Københavns Adresseavis, 1784-07-20
Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige lig fuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer eller rede Penge, beroer det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Deelene den vil have. 19. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skjønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 20 Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse her forbeholdt sig Prøver. 23. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 24. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren, oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder det andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet. ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter, Vil Selskabet allene deraf lade trykke. Udtog, da beholder Autor ogsaa Friehed, at lade heele Skriftet trykke. 25. Paa enhver Afhandling, som indlereres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhen lingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sed er kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller teoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æste Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter isin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier 2. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjente curopæiske Sprog modtages dog ogsaa. 28 Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger, æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling, og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 29. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende, Med lemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30, Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog har Selskabet nu tillige maattet gjøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æske Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boer, og foretrekke den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien, æskes. 31. Naar nogen og et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom; men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, som Selskabet herefter allene tillader private Premier, udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom, betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med min dre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte været merke. 34. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Lex lighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at hverbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Fad, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Landalmuen især en og anden nyttig Huusholdnings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det i de aarlige Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Indflydelse hos Almuen ogsaa vilde see Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet. Premierne for teoretiske Materier eller Afhandlinger, Kongelige Premier, 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyens= og Aarhuus Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenligste Størrelse. 3 Om et Jordbrugs beste ekonomiske Jndretning og Drift. Selskabets Premier: 4. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendommene. 5. Om en Beskrivelse af Jsland. 6. Om velgrundede Efterretninger, som viser Mueligheden, igjen at beseile det forlorne Grønland. 7. Om den beste Maade for Landgods=Eiere at befordre deres Bønders borgerlige Frihed. 8. Om at bestride en stor Gaa de Avlings=Drift med egen Besætning uden Hoverie. Om den Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 10. Om en god Huusmoders vigtigste Pligter mod alle og overalt i sit Huus. 11. Om de kjøbenhavnske Felleders bedre Anvendelse til Græsning end hidindtil. 12. Om den erfarede Nytte af Felledskabets Ophævele. 13. Om en Agerdyrknings, Have= og Skov=Kalender for Dannemark og Norge. 14. OmGjødningens beqvemmeste Bevering mød Veierligets skadelige Indflydelse. 15. Om Mergel og Kaltjord, tjenlig til Agerdyrkning i Dannemark og Norge 16. Om Høst=Plønningens Fordeele eller Skadelighed søndenfields i Norge. 17. Om Hampens beste Dyrknings= og Be handlings Maade. 18. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling. 19 Om den beste Dyrkningsmaade af Tobakken. 20. Om Ford len af Handels= og Manufaktur=Planters Dyrkning i Ligning med Kornavlen. 21. Om Fordeelen af Foder=Urter, visse Rødders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse i Qvægavlen, sammenlig lignet med Avlen af Korn. 22. Om tjenlige Maader at fødde Heste og Qvæg, samt Smaae Kreature og tamme Fugle paa. 223. Om en Qvægavis=Katekismus for Dannemark og Norge. 24. Om Tyeboe=Ostes Egenskaber, med videre. 25. Om norske vilde Bærs beste Brug og Anvendelse. 26. Om norske vildvoxende Planters Tjenlighed til Føde grundede paa Forsøg 27. Om Planter, ved Elven og Vesterhavet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 28. Om Rygten og Omgangen med Planter, som kan dempe Flyve=Sanden. 29 Om Vei lers Jnddigning 30. Om nyttige Vexter for Færøerne. 31. Om Faarenes beste Klipnings=Maade her i Riget 32. Om Prøve af Hr. Konferentsraad Fleischers Omgangsmaade ved Bleqvlen. 33. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 31. Om HummerFangstens Jndflydelse paa de andre Fiskerier. 35. Om Middel mod Tanglopper i Limfjorden og andensteds. 36. Om fordeelagtige Fiskebankers Opdagelse paa Kysterne. 37. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Moser og sumpige Enge, 38, Om udgravede Mosers beste Anvendelse til Brug. 39. Om en lidet bekostelig Maskine til at rense forskjellige Korn=Arter med paa Loen. 40. Om beste Indretning af Meel Malt= og Gryn Møller. 41. Om Maltgjøren paa Landet. 42. Om Brygning sammesteds. 43. Om Bagning og der m.v. 44. Om Arnesteders beste Indretnings Maade til Varme og Kogning. 45. Om indenlandske uldne Manufaktur=Vares Sammenligning med Fremmedes. 46. Om de danske Kjøbstæders Opkomst. 47. Om Teglbrænderiers Jndretning og Anlæg 48. Om Maaden at befrie Tran fra sin skadelige Stank. 49. Om norske Mineraliers Opdagelse. 50. Om Brøndaravning til Nytte ved Saltverker, 51 Om dansk Mynts, Vægts og Maals Forhold mod Fremmedes. 52. Om Hindringer for Stædernes, især Kjøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 53. Om Handels=Historier af egne Handels=Havne, 54. Om den fordeelagtigste Huusholdning og Handel med Landets Hornqvæg og de deralfaldende fede og andre Vare, 55. Om Bever=Avlens mulige Befordring i Norge, 56. Om indenlandske Produkters og Vares Dyrkning og Tilberedelse for Vestindien. 57. Om den beqvemmeste Karre eller Vogn med brede Felger, til Skaansel for broelagte Gader. 58. Om Kunsters Forbedring for Rigerne i Almindelighed. 59. Om mineralske Sundheds=Vande, som kan opdages her i Rigerne. 60. Om Kaffeens samt Vinens og Brændevinens Nytte og Skadelighed for Mennesket og Staten. Private Patrioters Premie, 61. Om Rødnings Befordring i Norge. For praktiske Materier eller for Næring og Biering. Kongelige Prem er: 1. For Tobaks=Avlen af Kjøbstæd=Jndvaanere i Dannemark. 2 For Hør=Avlen i Dannemark og Norge. 3. For Hampavlen i Almindelighed. Selskabets Premier: 4. For Fælledskabets Ophævelse i Dannemark. 5. For Proprietærer, som paa deres Godser befordrer borgerlig Frihed og Efendom. 6. For Landalmuens Underviisning i Ager= og Havebrug efter Selskabets trykte Underretninger. 7. For Skoleholdere paa Proprietær=Godser, som lærer Bønder=Drenge, bestemte til Bondestanden, saavidt fornødent for et huusligt Bogholderie, at skrive og regne. 3. For Vands Afledning fra Ager og Eng i Dannemark, og Norge, 9 For samme paa Amager. 10. For Aar mosens Forbedring ved Grøftning og Rødning. 11. For levende Gjerders Plantning i Dannemark og Norge, 12. For Steengierders Reisning i Norge og Dannemark, samt i Jsland og paa Færøerne. 13 For Steengjerder, i Amtet Hutten. 14. For Grene af Gran eller Furnanvendte til Gjerders=Staure i Norge. 15 For Klever Avl i Dannemark. 16. For indenlandske Græsarters Udsaaning og Dyrkning i Dannemark. 17 For Handel med Frøe Sorter tjenlige for Bonden i Dannemark. 18 For Sommer=Stald=Forring med de fleste Kjør af en Gaards Besætning. 19. For Kreaturers Foring med Roer og Rødder i Dannemark. 20. For Høravl paa Amager især. 21. For Hør= og Hampe=Avl paa Jsland. 22. For Humles Plantning i Dannemark og Norge, samt i Slesvig og Holsteen. 23 For merkeligste Forbedring, i Agerbruget paa Bornholm. 24. For Jndsamling af Karpe eller den vildvoxende Kummen i Norge. 25. For Jndsamling og Sal af medisinske Urter og Rødder her i Rigerne. 26. For Pile= og andre Træers Plantning i Dannemark og Norge. 27. For Plantningen af PileTræer omkring Limfjorden. 28 For sandige Overdreves og Heders Besagening med Naale= og andre Træer i Dannemark. 29. For Furu= Gran= og andre Skoves Anlæg i Jsland. 30 For Patete= eller Kartoffel=Dyrkning i Norge og paa Island. 31. For Kartoffel=Dyr nings Befordring, paa Jsland. 32. For samme paa Færøerne. 33. For Kaalrødders Avl i Island. 34. For dem, som befordrer Have=Dyrkning hos Landalmuen. i Dannemark eller Norge. 35. For Bønder og Huusmænd i Norge, som selv viser Flid i Have=Dyrkning. 36. For Frugttræers Opelskning i Dannemark. 37. For Frugt=Træe=Skolers Anlæg i Dannemark og Norge, 38. For den beste Peberrod, liig den Tydske, avlet i Danmark. 39. For den talrigste Faare=Hjord med fineste Uld i Dannemark, Norge, samt Slesvig og Holsteen. 40. For norske Øers Besætning med vilde Faar. 41. For beste Anvendelse af Rensdyret og dets Vare. 42. For Biestader med vel overfødte Bier i Dannemark og Norge. 43. For Saaning og Plantning af Vexter, hvoraf Bier kan trekke. 44 For beste Behandling af Torvemoser i Dannemark. 45. For unyttige Mosers Besaaning eller Beplantning med beqvemme Busk= og Træe=Sorter sammesteds. 46. For norsk Silde Saltning paa hollandsk Maade. 47. For norsk Silde Saltning paa ubestemt Maade, dog kun for Sild fangne og virkede i lukte Fartøier. 48. For Udførselen af tørsaltede Sild fra Limfjorden og andensteds. 49. For den største Mængde beste røgede Sild afsat fra et Silde=Røgerie i Norge, 50. For Karpers Udførsel til Norge, Sverrig og Øster=Søen. 51. For Fiskerier i Jsefjorden med Drivgarn. 52. Forsmaae Hummers Udsætning i Søen ved de norske Hummer=Fiskerier. 53. For beste Sorter Øll, bryggede til Salg i de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn. 54. For Destilering af beste Jenever=Brændeviin. 55. For Uld Spinderier i Kjøbstæderne. 56. For Spind i visse kjøbenhavnske Hospitaler og Skoler. 57. For linned Strømpe=Binden paa Landet i Dannemark og Slesvig. 58. For ulden Tøi til Bønder=Klæder af Uld farvet af Naturen selv. 59. For Saale, eller Pundtlæder barket i Dannemark eller Holsteen paa engelsk Maade. 60. For Jugters eller Ryslæders Tilberedning i Norge, 61. For Forbedring af Bornholms Uhrverker. 62. For beste Huusblas i Norge eller paa Island. 63. For Rovdyrs Ødelæggelse i Norge, 64. For Ræves Ødelæggelse i Jsland. 65. For den beste Selhunde=Fangst omkring de danske Øer. 66. For Selhunde=Fangst i Grønland. 67. For Vinter=Forraad Anskaffelse for Familier sammesteds. 68 For norske Tømmermands=Smede=Muurmester, eller Sneker=Svende, som udenrigs forbedrer deres Kunst, og siden nedsetter sig derpaa i deres Fædreneland. 69. For Tjeneste Tyendes troe Tjeneste i Island. Private Patrioters Premier: 70, For den Bonde, som udflytter og paa beste Maade dyrker sin Jord paa Kjøbenhavns Amt. 71. For det overflødige Vands Afledning fra Enge og Moser paa Færøerne. 72. For polske Vikkers Udryddelse i Aastrups Sogn under Carls felds Gods paa Falster, 73. For Høravl i Lister Provsti i Norge, 74. For Høravlen og Spindeskolers Anlæg i Vordingborg Amt. 75. For den Bønde i Ørum Amt. i Thye, som leverer den beste Hingst til Stutterie=Kommissionen i samme Amt. 76. For velbrændte Muursteen. fra et nyt anlagt Landsbye Teglbrænderie i Assens og Hindsgauls Amt.