Jyllandsposten, 1838-05-21
Bataillen den 2den April 1801 paa Kjøbenhavns Rhed tog, som bekjendt, sin Begyndelse paa Skjærtorsdag, midt under Høimessen. At de ifølge den fjendtlige Position forud beængstede Kjøbenhavnere følgelig ved de første Kanonskud, som fra Fjendehaand affyredes under Prædikenen, forvirrede styrtede ud af Hovedstadens Kirker, var forklarligt; hvorhos man dog langtfra kan antage, at Fienden skulde have begyndt Slaget, uden selv paa egne Skibe først at have forrettet Gudstjenesteen, da Sømandens Gudfrygt i Almindelighed langt overgaaer Landfolkenes; hvorimod man maa formode, at denne religiense Act tidligere har været tilendebragt paa den fjendtlige Flaade. Heel vanskeligere er det imidlertid at udfinde, hvorledes den stationerede Jngegenieur=Afdeling Confirmations-Søndagen den 22de April 1838 i Randers under aaben Himmel har kunnet bivaane Gudstjenesteen, da man endog midt under samme saae Korpsets Jngenieur=Capitain med samt øvrige Vei betjente med rastløs Jver at afstikke Chausseelinien op over den saakaldte Slyngborgtoft, paa hvilken Tid det strenge Commandosprog, ei kunde andet end forarge de fredelige Borgere, som enten hjemme i Husene, eller ved at vandre til og fra Kirke, dog billigen burde forskaanes for saaledes at see en Confirmationsfest vanhelliget i en Fredens Bye, medens Festdagens Hellighed selv paa hiin Krigens Skueplads blev iagttaget. At Stedets Politiemester samme Dag personligen maa have bivaanet Kirketjenesten er nu saameget mindre at betvivle, som hans Bopæl netop er beliggende i samme Gade, hvor denne utidige Embedsiver fandt Sted, da han i andet Fald fra egne Vinduer strax maatte have bleven Exercitien vaer, men at ligeledes de under ham ansatte Politiebetjente alle have fulgt hans iøvrigt priisværdige Exempel, kan dennegang dog ei ansees rigtigt, da derved den Politieanordning maa ansees tilsidesat, hvis Formaal det er at afværge Helligbrøde, og som, saavidt vides, bestemmer, at disse med Vægtere skulle patrouillere Gaderne rundt under selve Gudstjenesteen, for at standse ethvertsomhelst Arbeide, samt forebygge Uorden, Handel &c. Vi henstille derfor til Byens respective Geistlighed - som ei kan være ligegyldig ved denne Anmeldelse – at foranledige Sagen gjennem vedkommende Politieøvrighed paa det strængeste undersøgt, da Statsvellet kræver, at Lovens 131, 3 holdes i Agt og Ære, idet heri forbydes, at Jngen maae arbeide under Prædikenen. Tillige ville Vi tillade os her at henlede den ærede Geistliges Opmærksomhed paa som bemeldte 2de f. M. afholdt Confirmation i St. Mortens Kirke i Randers) at Exempler desværre ei sjeldent frembyde sig paa Helligbrøde, Blandt andre haves et saadant isandhed mærkeligt, hvor en Smed med samt sine Svende for henved en Snees Aar siden paa Hjørnet af lille Kjøbmagergade og Landemærket i Kjøbenhavn lod sig indfalde en Helligdag midt under Prædikenen at udove en Smedning, der med hvert Slag dronede op mod Trinitatis Kirkemure med en Force, som mulig ei har staaet tilbage for dem Guden Bulkan med samtlige Cykloper anvendte paa Zeus's frygtelige Skjold og Gudens Tordenkiler. Præsten, som endnu havde tvende Momenter tilbage af sin Prædiken, kastede af og til betydningsfulde Blik op mod Alteret, idet han ventede saadanne mødte og forstaaede af Kirkebetjentene; dog dette lykkedes ei, og ubegribeligt var det, at ingen af det fulde Auditorium her, til Ordens Haandhævelse, iførte sig en Politiemesters Skikkelse. Dog Præsten fuldførte sin Prædiken, men var neppe bleven ledsaget til Sacrestiet førend han iført fuld Ornat begav sig til Smedien og læste nu her Cykloperne saa djervt deres Text, at disse dennegang glemte at smedde medens Jernet var varmt. Sagen blev indmeldt til Cancelliet og Smeden følelig mulcteret. Jngen Tvivl kan man nære om, at den fungerende Geistlige i nærværende berørte Tilfælde, efter derom at være bleven underrettet, havde bragt hele den samtlige Jngenieur=Division ei alene complet Desordre, men endog paa den fuldstændigste Retirade. det ved samme Leilighed være ønskeligt at erfare, hvorvidt de ved Chausseearbeidet ansatte Veiopsynsmænd, ifølge meddeelte Jnstruxer, ere forpligtede eller ikke til om Søndagen under Gudstjenesten at forrette Chausseearbeide, da Lovgivningen neppe derom indeholder nogen Bestemmelse, ihvorvel man formener, at dette dog skal have været Tilfælde. Protest nedlægge vi derfor imod denne Chaussee-Afstikning, der, som meldt, blev foretaget under Gudstjenesten den 2de f. M., og som vi finde saameget mere anstødelig, som netop den militaire Etat ved alle andre Leiligheder f. Ex. ved Sommer og Høstmaneuvre, stedse paa det strængeste holder sig den kirkelige Lov efterrettelig. Ogsaa i en anden Henseende finde vi os tilskyndede til at opfordre Randers Byes Magistrat, elligerede Borgere og nye Repræsentanter, til paa det bestemteste at nedlægge Protest mod denne planløse Chaussee-Afstikning over Slyngborgtoft, eftersom de eligerede Borgere, ved flere Conferencer i afvigte Vinter skal have erklæret sig derimod, deels da man finder det mindre bekosteligt og meere rimeligt, at Chausseen anlagdes ud af Nørre-Port, hvor Landeveien nu engang gaaer, og deels da man eenstemmig skal have tiltraadt den Mening, at den nye anlæggende Chaussee, i Tilfælde den skulde ud af Vestergade, skulde følge Gadens næsten lige Løb ud af Vester=Port, og da først udenfor denne forandre Retningen mod Nord af Hobroe=Veien. Billigheden, af denne Paastand er altfor indlysende til at man skulde formode, at nogen Jngenieur-Officiant skulde lade sig indfalde at modarbeide samme, og dog erfares til det Helles Forbauselse, at den herværende Jngenieur=Capitain i henved 3 Uger, formodentlig efter egen Tilskyndelse, har afstukken Chausseeen i en skraae Direction ud over Byetoften fra Siden af Gaden, hvorefter dennes og Chausseens Bredde, tilsammenlagt paa sine Steder, ville udgjøre fra 48 a 60 Alen, og som spolerende en udmærket Byetoft ved en skjæv syvvinklet Jnddreining til Byen uden al fornuftig Grund vilde vanzire en Jndkjørsel, som ifølge de Elligeredes Raad heel klogeligen er foreslaaet at burde følge Gadens Løb. Det vil altsaa nu vise sig, hvorvidt Borgernes Villie her er undergiven Hr. Capitainens eller ikke. Men ei skulle vi undlade gjennem Pressen høit at udtale os om denne Gjenstand, i Tilfælde en Fremgangsmaade, ligesaa skjæv som Chausseelinien, skulde blive fulgt. Vel beretter Rygtet, at denne umodne Chausseeplan formeligen skal være bleven casseret strax efter Jngenieur=Majorens Ankomst til Randers først i denne Maaned; men hvem tør nu sikkre Folket for, at Slyngborgtoften ei igjen kommer til at holde for, naar Majoren er bortreist, da saadant nu skete her i Vinter efter Jngenieur=Obersteens Bortreise i Efteraaret? Hvem tør vel antage, at hele denne Chaussee-Afstikning, som varede i flere Uger, med fuldt Mandskab skulde være foretaget hen i Vind og Veir, og nu ved første Pust uden videre Følger skulde opløse sig i en blot Taageskikkelse, for nu paa eengang at sløifes lige med Jorden, som det gamle Carthago, Hvem tør vel formaste sig til at troe, at dette Chaussee-Arbeide, ligesom det paa Veien til Hobroe og andre Steder, med sin Afstikning, Opmaaling, Pælenedramning, Stagesætten, Nivelering m.v. alene skulde have været et behageligt Tidsfordriv eller plaiseerligt Legeværk for Vedkommende, hvor det er Landets fortrykte Borgere, som bære Byrderne og Udgivterne af dette kostbare Arbeide?