Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-15
Endnu skrækkeligere er den americanske Kutter, Engles Forliis, som en Journal fra Brest meddeler. Mandskabet paa dette Skib glædede sig ved en lykkelig og hurtig Overfart, da pludselig Skibets Agterdeel fik et hæftigt Stød. Kutteren skjød endnu noget fremad, men fik derpaa et andet og tredie endnu hæftigere Stød, og Skibet blev staaende paa en Klippe. Kl. 9 om Aftenen blev Vinden hæftig, og Bølgerne sloge mod Skibets Sider. Lieutenant Smith, Skibets Fører, ilede strax op paa Dækket, men i samme Øieblik sank Kutteren. Mandskabet, bestaaende af 24 Mand, befandt sig lykkeligviis paa Dækket med Undtagelse af 2 Matroser, som druknede i Skibet. J et Øieblik kjempede hele Mandskabet mod Bølgerne, og styrtede sig hurtig i Schaluppen, men hvad man kunde forudsee, skeede: Baaden vaklede, og Matroserne faldt den Ene efter den Anden i Havet. Lieutenant Smith, en Mand med Hoved og Hjerte, der udøvede en stor Magt over sit Mandskab, befalede strax kun 2 Matroser at stige ind i Schal pen for at øse det Vand ud, som den var fyldt med, og efterhaanden som den blev lettere, skulle 2 og 2 stige ind i samme; dette skeede og 6 Mand havde allerede taget Plads deri, da en Matros raabte: at han saae Svømmefinnerne af en Hay fisk, dette opvakte almindelig Bestyrtelse, men det lykkedes igjen Hr. Smith at opmuntre Matroserne, som paa Nye havde klynget sig omkring Schaluppen, ved at tilraade dem at holde Vandet ved deres Fødder i vedvarende Bevægelse, hvilket ville bortfjerne Uhyret; men i samme Øieblik opdagede man 15 Hayfiske, som nærmede sig Schaluppen, enhver forlod nu af Forskrækkelse sin Stilling, styrtede ind i det vaklende Fartøi og 22 Matroser bleve nu indviede til den skrækkeligste Død. Haysiskene forfulgte imidlertid Schaluppen, og medens Hr. Smith vedblev at formane Matroserne, forglemte han ulykkeligviis et Øieblik at sætte Vandet i Bevægelse med Fødderne, hvorpaa en Hausisk greb begge hans Been, og skjulte dem i sit uhyre Gab. Skrækken og Smerten afpressede ham et gjennemtrængende Skrig, Matroserne droge imidlertid deres almeenagtede døende Anfører op paa Schaluppen, hvor han blev ved at meddele dem gode Raad, indtil at den der holdt ham, ved et Stød Schaluppen fik, slap ham i Søen og den Ulykkelige forsvandt i Bølgerne. Skibet Eagle var sjunken Kl. 9, og Kl. 10 var allerede hele Mandskabet bleven et Rov for Hausiskene, eller druknede. Der var kun 2 Matroser tilovers, som efter at have øst saameget Vand udaf Schaluppen, at de ikke meere behøvede at frygte for at den skulle styrte om eller synke, faldt udmattede i en dyb Søvn; og Dagen var allerede længe frembrudt, da de vognede. Hunger, og fortærende Tørst, var nu det der pinede dem, thi næsten i 36 Timer havde de ingen Næring taget til sig, og de havde hverken Viin eller Tvebak, eller noget at tilfredsstille deres Hunger med de troede desuden at være langt fra Land; deres Glæde var derfor ikke at beskrive, da den ene paa Forstævnen staaende Matros, fik i Horizonten Øie paa en Seiler, som de troede havde seet dem, og derfor kom seilende ned til dem, men de bedroge sig, det var en Fregat som laverede, og da den havde naaet den tilsigtede Høide, vendte den og tog en anden Retning. De Ulykkeliges Tilstand nærmede sig nu Fortvivlelse, men den ene Matros fattede strax igjen Mod, styrtede sig i Havet, og søgte ved Svømning at naae Skibet, han stødte imidlertid snart paa en Havfisk, men han bevægede sig med stor Allarm i Vandet, dukkede under, og Haysisken, der er det graadigste, men tillige det frygtsomste af alle Søeuhyrer, bortfjernede sig; saaledes undgik Matrosen denne Fare. Efter uhyre Anstrængelser og efter at han endog havde opgivet Haabet, lykkedes det ham, ved at hæve Hænderne i Veiret o.d. l., at gjøre sig bemærkelig for en Mand, som stod paa Fregattens Agterdeel, og et Øieblik derpaa bestege 2 Matroser en Baad, som optog den Svømmende, og strax derpaa vendte sig til Schaluppen og reddede den tilbageblevne Matros Resten af Eagles Mandskab. (Lit. Bl. d. Bsh.)J No. 901 af Literarische Blatter der Børsenhalle omtales den bedragerigske Maade, hvorpaa det gaaer til ved Væddeløbene i Engeland. De Fleste ved Heste-Væddeløb erholdte store Rigdomme, erhverves ved æreløse og skjændige Combinationer, som bestaae i at bestikke Jokeyerne og at afkræfte Hestene, ved at give den Opium ind. Blandt de Combinationer, som ikke kunne kaldes æreløse, ere de, hvorved man med Hensyn til Hestenes Antal; de Væddende og det Væddedes Beløb, kan gjøre en sikker Beregning paa ikke at tabe. De Væddende deles i to Klasser, nemlig Herrer af den høiere Stand, der kaldes Gentlemen, og Legs eller Skjelmere, af den lave Klasse. Men her kommer ingen Rang i Betragtning, Kongen indgaaer der, uden at betænke sig, et Væddemaal med en Jokey. Kun paa en punctuel Betaling sees der med stor Strænghed; hvem der ikke om Morgenen, Kl. 10 efter Væddeløbet, staaer særdig med de tabte Penge, skrives paa den sorte Tavle, og faaer aldrig meere Adgang til noget Væddeløb. Herrerne vædde altid for, de Legs derimod altid i mod en Hest; de Væddeløb, der gjøres om en Hest, som ikke løber med, ere tabte. Af begge disse Omstændigheder, gjøres der en sikker Beregning. Blive saaledes f. Ex. 100 Heste indskrevne til Væddeløb, vædder Leggen mod dem alle: 30 af disse Heste træde nu tilbage, og Peggen tager Beløbet for de 30 Væddemaal, uden videre i sin Lomme. Leggen vædder ikke alpari, men altid saaledes, som 20 mod 1 eler 5 mod 1, efter som en Hest staaer i Nye for han maae kun paasee at Forholdet af det, som han vædder mod en Hest, er ringere end Antallet, af Heste. Leggen vædder f. Ex. mod 70 Heste, mod den berømteste 10 mod 1, og mod den der staaer meest i Nye 60 mod 1, vinder Faborithesten, saa betaler Leggen 10 og modtager 69, i slem neste Tilfælde maae han altsaa vinde 9, det være Tiere, hundrede eller tusinde Pd. St. Blandt de Skjelmerier the Legs anvende, er ogsaa paa alle mulige Maader at bringe en Hest i Rye, for at faae Herrerne til at vædde høit derpaa, saasnart dette er skeet, søge de at bevirke en Reaction, og bringe andre Heste frem, overdrive deres Fortrin, og bringe de forrige Favoritheste, ved hemmelige Rygter og Bestikkelse ud af Credit, derved sætte de Herrerne saadan Frygt, at de give de Legs i Commission at vædde mod de samme Heste, de for have bæddet for. De maae nu indgaae ugunstigere Betingelser, men ansee dette for det eneste Middel til at kunne dække sig, som da ogsaa hjelper saalænge, til de saavel ved Vædden som Dækning, ere blevne ganske ruinerede. (Dog det allerede Anførte, er tilstrækkelig for at bevise, hvilket systematisk skjendigt Bedragerie, der finder Sted ved de engelske Væddeløb, hvorved aarlig i Engeland mange Mennesker blive ruinerede, og maa man bede Gud bevare et hvert Lands Jndvaanere for den Manie, der synes at beherske Engelænderne, med Hensyn til deres Væddemaal. og Væddeløb,)J Strausberg ved Potsdam blev for nylig Roligheden forstyrret ved Svendene paa Klædefabrik sken, som forlangte en forhøiet Løn, og da dette ikke skeede, sloge de flere Maskiner i Stykker og droge forenede til Borgermesterens Huus for at tiltvinge sig deres Forlangende, og da denne ikke vilde indvilge deri, trængte den vilde Hob ind i hans Huus og ødelagde alting, kun ved Flugten, lykkedes det Borgermesteren at rædde sin Person fra Mishandling.