, som ville anskaffe sig enten den nye Udgave eller Tillægget til den gamle, at subscribere hos mig underskrevne inden September Maaneds Udgang. Prisen for Subscribenterne bliver for Alphabetet paa Trykpapiir. 4 Mk., paa Skrivpapir 5 Mk. 8 s. For dem, som ikke subscribere, bliver Prisen siden noget forhøiet. Og da jeg er uvis, om alle de, som eje den gamle Udgave, tillige ville have foranførte Anhang dertil, nemlig: Chronologisk Register over de trykte Anordninger, som ikke ere i Samlingen, saa ville især disse have den Godhed derom at mælde sig; da ingen flere Exemplarer af dette sidste blive trykte, end de, som ved Subscription blive forlangte. Gyldendal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Bekiendtgiørelser. gangne Kammerraad Søren Foghs fr døde 1 Gaard her i Byen, bliver ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden, bortsolgt Mandagen den 3die November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10; den ligger ved Byens store Gade, næsten midt i Byen og har et anseeligt Gaardsrum med en god Frugt= og Urtehave. Dens Bygninger ere alle af af Muur og Bindingsværk, forsikkrede i Brandkassen for 2800 Rdlr. og bestaaer af Gadehuus, med Portrummet iberegnet 11 Fag, 2 Etager høit, 12 Fag Sidehuus, ligeledes 2 Etager høit, 16 Fag Stald og Ladehuus, 7 Fag til Træe huus og Vognport samt 7 Fag Halvtag til Tør ver Hønsehuus og videre, foruden 2de andre smaa Stykker gammelt Halvtag og et Vandhuus. Samme Tid vorder og bortsolgt Stervboets tvende Tofte og 2de Enghauger; og saa snart Gaarden og disse Eiendomme ere bortsolg, te, begynder Auctionen paa Løsøre, Guld, Sølv, Medailler, endeel gode Bøger, Skilderier, Sengeklæder, Linnet, Gangklæder, Speile, Borde, Stole, Chatouller, Dragkister, og andre Kister, Kobber, Messing, Tin, Jerntøi, Porcelain og Steentøi, torsken og utorsken Korn, Høe, tørt Brænde, Køer, Faarehøvder, Sviin, Træekar m.v. Weile, den 22de September 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Som Executores Testamenti, Schiøth, Meden, Provst og Sognepræst. Birkedommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Da jeg underskrevne har tilkjøbt mig Sr. Sunkenbergs Huus beliggende i Strandgaden, og har besluttet at bortleie i den 2den Etage et eller to Værelser, med eller uden Møbler, til førstkommende Paaske, saa bekiendtgiøres samme, med tienstlig Begjæring, at de Lysthavende behageligst vilde melde dem hos mig, for nærmere at aftale det. Fridericia, den 8de October 1794. Jochim Detlev Wittmack.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Normedelst Forandring af Boepæl, lader S. T. G Frue Etatsraadinde Rothe heri Byen, ved offentlig Auction Mandagen den 13de October, næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. og paa følgende Dage, bortsælge en betydelig Deel af hendes Jndboe og Effecter, saasom 3 a 4000 Lod Sølv, alt Kiøbenhavns Prøve, en Deel smukke og kostbare Meubler, Dække=Tøi og andet Linnet, Sengeklæder, Steentøi, Porcelain, Kobber, Tin, Messing a. som alt nøiere kan erfares af de trykte Catalogi. Den næst bliver ved samme Auction bortsolgt en deel af Sal. Etatsraad Rothes efterladte Bogsamling i adskillige Sprog og Videnskaber, især Juridiske, Hestoriske og Philosophiske, samt nogle Manuskripter m.v. Hvilket herved efter Frue Etatsraadindens Begiering bekiendtgiøres. Aarhuus, den 24de September 1794. Jngerslew. udi Gildberg Bye, Heinsvig Sogn Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Ær huus Amt er for nogen Tid siden bortdød Michel Jensen Skioldborg, uden at efterlade sig Livs=Arvinger. Hans Stervboe er strax af da værende Skifteforvalter taget under Behandling. Hvem denne Afdødes Arvinger ere, og hvor de opholde sig, har for en Deel ikke været bekiendt, men allene er anmeldt, at han foruden en Heel=Søster navnlig Maren Jens Datter i Gildberg, har havt en Halv=Broder, Peder Jensen af Toftrup i Starup Sogn Ribehuus Amt, som er død og efterladt 2de Børn sc. Maren Pedersdattet givt med en Mand navnlig Christian i Fold Mølle, og Kirsten Pedersdatter som er død, men skal være givt med en Mand ved Navn Søren, og efterladt Børn, men hvor mange disse ere, og hvor de med Faderen opholder sig, vides ikke. Altsaa indkaldes herved disse fraværende og ubekiendte Arvinger med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at anmelde sig her hos mig som Skifteforvalter, og deres Arverettighed at bevise. Boets Creditorer, om nogle skulle være, indkaldes ligeledes til fornævnte Tider, hos mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og Debitorerne erindres snarest mueligt at betale hvad de til Stervboet ere skyldige, da Skiftet skuttes saa snart Omstændighederne det tillader. Colding, den 30te Septbr. 1794. H. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-10
Kongel. Majestæts Justitsraad, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Efterretning om det storbrittanniske overordentlige Gesandtskab til Keiseren i China. Uden at giøre her en omstændelig Fortælling og Reisens første Begyndelse, ville vi allene kortelig anmærke, at Gesandtskabet, efter at være kommen igiennem Strædet Sunda, vovede nogle uheldige Forsøg paa at undersøge nøiere Øen Banka og Strædet ved Malacca. Det blev nogen Tid i Puld Condore, og seilede derfra til Turon-Bayen i Cochin-China, hvor det fandt en ung Prints paa Thronen, 1) Taget af Archenholts Minerva for August 1794. efterat en tiveaarig Borgerkrig havde endet sig med en Revolution. Tilforn fandtes en an anseelig Mængde Missionairer i Cochin-China; men de havde alle forladt Landet, og vare fulgte med den ved hiin Revolution fordrevne kongelige Familie, der var endnu i Besiddelse af en liden Krog i Kongeriget. Gesandtskabet. besøgde paa dets Reise Macao og Chusan ved den østlige Grændse af China, og det naaede endelig den 26de Julii 1793 Udløbet af Floden, Tiensin, hvor det fandt Vandet meget lavt, endskiøndt det endnu ikke saae noget Land, saa at det kastede Anker paa sex Favne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Herfra afsendte det en Brig, for at medde dets Ankomst, og bede, at man vilde sende Fartøier for at modtage de til Keiseren bestemte Foræringer, efterdi de engelske Skibe formedelst det lave Vand ikke vel kunde komme videre; det lod og bede om en Transport af friske Levnetsmidler. Den første August kom endeel smaa Fartøier, som havde nogle fornemme Mandariner samt en herlig Forraad af alle Slags Levnetsmidler inden Borde. Denne bestod af 20 unge Oxer, omtrent 100 Faar, ligesaa mange Sviin, en Mængde af alle Slags Fiærkreature, et uhyre Antal af Landets beste og ypperligste Frugter, adskillige Kasser med Thee, Sukker o. s. v., og en stor Forraad af Meel, Hirse, Brød, Ries og andre Artikler. De forskiellige Foræringer bleve bragte ombord paa chinesiske Skibe, og Lord Macartne; seilede den 5te i Briggen Clarence til Tacao, nogle Mile høiere op i Floden, hvor Godset, maatte føres over paa endnu mindre Fartøier, for at bringe det til Tangechu, omtrent 10 Mile fra Peking.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Den 8de August forlod Gesandtskabet Tacao, hvor man havde forsynet sig med alle Beqvemmeligheder, og kom den 11te til Tiensien, hvor det blev beværtet paa Flodbredden i Nærværelse af mange tusinde Tilskuere af Folket. Efter Beværtningen fik det en Foræring af Levnetsmidler, som var tilstrækkelig for en heel Uge. Desuden fik enhver Officier 2 Stykker Silketøi, ja endog Soldaterne fik et Stykke Silke og et Stykke Bomulds=Tøi. Tiensten ligger, hvor tre store Flode flyde sammen, og er en Stad, der fører en stor udbredt Handel. Herfra gik Gesandtskabet til Tong=chu, hvorhen det kom i Fartøier, som bleve trukne af Mennesker. Det ankom i denne Stad den 16de. Her bleve Foræringerne, og Bagagen bragte i Land, og henlagte i de til det Øiemeed opreiste Bygninger Den 21de begav Gesandten med sit Følge sig paa Reisen til Peking. Lord Macartner, og Sir George Staunton sadde i Bærestole, Officiererne i Carrioler med to Hiul, og de øvrige i en Slags bedækte Vogne. Omtrent Klok len 9 om Formiddagen kom de til Peking. Gaderne ere ikke broelagte, de længste ere omtrent 6 engelske Mile lange; de giennemskiære hinanden i rette Vinkler, og ere 90 til 130 Fod brede, Husene ere kun et Stokværk høie. Stadens Muure ere overmaade høie, og ved Enden paa enhver Hovedgade er en prægtig Port For det heele Reiseselskab havde man anrettet prægtige Værelser, og det blev uden Bekostning forsynet med alle Nødvendigheder.