JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Af de i Ribe Stifts Avis Nr. 27, 36, 46, 56, 63, 81, 99 for 1800, og Nr. 4 for indeværende Aar, indførte uindløste Breve fra forrige Aar, findes endnu følgende henliggende, hvilke, hvis de ei inden Udgang Martii a. c. affordres, vorde indsendte til General=Postamtet. Til Gaardmand Clemen Andersen i Skierres, fra Helsingøer. Lars Andersen, fra Veile. Porto 7 Ls. Anders Sørensen Bierdt, fra Ringsted, dito sammesteds. Bruun i Sellerup, fra Warde, fra dito dito J. H. Buhl, fra Christiansfeldt franco S. B. Frurth, fra Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Gerhard Heinrich Hagedorn, fra Hadersleb, Laue Jversen, fra Horsens, Kammerherre v. d. Lybe, fra Kbhvn. Jacob Marchionn & Komp., fra Hamborg. Sincha Jasla Metz, fra Kiøbenhavn Johannes Mørch, fra Randers Jacob Neustædtel, fra Kiøbenhavn Giacommo Regazoni, fra Odense. Wulf Salomon, fra Flensborg, Mad. Seiersen, fra Aarhuus, Franco Hans Sørensen i Jaum, fra Colding. dito fra dito Et Fruentimmer af fat Alder, ønsker sig Kondition til første Maji som Huusholderske, nærmere Anviisning gives fra Adresse=Kontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
I et Jordegods søges til Laans, een Kapital at 16, 18 eller 20 a 24000 Rdlr., paa første Prioritet, imod gangbare Renter, og staae uden at blive opsagt, i 8 a 10 eller flere Aar, til 1ste Maji eller 11te Juni Termin 1801. Godset har kostet 35000 Rdlr, hvoraf kan sees, at Prioriteten er sikker nok. Nærmere Efterretning faaes hos Forpagter Christian Albrechzen. paa Straarupgaard i Holsteen pr. Kolding, til hvilken man behager at adressere sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Under Leerbech Gods, i Weile Amt, er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Gaardmand Thomas Christensen og Hustrue Maren Pedersdatter i Hauretoft Gaard udi Houer Sogn; under Skiftets Behandling er anmeldt, at de Afdøde har efterladt sig følgen de Arvinger, nemlig: Thomas Christensen udi første Ægteskab med Karen Klausdatter, 4re Børn, som ere, en Søn Christen, boende i Potholm, en Datter Anna Maria, givt med Peder Mortensen i Guld dahl, en Søn Klaus, boende i Hauretoft, og en Datter, Anna, der for omtrent 9 Aar siden er reist til Holsteen, og hvis Opholdsted ikke vides, ei heller om hun er levende eller Død, og har efterladt sig Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
J andet Ægteskab med afdøde Maren Pedersdatter, en Datter Anna Chatarine, givt med Huusmand Jens Pedersen paa Leerbich Mark, en Datter Maren Thomasdatter tienende ved Weile, en Søn Peder Thomsen 18 Aar, og en dito Søn Peder, 16 Aar i Houer. Alle foranførte Arvinger, bliver ifølge Plakaten af 26 Octbr. 1792, indkaldet 3de Gange i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, i Riber Stifts Avis og den Altonaer Merkur, at møde her paa Leerbech. Skriverstue 12te Ugersdagen den 8de April, om Formiddagen Kl. 9 Slet, de Myndige selv eller ved Befuldmægtigede, og de Umyndige ved Formyndere; Boets Tilstand er saare ringe, saa der vil blive lidet eller intet at arve. Skiftet formodes anførte Dag sluttet. Leerbech, den 14de Jan. N. C. S. Wiborg. Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Mathias Christian Vævers forhen beboende Gaard i Kiøbmagergaden Nr. 204, her i Staden, er med dens paa Byens Mark tilfaldne Jord m. m. at faae tilkiøbs. Liebhaverne behage at henvende sig til Hr. Raadmand Buhl i Fridericia, og med ham at slutte Kiøb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Overmaade got Hvedemeel faaes for billig Priis hos Voigt. Ved Tallotteriet 687 Trækning i Altona udkom: Nr. 74, 32, 43, 55, 45.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Paris, den 2 Febr. Jgaar var hele Paris fyldt af det Rygte, at en ny Sammensværgelse var i Værk, som vilde have sprengt Thuilleriets Slot i Luften. Men dette hele bestod blot i, at man om Natten Kl. 1 havde opdaget et Menneske, som var ifærd med at bryde nogle Jernstænger ind af et Vindue paa Palaiet. Dette var altsaa en Tyv, og som intet vidste af underjordiske Gange eller Miner. Jgaar blev Deherrer Arena, Cerachi, Demerville, og Toponi=Lebrun, som vilde have myrdet Over konsulen i Operahuset, ifølge Kassations=Tribunalets Dom, guilotineret paa Grevepladsen. Da deres Defenfor hørte den fældede Dødsdom for Tribunalet, faldt han i Afmagt, og man maatte bære ham hiem. Allerede om Morgenen tidlig var en stor Deel Tilskuere forsamlet, og Henrettelsen skulde have gaaet for sig Kl. 12 om Middagen, men da de dømte først forlangte at tale Politie=Præfecten, saa kom de ikke paa Retterstedet førend Kl. 2 om Eftermiddagen, og inden 10 Minuter derefter, vare alle 4 Hoveder af kappede. Hvad de idømte egentlig talede Politie Præfecten, er endnu ikke bekiendt. Da de traadte i Karren, som førte dem til Retterstedet, sang de: "Forbrydelse skiænder ei Blodsudgydelse" og til det sidste søgte de at holde sig munter og leende, men som man tydelig kunde see ei kom dem fra Hiertet. Under Tilskuerne herskede største Tanshed; der blev ikke klappet i Hænderne, da de afhuggede Hoveder bleve acteur.) fremviste, men heller ikke viist mindste Medlidenhed. De fleste af Tilskuerne troede disse vare Ophavsmændenne af Helvedmaskinen. - Aftenen førend disse bleve herrettede, kom Jld los i en Snedkers Værksted i Nærheden af deres Fængsel, som man troer de Skyldiges Venner havde foranstaltet, for om mueligt at redde dem; men til Lykke blev Jlden i Tide slukket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
En Beretning fra General Brune, dat. Hovedqvarteret Vicenza, den 20 Jan., melder, at den i Veronas Fort til Krigsfanger gjorte Besætning, udgiør 1700 Mand, og 56 Artilleriestykker. Vort Tab ved Beleiringen var 3 Mand Dræbte og 21 Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Samme General melder under 22 Jan.: "Medens vore seierrige Tropper drev Fienden tilbage til Tagliomento, blev i Piemont organiseret et Oprør; men General Soult traf i Tide Anstalter til at forebygge dets videre Udbrud. Han lod nemlig samme Dag som Uroeligheden skulde have gaaet for sig, Forstaden, omringe og Jndvaanerne afvæbne; Stadens Porte bleve lukte og Tropperne stillede i Slagtorden paa det store Torv, og dette skrækkede det sammensorne Komplot. Endeel Personer ere arretterte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Man forsikkrer at Portugal har tiltraadt de af Spanien og Frankrig det gjorte Forslage. J St. Tropez har Englænderne taget Skibene af Havnen og fornaglet nogle Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Mellem det Engelske og Neapolitanske Hof vil man nu ogsaa bemærke megen Kulde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Fra Kiøbenhavn er kommet en Coureer hertil. Man giør her nu saa sikker Regning, paa Freden med Østerrig, at man allerede har udarbeidet et passende Stykke til Opførelse paa Fredsfesten. Vor Regiering har ogsaa ved en Note tilkiendegivet det Preusiske Hof, Grunden til den Fred den agter at indgaae med Østerrig, og derhos yttret det Ønske: at Preussen og Rusland vilde garantere denne Fred. Efter Forlydende skal det Preusiske Hof herpaa have svaret: "At Kongen, inderlig rørt over dette Beviis paa Fortroelighed, ønskede ikke mindre Freden, istand paa det faste Land, og vil gjerne bidrage alt, for hastig og vedvarende at tilveiebringe samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Politieministeren har nu forelagt Regieringen en fuldstændig Beretning over den egentlige Ophavsmand af den saakaldede Helvedes Maskine, og det er nu oplyst, at dette Værk er drevet af Chouanchesen Georges, som kom tilbage fra England, og havde en stor Deel Guineer med sig, for derved at tilkiøbe sig Medhielpere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Den Brester Journal fortæller, at ContreadmiralGentheaummes Division, 7 Linieskibe og 2 Fregatter, er, uagtet Englændernes Paapassenhed, den 23 f. M. ved en føielig Vind løbet ud derfra, og var vist henved 40 Mile borte, førend Englænderne blev det vaer og satte efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Natten til 27 Jan. er Posten mellem Lion og Grenoble overfaldet af 8 Røvere som fratog den 8000 Franker, plyndrede Passagererne og bandt 2 Fruentimmer sammen med Ryggen imod hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Den 28de kom 3 Danske Matroser paa et lidet Fartøi til Calais, paa hvilket de i et haardt stormende Veir havde begivet sig fra Dover, for at undgaae at blive presset til Engelsk Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Den 26 Jan. er de befuldmægtigede Ministre i Luneville, atter kommet overeens om en forlænget Vaabenstilstand, saavel for Jtalien som Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Franken, den 6 Febr. Vaabenstilstanden er nu forlænget til Foraaret. Forleden blev ved Parolen tilkiendegivet, at de Keiserlige Tropper, ifølge Erkehertug Carls Ordre, komme nu til at staae i Overpfalz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Wien, den 4 Febr.,Man veed nu her ganske paalidelig, at Græv Cobenzl og Joseph Bongvarte i Luneville, ere atter komne overeens om en Vaabenstilstands Forlængelse, for at vinde Tid til Fredens Jstandbringelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Den 9de eller 10 denne Maaned venter man en Koureer indtræffer hertil med Præliminairerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Hofbogtrykker Hoschiensky har af Patriotisme foræret Armeen 100 Riis Papiir til Patroner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Natten til 30 Jan. rasede i Prag en heftig Storm, som anrettede stor Skade paa Tage, Vinduer og Træer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Blandede Efterretninger. Amste dam. Her er det Rygte udbredt, at de Engelske Ministre Pitt og Grenville, enten vare afsatte eller forestod snart at afsættes; men endnu ansees dette Rygte for ugrundet; dog troe nogle, at denne store Forandring indtræffer, og at Margnis v. Landsdovn, der, som Premierminister sluttede Freden 1783, ogsaa vil slutte samme 1801.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
J alle Franske Havne fra Havre til Ostende, udrustes nu alle Fregatter, Korvetter, Pinker og alle flade Fartøier og Kanoneerskalupper, som i Forening med andre Divisioner skal bruges til en vigtig Expedition mod England eller Jrland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Petersborg. Jfølge vore Tidender ere her følgende Krigskibe under Bygning: Tapper, paa 120 Kanoner; Fast, paa 90, Driftig, paa 88 og Hurtig paa 54. J Archangel. Stærk, paa 74; Mægtig, paa 66; Snild, paa 54; Hurtig, paa 44 og Let paa 38. I det sorte Hav: Kriger, paa 110; Ret, paa 76 og Haard paa 54 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Admiralitets Collegiets Vicepræsident, er tilkiendegivet Keiserens bifald, for disse Skibes hastige Bygning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Stokholm. Den 2 Febr. er den hertil fra Carls krona kaldte Græv Wachtmeister og Søeministeren Admiral Cronstedt, igien afreiste herfra, for at befordre Skibsrustningerne i Rigets Havne. Ved en Kongel. Kabinets=Skrivelse til Kommerte=Kollegiet, er for det første al Skibsfart til Engelland forbudet, indtil den Engelske Regiering, overbeviist om Hs. Majestæts fredelige Sindeelag, forsikkrer den Svenske Handel sin forrige Roe. - Ogsaa er givet befaling at lægge Beslag paa alle i de Svenske Havne befindende Engelske Skibe. Man formoder, at henved 450 Svenske Skibe ere i England lagte under Beslag. - Vor Gesandt i London, Baron Ehrensværd, har ved en Note til Lord Grenville formelig protesteret imod Embargoen, og forlangt samme ophævet. - Forbittrelsen imod England, som det Engelske Ministerium Skridt har opvakt i hele Sverrig, lader sig ikke beskrive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Kiøbenhavn, (af Hamb. Correspd.) Man har her den paalidelige Efterretning, at Misforstaaelsen, mellem Rusland og Danmark er aldeles billagt. Den 6te Febr. bragte en Koureer fra Petersborg denne Efterretning, og det hedder, at den Russiske Keiserlige Gesandt, Hr. v. Lisakowitsch, med første igien indtræffer hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Da de oprettende Telegraser kan efter deres Størrelse ikke anbringes i en længere Afstand end 2 Mile, fra hinanden, saa komme Efterretningerne fra Holsteen til at gaae over Fyen og Sprogør, hvor man troer at kunne opstille dem beqvemmere og nærmere ved hinanden, end om de skulle gaae over Lolland, og Falster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Det hedder, at den svenske Admiral Cronstedt ventes til Kiøbenhavn, og at han skal giøre Aftale i Henseende til Søeoperationerne i Tilfælde, at de gjordes nødvendige. Udrustningerne drives med megen Jver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Den 7de Febr. er Orlogskibet Elephanten, som fører 70 Kanoner, lagt ud paa Rheden som Blokskib under Kapitain v. Thuns Kommando.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Rheden er igien tilfrosset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
J Anledning af den Engelske Embargo paa vore Skibe har Orkonomie= og Kommerce=Kollegiet nu befalet: at intet dansk Skib meere maae udklareres, for at gaae til Veste eller Nordhavet, eller længere fraværende Farvande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Foruden de før anmeldte Skibe ere 12 atter opbragt te til Engelland, Sophia Maria, tilhørende Hr. J.G. Døbbler i Altona; Vrouv Anna Magaretha, Hr. Haack i Tønningen; Freundschaft, Hr. J. F. Haase, Altona; Maria Margaretha, Hr. Hench i Kragerøe, Favorable, Hr. Rielef Inqversen i Flensborg; Eneste Søster, Hr. Niels Lorentsen i Tønsberg; Frederica, Hr. C. Hoffmann i Kiøbenhavn; Nordlyset, Hr. Kammerherre Anker i Christiania; Fire Damer, Hr. Mørch i Kiøbenhavn; Vrauv Gesina, Hr. H. Krohn, i Bergen; Die dobbelte Verbindung, Hr. J. F. Haase i Alicante; Haabet, Hr. H. Krohn i Bergen Man vil sige, at 2de Regimenter fra Norge skulle være bordrede til Jydland, ligesom der langs med de jydske Kyster skulle blive anlagt Batterier. - Her i Fridericia har man i disse Dage begyndt med at flytte Kanonerne, som ligge paa Volden, ud til Søesiden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Man har nu en Liste over de Danske og Svenske Skibe, som i Engelske Havne ere belagte med Embargo, hvoraf sees, at der ialt dog kun ere 23 Danske og 38 Svenske Skibe. Tydske Aviser nævne derimod 150 Danske allene; - en mærkelig Forskiel. Nu har dog den Engelske Regiering tilstaaet Mandskabet paa disse Skibe, saalænge Embargen varer, de fornødne Diætpenge til Livets Ophold, for en Kapitain omtrent 5 Mk., for en Styrmand 3 Mk., for en Matros 24 s. daglig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
For nogle Dage er der kommen 2 Skibe fra Rostok med 2600 Tønder Rug, paa Kiøbenhavns Rhed; paa samme Tid ankom der ogsaa 3 store Russiske og 2 Preussiske Koffardieskibe, hvilket er usædvanligt paa denne Aarstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
I Helsingøer oprettes et Friekorps som allerede er 150 Mand stærk. Der skal, efter de Hamborger Aviser, kun være givet virkelig befaling til 13 Linieskibes Udrustning. Man vil nu have sikker Efterretning om at den gode Forstaaelse imellem Rusland og Danmark ikke er bleven svækket ved vor Ministers Afreise fra St. Petersborg, da allene Privat=Aarsager skal have foranlediget dette. Ogsaa den fra Kbhvn, nyelig reiste Russiske Gesandt ventes tilbage igien med det første.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Det hedder, at den Note, som af Kongen af Preussen er overgivet den engelske Regiering, formedelst den paa de Danske og Svenske Skibe lagte Embargo, iblandt ander lyder saaledes: At ifald Embargoenikke blev ophævet, vilde man ansee det for en formelig Krigserklæring. Man er yderst nysgierrig efter at vide, hvad Svar man herpaa vil faae af Engelland, som vil bestemme, om vi faae Krig, eller beholde Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Som man læser fra Hamborg, skal Hs. Majst. Kongen. af Preussen have ladet notificere Magistraten i Hamborg; at han, formedelst Embargen paa de Danske og Svenske Skibe i Englands Havne, saae sig nødt til at lukke Elben og Weseren for Englænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Det i Aarhuus garnisonerende 1ste Jydske Jnfanterie=Regiment har den 10de Febr. faaet Ordre at indkalde dets Friemænd, og snarest muelig afsende 1 Kapitain, 3 Lieutenanter, 10 Underofficerer og 160 Mand til Flaadens Bemanding. - Det her i Fridericia garnisonerende Fyenske Jnfanterie=Regiment, har faaet samme Ordre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Ved Høiesterets Dom, af 17 Decbr. f. A., er Anna Pauline Holch, som Hovedmand for et paa Anne Sørensdatter begaaet Drab, tilfunden at bøde Liv for Liv, og have sin Hovedlod forbrudt samt hendes Jord, om hun nogen eier, og som Medskyldige ere Jørgen Mortensen, Just Rasmussen, Jens Hansen, Mathias Christensen, Jens Jørgensen og Jens Andersen tilkiendte at miste deres Fred, ligesom og samtlige Dømte ere paalagte at betale, hver for sig, de af Actionen lovligen flydende Omkostninger. Efter den fra Høiesteret indkomne Beretning om Sagen, have de under den oplyste Omstændigheder været følgende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Delinqventinden, Anna Pauline Holch, som havde søgt at indbilde Almuen, at hun kunde helbrede Sygdomme, der ved Forgiørelse vare paaførte, befandt sig en Dag i Jørgen Mortensens Huus i Vrigsted, under Aarhuus Amt i Jylland, hvor endeel af hendes Patienter forefandtes, saavelsom adskillige Nysgierrige, blandt de Sidste var ogsaa den Dræbte, Anna Sørensdatter, 82 Aar gammel. Efter at have taler noget afsides med den Dræbte aftvinger Delinqventinden hende Tilstaaelse om, at hun var en Hex og havde paa ført de Syge i Forsamlingen deres Sygdomme. Hun begynder derpaa at kalde sig selv et mægtigere Væsen, Herens Overvinder; at slaae Anna Sørensdatter med den tykke Ende af en Pidsk og med en Jldtang i Hovedet; at give hende Øresigen, kaste hende flere Gange mod Jorden, støde hende mod Boskabet og rive Haaret af hendes Hoved, omsider støder hun hende omkuld, saa at hun falder paa Ryggen, og derefter sætter hun sig oven paa den Dræbtes Bryst med Knæerne, samt derhos trykker og støder hende saaledes, at de fire øverste Ribbeen sønderbrydes. Desuden deels truede, deels overtalede hun under disse afvexlende og gientagne Mishandlinger, de ser med hende dømte Mænd til hver at give den Dræbte, nogle Slag med Pidsken fra Skulderen nedad. End ikke, efter at den Gamle var lagt i Sengen, ophører Delinqventindens Grusomhed; men hun forbyder alle at lægge Klæder paa hende. To Timer efter denne Behandling døer Anna Sørensdatter, der saaledes blev et Offer for Anna Paukine Holchs Grusomhed, til hvilken der af Sagens Dokumenter ei kan udfindes anden Aarsag, end at Delinqventinden har villet hos den enfoldige Almue skaffe sig Anseelse af at være et med overordentlige Evner begavet Væsen. Efter at denne Sag med alle sine Omstændigheder, og Høiesterets Jndberetning om samme har, fra det danske Kancellie, været Hs. Majestæt forredraget, har det behaget Allerhøistsamme, under 6 d. M., at stad. fæste ovenanførte Høiesterets Dom, for saavidt Anna Pauline Holch betræffer, hvad derimod de sex Medskyldige angaaer, da har Hs. Majestæt, i Betragtning af, at de tildeels have ladet sig forlede ved Delinqventinden A. P. Holchs Trudseler, deels ogsaa handlet at Frygt for hende, som de ansaae for et overnaturligt, mægtigt Væsen, benaadet dem saaledes, med Hensyn til deres Forseelses=Grad: at Mathias Christensen hensættes til Tugthuusarbeid i fire Maaneder, Jens Jørgensen i to Maaneder, og Jørgen Mortensen, Just Rasmussen, Jens Hansen og Jens Andersen i et Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Kolding, den 14 Febr. Den ved allernaadigst Reskript af 28de Novbr. s. A. befalede Folketælling, som blev begyndt den 1ste Febr. og fortsat nest paa følgende Sognedage af Rodemesterne under Magistratens Bestyrelse, er nu her fuldført, og udviser de indleverede Lister at Folketallet her i Byen, er 1947, som udgjor 349 Familier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 12te d. M. behagede det Livets og Dødens Herre, efter 8 Dages Sygdom, ved Døden at bortkalde til et bedre Liv, min kjere Svigermoder, Susanne Elisabeth Ulv fød Orensberg, som herved bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Ribe, den 14 Februari 1801. J. Lund. Raadmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Herved indkaldes Kredi= og Debitorer efter afgang. ne Peder Nielsen Duhn og Hustrue Kiersten Jørgensdatter, udi Sønderbye paa Sønderland Rømøeunder Ballum Birk, Ribe Amt, at melde sig inden anbefalet Tid hos Landfogden Sr. Peder Hansen, Tønnis, de første med gyldig Beviis for deres Fordringer og de sidste for at betale deres til Stervboet. skyldige Giæld. Ribe Amtstue den 8de Februari 1801. Truels Windfeld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Amtsforvalter for Riberhuus Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Om nogen ønskede at kiøbe en smuk beskieller, som er falden efter den Kongelige staae Hingst i Stofdrup ved Weile, smuk sort af Farve, uden Aftegning, 4 Aar, gammel, 10 Qvarteer høi, meget let og kraftfuld af Fodskifte, og har tillige de øvrige Egenskaber som en staae Hingst bør have. Hvem som agter at kiøbe samme og vil tage den i Øiesyn, addresserer sig til mig undertegnede. Kolding den 16 Febr. 1801. M. Lund, Dyrelæge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Uindløste Breve ved Fridericia Postkontoir for sidst afvigte Januarii Maaned. Fra Helsingøer, til Clemen Andersen i Skiernes, Porto 7 Ls. Fra Randers til Lieutenant Borgen. 5 Ls. Fra Flensborg til Snedkersvend Christen Clausen, 4 Ls. Fra Lyngbye til Handelmand Anton Møller - 7 Li Fra Flensborg til Kapitain Voigt . 4 Ls. Fra Altona til Klokker Warnche .- 12 Ls. a Hermed bekiendtgiøres: at der af det Eenholmske Legat er en Portion ledig, som, efter Testammentet, er bestemt til afgangne Justitsraad Eenholm og først Frues Sophie Dorthea Bruuns trængende Arvinger. De Vedkommende af Mand= og Qvinde=Linien om nogle af disse ere til og i trængende Kaar, indbydes herved inden 12 Uger fra Dato at melde sig hos bemeldte Legats Bestyrere, Magistraten og Stifts=Provsten i Ribe med lovgyldige Beviser om, hvornær de ere Testator og afgangne Frue paarørende og om dere trængende Vilkaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-17
Ribe den 6te Februarii 1801. Hvor nogle Lpd. got Høe er for billig Priis at bekomme, anvises fra Adresse=Kontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Luneville, den 8 Febr. (ved overordentlig Leilighed.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Jgaar er Difinitiv Freden mellem Østerrig og Frankrig her sluttet af Joseph Bonaparte og Græv Cobenzl. Ogsaa er man kommet overeens over Grunden til denne Fred med Keiseren, som det Tydske Riges Overhoved. De øvrige Bestemmelser troer man vil blive afgjort i Regensborg. - Saameget vil man allerede vide, at den Cisalpinske og Bataviske Republik bliver erkiendt og forstørret. Armeerne beholde deres nærværende Stilling, indtil Freden er ratificeret af Keiseren og det Tydske Rige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Haag, den 10 Febr. Kort for Postens Afgang indtraf her ved en overordentlig Leilighed den vigtige Efterretning, at den 7de d. M. er Freden mellem den Franske Republik, Keiseren og det Tydske Rige, sluttet i Luneville. Vor Republiks Gebret bliver ved denne Leilighed større.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Fra vor Gesandt i Kiøbenhavn, Borger Bange mann Huygene, er Legationssekretær Johnson kommet hertil med Depescher, angaaende nærværende Omstændigheder i Norden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Konstantinopel, den 10 Jan. Syrien og Egypten er nu blevet en nye Krigsskueplads. Den første Afdeling af den Engelske Flaade og Landtropper, er nu kommet til Kysten af Syrien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Admiral Keith har meldet Kapitain Pascha, at han i Bayen af Mannory er landet med 50 Transportskibe, hvoriblandt ogsaa General Abereromby befinder sig teur.) Den anden halve Deel af denne Expedition ventedes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
- Denne Efterretning har ogsaa herværende Engelske Ambassadeur modtaget. Der er nu sendt Kommissionairer til de vigtigste Handelstæder, til at proviantere denne Engelske Flaade. - Frantsosernes Magt i Egypten angives for at bestaae af 13050 Mand; og deres Hielpetropper, som bestaaer af Kopter, Araber og Mammeluker, skal være henved 15000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
J vort Arsenal arbeides flittig; dog bedder det nu, at blot en Deel af vor Søemagt skal tage Deel i den Engelske Expedition imod Egypten. Vor Regiering er ogsaa i Uvished om hvilket Partie den skal tage, da Keiseren af Rusland sætter sig imod denne Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-20
Her forsikkres, at Admiral Keith har opsnappet 4 fra Alexandriens Havn udløbne Franske Skibe, og derved gjort den bekiendte Borger Tallien som eengang styrtede Robespierre, til Fange. Han vilde have reist til Toulon.