JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
En Oversettelse af Dusches Moralske Breve. Eucharius til Austerus. Dette tilstaaer du mig. Men vil du da nægte Følgerne, at Menne-Kierlighed og Føyelighed mere udvide Dydens Riges Grændser, end Strenghed og Haardhed? Er al menneskelig Dyd ufuldkommen; er ingen Dødelig frie for Feyl; Saa sig mig, er da ikke Lemfældigheds Sprog det anstændigste for Mennesket, undskyld ikke Dydens Stoiske Lærer. Det bliver ey andet end en Stolthed af et Menneske, der har nok med at undskylde sine egne Feyl, naar han som en streng og ufor mildelig Dommer, dømmer sine Medborgeres Feyl. O hvor kand det ydmyge os, som vil være Menneskenes saa nidkiære Lærere, naar de med lige Strenghed henviise os til vor egen Barm og bede os giøre Begyndelsen. med at tilrettesette os selv. Troe mig Austerne! Et Hierte igiennemtrenget af en sand Kierlighed til Dyden og til Menneskene, bliver saa rere medlidende end ivrig, naar det seer en Castefuld. Det glæder sig over moralske Skiønne og over Næstens Lyksalighed, det lider ved at see det Onde, som hed at see en Ulykke. Saa meget som det røres af den udbortes Røds 1 Gien Gienstande, ved at see den Trængende og enhver som er i anden Elendighed; Ligesaa meget bevæges det ved at see en Lastefuld. Det bejamrer Menneskenes Blindhed, som ey indsee, hvor lykkelige de kunde være formedelst Dyden, og søger derom at overbeviise dem. Men Overbeviisning forudsætter Maadelighed. Vor frie Natur heder Tvang og Vold; Vor Frihed giør Opstand imod Jvrighed og Strenghed; ligesom frie Folk blive oprørske mod en Tyran. At de vennes til Læn terne og at de ofte straffes, gjør den kun haardnakkede og ubøyelige: Men naar et Folk er overbevist om, at afden Monartiske Regiering flyde Tusinde væsentlige Fordeele; Naar det seer at alle Lovenes Øyemeed, kun er almindelig Lyksalighed. Naar det seer at Regenten anvender al Flid paa at giøre lykkelige Undersaatter, saa maatte det jo være rasende, naar det er gierne vilde adlyde og være underdavigt. Viis et Hierte fuldt af MenneskeKierlighed, lad Godhed og Føyelighed følge alle dine Underviisninger; og naar du ey faaer Herredom over Hierterne, saa vil jeg troe at Dyden har mere Rytte af Strenghed. Forestil den Dydens Bevægelses Grunde med den Erindring, at du og er et Menneske, og at du taler med Mennesker: Viis dem hvor smuk, hvor fortræffelig, hvor indtagende Dyden er; Forehold dem de Exempler, som Verden har beundret og anseet med Henrykkelse, viis dem og derimod hen til dem, som nødvendig maatte opvække Afskye og Had; Ligne en Elskerdig Titum, hvilken holdt forloren den Dag, paa hvilken han ikke kunde giøre noget godt med en Domitian, denne Menneske Bøddel. Giør Sammenligning imellem
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
en Socratem, der midt i sin Armod er Beundringsværdig og en Nero, som paa Thronen opvækker Foragt; Tag til Hielp alle Tilbøyeligheder og alle Lidenskaber, for deraf at trække Bevægelses Grunde til Dyd; Achl Austerus hvor meget befordrer du da denne Dyd, hvor meget udvider du dens Grændser. Og denne Menneske-Kierlighed, denne Føyelighed vilde du kalde Hyklerie, Du farer bild Austerus! Man er ingen Hykler naar man lærer Dyd paa en sagtmodig Maade, overeensstemmende med den Menneskelige Natur. Du kand derfor have svoren Udyd et evig Had; Du ligger altid i Strid med den, naar du anpriser Dyden. Du har erfaret, hvor lidt du udretter naar du altid lærer Dyden med Haardhed, og som du siger, giver hver Gierning sit rette Ravn. Meener du da at Lemfeldighed forandrer Sandheds Natur, og at den bliver til Løgn, saasnart dem ingen støder for Hovedet? Hyklere forraade Sandhed og Dyd, det er sandt; Men hvor stor Forskiel er der ikke imellem at Hyrle og at sige Sandhed paa en uanstødelig Maade!
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
En retskaffen Mand taler ikke imod sine Grundsetninger, eller Tanker. Skal han derfor sige sine Tanker paa saadan Maade, at andre derved fortørnes, Du seer Austerus! at vor Tvist ey er om man skal sige Sandhed, og om man offentlig skal dølge sine virkelige Tanker; Jngen retskaffen Mand kan nægte hint eller beja dette. Vor Tvist er allene, om man ikke bør yttre dem med Beskedenhed og Menneske ske-Kierlighed? Troe mig Austerus, Denne skarpe Dyd, hvori du finder saa megen Behag, styrter dig i Ulykke, og paadrager dig et almindeligt Had, uden at et eneste Menneske deraf har nogen Nytte; Og jeg beder dig for din egen Roligheds Skyld, aflæg denne vilde Strenghed, og vær ved din Dyd tillige elskerdig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Søndag efter Trinitatis prædiket formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens, Mr. Lind. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Bucher. Hospitalet Hr. Tostrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Dødsfald. Hr. Andreas Bernhofft, Sogne-Præst til Meldahlen, død i Meldahlens Præste-Gaard Madame Mosling 49 Aar og Hr. Ober-Jnspecteur Christopher Bendix Heide 53 Aar. gammel, bægge døde her i Byen i Gaar Jndpasserede. Studiosus Mr. Andreas Heide fra Christiansund. Mr. Mathias Hansen fra Dublin Ankomne Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Skipper W. Gryssen og N. Angell fra Dublin med Baglast. J. C. Tølevsen fra Frankrig med Salt. B. Qvist fra Kiøbenhavn med Støkgods. J. B. Melsen fra Gallowaymed Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Skipper Lideldell, Bell, Hyston, H. Bratwayt til Jrland med Bord. L. Kruse, Lund og Zachau til Archangel med Baglast, Ul Wiingaard til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Efterretninger for Publico. Paa Tirsdag den 12te Julii førstkommende, afgaaer Posten herfra til Nordland, da de Breve, som med samme skal bortsendes, bliver Mandagen forud paa Post-Contoiret indleverede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Bekiendtgiørelse. Hermed giøres bekiendt: at jeg anbyder min Tieneste hos alle honette Byens Jndvaanere, der maatte finde Behag udi at lade deres Børn informere i at Dandse eller Fægte,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
da de kand efter Behag blive opvartede, enten hos dem selv, eller i mit Logis hos Kiøbs mand Sr. Hans Pettersen i Tronhiem Le Clair.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Til det med Kongelig allernaadigst Tilladelse oprettede Lotterie, paa Juveler og Pretion, kand endnu faaes nogle faa Lodsedler a 2 Rdlr. pr. Stykket hos Schmidt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Til Kiøbs. Kongelige Danske Hoff- og Staats-Calender for 1774, hvorudi tillige den nye Gregorianiske, gamle Julianiske, Jødiske og Romerske Calender etc. befindes, faaes tilkiøbs hos Kiøbmand Sr. Just Hansen, saa og friske Zitroner eller Lemoner og Pommerantzer, nyelig hidkommen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Bæste Confect og ordinair Figen, syltet Jngefær, Kissebær og grønne Pomerantzer, tør syltet Pomerantz-Skal, Sokkerpinner, Mand. ler og Karve-Soker, Specerier alle Slags, samt Kissebær-Brendeviin, er til Kiøbs hos Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Jern-Plader og Spiger af adskillige Sorter, samt andet forarbeydet Jern, er til Kiøbs at bekomme for billige Priser hos Sr. Rachløv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Bortkomne Sager. Udi min Daglig Stue er sidst i forrige Uge med Magt slidt løs fra en Nøgle=Hanke og bortstiaalet Dom Kapitlets sædvanligen brugte Signet af Sølv, af en Femten Skillings Stør Størrelse, med en Rose inden udi, omkring hvilken staaer: CAPITULUMENIDROAD& CAUSASThi anmodes Guldsmedenne eller hvem samme maatte forekomme, at anholde og tilbringe mig det imod en billig Douceur. Hagerup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Da en grøn Canarie Fugl med hvid Hale, er sin Eier, som fra Adresse=Contoiret anvisees, frakommet, saa loves den, som samme maatte fange og hiembringer, eller Efterretning om den kunde give, en anstændig Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Bøger. Til Hr. Biskopens Amanuensis Hr. Parelius, er opsendt en Deel Exemplarer af den sidste og forbedrede Udgave af Hr. Professor von Aphelens Franske og Danske Dictionair i 2 Tomer; Hvorfor de Herrer Prænumerantere, eller andre som have Lyst at eje denne Bog, jo før jo heller vilde behage mod Betaling at afhente sine Exemplarer. Dag-Register over Kong Frederich den Fierdes Reyse i Norge, i Aaret 1704, skrevet i det Franske Sprog af General=Admiral Guldenløve, og i det Danske oversat af Hr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Lieutnant Engelstrup, er paa Adresse-Contoiret til Kiøbs at bekomme for 16 s. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: Et Juridisk Collegium for saavidt Danske og Norske Lovs 11te og 5te Bog betreffer, geleydet med de til denne Tiid udkomne Kongel. Forordninger og Rescripter, bestaaende af 4 Parter. Pars 1 ma indeholder 7 Capit. Cap. 1) om Sagsøgeren og Sagvolderen, 2) Om Procuratores, 3) Om Hiemmel. 4) Om Dommere. 5) Om Dommeres Assistenter 6) Om Skrivere. 7) Om Værne-Ting. Pars 2da Cap. 1) om Stevnemaal. 3) Om Ar vest. 3) Om Exceptioner, 4) Om Beviser i Rettergang, samt Dom. 5) Om Appel. 6) Om Exsecution. Pars 3ta Cap. 1) Om Jagten, 2) Om Fiskerie, 3) Om Bergværker, deres Optagelse og Rydning, 4) Om Occupatio; Hertil hører: (a) om Hitte Gods, (b) Vrag, (c) om occupatio Rerum hostilium. 5) Om Accession. 6) De modo acqvirend Civili, (a) om Hævd, (b) om Arv. 7) Om Testamenter; Gave og Bebrevelse, 8) OmSkifte og Deeling, 9) Om Skifte=Forvalter nes Pligter. 10) Om Traditione. Pars 4taCap. 1) om Contracter, 2) Om Vexel=Contract, 3) Om Gave, hvorunder handles om Laan, 4) Om Leye. 5) Om betroet Gods. 6) Om Pant, Bodmerie og Biil-Breve. 7) Om Borgen og Forløvte, sælges nu i Tronhiem paa Adresse=Contoiret, i Kiøbenhavn paa Expeditions-Contoiret og i Christiania hos Sr. Schwach, for 3 Ort Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Procurator Sr. Lowums Betænkninger over Lovens Artikler, er paa Adresse=Contoiret til Forhandling indlagde paa Trykpapiir for 3 Ort 8 s. og paa Skrivpapiir for 1 Rdlr., hvor ogsaa bemældte Auctors Extract af Forordninger er tilkiøbs at bekomme paa Trykpapiir for 2 Rdlr. 1 Ort 6 s. og paa Skrivpapiir 2 Rdlr. 2 Ort 6 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Fra Bogtrykkeriet her i Tronhiem er udkommen: Hr. Stifts=Provst Ole Jrgens, ved sin Tiltrædelse som Vice-Præses i det Kongelige Norske Videnskabers Sælskab holdte Tale, om den Sælskabelige Stræbsomhed for Videnskabernes Vedligeholdelse og Tilvæxt, som en vigtig Pligt, tilligemed Sekretererens Svar, og sælges sammesteds indhæftet a 8 sk. Stykket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-08
Fra Bogtrykkeriet her i Tronhiem er udkommen: Hr. Justice-Raad G. Schønings holdte Lov-Tale, over fordum Højædle, Højærværdige og Højlærde Doctor og Professor, Johan Ernst Gunnerus, Biskop over Tronhiems Stift, Vise-Præses for det Kongel. Norske Videnskabernes Selskab &c. trykt paa 4re Ark median 8vo, og sælges sammesteds uindbunden for 12 sk. Stykket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Fortsettelse af No. 26. Om Føyelighed. Den Fornuftige, som er oplyst, bør, just vise sin Fornuft deri, at han giver efter i ligegyldige Ting; Ellers blev han værre end Almuen. Jntet beviser meer enten et dumt eller og ilde opdraget, Menneske, end den Paastand, at alle andre skal i alle Ting rette sig efter ham. Jeg vil sætte, min største Lyst er at dandse, men jeg kommer i et Land hvor Dands ansees for Narrerie og maaskee for Synd, jeg giør da meget ilde, ja Uret om jeg vil give mig til at dandse, eller i offentlige Sælskaber med stor Jver forsvare Dands, og beskrive dem som Daarer, der foragte den. Det er nok at jeg ei fordømmer Dands, men tier stille, naar andre dadle den, thi min Føyelighed bør ei gaae saa vidt, at jeg bliver falsk, og siger tvert imod det jeg meener; thi da forseer jeg mig imod en sund Morale. Dyden maa aldrig opofres af Føyelighed, Venskab, Frøgt, Kiærlighed eller Elskov Om jeg for at behage visse Personer, med hvilke jeg ved min Ankomst til London var blevet kiendt, vilde drage ind paa en Badstue, og jeg forud vidste at alle Londonske Badstuer vare berøgtede. Huse, da gjorde jeg meget ilde, saasom jeg derved vilde sætte mit gode Navn. og Røgte i Fare hos alle Fornuftige. og og Dydige, for at behage Liderlige og Skummet af Folket. Enhver Eftertænksom kunde da et andet end dømme, slet om mig; thi den Regel er sikker: Sig mig hvem du omgaaes med, og jeg skal sige dig hvo du er. Om jeg end aldrig bedrev der nogen ond Gierning, saa var dog Formodning imod mig, og en virkelig Dydig bær ogsaa altid Dydens Stempel paa sig. Befinder jeg mig i Sælskab af smaa Geister, hvor min Gud, min Frelser, min Troe spottes, da er det Misgierning om jeg tier hertil, meget meer om min Føyelighed gaaer saa vidt, at jeg bifalder dem, hvilket dog for ofte skeer af svage Gemytter. Saadan Føyelighed er ikke Føyelighed, den er Nedrighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
J alle ligegyldige Ting bør enhver derimod, saa meget mueligt, rette sig efter det Sælskab han befinder sig i dog saaledes at man fornemmelig seer paa sin Stand, saa at, om jeg et kan være føyelig imod nogle, uden at støde andre, jeg da er føyelig imod dem, som gaae mig nærmest an. Saaledes bør en Mand imod sin Kone, en Kone imod sin Mand være føyelig frem for imod alle andre Dernæst Børn imod Forældre, Forældre imod voxne Børn; Siden Slægtinge indbyrdes; Herrer og Tienere imod hinanden, og endelig hver imod dem, som ere af samme Stand som han, en Geistlig imod en Geistlig, en Officier imod en Officier; Men skulde man ved Føyelighed imod andre ei støde nogen af disse, da bør man være føyelig imod enhver. For Exempels skyld; Jeg er Præst og befinder mig i et lystigt og uskyldigt Lav hvor der faldes paa at dandse; Sælskabet vil og have mig til at dandse. Er jeg fanatisk da anseer jeg Dands for Synd; Om da alle mine Medbrødre dandsede, saa var jeg dog ei at bevæge dertil. Fanatici ere ei af en føyelig Art. Men naar jeg er Fanaticus, saa er Decorum, Anstændighed, det eneste hvorefter jeg herudi bør rette mig. Lad nu være at dette Sælskab bestaar af lutter. oplyste Personer, som nøye vide at skille imellem virkelige og Modens Dyder og Laster, men mine Ordens=Brødre derimod og Folk i Almindelighed ansee det for utilbørligt for en Præstat dandse, saa bør jeg ikke dandse; Giør jeg det, da handler jeg ei allene ilde mod mig selv, men og mod andre, som jeg giver Forargelse, og derved begaaer en Forseelse. Den Stærke bør rette sig efter den Svage. Dersom forommældte Sælskab havde været end mere oplyst, saa havde det under saadanne Omstændigheder aldrig begiæret. af en Præst at han skulde dandse. Skulde derimod alle Mennesker i et heelt Land falde paa de Tanker, at det ei var uaustændigt for en Præst at dandse, hvorfor skulde han da ei undertiden dandse med? At bilde sig ind at være ene viis, det er at være egensindig, forstaae i ligegyldige Ting, thi endskiønt jeg holder for, at der ei i Verden gives virkelige ligegyldige menneskelige Gierninger, saa kan man dog gierne ansee visse Ting for ligegyldige, saa længe de betragtes for sig. Dands for sig er ligegyldig; Men et Menneskes Dands er aldrig ligegyldig, thi et Menneske dandser aldrig uden enten i en god eller ond Hensigt. God, naar han giør det for at bevæge sig, og af Slags Bevægelse er Dands næsten den sundeste, og meest overeensstæmmende med Legemet, for at nyde en utvungen og frie Fornøyelse, for at behage den eneste som han elsker, eller og for at vinde sit Brød, og vise sin Konst; Ond, naar han derved vil forføre Uskyldigheden, lokke Fruentimmer, ved uanstændige Gebærder, forarge kydske Øyne og Sæder, naar han derover tilsidde sætter og forsømmer vigtigere Forretninger, og endelig om han dandser sig og andre ihiel, enten ved at springe for meget, eller ved at drikke en hastig kaald Drik, hvilket sidste dog alene kommer af Uagtsomhed. (Fortsættelse heraf skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Hr. Angel. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Bucher. Hospitalet Hr. Tostrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Copulerede. Hr. Cancellie=Raad Eilert Holterman til Østeraad og Jfr. Høyer, copulerede her i Byen den 13de Julii. Grav-Skrivt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
J Dag bleve Hr. Ober-Jnspecteur Heides Jordiske Levninger nedsat i Vor Frue-Kirke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Paa Pladen findes følgende Gravskrivt. Vandrings-Mand! her findes forvaret. Den store Aabenbarelses Dag, Det Dödelige. Den forhen i Live, Velædle Hr. CHRISTOPHER BENDI HEIDE; Medlem af det Kongl. Norske Widenskabers Sælskab, Ober=Inspecteur ved Tugt Huuset, Og Negotiant i Tronhiem. Hans Lys blev itændt, Ao. 1723. den 25de Junii, Til største Sorg og Bedrøvelse slukket Ao. 1774. den 7de Julii For en dybsörgende Ægte-Mage. ANNA MARIA NISSEN Og tvende efterladte Børn, Een Sön og Datter, Det ere trætte af Suk og væder sit Leye med grædende Taare, Psalmen 6te, 7 Vers. Her min Læser, kand Du finde Den, hvis Roes ey gaaer af Minde, Medens Dyden bliver Dyd, Den som meente All fortroelig, Derfor nu i Himmel-Boelig. Stemmer i med Engle Fryd.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Udpasserede. Hr. Stads-Chirurgius Fischer til Dramen. og Mr. Qvislin til Hamborg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Ankomne Skibe. Skipper J. Martin, J. Smidson, J. Wacker, F. Jonghosbund og H. Dekel, alle fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Skipper J. Arentz til Christiansund med Baglast. P. Schau til Frederichshald med Baglast. H. H. Wulf til Flensburg med Fiskevahre. W. Bork, J. Wilson, W. Allen, R. Allun alle til Jrland med Bord. P. Jansen til Holland med Kaaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Bekiendtgiørelse. Alle dem, som enten hos Salig Biskop Gunnerus, eller mig, have antegnet sig for Actier eller Portioner i det Typographiske Selskab, men ei endnu indløst de hos mig beroende Actie-Breve og Portions=Bøger, uagtet de derom, ved Skrivelser, ere blevne erindrede, anmodes herved, forderligst at indløse samme. Og da adskillige af de øvrige Herrer, Jn Jnteressentere endnu ikke have, enten fordret deres Renter, eller modtaget Bøger af Selskabets Forlags-Skrifter, saa ville de behage at benytte sig af deres Fordeel, og i sær Portion-Jnteressenterne at holde sig Planen efterretlige. Om Selskabets nu værende Tilstand, saaledes, som den befandtes ved General=Forsamlingen i Kiøbenhavn den 10de Januarii h. a., har jeg tilstillet nogle Jnteressentere, en trykt Underretning, som og hos mig kan bekommes til Eftersyn. Tronhiem den 12te Julii 1774. Lor: Ewensen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lade herved bekiendtgiøre: at førstkommende 22de Julii Klokken 10 Slet Formiddag, bliver Skiftet efter afg. Enke Anna Olsdatter Øyen, forhen afdøde Sergeant Jacob Jndahlens, foretaget paa Byetings Kammeret her i Byen. Samme Dag Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afdøde Mæster Slag ter Sivert Olsen Rein, foretaget udi Stervboe-Huuset i Bersvend Veyten. bemelte Eftermiddag Klokken 3 Slet, bliver Skiftet efter afg. Anna Grabow, Bord Vrager Størcher Hansens Hustrue, forttaget udi Stervbod-Huuset i Forstaden Jhlen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Hvorfore bemelte Stervboers Debi= og Creditorer, samt Arvinger og alle andre, som noget udi disse Skifter kunde have at paastaa eller indgive, sig til bemelte Tiid og Sted ville indfinde, saasom Skifterne derefter, til Slutning bliver optagne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Til Kiøbs. Friske Zitroner er at bekomme hos Just Hansen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Bæste Confect og ordinair Figen, syltet Jngefær, Kissebær og grønne Pomerantzer, tør syltet Pomerantz-Skal, Sokkerpinner, Mandler og Karve=Sokker, Specerier alle Slags, samt Kissebær-Brendeviin, er til Kiøbs hos Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Bortkomne Sager. Et Sølv Svamp Huus af moderne Facon, tillige en Guld=Ring, hvori var indfattet 3de Steene, er i disse Dage frakommet sin Eyer, som for sammes Tilbageleverelse lover Finderen en raisonable Douceur og fra Adresse=Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Bøger. Hos mig, som det Danske Typographiske Selskabs Commssionaire, kan foruden de tilforn bekiendtgjorte Bøger, bekommes, det nyeligen smukke og paa sammes Bekostning, trykte smukke og grundige Skrift: Underviisninger i Christendommen, ved Hr. Schønheyder, for 4 Mark Trykke og 5 Mark Post Papiir; men de Herrer Jnteressentere med den tilstaaede Rabat, af 25 eller 33 og en trededeel proCento.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-15
Jligemaade kan hos mig bekommes følgende (Det Typographiske Selskab uvedkommende) Bøger: 1) Oeconomiske Priis=Skrifter, der giver stoer Jndsigt i Bondestandens Mang ler, med Kobbere, 8 Mark. 2) S. T. Hr. Schlegels Samlinger til den Danske Historie, Mynte Videnskab, Oeconomie og Sprog, 1, 2, 3 og 4de Stykke, som udgjør det 1te Bind; Hvortil kommer, som nyeligen er udgivet: 2det Binds 11te Stykke, der bliver fortsat. 3) S. T. Hr. Langebechs Scriptores rer. Danicar, med ævi. Tom. 1, med Kobbere, 3 Rdlr. 2 Ort. 4) Forsøg i de skiønne og nyttige Videnskaber, 9 Stykker, Trykpapiir 2 Rdlr. 5 Mark. 5) Speculum Regale, 3 Rdlr. 6) Et Lands almindelige Lyksalighed, en Prædiken paa Taksigelse=Fæsten den 11te Decbr. 1773, af Hr. Schønhey. der, 6 s. Lor: Erensen. Tentamen oeconomico, botanicum de Usu plantarum indiginarum in arte tinctoria; ung cum Discursu præliminari de Utilitate Botanices, autore NICOLAODORH GUNNERO, Oeconomie & Historie naturalis cultore, faaes til Kiøbs i forrige Bispegaard, Exemplaret for 1 Ort indhæftet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-22
Slutningen af No. 28. Om Føyelighed. den vil nogen sige: Bør jeg, for at fornøye andre sætte mine egne Fornøyelser tilside, og giøre det, som er mig imod. Ja det bør jeg. Thi at giøre det som behager mig, det er ingen Konst, ingen Føyelighed. Har jeg derimod ei Lyst til at spille Kort, til at være i meget stor Sælskab, og jeg dog giør det forat behage andre, for at være Sælskab liig, da er jeg ret føyelig. Saadan en var Alcibindes, han kunde skikke sig iblant alle, han var ei Athenens, men Verdens Borger. Dog gik han forvidt, thi han var endog føyelig imod Laster. En herlig Opdragelse giør altid føyelig, omgiængelig, beleven. Tilig Ægteskab holder disse Dyder vedlige; thi intet got Ægteskab kan være uden Føyelighed. Derimod skeer det ofte, at de som leve længe for sig selv, eller og aldeles ikke gifte sig, blive egensindige, paastaende, fortrædelige, ved det de ei have dagligen nogen om sig, som de maa rette sig efter. Det skeer ofte at vise, lærde, duelige, dydige Personer, dog ei almindeligen elskes, alene fordi de ei ere føyelige. Vil man derfor være elsket, have Lykke i Verden, trænge igiennem med sine Forehavender, saa maa man legge sig efter Føyelighed, begegne alle høflig, ei med Hæf- og Hæftighed sætte sig imod andres Meeninger, giøre andres Fornøyelser til sine, opofre sine egne Fornøyelser, og endelig give efter i alle Ting, uden i Dyden alene. Om den store Moguls Riges, Clima.