JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1777-09-01
Bekiendtgiørelse. J Gaar man vil sørge for sine Medskabningers Ophold og Velfærd, maae man nødvendig begynde med denne Omsorg fra det første Øieblik, da Mennesket fremkommer paa Jorden. Den første Fare, der truer Mennesket blant sine Liige, er at blive jammerlig qvalt, eller lagt ihiel af sine bedste Velgiørere, sin Moder eller Amme, og det næsten i samme Øieblik, da det begynder at føl Livet. Aarsagen dertil er den uforsvarlige Vane, som nogle Mødre, og næsten alle Ammer, have, at lade deres Pattebørn ligge heele Natten hos dem i Sengen. Det er bekiendt, at Børn gjerne ville ligge læn Mm. ge ge ved Brystet; de ere og roeligere, naar de maae ligge med Næsen ved den varme Barm, indtil de falde i Søvn. Men hvilken Ulykke forestaaer ikke Ammen og Barnet, naar den første endelig af Sevnen bliver overrumplet, og hun ikke meere erindrer sig sit Selskab, førend hun efter en lang vederqvægende Sovn vogner, da imidlertid een eneste uskikket Vending allerede kan have ombragt den uskyldige Skabning, den man endog ved at nedsvøbe Armene (hvilket vist aldrig burde skee) har betaget all Muelighed, til at skaffe sig den Luft, som den endda efter sine Kræfter kunne have Ævne til. Vilde man sige: Ammen kunne staae op, og tage Barnet paa Skiødet, hver Gang det skulle have at die; Saa maae dog enhver tilstaae, at foruden dette, at Ammen derved kan forkiøle sig, hvilket altid er farligt for Barnet, kan hun og let siddende falde i Søvn, og derved lade Barnet falde fra sig. Ogsaa Barnet selv kan umuelig have got af saa idelig at blive udsat for Forandring af Kulde og Varme, som tit har dødelige Følger.
Viborger Samler, 1777-09-01
De sørgeligste Exempler af slige ulykkelige Begivenheder, til Uheld for heele Familiers Roe og Lykke, ere, desværre! ikke saa sieldne, som man maaskeetroer. Til Skræk og Afskye for alle Menneskevenner, vilde de endnu blive tiere bekiente, naar man ikke vidste at opfinde Midler nok til, at give slige hemmelige Mord en anden Farve, og i sig selv at kunne skiule de dødelige Pinsler af Ruelse over slig utilgivelig Letsindighed. Folk, der have Ævne pleie at lade deres Ammestuer forsyne med Varme, med Lys, ja endog med en Vaagekone, foruden Ammen, og endda have de save net den forønskede Sikkerhed. Den Fattigere derimod maae af Mangel paa alt dette, aldeles overlade sit Barn (tit hans eneste Riigdom) til Skjebnen.
Viborger Samler, 1777-09-01
En Menneskeven i Florentz, som eftersporede de mange Pattebørns hyppige og tidlige Døds Aarsager, blev derved den veldelige Opfindere af det Florentinske Arcuccio; En Machine, som, til Ulykke for saa mange uskyldige Offere, ikke er bleven saa bekiendt- og almindelig nyttig, som den burde og kunde være. Ved Hielp af denne Machine skulle en Moder eller Amme, saa til hun vilde, om Natten i Sengen kunde give Barnet die, og om hun end derved falt i Søvn, dog ikke behove at frygte for at qvæle eller ligge sit Barn ihiel.
Viborger Samler, 1777-09-01
J Florenz er ved en Forordning, under Straf af Lands=Forviisning, expresse befalet, at ingen Amme eller Moder maae understaae sig at give et Barn die om Natten, uden at betiene sig af denne Arcucciosom vi paa Dansk ville kalde Børnevogteren. J Vien, Berlin og fleere Stæder, har dens Øyensynlige Nytte næsten udrettet meere end en befaling; men maae man dog erindre, at i fald den i de Berlin Jkke er ærigtig, maae de i Florentz, særdeles i et Par Poster, derved ingen Vanskelighed have funden, hvilke man dog her i vores nordlige Egne, helst ved lange mørke kolde Nætter, finde vanskelige. For altsaa at gjøre denne veldædige Opfindelse meere almindelig nyttig her til Lands, har man ladet forfærdige en forbedret Florentinsk Machine, til at sætte over et Barn om Natten, naar man tager det i Sengen, mens det skal have die; da for resten Barnet, saavel før, som efter, beholder Vuggen til sit rette Sovested. Men da man dog ogsaa derved endnu finder adskillige smaae Vanskeligheder, og man gjerne vilde have Børnevogteren af den Beskaffenhed, at man kunde være aldeles uden Frygt, naar man overlod et Barn om Natten til Ammen, har man endnu ladet forfærdige en anden Machine, som tillige kan tiene Barnet til et eget Sengested om Natten, uden at behøve nogen anden Vugge. Dette sidst Slags, som altsaa kan kaldes den Odenseiske=Børnevogter, er aldeles uden Fare og virkelig med stor Nytte at bruge. Man kan lukke den til, for at være vis om, at Ammen ikke tager Barnet i Sengen uden Machinen. Den hænger foran, eller i Sengen, hvor man, i Stedet for at vugge, gynger Børnevogteren paa langs eller tvers frem og tilbage, hvilken Bevægelse vist er Barnet meere tienlig, end den Støden af en Vugge, som skumpler Hiernen. Hvorledes overalt denne Machine skal bruges, og dens Ophængen indrettes, viser nedenstaaende Underretning. Af begge disse Slags, Børnevogtere haver Friemuurer Selskabet i Fyn og Jylland ladet besørge Modeller paa adskillige Steder, som daglig kan tages i Øyesyn.
Viborger Samler, 1777-09-01
J Odense hos Hr. Boghandler Jversen, i Nyborg udi S. T. Hr. Kommandantens Gaard, i Friedericia hos S. T. Hr. Kammerherre Foss, i Horsens hos Hr. Raadmand Grundal, i Aarhuus hos Hr. Regimentsqvarteermester Fischer. Paa disse fornævnte Stæder kan anvises Sned kere, som forfærdige samme, hos hvilke Liebhabere kan lade dem bestille. Heele Machinen er i sig selv saa simpel, at enhver Snedker let kan giøre den. De anviiste Snedkere forfærdige ellers den forbedrede Florentinske Arcuccio for 5 Mark Danske, og den Odenseiske Børnevogter for 9 Mark Danske. Saa nyttig og veldædig denne Opfindelse er, saa bliver dog vel for det første dens almindelige Brug endnu ikke indført. Fattigdom er ikke den værste Hindring, thi de Uformuende kunne let af de meere Formuende, og allerlettest ved Sammenskud af Stifterne kommes til hielp; Men Egensindighed, Fordomme, og Laste=Syge vil vel blive de største hindringer. For imidlertid at møde disse, tør man beraabe sig paa vores fortienstefulde Land=Physicus, Hr. Doctor Eichels Bifald, som særdeles finder, at den sidste Odenseiske Jnvention svarer i alle Maader til sin Bestemmelse endskiønt Hensigten af denne Bekientgiørelse opnaaedes, om og kuns den første forbedrede Florentinske Machine kunne være eet eneste Barn til Frelse; saa er det os dog saa meget angenemmere, at Nr. 3 kun kunne anprise Publicum vores Odenseiske Machine, som en aldeles Sikkerhed for Pattebørn om Natten, og da der indsees Mueligheden deraf, ønskede man at bringe denne Opfindelse endnu til den mueligste Fuldkommenhed, og til den Ende udsætter fornævnte Selskab en Præmie af 20 Rigsdaler for den, som inden Aarets Udgang til Hr. Doctor Eichel i Odense, kan indsende en Afridsning paa nogen betydelig Forbedring. Disse Afridsninger med deres Forklaring maae være forsynede, som sædvanlig, med Deviser; da de samtlige siden skal blive forelagde det Medicinske Facultet i Kiøbenhavn, fra hvilket man vist venter sig den Godhed, at det paa Forlangende bedømmer Afridsningerne, og efter dets Dom om den betydeligste Forbedring, skal den belovede Præmie strax blive udbetalt. Den vigtigste Belønning bliver imidlertid, endog for dem, som ikke naae Præmien, den beroeligende Overbeviisning, gjerne at ville have bidraget noget til sin Næstes Vel, som Gud, Natur, og JndfødsRetten befaler.
Viborger Samler, 1777-09-01
Underretning. Om Børnevogterens Brug og Nytte. 1.) Den forbedrede Florentinske bliver sat over Barnet i Sengen under Ammens Dyne, naar Barnet skal have die, og saa snart Barnet er faldet i Søvn, legges det igjen i Vuggen. Naar Ammen setter denne Børnevogtere over, maae hun passe, at Barnets Hoved, den udskaarne Rundning i Machinen, og hendes Bryste kommer i lige Linie. Den ene Arm Arm putter hun bag ind af det runde hul, for at fore Barnet til Brystet, og med den anden Haand søger hun at bringe Vorten i Munden paa Barnet. Hver som elsker sit Barn, seer nok selv efter, at dette skeer. 2) Den Odenseiske Børnevogtere bruges paa samme Maade, som den forrige, men med den Forskiel, at Barnet uden videre Umage for Ammen der bliver Liggende heele Natten, og aldrig kommer i Vuggen; og naar man har lukket den i Laas, kan man være sikker for sit Barn, og er forvisset, at Ammen maae betiene sig deraf.
Viborger Samler, 1777-09-01
Denne Odenseiske Børnevogtete er saa stor, at Barnet kan have sin egen Seng derinde; er forsynet med en lærrets Bund, hvorved altsaa mindre Sengeklæder behøves, end i en Vugge. Den ved Siden siddende Bøyle er af Træe, som sidder fast ved Laaget, som er forsynet med Hængsler, og kan aabnes, naar Sengen skal redes og Barnet indlegges, og siden lukkes i Laas. Ved alle 4 Sider blive gjorte smaae Kramper, og ligesaa under Loftet, naar Børnevogteren skal hænge uden for Sengen, som særdeles er nødvendig naar 2de Personer sove i samme. Ligger Ammen alene, kan der slaaes Kramper oven i Sengen, og med Tridser saaledes foranstaltes, at Ammen kan skyde Børnevogteren op i en vis Høyde, naar hun vil flytte sig til en anden Side, og siden igien lade den synke ved sig. J dette Fald maae da passes, at den aldrig kan skydes høyere, end fornøden, og ikke heller synke dybere, end behøves; Overalt sørger nok enhver for, at Reebene altid ere stærke nok. J begge Tilfælde, enten den hænger i Sengen, eller uden for, kan altsaa Ammen, naar Barnet er uroelig, uden Allarm gynge Barnet i Børnevogteren ligesaa got og bedre, end i en Vugge.
Viborger Samler, 1777-09-01
J Mødre og Ammer, som denne Machine i Begyndelsen, uagtet dens Simplicitet, endnu skulle forekomme vidtløftig og ubeqvem, betænker, at ingen Ubeqvemmelighed er at ligne ved den Fare, uvidende, men ikke uskyldig, at blive Børnemordere; Og være forsikrede, J tage feil, og Sædvanens Fordomme, giøre Eder blinde og følesløse, naar J legge Nytten, og Beqvemmeligheden paa Vægtskaal mod hinanden.
Viborger Samler, 1777-09-01
Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-09-01
Ribe d. 27 August. Det har behaget Hans Kongelige Majestæt allermildeste at ihukomme Ribe=Stifts trende Latinske Skoler, nemlig: i Ribe, Colding og Fridericia, og ved sin Stats- og Geheime Kabinets=Secretair allernaadigst at lade fornævnte Stifts Biskop tilsende 3 Exemplarer af de d'Anvilliske Charter til bemeldte Skolers Brug. Biskoppen, som den 21 Julii havde allerunderdanigst modtaget samme, havde den Glæde, d. 23 ejus de i Ministerii Overværelse at oplive Ribe=Skole med den Kongelige Gave; ligesom og d. 25. ved den nye Rectors, Mag. Lofts Jndsættelse at fuldbyrde samme ærefulde Forretning i Colding Skole, da Provsten Hr. Clod tillige blev committeret at overlevere Fridericia Skole sit Exemplar. Samtlige Skolers Lærere og Ungdom modtoge den Kongelige allermildeste Erindring med et allerunderdanigst: Kongen leve, Kongen skee Lykke, Kongen blive gammel i Fred og gode Dagel Udi afg. Hr. Dyssels Sted er Hr. Laurids Grundahl, Sognepræst til Færdrup Meenighed, udnævnet og bekikket til at være Provst i Frøscalslund=Herred.
Viborger Samler, 1777-09-01
Kopulerede. d. 20 August. Hr. Rygaard, Sognepræst for Fausing og Stafning Meenigheder, og Jomfrue Olrog i Grenaae.
Viborger Samler, 1777-09-01
Dødsfald. Randers d. 13 August. Hr. Hans Sommerfeldts EnkeMadame Vilhelmine Sophie Knob, 71 Aar. d. 22 dito Sukkermester Thor Knudsen Bonns Hustrue, Zidsel Kirstine Wilhelmsdatter Tønder, 33 Aar.
Viborger Samler, 1777-09-01
Tillæg.) Femte Tillæg, Aargang. til den Viborger Samler No. 35.
Viborger Samler, 1777-09-01
Mandagen den 1 September 1777.
Viborger Samler, 1777-09-01
Bekiendtgiørelse.
Viborger Samler, 1777-09-01
Plakat. Hvorved bekiendtgiøres, at, efter Vedkommendes Begiering, vorder Tirsdagen d. 7 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 sl., foretaget offentlig Auction her paa Morsøe, her udi Nyekiøbing, over afg. Hr. Christian Kiærulfs og Hustrues fælles Stervboes tilhørende Kiøbstæd-Eiendomme, nemlig: En stor og anseelig Gaard i denne Byes Strandgade, med 2de tilliggende Frugt= og Kiøkkenhauger, adskillige Tofter i Byen, og Agre i dens Jndmark, alle i god Drift og vel behandlede. Saa vorder og Stervboens Løsøre, af en complet Jnd og Udboe afalle Slags som kan opregnes, hvoriblandt en anseelig Deel moderne Sølvtøi, item Kiør, Beester, Sviin, Vedere, Vogne, Plove, Harver og andet Kiøretøi, samme Tid stilles til Auction. Thi ville Liebhaberne behaae sig til bemeldte Tiid og Sted at indfinde, hvor Auctions=Konditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Morsøe d. 23 August Som Auctions-Directeur. H. Spliid.
Viborger Samler, 1777-09-01
NB.
Viborger Samler, 1777-09-01
Herved bekiendtgiøres, at Herningsholms Auction udsættes indtil videre, da det nærmere skal blive bekiendtgjort, hvad Tiid samme skal foretages. Hamborg d. 19 August 1777. Friedenreich. Bekiendtgiøres, at paa Ringkiøbings Amtstue bliver næstkommende 2 October h. a., om Formiddagen Kl. 9 s., foretaget Licitation over bemeldte Byes Raadstues Opbyggelse og dertil behøvende Materialier, da Konditionerne hos Magistraten 8 Dage forud kan faaes til Eftersyn, for hvem af Liebhaberne, som til den Ende og til den Tiid agter ved Licitationen at indfinde sig. Ringkiøbing d. 11 Augusti 1777. Montagne. N. Hviid.
Viborger Samler, 1777-09-01
Det bekiendtgiøres herved, at førstkommende 16 Septemb. om Formiddagen Kl. 11 sl., vorder udi Sr. Jacob Riise Rings iboende Gaard her i Skive foretaget og holdet offentlig Auction over afg. Sr. Christian Kiærulf og Hustrues efterladte Hovedgaard Østergaard kaldet, beliggende udi Skivehuus, bestaaende af Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 39 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb., og Mølleskyld 8 Tdr. 6 Skpr. 2 1/2 Alb., Bøndergods Hartkorn 233 Tdr. 7 Skpr. 2 3/4 Alb., og Tiender, nemlig: Aasted Kirke-Tiende Hartkorn 22 Tdr. Nautrup Kirke-Tiende 12 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., og Roslev, Kirke-Tiende 12 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Udi Landgilde svares aarlig, Penge 245 Rdlr. 1 Mk. 6 Skl. Rug 21 Tdr. 4 Skpr., Byg 16 Tdr. 6 Skpr. med videre, som Jordebogen nærmere specificerer. Paa Godset er meget og anseeligt Mandskab. Til Gaarden er 12 Aars Tægter, og deraf indtages aarlig een, som giver 5 Kiærver, nemlig: 1 Kiærve Byg, 2 Kiærve Rug og 2 Kiærve Havre. Udsæden er aarlig 42 Tdr. Rug, 32 Tdr. Byg, og 150 Tdr. Havre med løs Maal. Foruden anførte Aars Tægter, er noget opbrudt Jord, som giødes med Kride, og hvori kan saaes 10 til 12 Tdr. Havre, aarlig. Paa Gaardens Avling og Tiender kan staldes 120, Stude, fødes 30 Stykk. Dito, 16 Køer, 24 Beester, og 140 Faar. Høe=Avlen er omtrent 120 Læs aarlig, naar det ene Aar med det andet beregnes. Af Fiskerie kan haves udi en Aae, som gaaer i Liimfjorden, meere end til Huusholdning behøves, af Giedder, Aborre og Skaller. Ved Gaarden er en fordeelagtig Have med Træe= og Jordfrugt. Gaardens Bygning og Kirker saavel som Godset er i megen god Stand. For nærværende Tiid er Gaarden bortforpagtet, og deraf svares udi Forpagtnings Penge aarlig 1400 Rdlr. J Henseende til Udskibningen af det Korn, som fra Gaarden kan afhændes, da kan samme beqvemmelig skee, thi Gaarden ligger ikke over en Fierdingvei fra Liimfjorden. De respektive Liebhabere ville altsaa behage at indfinde sig bemeldte Tiid og Sted, da saavel Konditionerne som Jordebogen og Reserva=Roullerne skal blive bekiendtgjorte og foreviiste; Jmidlertid er Jordebogen og Reserva Roulen at see hos Sr. Anders Qvistgaard paa Østergaard og mig undertegnede, ifald nogle maatte finde Behag udi, forud at tage Gaard og Gods i Øiesyn. Skive d. 16 August 1777. P. Müller.
Viborger Samler, 1777-09-01
Et Skiftet efter afg. Jørgen Rafn forrige Sognepræst for Worre, Fisbek og Romlund Meenigheder, Tirsdagen d. 23 September førstkommende Eftermiddag Kl. 2 sl., her i Viborg, udi mit Huus til Slutning og Endskab vorder foretaget, og enhvers retmæssig Fordring paa Stervboen til Vedkommende samme Tiid udbetalt; det bliver herved almindelig bekiendtgjort. Viborg d. 22 August 1777. Worsøe.
Viborger Samler, 1777-09-01
Da Skiftet efter afg. Studiosus Msk. Michel Jngstrup, forrige Sogne=Degn for Hem, Hindborg og DolbyeMeenigheder, begyndt d. 4 October 1776, ikke haver kundet bringes til nogen endelig Slutning, forinden et af den Sal. Mard kort førend hans dødelige Afgang udstedte Proklama i de Berlingske Aviser var erspireret, med Aar og Dags Jndvarsel til Arvingerne, samt Credi= og Debitorer udi Stervboen, efter afg. Maren Andersdatter, der forhen boede og døde udi et Huus i Dolbye, afg. Jngstrup eller hans Stervboe tilhørende. Samme Proklama var dateret Dolbye Degneboelig d. 22 Mai 1776, og exspireret d. 2 Juli 1777, men som ingen efter saadan Jndkaldelse haver meldet sig under Skiftet, efter nu afdøde Degn Michel Jngstrup, enten som Arving eller Creditor i Stervboen efter Maren Andersdatter, hvor intet blev tilovers at arve. Saa bliver det herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort, at en Skifte=Samling er berammet at foretages i Dølgbye Degneboelig efter af. Segnedean Michel Jngstrup, Torsdagen d. 13 Novemb. førstkommende, til hvilken Tiid Proklama i denne Stervboe erspirerer, da dette Skifte (om mueligt) bliver sluttet og til Ende bragt af J. Friis.
Viborger Samler, 1777-09-01
Som Skifte=Forvalter og Provst i Herredet.
Viborger Samler, 1777-09-01
Jerved bekiendtgiøres, at Mandagen d. 22 Septemb. forst, kommende om Formiddagen Kl. 10 sl. og følgende Dage, bliver udi Oddense Præstegaard i Salling holdet offentlig Auction over forrige Sognepræstes afg. Hr. Christen Poulsen, Holstes Efterladenskaber, saavel Jndboe, bestaaende af Galt, Sølv, Tin, Kobber, Messing a., Porcelain, Glas og Steentøi, en Samling af en Deel gode meest Theologiske Bøger, samt alle Slags Boeskaber, saasom: Jern, Vind- og Bilegger Kakkelovne, Kanape, Speile, Borde, Stole, Drag og andre Kister, item Sengesteder, Senge= og Gangklæder, Linnet, bestaaende af Dækketøi og Lagener, a. Som og Udboe og Gaardens Besætning, bestaaende af levende Kreature, saasom: Beester, Kiør, Faar og Sviin, item Heste og Seletøi, Vogne, Ploug og Harve, saavel som alle Slags øvrige GaardsRedskaber som til Avlings Drift og Brug udfordres; Trykte, Katalogi herover, blive forinden Auctionen at faae i Viborg, hos Hr. Viinhandler Hald, i Skive hos Hr. Postmester Ring, og Madame Lylov, saavelsom paa Auctionsstedet, hvor Konditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte. Til samme Tiid bliver ogsaa opraaabt, og uden videre eller fleere Auctioner til den Høistbydende bortsolgt, et denne Stærvboe tilhørende Boe, beliggende tet vesten for Præstegaarden, ansat for Hartkorn nye Matrikul, 5 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb., alt efter de Konditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. End videre bliver og herved averteret til alle Vedkommendes Efterretning, at saasnart Auctionen er til Ende, bliver strax foretager Skifte=Samling i Stærvboen af A. Friis.
Viborger Samler, 1777-09-01
Som Skifte=Forvalter og Provsi Herredet.
Viborger Samler, 1777-09-01
Herved bekiendtgiøres alle og enhver, foruden den gjorte Publikation i de Kiøbenhavnske Aviser, samt opslagne Plakater, at i Følge ergangne Dom af 9 Junii sidst og derpaa fulgte Udlæg d. 31 næst efter, samt Vedkommendes skriftlige Begiering af dags Dato, er berammet offentlig Auctionsholdelse, saasom: Første Gang Torsdagen d. 16 Septemb., Anden Gang d. 19 Dito, og Tredie samt sidste Gang d. 23 næstefter, udi Sr. Morten Qvistes iboende Gaard her i Viborg, over ermeldte hans Gaard, der er beliggende paa den nordre Side af Søndersogns Kirke ibid., bestaaende af et stort grundmuuret Huus af 10 Fag i Længden og 2 Etager høi, samt indrettet til Værelser og Kiøkken, under hvilke Huus tillige findes Kieldere med et vel indrettet Bryggers udi, desuden befindes endnu bemeldte Gaard at have 2 Huuse et Loft høi, det eene af 9 Fag, og det andet af 6 Fag bestaaende, foruden et lidet Svine= og Hønsehuus i Gaarden, forsynet i øvrigts med en god og smuk Frugt=Hauge, samt en god Brønd i Gaarden, ja har fleere Herligheder, der best af Liebhaberne kan tages i Øiesyn, hvorved det skal befindes, samme er en convenabel og god Boepæl for en honet Familie. Ved Tredie Auctions Holdelse d. 23 Septemb. bliver ligeledes forauctioneret og til den Høistbydende bortsolgt ermeldte Sr. Qvistes Sølv, bestaaende af 6 til 700 Lod i adskilligt Arbeide, saasom, Thee= og KaffeTøi, Sølvkander og Begere, Spise= og andre Skeeder med videre, item et ege afbonet Sølv=Skab med Dragkiste under Alt paa de i Auctionsretten forud bekiendtgiørende Konditioner, i Vente de Lysthavende dertil i ermeldte Sr. Qvistes Gaard forbemeldte Dag om Eftermiddagen Kl. 3 sl. sig behageligen ville indfinde. Viborg d. 18 August 1777. Christian Damsgaard, Byefoged og Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1777-09-01
Honette Folk, som har Lyst at sætte 2de af sine Børn i den Latinske Skole, anvises herfra Bogtrykkeriet et meget godt og beqvemt Sted her i Byen, hvor Kost og Logie for billig Priis kan erholdes.
Viborger Samler, 1777-09-01
Femte Aargang. Mandagen d. 1 September 1777.
Viborger Samler, 1777-09-01
Bekiendtgiørelse. Bidstrup Hoved=Gaards Avling med underliggende Grandslef Sogns Konge og Kirke Anpart Korn og Qvæg-Tiender, hvis tiendeydende Hartkorn er 130 Tdr., og altsaa Kongens og Kirkens Tiende i alt 260 Tdr. Hartkorn, hvoraf Tienden gives, beliggende 2 Miile Synden Randers, bliver til Bortforpagtning stillet til Auction d. 23 September førstkommende paa bemeldte Bidstrup, udi 6 Aar fra 1 Maji 1778 at regne. Den aarlige Udsæd er 50 Tdr. Rug, 44 Tdr. Byg, 140 a 160 Tdr. Havre og 18 a 20 Tdr. Boghvede, samt avles 4 a 5000 Læs Høe, og græsses om Sommeren 130 a 140 Stykk. Fæee=Høveder, 10 a 12 Beester, samt 30 a 40 Styk. Faar med deres Grøde, altsammen foruden den GræsningsForbeholdning som Herskabet til sine Kreature har reserveret, Men om Vinteren kan staldes 110 Stykk. Stude, og foeres 100 Stykk. andre Fære=Høveder foruden Faar og Bester. Græsning og Foering er ved Gaarden og beqvem til Hollænderies Anlæg, hvortil Herskabet vil bekoste den fornødne Bygnings Indretning, om Forpagteren det forlanger. SædeKornet, baade til Vinter og Vaar=Sæd leveres Forpagteren som Jnventarium om han det forlanger. Konditionerne er nærmere at see paa Bidstrup Skriverstue 14 Dage føren Auctionen, og Auctionen begynder den fastsatte Dag Kl. 11 s. Formiddag.
Viborger Samler, 1777-09-01
Bekiendtgiøres, at i Følge erhvervede høie Domme og derefter holdte Jmissions=Forretning over Thimgaard og Gods, bliver samme med underliggende Tiender og Herligheder, stillet til offentlig Auction (Som holdes paa Gaarden) TReDe GANie, nemlig: den 23 August, d. 29 Dito, og d. 12 Septb. førstkommende Kl. 2 Eftermiddag. Borgergaarden bestaaer af Grundmuur, det meeste deraf opbygt med qvadrathuggne Kampesteen, teglhængt, vel forsynet med Værelser og Gevehlvede Jordkieldere. Lade Gaarden er i god brugelig Stand af Muur= og Bindingsværk, hvortil kan avles 7 a 800 Læs got Høe, beqvem at bierge paa jevn sandig Bund; faaes aarlig 50 Tdr. Rug og derover, Byg 24 Tdr., og Havre 40 til 50 Tdr., kan foeres og Græsses 120 til 130 Stald Stude, 14 til 16 Beester, 12 Kiør, 50 Stykk. Faar; desuden ligger til Gaarden Madom og Thim Sogners Konge- og Kirke-Korn-Tiender, med Jus patronatus & vocandi, i alt Hartkorn 55 Tønder, som til begge Sogners Beboere er accorderet efter forhen fra de ældre Tiider oprettede Kontrakt, nemlig Thim Sogns paa Kierven for Rug 134 Traver 6 Kierver, Byg 95 Traver 9 Kierver og Havre 74 Traver 14 Kierver, og Madom Sogns Tiender paa Skieppen for Rug 31 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. Byg 11 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr., og Penge 2 Mk. 10 Skl. Begge Sogners Qvægtiender oppebæres efter Forordningen. Hovedgaards Taxt Ager og Eng 48 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr.; Mølleskyld under Hovedgaarden 8 Tdr. 4 Skp.; Contribuerende Hartkorn, Bøndergods, Ager og Eng 244 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. som er i god Stand, en Deel deraf forretter Hoverie, udbringer til Thimgaard 25 1/2 DechPlov, foruden Plitz=Arbeide til Gaardens Avling henhørende, og Reiser; Gaard og Gods er beliggende i Lundenes Amt, Hind og Ulfborg Herreder, har sit eget Birk, i en god Egn. Jordebøgerne kan faaes til Eftersyn hos Hr. Hald i Viborg, Hr. Windfeld i Holstebroe, Hr. Søren Tange i Ringkiøbing, Hr. Saurbier i Aalborg, og hos mig underskrevne. Til ovenmeldte Tiid og Sted ville de Lysthavende behage at indfinde sig, da Conditionerne paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte. Kiersholm d. 13 August 1777. C. D. Friedenreich.