JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-02-04
Paris, den 26de Januar. Oppositionsbladene sige: "at Ministeren omtalte Hertugens Formæling som en for Frankerig vigtig Begivenhed, det leer man ad, men at han bad om Dotation og Udstyr for et Medlem af en af de rigeste Familier i Europa, det dadles med Bitterhed." Om Prindsessen beretter Journ, d. Deb.: Vict. Aug. Antoinette af Sachs. Cob. er født den 14de Febr. 1822. Hendes Fader, Hertug Ferdinand, er Feltmarschallieutenant og Chef for et Husarregiment i østerrigsk Tjeneste Prindsessens Moder, Maria, er en Datter af den afdøde Prinds Kohary, Hofcantsler i Ungern. Bladet National yttrer sig saaledes om den anmeldte Forbindelse: "at man paa den offentlige Talerstol fremstiller denne Begivenhed som vigtig for Frankerig; at man er skamløs nok til at ville forøge de Skattepligtiges Byrder med alle de Udgifter, der ere nødvendige for at give den unge Hofhuusholdning en næsten kongelig Tilværelse – det overstiger virkelig Grændserne af Hoffets Havesyge. Dagen førend Louis Philippe proclameredes til de Franskes Konge har han iblandt sine Børn uddeelt en personlig Formue, der efter de laveste Ansættelser udgjorde 80 Mill. fres. Var denne Sum kommen Staten tilGode, da var det begribeligt, at Statsbudgettet drog Omsorg for Udstyr m.m. Hertugen af Nem, besidder en Formue, der er tilstrækkelig til 2000 Borgeres Underholdning, og hans Faders Jndkomster udgjøre 25 Mill. fres." Angaaende samme Gjenstand meddeler Commerce: "Forhen, naar en Fyrste besteg Thronen, bleve alle hans Godser Statens Eiendom; vore Forfædre vilde ikke, at en Konge af Frankerig selv skulde have for sine Privatanliggender en Jnteresse, der ei stemmede med Frankerigs Jnteresse. J Aaret 1830 vilde Kongen beholde sine Privateiendomme, og en Lov tillod ham dette. Som bekjendt vare Hertugen af Orleans's Godser af uhyre Værdi. Maatte Kongen, der i sin høie Stilling, vilde beholde Familiefaderens Forrettigheder, ikke ogsaa beholde dennes Pligter, Vi troe, at Ministeriet ikke tilstrækkeligt har overveiet de i denne Deel af Statsretten indtraadte Modificationer, og den Kulde, hvormed Kammeret har modtaget Ministeriets Forslag, kan være det den første Tilretteviisning." - Efterat Courfrang, har dadlet de af Marschal Soult forelagte Andragender, udbryder den: "Men Mesterværket i dette Møde, det, der bedst viser, hvormeget Ministeriet er gjennemtrængt af vor nuværende betænkelige Tilstand, er Marschallens Lovudkast om Hertugens Dotering. Finantsaaret bebuder sig med et sandsynligt Deficit af 70 til 80 Mill. fres.; de orientalske Anliggender og det britiske Cabinets Stemning kunne føre til en almindelig Krig, Ulykkerne i Algierien æste nye Offre; Manufacturisterne ere brødløse, Brødet er dyrt, 62,000 Personer ere indførte i Fattiglisterne i Paris; – og dette Øieblik vælger man for at fordre saadanne Summer til en yngre Kongesøns Formæling! - Et Budget med et Deficit, et Cabinet uden Ansvarlighed, en Dotationslov. - Det kalder man hos os en constitutionel Regjering.
Viborger Samler, 1840-02-04
Beretningerne fra Spanien melde kun, at ved Valgene i Zaragoza ere alle ministerielle Candidater faldne igjennem, og at Carlisterne have sat Dødsstraf paa Udbredelsen af den Efterretning eller det Rygte, at Cabrera er død. Fra Bourges, Don Carlos's Opholdsted, melder Le Temps, at Prindsessen af Beira har erholdt Efterretning om Cabreras Død og at hun derefter har lukket sig inde i 2 Dage, for at kunne begræde den Afdøde. Endnu har Regjeringen ikke erholdt officiel Underretning om den carlistiske Høvdings Død.
Viborger Samler, 1840-02-04
Fra Markedet i Foix haves en Telegraph-Efterretning, der melder, at Alt er roligt, og at Tilliden vender tilbage. Commerce beretter fra St. Petersburg: Ved Paraden den 7de Jan, havde Grev Tschernitschew overrasket Keiseren ved at lade opmarschere 4 Detaschements af Veteraner, af hvilke det første var prydet med Medaillen for "Jndtagelsen af Paris", det andet med Medaillen for det persiske Felttog, det tredie med Medaillen "for det tyrkiske Felttog, det fierde med Medaillen "for Felttoget i Polen 1831. - Keiseren roste dette Jndfald og tilføiede: "Jeg ønskede endnu kun at see to saadanne Detaschements, hvoraf det ene repræsenterede mine Troppers Fremskridt i Asien, og det andet Tilintetgjørelsen af de franske Jdeer i Vesten." Gen. Lieutn. Weimarn svare de: "Sire! De behøver kun at befale, og der existerer ikke længere nogen fransk Jdee i Vesten, og ingen Englænder i Orienten." Keiseren sagde: "Jeg takker Dem, General, for denne Yttring; med Guds Hjælp er Jntet umuligt, og skienkede Generalen Wladimir=Ordenen. (Ordenens Uddelelse omtale de sidste Blade fra St. Petersburg.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Orienten. Paris, den 20de Jan. Den franske Generalconsul i Alexandrien, Cochelet, skal have underrettet vort Ministerium om, at Mehemed Ali vilde afstaae Porten de hellige Stæder i Sprien med de dertil hørende Districter, men at Vicekongen tillige har erklæret, at det var hans sidste Tilbud, og at han under ingen Omstændigheder, selv da naar man vilde anvende Tvangsmidler imod ham, vilde beqvemme sig til yderligere Concessioner. Ministrene have strax underrettet Grev Sebastiani i London om denne Eftergivenhed fra Mehemeds Side. Alexandria, den 28de Decbr. . . . . De første Dage af en streng Blokade af den ægyptiske og spriske Kyst vilde snart bringe Vicekongen paa andre Tanker. Man forglemme ikke at Vicekongen er Handelsmand, hvis Magt inden føie Tid ganske vilde kammes ved Afbrydelsen af de bestaaende Handelsforbindelser. Nu udraaber den forsonlige Pascha: "Jeg afstaaer den arvelige Besiddelse af Arabien og dets Forvaltning; jeg afstaaer de hellige Stæder! – disse Concessioner vilde man, dersom de vare gjorte tidligere, maaskee have værdiget Opmærksomhed nu ville Magterne ikke reflectere derpaa. Mehemeds Tilbud beviser imidlertid, at Mehemed Ali er gaaet tilbage i sine Planer; thi Bevogtningen af de hellige Stæder var den Klippe, paa hvilken Paschaen havde bygget sine meest ærgjerrige Planer.
Viborger Samler, 1840-02-04
Alexandria, den 6te Januar. Man kunde forudsee, at Mehemeds Tilbud, at tilbagegive Porten Arabien og de hellige Stæder, ikke vilde gjøre det mindste Jndtryk i Constantinopel. Hvilken Fordeel kunne ogsaa Tyrkiet, have af Arabien, saalænge Mehemed er Herre i Ægypten og Syrien, Paschaen har indvilget i denne Aftrædelse, da han derved haaber, at gjøre Porten smidigere, og at sætte Frankerig istand til af de andre Magter at erholde gunstigere Betingelser for ham; dog synes det, at Grev Pontois er strandet med sine Negociationer.
Viborger Samler, 1840-02-04
Siden den sidste Paketbaads Ankomst fra Constantinopel er Paschaens Stemning mørk, han seer, at England og Rusland ei ville holde sig tilbage fra Frankerig, at Øster ne helder til disse Magter, og at han kun kan gjøre Regning paa sine egne Kræfter; thi han troer ikke, at Franterig, i Tilfælde af Krig, vil yde ham umiddelbar Bistand.
Viborger Samler, 1840-02-04
Uagtet Skibsfarten atter er aaben - hedder det fra Hamborg under 28de Jan. - har det dog siden i Dag otte Dage været saare stille og flant i alle Korn varet. Fra London ere Efterretningerne af samme Natur, naar undtages Havre, hvorefter der var Spørgsmaal.
Viborger Samler, 1840-02-04
Fra den 19de til den 23de Jan. ere formedelst herskende Storme en Mængde Skibe forulykkede paa de engelske Kyster.
Viborger Samler, 1840-02-04
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-02-04
Kjøbenhavn, den 1ste Februar. Søndagen den 2den Febr. anlægges Hofsorg for den afdøde Enke=Landgrevinde af Hessen-Homburg, fød Prindsesse af Storbritannien, som bæres paa sædvanlig Maade i 3 Uger. De daglige Audiencer hos Hs. M. Kongen ville, istedet som hidtil at begynde Kl. 9, for Fremtiden, med Undtagelse af Mandagen, begynde Kl. 10. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Kronprindsen er nu ogsaa bleven udnævnt til Præses for Kunstakademiet. (Kbhp.
Viborger Samler, 1840-02-04
Generallieutenant Overceremoniemester v. Holsteiner efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans hidtil havte Post som Chef for det kongelige Theater. Ceremonimester Kammerherre v. Levetzau er i hans Sted udnævnt til Chef for det kongelige Theater.
Viborger Samler, 1840-02-04
Oberstlieutenant Abrahamson har allerede for længere Tid siden beskjæftiget sig med Udarbeidelsen af en detailleret Plan til en forandret Organisation af den danske Armee, der skal være baseret paa en almindelig Folkevæbnings Grundsætninger, og har, strax efter Kongeskiftet, indsendt denne Plan til vor nuregjerende Konge. (Kp.) Af Hr. H. C. Andersens i Studenterforeningen opførte Cantate optage vi følgende Sang: Den Danske Bonde bad, og maae vi bære Vor Konge til hans sidste Hvilested! Den lange Vei er kort, og let vil være Den Byrde, som har at vor Kjærlighed. Han Borden bar for os, und os den Ære Den lange Vei er kort, naar ham vi bære! Gud signe Bønden, her var Hjertet Tolk. Taknemlighed, betegn du Danmarks Folk, J hvert et Bondehuus, om nok saa lille, Et Lys er tændt, langs Veien hvor de gaae, Og i den kolde Nat, ved Grøften stille Med deres Børnebørn de Gamle staae: Nu kommer Kongens Lig, See Faklen brænder!" Og Barn og Gubbe folde deres Hænder; De glemme aldrig dette Øieblik. I Jesu Navn, Farvel Kong Frederik! Det er skjønt at see, hvorledes vor Tid benytter ethvert Middel til Velgjørenhed. Ved den kongl. Liigprocession vare saaledes Tribuner reiste paa Torvene og en af dem opført af Hr. Lieutenant og Muurmester Qvist, der nu har sendt det derved indkomne Beløb af 67 Rbd. til Fordeling iblandt Beboerne i Stiftelsen for gamle Haandværksmestere og deres Enker i trange Kaar.
Viborger Samler, 1840-02-04
J "Moerskabslæsning for den danske Almue læses følgende Smaatræk af Frederik VI Liv. Ved Wiener congressen 1814 havde de store Magter fattet den Plan, at deele Danmark, og kun lade Kongen beholde Sielland. Da han fik Kundskab herom, begav han sig til Alexander, Ruslands Keiser, og sagde til ham: "Deres Majestæt har lært mig en nye Maade at tale paa Hvorledes det sprurgte Alexander. Frederik VI svarede: "Den Gang da Englænderne i 1807 havde røvet min Flaade, sagde D. Maj., at De ikke vilde stikke Sværdet i Balgen, førend De havde skaffet mig Godtgjørelse, og nu da Tiden dertil er kommen, tage de først Norge, fra mig, og ville dernæst deele Danmark imellem sig; det er altsaa dette, De kalder Godtgjørelse!" – Da Alexander mærkede, hvad det var, Kongen vilde sige, ønskede han at afbryde ham, og reiste sig derfor opfor at antyde, at Samtalen var forbi; men Kongen lod sig ikke forstyrre. "Nei – sagde han – jeg er ikke kommen for at have Audients hos Dem, men for at sige Dem min Mening." Tre Gange reiste Keiseren sig, og hver Gang fik han samme Besked af Kongen, som da rolig vedblev til han havde talt tilende. Derpaa gik han og beholdt Danmark. – Under Wiener Congressen var engang flere af de høie Fyrster i Theatret. Stykket var allerede begyndt, da Frederik V. traadte ind. Saasnart Wienerne saae, at deres Yndling var kommet for silde, fordrede de med høi Røst, at Stykket skulde begynde forfra, hvilket ogsaa skete. J denne Anledning spurgte Keiser Alexander Kongen, hvoraf det vel kom, at Folket i Wien holdt mere af ham, end af alle de andre Potentater. "Det er fordi jeg er saa styg, svarede Kongen leende.
Viborger Samler, 1840-02-04
Jfølge Folkebladet henvises til tvende Kjendsgierninger, der ere, at af 89 kgl. Propositioner i Stændernes sidste Møder, vente omtrent 2/3 og blandt disse de vigtigere og mere omfattende paa endelig Afgjørelse; den anden, at af 155 Petitioner fra Stænderne, ere kun 1/2 optagne af Regjeringen, og de fleste og vigtigste af dem savne endnu Lovskraft; paa de allervægtigste Petitioner f. Ex. angaaende Finantserne, Tallotteri, almindelig Værnepligt o. s. v. har Regjeringen endnu ikke indladt sig.
Viborger Samler, 1840-02-04
Vore Statspapirer stige baade her og i Udenlandet. Med hver Agepost fra Hamborg ankomme ikke ubetydelige Summer af det Engelske 3 pCt. Laan, som her forhandles. Ogsaa til de 4 pCt. uopsigelige Obligationer findes her flere Kjøbere. Pengemarkedet i Enropa forbedrer sig ogsaa meget; i Hamborg er der Pengeoverflødighed, og Discontoen staaer meget lavt. (Bl. Td.) Den Frisindedes" Red. er actioneret for Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen. Senere skal et Numer af samme Blad være lagt under Beslag, faa Red, saaledes mulig faaer 2 Processer paa een Gang.
Viborger Samler, 1840-02-04
Man erfarer med Glæde, at det paa den interimistiske Fødselstiftelse i Stormgade i Januar Maaned er gaaet meget heldigt; hos ingen af de indkomne 55 Barselqvinder har der viist sig det mindste Symptom til Barselfeber. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Ved Høiesterets Dom af 22de Jan. i Sagen, Hofguldsmed Sivertsen contra Uhrmagerlauget ere Guldsmedenne kjendte uberettigede til at drive Handel med Guld Herre- og Dame-Uhre.
Viborger Samler, 1840-02-04
Hof= og Stadsretten har dømt et Fruentimmer til at have sit Liv forbrudt for at have avlet et Barn med sin Stiffader. - Ved samme Ret er en Skibskapt. Thrane dømt til 2 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød for at have pryglet sin 16aarige Datter og 14aarige Søn med en Tamp af en Fingers Tykkelse, samt for at have krænket Sædelighedsfølelsen i en paafaldende høi Grad ved at tvinge Børnene til gjensidigen at pidske hinanden paa det blotte Legeme. Endvidere er ved samme Ret 2 Fruentimmer, den Ene for at have tilladt Personer af forskjelligt Kjøn at have legemlig Omgang paa sin Bopæl og den Anden for at have givet AnM. viisning dertil, idømte resp. 2 Aars Forbedringshuusarbeide. og 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Jkke let har nogen Justitssag meere Krav paa Jnteresse, end den nu for Høiesteret verserende mod Møllerenken Cathrine Petersen af Hagested, i Odsherred. Som bekjendt havde denne Kone, der i et langt og uplettet Liv har erhvervet sig det bedste Omdomme, i Septbr. f. A., under et pludseligt og meget heftigt Sygdomstilfælde og under hyppige Spor af Sindsforvirring, til Alles store Overraskelse beskyldt sig selv for at have forgivet begge hendes afdøde Ægtefæller, for at have deeltaget i Jldspaasættelse, Tyveri, Omgængelse imod Naturen og meere deslige. Under de senere i denne Anledning optagne Forhører tilstod og benægtede hun vexelviis disse Forbrydelser paa en høist eiendommelig Maade, saasom ved at erklære: at hun ikke kunde troe, at hun virkelig havde begaaet dem, at, havde hun begaaet dem, maatte hun have været ude af sig selv; at det snart forekom hende, som om hun havde begaaet dem, snart at hun bestemt ikke havde begaaet dem og s. v. Hendes forste, og efter vore Love bindende, Tilstaaelse afgav hun umiddelbart efterat hun endnu paa sit Sygeleie havde maattet fæste sit Blik paa de opgravede Liig af hendes Mænd, og det tulde vel i det Hele neppe være psychologisk uforklarligt. om den Medfart, hun under og umiddelbart efter denne hendes Sygdom undergik i og udenfor Arresten, kunde gjøre hende aldeles uklar i sit Jndre og hvad der var hændet hende og om hendes Skyld eller Uskyld. Væsentlig paa Grund af de chemiske Undersøgelser af de opgravede Liig. dømtes hun imidlertid for Giftmord af Underretten, der tillige fandt hende skyldig i Mordbrand med videre. Over denne chemiske Undersøgelse, som er foretagen af Apothekerne Becker og Tychsen i Kjøbenhavn, har Procurator Lange fundet sig opfordret til fra Christiania at indhente en videnskabelig Betænkning. Dette Actstykke, der er udfærdiget af Lector i Chemien J. Thaulow, Apotheker P. Møller og Lector i Veterinair=Videnskaben, Christian Boeck, og dateret Christiania den 13de Januar, findes aftrykt i Fædrelandet. De norske Videnskabsmænd ere deri komne til et ganske andet Resultat, idet de erklære: ei at have fundet Spor af noget virkeligt Beviis for, at der forekom Arsenik i de undersøgte Vædsker, og at det derfor vilde være en særdeles mislig Sag, paa saa ubestemte Jndicier, som de, der kunde grunde sig paa de af Dhrr. Becker og Tychsen, anstillede Forsøg, at fælde Nogen som Giftmorder. Sagen er endnu ikke paakiendt ved Høiesteret.
Viborger Samler, 1840-02-04
Nestved, 23de Jan. Da flere Geistlige i Roeskilde Egnen vare givne Afslag om Udsættelse af Sørgegudstjenesten i Torsdags, og det i samme Anledning var nægtet Provsten i Ringsted at reise til Kbhavn for at bivaane Kongens Liigbegængelse, saa vil man vistnok undres ved at erfare, at Præsten i Nestelse paa den samme Tid var reist til Kbhavn og lod Sørgefesten besørge af sin Degn. Vi ere naturligviis langtfra at troe, at en saa samvittighedsfuld geistlig Embedsmand, som Hr. van Wyllich skal være, har tilladt sig et saadant Skridt uden høiere Vedkommendes Tilladelse. (Sjællpst.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Ringsted, 26de Jan. Vor By har lidt et smerteligt Tab, idet en pludselig Død har bortrevet En af vore kjæreste og meest agtede Medborgere, Kammerraad og Consumtions Jnspecteur Heilmann. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Det er sørgeligt at erfare, at i Slagelse i forrige Aar hver fjette Fødsel har været udenfor Ægteskab.
Viborger Samler, 1840-02-04
J Anledning af Frier=Avertissementet i "Ove Thomsens Avis" ere 14 Billetter indløbne og desforuden 1 aaben af følgende Jndhold: "Kjærlighed. Ohimmelske Glut, Du som bød Dig tilfals Med to Snese Tusinde Rigsdaler.
Viborger Samler, 1840-02-04
Her sidder en Beller i Gield til sin Hals, Ham Elskov og Sult anbefaler, En Baldur i Skjønhed, hvis venlige Smiil Fortryller hvert qvindeligt Væsen. H Engel fra Himlen! – kom sluk Du min Jld, Viis nu, at Du ikke er kræsen. Saa sukker i Haabet og Elskovs Morads Din troe indtil Døden, Din hengivne Mads. Assens. Jndustribestyrer Rasmussen har nu, i Forening med sin Jndustrianstalt, tillige anlagt et Jernstøberi, som alt er i Gang.
Viborger Samler, 1840-02-04
Horsens. Atter er her i Byen indtruffen den Sjeldenhed, at der fødtes Trillinger, idet Skrædermester Schiønemanns Kone den 31te Jan. om Morgenen nedkom med trende velskabte fuldbaarne Pigebørn, som alle leve. Heller ikke denne Familie er i de bedste Kaar, saa den kun med Møie, om alle tre leve, vil kunne opdrage Børnene. - Det Hoffmannske Kunstberiderselskab, bestaaende af 16 Personer, hvoriblandt en Deel Medlemmer af det tydske Wolffske Kunstberiderselskab, er ankommet hertil, og agter i denne Uge at give nogle Forestillinger. Selskabet medfører 16 Heste. - Ogsaa her i Byen vil til Foraaret et Asyl blive aabnet. (Hs. A.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Tre af Aalborg Byes agtbare Haandværksmestere, Dhrr. Dreier Christensen, Skomager N. Hansen og Tømmermester, Overbrandinspecteur Boss, have paa den afdøde, elskede Konges Fødselsdag, sidstafvigte 28de Jan., begrundet en "Stiftelse for gamle Haandværksmestere og deres Enker i trange Kaar." Det blev bestemt, at Selskabet i 10 Aar skulde opsamle en Capital, for hvilken man derpaa vilde gjøre Jndkjøb af en Gaard o. s. v. 135 Rbd. bleve strax tegnede, som Grundlag til denne velgjørende Stiftelse. (Aalb. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-02-04
De Ulovligheder, for hvilke Overauditeur Lassen navnligen er sat under Tiltale for, ere efter Aalb. Av. Følgende: 1. For Behandlingen af den Watsonske Strandingssag. 2. For hans Behandling af Cornelius Hansens Fallitbo og isærdeleshed for hans Forhold med Udstedelsen af Auctionsskjøderne paa 2 Boet tilhørende Parceller saavelsom for de Transactioner, der staae i Forbindelse med disse Skjøders Udstedelse. 3. For ogsaa andre end det under 2den Post omhandlede Tilfælde, at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Placat af 19de Marts 1819. 4. For hans Forhold i de forskjellige Retssager, der have verseret imellem Underrets Sagfører G. W. Hansen og Gjæstgiver Jelstrup. 5 For at have modtaget Douceurer og Villigheds=Tjenester i adskillige Strandings Tilfælde. 6. For at have ladet Rets handlinger indføre i vedk. Rets Protocoller, som foretagne af ham selv, uagtet dette ikke har været Tilfældet. 7. Forat have imodtaget Transport ved Endossement paa Bodmeribreve, udstedte i Anledning af Havari-Tilfælde, der have fundet Sted i hans Jurisdiction, samt for i andre Tilfælde deels selv at have overtraadt, deels ikke efter Embedspligt at have paaseet Overholdelse af Forordn. 3die Decbr. 1828. 8. For at have gjort sig skyldig i ulovlig Sportulering i Henseende til Gebyhrer for Borgerskabsbreve, samt for en Mængde forskjellige Retshandlinger, ligesaa og for at have forsømt at gjøre den befalede Paategning om det imodtagne Gebyhr paa de expederede Rets=Acter m.v. 9. For at have fungeret som Forligelsescommissair og som Dommer i Sager, hvori han selv har været Part, navnligen angaaende Auctionsfordringer, for hvilke han selv var den ansvarlige Jncassator, skjøndt en Anden fremtraadte som saadan. 10. For de Bestræbelser, han har anvendt for at indvirke paa adskillige under Forhørerne afhørte Deponenter. 11. For hans Forhold i Henseende til Udmeldelse af Skjønsmænd, over Ladningen i Skibet "Der Heering, Capitain Meyer, saavelsom i Henseende til Skjønsforretningens Beskrivelse 12. For som Notarius publicus at have foretaget Forretninger, uden at nogen Tilførsel derom findes i Notarial Protocollen.
Viborger Samler, 1840-02-04
Hr. Bataillonschirurg Clemensen har i Aarh. Avis besvaret Saxtorphlassens tidligere indførte Jnserat, og giver saaledes til samme flere Oplysninger, der give Sagen et andet Udseende end det af Saxdorphlassen Anførte. Ogsaa i Randers er man fortiden betænkt paa Oprettelsen af et Børneasyl. Randers Fjord er atter fyldt med Kraviis, og Seiladsen saaledes standset. (Rand. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-02-04
J Englænderen Breumanns Skrift: Excursions in Denmark fortælles, at en Jrlænder har for nogle Aar siden kjøbt et Gods i Holsteen, i Nærheden af Lu beck, og der indført det fortrinlige skottske Agerbrug, der svarer saa god Regning for ham, at flere skottske Landmænd herved skulle være bragte paa den Tanke, ligeledes at flytte over til det svagt befolkede Holsteen, i Haab om der at finde et gunstigt Terrain for deres Jntelligents og Virksomhed. Ogsaa dette bemærker Handelstidenden vilde de finde i de danske Provindser, som med aabne Arme skulde modtage dem."Et i Segeberg ny oprettet Hestemarked holdtes første Gang den 13de Jan. Circa 500, mestendeels gode og smukke Heste bleve derved faldbudne, og flere deraf solgte til 60, 80, 90 og 110 Rdlr. Cour. pr. Stk. Man tvivler ingenlunde om, at dette, aarlig til den 13de Jan, berammede Marked nok vil vinde Betydenhed, naar det bliver tilstrækkelig bekjendt. (Jtzeh. Ugbl.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Ved Hestemarkedet, som holdtes i Hamborg, paa Neuenkamp, den 16de og 17de Jan, falbødes circa 1600 Heste, hvilke paa 300 nær bleve afsatte. Til Jtalien og Schweitz gik 130, til Frankrig 170, til Tydskland 810, hvoraf 120 til Mecklenborg, og til Hamborg, og Omegn 200. (Hmb. Cspd.)
Viborger Samler, 1840-02-04
Ledigt Embede. Allerslev Sognekald i Sjællands Stift. 200 Rd.
Viborger Samler, 1840-02-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 26de Januar er Exam. juris Selmer beskikket til Borgmester og Byfoged samt By og Raadstueskriver i Viborg; Landsoverretsprocurator T. Smith til Birkedommer og Skriver paa Fanøe.
Viborger Samler, 1840-02-04
Under Rentekammeret: Den 18de Jan. er Kammerherre, J. G. Levetzau udnævnt til Ceremoniemester med Rang med Nr. 3 i 2den Klasse af Rangforordningen af 12te August 1808, næstefter Hs. Majestæts Hofmarskal.
Viborger Samler, 1840-02-04
Capitelstaxter paa Kornafgrøden for 1839.
Viborger Samler, 1840-02-04
Siellands Stift: Rug Tdn. 4 Rbd. 15 s., Byg Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. 10 s., Havre Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. 5 s., Alt i Sølv. Fyens Stift: Rug Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. 13 s., Byg Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. 11 s., Havre Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. 2 s., Alt i Sølv. Den specielle Beregning for Capitelstaxten for Viborg Stift vil nærmere vorde bekjendtgjort.
Viborger Samler, 1840-02-04
AVERTISSEMENTS. 5 a 600 Rbd. ønskes tillaans imod god betryggende Sikkerhed. Herpaa Reflecterende bedes at henvende sig til Addressecontoiret, hvor det nærmere erfares.
Viborger Samler, 1840-02-04
Undertegnede, der har etableret sig som Handelsgartner i Viborg i dette Foraar, agter at komme til Byen medio næste Maaned, og vil da paatage sig Træbeskjæring samt anlægge og forbedre Haver efter Kunstens nyere Regler. -De af Byens ærede Jndvaanere, som af mig maatte ønske deres Haver istandsatte og tilsaaede, ville behage desangaaende at lade indlægge en Billet paa Adressecontoiret. Ærbødigst Den 28de Januar 1840. P. Andresen.