JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
(Nærværende Sag betreffer en af Citanten under 18 Decbr. 1788 til Landsdommer Uldall udstædt Pante=Obligation paa 1800 Rdlr. mod Pandt i Wissenberg Kirke, hvorved er skeet den mundtlige Aftale, at Uldall ingen Tiltale uden for Pandtet skulde have til Citanten. Desnagtet har han erhverve Dom over Citanten til at betale sig, foruden hvad han erholdt af Kiøbe Summen for Kirken, 1115 Rdlr. 4 Mk. 3 s.; under foregivet Forening, at Sagen dermed skulde være afgjort, har Citanten efter at bemeldte Dom var falden, betalt Uldall 300 Rdlr., men derefter da Dommen havde overstaaet fatalig Appellationis, har denne for det Resterende, foranstaltet Arrest og Execution hos Citanten med videre Ved Fyenboe Landstings=Dom af 30 April 1794 var dømt at, naar Landsdommer Uldall, efter foregaaende lovlig Ind stævning til Citanten, inden sit Værneting aflægger sin Sed at der ikke imellem ham og Citanten er skeet den Aftale og Forening, at om den af denne med sidste Prioritæt for de 1800 Rdlr. pantsatte Wissenberg Kirke med Tilliggende er skulde blive tilstrækkelig til skadesløs Betaling, skulde ingen videre Ret for denne Gield haves til Debitors øvrige Eiendele, saa bør Hiemtingsdommen af 12 August 1791 og 2den November 1792, samt Arrest=Forretningen af 27de September 1797 og Jndførsels=Forretningen af 15de Decbr. samme Aar ved Magt at stande, og Citanten endvidere at betale til Uldall i Omkostninger ved Landstinget 16 Rd.; men skulde han er ville aflægge denne Eed, bør Citanten efter for udgaaende Jndstævning til Uldall, inden sit Værneting aflægge sin korporlige Eed: at forommeldte Aftale og Forening imellem dem er skeet og antagen, og da for Uldalls videre Tiltale i denne Sag frie at være, og de forud benævnte Domme og Forretninger ei komme Citanten til videre Udgivt i nogen Maade, end hvad som forud af denne allerede godvillig er betalt, og Processens Omkostninger i dette Tilfælde at være ophævede. Underdommeren har ved Dom af 12 Aug. 1791 tilfunden Citanten at betale til Uldall de endnu efter udgiven Pante=Obligation paa 1800 Rd. befundne skyldig værende 1115, Rd. 4 Mk. 3 s. med lovlige Renter deraf fra 11 Decbr. 1789, at regne, til Betaling skeer, saa og i nogenledes skadesløse Proces omkostninger 16 Rd. Denne Dom er ved en seenere Dom af 2den Novbr. 1792 fornyet og sat i Exekutions=Kraft, og Citanten derefter at betale til Uldall det som deraf endnu resterede, nemlig 938 Rd. 3 Mk. 15 sk. med Renten fra 14 Junii 1792 af at regne til Betaling skeer, samt Søgsmaalets og Arrestens Omkostninger skadesløs efter lovlig Regning. Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Den af Landsdommer Johannes Uldall imod Lars Hansen ved Hiem og Landstinget nedlagte uforskyldte og ærenærgaaende Paastand bør død og magtesløs at være, og ikke komme Lars Hansen til Fornærmelse paa Ære og Lempe i nogen Maade; Hvorimod Landsdommer Uldall, for sit herudi udviste ublue og skammelige Forhold, bør bøde 100 Rd. til vor Frelsers Kirke, og betale ligesaa meget til Justitskassen. J det øvrige bor Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen, betaler Lars Hansen 1 og Landsdommer Uldall 5 Rigsdaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 21 Jun. Kiøbmand Farrer fra Hamborg til Kbh. Præsten Zeuthen fra Mande i Riber Stift til Kbh. Provst Gutfeld, fra Sielland tilbage. Den 24de: Falkenskjold fra Sielland tilbage. øbman steloning Kiøbmand Dede fra Altona til Kbh. Vertshuusmand, Sal og Møller Stuer fra Schielschiør tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Den 25de Kiøbmand Schall med Familie fra Hamborg til Norge. Student Biørn fra Fyen til Kbh. Borger Steivar fra Holland til Kbh. Kiøbmand Kohn fra London til Kbh. Elias Møller fra Horsens til Kbh. Jfr. Steenbuch fra Sielland tilbage. Fra Korsøer. Den 21 Jun. Jøde Arent Abraham fra Kbh. til Tydskland. Jsenhandler Lorenz Schlechter, med San og Brodersøn samt KardJohan Cramer fra Slagelse til Westphalen, 2de Karle Just Hermann Schlechter og Kammerat fra Kh. til Weile, General Gæhler fra Kh. til Rendsborg. Knapmager Jensen til Holsteen. Jøderne Salomon og Cohen fra Kh. til Hamborg. D. 22de: Handelmand Pettersen fra Gotheborg til Hamborg. Brugs Patron Mützel, Berg og Lundberg samt Magister Steenberg fra Kh. til Hamborg. Consul v. Hemmert og Haandskriver, Passerieur fra Kh. til Bordeaux.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
D. 23de Archiatter Hensler og Svigerdatter Doctorinde Hen ler fra Kh. til Kiel. Bøeg fra Kh. til Aarøesund. General=Hauge. Jnspecteur Schmidt fra Kh. til Holsteen. Birked. Tostgaard fra Kh. til Svendborg. Kiøbmand Lindahl fra Kbh. til Hamborg, Proprietair Helvig fra Kh. til Nyborg. Frue Etatsraadinde Guldbrand med Familie fra Kbh. til Jylland. Geheimeraadinde JuetWind fra Kbh. til Horsens. D. 24de: Cattuntrykkersvend Blydom med Kone og 4 Børn fra Kbh. til Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 19 Jun. Halvor Hansens Datter, Karen. Fadd. Johan Frandsens Hustrue, Jfr. Olsen, Frands Pommer, KnudGievert, Johan Wiet. Den 28de: Handskemagersvend Herman Andersens Datter, Marie Cathrine, Fadd. Jfr. Tollelund, An Marte Gabrielsdatter, Andreas Haar, Hans Marrevig og Mathis Kragh. Den 22de : Hans Jæresens Datter af Bolbroe, Kirstine. Fadd. Karen og Ane Rasmusdattre, Hans Andersen, Hans Poulsen og Rasmus Jørgensen. Den 24de: Henrich Leopold BynonsSøn, Johannes Carl Thobias. Fadd. Mad. Bang, Mad. Nyeboe, Generalkrigskommissairkindegaard, Kammerraad Holm, Stiftsrevisor Borcher, Inspecteur Nyeboe, Kiøbmændene Gang og Holmsted. Den 25de: Kirstine Pedersdatters Datter, Ane Kirstine, Fadd. AncNielsdatter, Cathrine Olsdatter, Christian Ibsen, Thomas Clemensen og Peder Arvedsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Begravet. Den 22 Jun. Jørgen Poulsens Hustrue, Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Placat. J allerunderdanigst Følge af den os under 7de d. M. bekiendtgjorte Kongelige allernaadigste Befaling af 24de Martii d. A. saaledes lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Vor synderlige Bevaagenhed! Da Vi ansee det rigtigt, at Valget af de eligerede Mænd i Kiøbstæderne skeer eens overalt og at disse Mænd, der i alle Tilfælde maa kunne ansees som Borgernes Repræsentantere og Talsmænd, for at kunne ve den fornødne Tillid hos Borgerskabet, vælges af Borgerne selv., med den mindst muelige Indflydelse derpaa af andre Saa give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi i den Hensigt allernaadigst ville have anordnet følgende, som almindelig Regel for deeligerede Mænds Valg i Kiøbstæderne udi Vort Rige Danmark, Kiøbenhavn undtagen: Samtlige Borgere skal, naar Vakance gives iblant de eligerede Mænd, ved en skrivtlig Tilsigelse fra Magistraten eller (hvor ingen Magistrat er fra Byefogden betimeligen indkaldes paa Raadstuen, til at vælge til den eller de vakante Pladsers Besættelse, hvor de tilstædeværende Borgere da enhver især skrivtligen vælger paa 4 Borgere, hvem de selv ville, af det hele Antal, til enhver vakant Plads, hvorefter Magistraten eller Byefogden samler Stemmerne og lader det passerede ved Byeskriveren indføres i Raadstue=Protokollen, af hvilken indsendes en Udskrivt med deres og de eligerede Mænds Betænkning til Stiftamtmandens eller Amtmandens Approbation. Og ville Vi derhos tillige have fastsat, at indsendte skrivtlige Valgsedler ei maae antages, men at de, som ikke personlig vil møde, skulle være fornøiede med det af de Tilstædeværende gjorte Valg. Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og saadant til alle Vedkommendes Efterretning offentlig at lade bekiendtgiøre, befalende Dig Gud, Skrevet udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 24 Mart. 1797. Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftamtmand F. Buchwald, ang. Valgsmaaden af de eligerede Mænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
bekiendtgiøres herved : at da de eligerede Mænds Antal her i Odense, nu igien skal være 16 i Overeensstemmelse med den 13 5 i Reskriptet af 3 Junii 1776, saa bliver strax at vælge til 6 vakantPladsers Besættelse; Men da det vil være vanskeligt at vælge dem alle paa een gang, saa har man, til desto mere Beqvemmelighed paa alle Sider, hertil bestemt de 3de næste Raadstue Dage, nemlig : Onsdagene den 5te, 12te og 19de Julii om Formiddagene fra Kl. 8 til 14 Slet, da der paa enhver af disse Dage vælges paa 6 Borgere til 2de Pladsers Besættelse, som strax bliver indstillet til S. T. Hr. Stiftamtmandens Approbation. Ved denne vores udstædende Placat, der opslaaes paa sædvanlige Steder her i Byen, indkaldes altsaa det respektive Borgerskab til at møde paa Raadstuen de foranførte Dage og hver gang medtage til Aflevering skrivtlige Valgsedler paa 6 Borgere til 2de Pladsers Besættelse; men derhos erindres tillige, at indsendende skrivelige Valgsedler ei blive antaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-30
Odense Raadstue d. 28 Junii 1797. Borgemester og RaadEt min Moder, Enke=Grevinde de Ranzau, fød de Raben, ved Døden er afgaaet den 20de huj. efter 4 Ugers Svaghed, meldes sørgeligst for fraværende Familie og Venner, frabedende al skriftlig Condolence. Lille Hesberggaard den 25de Junii 1797. Paa egne og min Søsters Vegne, Birthe Eleonorre. Comtesse de Ranzan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Paa en Skipper=Relation nær, har man denne Postdag slet ingen Efterretninger fra dette Land. Efter denne den 25de forrige Maaned fra London afgaaede Skippers Udsigende skal Parker i sit Forhør have angivet 3 anseete Personer som Befordrere af Matrosoprøret, hvilke ogsaa allerede skulle være arretterede. Det nærmere og viissere maae først ventes med næste engelske Post. Efter Breve fra Catais af 16 Junii have de sammesteds ankomne 18 engelske Delegerede eenstemmig udsagt: at ifald de kunde have uddeelt Penge nok blant Matroserne, især dengang da Pardonen var ankommen paa Skibene, saa vilde Matroserne vist have afslaaet Pardonen og bragt Skibene til de franske Havne. Jmod Enden af Jnsurrektionen skulle 21 Linieskibe et Øieblik have fast besluttet, at afseile til Brest Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Siden d. 17de og 18de Junii har 500des Raadet sysselsat sig med Gienstænder af almindelig Jnteresse - Finan- og Religionssystemmet. Gilbert Desmolieres har den 18de drevet følgende Dekret igiennem, hvorved Republikens hidtil havde Finantsystem er ganske forandret: "Den Lov, i Kraft af hvilken Nationalskattens Kommissarier forde med Direktoriets Samtykke giøre Pengenegociationer, og den Lov, i Kraft af hvilken Finanzministeren kunde bestem melden Orden, hvori Ministrenes Ordonanzer skulle betales, ere afskaffede. Nationalskattens Kommissarier kunne i Fremtiden giøre de fornødne Pengenegociationer paa deres eget personlige Ansvar." Dersom de Gamles Raad antager dette Dekret, saa blive Direktoriet og Finangministeren meget indskrænkede i deres Pengeoperationer. Selv Madier, ellers en meget heftig Tilhænger af det franske Oppositionspartie, fandt dette Dekret konstitutionsstridigt og i den nærværende vanskelige Tidspunkt undførligt. Ogsaa Tallien dadlede Dekretet, kaldte det en Kritik over det forrige Nødsystem i Finangerne og advarede 500des Raadet, at man i det mindste nu, da Underhandlingerne med Østerrig ei endnu vare til Ende, og med Engelland neppe begyndte, ikke skulde skille sig fra Direktoriet. Gilbert paastod midlertid, at hans Hensigt hermed var, at betage Leverandeurerne de hidtil havte Fortrin, som Direktoriet havde givet dem fremfor Rentenererne, Pensionisterne, de offentlige Embedsmænd og de som ere ansatte i Bureaus. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Alt i Mødet den 17de blev Direktoriet frataget Fuldmagt, til at holde særskildte Agenteere paa Øerne Reunion, og France, fordi de allerede siden 4 Maaneder tilbagekomne Agenter endnu stedse trak deres Sold. - (Overhovedet synes den nye Trediedeel især at ville slaae sig til Ridder paa Regieringen, for ved gientagne Forsøg - at udstrø Tvedragtens Sæd mellem den lovgivende og fuldbyrdende Magt - i det mindste igien at oplive Haabet og en Modrevolutions Muelighed i deres Hoveder, som ønske samme.) - Den anden vigtige Gienstand, som sysselsatte 500des Raadet, er en Lov, som Camille Jordan, et Lem af den nye Trediedeel, foreslog over Gudsdyrkelsernes Frihed, og som meget sigter til Katholicismens og Geistlighedens Gienopreisning. Denne unge Lovgiver, i hvilken Mange troe at gienfinde den elskværdige, men ulykkelige og siden guillotinerede Barnave (s. Bidragene Nr. 7 og 11 af disse Aviser), talede, foruden en fyrig Anbefaling af alle Gudstienesters Frihed, fornemmelig over 4 Gienstænder, over Eeden og de Erklæringer, hvilke man har fordret af den katholske Geistlighed - disse forkastede han, som ogsaa den Strænghed, man desaarsag havde viist imod den - og fremdeles over Begravelserne og Klokkerne. De sidstes Brug, forsvarede han meget ivrigt: "Man tillade alle Religioner, Klokkerne, sagde han blant andet, og det er da ikke at befrygte, at nogen vil blive den herskende. Man befrygter, at Klokkeringningen kunde tiene til en Rebellions Udførelse. Lovgivere, værer menneskelige, værer retfærdige, været standhaftige, og frygter ikke for Klokker. - Jordans Forslag blev beordret til Trykken og af Pariserne optaget med utroeligt bifald. Paa denne Maade søge de nye indtraadte Lovgivere at smigre Dagen herskende Aand og føre Ordet for samme. Virkelig viser sig allevegne en stor Jver for den katholske Religion, paa Kristi Legems Fest (den 23 Junii) blev i Paris holdt Processioner i flere Haver, og de unge Geistlige, eller saa kaldte Abbeer vise sig igien offentlig, som førend Revolutionen, med rundt, smukt kruset og puddret Haar og Tonsuren (en lille skaldet Runding paa Jssen).Men man forsikrer, at det i Paris, under Navn af Cerele constitutioner, hvis Stiftere Siepes Daunou o. s. v. ere, sysselsætter sig tvrigt, med at sætte Hindringer imod Camille Jordans Forslag og Gudsdyrkelsens Frihed. - I Hotellet Salm have Jakobinerne ogsaa oprettet en Klub igien, som besøges af alle dem, den ere betænkte paa deres egen Sikkerhed, den nærværende Regierings Beskyttelse, og en Modrevolutions Afværgelse. Direktorie, synes ikke at tage nogen Nottz af denne nye Klub; udentvivfordi den paa egen Bekostning stiller den kraftigste Dæmning imod Royalismen, og under nærværende Omstændigheder er let at vise inden for sine Skranker, ifald den nogen finde igien vilde overskride samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Ligesom Patrioterne i Paris forene sig imod antirepublikanske Meeningers Smitte, saatræde Nationalgodsernes Kiøbere sammen i Departementerne, for med bevæbnet Haand, at beskytte sig og forsvare deres Eiendom imod de i Hobetaltilbagekommende Emigranter. Paa flere Steder har allerede en Mængde af de sidste mistet Livet for deres Forsøg paa, med Magt at bemægtige sig deres forrige Godser, Saa vidt Efterretningerne fra Frankerig til d. 19 Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
De nyeste Pariser Breve af den 21 Junii (Brevene, som faaes af de tydske Aviser, gaae kuns til den 19de) melde om et 2det yderst stormende Møde, som har havt Sted i 500des Raadet, under Pichegruls Præsidtum, den 19de, paa hvilken Dag tillige hans Præsideneskab var til Ende; men hvor de ivrige Patrioter ikke, som i Mødet den 3 Juni (see No. 49) men de saa kaldte Sindige, eller Clichianer gi af med Seieren. Leelere (fra Eure= og Loire=Departementer), som forlangte, at det den 18de givne Finant=Dekret skulde tages tilbage, betiente sig i sit Forslag, da han forsvarede Direktoriet, af nogle Udtryk, som aarsagede en skrækkelig Giæring mellem de Sindige, Præsidenten Pichegru saae sig nødt til, at bedække sig. Men da dette heller ikke vilde hielpe, og det lovgivende Korpses Dørvogtere, (Huissters) forgiæves umagede sig for, igjen at bringe Roe ligheden tilveie, begyndte Pichegru endelig at tale med det ham egne imposante Eftertryk, og udvirkede dermed saa meget, at Leelere kunde ende sin Tale; men man gi hans Forslag forbi, og skreed til Dagens Orden. Den ne Clichianernes Trium ledsagedes umiddeldar derpaa af en anden. Man skreed til Præsident= og Sekretair=Valg. og dette faldt ganske ud efter de Moderates Sind. Henrich Lariviere blev valgt til Præsident, Villaret Jopeuse ViceAdmiral) Jordan (fra Rhon=Mundingernes Departement) Delahave og den engang udelukte Job Aims til Sekrelærer. Midlertid arbeide Patrioterne af alle Kræfter, paa i Tide at sætte dette nu sindige Parties videre Fremskridt Grændser. Det forrige Bierg=Partie har til den Ende udsonet sig med nogle af dets forrige Antagonister og begge giøre nu fælleds Sag. J Spidsen for den ovenmeldte saa kaldte Jakobiner=Klub i Hotellet Salm skal ingen anden end Steyen selv befinde sig, og Tallien, Treilhard og flere betydende Mænd skulle være hans fornemmeste Forbundne. De Storme, siger ved denne Leilighed en fransk Journal, de Storme, som reise sig i Skiødet af den lovgivende Forsamling, vare altid Forbud for et lige Uveir paa Parises Horizont; eller rettere, disse lovgiveriske Storme udgjøre altid kuns et stort Ganske med de egentlige Folke storme." Tiden vil lære, hvorvidt denne politiske Veirpropher forstaaer sit Haandværk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Jtalien. Genua har sin Standhaftighed, hvormed det engang mødstod de engelske Jnsinnationer og Trudsler, at takke for, at det ikke bliver behandlet saa fiendtligt som Venedig men meget meere venskabeligt, af Franzoserne. Konventionen, hvorved denne fordum saa mægtige og ligeledes næsten tusendaarige Republiks Skiebne afgjortes, blev sluttet og undertegnet i Montebello den 6te Junii mellem Bunnaparte og den franske Gesandt Faypoult paa den ene, og de Gennesiske Deputerede Cambioso, Carbonara og Serra paa den anden Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Republiken Genua - hvis gamle Regiering forhen har høitideligt erklæret, at den gennesiske Nations Fordeel fordrer, at Regieringen under de nærværende Omstændigheder giver den dem af samme anbetroede Souverainitæt igien tilbage - faaer nu ligeledes to repræsenterende Raad og et Direktorium af 12 Senatorer og en Dage eller Præsident, hvilke vælges af de lovgivende Raad; enhver Meenighed faaer et Munieipalitæt, ethvert Distrikt en Forvaltning; Den katholske Religion skal ingenlunde krænkes, Statsgielden skal garanteres, Staden Genuas Frihavn og St. GeorgsBanken vedligeholdes, og saa meget mueligt sørges for de fattige Nobiliers Underholdning; den provisoriske Regiering bliver betroet en Kommission af 22 Lemmer under Forsæde af den nærværende Dage; for at undertrykke alle Faktioner bevilges en General=Amnestite. Den franske Republik bevilger den gennesiske Beskyttelse og selv dens Armeers bistand, for, i Nødsfald, at lette Fuldbyrdelsen af ovenmeldte Punkter, og bevare det gennesiske Gebeets Jntegritæt, De 22 Lemmer af den provisoriske Regiering ere allerede udnævnte. Deriblant ere 7 Adelsmænd, 5 Kiøbmænd, 1 Læge, 1 Proprietair, 1 Oberst, 1 Agerdyrker, 1 Jndgenieur, 4 Advokater og en Notarius. Præsidenten i samme, Døgen Brignola, beklæder nu andengang Doge værdigheden, en Begivenhed, hvortil man i nogle Aarhundrede i Genua intet Exempel veed. En af de 22, Agerdyrkeren Friderici, var for 2 Aar siden arretteret for franske Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Et Korps af 20,000 Franzoser nærmer sig stedse mer Staden Genun. Man har sammesteds afvæbnet Kul dragerne og den meenige Mand, som de Exadelige vidste at forlede til Excesser. Patrouiller giennemkrydse Staden, Dag og Nat og Nationalgarden er i fuld Bevægelse. Buonaparte er afreist fra Montebello til Genua og ventes derfra til Venedig, hvor allerede en Kommission er udnævnt til hans Modtagelse. For at vinde adskil ge utilbøielige Stæder paa det faste Land, har Municipalitætet sammesteds erklæret: Staden Venedig forlanger ingen Forret for de andre Stæder, og den nye Regierings Sæde skal komme til hvilkensomhelst Stad, Stemmernes Fleerhed vil henlægge den. I Bologna maae paa Buonapartes Befaling alle Borgere over 18 Aar, under Livstraf, inden 4 Dage lade sig indføre i Nationalgaardens Register, ei engang Præster og Munke ere undtagne derfra. Borgere over 50 Aar betal efter deres Formue for Befrielse fra Tienesten. I Bologna ligge nu 3000 Mand af den pahlske Legion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Tydskland. Den 18de Junii er et Lands= og Grændseforliig mellem de Kongelig Preussiske Fyrstendommer Anspach og Bayreuth og biskoppen af Bamberg blevet sluttet og undertegnet, hvoraf man venter de meest velgiørende Følger, for den frankiske Kreds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Den 23de marscherede ganske uformodentlig flere Batailloner ganske friske ungarske Tropper, som kom fra Vien, gjennem Frankfurt, for at forstærke Kordonen ved NiddaFloden. Om kort Tid skulle endnu 12,000 Pd. følge efter dem. De Keiserlige Tropper exercere daglig i alle Kantoneringsqvarterer. J Fæstningen Maynz komme 6 ungarske Regimenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Den franske Sambre= og Maas=Armee er endnu stedse i Bevægelse og synes meer og meer at ville nærme sig Neutralitæts=Linien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Schweiz. De af Pariser=Breve af 17de Junii meddeelte Efterretninger stadfæste sig fuldkommen. Buonapartes Trudsletskulle i flere Kantoner, besynderlig i Bern, mod hvilken Kanton han er meget opbragt, have foraarsaget store Uroligheder. Men Bernerne skulle desuagtet have erklæret før at lade sig begrave under deres Stæders Ruiner, end at lade Franzoserne indrykke. Man haaber midlertid, at det vil lykkes en nye Schweitzer=Deputation, som er bleven afsendt til Buonaparte, at formilde ham. I St. Gallen er Oprørers Raserie nu brudt ud i høi Luer og Fyrst=Abdeden er flygtet derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Holland. Den preussiske og hollandske Charged Affaires have allerede virkelig, den første i Haag, den sidste i Berlin, overrakt deres Kreditiver. Man taler ogsaa om en Ambassadeur, som det preussiske Hof med det første vil sende til Holland. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Den egentlige Bestemmelse af den hollandske Søe Expedition, hvorpaa arbeides med vedvarende Jver, er endnu stedse en Hemmelighed, og de i denne Anledning udspredte Rygter ere for umodne og vaklende, til at fortiene Ommeldelse. Rusland. Poul I har i Henseende til den pohlske Deling ratificeret alt, hvad der formedelst samme var indledt af hans henfarne Moder. - Paa Keiserens Tilbagereise fra Moscau til Petersburg var alt Seremonielt forbudet; kun Præsterne og Munkene allene vare anviiste til, i deres Seremoniedragt at staae paa Klokketaarnene og lade Klokkerne ringe. Embedsmændene bleve knælende indladte til Haandkys a. a. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-03
Krigskildragelser paa Søen. Saa længe Engelland har sin Flaade saa lidet i sin Magt, som nu, torde vel neppe forefalde andet end Kaperier paa dette Element; disse ere midlertid fra Franzosernes Side meget vigtige. Til Nantes ere 3 amerikanske Skibe opbragte, hvoraf det ene var paa 560 Tønder med en Ladning af omtrent 3 Millioners Værdie. - Fra Helsingøer skrives under 24de Junii, at henved 80 engelske Skibe have mellem sig gjort Admiralskab og fordeelt sig i Divisioner, og ere derpaa den 22de afseilede til Nordsøen. - En fransk Lugger skal være taget ved Skagen af en engelsk Fregat.