JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Kjøbenhavns Børs. Børsen, den ældste og vigtigste af de Handelen og Søefarten vedkommende Bygninger i Hovedstaden, blev under Kong Christian den Fjerde opført paa Slotsholmen paa en Grund, som var indtaget fra Havnen og med store Bekostninger indpælet og opfyldt, paa den Maade, at Børsbygningen har en Kanal paa hver Side. Paa det Sted, hvor denne Bygning staaer, gik forhen store Skibe. Man siger, at denne Bygning, nemlig en Deel aff den, forhen har staaet i Calmar, og at Kong Christian den Fjerde, efterat have indtaget Calmar 1611, lod den afbryde, og lod dens Steenbilleder og Taarn bringe til Kjøbenhavn, hvor det da til Børsbygningen blev anvendt. 1622 skeete Begyndelsen med Børsens Anlæg. Med Raskhed blev Arbeidet drevet; inden to Aar vare rundne stod Bygningen reist, men da den tydske Krig 1625-29 derefter opstod, blev nogen Standsning i den indvendige Indretning og Udziring, ligesom og den østlige Portal ei blev færdig førend 1642. Børsen er af 203 Alens Længde, 33 1/2 Alens Brede, af to Etager eller Stokværk. Den var fra Begyndelsen af friliggende paa alle Sider; fik i vore Tider en Forbindelse, ved en Gang, med den sønden for opførte Bankbygning. Dens to lange Facader ere, efter den gothiske Architectur, prydede med en Mængde Billedhugger-Arbeide i Sandsteen, nemlig billeder i Form af Termer, bærende begge Etagers Hovedgesimser, og ulige af Figurer og Forestillinger. For begge Ender ere Portaler. Den vestlige, som vender ud mod Slotspladsen og udgjør Hovedindgangen, er den skjønneste. Opgangen dertil er skraae opad, paa Siderne steenlagt, og indsluttet med et opmuret Brystværn, beklædt med Sandsteen; i Midten beplantet med nogle Træer. Paa bemeldte Bryst værns yderste Ende sees to Billedhugger-Arbeider: Det ene mod Cancellie=Bygningen er Mercurii Billede; det andet mod Holmens Kirke er Neptuns. Den vestlige Portals Støtteværk af toskansk Orden er af italiensk Marmor. Johannes de Embda Steenwinkel (som var Tycho Brahes Bygmester, og som siden opførte runde Taarn her), har opført Portalet, og paa samme er anbragt en lang latinsk Jndskrivt, saa lydende: Quod regno reique publicæ ac populo Dano felig at fortunatum velit qui ob ju gem filii Jesu Christi intercessionem res tribut faustas, quique mercimoniis, omnique bonæ reiangende præest, ter optimus, ter maxim 1s. Deus Pater, Kilius, & Spiritus Sanctus, Byrsam, quam vides, Danicam, Christianus IVrus Danorum, Norigorum, Slavorum, Gothorumque rex potentissimus, pater patriæ optimus, boni publici curator felicissimus, laudabili regum magnorum exemplo & serio studio augendi regne saa viris, censu, emporiis, non furtivis Mercurii & Lavernæ artihus, sed, qvod princeps & primum ost, divinæ glorie, & quod proximum, emporum venditorumque fructuosis usibus sacratam, dicatamque voluit. Anno fra Christo nato MDCIV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Professor Nyrup har 1816 givet Jndskrivten paa Dansk i fri Oversættelse saaledes: "Land og Rige til Lykke og Gavn, Himmelens Forsyn, som, for Jesu Christi Forbøns Skyld i Handel og Vandel beskjæres Hæld og Flor give hertil sin Naade. J Navn Gud Faders, Søns og den hellig Aands. Christian den Fjerde, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Landets Fader og Statsoekonomiens heldige Bestyrer, følgende andre Potentaters priselige Exempel, og brændende af Begjerlighed efter at forøge Danmarks Folkemængde, Velstand og Handel, indvier, Anno 1624
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Kjøbenhavns Børs, ikke til Lurendreierie, og andre Underfundigheds Skalkekonster, men til Guds Ære, og til redelige Kjøberes og Sælgeres Nytte og Beqvemmelighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Den østre Endes Portal ligner den vestlige, er forsynet med selvsamme Jndskrivt, men har Aarstallet 1640.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Hvad ellers Børsbygningens Udvortes angaaer, da er det Nederste af Muren af Qvadersteen, og det øvrige af Teglsteen, med mange Lister og Snirkler til Stads, alt af den fine gullandske Sandsteen. Taget er af Blye, ligesom ogsaa det midt paa samme staaende spidse Taarn. Dette er af en egen Opfindelse, da dets Spiir dannes af fire Drager eller Lindorme, som hvile paa deres Buge, og vende Hovederne ned af til de fire Verdens Hjørner. Deres Haler slynge eller snoe de tilsammen omkring hinanden opad i Veiret, saa at deraf tilsidst bliver en Spids, der endes med tre Kroner, den ene over den anden, og et Fløi. Taarnets Høide fra Gadens Horizont til Fløiknappen er 88 Alen. Dette Børs taarn blev for Brøstfældigheds Skyld 1775 nedtaget, og et nyt efter samme Bygningsmaade igjen opført, paa hvilket Fløien den 20 Juni 1777 blev opsat. At Børsen har to Etager er oven nævnt. Den underste bestaaer i lutter hvelvede, 6 Alen høie Kieldere, hvis Plan er næsten horizontal med Gaden, og som ere indrettede til, at Kræmmere, fra Oprindelsen Hørkræmmere, heri kunne indlægge og dagligen falholde deres Hør, Hamp, Jern, Kakkelovne, Tjere og Tran, Sild, Salt, og slige Varer. Da Børsen ligger imellem to Kanaler og alle disse Boder gaae tvers fra den ene Side til den anden, saa ydes derved den store Beqvemmelighed, at Fartøier og Pramme kunne lige ud for hver Bods Dør fra begge Siderne lægge til Bolværket og der losse og lade. Disse Boders Antal udgjør en Snees. De fire sidste under Børsens østlige Ende værende brandfrie Hvelvinger vare, i Række af Aar for Banken, og de hos den pantsatte Kostbarheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Den øverste og høieste Etage af Børsen har egentligen tre Afdelinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
J den vestlige Ende eller allerførst, man fra Slotspladsen af igjennem Hovedportalen træder ind i Bygningen, har man en stor og rummelig Plads, der strækker sig tversover til begge Sider af Børsen, og er afsat med 10 fritstaaende, Træecolonner, som bære Loftet. Her er Kjøbmændenes daglige Forsamlingsplads i Børs tiden, som er i Middagstimerne Klokken tolv til to; og ved en Børs-Anordning af 22 Dec. 1808 bestemmes Reglerne for Børsens Holdelse. Strax ved Indgangen af Børssalen er paa den ene Side Søeassurance-Compagniets Contoir, paa den anden Side Grosserernes Forsamlingssal. Den mellemste og største Deel af Børsen er afdeelt i en Mængde Kjøbmandskramboder og Boglader. De fleste af disse Boder vende udtil to Gjennemgange langs igjennem Bygningen, og man seer her alle Slags Alen og Jsenkram, Speile, Lysekroner og andre Glasvarer, Boehave, Kufferter, Bøger og Landkorter, Galanterivarer m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Den yderste eller tredie Deel af Børsen bestaaer og af nogle Contoirer, saasom for Brand forsikringen, m. fl. Den første af disse tre nævnte Afdelinger, nemlig den vestlige, er begrændset af to Konstværker, hvormed man i vore Tider har prydet Bygningen. Det ene er en Sal af amphithratralsk Form, som faaer Belysning saavel ovenfra som fra Siderne, og er forsynet med Borde, og gradvis over hinanden ophøiede Bænke; Alt indrettet saaledes, at her er et meget beqvemt Lokale til Børsauktioners Holdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Det andet Konstværk er et Malerie, som Kjøbenhavns Grosserer-Societet har bekostet, der skulde fremstille Børsens Stifter, den udødelige Kong Christian den Fjerde, i saadan Handling, som kunde passe til Stedet for hvilket Maleriet blev bestemt. Konstneren, Historiemaler F. Højer, valgte til Gienstand for sin Composition, det Besøg Kongen som ung Prinds gjorde Tycho Brahe paa Hveen i Aaret 1592. Prindsen, erkjendende Videnskabeligheds Værd, hyldende især de mathematiske og mekaniske Videnskaber, hvis Jndflydelse paa Søefart og Han deel, der er saa vigtige for Dannerstaten, han ved sin tidlige Opdragelse til Søemandskab havde lært at skjønne, vilde vise den berømte Lærde, og den udmærkede Astronom sin Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Bemærkninger ved Recensionen, over Digte af Christian Deichmann. (Slutning; see forr. No.) Rec. faaer derpaa som det lader, pludseligen isinde at være Digter, og sammendynger derfor en Mængde Lignelser paa Erindring og Anelse; men, Gud skee Lov, ogsaa dette Raseri ophører, og han vender tilbage til Prologen, hvor Digteren beretter, at til sine smaae, her for vort Blik fremstilte Malerier, han heller kaarede Farver, som – maaskee uvante - fjerne ham en Mængdes bifald, end han opfriske vante Penselstrøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
hvad, eller ordned efter Tactens Loven kunstløs Hverdagsverdens golde Udbrud. (Rec. har kunstlet. Tungt er det i saa faae Blade at finde saa mange Læsefeil.) Hvad disse golde Udbrud angaae, siger Rec., saa vil han ikke lære Digteren det, han sikkert maa vide, at det Golde aldrig ligger i Stoffet; men kun hos den, som behandler det. For Digteren er intet konstløst, intet ufrugtbart. Hans Øie seer det Betydende, det Skiønne, hvor Andre ikke ere i Stand til at opdage det." Fremdeles: "At Hverdagsliver ikke er konstløst, har saa mangen Digter beviist."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Jngen kunstig Stytte priser, Pralende et Savn; Thi en simpel Jndskrift viser. Kun dit Kongenavn. Men i Livet selv du ikke Elskte Storheds Tant, Trolig holdt du ved de Skikke Som du simple fandt. Kjæk du stækte Hovmods Vinge Med dit Sværd og Skjold, Stod for Bonden selv paa Thinge Som en Stridsmand hold. Derfor maatte du plat standse J det store Værk, Avind hærded skarp sin Landse Som en Kæmpe stærk. Mange kalde dig den Onde -Mon de kiende dig, Du, som ømt den ringe Bonde Skjærmed djærvelig! Kun de store Omrids minder Om hvad du var her, Mens den simple Aarsag svinder J et Aftenskjær. Ak, men hvo tør dømme Daaden Fortrehundred Aar. Jngen Furen seer som Baaden, Udi Havetsgaaer. Jngen Storm skal meer dig vugge Ud paa Livets Hav, Hvor de falske Bølger dukke Op af Skummets Grav; Hvor, selv med den bedste Villie, Mangen Kæmper gleed, Naar han paa den glatte Tillie Ene stod og streed. M. Winther
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 6 Decbr. Heel glædeligt er det at see, hvorledes det er lykkedes en Fyenboe, Hr. C. A. Muhle, Sekretair og Bogholder, ved den Kongel. grønlandske og færøiske Handel, at udgrave den Medaille, Kjøbenhavns Handelsstand har ladet præge i Anledning af Børsens tohundredaarige Jubilæum 1824. Forsiden forestiller Børsens Opbygger, Danmarks uforglemmelige Christian den Fjerdes Brystbillede, og Bagsiden Mercur og Neptun ofrende paa det til hans Minde opreiste Alter. unge Mand blev Student 1803, dyrkede, efter at have fuldendt sit academiske Kursus, som Yndlingsstudium Graveerkunsten, og har nu bragt det til en Færdighed, der gjør ham og Fædrelandet Ære. Et Expl. af Medaillen er til Eftersyn her paa Adressekontoiret, hvor den og anskaffes efter Bestilling. Prisen er (foruden Porto Godtgjørelse) 7 Rbd. r. S. for et Sølv-Exempl. og 2 Rbd. for et Exempl. i Bronze med tilhørende Etuis. - Den strænge Vinter fik snart Ende. Alt i Løverdags begyndte Tøeveiret, som siden har vedvaret med tyk Taage og Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Til Nyborg er indkommet med Havarie den engelske Brig Lovely Nelly, Capit. William Lakey, fra Kiel til Leith med B. - Denne Aalborg, d. 3 Decbr. En Strømpekræmmer fra Viborg Egnen hængte sig forleden Nat. Et Par Stridsmænd hug Hænderne istykker paa hinanden en foregaaende. - Til Skorsteens ild har der været Begyndelse et Par Steder, men som kvaltes itide. - J Dag sneer det med tyk Luft og Kuling O. S. O. Frosten synes for denne Gang at være forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Aarhuus, d. 3 Dec. Under den skrækkelige Storm i Gaar Aftes hørte man tre Nødskud fra den paa Rheden liggende Brig Thetis, som nylig var kommen hjem efter 10 Aars Fraværelse. Det var ikke mueligt at komme den til Hielp i nogen Maade, thi Brændingerne vare saa frygtelige, at ingen Magt formaaede at trænge igjennem. Man saae dens Ødelæggelse imøde med ængstelig Bekymring, og tænkte kun paa Menneskernes Redning. Hvad man befrygtede, gik for sig: Skibet blev drevet ind paa Land, men kom lykkeligviis til at staae fast imellem nogle Sandbanker ved Batteriet tæt uden for Middel gades Port, hvor det staaer nok saa smukt paa sin Kjøl, uden betydelig Skade. J Dag strømme en Mængde Mennesker derud, for at see det lykkelige Skibbrud. - Mindre heldig var et Skib, som kom fra Gothenborg og var bestemt til Horsens, der er strandet ved Norsminde, og, efter Forlydende, ikke staaer til at redde. - En hjemkommen Kjøbenhavnsfarer har paa sin Hid reise seet to store Skibe synke med Top og Tavl. J Søndags Aftes forliste en Jagt, bestemt fra Odense til Kjøbenhavn, paa Refsnæs; kun en Passageer frelste Livet. Samme Dag drev en Galease, som laae udenfor den østre Broe i Callundborg og ladede, for begge sine Ankere ind paa Land og slog et Hul i Bunden. Lemvig, den 1ste Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Atter har den stærke Storm anrettet store Ødelæggelser her i Egnen. Den 26de og 27de November var her et frygteligt Uveir, hvis Lige ingen har kjendt; Vesterhavet, der allerede ved Stormen den 4de Februar sidstleden havde borttaget Klitbakkerne, trængte med en frygtelig Magt frem og overskyllede næsten hele Harboere Land. Canalen ved Nørre Langer aabnede sig og bortrev eller ødelagde de fleste fra sidste Uveir tilbageblevne Steder og Gaarde, bortskyllede de Ulykkeliges Bohave, og selv reddede de ikkun med Nød og Neppe deres Liv ved til Hielp kommende Baade, fra Thyboerøn. Flere Familier ere blevne huusvilde og mange have lidt betydelig Skade paa deres Eiendomme. - J Faltring Sogn tilsatte 4 Mennesker Livet, der vare satte over en nylig af Havet dannet Canal, for, ifølge deres Stilling som Strandfogder, at varetage deres Pligter ved Havet. Gud veed, hvad sørgelige Efterretninger der ville lyde søndenfra. I Gaar anrettede den stærke Nordostvind ligeledes megen Skade paa Harboøre, i det Liimfjorden steeg betydeligt over sine Grændser og oversvømmede Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
J Kjøbstaden Hobro voldte denne stærke orkanagtige Storm et Høivande i Fjorden, som man ikke i mange Aar havde Magen til. Vandet skjulte Broens Rækværk. Fra Kjøbmand Dues Gaard og høiere op i Gaden til Apotheket stod Vandet, saa at man seilede med Baade i Gaden. - Kreaturene dreves op i Byen, for ikke at omkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
J Viborg rasede Orcanen i fuld Maade og gjentoges med Snefog Natten til den 3die Decbr. Frosten med Nordost bebudede Vinter, men i Gaar har atter Tøeveir med Taage endt den korte Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Blandede Efterretninger. Da Wildenow i Aaret 1800 skrev sine Species plantarum, anførte han 39 Arter Roser, som Persoon i sit Enchiridium forøgede til 45. L. Trattinick derimod opregner nu i sin 1824 udgivne Synodus botanica 200 Species, af hvilke 37 ere aldeles nye, eller i det mindste saadanne, hvis Navne maatte forandres. J en Note anmærkes, at, selv under Værkets Trykning, adskillige nye ere blevne fundne, saa steget til 240. denne Gang ingen Pletter har.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Hamburg 2 M. Species 210, at Antallet af nu bekiendte Rose-Arter er Astronomen Fischer i Wien ansees nu almindeligen for een af de bedste Veirpropheter. Endeel af hans Forudsigelser angaaende indeværende Aar, ere allerede gaaede i Opfyldelse, og den af ham bebudede Hede og Tørke i Juli ere ikke udeblevne. Efter hans Paastand hidrørte dette Aars store Hede derfra, at Solen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Kjøbenhavns Børs, den 9 December 1825. a vista 207 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. 187 - Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 10) Dito Dito . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 50 50 1/2 Rbs. Tegn. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. 81 1/2 82 i Banco. - Rbd. r. S. 106 106 1/2 i Sedler. - Rbd. r. S. - Banco I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-10
Banco 102 102 1/2 i Banco. i Banco- i Sedler. 59 1/2 60 L. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 100. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 December 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
En ubetinget Tro paa symboliske Skrifter og kirkelige Lærebestemmelser, den, selv mange af vore protestantiske Medaldrende nu ønskede frempiint igjen, er allerede halv Catholicismus; og, havde ei Reformatorerne revet sig, hvor tungt dette endog maa have faldet dem, løs derfra, vi havde da nu ingen mod al Tvang i Troessager protesterende evangelisk Kirke. A. H. Niemeyer, Beobachtungen auf Reisen, 3 Band. Erkjender Du, hvilket Du dog maa, at Du saatidt forud har bedraget Dig, hvorfor er Du da altid saa meget viis paa Din Sag, Lakarpe, Lycke, 15 Bind. Det er, jeg tilstaaer det jo, en umanerlig Fornøielse, at beklage sig og at sætte ud paa. Det er saa sødt, efterat have spiist femerske Gryn, lollandske Ærter, vordingborgske Skinker, iislandsk Lammekjød, Fladstrands Østers, holsteensk Smør, Thyboost, efterat have drukket fyensk Mjød, jydsk Most, sjellandsk Frugtviin, det er saa sødt, siger jeg, mens man har nok at tage vare med Fordøielsen af Alt dette, at beklage det ulykkelige Land, der har leveret alle disse Lækkerheder. Reiser udenlands, mine Herrer, og J skulle faae at see, hvor mange andre Steder J blive bedre fødte, bedre lædskede, bedre husede, bedre klædte og bedre kjørte, Voltaire, Dictionnaire philosophique, Artikel Population. Partiaanden, vise den sig under hvilket Banner den vil, er let at kiende paa sin Ufordragelighed, paa sin Forfølgesyge. Væbnet med Fordreielser og Skjældsord, siger den til os: "Du skal tænke, som jeg vil. Ellers fatter jeg Mistanke til Dig Du skal tale, netop som jeg vil, Ellers er Du en Forbryder." Partiaanden tiltager sig den Ret, at trænge ind i vor Samvittighed, og læse i vort Hjertes Inderste, en Eneret, der hører ellers kun Gud til, ham, den eneste Anklager uden Lidenskab, den eneste Dommer, der ei kan tage feil. Discours de M. Ja, i Lea Hermitees en prison. Hvad, Broder, hører DuDe Herrer der, som mene, at de kunne vel haane os ustraffede? Hvad tykkes Dig? Gjør som jeg Lad Du dem bare skumle Alt deres Vaas gjør os jo ikke værre, som heller ikke bedre; haane de os, let kan det være, at imorgen de fortryde det, see Narre i sig selv og havde gjerne tiet ganske stille. "Der løber Mange om af det Slags Folk i Landet, mene meget om sig selv, ansee sig for de rette Spøgefugle og sagle Alting ud, hvad der dem kommer imellem Tænderne. For min Deel jeg slet ikke lægger Mærke til, Hvad de "fortælle, og, selv naar de høiest tale, ner det for mig, som de tauge ganske stille. Ved Gud, Hr. Broder, Du har ganske Ret! Fra nu af maae for mig de kagle, som dem lyster, til de sove ind derved En Nar, der lægger Mærke til det! Wieland, Geron. Manden, som billigt, adskille vi vel fra hans Krave; Kokke ei Alle de ere, som Knive mon have. Wieland, Dernene Amadis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Som der i Litteraturen gives Maaneds duer, Skader, Papagøier, alle Arter af Abekatte, Græshopper, Myg, Aal, Torsk os. v., gives der ogsaa deels Høns, som ikke gjøre Andet, end kaale, endog naar det er bare Vindæg, de lægge, deels gamle Jomfruer, der, ufrugtbare selv, hade al Frugtbarhed og godte sig ved at sige Ondt om hele Verden. Mine Høns ere de 10000 Forfattere, som mene, at ene deres Æg ere velforsynede med baade Blomme og Hvide; men mine gamle Jomfruer ere den allerstørste Deel af Recensenterne, de med og de uden Boutik. Et Haandskrift fra iaar, ifjor, i forfjor o. s. v. LEditeur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, 7de December. J disse Dage indkom her under Havari Kuffen Salvator, Cap. Marcus Reimert af og til Christiansand med Rug, Gryn og Fedevarer. Den havde kappet Toug og Seil og taget mere Skade under Muld berg. Lasten er tildeels oplosset og befunden ubeskadiget. – J Gaar indkom ligeledes Sluppen Twe Gebroder, Capt. J. S. Lukau af og fra Danzig, bestemt til Hull med Been. Den havde stødt ved Læss og faaet en svær Læk Ligeledes i Gaar Kuffen Die gute Eintracht, Capt. Krøger af Lübeck fra Riga til Schiedam med 90 Læster Byg. Den huggede ogsaa ved Læss og blev meget læk. - Med disse og andre hertil komne Skibe nordfra erfares, at derer skeet frygtelig Søskade i Kattegattet i de sidste gruelige Orkanstorme. Ved Læss skal være 11 Vrag. Mange Skibe ere kantrede eller sunkne i aaben Søe, hvorved Besætningen have fundet deres Død i Bølgerne. I Nærheden af forommeldte Slup kantrede ved Læss en stor Engelsk Brig og ved Skagen en Tydsk Galease, uden at det var muligt at komme til at redde Folkene. Andre Vrag dreve afmastede og uden Besætning. Af en 25 Skibe, i Flode, med hvilke bemeldte Slup den 19de eller 20de f. M. gik Sundet ud, ere de fleste blevne et Offer for Vinterstormens ubekæmpelige Vælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Natten imellem den 24 og 25de November er paa Rødhuus Forstrand, omtrent 1/2 Miil norden for Tranumstrandgaard, indstrandet uden levende Folks Medfølge en Brig, som strax aldeles adskiltes, og, tilligemed Ladningen, der bestaaer af Østersøiske Planker og nogle Ege-Skibsnagler, opdrev paa Stranden, hvor det vil blive bjerget; et gammelt Engelsk Flag, sammenbundet som Sjov, er fundet, og paa Storbaadens Speil er malet uden paa: Thorpe Arnold of Hull og inden : James Hurst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Skagen, den 2den December. Under 27de f. M. indstrandede paa Raaberg Strand en Svensk Brig, Fama kaldet, ført af Capt. J. F. Halleen, kommende fra St. Ubes, med en Ladning Salt og Frugter, bestemt til Hjemstedet Borga. Briggen er Vrag, dens Takkelage er bjerget, og solgt nogle Frugter. - Ligeledes er under 1ste Dennes indstrandet følgende Skibe: 1) Skibet Fædrenelandet, ført af Capt. C. J. Eesving, hjemmehørende i, og kommende fra Abo med Planker og Bielker. Skibet er total Vrag. 2) Briggen Venus, ført af Capt. S. Ch. Lindved, hjemme i Kjøbenhavn, kommende fra Færøe med Tran, Fjer, Fisk og Uldgods, bestemt til Hjemstedet. Skibet er ganske sønderslagen, og kun lidet af Takkelagen er bjerget, men circa 400 Tdr. Tran m. m. Ubetydeligt. 3) Galeasen Betriebsom, hjemme i Lübek, Capit. Johann P. Holst, kommende fra Riga med Hørfrøe, bestemt til Antwerpen; af Ladningen er endeel bjerget, men Skibet er aldeles Vrag. - Foruden disse 3de er endvidere samme Tid indstrandet en Brig med Hør, Hamp og Talg, samt en Galease med Hørfrø og Fjer, der begge ere istykkerslagne og Folkene druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Frederikshavn, den 4de Decbr. Uhyre Søskade er arriveret her paa Kysten i det sidste stormende Veirligt. Stranden fra Skagen hertil ligger fuld af Vrag. Ved Sæbye er strandet 2 Skibe, ladede med Viin og Bielker; en Galease er funden i Søen med Trælast; en Tremaster har man seet drive her forbi, uden at kunne faae fat paa den; her ved Byen er paa Grund med kappede Master 2de Brigger, ladede med Tjære, Potaske og Bielker, og paa Skagen staaer 6 Skibe, hvis Ladninger Anm. ikke kjender, men efter Rygtet har nogle af dem Hørfrø og Tran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Randers, den 3die December. J mange Aar have vi ikke havt et saa overordentligt Høi vand, som i Onsdags Aftes, efter en foregaaende heftig østlig Storm. Fra de nærmeste Kjøbmandsgaarde maatte Beboerne flytte deres Kreature længere op i Byen, og i Smaastederne nede paa Bryggen var Vandet meget nær ved at gaae ind af Vinduerne. Det var stegen 5. Fod, om ikke mere, over dets sædvanlige Høide. Længere ud paa Aftenen faldt det igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Aalborg, d. 8 December. Reisende vester fra berette, at Nordsøen er i de sidste Ugers Uveir paa tre Steder brækket igjennem den smalle Landtange, som imellem Agger og Harboøre forbinder Provindserne Thy og Harsyssel, og at Veien der er nu aldeles ikke at befare. - Nordenfor Hals er inddrevet to store Master, maaskee fra den store, her forhen ommeldte, engelske Brig, som stod paa Dvalegrunden. Ogsaa staaer sammesteds paa Stranden en norsk Slup.