Berlingske Tidende, 1803-08-05
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongel. danske Landhuusholdning. er for Hans Kon Lande udi Aarindringer. 1) Under Navn af Dannemark indbesatter Selskabet i denne Liste allene Sillands og Fyens Stifter samt NørreJylland. 2) For alp attisk Fliid, hvorfor Premie eller Belønning læskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. 3) Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være aftre Personer underskrevne, af hvilke een i det mindste maae være geistlig eller verdslig Embedsmand, eller Selskabets Medlem, som selv maae have seet den eller de Ting hvorfor Premie æskes. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maae det paasees, at de paa det nøieste gotgiøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4) Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for godt, ved Trykken offentlig at bekiendtgiøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier, og Belønninger blive tilkiendte og uddeelte. 5) J Fald nogen kan meddeele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men det vil endogansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden, naar han melder det skriftlig til Selskabet. 6) J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfelde om de ere Selveiere eller Fæstekønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvor meget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staae for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 2) Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand. oldsted, for saaledes des visser. at kiendes. 3) Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae hen indsende Etning for hver Materie især, da de, og Aske under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovens 6 Cap 35. udmærke sig ved Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9) Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rydning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorder efter de der saa kaldede Maal og Mælinger som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskellige Steder, saa anmodes Vedkommende ved hver Æskning hver Gang nøie at beskrive, hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10) Jfald nogen, som engang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11) Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Søger nes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa ville alle indkomme og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maae dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt næste Aar at blive bedømte som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunne tragtes værdige til Belønning. 12) De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, ville melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. 13) Alle Anmeldelser og Besvaringen, med videre, leveres til Selskabets Sekretair, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kiøbenhavn frankeres eller sendes postfri14) Premie Æskninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 15) Jngen kan af flere Premier udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa et æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. De tiltiendte og offentligen bekiendtgjorte Premier maae være affordrede inden Forløb af 2 Aar, at regne fra Premie Mødets Datum, ellers hiemfalde de til Selskabets Kasse. 16) Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilfølede Forandring, af Tid og Destemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 17) Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18) Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19) Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger, uden saaer, at Selskabet ved Premiens Udsættelse her forbeholdt sig Prøver; dog maae Prøverne være afhentede inden et Aars Forløb, i andet Fald bliver Selskabet ikke ansvarlig til samme. 20) De skrivtlige Afhandlinger, som vinde den bedste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrivter, maae ei heller af Forfatteren oplægges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selvlade trykke, hvis Selskabet ikke inden 2 Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrivter, eller paa andre Maader bekiendtgiør dem. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed at lade hele Skrivtet trykke. 21) Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Divise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Nav og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder Premie. De andre Sedler kunne tillig med Afhandlingerne af Vedkommende uden ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 22) En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoritiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, vrre skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt Selskabet, og nar flere Afhandlinger til samme Tid fra en Person indsendes, da med forskiellige Hænder. Jkke biller mare nogen For atter i sin Afhandling nævne sit Embede sin Boepær, Stand ller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes Handes herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 23) Priisskrivterne maae være læseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Art. J samme ønskes ved helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte europæiske Sprog, modtages dog ogsaa 24) Da der i Norge ere oprettede adskillige bekonomiske Selskaber, saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premie=Søgende skulde være forpligtede til paa deres Æskninger skrivtlig at tilkiendegive, om de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og ifald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25) Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Hr. corresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26) All. Premier og Materier, som ere udsette i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende eller flere aske Premie for samme praktiske Priis materie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien askes. 27) Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom; men agter ikke derfor, meget mindre nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 28) Vil noget Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter alle ne tillader privat Premier udsatte i; saa tillades det gierne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patilovers Navne, til Exem per for andre, altid i Listen bliv trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit bifald. 29) Selskabets Leve underrette for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at mærke. 30) I øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hver de troe det bedst kunde behøves vilde betage Almuen de urigtige Begreder, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde, med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.