Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-08-10
Manufacturisk. Betænke vi al den Nytte, som der flyder til et Land af retskafne Manufacturer og Haandverker, og see saa til alden Mangel, som Dannemark har paa saadanne Verker, saa synes mig, at ingen Ting i Verden skulde længere holde os fra, at see dem anlagt, uden Umueligheden alene: Hvad skulde være umueligt eller kunde hindre to Kongeriger fra, at forarbeide sine egne raae Materier og Jern, At giøre sine egne Som og Hæste=Skoe, Slaae og Høst Nr. 505 Nær Leer og Skiære=Knive sine egne Kiedler, Potter, Panner og Gryder a. At giøre sit eget Papiir, sin egen Olie og Tran, sine egne tomme Tønder og Flaske=Foder, og Tusende saadanne Ting, Det er jo ubegribeligt: Mig synes vi maatte tilsidst gribe til et Raad og Middel, i hvor selsomt det og blev, den Stund det kun blev et billigt og tilforladeligt Middel. Hvad tykkes vi; Om alle Riige og Bemidlede i Dannemark og Norge, som i Riget enten havde fortient, giftet eller arvet anseelige Capitaler, 20., 30, og fleere Tusende Rdlr., og ikke egentligen vare beskæftigede med nogen besynderlig forhinderlig Forretning, bleve anmodede om, at tage, efter Val og Leilighed, een Ting paa sig at besørge og sætte i Verk, De smaa Capitalister at tage fat paa de smaa Ting, og de store paa de store Ting; Og jeg som har nok at giøre alligevel, er betænkt paa, at jeg vil siden ingen anden tage fat paa Papiir, og svare Dannemark, dog nogle Rdlr., som nu aarligen gaaer ud af Landet. Synes det ikke at dette skulde være et tilforladeligt Mid deel, Og tykkes vi ikke og at det skulde være et billigt Middel, Kongen har gjort alt det, og mere, end vi enten kunde vente eller begiere, og tilstod vi ikke det, saa vare vi de uværdigste Underdanere af saa god en Konge, Og hvo er da nærmere til dette end disse Rige, Var det ikke billigt at de tienete deres Fædreneland med noget igien, for alt det som Fædrenelandet havde tient dem med. Dømmer Store og Riige! Jen underkaster min svage Skionsomhed, men fordømmer ikke Middelet, uden J kan udfinde et nærmere; For et, tykkes jeg, maae her udfindes. Og siger saa, om vi ikke torde love os inden korte Tider, at see Dannemark fyldte med de allernyttigste Fabriqver til hver Mands Tarv og begge Rigers Opkomst og Lyksalighed: Ja, om vi ikke alt torde glæde os i Haabet ved at see, saa mange Hænder gaae, som for vare ørkes Nr. 506 R. løse, og saa mange Hoveder at have noget at pønse paa, som før ikke vidste, for Ledighed, hvad at tænke paa See, Compatrioter, Vilde det ikke være en Gierning, der til Dannemarks Ære vilde rygtes Verden over: En Gierning saa stor, at den vilde være værdig at skrives i Dannemarkes Kongers Krønike=Bog; Man vilde skrive; I det og det Aar formaaede Kongen al Adelen og de Riige i Dannemark og Norge, som ikke havde nogen forhinderlig Forretning, til at anlægge de endnu manglende Fabriqver, og hver for sig, eller nogle tilsammen at besørge een. Og jeg er vis paa, at vedkommendes Navne vilde skrives med, paa de ærværdigste Steder til evige Almindelser, Men, jeg beder, et Ord endnu, som derhos maatte i agttages: (1) At ligesaa lidet som man intenderte, at nogen af alle disse Rige skulde tage nogen Skade ved saadanne Fabrikqvers Anlæg, saa lidet maatte de igien intendere at tage nogen Gevinst ved dem: For siden saadanne Anlegninger ikke, uden efter en rum Tid, kan komme Publicum til nogen Nytte, saa maatte det heller ikke komme Anlæggeren til nogen Nytte, men vel til Ære. Det er egentligen først vore Efterkommere, som skal høste Frugten af vores Arbeide, ligesom vi nu høste Frugten af saa mange ypperlige Jndretninger, som vore arbeidsomme Forfædre have gjort for os: Al den Nytte, som vi for nærværende Tiid kan have deraf, det er at Pengene begynder at blive fleere i Landet; Armod begynder at tage af, Flittighed begynder at tage til, og Menneskene begynde at formere sig og glæde sig. (2) Saa maatte disse Anlæggere og ingeniunde med Monopolia for visse Fabriqver forsees: Al deres Fliid og Bestræbelse maatte gaae der paa ud, at der kunde, af deres Anlæg, udgaae en Yngel efter den anden, det er, at Folk af deres Fabriqver kunde, efter Haanden, sætte smaa Verker og for sig selv. Og da, og aldrig før, kunde vi have noget Haab om, at de enten kan holde Priis eller Bonite med andre Lande, Vi have havt Exempel i det gamle Cattun=Trykkerie. Til med, saa ere og de smaae Verker, ikke allene de na Nr. 507 Rd. turligste, fordi de gaae ligesom af sig selv, bestyre sig selv, besørge sig selv, arbeide for sig selv og emulere hinanden, men de ere og de nyttigste, bestandigste og fuldkomneste. Endelig kunde og Stifterne selv intet have derimod For, jo før at Stifteren af et Verk faaer bragt det til smaae Verker, jo før er han afløst fra sit Foretagende; Og jo før kan han vente at høre, at han ikke allene har signaliseret sig, og gjort sig elskværdig af sit Fædreneland, men og, at han har gjort sig værdig til Kongens Naade. Jblandt de nyttige og fordeelagtige Indretninger med, som til Beviis herpaa i vore Tider fortiener sin Opmærksomhed og Bekiendtgiørelse er den Høst og Slaae=Lee, samt Skiære=Knive Fabriqve, som findes udi Keile=Holme paa Baroniet Brahe=Trolleborg her, der for sin Godheds og Jndretnings skyld giør ei allene Smeden Søren Mathisen i bemelte Keile=Holmee, som Inventeur, men og Græv Reventlou som nærværende Herskab for sin patriotiske Understøttelse og Befordring heri megen Ære, i det han ei allene har ladet denne Smed paa hans Anmodning reise Udenlands for at habilitere sig og lære alt, hvad der kunde befordre hans medfødte Lyst og Duelighed hertil i dette sit Fag, saavel i Henseende Jernets og Staalets Herding, som sammes jen ne Udarbeidning, Fason, Dannelse, Proportion og Lethed, og deraf tillige flydende længere Varighed og Brugbarhed til Præferance for de andre af samme Slags paa Kiøb ellers fabriqverede, der kuns som oftest see lidet hen til det Væsentlige herudi, og giør kun Regning paa Mægdens Afsettelse og ei dets Bonitet: Men og har ladet oprette og bygge en Heste=Slibe Mølle til dette Værks saameget meere Drift og Lettelse, saa at derved i Henseende Slibningen i en Dag kan slibes 50 Stkr. Leer og Skiæreknive, naar ikkun 11 a 12 Stkr. efter den sædvanlige Maade for kan bringes i brugbar Stand, til Lettelse og Drift i den travle Høst og Slaae=Tid. Og som Hans Excellence Hr. Geheimeraad, Amtmand og Baron von Holsteen, som Naboe, har og i følge heraf ladet en saadan Slibe=Mølle indrette og annectere ved sin paa Baroniet Holsteenshuus anlagde Sang=Mølle, Nr. 50 R. hvorpaa hans Godses Bønder og andre kan slibe deres Leer og Skiæreknive, som de kiøbe hos denne ommeldte Smed for derved vinde Tiden til sammes hastigste Befordring i den travle Høst Tid, saavelsom til Arbeidets Lettelse og Drift der ei mindre fortiener sin Opmærksomhed og Erindring tillige, til Beviis paa hans i saa mange Deele ellers visende paa triotiske Forsorg og Jver. - Det sees heraf altsaa, hvor mueligt, gavnligt, fordeelagtigt og ønskeligt det var, naar fleere Landets Patrioter vilde betragte dette til saadan Opmuntring, at een i et, og een i et andet, vilde stifte sit Navns Jhukommelse ligeledes til det almindelige Bestes Nytte og Næringsveienes sande Befordring. Politisk.