Aalborg Stiftstidende, 1836-12-28
Jmod Deeltagerne i Attentatet i Strasburg har Retten nu ogsaa udtaget Stævning. Med Hensyn til Ludvig Bunaparte yttrer denne Retsact sig saaledes: "J Betragt ning af, at den mod Rapoleon Ludvig Buonapart indledede Undersøgelse ei er bleven fortsat, at han selv ikke er bleven forhørt af Rettens dertil Udnævnte og at hans Stillen for Retten er bleven factisk umulig : endmere i Betragtning af, at Tribunalerne aldrig og under ingen Omstændigheder tør afvige fra Principer af Liighed for Lovene, men Ludvig Buonapartes Løsladelse af Arresten beroe paa en Undtagelse, som Regjeringen af høiere Regjerings politik har tilladt sig, og om hvilken det er tilkommer Retten, men kun Nationalrepræsentationens forfatningsmæssig Afdelinger at fælde nogen Dom &c. &c. Denne Hentydning paa, hvad Kamerne, med Hensyn til den mod L. Buonaparte, brugte Fremgangsmaade, have at gjøre, optages naturligviis med særdeles Velbehag af Oppositionsbladene. Men endnu bedre Vand paa disses Mølle turde en tredie Proces, nemlig den mod Guldsmedsvenden Oursel og Billedhuggersvenden Fontelle, omtalte i dette Blad Nr. 199, afgive. Disse unge Mennesker have formeligt lagt an paa at gjøre Regjeringen latterlig, og have idet mindste et Antal Lerre paa deres Side, nemlig dem, der ei betragte slige Tidens Tegn med alvorligere Blik. De kom atter for Retten den 15de, for at dømmes, da de paa eengang, gjenkaldte alle de til Protocols forre Anklagepuncter, og erklærede, at det aldrig var faldet dem ind at ville myrde Kongen. Man vilde vel vanskeligt have troet dem paa Ordet, men, foruden de af dem selv angivne Klagepuncter, var Retten aldeles blottet for ethvert andet Jndicium, der kunde give en slig Selvanklage nogen Vægt, naar undtages en Deel anruyme Breve, med hvilke Politiet, Regieringen og Private forinden Julidagene vare blevne underrettede om et forestaaende Attentat paa Kongens Liv og gjorte opmærksomme paa de Anklagede, som dem, der forveredte en slig Forbrydelse. Disse Breve, forklare nu de to Skalke, have været skrevne af dem selv og af dem selv besørgede til deres Adresser, og en Sammenligning med deres Haandskrift, som man, til Overflod, endnu har ladet strængt undersøge af Sagkyndige, viste ogsaa Sandheden, heraf ved første Øiekast. De Anklagede fortalte, at de ikke have kunnet negte sig den Fornøielse at benytte Regjeringens idelige Ængstelse til engang at spille den et Puds dette var nu lykkedes dem over al Forventning, idet man, af Frygt for deres to tilspidsede File, havde afbestilt baade Revn og andre Festligheder og da nu paa denne Maade deres Hensigt fuldkommen var opnaaet og da de desuden ved denne Leilighed havde erhvervet sig nogen Ravnkundighed, saa var der nu intet i Veien for at opklare Sagens sande Sammenhæng. Iøvrigt havde de begge spilt deres Rolle saa godt, at selv deres Defensorer havde ladet sig fore bag Lyset. General=Advocaten takkede Himlen, at Complottet kun havde været forstilt, lod Klagen falde og reserverede kun Politiet dets Ret mod de Anklagede for de af dem førte forbudne Vaaben. Endnu forelæste han til de Tilstedeværende store Glæde en af Dursel forfattet vurleskrepublicansk Forsvarstale i Vers. Juryen kunde ei andet end frikjende begge Spøgefuglene, hvorpaa de strax løslodes af Arresten. (Paafaldende er det, at Retten ikke, hvortil den dog var fuldkommen competent, har revset de 2 Anklagede ved en passende Arrest, fordi de paa en saa dristig Maade have drevet Gjæk med den.) Oversvømmelsen i og omkring Paris er stegen saa høit, at man i de lavtbeliggende Dele af Staden seiler i Baade, som om Aftenen, ifølge Politiets Ordre, ere behængte med Lygter. Skaden paa Broer, Huse og Gods er uhyre stor, i Alene ovor 50,000 Fade Viin ere bortskyllede. En Stafette fra Melun lader befrygte en endnu høiere Vandflod, formedelst al den Snee, som var faldet i Bourgogne, var pludseligen smeltet. Fra Normandiet indløbe ligesaa bedrøvelige Efterretninger. Staden Havre og hele dens Om legn svæver i den første Fare. Havet var paaveie til at bryde sig en Bane ind i Stadsgravene og saaledes underminere og overskylle Staden, hvis Jndvaanere derved ere i satte i den strækkeligste Tilstand.