JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Til Leie. kan erholdes en lille Huusleilighed ved Vindegadsporten. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
En Herre önsker 2 a 3 umöblerede Værelser helst i Nærheden af Flaukhaugen til Leie sidst i denne Maaned eller först i næste. Billet, mærket F. bedes indlagt paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
2 Værelser med Kjøkken, samt 3 Værelser med Kjøkken, begge i underste Etage, og dertil hørende Beqvemmeligheder, kan af 2 Familier faaes til Leie til Michaeli i Klaregaden No. 316.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Nogle mindre og større Landeiendomme i Jylland, Skanderborg Amt, ere at erholde tilkjøbs til facil Priis og Betalingsvilkaar, og at tiltræde til 1 October, anvises af Consul Fugleberg i Odense. Frue Kirkestræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Torsdagen den 7 Septbr. førstk., Formiddag Kl. 9, bliver i Huset No. 710 i Frue Kirkestræde afholdt offentlig Auction over afdøde Madame Jørgels Efterladenskaber, bestaaende af endeel Meubler og Effecter, saasom: Stole, Borde, Speile, Sophaer, Kakkelovne, endeel Sengeklæder, endeel Manufacturvarer, noget forarbeidet Sølv og Guld, Kjøkkentøi af Kobber, Jern og Messing, m. m. Odense Auctionscontoir den 29 Aug. 1848. Ch. Estrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Paa Grund af Forandring af Bopæl, lader Frue Generalkrigscommissairinde Corverdt ved Auction, som afholdes Mandagen den 18 dennes og følgende Dage, i den af hende beboede Gaard heri Byen, bortsælge en betydelig Deel Jnd og Udboe, bestaaende af Mahognie og andre Meubler, saasom Sophaer og Stole med Krølhaars Madratser og Sæder. Speile af forskjellig Størrelse, et Fortepiano af Marschals Fabrik, Hjørneskabe, Linned, Klæde- og andre Skabe, Chatoller med Opsatser, Komoder, hvoraf 2 store og nye, Divan borde, Spille- og andre Borde, Lysekroner; fremdeles en betydelig Deel særdeles gode Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, Porcellain og Fajance, Kobber, Træ og Jernfang, en Vogn med Kalesche, 2 Køer og nogle Læs Høe m.v. Effecterne ere 2 Dage før Auctionen til behagelig Eftersyn. Hvilket herved, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Faaborg den 1 Septbr. 1818. C. N. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Fellberedermester Jacob Hansen og efterlevende Enke her af Staden, bliver den bemeldte Afdøde tilhørende og i denne Kjøbstads Ladegaardsgade beliggende Gaard Matr. No. 201 opraabt til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 20 September d. A., 1 October, - 18 f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die paa den sælgende Eiendom, der ifølge den til Auctionsefterretning optagne Taxationsforretning bestaaer af: 1) et Stuehuus til Gaden, 15 Fag, 2 Etager, bestaaende af Bindingsværk: 2) et Halvtag i den nordre Ende, indrettet til Felberederværksted. 3) et Stuehuus til Gaden, 5 Fag, 2 Etager, indrettet til Beboelse. 4) en Sidebygning i den vestre Ende paa Gaarden, 4 Fag, 1 Etage, indrettet til Stald og Tærskelo5) et Baghuus i den nordre Side, bestaaende af Bindingsværk, 10 Fag, 1 Etage, indrettet til Avlsbrug, 6) en rummelig Gaardsplads med en Pompe og Kalkhuler til Felberederværksted. 7) Til Eiendommen hører en Kjøkken- og Frugthave paa c. 1 Skp. Land. Conditionerne henligge til Eftersyn her paa Contoiret; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Assens Byefogedcontoir den 30 August 1818. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afg. Felberedermester Jacob Hansen og efterlevende Enke her af Staden, bliver den Afdøde tilhørende, paa denne Kjøbstads Marker beliggende Jordlod, af Areal 49, 29 Al., opraabt til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 20 Septbr. d. A., 4 October. - 18 s. M. hver Dags Formiddag Kl. 11, de 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die i Stervboestedet. Conditionerne henligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Assens Byefogedcontoir den 30 August 1818. Buchwald. Gregorius Nicolai Klaumann, Hans Kongel. Majestæts Kammerjunker, Byefoged, Politiemester og første Raadmand i Odense, samt Skriver i Bjerge-Aasum Herreder, Ridder af Dannebrogen. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator N. A. Holm heri Byen, indstevnes med Aar og Dags Varsel, Medhold af Kongl. allernaadigst Bevilling af 21 Octbr. 1841 og Beneficium processus gratuiti af 3 Novbr. s. A., den eller dem som maatte have ihænde en af afdøde Snedker Nicolai Stegmann til ligeledes afdøde Farver Kellinghuusen i Kjøbstaden Odense i Fyen for 600 Rdlr. dansk Courant udstædt Obligation dateret 16 Juni 1801 med første Prioritets Panteret i det Comparenten nu tilhørende Huus No. 399 i Odense Byes Nørregade, som endnu henstaaer uudslettet i Pantebogen, uagtet samme forlængst skal være indfriet - at møde inden Odense Byetingsret som holdes paa Odense Raadhuus sædvanlig Sted den 1ste Mandag (eller Tingdag) i Decbr. Maaned 1849 Formiddag Kl. 10, for der og da med bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst til Samme, at beviisliggjøre, da den i modsat Fald ved Dom vil blive mortificeret efter den derom inden Retten nedlæggende Paastand. Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordn. 3 Juni 1796. Dets til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Odense den 1 Septbr. 1818. S. N. Klaumann. Jdag udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-02
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Ve 36. Jndhold: Nogle Ord om det af Prokurator Rasmussen (i Rudkjøbing) opfundne og i 1812 af ham selv i Kjøbenhavn prøvede Gevær. - Af Breve fra Elben. - Det sociale Anliggende. - Blandinger. Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Fædrelandet. Blandinger. Berl. Tid. beretter af Løverdag Morgen: Vaabenstilstanden er nu, som vi erfare, ratificeret af Kongen af Preussen i alle dens Punkter, saaledes som den var undertegnet i Malmø. Den er afsluttet paa 2 Maaneder og kan først udløbe den 26 Marts 1849.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Fra Prisekommissionen i Kjøbenhavn bekjendtgjøres af 2 Septbr., at ifølge Resolution fra Handels ministeriet bliver Auctionen over de kondemmerede Skibe og Ladninger at udsætte indtil videre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Fra Helsingør berettes af 2 Septbr.: Hs. Maj. Kongen ventes hertil imorgen for at begive sig til Malms- og vil retournere hertil imorgen Aften; paa Onsdag vil Allerhøistsamme afreise til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Seilfartøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Jfølge Beretning fra Tønningen er Eider=Lodsgallioten den 30 August af de Danske bleven ført bort med hele Besætningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Atter ere nogle russiske Orlogskibe fra Kjøbenhavns Rhed afgaaede sydpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
J Fredags passerede forbi Helsingør nord paa de 2 norske Dampskibe, Nordcap og Gyller", bugserende 12 norske Kanonbaade, en Skonnert og et mindre (Hels. Av.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
De svenske Tropper ere rigtignok afmarscherede til deres Vinterkantonnements i Skaane; men Ordren, lyder paa, at Marschen skal skee saa langsomt, at de ved Kourerer i Hast kunne kontramanderes. (Flyst.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
J et Jnserat i Berl. Nachr." med Overskrift: "Ere Engelland og Frankerig berettigede til at intervenere i Slesvig til Fordeel for Danmark, hedder det: Det vil være enhver Læser indlysende, at Engelland, efterat Lord Palmerston har erklæret i Parlamentet, at Storbrittannien anerkjender Garantien af 1720 endnu at være i Kraft, er tvungen til, efter de klare Ord, at beskytte Danmark i Besiddelsen af Slesvig." Ribe Avis meddeler: Jfølge et Brev fra det sydøstlige Slesvig af 25 d. M. er Modet faldet betydeligt hos Slesvigholstenerne; Man indseer nu, at Sagen tager en heel anden Retning end Man havde beregnet, det hedder almindeligt: vort Rendsborg ville vi forsvare med vore 16,000 Mand (?) til det Yderste. Disse Tropper have nu faaet nye Munderinger, lig Preussernes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
J Slesvig holdes en Deel af de ulykkelige Lauenborgere i haard Forvaring og faae kun halv Kost. Det lykkedes 12 Mand at undvige, og siden den Tid behandles de endnu haardere. Naar en Lauenborger viser sig paa Gaden i dette fanatiserede Hul, bliver han strax forhaanet. J Hospitalet ligger c. 700 Syge, hvoriblandt en stor Deel Febersyge. - Ved Steinberg have Matroserne paa de danske Krigskibe ladet drive i Land 24 Træsko med tydske Faner, hvilken Spads har ærgretSlesvigholste nerne overordentligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
En Jndsender i Fædrelandet mener, at vi fortiden ikke trænge til et Jnvalidehotel, da Pluraliteten af Jnvaliderne af nærværende Krig (det hele Antal anslaaes, til omtrent 50) vilde foretrække en passende Understøttelse i Hjemmet, som tillige vilde blive meget billigere end Indretningen og Funderingen af et Hotel eller Stiftelse med dertil hørende Personale af Embedsmænd. "Sønderb. Ugebl." indeholder en Fremstilling af Slesvigs Forhold, hvori det hedder: "Der er begyndt med Jndretningen af folkelige Distriksraad. Paa Al er et saadant allerede valgt, foreløbigen efter den gamle Stænderforordnings Grundsætninger, men for Fremtiden skal en langt mere udstrakt Valgberettigelse finde Sted, i Overeensstemmelse med den, som gjælder for den danske Rigsforsamling. Paa Ærø, hvor Distriktsraadsvalgene ogsaa ere anordnede, kommer allerede denne udstrakte Valgret til Anvendelse. Fra Haderslev Distrikt vare iligemaade Forberedelserne trufne og en udnævnt Valgkommission (hvori ligesom paa Als og Ærø, ogsaa Stænderdeputerede havde Sæde) havde holdt Møder, da vore Tropper igjen maatte trække sig tilbage for Overmagten. - Komme vi igjen i Besiddelse af Haderslev og Hertugdommets øvrige Deel, som vi ikke kunne tvivle om, saa skulle overalt Distriktsraad indføres. Hvert Distrikt skal, foruden et Amt eller flere, ogsaa indbefatte de indenfor samme liggende eller tilgrændsende Kjøbstæder og adelige Godser, da disses skarpe Adskillelse fra det øvrige Land ikke længere stemmer med det nyere, paa en almindelig Folkefrihed og Statsborgernes ligeligere Berettigelse byggede Statsliv. Ved Distriktsraadene faaer Regjeringen et Middel til at høre Folkets Mening, og at lære at kjende hver Landsdeel Tarv, og Folket faaer Leilighed til, paa en ordnet Maade, at fremkomme med sine Ønsker og Forslag, hvilket især under nærværende Tidsomstændigheder er saa vigtigt. Distriktsraadene skulle vorde Grundlag for Kommunalvæsenets Ordning. Denne har allerede længe været Regjeringen magtpaaliggende baade for Land og for Kjøbstæder. Stænderforsamlingen er allerede flere Gange bleven sysselsat med samme, navnligen blev der forelagt den sidste Stænderforsamling et Udkast til en Landkommunallov. Men denne Forsamlings slesvigholsteenske Fleerhed var opfyldt af en Aand, der hindrede al rolig Folkendvikling, og hvis bittre Frugter vi nu smage. Da Forhandlingerne maatte afbrydes, blev der ikke Noget af Kommunalloven. En saadan bør nu rigtignok for Fremtiden være Stændernes, men folkelige Stænders Sag; dog skulle Distrikts raadene forberede og fremme de vedtagne almindelige Grundsætningers Udførelse i de enkelte Distrikter; og foreløbigen kunne de, under de stedfindende Tidsomstændigheder, raadslaae over midlertidige Forbedringer i Kommunalvæsenet. Ogsaa skal allerede strax et Udkastil en folkelig Forliigsindretning forelægges dem, hvorved mange Processer ville forebygges. - Naar hele Landets Forholde endeligt igjen kunne ordnes, da ville disse Distriksraad være et vigtigt Middel til at tilveiebringe et bedre offentligt Liv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
De svenske Blade meddele følgende fra Skara borg Læn (imellem Søerne Weneren og Wetteren); Jblandt Almuen i Vestergothland er opstaaet en aldeles ny Litteratur, som finder stærk Søgning og hvis Produkter vandre fra Gaard til Gaard, fra Stue til Stue, og hvori hver Linie læses og udgrundes paa det nøiagtigste. Denne Litteratur er - de udvandrede Soldaters Breve. Eftersom nu hver Soldat paa faa Undtagelser nær er fortrolig med Skrivekunsten, saa benyttes dette Middel flittigt til Underholdning med de kjære Hjemmeværende. J disse Breve fremstille de deres Ønsker og Forhaabninger, deels om et snart forestaaende Gjensyn, og deels om at de i et Slag, turde vise det svenske Mandemod og Deeltagelse for det Folk, hos hvilket de saa gjæstfrit ere blevne modtagne. J adskillige Breve har Man læst Beskrivelser om, hvorledes Mange af dem i Afstanden have hørt Kanonernes Torden og seet den opstigende Røg fra Jldgeværer eller brændende Bygninger, samt Brevskrivernes Betragtninger og Følelser ved dette Syn. - Alle disse Breve stemme med hverandre overeens i Beskrivelsen af den Gjæstfrihed, som vore Krigere nyde i Danmark, og af deres Ønske om, paa een eller anden Maade at turde blive deres velvillige Værter til nogensomhelst Gavn og Nytte. Man gjenkjender let heri det ufordærvede svenske Sindelag, som ikke gjerne glemmer Taknemmelighedens Pligt for udviist Velvillie. Disse Egnes Almue, som med Modermælken har indsuget den Forestilling, at de Danske ere vore Fjender, og som kun undtagelsesviis en enkelt Gang har hørt noget om den skandinaviske Jdee, er i en kort Tid kommen til ganske andre Tanker og betragter nu Danskerne som Brødre og Venner, hvem vi bør føle os kaldede til at understøtte og hjælpe. J samme Grad som de danske Sympathier have fundet Jndgang i Folket, i samme Grad har ogsaa Uvillien mod Tydskerne og deres uretfærdige Angreb paa Danmark, begyndt at give sig tilkjende paa alle Maader. Beviis paa denne Forandring i Amuens Sindstemning sporede tvende omkringvandrende tydske Skakkerjøder, som for nogen Tid siden opholdt sig i adskillige Egne af Lænet. Almuen, som havde fattet den Tro at de vare tydske Spioner, bespeidede dem paa det Omhyggeligste, hvor de end viste sig, og sikkert vare de blevne udsatte for haandgribelige Mishagsyttringer, hvis ikke nogle mere oplyste og rettænkende Standspersoner ved adskillige Leiligheder havde taget dem under deres Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
- Hamborgerbladet "Freischutz", som indeholder de skammeligste Løgne og Danmark og Danske, udgyder i sit sidste No. sin Harme over, at Helgolænder=Lodser, stadig befinde sig paa de danske Blokadeskibe ved Elven, og at de tydske Badegjæster paa Helgoland formelig kappes om at blive inviterede paa Skibene og beværtes der. Nobel, patriotisch!" udraaber Bladet i sin dydige Harme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
J Varde have ogsaa Børnene lagt deres Jver for at tjene Fædrelandet for Dagen, idet 8 a 9 af Børnene i Jnstitutet have benyttet denne Ferietid til at give en dramatisk Forestilling gjentagne Gange, hvorved indkom en Retto-Jndtægt af 50 Rbd., der ere stillede til Krigsministerens Disposition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
J Mandags indtraf den ulykkelige Tildragelse, at en Kone af Thisted blev strax udenfor Byen overkjørt af en Bonde der kom kjørende fra Kjøbstaden; Konen blev saaledes lemlæstet, at det ene Øie skal være gaaet tabt, Næsen er aldeles knust og Læben kløvet. Hun blev taget op uden Bevidsthed, men kom senere til sig selv igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Loll. Falst. Av. meddeler fra Nysted af 30 August: Under et Tordenveir igaar Formiddags (der ogsaa rasede meget stærkt i Nykjøbing) faldt der Jisstumper paa over 3 Lods Vægt; flere hundrede Vinduesruder bleve ituslagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Jfølge en Meddelelse til L. F. Av. er Kartoffel sygdommen meget udbredt i Sjælland og paa Falster. For dog at redde saa mange Vinterkartofler som muligt, anseer Man det for raadeligst, at foretage Opgravningen i Begyndelsen af Septbr. og i tørt Veir, dernæst ombyggelig at fratage endog de med den mindste Plet af Sygdommen angrebne Kartofler, ikke kule for tidligt, udsætte dem for Træk og lade dem ofte løbe over en Harpe; at Opbevaringen maa skee paa et meget tørt Sted, følger af sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Odense. Da Posten idag ikke har bragt noget Søndags= eller Extranumer af Berl. Tid. eller Fædrelandet, maa Man antage, at Vaabenstilstandsbetingelserne endnu igaar ikke vare komne til de kjøbenhavnske Blades Kundskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
J Hamborgerblade af 30te og 31 August berettes gjentagende, at Vaabenstilstanden paa 7 Maaneder er definitivt antaget af Kongen af Preussen paa de Malmø underskrevne Betingelser; Hr. v. Below skulde i Torsdags afgaae til Lybek med Ratificationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Da nu ogsaa danske Befuldmægtigede samtidig ere afgaaede til Lybek, kan det ansees som afgjort, at Ratifikationerne der ere blevne udvexlede den 31 August, eller 1 Septbr. Angaaende Betingelserne for Vaabenstilstanden haves forskjellige og tildeels modsigende Rygter; dog vil Man vide, at de tydske Skibe skulle frigives mod en Garanti af Sverrig paa 2 Mill. Den prov. Regjering har ved en Kundgjørelse af 30 August indkaldt, Landsforsamlingen til den 4 Septbr.; er det for at nedlægge sine Funktioner og dernæst atter opløse Forsamlingen, eller for at forsøge et sidste Fortvivlelsens Koup, Det Første er vel det Rimeligste. Samme Dag (den 30 August) kom der til Altona Ordre til Oberstlieutenant Fabricius om den 31te at begive sig til Stade, for derfra at afhente de danske Fanger, 750 i Tallet. Disse skulle i Altona modtages af den slesve-holst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Kapitain Friederichsen og adskillige Andre, og tilligemed de i Altona værende Fanger den 2 Septbr. føres til Kiel for der at udvexles. General Bonin er ledsaget af Wrangels Søn (og Adjutant) passeret tilbage igjennem Altona. Fra 1 Septbr. af skulle daglig 4000 Mand Forbundstropper gaae sydpaa Preusserne (med en formodet Undtagelse af 1500 a 2000 Mand) og alle Kontingenter, som høre til det 10de Armeecorps - hedder det videre - gaae ufortøvet tilbage til deres tidligere Garnisonssteder i Nordtydskland, hvorimod de sydtydske Tropper for det Første blive liggende i og ved Hamborg. Jøvrigt meldes endnu saavel under 30te som under 31 August en virtembergsk Bataillons Ankomst til Altona. Professorerne Falck, Chalibaus og Nitsch og Overretsraad Eckardt i Glückstadt siges at have sendt deres danske Ordener og Titler tilbage til Kjøbenhavn. Den prov. Regjering har sendt en ung Grev Baudissin-Borsteel som Koureer til Frankfurt og Advocat Sammer til London for at overbringe Ridder Bunsen Dokumenter angaaende Schleswigholstein. Samme Regjering har endnu havt den Frækhed at ophæve Filialbanken i Flensborg. - Den 26 August bragte Hr. Jørgeli i det brittiske Underhuus atter den danske Sag paa Bane, idet han klagede over at Engelland endnu ikke har opfyldt sin Garanti. Lord Palmersion indrømmede, at hans Forventninger i dette Anliggende hidtil bestandig vare blevne skuffede, men forsikkrede tillige, at Skylden hverken var den engelske Regjerings eller dens Agenters. Man maatte ikke glemme, at mange Parter vare interesserede i Sagen, hvilket havde forhalet dens Afgjørelse. Saameget var vist, at alle Parterne vare overbeviste om Nødvendigheden af Stridspørgsmaalets Afgjørelse, hvorfor Man turde haabe Vaabenstilstandens snarlige Afslutning. Hvad Engellands Garanti mod Danmark angik, saa vilde han ikke for Øieblikket gaae nærmere ind paa dette Spørgsmaal, men blot gjentage, at, som Sagerne nu staae, kunde Engelland som mæglende Magt ikke sætte denne Garanti igjennem med væbnet Haand. Der var forøvrigt heller slet ikke Spørgsmaal, om Slesvig skulde tilbagegives Kongen af Danmark, hvem det tilhørte, men om hvorledes Landets indre Forvaltning skulde være, om det skulde have en fælleds Forfatning med Danmark eller med Holsteen. Om Landets Erobring eller en voldsom Grændsedeling var der slet ikke Tale, og derfor stod det saameget mere til at haabe, at Alt vilde ende paa en fredelig Maade. Jsraeli yttrede nu den Formening, at Lord Palmerston burde have benyttet den Omstændighed, at den vedvarende Jndmarsch af tydske Tropper vedblev trods Vaabenstilstandsunderhandligerne til at trække sig ud af sin mæglende Stilling og paa Grund af Garantien skride ind med væbnet Magt, for at forebygge den ved hine Troppebevægelser forvoldte Skjærpelse af Blokaden. Lord Palmersion indrømmede, at Engelland havde kunne optræde som krigførende Magt, men paastod, at det havde været i Alles Jnteresse at fortsætte Mæglingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Det engelske Finantsbudget udviser en Underbalance af 2 Mill. Lst., som maa dækkes ved Udstædelsen af Skatkammerbeviser. - Louis Blane er ankommen til Belgien, hvorfra han vilde begive sig til Engelland; ogsaa Caussidiere skal være undkommen. Cavaignacs Organ "Spectateur Republicain" klager stærkt over, at Østerrig ikke har antaget den franske engelske Mægling i Jtalien, og tilkjendegiver paa en ikke ubetydig Maade, at en Krig let kunde blive en Følge af denne Vægring, - Nationalforsamlingen i Frankfurt har i Mødet den 28 f. M. vedtaget: "Enhver Tydsker har fuldstændig Troes- og Samvittighedsfrihed; Jngen er forpligtet til at angive sin religiense Overbeviisning eller slutte sig til et religienst Samfund. (Den sidste Tilsætning var Vogts Amendement). Jngen Tydsker tør indskrænkes i den fælleds huuslige og offentlige Religionsøvelse. Forbrydelser og Forseelser, der begaaes under Udøvelsen af denne Frihed, straffes efter Loven. Nydelsen af borgerlige og statsborgerlige Rettigheder hverken indskrænkes eller betinges af Troesbekiendelsen; denne tør ikke indskrænke de statsborgerlige Pligter." - J Berl. Nachr." hedder det, at Preussen, efterat Engelland i Forening med Rusland have erklæret sig for Danmark, for at undgaae en Jnvension fra disse Magters Side, ikke kunde handle anderledes, end foreløbig at lade det territoriale Spørgsmaal i Slesvig uafgjort og afslutte en Vaabenstilstand paa de nu opnaaelige Betingelser, samt at Preussen har havt aldeles frie Hænder i denne Henseende fra den tydske Centralmagts Side. Choleraen vedbliver at vise sig temmelig mild i Berlin, fra d. 29230 August bleve 28 Personer angrebne. Paa Berlins Gader forefalde næsten hver Aften blodige Optrin. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Det nye sardinske Ministerium har udstedt et Manifest, hvorved den Mailandske Konvention annulleres og hvori det tilkjendegives, at der er anholdt om Frankerigs væbnede Jntervention. - Choleraen raser meget heftigt i Warschau. Keiseren har frigivet mange sideriske Fanger, hvilke dog ikke maae vende tilbage til Polen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Kjøbenhavns Børs-Cours den 1 Septbr. 1818. Hamborg a vista 200 pCt. Bank-Disconto 5 pCt., dito af Banco=Vexler 4 pCt. London : M. 8 Rbd. 87 s., ditto k. S. 8 Rbd. 93 s. 4 pCt. Kgl. Oblig. (uden Rente) 95 a 86 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 69 1/2 a 70. Nationalbank-Actier 150 1/2 a 151 Rbd. r. Sølv. Roeskilde Jernbane-Actietegning 51 1/2 a 52 1/4 Spec. Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-04
Jndgaaede: den 31 August, C. Wangberg af Tronhjem, fra Helsingøer, Skonnert Nordstjernen, ballastet: A. C. Glad af Svendborg, fra Kjøbenhavn, Jagt Karen Andrea, med Viin; P. Petersen af Faaborg, fra Faxøe, Jagt Helleflynderen, med Kalksteen; den 1 Septbr., H. F. Nielsen af Odense, fra Eveltoft, Slup Skibsværftet, med Steenkul; J. M. Bygeberg af Haderslev, fra Faxøe, Jagt Bygeberg, med Kalksteen; C. F. Nielsen af Odense, fra Middelfart, Jagt Lykkens Prøve, med Raps; den 2den, J. F. Anderschou af Odense fra Ebeltoft, Baad Louise Augusta, med Victualier: R. Sørensen af Odense, fra Middelfart, Jagt Adele Vilhelmine, med Korn.