JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Paris, 31 Octobr. Vore Kanon= og Flad baade fare nu langs Kysterne fra Haun til Havn næsten ganske uhindret, da Engelskmændene for det før 1ste synes at ville afgive blot Tilskuere. Ved St. Malo ligge nu 50 Kanonbaade seilfærdige. Til Boulogne ere d. 26de atter indløbne 27 Fladskibe, komne fra Dynkirken. De have den 36te Halv brigade ombord. Sammesteds bygges paa en svømmende Fæstning, som besættes med 90 Kanoner, og hvortil er ankommen fra Dynkirchen 3 overmaade svære Touge, hvert af 15000 Punds Vægt. Man kan ikke andet, end ansee Toget mod England nærda man alt føler Anstalter til 2 Divisioners Jndskibning, har uddeelt Signalflagene, og bragt Brændevin, Proviant og Munition ombord paa mange Fartøier, ligesom de til Kanonbaadenes Besætning fordeelte Batailloner øve sig paa Strandbredden ved at skyde med Kanonerne efter tomme Fade. Ved Ostende aander alting Krig. Staden og hele Egnen er opfyldt med Tropper.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Et engelsk Oportoskib med 162 Piber og 41 Bariker Vin er erobret af vor Kaper Repressaille, Krigsministren Berthier er tilbagekommen fra sin Kystreise og har aflagt Førstekonsulen Beretning om hvor vidt alting til Toget mod England er fremmet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Ved Cherbourg har en Storm nylig besparet en 50,000 Franker Arbeidsløn paa Bonaparthavnen, ved at sammenvælte de nedsænkte store Stene, just derhen, hvor man vilde have dem.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Admirak Latouche=Trewille er med 13 Personer, ankommen til Marseille fra Kap Francois, hvorfra han var afreist formedelst en svær Sygdom, hvori han havde liidt meget.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
General Rochambeau melder fra St. Domings under 4de Juli, 2 P. 28 Juni have vi her begyndt Fiendlighederne. Fregatten Poursuivante Sloges ved Mole med 5 engelske Krigskibe i 3 hele Timer, tilredte eet af dem ilde og løb derpaa ind til Kap Francois. Fregatten var ei engang fuldelig eqviperet. Vor Situation er ikke skiøn, dog er der nogen Fortieneste ved, at forsvare sig i en Kolonie, som rystes af Krig baade inden og uden.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
J Paris er der fornærværende Tid Brød og Kiød i Overflødighed; men Smørret er dyre, hvori Sommertørken, og ikke Regieringen, er Skyld. Sært er det, at de klynker mest, der skader mindst. Man hører f. Ex. Madame - - at beklage sig over Tingens Orden, endskiønt hun fra en Modehandlerske er bleven til en Dame paa 50,000 Livres. aarlige Jndkomster. Hr. - - klager hestigt over, at han nu har ikke meere end 120000 Frankers Gage, da han dog tilforn kun havde 2400. De, der nylig ere blevne rige, beklage dem, at Omstændighederne ødelægge dem - saa man vel maa sige, som Voltaire sagde om sin høie Patron, da han udgav sin Antimachiavel: Han spytter i Kaalen, for at holde andre fra at spise med ham deraf.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Nys er her udkommet et Karrikatur imod gamle Koners fordærvede Sæder, med Overskrift: En Moder efter Moden. Paa Billedet seer man en grumme stor grim Kone, bellæsset med Juveler og Kniplinger, Brystet ganske blottet og med et langt Slæd, hvorledes hun føres paa Promenade af en ung Giæk, hvem hun tilkaster forliebte Blik. Begge hendes Døttre, karrigt paaklædte, følge bag efter hende med nedslaaet Mine og passende Skridt. Den 25de, om Aftenen, blev i St. Cloud arresteret et Menneske, som hele Aftenen havde holdt sig skiult ved Slottet, og nogle Gange pikket paa Madame Bonapartes Vinduer. Man troer, han har en Skrue løs.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Samtlige Republikens Overembedsmænd have optaget den franske Klædedragt igien, og Pantalongerne har man ikke seet Færd til i 12 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
En velklædt Dame styrtede sig igaar i Seinen, for Huusbekymringer Skyld. Hun blev dog reddet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
J Marseille har Præfekten ladet opbrænde hele Oplaget af et Himmelbrev, hvori lovedes alle dem, som bare det, at den onde Aand ikke skulle saae Magt med dem, at ingen Lynstraale skulle kunde ramme dem og at de Frugtsommelige skulle faae en let Fødsel.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
J Niza er en fransk Jæger bleven styrtet udaf et Vindve. Man fandt det døde Legeme mishandlet ved mange Dolkesaar. Fire offentlige Piger, som boede i Huset, bleve derpaa arresterte.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Wien, 29 Octobr. Til at bedekke de ufravigelige Statsudgivter er ogsaa Brevportoen bleven forhøiet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Fyrsten i Wallachiet har eftergivet alle Lands indvaanerne et heelt Aars Afgifter - N. B. efter en Aftale, som skal være skeet imellem Rusland og Porten.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
J Prag staaer endnu en Fortifikations=Overskandskorporal i Tieneste, 100 Aar gl. Han tienede 47 Aar som Gemeen i næstforrige Tyrkekrig og i to preussiske Krige, og har i alt tient Huset Østerrig i 80 Aar. Han bærer en guld Æresmedaille.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Berlin, 3 Novembr. J Ostpreussen har en Daglønner, ved at lede efter Jordbær, funden et Stykke raadt Rav af en forunderlig Størrelse. Det var 13 Tommer lang og 8 1/2 bred og veiede 13 1/2 Pund. En Ravhandler bød Finderen strax 8000 Daler derfor; men da alt Rav er her et Statsregale, tog Kongen Stykket tilbage fra Overforstmesteren, som havde afkiøbt Finderen det, imod en Erstatningen af 1000 Daler.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Leipsig, 2 Novbr. Prof. Rudiger her har udgivet i Trykken astronomiske Beregninger og en Beskrivelse over den store Solformørkelle, som er at vente den 11 Febr. 1804, og over den Maaneformørkelse som gaaer foran samme.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Frankfurt, 1 Novbr. Den 24 f. M. tog i Mayntz det offentlige Forhør over Skinderhans og hans 65 Medskyldige sin Begyndelse. De bleve samtlige hentede fra Fængslerne parviis sluttede i en lang Kiøde, og de første i Raden var Skinderhannes, og hans Fader. De 5 Fruentimmer har man paa Bærehører. Ankomne i Forhørsalen gav man førend Forhøret begyndte, hver af Mandssangerne et Hvedebrød og et Glas Brændevin at starke sig paa men Qvindespersonerne fik en Kop Kaffe. Skinderhans raad og drak og syntes vel tilmode, hvorimod hans Faders Ansigt udtrykte den dybeste Tungsindighed. Det er ikkun 53 Forbrydelser, som hefte paa den hele Bande.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Kronprinsen forlystede sig den 5 November med Jagten i Jægersborg Dyrehave.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
J Anledning af, at man udenlands har arbeidet paa den meget vigtige Gienstand for Huusekonomien, at forvandte Been til Føde, have Landhuusholdningsselskabet i Kiøbenhavn, for ogsaa at befordre denne Sag her i Landet, udsat en Præmie af 100 Rd. for den bedste Besvarelse paa Spørgsmaalet: Hvori er des man bedst forvandler Been til en nærende Føde.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Af en i de berlingske Aviser indført Skrivelse fra Kiergaard ved Aalborg, erfares, at det store Foretagende med at udtørre Nørreøre Søe ved Kanalers Gravning, har lyktes saavel, at allerede over tresterdedele af Søen nu er tør Bund. Til Planen hører ogsaa at en Veile paa et Par Tusinde Tdr. Land ind dæmmes fra Limfjorden, og Dæmningen ved den ene Ende er alt færdig. Ogsaa skal fra Hovedtanalen drages en Bitanal ned til Limfjordens Stildyb, for med Baade at kunne gaae lige fra Skibenes Ladeplads en heel Mil op af Kanalen, at hente Torv i Bratskovs uopskierelige Mose. J øvrigt meldes, at dette skiønne Foretagende er at mange anseet for daarligt og tatterligt, ja man har endog virkelig søgt at lægge Hindringer i Veien, for at standse den, og derved i desværre, bidraget til at giøre det noget mindre almeennyttigt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
J Khavn, har man nu opfundet, at ogsaa Rughalm kan, pulveriseret, tiene til at lægge en nærende Drøielse i det kiære, nuomstundet saa kostbare Brød.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Paa en af de sidst hiemkomne Chinafarere fandtes en Deel af Kaffeen og Theen m. v. bedervet og blev derfor foranstaltet begravet i Dybet mellem Sver tig og Danmark.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Den 15 October døde i Bergen, Biskoppen over Bergens Stift, H. H. Hr. Dr. Ole Jrgens, hans næsten fuldendte Embeds 55de og Alders 80 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Aalborg, den 15 November. J Anledning af det sidstleden i disse Aviser yttrede Ønske om et lidet Sygehuuses Oprettelse og dermed forbundne Fødselstiftelse i Aalborg, har man troet, det for mange ikke vilde være unteressant at tilbagehente et af Hr. Pastor Blicher i Randlev i Jris og Hebe f. A. indførte Forslag om et Udstyrelses=Selskab eller Kasse for fattige Piger. a Øer er (saa lyder Forslaget) i vore Dage saa umiskiendeligen og paa saa mange Maader bleven sørget for Almeenvel og Folkeformerelse, at Udsigterne høiligen maae fryde hver en dansk Statsborger. Udskiftningsvæsenet nærmer sig til Fuldendelse. Den talrigste Borgerklasse er bleven indsat i sin naturlige Frihed og Rettigheder. Næringsveiene ere forflere de. Adskillige Opmuntrings= og Understøttelses=Anstalter ere oprettede. Medicinal- og Giorde moder væsenet *), samt adskillige Redningsmidler fremhiulpne m.m. Alligevel kunne endnu flere Midler anbringes til Folkemængdens Forøgelse, saasom: at standse overhaandtagende Luxus og Ligegyldighed for Egtestanden, samt at befordre dennes Tarv ved sat tige Pigers Udstyrelse. Dagens tiltagende Overdaadighed og Glimresyge giøre, at Mangen en nødvendigere maae beile til en Pengesum, end til en dydig men fattig - Pige. Hvor mangen elskværdig og huuslig Møe maae ikke henleve sin blomstrende Tid ugivt, blot fordi hun mangler Medgivet? Hvad, om patriotiske Mennesker enedes om, at oprette under kongel. Approbation et Udstyrelses=Selskab eller Kasse, hvis Indretning kunde være omtrent saaledes: at ubemidlede Egt folk indsatte for en nyfødt Datter fra 12 1/2 til 100 Rd., imod at forvisses om, at faae 10 Gange saa meget udbetalt til Udstyr, saasnart hun var bleven lovligen givt, der ei maatte skee, før hun havde fyldt det 16 Aar. - Resten af Forslaget forbigaaes her, da det sandsynligt kun er forbeholdt Efterslægten, at sætte slige Ting i Værk.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Brødtaxt, ansat efter Hvedens og Rugens nuværende Priis i Overensstemmelse med det kongelige Rescript af 26de Januarii 1798. Hvedestød, godt og vel baget, saasom: Raspede Brød for 2 Stilling 1 Lod 2 Qvt. Fransk Brød for dito 8 Lod 1 Qvt. Hvede Simler for 1 Skilling 4 Lod. Runde Brød for dito 4 Lod 3 Qvt. Hvede Tvebakker for dito 3 Lod 2 Qvt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Sigtet Rugbrød. Et fire Stillings Suurbrød 22 Lod Et toe Skillings dito 11 Lod. Et een Skilling dito 5 Lod 2 Qvt. Kavringer eller Tvebatter for en Skilling. 3 Lod 2 Qvt. Grovbrød, vel giennembaget, Et femten Stillings Brød 5 Pund 4 Lod. Et otte Skillings dito 2 Pund 24 Lod. Et fire Skillings dito 1 Pund 12 Lod. 5) Man er endnu ei saa ganske enig om at falde den forrige Jordemoder: Giordemoder. Stulle det itte være mere etymologisk, at kalde hende: Hiordemoder, thi hun er jo dog, saa at sige, Moder, til den hele Hiord. Selve Præsterne faldes jo Hyrder. Et toe Skillings dito 22 Lod Grovbrød, som Jndvaanerne selv udi deres Huuse deine og opslaae og Bagerne derefter bage, derfor betales udi Bagerløn af en Skieppe Meel 5 Stilling, og meere maae ikke tages. Da der efter Raspet og Franskbrød ingen sædvanlig Efterspørgsel er, tilpligtes Bagerne allene, at have disse Sorter Hvedebrød, naar de af nogen bestilles. Alt Brød, som Bagerne udsælge, skal være godt og forsvarligt udbaget af reen Hver de og Rug. Og have de nøie at rette sig efter denne Taxt under Straf efter Anordningerne. Klager antages ikke paa Vægten, naar det fine Brød er 24 Timer gammelt, og naar Rugbrød er gammelt, maae ei ansees at samme veier 1/2 Lod ringere paa hver 12 Los; dog maae Bagerne vaglig være forsynet med frisk baget Brød. Aalborg Raadstue den 7de November 1803. Hornsyld. Top. Gleerup. Hübertz.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Kiøb Tart. Hvorefter Slagter Lauget i Aalborg indtil videre skal selge deres ferske Kiød, nemlig: Oxe Kiød, De bedste Stykker Brystet og næst Brystet som afhugges efter Kiøbernes Forlangende a Pundet . Tyndstegen og Høi Ribbenene som i smaat hugges a Pundet Hele Fierdinger, a Pundet . . 6 s. Kalve Kiød Bagsterdingen, a Pundet Forfierdingen, a Pundet Lampet Kiød, Af det beste og fedeste a Pundet Det ringere Slags, at Pundet . . 6 1/2 s. Sine KiøFersk Flest Folparten og Skinken a Pd. 8 s. Mellemflesket som det fedeste a Pundet, 9 s.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Frieslagterne skal være forbundet til at selge Punget af hver Slags 1 Skilling ringere end foranførte. Hvilket de saaledes holde sig efterrettligt under Fire Rigsdalers Straf, ifølge de allernaadigste Laugsartitters Bydende af 5te Mai 16835te Post. Aalborg, Randstue den 11 November 1803. Hornsyld. Top. Gleerup. Hubertz.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Avertissements. Træt af Livets Besværligheder og med fast Haab om at tage et saligt og udødeligt Liv i Besiddelse, omskifrede vores gode og uforglemmelige Moder Enkefrue Krigs=Raadinde Gleerup til Rødsleth, Tiden. med Evigheden, ved en stille og roelig Død i Gaar Eftermiddag Kl. 4re, i hendes Alders 82 Aar, som herved bekiendtgiøres den salig Afdødes Slægt og Venner af hendes efterlevende Børn. Rødsleth den 13de November 1803. S. Gleerup. Jde Kirstine Gleerup. Fattigvæsens Protocoller faaes hos Undertegnede, i Lader og Dito i Velsk Bind, af forskiellig Størrelse; hvorfor jeg vil have mig recommenderet hos de Hr. Præster. Med Fornøielse besørger jeg dem Autoriseret og den billigste Behandling loves. Aalborg den 15de November 1803. Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Fredagen den 25de Novembr. bliver Assemblee: Ball paa Kiøbmandenes Kompagniehuus, som tager sin Begyndelse Kl. 5, de respective Herr, og Damer, saavel inden som udenbyes, der maatte finde Behag udi at deeltage i Fornøielserne, vilde behageligst lade deres Entre-Billetter afhente hos mig undertegnede, som koster for hver Person 4 Mk. 4 s. og ellers i ovrigt paa de bekiendtgjorte Vilkaar. N. Meller, Klubvært. Karethmager Hansens Kone, boendes paa Klosterjordet her i Aalborg, paatager sig at træde Liig, samt forfærdiger Voxlagen til at svøde Liig udi. Til begge Deele udbeder hun sig hos det ærede Publikum, saavel inden som udenbyes, paa det bedste retommanderet. N. B. Herved tager jeg mig den Friehed at tilmelde mine ærede Arbeidskunder, og andre der havet frygtet for at komme i mit Huus nu en 4 a 5 Uger, formedelst den der grafferende Blodsygdom og Dødsfald paa nogle af mine fattige Huusfolk som desværre har indfunden sig hos flere her i Byen; men nu Gud være lover er ve alle friske saa enhver det har noget hos mig at forrette, kan uden Frygt for denne saavelsom for andre Sygdomme komme til mig Aalborg den 12 Novbr. 1803. D. Kløve, Stormager.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Hvem som har en god liden Postvogn at sælge, vilde melde det i Bogtrytteriet, som anviser en Kiøbet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Hvor en ung, god, velf ved og stor Kot, som skal tielve om 12 Dage, for billig Priis er tilkiøbs, anviser Kiøbmand Klitgaard ved Østerport.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
12 St. smaae sede Sviin kan saaes i Kiers Mølle, Libhaverne vilde behage at møde inden Fredag.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
En sort Hoppe fandtes sidste 6te November om Morgenen med en bred vævet Stime paa, og Haren opbundet, foruden nogen anden Aftegning; siddende i Skudtørvgadenne sønden for Lerre Bye samme Hør pe staaer nu hos Jens Christoffersen i bemelte Ler re Bye hvor den af Eieren kan afhentes.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Fra Frisenborg til sønder Ende af Fiordgyden er i Løverdags tabt 1 Par sølv Stangbriller Finderen nye der en god Douceur, af Eieren som Bogtrykkeriet, anviser. Den Stonnert som staaed Norden for indløbet til Hals er igen udkommen fra Grunden ved Mandskabets resen Hielp. Anders Bruun.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Paa Westervig Closter og Bocumbisgaard pr. Thivsted ere 194 Stkr. Staldstudt et faae til Kiøbs rø billige Vilkaar. Libhaverne behage at henvendt den til S. T. Hr. Lieutenant v. Spinth paa Westervis, der 1 Eierens Fraværelse foreviser Vahrene, frenlæger Conditioner og afgiører Handelen. Michael Brandt Kongelige Majestæts virkelig Cancellieraae, Byefoged i Hiørring og Herredsfoged udi Horns Wenneberg Herreder. Giør vitterligt: At for mig haver Examinatus Juris Michael Aagaard til Aastrup andraget at han under 15 d. M. er, paa Grund af et Kongelige Reseriraf 7de dennes, anordnet til - Jfølge een Selveren Svend Jensen Lund af Reistgaard i Tornbye Sogn Hiørring Amt, meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 5 October sidst, ved Stæpning med Aar og Dags Varsel at intalde alle dem der matte formen sig at have nogen Ret til een, af Reistgaards fortie Eier i Aaret 1762, til Jacob Nielsen i Vandsted, udstædt Panteobligation, stor 500 Rd., paa bemelte Gaard Neistgaard, hvilken Obligation itte endnu af Pantebogen stal være udslættet, uagtet den allerede skal være betalt, og saafremt ingen til bestemt Tid skul melde sig, da, for bemelte Neistgaards nu værende Eier Svend Jensen Lund, som er forundet Benesiske um Paupertatis, efter saadan Jndstevning, at erhverve Mortifications Dom paa bestevnte Obligation, tilat lade den af Pantebogen udslette. Thi bliver, J.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
følge denne Sagiørers Begiering og bemelte under 5 October meddeelte Kongelig allernaadigste Bevilling og Benefisium, herved 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Aalborg Stifts Avis og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, indstævnt alle og enhver, som formene sig at have nogen Ret til ovenmelte Panteobligation, at møde paa Hørns Wennevirg Herreders Ting i Hiørring Mandagen den 2 Janv. 1305 Formiddag Kl. 10, for paa lovlig Maade at legitimere deres Fordring eller i manglende Fald for Citantens Demonstration og Paastand at anhøre, overeensstemmende med de Documenter der da vorden fremlagt, samt Rettens Dom at forvente, hvorved berørte Pandtsbligation vorder Mortificeret, og deres tet af Pantebogen udslettet. J øvrigt ville Vedkommende erindre at ingen Foreleggelse eller Laugdag gives. Til Betræftelse under min Haand og Forsegling: Hiørring den 26 Octbr. 1803. M. Brandt. (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Jfølge Placaten af 26 October 1792 indkaldes herved Credi og Debitorer i Stervboen efter min afgangne Spigerfader Jens Østergaard Lund i Scheelund Bye, Hindsted Herred, Aalborg Amt, 3de Gange efter hinanden i de Jydske Efterretninger, til at møde her hos mig inden 12te Ugersdagen fra Dato, da enhver skal blive begegnet efter Lovene og Boets Forfatning. Scheelund Bye pr. Wisborggaard den 24 Octb. 1803. Lars Jensen Smed.
Jyske Efterretninger, 1803-11-15
Fra næstkommende 1ste Maj eller og forinden, kan en Garier, som forstaaer hvad han bør, erholde Condition paa Aastrupgaard pr. Hiøring, hos Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Pera, 9 Ochtobr. De samtlige Ulemas (Lov Forstandige, med Musii i Skidsen, have føledige. Storherren deres allerydmogeligste Begiering, at han vilde erkiøre Kietteren Addul Westad Riligionsskrig og lade Mahomeths hellige Fane vare, for at hver sand Muselmand kunde gribe til Vaaben. Men den engriske Gesandt Drummont skal have raadet Porten, ikke at blotte sig i Europa ved et saa paadseende asiatiske Tog, især paa en Tid, da der i Egnen af Orkante stødt 50,000 Franskmand, som hver Øieblik kunde bruges til en Jnvasion i Grækenland. Alerandrier i Egypten er endnu ikke tabt for Potten.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Venedig, 28 Octobr. En engelsk Flotille fra Malia har ladet sig see for Alexandtien og med de le goptiske Beyers Samtykke landet nogle 1000de Nd. Tropper, som nu holde Forterne omkring Alexandrien besatte.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Lissabon, 15 Octobr. En Koureer fra Ma dit har overbragt den glædelige Efterretning, at Frankrig har, under visse Betingelser, tilstaaet dag de Spanien og Portugal Neutraliteten. Man han ber her, at ogsaa England anerkiender den gierne. Prindsregentens Gemalinde, Datter af Spaniens Konge, vil i næste Maaned holde en Sammenkomst med hendes kongel. Forældre paa Grandserne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Jtalien, 23 Octobr. Fra Neapel er intet andet Nyt, end at Folket er bleven trøster igien ved den hell. Januarius's Blod, som nu kaager daglig Kl. 3 Eftermiddag.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Luftskipperen Zambeccari har paa sin sidste saa fatale Luftreise faaet Frost i begge sine Handet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
3 algierske Korsarer, som i Sext. vilde giøre Landgang paa Sitillen, bleve af Bønderne modtagne saa varme, at de mistede mange Mennesker og 33. af Røverne gave sig sangne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Vien, 2 Novbr. Den sidste mesiske Megling Traad imellem Frankrig og England skal ny ganske vare sprungen itu, og det vil hænge af den franske Landgangs Skjebne, om den til Foraaret maatte kunne knyttes igien.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Erkehertug Johan har af den høit Adel medtaget Lykønskning i hans anlagne Kondjutorvalg, og derpaa givet et Taffel, hvorved endogsaa Hofkiøkkenet og Hoskielderen bleve serverede.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Samtlige Statsudgifterne skulde nu fuldeligt vare bekkede, saa at der ikke behøves at lægge flere nye Skatter paa. Alene Forhøielsen paa Brevpor toen skal aarlig indbringe 12 Mill. Golden.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Haag, 5 Novbr. Finantsplanen for Aaret 1804, der nu er Statsbefindet forelagt, vil, som sikkert formodes, fatte Statudgifterne dobbelt saa hørt som de sædvanlige Jndtagter, uden at man kunne finde andet at dekke denne udøre Deficit med, end nye tvungne Laan og noe emenordmaire Skatter - tunge Byrder, som nu i tum Tid aarlig betage alle Borgere en betydelig Deel af deres Forme og Endverpstid, fierne al Velstand dørt fra Middel standens Boliger, berøve Haandværkerne det Rediønlige og ovenskiøbet delemre Skalkammeret med nye Gield. Mod dem, som udvandre, for at entledige sig Verdene, har Regieringen isønt snange Anstænter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Jfølge et Regieringeret af 12 ere alle neutrale Skibe, ladte med Eeg, nordiske Brader og Skibsbygningsmaterialier, og som allene kunne til føres fra Nanden, seder Adgang til vore RepubudsHavne; ligesaa maae alle Varer, som ikke oprigdelig hidrøre fra Storbrittanien og sammes Kolonier, indføres i vore Havne, uden nogen Formalitet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Den i Mallages Havn udbrudte Eydemie er en andartet Feber, bragt dertil ved et Skib fra St. De mig. Lagerne kunne ikke ret forstaae sig paa den. Allerede skulle 16 danske og svenske Skibekapitainen og en 30 Matroser være bleven et Offer for Sagen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Den 30 f. M. signalerede man i Viiessingen 25 engelske Krigskibe. Man venter et fiendtligt Foretagende mod de leelandske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
De engelske Krydsere vedblive at tage bort af vore Fiskerbaade, hvor de kunne ramme dem.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Departementsbestyrelsen af Holland har udgivet en Forordning, angaaende Misbrug i Lægekunsten, hvorved, blant andet, Hiørdemødrene forbydes at bruge Jnstrumenter ved Forløsninger, som alene Accouleurerne forbeholdte. Alle ikke exammerte Doctorer skulle forvises Stad og Land, naar Penge, straf ikke kunne giøre godt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Paris, 2 Novembr. Fra Rusland er igaar ankommen en Koureer, som Førstekonsulen skal have ventet efter, førend han vilde afreise til Kysterne.