JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Man maa ikke anatommere Fornøielserne, thi ellers gaaer det med dem som med Skjønheden: den bliver til intet, naar man tænker sig den sønderlemmet. Det skjønneste Fruentimmer taber sin Ynde i vore Øine, naar vi anstille Betragtninger over, at hendes Kinders Roser kun er Blod, der strømmer til Hovedet, hendes blide Træk nogle uvilkaarlige Muskelbevægelser, hendes straalende Øine nogle fine Hinder og Vædsker. Vi maae holde inde med at tænke, naar Skjønheden skal henrykke os, vi maae ligeledes ved de fleste Ting, som Verden kalder Fornøielser, glemme Fornuften, naar de ikke skulle tabe deres Tryllekraft. Mon de Fornemme vel tænke, naar de paa Etiquettens Pinebænk sidde fængslede til et Spillebord i fire Timer, Naar de med 16 Rætter og lige saa mange Slags Vine nedbryde deres Sundhed og gjøre deres Legeme til en praxis medica for alle Byens Læger, Behøves der vel noget større Beviis paa, at man ikke maa tænke, naar man vil nyde saadanne Fornøielser, end at man maa drikke Forstanden bort, for ret, at kunne nyde dem Mon simple Folk vel tænke, naar de for at fornøie sig tage ud til Dyrehaugen, øde der Frugterne af adskillige Ugers Arbeide og Møie, for at blive overstøvede, gjennemvaade, berøgede og berusede? Ogsaa disse maae, ligesom de Fornemme, drikke Forstanden bort, førend de ret kunne nyde Fornøielser. Dersom Menneskene betænkte, hvor faa sande Fornøielser der gives, og hvor ubekostelige disse ere, saa vilde de ikke opoffre saa meget, for at kunne løbe efter en Lygtemand, der fører dem paa tusinde Afveie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Blandede Nyheder. J Nyboder er der nu i de fire Divisioners Skole bygninger gjort Jndretninger til gymnastiske Øvelser. Drengene lære her i deres Fritimer at klavre, entre &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
I Kjøbenhavn er der nylig død en Mand, ved Navn Haller, som er bleven 100 Aar gammel. Verdant fra Paris foreviser i Aar i Dyrehaugen et gymnastisk Trylletheater, som i sit Slags er ret nydeligt. Ved en simpel Mechanisme og Snorer forvandles her alle Slags Figurer paa forskjellige Maader. J. Ex. en tyrkisk Sultan, som i sin Sopha modtager Besøg af en Dame, forvandles til en smuk Karet, som begge sætte sig i &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Det nye Departement, som alle lærde Sager skulle henlægges under, er nu organiseret. Hertugen af Augustenborg skal være Præsis, og Statsraad Moldenhaver og Conferenceraad O. Malling Deputerede i samme. Fire Engelske Officerer og 12 Mand af det Engelske Krigskib the Beaver, som krydser ved Elben, kom d. 30 f. M. til Tønningen fra Neuen felden. De vare blevne detacherede paa Chalouper, for at indhente et Skib, som havde overtraadt Bloquaden. Men deres Forsøg mislyktes. Lieutenant Brompton, som commanderede Expeditionen, berettede, at Krigskibet Beaver gjentagne Gange havde fyret paa dette Skib, som var kommet fra Amsterdam, uden at det vilde standse. Derpaa bleve to Chalouper sendte efter det. Da Skibets Capitain saae dem komme, lod han sit Fartøi drive op ad Stranden. Engellænderne toge det i Besiddelse, og førte Master og Mate bort med sig. Da det var høit Vand, vendte de Kl. 11 om Aftenen tilbagetil Skibet, for at gjøre det flot. Men da de endnu vare omtrent ti Skridt borte derfra, blev der fyret paa dem med Smaageværer, horved en Mand blev saaret; denne Salve besvarede de strax. Men da de fandt, at der næsten var 100 Mand ombord, saa indsaae de, at det var umueligt at udrette noget, og gik derfor til Neufelden, fordi de ikke kjendte Passagen over Watterne, for at komme heelskindet til deres Skib igjen. Summus Theologus Hr. Prof. Horneman, er af den afdøde rige Hørkræmmer Horneman, hvis Efterladenskab vurderes for 80,000 Rdlr., indsat til Universalarving.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Onsdagen d. 26. Junii om Aftenen Kl. 10. opkom der Jldebrand i Reerslev Vandmølle, Nøragergaard tilhørende. Fæsteren, som hedder Krag, var den eneste af Familien, der var hjemme. Han var allerede halv afklædt og maatte, da Jlden greb saa stærkt om sig, for at redde sig selv, forlade Alting. Formedelst Møllens afsides Beliggenhed og den trygge Søvn, hvori de fleste Folk laae, blev man ikke Jlden vaer, førend al Hielp og Redning var forgjeves. Denne ulykkelige Familie, som foruden et fattigt og faderløst Barn, den har taget til sig, bestaaer af Mand, Kone og tre uforsørgede Børn, blev i mindre end en halv Time berøvet al sin Eiendom, paa nogle halv forbrændte Meubler nær. De Ædelmodige, som ville lindre dens Nød, kunne henvende sig til Præsten Hr. Svitzer i Reerslev. a Den 3de d. M. blev Ladiges Sukkerrafinaderie bag Børsen solgt for 52,700 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Det er den anden Evolutionsescadre, som i 28 Dage skal krydse ved Bornholm; Den lægger ud i disse Dage. 2 * 32 de lin. 4323 3 En Jslænder navnlig Grimar Olavsen er for begaaet Tyverie, Jndbrud, Falsk, attenteret Mord, attenteret Fosterfordrivelse med videre, ved Høiesteret dømt til at miste Livet, og et Jslandsk Fruentimmer, navnlig Truder Dagsdatter, har, for Deeltagelse i attenteret Mord og som Medviderske i Olavsens Forbrydelser, faaet samme Dom. Dette er altsaa den fjerde Forbryder i Island, som i de sidste Aar har begaaet Forbrydelser, der qvalificerede sig til Livsstraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Theaterstriden i Christianssund har nu afløst den Steffen-Stephansonske Skarlagensfeberfeide i den Trondhjemske Avis. Hr. H. C. Brodkorb hegler Hr. Petersen dygtig igjennem, og begge Parter, stride ikke paa Cavaliermaneer med Kaarder, men med - Kosteskafte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Den Hollandske Armee skal nu bestaae af 1972, Mand Cavallerie og 18057 Mand Jnfanterie, hvis Lønning beløber sig til 4 Mill. 51401 Gylden aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Af de Lande, som nu forenes med Frankrig, indbefatte Parma og Piacenz a 90 Mile, og have 300,000 Jndb. og 2 1/2 Mill. Franker Statsindtægter, den Liguriske Republik indbefatter 110. Mile og 500,000 Jndbyggere, den Jtalien ske Republik 580 Mile, 4 Mill. Jndb. og 26 Mill. Florins Jndt. Republiken Lucca 23 Mile og 120,000 Jndb. - Ved denne Forening, forøges altsaa Frankrige med 803 S. Mile Land og 4 Mill. 920,000 Jndb. - J Revolutionskrigen blev det forøget med 2000 Mile Land og 7 Mill. Jndb. - Frankrige har altsaa vundet ved sin Revolution 2803 Mile Land og 11 Mill. 920,000 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
J Sydpreussen lever der nu en Mand, som er 138 Aar gammel. Kongen af Preussen har naadigst forundt ham en aarlig Pension af 36 Rdlr. Man anfører følgende som Aarsag til den Hemmelighed, der indhyller den Toulonske Flaades Bestemmelse. Den Franske Keiser havde nemlig faaet fire forskjellige Planer angaaende denne Expedition. Han casserede og brændte tre deraf, og sendte den, han valgte, selv til Toulon, hvor den blev realiseret. Planernes Forfattere vide altsaa selv ikke, hvilken af dem Keiseren har valgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Den Franske Keiser har forlangt af Søministeren en Efterretning om de Jndividuer, og Navnene paa de Regimenter, hvis Lemmer have udmærket sig ved Fecamp i Fægtningen mod en ti Gange saa stærk Fiende. De Franske Canonskibe førte kun 12 Canoner og 150 Mand, og de Engelske havde derimod 4 store Skibe, som førte 120 Canoner og 700 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Adskillige Franske Bureaux betjene sig allerede af den gamle Tidsregning, og man mener at den Republicanske vil ganske ophøre i Septemb. Maaned d. A. Hovedvanskeligheden, at Finance regningen i hele Riget begynder med d. 23 Sept. vil man bortrydde ved at indskyde 3 1/2 Maaneder. Man kan her i egentlig Forstand sige: Tiden opløser alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Jndbyggerne i Mexico have gjort et Slags Opstand, for at afværge Sølvets Udførsel til Spanien, da de troe, at det dog kun kryber i Engellænderne. 1
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
J Esser i Engelland er der nylig kommen Jld i en der i Landet meget berømt og ældgammel Eeg, hvis Stamme var 48 Fod i Omfang, og som udbredte sin Skygge over en heel Acrel Land (14,520 Fod). 4 Man mener, at den har været 500 Aar gammel. Det meste af Stammen og alle Grenene bleve fortærede af Jlden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Hofraad Blumenbach i Gottingen besidder nu den største Samling af Pandeskaller, og blandt disse Pandeskallen af en romersk Overofficier, som har levet for 1700 Aar siden, hvilken han har faaet foræret af Cardinal Borgia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Efter Engelske Beretninger eier nu Storbriannien 923 Krigskibe, som føre fra 120 til 10 Canoner. De ere alle numererede fra No. 1 til 923. Blandt disse regnes ikke engang leiede Skibe, Hospitalskibe &c. Diezzar Pascha (fortsat). Naar denne Barbar troede, at en Jndvaaner i hans Statholderskab havde sammenskrabet nogle Penge, lod han ham kalde, og fordrede en bestemt Sum af ham. Vægrede denne sig eller kunde han ikke tilveiebringe Pengene, saa lod Diezzar ham prygle paa Maven og Fodsaalerne; vedblev han at vægre sig, saa lod han ham afskjære Ører og Næse &c. Naar han ikke kunde faae noget af Manden, saa lod han Konen komme, og, naar denne ikke strax sagde, hvor Pengene gjemtes, lod han hendes Bryster, saa skrækkelig og vedholdende sammenpresse med Skruestokke, at hun under de største Pinsler opgav Aanden. Da Mamelukkerne engang i en Opstand trængte lige ind i hans Harem, blev han saa rasende skinsyg, at han vilde lade alle Fruentimmerne myrde, men de fleste havde taget Flugten. De Tilbageblevnes Dødsmaade bestemte han selv. De mindst skjønne og gamle bleve bragte i Fartøier ud i den aabne Søe, og der druknede, andre bleve indsyede i Sække og derpaa druknede, og atter andre maatte først udstaae de græsseligste Piinsler og bleve derpaa levende kastede i en dyb Brønd, hvori mange af de fornemste Officierer havde fundet deres Grav, og hvoraf der opsteg de giftigste Dunster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-08
Den yngste og meest yndede af disse Slagtoffere, som var en stor Skjønhed og som han sparede tilsidst, myrdede han med egen Haand. (Fortsættes, Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Nyeste Skilder. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Kjøbenhavn. No. 78. Den 12 Julii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Authentisk Efterretning om de Røvere, som have overfaldt Hr. Capitain N. P. Holm paa hans Hjemreise fra Vestindien. (Et Aftryk af Notarialforretningen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Den 19de Kl. 1 Eftermiddag fik de tvende Orlogskibe i Sigte, og Kl. 4 skjød et af dem et lost Canonskud, satte Fransk Flag til og praiede dem, og da Capitain Holm havde svaret dem hvor han kom fra og hvor han gik hen, seilede det strax igien bort. De befandt Lekkasie ved den Bolt, som Bugsprids=Bardonen havde brækket af, som de lettede og forsaae saa godt som mueligt. De fik en Skonnert at see til Luvart, som de ommeldte tvende Fregatter strax gjorde Jagt paa saa længe de kunde vine dem, hvorefter de igjen fortsatte Reisen uden noget merkværdigt til den 9de Junii, da de fik en svær Byge af V. N. V., som krængede Skibet ned med Reilingen under Vandet; men samme reiste sig dog igjen strax; de befandt mere end sædvanlig Vand ved Pumpen, men de holdt dog lens Skib, De fortsatte derefter Reisen med foranderlige Vinde og Veir, dog uden noget tilstødende Uheld, til den 25 Junii, da de ankom her paa denne Stads Rhed, hvor de maatte blive liggende under Qvarantaine til den 29 Junii, da de fik Practica og lagde med Skibet ind igjennem Bommen, og kom samme Dag til forrige Handelscompagnies Plads, hvor de nu have udlosset deres hele indehavende Last, som, saavidt dem er bekjendt, er befunden god og ubeskadiget, undtagen nogle Sække Caffee, som af tilkommende Søevand var noget beskadiget. Endelig declarerede de, at den Skade, som kunde være skeet, ikke var foraarsaget af Forseelse, Forsømmelse eller Uagtsomhed, hverken af deres Capitain eller dem Skibsfolk, samt at de til Frelse af Liv, Skib og Gods havde været nødsagede til at sætte dem til Modværge imod Røverens Overfald, og at Nødvendigheden allene havde tvunget dem til, da de igjen ventede Overfald af bemeldte Røverpak, at skille dem ved de tvende fangne Røvere, som desuden hele Veien vilde have sat dem i Usikkerhed, formedelst de mangfoldige Krydsere, som de bestandig og ofte havde seet, hvoriblandt der let kunde have befundet sig en lige saa stor Canaille, som den de havde været nødsaget til at stride med, og i øvrigt henholdt dem til det ovenfor om denne Sag af dem forklarede, hvilket de samtlige ved Lovens Eed tilbøde sig at bekræfte. Til Bekræftelse under min Haand og hostrykte Embedssegl. Actum Præsente teste Johan Chr. Riisbrich. Havniæ Anno & Die ut anten. Quod Attestor. G. H. Olsen, Not. Publ.,(L. S.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Et Middel til at underrettes nemt om Boende i et Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Det medfører ikke saa lidt Uleilighed for Boende i en Gaard, især i Stuen, at besvare de mangfoldige Spørgsmaale de overløbes med om de andre Medboendes Værelser i Gaarden, og ofte om saadanne Familier, som for nogle Aar siden have boet der, men allerede længe kunne være borte fra. Det er for den, der søger en Mand, han har at tale med, heller ikke saa behageligt at være nødt til at uleilige Uvedkommende, for at forvisses om og den Omspurgte boer i de Gaard, og da i hvilke Værelser. Behageligt er det med Hensyn hertil, naar paa Døren findes den Boendes Navn, som dog endeel Steder træffes, og endnu mere behageligt at forefinde et Papiir heftet paa en Væg eller en Dør ved Husets Indgang, hvorpaa læses: N. N. boer i Kielderen. N. N. boer i Stuen. N. N. boer paa første Sahl. N. N. boer paa anden Sahl o. s. v. Og var det ikke godt, naar ved hver Flyttedag opsloges paa et beqvemt Sted i Port eller Forstue, ikke for langt oppe fra Gulvet, et saadant Blad i enhver Gaard, eller hvert Huus, For at ikke i Navnets Bogstavering skulde indløbe Feil, var det vel bedst, at enhver Boende eller Jndflyttende selv skrev sit Navn. Alt hvad derpaa behøvedes, kunde jo, om man vilde, være skrevet: men, vilde man, da kunde jo ogsaa nemt faaes trykte Blanquetter, med aaben Plads blot for Jndskrivning af Navnet. Naar Tingen kom i Gang, leverede nok Bogtrykkerierne dem. Enhver Boende eller Logerende kunde godtgjøre Verten een Skilling om Halvaaret, og dermed vilde Bekostningen kunne være gjort. Logerendes Navne og Plads maatte ligeledes være anført. Flinkt var det, naar derhos tillige blev anbragt, hvad Tid en Mand kunde bestemme sig til, rimeligen at være sikkerst hjemme. Derved saae enhver strax den beqvemmeste Tid at tale med den man ønskede. Vilde man sætte over ethvert saadant Veiviserblad Dato, Flyttedagen nemlig og Aarstal, da kunde tillige et eller to af de forrige Blade blive siddende, hvorpaa Bortflyttende kunde anmodes om at antegne, hvor de flyttede hen. Derved skaantes Uleiligheden og Tidspilden, som ellers Spørgsmaalene herom ofte volde. Det for Tiden gieldende Blad maatte sættes paa det meest i Øine faldende Sted, de ældre i en lille Afstand derfra, dog lette for Øiet at finde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Kjøbenhavns Veivisers Forfattelse og Rigtighed kunde ogsaa derved lettes og vinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
En Reisende kan her i nogle faa Dage have med mange at tale; ham vilde ogsaa en saadan nem, hurtig, sikker, og ingen uleiligende Underretningsmaade være særdeles behagelig. C. N. Krarup, Præst for Aale og Tørry i Aarhuus Stiff
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Blandede Nyheder. J Hempels Avis læses nu ogsaa, at den almindelige Direction for Universitetet nu er oprettet, og at Hr. Prof. Engelstoft er beskikket til Secretair ved samme. De Forretninger, som tilforn henhørte under Patronatet ved Kjøbenhavns Universitet, blive nu forenede med samme. Man mener, at dette Departements Bureau vil blive i den Lercheske Gaard, som Regjeringen nylig har tilkjøbt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Naar andre Blade fortælle, at der for nærværende Tid kun ere to Professorer ved det juridiske Facultet i Kiel, saa er dette aldeles urigtigt. Facultetet har just paa denne Tid fire duelige Lærere i Professorerne Cramer, Schrader, Schwepp og Reitemeier. . Erkebiskoppen af Upsal, der nylig har været her i Kjøbenhavn, besøgte meget flittigen de Theologiske Professorers Forelæsninger. Han kom ganske ubekjendt paa Prof. Moldenhavers Forelæsninger i Følge med Cand. Theol. Mønster, og Professoren opdagede først efterat Forelæsningen var tilende, at den fornemste Geistlige i Sverrig havde været blandt hans Tilhørere, Ærkebiskoppen er en Mand i sin bedste Alder, temmelig høi og robust. Han taler de fleste Europæiske Sprog med Færdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
. Det hedder nu, at Bergens Magistrat skal, formedelst Byens Størrelse og de tiltagende Forretninger, forandres, og at der skal ansættes derved Kongel. Fuldmægtige og Copiister ligesom ved Kjøbenhavns Raadstue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
J Nyhavn ligger der nu en Brig af ganske ny Bygningsmaade, bygt af en Skibsbygmester i Flensborg. Med den ringe Besætning af otte Mand fører dette Skib 67 Commercelæster, og kan endog gaae til Ost= og Vestindien. Det føres paa Kjøbmand Nielsens Regning. Den store Mand, som lader sig see for Penge, er nu ankommen til Roeskilde. Uagtet der i vore Dage gives en skjønne Mængde saakaldte store Mænd, saa skal denne dog virkelig være værd at see, da man her ikke som hos andre store Mænd behøver at forlade sig paa fremmed Authoritet, Avis og Panegyristrelationer, men baade kan tage og føl paa hans Storhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Udenfor Kjøbenhavns Vesterport anlægges nu et stort Bryggerie, hvortil man er i Begreb med at opføre Bygningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Tre Søfolk ere i Kjøbenhavn blevne arresterede af Politiet, fordi de have opbrudt Lasten paa en Paquetbaad, hvorpaa de fore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
J Stokholm er der udkommen en Forordning, som ophæver det Vestindiske Compagnies Privilegium fra dette Aars Udgang af at regne. Efter denne Tid staaer det alle Svenske Undersaatter frit for, at handle paa St. Barthelem, Vestindien og Nordamerica under visse betingelser. Depoter for Vestindiske Varer maae kun være i Gothenborg, Carlshamn og Stokholm. Recognitionen af Varer, beløber sig til 1/4 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Fra Trondhjem meldes under d. 1 Julii følgende: Sæden staaer her ualmindelig slet, 2 a 3 Tommer over Jorden er dens hele Høide, man frygter med største Føie for Vinterens Komme, da Kornforraadet i det Hele er ubetydeligt, og vi til Dato ikkun have havt saare liden Tilførsel. En Tønde Rug koster her 8 1/2 Rigsdaler og Danziger Rug 9 Rdlr. Man behøver ikke at anvende megen Grublen for at indsee de rædsomme Følger, hvis Høsten skulde slaae feil og Tilførselen skulde mangle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
J. Trondhjemsavisen roses Georg Fredrich Ducke, Handelsmand i Wigan paa Hitteren saare meget, som den, der har hjulpet og crediteret alle Hitterens fattige Jndbyggere, der eller havde maattet lide den allerstørste Nød. Naar ingen Anden vilde hielpe dem, bleve de dog hjulpne hos denne retskafne Mand, skjønt han indsaae, at han ikke kunde faae det Halve af det, han crediterede dem, nogensinde igjen, da de for en stor Deel ere yderst fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Den Gaard paa Christianshavn, hvori den afdøde Grosserer Niels Broch havde samlet 13 Tønder Guld, skal nu i sin foryngede og forskjønnede Skikkelse sælges ved offentlig Auction. Den Franskspanske Flaade fra Toulon, og Cadix er den 14. Maji ankommen ved Martinique. Endnu den 24. Maji har den ligget der, og den bestaaer af 11 Franske Linieskibe, 7 Fregatter, en bevæbnet Fregat en Flute, 5 Spanske Linieskibe, en Fregat og en Brig. Den har 12000 Mand ombord, og har tilbragt 34 Dage paa sin Fart til Martinique. Dens Hovedbestemmelse skal have været at angribe Jamaica, som imidlertid allerede i Forveien var underrettet om dens Ankomst og som vil blive vanskelig at indtage, da dets militaire Magt bestaaer af 16000 Mand, foruden mange Negre, som lettelig kunne bevæbnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Nelson er allerede d. 17 Maji passeret Madera, og hans Flaade bestaaer af 9 Linieskibe og 3 Fregatter. Naar han nu forener disse med Conchranes og Dacre's Escadrer, der bestaae af 9 Linieskibe og 14 til 15 Fregatter, saa kan han modsættede Franske en Magt af 18 Linieskibe og 18 Fregatter. Mærkeligt er det, at Fregatten Mercury, som bar bragt ovenanførte Efterretning, er den samme, som var bleven sendt til Jamaica med Efterretningen om Toulonerflaadens Udløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
J det Kongel. Arsenal i Woolwich opkom der nylig en Jldebrand i Nærheden af et Krud magazin, hvori der gjemtes 200,000 Tønder Krud. Adskillige Magaziner af Hamp, Hør, Olie &c., som kun vare 12 Skridt derfra, brændte, men Krud magazinet selv blev lykkeligviis frelst ved den Mængde Sprøiter, som ilede til Hjelp. Soldaterne, Artilleristerne og Brandfolkene lode sig oversprøite med Vand, for at kunne udholde Heden. Jlden varede to Timer, og man mener at den var anlagt, udi Den hele Britiske Landmagt bestaaer nu af 21300 Mand Cavallerie, 115700 Mand Jnfanterie og 75794 Mand Milits, i alt af 212794 Mand, foruden 400,000 Mand Frivillige. Engelland kan alsaa stille 600,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
I Paris udgives nu en ny Udgave af Nostra damus's Spaadomme fra det 16de Aarhundrede, med Forklaringer. Udgiveren vil til Punct og Prikke bevise, at Forfatteren allerede den Gang har forudsagt Napoleons Tronbestigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Da den Franske Keiser holdt sit Jndtog i Brescia kyste Folket hans Støvler, Hest &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Bonden Peder Laursen, een af Hauges Tilhængere i Haderslev, har i forrige Aar udgivet et Skrivt, under Titel: et ufuldkomment Sangoffer i nogle visse Tilfælde, som er et sandt Sangoffer paa Fanatismens Altar. Det har endnu ikke været offentlig anmeldt. Endskjønt det indeholder den bedrøveligste Nonsens, er det dog meget vel skikket til at forvirre menig Mands Begreber. Forfatteren er meget bekjendt i den Egn af Jylland, hvor han boer, baade som Hovedmand for et Partie af de Hellige og for en Strid, han har havt med hans Sognepræst. Det værste af alt er, at han truer med endnu et af hans Hierneproducter. J andre Lande skrive de Skrivtlærde Bøger medens Bønderne føre Plougen. Hos os er det desværre som oftest omvendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-15
Nyeste Skilderi Kjøbenhavn. No. 79. Den 15 Julii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-15
Bekjendtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-15
(Slutningen i næste Numer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-15
Blandede Nyheder. Den store Schweizer lader sig nu see paa Vesterbro. Han er 41 Aar gammel og har allerede i hans 16de Aar været ligesaa stor som han er nu. Hans Forældre have, efter hans Sigende, vel været temmelig høie, men langtfra ikke saa høie som han, Han har tjent ved Armeen og været med i Revolutionskrigen. Naar man betænker, at alle ualmindelig store Folk sjelden ere velskabte, saa maa man tilstaae, at han, i Forhold til sin Størrelse, er temmelig vel proportioneret. Han er givt med en Kone af almindelig Størrelse, men har ingen Børn. Han har havt eet, men det har Døden berøvet ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-15
De Franske Skuespillere skulle have faaet Tilladelse til at spille endnu to Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-15
Det hedder nu, at Hr. Statsraad Moldenhamer er bleven udnævnt til Conferenceraad, Hr. Justitsraad Schønheider til Etatsraad, Høiesteretsadvocaterne Rotbøll og Wivet til Justitsraader. Det hedder ligeledes, at Hr. Pastor Pavels bliver befordret til Domprovst i Obensee.