Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-16
Brasilien. Jfølge den brasilianske Handelstidende traf i Rio Janeiro den 31 Octbr. om Aftenen en Patrouille en Matros af den nordamerikanske Corvet"Saratoga", der angreb 2 andre Matroser med en Kniv; Patrouillen arresterede alle 3, men da den vilde føre dem i Vagten, kom en af Corvettens Officerer og forlangte deres Udlevering. Da der ikke blev taget Hensyn til dette Forlangende, hentede Officeren en Kaarde fra et Vaabenmagazin i Nærheden og søgte ved Hjelp af amerikanske Matroser og andre Jndivider af samme Nation at befrie de Fangne med Magt. Jmidlertid var ogsaa Patrouillen bleven forstærket og bortførte Fangerne; den amerikanske Officeer fulgte med Kaarden i Haanden og udstødende Trudsler; men da han vilde trænge ind i Vagten, blev han afvæbnet og bragt i Arrest. Strax efter kom de forenede Staters Consul, forlangte Officerens Frigivelse og nedlagte, da Man ikke vilde føie ham, Protest formedelst en de forenede Stater, tilføiet Fornærmelse. Seenere blev Officeren paa den amerikanske Commodore Rousseaus Erklæring, at Corvetten i al Hast maatte gaae under Seil, sat i Frihed, dog under Forbehold af Fortsættelsen af den formedelst hans lovstridige Fremgangsmaade mod ham indledede Procedure. Den amerikanske Gesandt, Hr. Wise, synes der kun at have seet et Beviis paa Svaghed, thi han forlangte en ubetinget Frigivelse, Vagtkommandantens Afsættelse og de Soldaters Afstraffelse, der havde arresteret Matroserne; han erklærede Søofficerens Fængsling for en Commodore Rousseau tilføiet Skjændsel, paastod, at Officeren kun havde befundet sig ved Bredden, men at der ved Kysten ikke tilkom Brasilien den fulde Souverainitets Udøvelse, at, da de amerikanske Matroser kun havde havt Strid indbyrdes og en amerikansk Officeer havde været tilstede, ingen Brasilianer, havde havt Ret til at blande sig deri og sluttede med den Erklæring, at han, naar Man ikke inden en bestemt Tid gav ham en fuldkommen Satisfaction, ikke længere vilde anbefale Commodore Rousseau Jkkeanvendelsen af de til hans Disposition staaende Midler. Da denne Trudsel ikke virkede, suspenderede Gesandten sit diplomatiske Samqvem med den brasilianske Regjering og denne antog Suspensionen, for at Gesandten imidlertid kunde bringe Sagen til sin Regjerings Afgjørelse. Gesandten handler nu, som om allerede et fuldkomment Brud var indtraadt imellem Brasilien og de forenede Stater; thi da Commodore Rousseau underrettedes om den til den 15 Novbr. fastsatte Daab af den yngste Prindsesse med den Anmodning, at han i denne Anledning skulde lade sit Skib, Fregatten Columbial, saluttere og slagge tilligemed de øvrige Krigsskibe, erklærede han - som det hedder paa Gesandtens befaling - at han, saalænge Konflikten imellem de forenede Stater og Brasilien vedvarede, vilde afholde sig fra alle Høflighedshandlinger, der vare brugelige mellem venskabeligsindede Nationer. Jfølge heraf gjorde da ogsaa Columbia" sig skyldig i den Skandal, at den under Festlighederne i Havnen den 15 Novbr. allene viste Ligegyldighedens billede, en Fornærmelse, der tilskrives Gesandtens Uoverlagthed og hvorfor den brasilianske Regjering venter den fuldkomneste Satisfaction af de foreenede Stater.