Berlingske Tidende, 1777-06-20
J Torsdags udkom endnu følgende høye Gevinster udi 3die Classes Trækning af det 24de Kongel. privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, nemlig: No. 9816, 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Baumgartens Collection her i Staden, No. 18613,500 Rdlr. i Hr. Postmester Pinds Collect. i Laurvig; No. 4992. 50 Rdlr. i Hr. Lotterie Jnspecteur Baumgartens Collect her i Staden; No. 4119, 50 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Klingenbergs Collect. i Tronhiem; No. 2653, 50 Rdlr. i Hr. Hornbechs Collect. her i Staden; No. 6323. 50 Rdlr. i Oct. Holl. Baadhs Collect, her ihidem; No. 3810 50 Rdlr. i Hr. Controlleur Collins Collect. her ibid. No. 14103, 100 Rdlr. i Hr. Postmester Schmidts Collect. Ringsted; No. 13295, 100 Rdlr. i Hr. Dybwads Collect. i Christiania; No. 15687, Gev. 8 Rdlr. og Pram, for det sidste Lod 50 Rdlr. i Hr. Gabriel Rechs Collection i Ribe. Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1777. 11. Da det noksom er bekiendt, at det samme Stykke Jord kan bringe meget ulige Fordeele for en Eiermand efter de adskillige Planters og Vexters ulige Beskaffenhed og Fornødenhed, som af saadant et Stykke Land kan avles, og Erfarenhed haver lært, at den danske Landmand, i sær Bonden, ikke nøye nok gjor denne Sammenligning, men almindelig uden synderlig Overlæg bliver ved at avle Korn, og saa got som det allene, uagtet de i alle Lande meget kostbare, saa kaldede, Handels= og Manufaktur=Planter ere paa deres Maade ligesaa fornødne for Mennesket og Borgeren som Korn=Varene, og endskiønt disse dog altid heel dyrt til Fremmede maae betales, saa fremsætter Selskabet blant andre Midler, som det nu eller herefter agter at bruge til Befordring af slige Planters oftere og bedre Dyrkning hos os end hidindtil brugeligt, efterfølgende Premie: For en Beregning, grundet paa Erfarented i de Danske Stater, som noyagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør en eller fleere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krap, Vaid, Vau, Safran, m. v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller fleere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, end og fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. For nest beste Selskabets mindre Sølv=Medalie eller 10 Rdlr. Premienæskes inden 1ste November 1777. 12. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyr=Riget ere i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af Plante=Riget, ligesom det paa den anden Side og er bekient, at al god Agerbrug maae i en ret Landhuusholdning begynde fra Engenes rette Dyrkning og fra Beregningen over Giødningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strekning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nyeligmeelte Maade viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hiemme voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urtes Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg=Avlen, i Ligning med den sædvanlige Korn-Avl. F. E. Fordeelen af Qvæg=Avlen, af Kiør, Faar og Heste, tillagde ved Hielp af en slittig Engedyrkning, Engen enten bestaaende af de Græs=Arter, som her i Landet sædvanligen voxer eller af fremmedds Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festucarina) m. v. sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn Sorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets større Sølv Medalie eller 20 Rdlr. Forden neste derefter dets mindre Sølv Medalie eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinter Forring. F. Ex. af gule Rødder, Pastinakel, den Engelske Turne (Braffica tapaa m. v. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høy Korn=Priis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betiene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer melte, til Oplysning om slige Planters ulige vordeel i Forhold mod hinanden, Land Almuen til Nytte, saa ønste det at baade Beregningen, og det som vedsskrives samme, maae indrettes paa den satteligste Maade for Bonden. Premie Æstningen indsendes anden November 1777. 13. Da Selskabet indseer, at det til Fædristens Forbedring er, i sær i disse Lande, meget vigtig at kiende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tiene til Foer, og det tillige har Aarsagen at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekiente, saa udsætter det sin mindre Medalie Guld: For den beste og fuldstændigste afhandling om ane slagt Midler og Maade at fode Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og samme Fugle. Jo meere Underretningen er grundet paa Erfaring, desto vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribenter, maatte saa ledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrknings=Maade forlanges ikke her (i det mindste ikke vitløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. Hvad Natur=Produkter der blive omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systematiske og tillige med deres nationale Navne, naar disse ere bekiente, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanske ligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortieneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed. Ligesom det og med Fornøyelse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeeles det om en eller anden ikke almindelig betient Art af Foer og Maaden at anvende den. Priisskrifterne indsendes inden 1ste November 1777. 14. Det er bekient, at der i Norge voxer en stor Mængde vilde Bær, saasom Blaabær, Hindbær, Tranebær, Tyttebær, Mustebær a., hvilke i Almindelighed ikke anvendes saavel som de kunde og burde. J Betragtning heraf udsætter Selskabet sin større Sølv Medalie eller 20 Rdlr. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om disse Bærs enten alles eller visse Sorters beste Anvendelse, det være sig til Vine, Safter eller anden ekonomisk eller medicinsk Brug. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afdandlingen indsendes inden 1ste November 1778. Enkelte Afhandlinger og en vis Sort af slige Bær vil Selskabet og saa modtage og efter sin Værdie belønne. 15. For den nøiagtigste Beskrivelse over de Planter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tiene til at afværge den fede JordBortskylling, og til at befordre Marsk=Landets Tilvext samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet sin større Sølv=Medaile eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1ste November 1777. 16. Hvilke ere til Føde, Klæde, Farvning Forring eller andet Brug nyttige Planter og Sæde=Arter, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrkes, og som følgelig best kan taale de Afvexlinger i Veyrliget som egne for disse Øer, og hvorledes dyrkes de efter sikre Erfaringer best saavel i Henseende til Jordens Behandlings=Maade, som videre Omgang ved Saaningen, under Vexten og ved Høsten. For den beste Afhandling til Besvaring af dette Spørsmaal udsætter Selskabet sin større Sølv=Medaile eller 20 Rdlr. For den nest beste den mindre Sølv=Medaile eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1ste December 1777, i Følge Bekientgiørelse i forrige Premie=Liste. 17. Den Betragtning, at Have=Dyrkningen, paa Landet paa de fleeste Steder allene forsømmes, fordi Land=Almuen ey er underrettet om sammes vedbørlige Drift, har bevæger Selskabet til at udsætte følgende Premie: For en Have=Katekismus. eller den tydeligste og til Land=Almuens Begreb sig best passende, samt i Spørsmaal og Giensvar forfattet, Afhandling om en Bonde=Haves tienligste Anlæg, Dyrkning og Vedligeholdelse i Dannemark. Samme maatte korteligen forklare det væsentligste henhørende til en Kiøkken=Frugt og Træe=Have, hvilken sidste her bemerker en Træe=Skole til videre Forplantning i Haver paa Gierder og andensteds. Ey heller maatte savnes fornøden Forklaring om Have Urters, Planters og Sæds, samt Frugters beste Bevaring, Vinteren over. Tillige ønskede Selskabet, at deri fandtes Underretning om Svedske Blommers og andre Træefrugters Tørring. J Henseende til Ordenen ønsker Selskabet, at de forfattere, der maatte vælge den systematiske Orden, vilde endnu tilføie den fremsatte Underretnings Anvendelse i Tabel efter Aarets Tider, eller paa anden Maade. For den beste giver Selskabet sin større SølvMedaile eller 20 Rdlr. Priisskrifterne maae være indkomne inde October Maaneds Udgang 1777. (Fortsættelsen følger, Ved Døden ere afgangne: J Tronhiem Mad. Karen afg. Peder Abraham Trelhoffs, 80 Aar. J Kiel Frue Procancelerinde Charlotte Cramer. J Wiborg den 10de Juni Hr. Major Wulf Unger Giedde, 68 Aar. J Hadersleden 14de Junii Mad. Malene, Strand=Controlleur Asmus Witts Enke. Her i Staden den 16de huj. Organist Biørn sens Enke fra Ribe, Birgitte Sophie, fød Simonsen, 82 Aar. Lars Seneca Schrøders Kiæreste, Barbara GerdtDøtter, 27 Aar. Den 17de huj. Hr. August Heinrich Helmouth, Bogbinder og Second=Lieutenant ved Øster Compagnie, 63 Aar. Den 18de huj. Mr. Henning Bødiger, 21 Aar. Christen Christensen Nørgaard 51 Aar gl. Den 12te Junii afseglede herfra Skip. Henrich Schade til Øre bachs, og Skip. Søren Busch til Jsefiord og Dyrefiords Havne Jsland. Den 13de Dito Skip. Bent Madsen Lystrup til Stickelsholms Havn i Jsland; med ham afgik Kiøbmand Ole Christensen, Skip Rasmus Ploug til Kollefiord og Thanens Havne, og Skip Mads Hansen til Wardøe Havn i Finmarken. Den 18de huj afseglede herfra Jørgen Nielsen Holm til Husevigs Havn i Island, med ham afgik Kiøbmand Johannes Høyer med Familie. Vacance, Grans Sognekald i Aggershuus Stift 500 Rdlr.