JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-08-24
(11. 1801) Ved Proclama, som er læst ved Slællands Landsting den 22de Julii 1801 og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 3die Augustii næstefter, ere alle de, der maatte formene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter Bogholder Hans Klingbergs bortdøde Enke Anne Christine Amalle Busch, som ikke har holdt Skifte efter Manden, der er død i Aaret 1779, indkalbede dermed at melde sig i Hof= og Stadsrettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Ligesaa ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, om andre end de sig i Boet anmeldte 2de Døttre maatte være til, for at beviisliggjøre deres Arveret og paasee deres Bedste under Boets Behandling. Da Jep Jversen paa Brandtenhoff under Godset Gran haver opgivet sig Boe til lovlig Concurses Behandling : saa vorder alle og enhver, som formene at have nogen Tiltale, eller Præter sion af hvad Navn nævnes kan, til benævnte Jen Jversen, hans iboende Sted eller øvrige Forme herved paa Herskabets og Rettens Vegne, en for alle Gange og altsaa peremtorie sub pæna præclusi & perpetui silentii, stævnet og fremkaldet, deres Fordringer og Prætensioner saafremt de ere uden for Godset inden 12, men ellers inden 6 Uger ab ultimpublicatione hujus proclamatis lovformelig hos Hr. Actuarins Hinrichsen paa Gram at profitere, af de i Hænde havende Documenter og Beviser Originalierne relicis copiis ved Protocoller at producere og saatremt de ere uden for Godset, procuratorer aacta vedbørlig at bestille ; ligesom ogsaa alle Debitores Massa og Pandthavere sub pæna jurit anbefalet vorder, deres Debito og Pante i samme Frist hos Retten at betale og indlevere. Hvorefter a. a. Haderslef udi Gram og Nüdel Justitiariat den 13de August 1801. G. D. Langrenter. Ja Hans Kongelige Majestæt har allernaadigst befalet os undertegnede, som Opbuds=Commissarier, at tage S. T. Hr. Dr. Schyth, Sognepræst i Callundborg, hans opgivne Boe herefter under Behandling til Creditorernes Betaling : saa bekiendtgiør vi herved, at vi, den forhen bekiendtgjorte Samlingsdag førstkommende 3die Septbr. i Stervboet. Kl. 11 Eftermiddagen, imodtage den af Skifteretten, som den var overleveret til og herefter som befalede Commissarler behandle den i Overeensstemmelse med og paa Grund af det af mig Hans Amundin, som Prøvst og Skifteforvalter, til sidste Landsting udstædte Proclama, samt i den Berlingske Avis skeedte Bekiendtgiørelse. Callundborg og Svallerup den 21 Aug. 1301. Schat, H. Amundin, Procurator.
Berlingske Tidende, 1801-08-24
Provst i Arz Herred.
Berlingske Tidende, 1801-08-24
De, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Provstind. U. E. Sletting i Waldførlille Bye under Skioldenesholms Gods, indfaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde ved Skiftet, som holdes paa Stervboestedet den 16de Novbr. førstkommende, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Stervboets Arvinger, samt de, som til Stervboet maatte være noget skyldig de første for at lagttage deres Tarv ved Skiftet, og de sidste at betale hvad de maatte være koldige. Skjoldenesholm den 10de August 1801. Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Major v. Neergaards Vegne S. D. Engell. Tom Executores Testamenti efter der i Staden afdøde Mademolselle Mariane Dugnaje have vi underskrevne ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, Siællands Landsting, samt vedkommende Ret i Holsteen, indkaldet samtlige Creditorer efter bemeldte Afdøde, inden 12 Uger efter Proclamas sidste Bekiendtgjørelse at regne, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav til den Afdøde: hvilket herved ydermere bekiendtgiøres. A. H. v. Brochenhuus. C. Wendt. Seeler. 1 er i Staden er ved Døden afgangen saavel Skipper Christian Jensen Møller, som hans Hustrue Maren Madsdatter Due, hos Stervboe strax er taget under lovlig Behandling. De, som til dette Stervboe maatte have noget at skylde eller derudi at fordre, blive af undertegnede Skifteforvaltere, ligesom saadant og er skeet ved lovlig Proclama, herved indkaldede, de første at betale deres Gield og de sidste at bevise deres Fordringer inden den Tid Loven befaler. Fridericia H. Buhl. Bert Bruun.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra Constantinopel den 27 Julii. Jngen Begivenhed har i mange Aar opvakt saa stor og almindelig Glæde som Catros Erobring. Den er bleven høitideligholdt 2 Dage efter hinanden ved alle Kanoners Affyring fra Serallets og Forternes Batterier. Nøglerne til Cairo, som Storviziren har indsendt, ere blevne overrakte Storherren paa et Guldfad. Den engelske Gesandt Lord Elgin har ved Audiencen faaet en kostbar Fiederbusk af 16000 Piasters Værdie, en skiøn Zobelpels og en sadlet tyrkisk Hest til Foræring af Storherren. Storadmiralen skal især have bidraget til Jndtagelsen.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Da den franske General Beliard besluttede sig til Capitulation den 27de Junii var han vel endnu i Besiddelse af Forterne Boulge og Ghise, men havde tabt alle øvrige faste Poster og Forskandsninger, hvormed man havde omgivet Cairo. J Capitulationen blev bestemt, at samme ogsaa kunde udstrækkes til General Menous Korps. Capitulationen er allerede saavidt fuldbyrdet den 10de Julii, at de franske Tropper brød, op fra Cairo til Rosette for at indskibes til Frankerig. J Alexandrien herskede stor Vandmangel, som endnu blev formeret deels ved Oversvømmelser fra Havet og deels derved, at Tyrkerne og Engellænderne have ødelagt det dobbelte Dige til Søen Mahallie. Paa et af de 5 Transportskibe, som nylig faldt i de Engelskes Hænder ved de ægyptiske Kyster, befandt sig de til Ægypten bestemte Skuespillere og Tonekonstnere.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra Madrid den 1ste August. De spanske Tropper have den 11te Julii taget Olivenza med sammes Gebeet i Besiddelse, hvor man fandt endeel Magaziner med engelske Vare, hvilke man som Contrebande, nu vil lade bringe til Spanien.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra Mayland den 8de August. Overmorgen den 10de holder Kongen af Eturien sit høitidelige Indtog i Florenz og tager i egen Person B siddelse at sit Kongerige, som ny efter to Tusinde Aars Forløb igien faaer sit gamle Navn Etrurien. Overgeneral Murat forlader nu Florenz og det Toskanske, og er udnævnt til Overkommanden. over den franske Armee i den cisalpinske Republik. Med det første ventes han hertil. Regieringen har allerede udstedt en Lykønskningsskrivelse til ham.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Fra Livorno me der man: at den engelske Eskadre under Admiral Warren, som nylig viiste sig ved vore Kyster, har blot havt til Hensigt, at opsøge Admiral Gantheaume. Saasnart han erfarer, at denne er løben ind i Toulon, seiler han efter al Sandsynlighed bort med sin Flaade. Man fortsætter derfor sammesteds Udrustningerne til Porto=Ferrajos Beleiring og har sendt ny Transporter af Ammunition, Kanoner, Tropper og Proviant derhen.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra London den 14de August. J Forgaars kom med Paketbaaden fra Curhaven en af Lord Minto's Huusbetiente hertil fra Wien og om Eftermiddagen blev følgende Bulletin bekiendtgjort: at Storherren, havde med Depescher fra Storviziren faaet den Efterretning. at Cairo havde overgivet sig med 6000 Fanger og at Kanonerne desaarsag vare blevne affyrede i Constantinopel." J Dag efter Paketbaaden Dianas Ankomst fra Curhaven blev følgende Bulletin udgiven: En anden fra Lord Minto Dag ankommen Depesche melder Overgivelsen af Catro med 4000 Franske, som have capituleret under det Vilkaar at blive sendte til Frankerig, som Krigsfanger. Omtrent 2000 Fiender have tilsat Livet i det Angreb, som skeete for Overgivelsen." Man venter nu ængstelig paa de nærmere officielle Beretninger fra Lord Elgin og General Hutchinson, da Hoftidenden ikke for kan melde noget om denne Begivenhed. En Depesche, som det ostindiske Compagnie har faaet veed intet om denne Erobring, men melder, at Pesten har raset i Cairo og at man derfor havde villet udsætte Stadens Beleiring. Rimeligviis maa de Franske, som vare indsluttede i en befængt Bye, for at skaffe sig Luft have vovet dette Angreb, som er faldet ulykkeligt ud for dem og har havt Overgivelsen til følge.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Siden den 4de har Lord Nelsen ikke foretaget sig nogen videre Operationer. Han afseilede fra Margatte den 10de, kom den 11te om Aftenen til Sheerness. Hans Flagskib, Fregatten Medusa, kom paa Grund ved Nore, men slap igjen af med hel Fled. Da han havde taget Kanoneergaadene og de svømmende Batterier langs med Kysterne i Øyesyn, er han i Dag Morges igjen afgaaen til de franske Kyster med endeel Bombardeerskibe. Endeel af hans Flotille krydsede, allerede igjen for Boulogne og Calais og man venter, at han snart vil giøre et nyt Angreb. De Franske opkaste endnu flere Batterier ved disse 2 Havne, for eftertrykkeligere at kunne møde et nyt Angreb. I øvrigt har Forskrækkelsen for en fransk Landgang nu saaledes sat sig, at man har givet en Trediedeel af de 12 Regimenter, som staael Colchester under Lord Cornwallis, Tilladelse at hielpe med i Høsttiden; derimod er Opmærksomheden mod alle Udlændinge paa Kysterne saa stræng, at en Oberstlieutenant af Garden, som vilde bruge Søebadet ved Malden i Esser, nylig blev arresteret, da man holdt ham for en fransk Spion og blev sat under stræng Bevogtning i 48 Timer, indtil han fuldkommen kunde legitimere sig Den ny Statssecretair Pelham overholder saa strængt den Ordre, en at taale fransk Emigrantere paa Kysterne, at han endog afslog Greven af Artois, som ansøgte Tilladelse for en af det første franske Hertuger at bruge Søebadet, med den Betydning, at man ikke kunde afvige fra denne strænge Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Admiral Keith kommer nu tilbage fra Kommandoen i Middelhavet, og man siger, at Lord Neison skal i hans Sted, gaae til Middelhavet, dersom omstændighederne ved vore Kyster tillade det. Admiralitetet har sendt Ordre til Portsmouth, at de under Admiral Poles Kommando fra Østersøen tilbagekomne Skibe, skulle saasnart mueligt igien løbe ud og forsynes med Levnetsmidler paa 5 Maaneder. - Af Kanalskaden for Brest ere begge Tredækkerne Roya Sovetian og St. Joseph lodne ind til Plymouth for at blive reparrette Gonverneuren i Ostinden, Marqvis Wallesley, bliver ventet tilbage derfra. Man paastaaer, at der med det første skal gjøreset Forsøg mod Jøle de France. Fredsryggerne fornyes igien. Nylig fik Hr. Otto ved et Cartelske Depescher fra sin Regiering og strax efter blev holdt et Geheimeraad hos Lord Hankesbuen.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra Wien den 15de August Den spanske Gesandt har atter bragt i Erindring hos det herværende Hoffatterkjende Kongen af Ererien, men han har endnu ikke faaet noget tilfredsstillende Svar herpaa. Gesandten skal nu være tilbagekaldt af sit Hof. Den franske Gesandt Champigniventes hertil med det første. Grev PhiUp von Cobenz skal afgaae til Paris i næste Uge. Garnisonen i Porto=Forrav skal nu ved den WarrenskeEskadre have samt Understøttelse af Ammunition og andre Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra Paris, den 17de August. Den første Consuler i Forgaars reist tilbage til Malmalson, efter at han nogle Dage har opholdt sig her. Hans Helbred, har paa nogen Tid forbedret sig overordentlig, hvortil den stærke Bevægelse, han giør sig, har bidraget meget. - Hanhar udvalgt Divisionsgeneralen Andreossi til General Director ved Krigsdepotet.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Moniteuren giendriver de engelske Tidenders Beretninger om Angrebet ved Boulogne den 4de August : "Den siger, at ikke en eneste Bombe har kunnet naae enten Havnen eller Byen, da vor Flotilles Avantgarde laae 1500 Stridt for Havnens Jndløb og Neison nærmede sig kun denne paa 4500, var følgelig 6900 Skridt fra Jndløbet til Havnen, hvorfra der endnu er 6000 Skridt til Staden. Af de 800 Bomber, som Nelson kastede, faldt 200 paa Strandbredden, som ere bleven samlede og bragte til Tørhuset. De øvrige ere kastede forgieves og have ikke saaret en eeneste Mand. 2 Slupper bleve beskadigede og igien satte i Stand inden 24 Timer. Skade, at vort Krudt var for gammelt, det ville ellers have gjort bedre Virkning mod Fienden. Nu har man faaet frisk Krudsfra St. Omer.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Efter de sidste Beretninger fra Cadix har vore Krigskibe, lildt meget, da de Engelske havde vidt deres Kortetske=Patroner med Som og andre ødelæggende Ting Fra Bordeaux melder man under 11de d. M., at en stor Deel Tropper paa nogle Dage marschere derigiennem som tage Veien til Bajonne for at forstærke det i Spanien værende franske Korps. (Det sidstmeldte Rygte over Holland, efter hvilket Nelson skulle have ødelagt en stor Deel af Fotillen i Baulogne, især Avantgarden, var gandske uden Grund;) derimod meldes i en Skrivelse (over Holland) Paris den 18de August At Admiral Nelson har den 15de om Aftenen igien viist sig med endeel Linieskibe, mange Fregatter, Brigger, Pink skibe og Kanoneerbaade for Boulogne, hvor han om Midnat gjorde et almindeligt Angreb paa vore Kanoneerskibe. Man kunde ikke skyde fra Landbatterierne af Frygt for at treffe vore egne Skibe. De Engelske vilde entre, og bleve slagne tilbage fra alle vore Skibe. Den 16de om Morgenen Kl. 5. trak de sig tildage, efterat 8 af deres Skibe vare borede i Grund og 4 Pinkskibe vare blevne erobrede. Man anslaaet det Tab de har liidt paa Mennesker til 4 a 500 Mand. Hvert Øieblik inddriver engelske Liig paa Kysterne.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skrivelse fra Haag den 18de August. Alle Efterretninger fra vore Kyster indskrænke sig blot til, at man seer Mængde af krydsende engelske Skibe, som dog hidtil en nogensteds har gjort Angred. Alt er fra vor Side belavet paa at modtage dem eftertrykkelig. Tropper marschere bestandig til Kysterne. Under General Augereaus egen Opsyn arbeider man nu paa en Plan til Maaslodens Forsvar. Vore Gesandteres Tal bliver nu formeret derved, at den første Consul har anmodet vor Republik at sende en Minister til Florenz til den ny Konge i Toskang. Det bedder, at Borgeren Strick von Lindscheten vil faae denne Post.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den indenlandske Minister har bekiendtgjort den Ordre, at man til Zirater ved alle offentlige Fester og overhovedet til alle de Jndretninger, som Øvrighederne foranstalte, ikke maa bruge uden franske Fabrikvare. De Konstnere, Bygmestere og Entrepeneurer, som handle herimod, skal ikke for Fremtiden bruges af Regieringen. Af Ministeren, General Macdonalds virksomme Liv har man følgende authentiske Hovedtræk : Stephan Jacob Joseph Macdonald, nedstammer fra en meget bekiendt skotlandsk Familie af dette Navn; men han selv er fød og opdragen i Frankerig. J Aaret 1784 traadde han som Lieutenant ind i Mallebois Legion; 1793 tiente han i Feldten som Generaladjutant hos Dumouriez; 1794 blev han Brigadegeneral og bidrog meget til Seieren ved Hooglede; 1795 blev han Divisionsgeneral ved Nordarmeen; 1798 kommanderte han en Tid lang i Rom og fik siden Kommandoen over Armeen i Neapel, hvor han paa Tilbagemarschen leverte det mærkværdige blodige Slag ved Trebla. Paa den vigtige Dag den 18de Brumaire var han i Paris blandt de Kommandanter, som virkede til, at Bonaparte svang sig i Veiret. Denne udnævnte ham derpaa i Felttoget 1800 til Overgeneral for Graubstadner Armeen og i dette Aar til Gesandt ved det Kongelige danske Hof.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Contreadmiral Linois, som nylig udmærkede sig ved Algestras, har allerede for 1789 tient ved den Kongel. Marine som Lieutenant. Han er ikke allene en kjer Officeer men og en meget retskaffen Mand. J Aaret 1794 faldt han i engelsk Fangenskab og fik i London Tilladelse at gaae en UdvexlingsForretning til Paris paa sit Æresord, men han fik ikke sin Commission udrettet. Uagtet Robespierre haanede og udloham, reiste han i Følge sit Æresord tilbage til sit Fangenskab i Engelland, hvorfra han blev udvexlet kort efter. Det store Cassiniske Kort over Frankerig skal nu ogsaa fortsættes i Henseende til de med Frankerig forenede 4 Departementer paa den venstre Rhinbred. 24 Jngenieur=Geographer og andre skal arbeide derpaa, og Staden Aachen skal være Central=Contoiret for deres Operationer. Man haaber, at dette Kort skal blive færdig om 2 Aar. De italienske Land imellem Etsch og Adda, Plemont og Schweiz skal ogsaa optages, og i Krigsdepotet arbeider man over et Kort over Bayern og Schwaben, hvortil General Moreau har samlet Materialier. Hele Paris taler med Uvillie om Postmesterinden i Dizier, som gandske har fornægtet den qvindelige Mildhed. Postvognen veltede med 8te Passagerer, hvoraf en Dame brød Benet, en anden fik et Ribbeen knuust og de øvrige bleve stærk beskadigede. J denne ynkelige Tilstand maatte disse arme Mennesker blive liggende paa Landeveien til om Morgenen, de dette Afskum hverken vilde levere Heste eller Vogn til at transportere dem med.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
J Mende har man arresteret en vis Marel, som besørgede Emigranternes Brevvexling. J hans Koffert fandt man 3000 Exemplarer af et trykt Brev til Ludvig den 18des Fordeel.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Skibet i Invention, som de Engelske have opbragt til Falmouth, var det ny Skib med 4 Master, som for kort siden var bleven bygget i Bordeaux. Man beklager, at det er bleven taget, for man havde erfaret, om denne ny Bygningsart i det hele var til Nytte. Blot i Egnen af Bordeaux have 30 Landsbyer ansøgt Skuffrihed, da Markmuus næsten have ødelagt deres hele Høst. Disse Dyr falde nu over Kartoflerne, Tobaksplan, terne og Hampen, da man har indbragt den Smule Korn de har levnet.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
J Seinefloden har man i Miil fra Paris fanget en Stør, 7 Fod lang og 4 Fod tyk. Fiskerne bragte den til Malmaison til den første Consul, som gav dem en Foræring og lod Fisken sætte i et Bassin i Malmaisons Have, hvor den endnu lever.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Engelland. Prindsen af Wallis's 40de Fødselsdag er nylig bleven høitidelig med samme Pragt som Kongens. Den hele vestlige Deel af London, alle Skuespilhuse og offentlige Bygninger vare illuminerte. J Søehavnens og paa de offentlige Forlystelsesteder havde man ogsaa foranstaltet Høitidelig, heder. J Brigton, hvor Prindsen opholder sig, var fri Skuespil og et stort Bal.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Oppositionsbladene blive ved at stikke paa Hr. Pitt, som uagtet han er traabt ud fra Ministeriet, dog alligevel leder Forretningernes Gang. De fortælle, at han ved en Spadseretour og Aftenen nylig mødte en gammel Bondekone, som han spurgte, hvorfor hun ikke heller blev hjemme og besørgede sit Huusvæsen, hvorpaa hun svarede: Jeg har den hele Dag arbeidet ude og Deres Herlighed veed af Erfaring, at man ofte da giør meget meer end naar man er hjemme.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Oppositionsbladene nedsætte saa meget mueligt de franske Udrustninger og paastaae, at man paa alle Smaafartøierne i de franske Havne neppe vil kunne føre 6000 Mand over til Engelland. De beklage, at en saa stor Søehelt som Nelson skal bruges mod en saa uvigtig Expedition. Siden Gien=Oprettelsen af det venskabelige Forhold med de nordiske Magter er Handelen med Rusland og paa Østersøen meget stærk. Hamp Magazinerne i Portsmouth ere saa fulde, at et Skib fra Riga med denne Vareartikel ikke kunde blive udlosset af Mangel paa Plads sammesteds. Themsen er skjult med Skibe ladte med Planker og Trælast.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Kutteren Knox har nylig været i en Trefning med et Steenkulskib fra Neiocastle. Den holdt samme for et fiendtlig Transportskib. og gav det Signal at lægge bi ved et Skud som Kulskibet besvarede. Der fulgte nu en Times Fægtning hvorved Kulskibet, som vægrede sig ved at lægge bi og at blive undersøgt, fik det glatte Lag af Kutteren. Kulskibet blev meget beskadiget. For sildig indsaae man Vildfarelsen.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Regieringen har sendt Ordre til Middelhavet at respectere alle neutrale Skibe, hvorhen de end ere bestemte med deres Ladninger.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Landeveiene i Engelland skal nu giøres gandske lige, hvorved man deels forkorter dem og deels vinder meer Land for Agerdyrkningen; denne Plan vil imidlertid finde stor Vanskelighed ved Udførelsen.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Det berømte Piletræe, som den store Digter Pope havde plantet med egen Haand i Twickenham, er nu gaaet udDen nuværende Eier Lord Mendsplader Træet omhugge og save i smaa Stykker, hvilke han forærer som Reliqvier til Digterens Beundrere.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Af de 11 Soldater, som nylig bleve henrettede i Chelmsford formedelst Tyverie og andre Forbrydelser, opførte de 4 sig meget drutalt paa Skasottet. De kastede deres Skoe ned paa Hovedet af Tilskuerne.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Tydskland. Det faaer nu mere og mere Sandsynlighed, at Erkebispedømmet Salzburg tilligemed nogle geistlige og verdelige tilgrændsende Stifter skal tiene til Skadesløsholdelse for Storhertugen af Toskana.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
J Frankenberg i Øvre Hessen opholder sig en Dame i en hemmelighedsfuld Eensomhed, hvis Navn og Stand ere ubekiendte for Publicum. Kun Landgreven skal være underrettet derom. Nogle holde hende for en Datter af en stor engelsk Admiral. Hendes Levemaade er selsom. Jagen af hendes Domestiker maa blive i hendes Huus om Nattetid og hun skal tilbringe hele Nætter med Skrivning. Man holder skuffet Kierlighed for Aarsagen til, at hun lever adskilt fra Mennesker.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Et stort Hof skal i Anledning af det for Erkehertug Carl oprettede Monument have yttret, at det gjerne vilde bidrage alt for at vise denne Fyrste tilbørlig Høiagtelse; men at man ikke troede Opreisningen af et Monument at være passende dertil, da dette tillige til bestandig Smerte vilde fornye Mindet om en af de allerulykkeligste Krige for Tydskland.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Østerrig. Erkehertug Carl har nylig i et Circulair til Hoskrigsraadets Betiente yttret Mishag over, at nogle ung Betiente ved at efterabe de latterligste Moder med Halsklude som skiule det halve Ansigt, klippede Hoveder, smaa Hatte og Skoe, som neppe bedække Tæerne, vise sig ikke som Embedsmænd i Staten men som latterlige Dukker. Han forbyder dem deres uanstændige Mødesyge under undeblivelig Straf Man taler bestemt om, at en af hans Keiserlige Majestæts yngre Brødre skal igien udvælges til Churfyrst i Coln. Erkehertug Palatinus, som reiser efter Indbydelse til Kroningen i Moseau, har fra Rusland faaet 2 prægtige Reise vogne til Foræring, hvis Værdie man regner til 30,000 Gylden. Den samme Udekiendte i Venedig, som allerede 3 Gange for har givet anseeligt til Militair=Hospitalet i Wien har nu atter skienket 8033 Ducati til samme. Hans hele Gave beløber sig nu til den betydelige Sum 33749 Gyden.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Jtalien. Demeisalpinske Regiering har udstedt en meget mærkværdig Forordning mod Eftertryk af Bøger og Konstsager. Geniets Producter ansees deri som den helligste Eiendom og Efterrykkere blive dømte at betale Værdien af 2000 Exemplarer af Original=Udgaven til den virkelige Eier.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Den berømte Engelskmand Henr. Philip Hove har opholdt sig i Rom nogen Tid. Han er bekiendt ved sine Reiser, som han hidtil har giørt til det nordlige Amerien og igiennem Enropas fornemste Stæder. Han kommer sidst fra Levante, hvor det har lykkedes ham at faae opkjøbt nogle uskatteerlige Værker af den gamle græske Konst. Han har skienket sine herværende Agentere, som for nogle Aar siden kiøbte kostbare Malerier for ham, 3000 Piastre og uddeelt anseelige Foræringer blandt andre Konstnere.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
3 af de ved den ventianske Bank ansatte Bogholdere ere blevne usynlige og skal være flygtede til Cisalpinien. Ved de foreløbige Undersøgelser har man opdaget en Kassemangel af 120000 Ducati og dette Tilfælde opvækker ikke liden Bekymring blandt vor Handelstand.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Rusland. Hs. Majestæt Keiseren skal have skienket Palaiet Gatschina med Have og tilhørende Bygninger til sin Moder Enke=Keiserinden og tillige anseelig forøget hendes aarlige Jndkomster.
Berlingske Tidende, 1801-08-28
Keiseren har tilkiendegivet Generalmajor Markow og alle Colonne=Commandeurerne for de fra Frankerig tilbagekomne Tropper sin Tilfredshed med den Krigstugt og Orden, som de under Tilbagemarschen have lagttaget.