JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Den 26 April afsteeg Erkehertug Carl paa Reisen giennem Augsburg ved den derværende Overpoststaldmester Paur, indlod sig ved Frokosten med ham og hans 12 Aars Søn i en kierlig Samtale og glædede sig da denne muntre Dreng viste ham paa Kartet den fra Augsburg førende Vei til Carlsruhe. Ogsaa paa Drengens troehiertige Spørgsmaal. Men er Freden ogsaa vil besvarede Erkehertugen med Ja, naar nemlig de Franske ville stadfæste samme o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
St. Petersborg, den 25 April. Den for hele Rusland saa glædelige Begivenhed angaaende vor Keisers, Paul I. Kronelse og Keiserindens Maria Frodorownas Medkronelse, blev den 16 dennes af den herværende Gouverneur, Greve Buxhøiden, alle høie og lave Civil- og Militair=Betientere tilkiendegivet, og den 17 forsamlede sig de første Standspersoner i den herværende Kasaniske Hovedkirke. Efter at Gudstienesten var til Ende skeede fra den herværende Fæstning 101 og fra Admiralitetet 100 Kanonskud. Om Aftenen, saavel som de øvrige Aftener i Ugen, var hele Staden, illumineret, ogsaa bleve Theatrene og de herværende til selskabelig Fornøielse forenede Selskaber, saa som det af delige musicaliske, det Engelske, Dandse og Borgerselskabene aabnede, der blev givet Ball og Masqverade, og Folket blev tilladt alle anstændige Forlystelser. Ved Keiserens og den Keiserlige Families høitidelige Jndtog fra det Petrowskyske Palais i Staden Moscan den 8de dennes, varede Toget i 3 Timer indtil Keiseren afsteeg, i det Besborodske Palais. Paa Gaderne vare Æreporte oprettede. Keiseren lod sig see til Hest imellem Storfyrsterne Alexander og Constantin blev ledsaget af Fyrst Repnin og flere Generaler, holdt bestandig saa længe Toget varede, Hatten i Haanden og hilsede Fornemme og Ringe paa begge Sider. Den 12 forlod Keiseren og den hele Keiserlige Familie i Stilhed det Besborodske Pallais, og begave sig til Pallaiet i Kremlin ved Kronningskirken, i hvilket de ville forblive til efter Kronningen, til den 21 eller 23 dennes. Efter Forlydende har Keiseren ved denne Leilighed ophøiet Statsministeren, Greve Besberodko i Fyrstestanden.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Kiøbenhavn, den 12 Maj. Tiirsdagen den 16 Maj agter Hans Majestæt Kongen og de Høikongelige Herskaber at begive sig til Frederichsberg.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Den 6 Mai sidstleden bleve 53 Candidater, som i April havde fremstillet sig til Examen artium, af Rector magnisicus immatriculerede ved Universitetet, af hvilke 37 havde erholdt Characteren Laudabilie og 16, Haud illaudabilis - Jblandt de Første var FridericDrester bleven indkaldt for Professorerne og offentlig roest.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Den 10 kom en Russiske Keiserlig Fregat her paa Reden fra Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Vacancer, Sognekaldet til Frederichsværn i Aggershuus Stift, 150 Rdlr.; Sognekaldet til Rødding og Kreyberg i Wiborg Stift, 350 a 400 Rdlr.; Sognekaldet til Garnisons danske Menighed i Kiøbenhavn, 1200 Rdlr.; Sognekaldet til Giersløv i Sielland, 224 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Aalborg, den 19 Maj. J Onsdags den 17 Maj blev her i Budolphi Kirke holdt Præstevielse hvorved bleve indviede: allernaadigst kaldet til Sognepræst for Tebring. Ont 1) Hr. Engel Johan Daniel Jermin fød 176. trup og Rakkebye Meenigheder paa Morsøe i SønderHerred. til Sognepræst for Giøl Meenighed i Hvetboe Herred. 1762 allernaadigst confirmeret under 17 Martii d. A. 2) Hr. Rasmus Thorsse fød den 27 Januarii Til Forretningen intimerede den residerende Capel Act. 20 V. 21. Jeg vidnede baade for Jøder og lan Hr. Wandall, som talede over disse Pauli Ord: Græker og Omvendelse til Gud og Troe til vor christelig Lærer alvorligen skal forholde og opmunHerre Jesum Christum og deraf viiste: Hvad en tre sine Tilhørere til, fr. Act. 26 V. 20 - 24.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Rom. 1 - 16.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Hans Høiærværdigheds Hr. Biskoppens Ordinatioons Tale var en Fortsættelse af den sidst valgte Text: Joh. Evang. 5 V. 39 40. (See disse Efterretninger No. 98 f. A. ) hvoraf nu blev grundig forklaret og beviiste: Hvad den hellige Skrift lærer os om Christo, som er Veien til det evige Liv(Denne vigtige Afhandling fortsættes.)
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Af de Ordinerede prædikede Hr. Jermin over forelagte Text Philippensers 3 Cap. B. 13 14. Under Jndledningen blev viist, at alle Mennesker hvis Forstands Evner have modtaget endog den mindste Grad mange forfeile det sande Maal i det de tragte efter af Dannelse, tragte efter Lyksalighed; men at det jordiske og forgængelige, som det høieste Gode, Derefter blev af Texten forestillet: En Lærers veldædige Bestræbelse i at opfylde sine Pligter, hvor kunde opfylde dem m.v. forskellige disse Pligter ere og Maaden hvorpaa han Hr. Lauriz Hastrup og Jomfrue Hedevig Nicoline SchasCopulerede: Paa Wreileskloster den 5te Maj. gaard. J Aalborg den 17 Maj, hiemme i Huuset, og Enken Kierstine Larsdatter Dahl. Borger og Vertshuusholder Anders Jensen Steuum Holsteen Sommerfeld Provst og Sognepræst sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Døde: J Randers den 12 Mai Hr. Christian, den 16 Maj i Skolegadens Fattighuus, Søren Jensens efter et halvt Aars Svaghed i sit 66 Aar. J Aalborg, Enke, Anne Larsdatter 72 Aar. nemlig: tum indkommen følgende Breve, som findes uindløste, Ved Aalborg Postcontoir er i April Maaned og til Da Avertissements. No. 1) Christian Nielsen Human v. Afsendrope a Aalb. 5 s., Porto. 2) Peer Peersen paa Vestergaard i Ulsted pr. Aalborg 5 3) Niels Olin af Wesbye. 4) Kund Christensen Dahl, Klestrup Bye, GerslovSogn i Vensyssel, 6) Georg Adam Kradt pr. Aalborg. 5) Jens Christensen i Hielmsted i Særeslev Sogn a Aalb. 9.7) N. Thygesen i Aalborg. 8) Jens Christensen Hede i Nørre Sundbye Sogn af Heden pr. Aalborg. 9) Thor Lanesen paa Barchholt i Vensyssel Franco. Franco. 11) Jens Schibbye a Aalborg. 10) Hans Andreasen Hoffmeier a Aalborg 12) dito dito 14) Christen Sørensen a dito 13) Claus Hjurch. Rann a Aalborg. 15) Jens Holdberg a dito 16) Hans Andreasen a dito 17) Jens Jacob Overvald a dito 18) Niels Thygesen a dito 19) Thyge Thygesen a dito 21) dito dito 20) Mad. Rybners sal. Matens a Aalborg 22) Christn. Ryberg a Aalborg. 23) Jens Nielsen Ulstedt a dito Aalborg Postcontoir den 17 Mai 1797. Frisch. Øl Kl. 10 Slet bliver paa Aalborg Raadstue holdt ofandagen den 22 Maj førstkommende om Formiddagen fentlig Licitation til Anskaffelse af 5 Lpd. 4 Pd. Gaasefyld, samt noget Olmerdug, Bolster og Blaarlærred mid meere, som til de i Regiments=Sygehuset værende Senges og Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner. Sengestæders Forbedring agtes nødvendig; alt efter de paa Maa førstkommende Søndag, Mandag, Tirsdag og Ons Konster, saavel paa slap som stram Linie; hvorhos han med høie Øvrigheds Tilladelse at forevise sine eqvilibriske, 2 dag om Aftenen Kl. 7, agter Engelskmanden Price, tre af 5 til 7 Aars Alder, har vundet overalt i Europa, smigrer sig med, at det befald han med Kone og 2 Døtforevisende Konster, vil erfares af de trykte Placater. Be ikke skal mangle ham her. Udforligere Beretning over de talingen bliver 2 Mk. for første, 1 Mk. for anden og 8 sk. for sidste Plads.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
En engelsk Postvogn med underløbende Huul og Jern AxVognskrin er underhaanden at faae til Kiøbs, hvortil An ler, 3 i Fiedre hængende Agestole med Hynder og et viisningen gives paa Bogtrykkeriet. Vognen er ikke meere end veistiv, og er indrettet til at kjøres efter Behag med en eller to Heste, da den formedelst sin Lethed meget vel endog med fuld Læs, kan drages af een Hest. ter mig til Aalborg Pinsemarked, og der forbliver til Jerved anmeldes, at jeg i Aar (ligesom forrige Aar) ag den 31 Maj, for at forhandle endeel Klokkestøber= og Gjortler=Arbeide, bestaaendes af store og smaae Herregaards Madklokker, ligesom og alle Slags Messing Arbeide, nemlig Mortere, Strygejerne og Lysestager, Dragkiste Beslag alt af moderne haseng. Ligeledes ønsker jeg mig recommenderet af enhver, som haver gamle Kirkeklokker eller andre smaae Klokker, Lysekroner og alt hvad af Messing Arbeide nævnes kan, enten at omstøbe eller lade giøre af nye; da jeg forsikrer enhver at de skal blive behandlet med Fornøielse og billig Priis. Desuden tilbyder jeg mig at skaffe Caution for hvad jeg af stort Arbeide imodtager, til de ubekiendtes Sikkerhed om forlanges. Jeg er at finde paa Torvet, eller og i mit Logie hos Sr. Lantzel Sadelmager i Aalborg; og i Viborg til Snapsting hos Sr. Poul Gjortler paa Hjultorvet. Randers den 14 Maj Peder Meilstrup, Klokkestøber, boendes ved Østerport.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Da jeg har erfaret at adskillige af de Kattuner som strax dede ved Hiøring sidstleden og der i Egnen blev bortsolgt skal være beskadiget af adskillige, tildeels uaftagelige Pletter, hvoraf allede nogle her ved Cartuntrykkeriet ere blevne aftagne, saa vil jeg ikke undlade at bekiendtgiøre for dem, som maatte have kiøbt af bemeldte beskadigede Cartuner, trykkede eller utrykkede, at de igjen kan faae dem rene og istandbragt for billig Betaling paa Cartuntrykkeriet i Aalborg. M. C. S. Jahns. Efter Sr. Hagstrøms i Molholt i Hals Sogn dødelige Afgang, bliver Skifteforretning der i Stervboen foretaget næste 7 Junii i lovlig Tid, som 30 Dag efter Dødsfaldet; da enhver som formene sig noget at anmelde i Stervboen, ville indfinde dem, og eller til andre lovbefalere Tider henvende sig til Skifteforvalteren, Herredsfoged Hasselvalch i Nørre Sundbye ved Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
At jeg er flyttet fra Engelsborg og nu boer i Cattesuni det No. 170 i Gaden til Porten, bekiendtgiøres herved ærbødigst for mine respective Velyndere saavel Jnden som Udenbyes, som anfortroer mig deres Arbeide og fremdeles ville behage at forunde mig det, da jeg vil stræbe at behandle enhver paa bedste Maade til Fornøielse, og beder mig recommenderet. Herman Christian Karlbye, Skrædermester i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Hos Stoelmager Jvendorf paa Algaden er en Overstue, ud til Gaden, med Kiøkken og Spisekammer til Lei for eenlige Folk, for aarlig Leie, eller og paa kortere Tid for fremmede og reisende Marketsfolk eller Jøder i forestaaende Pindse Market. Datholm i Aarhuus Stift, Randers Amt, med dens 1 Fri Hovedgaards Taxt: Ager og Engs Hartkorn 48 Tdr. 5 Skp. 1 Fdkr. 1 Aalb.; Skovskyld 4 Tdr. 3 Skp. 1 Skpr. 2 Alb.; Mølleskyld 1 Td. 2 Fdkr. samt alt Bøndergodser: Ager og Engs Hartkorn 293 Tdr. 3 Fdkr. 2 1/3 Alb.; Skovskyld 5 Tdr. 3 Fdkr. og Landgilde: Penge 282 Rdlr. 3 Mk. 12 s., Rug 91 Tdr. 2 Skpr., Byg 98 Tdr. 3 1/2 Skpr., Havre 80 Tdr. 4 Skp., Giæs 36 Stkr., Æg 48 Sneese og 2de Høns, item enkelt Tiende af omtrent 1020 Tdr. Hartkorn, som alle ere gode Kornjorder og oppebæres paa Kiærven lader jeg, efter adskillige Lysthaveres Forlangende ved en eneste Auction, som holdes hos Hr. Viinhaandler, Møller i Aarhuus Torsdagen den 20de Julii førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag, offantlig opraabe deels særskildt og deels samlet, og om antagelig Bud skeer, uden Forskiæl til dem eller de Høistbydende, som for deres Bud stiller mig tilbørlig Sikkerhed, bortsælge: 1) Enhver Hoverie frie Bondegaard for sig 2) Ethvert Sogne=Tiender for sig 3) Katholms Hovedgaard med alle dens Marker, Enge, Skove og hoveriegiørende Bøndergods pap. 246 Tdr. og dens Landgilde 4) Den 3die Postes hele Jndhold tilligemed alle Tiender, og endelig: 5) Alle forenført Eiendomme under et Opraab. Til hvilken Tid og Sted de Lysthavende behageligen ville indfinde sig. Den største Deel af Kiøbesummen kan paa visse Aar blive staaende i Eiendommene. Pagtningen kan ophøre til 1 Mai 1798 og Gaarden tiltrædes om forlanges, til 1 October d. A., alt efter de Conditioner, som tillige med Eiendommene og Jordebogen fra 1 Junii er til behagelig Eftersyn hos Eieren, Kammerherre Rosenørn paa Katholm. Jndskiøndt jeg ikke troer at min sal. Fader Jens Kundsen Strætt har været udi nogen mig uvidende. Gield, saa holder jeg det dog raadeligt, 3 Gange udi de Aalborgske Efterretninger og Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at bede alle og enhver der formeener sig at have noget hos ham tilgode, de behegeligst ville tilstille mig Regning derover, da jeg strax efter Skyldighed betaler hver retmæssig Fordring. Med det samme vil jeg og bekiendtgiøre min afdøde Faders fraværende Handelsvenner, at den Handel han har ført fra Dato af bliver fortsat af mig udi Fælledskab med Niels J. Haubroe, under Firma O. Strætt & N. Haubroe, samt at det som ere ham noget pligtige, ville behage at henvende dem dermed til os. Vi har bestemt at følge den sal. Mands Grundsatser hvorefter han behandlede sine Venner, og smigre os derfore med det Haab, at beholde, deres Venskab og Handel, hvorom jeg paa begges Vegne meget beder. Nibe den 15 Mai 1797. Otte J. Strætt. Onsdag Eftermiddag sin Eier frakommen; hver En liden Soeariis hvid med sorte Pletter, er sidste om samme kan give nogen Oplysning, behager at melde det paa Bogtrykkeriet hvorfra Eieren anvises.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Jsraliternes Tilbagekomst til Jerusalem, et proptisk Digt, tillagt Esaias, oversat og med en Jn ledning ledsaget ved O. Horebow, 1 Rd., indbunden 7 Mk. (De som paa ovenmeldte Skrivt bi mig har subskriberet, ville behagentlig lade samme hos mig afhente. 2) Sluk Lyset, en Fabel, 2 Sk.
Jyske Efterretninger, 1797-05-19
Hermed følger et Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Havnen
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Mayland, den 24 April. J Forgaars Aftes bragte en Coureer General Buonaparte den Efterretning at Freden med Keiseren var undertegnet og at Lombardiet var blev erklæret for en frie afhængig Stat. Endnu ved Fakkelskin blev denne Efterretning bekiendtgjort ved Frihedstræet, i Gaar Aftes var den ganske Stad, illumineret og i Dag har Borger Erkebispen i Hovedkirken i alle Øvrigheders Nærværelse siunget et høitideligt Tedeum. Til i Aften er atter tilsaat en Jllumination i Staden. J Proclamationen, hvilken det herværende Municipalitæt har udstædt, siger samme: "Vor Skjæbne befandt sig i vort Aarhundredes Heltes Hænder; denne var altsaa sikret.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Frankfurt, den 6 Mai. Den forrige Postdags vigtige Efterretning, at Directoriummet allerede havde antaget Fredspræliminairerne, er fuldkommen stadfæstet.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Natten til den 1ste dennes ankom en Fransk Coureer, fra Paris med denne Ratification til Erkehertug Carl i Durlach. Nogle Timer derefter kom ogsaa den Franske General Masseng med Keiserens Ratification fra Leoben til Durlach, afsteeg hos General Bellegarde, og denne førte ham til Erkehertugen, hvorfra han efter nogle Timers Samtale fortsatte hans Reise over Strasburg til Paris. Man forsikrer, at Vaabenstilstandens Vedvarenhed med Præliminairerne tillige skal være bestemt paa 5 Maaneder, i hvilken Tid Freden i alle Punkter skal blive bragt i fuldkommen Stand. General Hoche har allerede Efterretning, at Directoriummet har ratificeret Fredspræliminairerne, men behandler endnu den ganske af ham besatte Egn fiendtlig, og har paa den høire Rhinstrandbred udskrevet 3 Millioner 7000,000 Livres Contribution, hvortil den neutrale Stad, Wetzlar skal betale 60,000 Livres. Flere Byer ere omringede af Franske Tropper, af hvilke deres Stude, Heste, Kiør og Kalve bortdrives. Friedberg er Samlingspladsen af flere end som 60 udtagne Gidsler. Denne fattige Stad maae daglig betale Hovedqvarterets Omkostninger med 500 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Jtalien, den 1 Maj. Det var et Fransk Corps af 10,000 Mand under Generalerne Victor og Kilmaine, hvilket paa den venstre og høiere Etschstrandbred, fremrykte mod Verona og tvang denne Stad til Capitulation. Ved de blodige Operin som sammesteds forhen forefaldt, kom i Begyndelsen de Franske men herefter Venetianerne i Knibe. De Franske kastede nogle Haubitzer til Corco=Bianca som sprængte et Pulvermagazin med 5000 Venetianer i Luften. Dette Tilfælde og Stadens Beskydelse, som ved Jld fra Kastelerne næsten ganske var bleven forvandlet til Aske, tvang Venetianerne til Capitulation, hvorved de i Staden liggende Tropper, iblandt hvilke der vare 4000 Mand regulære Mandskab, bleve gjorte til Fanger. To bevæbnede Fartøier med Fransk Nationalflag lode sig tilsyne den 20 April for Venedigs Havn. Man lod dem sige at intet bevæbnet Skib maatte indløbe i Havnen. Det ene trak sig herpaa tilbage; men det andet ville med Magt indtrænge sig med fulde Segl. Paa den anden Advarsel som man gav dette, svarede samme med svære ladte Kanoner. Men herpaa gav Artilleriet fra Slottet samme en heel Salve hvorved det mistede Masterne, og til samme Tid sendte man et Vagtskib i Møde som efter en kort Fægtning bemægtigede sig dette Skib. Samme var ladt med Munition og Tropper. Dette Skibs commanderende Capitain var bleven ombragt af hans egne Folk, fordi de traf ham just i dette Øieblik da han var i Færd med at antænde Pulverkammeret, for at sprænge sig i Luften og stikke Havnen i Brand. Hvorvidt denne Venetianiske Efterretning er grundet, er ikke at bestemme.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Amsterdam, den 9 Maj. Efterretningerne fra London af 3 dennes melder: at man sammesteds den 2 om Aftenen sildig havde erholdt Efterretning fra Paris at fredspræliminairerne var undertegnet med Keiseren, til Wien afsendte Hr. Hammond ventelig var kommet hvoraf man sluttede, at den fra det Engelske Ministerionogen Andeel i Underhandlingerne. Fra Cadix melder for sildig til hans Bestemmelsested for at kunne tage man, at den Engelske Flode endnu den 12te April krydsede for den sammesteds værende Havn og øvede stor Rasenhed imod de ud- og indseglende Skibe.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Cadix, den 15 April. Admiral Massaredo har strax efter hans Ankomst hertil udgivet de nødvendigste Forestillinger til Flaadens Provianterelse, hvilken skal være 26 Linieskibe stærk, men som man endnu holder Havns Blokade, fordi den Engelske Flaade har erholdt for ikke at være tilstrækkelige til at giøre Ende paa vores en Forstærkning af 4 Linieskibe fra Engeland, hvoriblandt Ville de Paris 110 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Paris, den 4 Maj. Forinden at VaabenstilBrigade General Watrin den 22de April mod Mayn, standen blev sluttet i Egnen af Frankfurt, fremrykte for at blokere denne Stad paa den høire Rhinstrand- og fordrev Fienden af samme næsten til Portene for bred. Han stødte paa den fiindtlige Leier ved Neuhos rer, 3 Kanoner, 5 Pulvervogne, mange Vaaben og Maynz. Over 800 Fanger, hvoriblandt mange Officemeget Bagage, faldt vore Tropper i Hænderne. Den lige Prindsen af Salm, Capitain for Jægerne af Leloup største Deel af Husarernes von Barkos Division og til blev taget til Fange. Til General Debelle, Commandant af Artilleriet ved Sambre= og Maasarmeen, skrev blikken, Borger General, at see, at det Franske ArtilleDirectoriummet: Det er meget interessant for Repurie forsvarede dets gamle Overlegenhed. Directoriummet vil ogsaa vedvarende henvende dets Opmærksomhed paa samme &c. Efter herværende Blade ere formedelst adskillige Mistanker i det Neapolitaniske igien for kort siden bleven arresteret henimod 120 Personer af de førmønte Pignatelli ogsaa befinder sig, som undertegnede ste Familier, hvoriblandt begge Brødre Prindserne Be Fredstractaten med Frankrige. Fra Jtalien meldes endnu at Buonaparte har sat sig i Marsch mod Venedig med 25000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Aalborg, den 22 Maj. Under 5 Mai d. A. er fra det Kongelige Danske Cancellie udstædt følgende Kongelig Placat : Ligesom Vi i den 385 af Vor Forordning under tige Pleie, have befalet, at, naar der maatte udfor 3 Junii 1796, angaaende Rettens vedbørlige og hur dres lang Tid for at tilveiebringe Attest af Kirkebogen om en Delinqvents Alder, da maae hans Tilstaaelse om, at være kommen til Lavalder, antages som Beviis i denne Henseende, dersom hans Forbrydelse ikke er saa stor, at han tiltales paa sit Liv, eller til Hensættelse i Fængsel for sin Livstid; dog at Dommeren og Laug rettes eller Stokkemændene tillige i Protocollen attestere, at det klarligen kan skiønnes af hans Udseende, at der ingen Tvivl kan være om, at han jo er ældre end 15 Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Saa have Vi endvidere, paa Grund af Høiesterets Betænkning, fundet for godt, at udstrække den fornævnte Regel til saadanne Sager, hvori det gielder den Tiltaltes Liv eller Friehed, dog under følgende Bestemmelser, nemlig: Dersom den Anklagede har været saalænge bekiendt i Egnen at der, ved Vidner, kan haves Oplysning om, at han er 15 Aar gammel, eller han selv aflægger en saa omstændelig Forklaring om sit Levnetslød, at det af Epokerne deri kan med Vished sluttes: at han er ældre, eller og om han har levet i Ægteskab, staaer i borgerlige Forbindelser, eller nydt borgerlige Rettigheder, som myndig Mand, med mere, der kan skiønnes at medføre samme Grad af Vished, maae saadan endog i Sager, der angaae den Tiltaltes Liv, eller Frieheds Tab for bestandig, ansees som Beviis om hans Levealder, uden at Attest af Kirkebogen derom behøves, naar denne ikke, uden lang Ophold, kan være at tilveiebringe, om hvilket sidste Rettens Betænkning dog no vedlægges eller tilføres Protocollen og Acten. J Lo rigt ber det Rettens Skiøn, om den Tiltaltes Alder, grundet paa hans Udseende, som Forordningen af 3 Junii f. A. befaler, ingenlunde forsømmes.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Ved Tallotteriets 755 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 51, 32, 59, 38, 4.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Til den forestaaende 756 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 29 Maj.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Copulerede: Den 19 Maj i Budolphi Kirke, Mesterbødker Niels Jensen Kiærsgaard og Pigen Maren Jensdatter Holm. Samme Dag i Frue Kirke, Frie mester Bødker Christen Pedersen Dokedahl, og Pigen Giertrud Jensdatter Skow.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Døde: J Aalborg den 18 Maj, Anne Hassing, 63. Aar. Den 19 Frimester=Bødker Søren Jensen. Kiærs Hustrue, Mette Marie Pedersdatter, 31 Aar. Den 21 Niels Nicolaisens Enke, Karen Sørensdatter Torp, 79 Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Et det har behaget Gud sidstafvigte 19 Maj ved Dø i den at bortkalde min Mands efterladte Søster Madame Elisabeth Kierulf, fød Winde, i hendes 72 Aar, som nyelta var flyttet til os; det skulle jeg herved paa egne og Medarvingers Vegne sørgeligst bekjendtgiøre for falleds Slægt og Venner. Aalborg den 20 Mai Helene Marie Cortsen. sal. Windes.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Efter 5 Ugers Sygeleie behagede det vise Forsyn den 19 Maj ved Døden af bortkalde min elskelige Svigerfader Sr. Rasmus Rigelsen, i sit Alders 80 Aar, hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 19 Mai 1797. J. Kogsbølle.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Et det har behaget Gud ved Døden sidstafvigte 18 i Maj at bortkalde vores eneste Datter Mette Ma frie Fik i sit 6te Aar; det bliver herved vores Slæge og Venner sørgeligst bekiendtgjort. Aalborg, den 20 Maj. 1797. Anning Fich. Hattemager.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Da det har behaget Gud, at bortkalde i Dag min uforglemmelig og elskede Moder Madame Mette Sørensdatter Müller fød 1722 den 22 November forrige afgangne Kiøb, og Handelsmand Christian Lederthougs Efterleverske, saa bekiendtgiøres dette herved for hendes, mine, og Kones Slægt og Venner, sørgeligst af hendes eneste efterlevende Søn. Aalborg den 21 Mai 1797. Laurits Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Avertillements. Hos Bogtrykker Wandalt faaes: 1) Spodalia for Fyens Stift ved Dionysit Landemode 1796, for 6 Sk. 2) Dito ved Qvasimodogeniti Landemode 1797, for 6 Sk.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Over Folkets Ret til en Revolution af Joh. Benjam. Erhard, Doktor i Lægevidenskaben, i Nürnberg, 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1797-05-22
2) Jndfald, Anecdoter, smaae Fortællinger og karacteristiske Trok, 12 Sk.