JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
J Anledning af en Realklasses Oprettelse er en 3die Lærerpost ledig ved Nykjøbing Borgerskole. Lønnen er 200 Rbd. Sedler. Ansøgninger og denne Post modtages i 14 Dage fra Dato af undertegnede Skolecommission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Skolecommissionen for Nyekjøbing paa Falster den 20de Novbr. 1837. Svitzer. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
At Hr. Professor Thomas Trojel her i Byen, formedelst tiltagende Svagelighed og svækkede Siælekræfter, efter hans Begjæring, af Øvrigheden er sat under Værgemaal, og underskrevne Adjunct O. S. Trojel og Kiøbmand M. C. Mackeprang beskikkede til hans Værger, bekiendtgiøres herved, med Tilføiende at ingen Forpligtelser for Hr. Professoren have forbindende Kraft, naar de ikke af os ere underskrevne og vedtagne. Nyekiøbing paa Falster den 10de November 1837. O. S. Trojel. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
En god Jern 2 Etages norsk Vindovn er at erholde tilkjøbs. Betalingen kan om det ønskes erlægges efterhaanden, og Liebhaverne ville behage at henvende sig til Adressecontoiret. At jeg er kommen her til Byen fra Kjøbenhavn og agter at beskjæftige mig med Modepynt og Skræddersyening, ligesom og at jeg skal bestræbe mig for billige Priser og proper Behandling, giver jeg mig den Ære at bekjendtgjøre. Mit Logie er i Bager Kuusts Gaard. Sammesteds syes nye, samt vadskes og opstikkes brugte Pibekraver. Nykjøbing den 18de Novbr. 1837. Lucie Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Huusleilighed i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
J en af Byens reelleste Gader liggende Gaard bliver til April Flyttetid 1838 ledig 3de gibsede og velvedligeholdte Værelser samt Kjøkken, Spisekammer og Brændehuus, m. m. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
En rødtærnet Paraplye uden Haandtag er dens Eier frakommen. Oplysning om den bedes afgivet til Adressecontoiret. Humle. Et Partie Humle fra iaar, vel tørret og rendset, kan erholdes tilkjøbs. Prisen erfares paa dette Blads Contoir, hvor Prøver ere henlagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Licitation. Mandagen den 27de dennes, Form. Kl. 10 bliver paa Byens Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et Consumtions-Contoir ved Søestrædet heri Byen, efter de Conditioner og det Overslag samt Tegning, som forinden Licitationen ere til Eftersyn hos Hr. Told-Jnspecteur Stürup her i Byen; hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byfoged Contoir den 18de November 1837. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Auctioner. Mandagen den 27de denne Maaned om Middagen Kl. 12, bliver i Nyekiøbings Hospital afholdt offentlig Auction over 300 til 400 Tdr. Byg af Stiftelsens Kornbeholdning fra 1837. Conditionerne og Kornvarene ere til Eftersyn hos Hr. Hospitalsforstander Grønbek. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nyekiøbings Auctions Contoir, den 18de November 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Mandagen den 27de dennes om Formiddagen Klokken 10 bliver paa Rødbye Raadstue ved offentlig Auction mod contant Betaling bortsolgt en Tobias Johansens Stervboetilhørende Fordring stor 1000 Rbd. Sedler, som den Afdøde ved Dom er tilkjendt hos Carl Ludvig Qvades Enke. Hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 19de November 1837. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-21
Creditorerne i Boet efter afdøde Jndsidderske Jnger Nielsdatter, Enke efter forhenværende Gaardmand Jørgen Henningsen af Killerup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baromet Guldborgland. Ourebygaard den 16de November 1837. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Lollands-Falsters 31te Aargang. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Det ministerielle Blad le temps meddeler en Statistik over det nye Kammer, hvorefter 19 Deputerede ere Radicale eller Peritaner, 56 af den constitutionelle Opposition, 142 af det venstre Centrum, 163 af den ministerielle Midte, 22 af høire Centrum, 42 Doctrinaire og 15 Legitimister. Om Partierne og deres Tendents meddeler samme Journal følgende Oplysning: 1) den puritanske eller radicale Opposition har til Princip, absolut Folkesouverainitet; Formaalet; revolutionair organiseret Magt til Udbredelse af republicanske Jnstitutioner; Taler=Symbol: (det er den Taler, som bedst udtrykker Partiets Karakteer.) Garnier=Pages. 2) Den constitutionelle Opposition, Princip, Folkesouverainitet, i Virkelighed bunden til Chartet af 1830, men retslig alene herskende; Formaal: Adskillelse af Magten til Udbredelse af liberale Jdeer; Taler=Symbol: Odillon Barrot. 3) Det venstre Centrum. Princip, Folkesouverainitet, retslig i Forhold til den offentlige Dannelses Fremskridt, i Virkeligheden bunden til Chartet af 1830 som gjensidig antaget af Nationen og Kongen; Formaal: Dynastiets Befæstigelse og Forherligelse; Taler-Symbol: Dupin. 4. Ministerielle Midte. Princip, Nødvendig Taushed og Folkesouverainitetens Natur og de Chartet af 1830 forudgangne Handlinger og Rettigheder. Formaal, stærkt constitueret Monarchie, Samling af Landets Virksomhed hos Kongen og Regjeringen; Symbol: Ministrene. 5) Høire Centrum og de Doctrinaire. Princip, Fornuftrettens absolute Lovlighed, sat istedetfor den guddommelige Rets Lovlighed. Udelukkelse af Folkeprincipet. Kongedømmet betragtet som et Middel for nogle enkelte Udmærkede til ved Magt at lede alle Andre. Formaal Jndflydelsesfuld Organisation af Eiendom Fredagen den 24de November 1837. mene, og aristoratisk Jnddeeling af Selskabet. Monopol og Magtens Opretholdelse for enhver Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
En Tilbageføren til Restaurationens Aand og Jndretninger. Symbol: Guizot, 6) Legitimisterne. Princip, Lovligheden af den guddommelige Ret(Fødselsretten) lempet efter uundgaaelige Concessioner, men enhver Jndrømmelse af Friheden, er betinget af Facta, ikke grundet i Ret, hvorfor slig Gunst kan tilbagekaldes til enhver Tid. Formaal: den ældre bourbonske Linies og det gamle Monarchies Gjenindførelse. Symbol: Berryer. - Af saa mange forskjellige Anskuelser bestaaer det nye Kammer, og med faa Forandringer har disse Anskuelser, ligeledes hersket i de foregaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Portugal. Endnu er intet fast Ministerium kommen istand, da snart den ene snart den anden nægter at overtage de tilbudte Pladser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Finantserne vedblive ligeledes at være slette, og Regjeringen har ingen Udsigt til at betale de Afdrag, som skulle erlægges i December og Januar. De miguelitiske Bander blive stedse større og flere, da Regjeringen formedelst Pengemangel ikke kan udsende Tropper imod dem. Velgien. Ved Debatterne om Budgettet over Udgifterne til det udenlandske Ministerium, blev det strængt dadlet at Belgien ikke holdt Gesandter, men kun Charges d'assaires, ved Hofferne i Wien og Berlin og slet ingen i Kjøbenhavn, hvorpaa Ministeren for de udenlandske Anliggender svarede, at hvad Kjøbenhavn angik, da havde man hidtil anseet een Gesandt for Sverrig og Danmark for tilstrækkelig, men da Forbindelsen imellem disse 2 Lande ofte (?) blev afbrudt om Vinteren, og der desuden herskede en forskjellig Politik i disse 2 Lande, saa var det besluttet, fonemmelig af Handels=Hensyn, at stifte et Gesandtskab i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Fædrelandet. Den hos Kjøbenhavnspostens Redacteur anstillede Huusundersøgelse, kalder "Dansk Folkeblad en Sag, der i disse Dage er Gienstand for almindelig Omtale, og vist er det, at det ikke alene eri Kjøbenhavn at den saaledes bliver almindelig omtalt, men og i Provindserne, og der gives sikkert kun faa Jurister, hvem ikke dette Spørgsmaal oftere er bleven forelagt: er Politiets Fremfærd rigtig og lovedholdelig. Det kan naturligviis ikke her være Stedet at indlade sig paa en Besvarelse af dette Spørgsmaal, og vi ville derfor kun meddele hvorledes Professor Schouw dømmer om hele Sagen. Skjøndt han nemlig erkjender det Gode i at Misbrug offentlig omtales, mener han dog, at Kjøbenhavnsposten i dette enkelte Tilfælde har handlet urigtigt i at publicere den ommeldte Skrivelse, fordi rette Vedkommende ikke kunne antages at have villet en saadan Anvendelse af den. Hvad derimod den anstillede Huusundersøgelse angaaer, da erklærer Schouw ubetinget, at man har benyttet sig af et forhadt Middel, og ønsker, at Sagen ikke maa blive afgjort ved en Øvrigheds Resolution, men henvises til Afgjørelse af Domstolene, som med Rette er den danske Borger saa kjær, som han sætter sin Glæde og Stolthed i ene at være undergivet, hvor det gjælder hans vigtigste borgerlige Rettigheder. For det Tilfælde at Domstolene komme til at afgjøre Sagen, og Retten skulde kjende den brugte Fremfærd for lovlig, da mener Professoren sluttelig, at der vil være skjellig Grund til at foranledige, at en Forandring foretages i Lovgivningen, hvorved denne, uden at berøve det Offentlige Leilighed til at faae Forbrydelser opdagede, sikkrer Borgeren en af hans naturligste og vigtigste Rettigheder. Huusfreden. Spørgsmaalet om Maaden hvorpaa Sagen skal afgjøres, er nu forøvrigt efter en Cand. Gjødvad meddeelt Cancellie Resolution af 16de dennes afgjort saaledes at Retten kommer til at kjende i Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
J Jtzehoe synes den der holdte Stænderforsamling at have udbredt en god Aand, og der er saaledes fra denne Bye indsendt en Ansøgning til Kongen, hvori ansøges om, at der snarest muligt, og i det seneste inden næste Stænderforsamling, maatte blive offentliggjort en Oversig over Finantsernes Tilstand. Tillige androges paa, at samme, saa meget som muligt, maa gaae i det Enkelte, saa at det kan blive lagt for Dagen, ikke alene hvad Hertugdømmene bidrager til Stats=Jndtægterne, men og hvormeget der af samme igjen kommer dem til Gode. Den sidste Begjæring er fornemmelig foranlediget ved den for Hertugdommene forventede nye Toldforordning, da man finder det billigt, at dersom den forskaffer Staten større Jndtægter, bør ogsaa disse ene komme Hertugdømmene til Gode. Denne Fordring synes vel at have en Deel billighed for sig, men da det paa den anden Side er umuligt nøiagtigt at beregne til Penge de Fordele, som en Forbindelse liig den, der finder Sted mellem Danmark og Hertugdømmene, giensidigen yder, ville det vistnok være rigtigere aldeles at opgive det Jsoleringsystem, som nu søger at gjøre sig gjældende i Hertugdømmene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Af nordisk Kirketidende Nr. 49 for Søndagen. den 12te Novbr. meddeler vi Følgende: J Hollænderbyens Kirke (paa Amager) holdtes den 10de November en sjelden kirkelig Høitidelighed. En Jødinde, Esther Jsrael, der, saavidt menneskelige Øine kan see, af Hjertet begierede at optages i den hellige almindelige Kirke ved Daaben og indlemmes i de Helliges Samfund ved Nadveren, blev døbt og taget til Alters af Hr. Pastor H. Timm. J Hr. Student Cl. Chr. Harmsens Kreds havde hun begyndt at lytte efter Ordet, havde længe nydt hans Underviisning, og fandtes baade af Præsten og Biskoppen vel forberedt til at optages i Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
En talrig Forsamling af Troende bivaanede denne Festlighed og deeltog i den. Ritualet blev fulgt og Sang-Værket kom i Gang, og vi tør haabe, at Alle, der tog hjertelig Deel i denne Høitid, ikke for al den Deel vilde have savnet Sang-Værkets høie og dybe, hjertelige og kirkelige Toner, men at de med os vil bede om, at vi paa hver en Herrens Dag og i hver hellig Forsamling maatte tiltale hverandre og tiltales af de hellige Psalmetoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
J Daaben fik Esther Jsrael det Navn: ThalithaKumi, der er udlagt: "Pigelil staa op!" De Psalmer, som blev brugt, er alle, med Undtagelse af Jesu din søde Forening at smage og O Jesu, søde Jesu Dig, taget af Sang=Værket. J denne Anledning findes nu i Commissionstidenden indrykket det Spørgsmaal, om slig Handling kan foretages med et umyndigt Fruentimmer førend hendes nærmeste Slægtninger ere satte i Kundskab herom. Esther Jsrals tre Sødskende have nemlig været aldeles uvidende om Daaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Efter det Standpunkt Journalistiken for Tiden indtager hos os, var det let at indsee, at en saa vigtig Begivenhed, som Udfærdigelsen af den nye Trykkefriheds Placat, ikke vilde hengaae uden at Journalerne yttrede sig derom. Kjøbenhavnsposten, af hvem man kunde have ventet noget i denne Anledning, har endnu vedligeholdt en dyb Taushed, hvorimod Professor David med sædvanlig Frimodighed har yttret sig om Placaten i Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Naar Professor David her siger, at alle havde næret det Haab, at den bebudede Placat ikke, tvertimod Stændernes næsten eenstemmig udtalte Ønske, var udkommen, da vil sikkert Jngen modsige ham heri, ligesom sikkert enhver vil sande med Profesforen, at Pressen ikke har været, eller var, da Placaten udkom, i en saadan Tilstand at det skulde være uundgaaeligt nødvendigt at frede og værne om Statens Sikkerhed og om den Kjerlighed og Agtelse for Regjeringen, der er en af den borgerlige Ordens Hovedstøtter ved et nyt Lovbud; thi at Pressen har omtalt Misbrug og Mangler, kan dog vel neppe lægges den til Last paa en Tid da Landets fleste og dygtigste Mænd indrømme det Gavnlige heri. J at omtale den Virkning som den nye Placat vil have, modgaaer Forfatteren til ligge den saa ofte urigtigen anførte Paastand om, at Skribenterne skulle udtrykke sig saa tydelig, at de ikke kunne misforstaaes, ved at citere hvad den jydske Stænderforsamling i denne Anledning har anført om, at selv Love, paa hvis Ord og Udtryk, da de angaaer Menneskers Rettigheder og Forpligtelser, deres Vee og Vel, man maa antage at den største Omhue og Opmærksomhed er anvendt, findes i alle Lande underkastede forskjellige Fortolkninger og forskjellige Meninger." Hvorledes, siger Profesforen, skal da en Forfatter kunne undgaae den Tvetydighed, som Erfaring noksom har viist, at selv en Lovconcipist ikke altid kan holde sig fri for Ved at behandle samme Æmne opkaster den Frisindede det Spørgsmaal, hvad det er for en Følelse, der for Tiden har fremkaldt samme Taushed, ved denne Placats Udfærdigelse, som da Forordningen af 1799 udkom, og besvarer sig selv dette Spørgsmaal ved at erklære det for en veemodig Følelse over at hvad Stænderne saa inderlig have ønsket undgaaet, nye Straffebestemmelser, har Kongen ikke fundet overeensstemmende med sine Regentpligter at lade beroe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
J Mandags blev 5te Classe af det 90de kjøbenhavnske Classelotteries anden Dags Trækning foretaget med 30 Nummere. Den høieste Gevinst 50,000 Rbd., faldt paa Amben 93249, en Gevinst paa 10,000 Rbd. paa Amben 74382; en Gevinst paa 4000 Rbd. paa Amben 61248; tre Gevinster hver paa 2000 Rbd. paa Amberne 97 107, 40,269. og 3382; fjorten Gevinster, hver paa 1000 Rbd. paa Amberne 92117, 58,389, 70,220, 91302, 99,350, 41,350, 64,367 og 33,367. Paa sidste Ambe 46102, faldt Præmien 1000 Rbd. - Jøvrigt henvises i Henseende til de mindre Gevinster til Trækningslisten. De udtrukne Bagtal ere: 102, 393 og 394.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Efter forskjellige Forsøg og meget vedholdende Arbeide lykkedes det den 19de de, at bringe Orlogsbriggen Møen - Helsingørs mangeaarige Vagtskib - af Grunden. Af Dampskibet Prindsesse Wilhelmine blev den den 20de dennes bugseret til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Blandt de Forelæsninger, som i Vinter ville blive holdte ved Kjøbenhavns Universitet, ere ogsaa Aa anmeldte nogle politiske af Hr. Professor Sibbern, og Kjøbenhavns Universitet har saaledes i denne Henseende sikkert gjort et betydeligt Skridt, forud for de fleste andre Universiteter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Jdag, den 18de Novbr. for 94 Aar siden, saae Danmark udødelige Digter Johannes Evald første Gang Lyset, der desværre slukkedes for tidligt, idet han døde kun 38 Aar gammel. Hans Støv gik til Hvile, medens hans Navn og hans Sange ere i frisk Minde hos os efter et halvt Seculum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Paa Trinitatis Kirkegaard i Kjøbenhavn, nær Kirken, sees endnu hans Gravsteen med den Paaskrivt: "Danske Skalden Johannes Evald fødtes den 18de November 1748, døde den 17de Marts 1781. Hans Sange høres med Beundring af Hver, som agter Smag, Dyd, Religion og Ære, udødelige som han selv. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Nykjøbing. Efter hertil indløben Efterretning er Ladebygningen med en Mængde Sæd og og det Meste af Staldbygningen paa Hovedgaarden. Gammelgaard i Lollands Sønderherred afbrændte Natten mellem afvigte Mandag og Tirsdag. 130 Faar og flere andre Kreaturer skulle være indebrændte. Jlden skal være udbrudt i Staldbygningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Blandet. Dr. Goodwin, der gjerne gad vide, om den Dødsmaade, at drukne, var forbunden med nogen Smerte, anstillede i denne Anledning for nogle Aar siden følgende vovelige Experiment: "Da jeg forudsaae, fortæller han, at jeg sagtens vilde stride imod, saa lod jeg mig fastbinde Vægt baade ved Hænder og Føder, og dermed gik jeg tilbunds. Alligevel modstred jeg i Begyndelsen meget og fortrød strax det taabelige Forsæt. Derefter hensank jeg, paa en temmelig behagelig Maade, i en Slags Afmagt, hvori jeg hverken tænkte eller følte mere. Den største Smerte fornam jeg, da man indblæste mig Luft i Lungerne for igjen at kalde mig til Live.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
For nogle Dage siden hændte det sig i Saint Martin, at en ung Pige bortskar den halve Tunge af sin yngre Søster, fordi denne havde beluret hende ved en Kjærlighedsforstaaelse, og hun har Mistanke til, at denne vilde forraade det til hendes Forældre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Kjøbenhavns Børscours den 21de Novbr. Hamborg, 2 M. - a vista 200. - Species 202. Species solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 89 1/2 a 90 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Reisende fra den 15de til den 22de Novbr. 1837. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Gartner Henrichsen; Literatus Obel; Forvalter Voss; Kjøbmand Kessler. Med Personposten: Secretair Hammerich, Pastor Berg; Candidat Jæger; Tolder Welleius; Jfr. Sem. Udenfor Posterne. Jngenieur=Capitain v. Schlegel; Fru Friboe; Lieutn. Scheel; Strømpehandler Willadsen. Fra Vordingborg til Saabense. Udenfor Posterne: Madamerne Jensen og Holm; Kammerherre Rosenørn-Lehn; Pastor Winding; Forpagter Rasmussen; Forvalter Møller. Med Pakkeposten, Pastor Wraae. Med Personposten, Hr. Klemp; Frøken Morgenstierne. Den fattige Landmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Gudstieneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Bekjendtgjörelser. Efter flere Aars Svaghed behagede det det alvise Forsyn ved en blid og rolig Död Mandagen den 20de dennes om Aftenen Kl. 7, at bortkalde til det Bedre min inderlig elskede Kone Karen Margaretta Engberg födt Macheprang i sit 62 Aar; hvilket herved sörgeligst bekjendtgjöres for fraværende Slægt, og Venner. Mariboe den 21de Novbr. 1837. Engberg. Humle. Et Partie Humle fra iaar, vel tørret og rendset, kan erholdes tilkjøbs. Prisen erfares paa dette Blads Contoir, hvor Prøver ere henlagte. Paa Hovedgaarden Rosenlund under Grevskabet. Hardenberg Reventlovs østre District kan erholdes tilkjøbs underhaanden; 50 Stkr. Beeder af ansk Aare saavel tjenlig til Slagtning som til at bære Uld. De Lysthavende ville henvende sig til den paa Gaarden værende Avlsforvalter Struberg, med hvem det fornødne angaaende Salget kan afhandles. Hardenberg den 19de Novbr. 1837. Dous.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Auctioner. Mandagen den 27de dennes om Formiddagen Klokken 10 bliver paa Rødbye Raadstue ved offentlig Auction mod contant Betaling bortsolgt en Tobias Johansens Stervboetilhørende Fordring stor 1000 Rbd. Sedler, som den Afdøde ved Dom er tilkjendt hos Carl Ludvig Qvades Enke. Hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 19de November 1837. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Skov-Auction. Mandagen den 27de Novbr. bliver ved Auction i Fuglsangs Stor-Skov stillet til Bortsalg, nogle Træer paa Roden, endeel større og mindre Ege= og Bøgefælder, gode Toppe m. m. Mødet er Kl. 10 1/2 ved Martin Skovfogeds Huus ved Steenbroe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-24
Creditorerne i Boet efter afdøde Jndsidderske Inger Nielsdatter, Enke efter forhenværende Gaardmand Jørgen Henningsen af Killerup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard den 16de November 1837. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-26
Lollands-Falsters 31te Aargang. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Mesteret, foragt og udabet af C. F. Eidemand, procurator. Trykt i Seilhelm Hans Offen i Garding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-26
Udenlandske Nyheder. England. Den 15de dennes om Middagen Kl. 2 blev Parlamentet aabnet af en kongelig Commission bestaaende af Grev Duncannon, Marqvis Lansdowne, Marqvis Conyngham og Grev Mal grave. Kl. 2 1/2 indtog Lord=Kantsleren sit Sæde paa Uldsækken i Overhuset, og bekjendtgjorde, at da Dronningen ikke selv personligen kunde være tilstæde, havde hun overdraget en Commission at aabne Parlamentet, hvorimod hun, naar det havde constitueret sig, vilde meddeele det Grundene hvorfor det var sammenkaldt. Han tilkjendegav derhos Underhuset, at det forinden skulde vælge en Taler, hvorfor de havde at begive sig tilbage til deres Forsamlingshuus. Derefter bleve flere nye Peers tagne i Eed. J Underhuset havde man tidligere samlet sig, og erholdt rigeligt Stof til Latter, da Huissteren med den sorte Stav (the usher of the black rod) tiltalte Forsamlingen i Hs. Majestæts Navn, istedetfor i Hendes Majestæts. Efterat Underhuset nu havde samlet sig for at vælge en Taler, fremstod Shaw Lefevre (en afgjort Reformer) og motiverede sit Andragende om atter at vælge Abercromby, til Taler. Heri blev han understøttet af Hr. Strutt (ligeledes en Reformer, der holdt en Tale, hvori han udelukkende roste Abercromby som den, der i sin tidligere Stilling som Taler havde lagt alle de Egenskaber for Dagen, man kunde fordre af en Taler. Uagtet Abercromby hører til dem, der ønske hemmelig Ballotage indført ved Valgene af Parlamentsmedlemmer, erklærede dog Robert Peel (de Conservatives fornemste Anfører) at han intet havde mod den foreslaaede Candidat at erindre, og var enig i at tildeele ham den Roes, de forrige Taler havde ydet ham. Abercromby blev derpaa eenstemmig valgt til Husets Taler, og efterat han havde Søndagen den 26de November 1837. aflagt sin Tak for Valget og modtaget de sædvanlige Lykønstninger, blev Mødet hævet. O'Connell har udstædt en Skrivelse til den protestantiske Geistlighed i Jrland, hvori han opfordrer den til at understøtte ham i at faae Tiendesagen bragt til en for begge Parter gavnlig Afgjørelse. Flere Journaler vedblive endnu med deres Angreb paa Frankrig, formedelst Erobringen af Constantine og see i Frankrigs Establissement paa Africas Nordkyst, en farlig Begivenhed for den engelske Handel.