JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-10-02
J Henseende til de idømte Omkostninger bør LandstingsDommen ved Magt at stande. for Dito Dato.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
No. 101. Mødte selv. - Procurator Christian Klingberg, som befalet Sagfører for Snedkermester Peter Tisselmanns fraskildte. og bortreiste Hustrue Anne Bo. lette Pouls Datter, contra Schønheder. - Kukkendager Hans Henrich Pingel. som Værge for Christian Daniel, Jørgen Tisselmann. Denne Sags Gienstand er: hvorvidt fornævnte Anne Bolette Poulsdatter maatte paa Skiftet være berettiget til den halve Boe og Broderlod efter hendes forrige Mand afdøde Peter Twisselmann. Herom er ved Skifte=Commissariernes Decision af 22 September 1802 kiendt: at afg. Snedkermester Peter Twisselmanns Boe bør for den af Procurator Kinch, som Tilsynsværge for bemeldte Peter Twisselmann fraskildte Hustrue Anne Bolette Pouls Datter, paa dennes Vegne nedlagte Paastand om, at hun skulle nyde det halve Boe og Broderlod, frie at være; hvorimod Boets Beholdning, naar der er afdraget den endnu paa Boet hestende, Gield og de paa Boets Behandling og deraf dependerende endnu medgaaende Omkostninger, bør tilhøre afg. Snedkermester Peter Twisselmanns Søn og eeneste Arving Christian Daniel Jørgen Twisselmann. Dom: Skifte=Commissariernes Decision bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Tirsdagen den 18 October. No. 349. Mødte selv. - Procurator Jens Laasbye Rottbøll efter Kongelig befaling, contra Klingberg. - Tiltalte Sønck Jung Rørden. Under denne Sag blev han tiltalt for, med Magt at have villet hindre sin til Søetienesten udskrevne Søns Jndskibning. Han er derfor ved Fohr og Amrum Birketings Dom af 2den Februar dette Aar tilfunden at lide et halvt Aars Tugthuus Arbeide, samt erstatte Processens Omkostninger, og betale Salarium med 10 Rdlr. til den beskikkede Actor, Dom: Birketings=Dommen bør uefterrettelig at være; hvorimod denne Sag hiemvises paa Birkedommerens og Actors for Birketinget, deres Bekostning til nye Foretagelse og Paakiendelse efter indhentet nøiere Oplysning om den Tiltaltes paaklagede Forhold, i Overeensstemmelse med Forordningen af 21 Maji 1751. Endelig bør Birkedommeren Auditeur Hieronymus Wilhelm Henrich Hillebrand, for ikke at have efterkommet Forordningen af 2 Junii 1796 dens 35 s., bøde 20 Rdlr til St. Laurentil Sogns Fattige.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Dito Dato. No. 58. Rottbøll. - Ole Hansen Huser med flere, Klingberg. - samt Truels Olsen Redgaardens Stervboe og Arvinger, contra Mødte selv. - Procurator Hans Haagen, som befalet Actor. Denne Sag angaaer Citanternes Forhold og Omgang med et den 26 eller 21 Decbr. 1797 ved Hvaløer indstrandet Skibe. vrag, m.v. Ved Commissions=Dommen af 2 September 1801 er saaledes dømt: at Ole Hansen Huser og Truels Olsen Nedgaar bør arbeide i nærmeste Fæstning et Aar. Skipper Erich Dahl, Ole Løgeberg, Johannes Brynildsen Rørd, Arne Pedersen Viger, Ole Andersen Haaboe, Ole Simmensen Spier, Erik Olsen Slagløe, Ole Henriksen Skielsboe, Hans Nielsen Dyboahl, Jacob Jørgensen Magøe, Ole Torbøl, Anders Jacobsen Buevig, Peder Glødesen Huser, Hans Andersen Huser, To kiørn Olsen Ødegaard, Jacob Øisen Sandøe, Peder Nielsen Tisler og Anders Tisler, Anders Løgeberg. Rasmus Olsen Ødegaarden, John Vennern, Anders Giestesen Stuepig, Johannes Jensen Gravning, Syver Johannesen Sandøe Røed, Oe Halvorsen Lauer og Carl Lauer bør arbeide i Christiania Tugthuus i 6 Maaneder. Under=Lehnsmand Christian Bruun bør have sit Under=Lehnsmands Ombud forbrudt og arbeide i Christiani Tugthuus i 4 Maaneder. Lehnsmand Jver Bruun bø bøde til Hvaløer Sogns Fattige 25 Rdlr. og ligesaa meget til Justitskassen; saa bør de og, een for alle og alle for een, betale Commissarierne deres Diet og Reiser, til hver 100 Rd., til Commissionsskriveren 80 Rdlr., ligeledes til Lehusmand Bruun for Skyds og Diæt 42 Rdlr., tilsammen 522 Rdlr., saa og det stemplede Papiir, som til denne Commission burde være forbrugt. Endvidere bør Paagieldendes Defensor Justitsraad Scheel bøde til Hvaløer Sogns Fattige 10 Rdlr. De øvrige Paagieldende bør for Actors Tiltale frie at være. Saa bliver og Kiøbmand Christen Mammen at ansee som rette Eier saavel til Skibsvraget, som til det øvrige i Forhørerne og i denne Sag specificerede Vraggods, under Forbeholdenhed af hans videre Ret til de Paagieldende.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Dom: Ole Hansen Huser bør hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 2 Maaneder. Under=Lehusmand Christian Bruun og Lehnsmand Jver Bruun bør, hver for sig, bøde 50 Rdlr. til Hvaløer Sogns Fattige Truels Olsen Needgaardens Stervboe og Arvinger, Henrik Olsen, Spier, Skipper Erik Dahl, Arne Pedersen Viiger, Ol Simonsen Spier, Erik Olsen Singiør, Peder Giødesen Huser, Peder Nielsen Tisler og Anders Tisler bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog at de, tilligemed de tre førstnævnte, hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder ingen Salarier beregnes. De øvrige Saggivne bør for Actors Tiltale i denne Sog fri at være. Christen Mammen bør være Eiendomsberettiget til det under Sagen omhandlede Vrag. Endelig bør de Tiltaltes befalede Forsvar, Justitsraad Scheel, for den ham idømte Mulct frie at være.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Dito Dato. Rottbøll. No. 57. Anders Olsen Rødningen paa egne og 41 Almuesmænd af Hvaløer, deres Vegne, contra Jngen mødte. - Justitsraad Hans Holst de Kløcker, Kammerraad Jonas Rist og Underfoged Bruun.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Denne Sag betræffer 3de under 4, 5 og 6 April 1799 af de, til at paaklende Omgangen ved det den 26 og 27 Decbr. 1797 paa Hvaløer indstrandede Skib, befalede Commissarier afsagde Eragtninger, hvorved Citanterne, hver for sig, formeentlig urettelig ere tilpligtede at udrede deres Faldsmaals=Bøder med 20 Lod Sølv, samt de efter bemeldte Kierdelser af Fogden Radlek fra den 5 til 11 Septbr. 1799 afholdte Execution. Derom er ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 16 Marts 1801 saaledes kiendt: at de under denne Sag paaankede Faldsmaals=Kiendelser og derefter passerede Executions=Forretninger bør ved Magt at stande og alle Vedkommende i saa Maade stævnte for Citanterne Anders Olsen Rødningens med de flere, deres Tiltale i denne Sag frie at være, saabør og Citanterne, een for alle og alle foreen, betale Procurator Fougner i Salario 10 Rdlr., da Processens Omkostninger i øvrigt ophæves.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Dom: J Henseende til Anders Olsen Rødningen bør Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande. Derimod bør de øvrige Citantere for de dem idømte Faldsmaalsbøder frie at være, og bør det derfor hos dem udlagte Gods i uskadt Stand, tilbageleveres, eller dets Værdie dem af Fogden paa Sigt og Sagefalds-Kassens Vegne erstattes.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Dito Dato. No. 219. Jngen mødte.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
John Hoope paa St. Croix Borger raads Vegne, contra Rosenstand. Kiøbmand Robert Montgomerie paa Handelshuset Robert Campbell & Compagnies Vegne. Nærværende Sag angik den Ordre eller Anviisning, som Stifts=Rettens Medlemmer under 3 Julii 1801 har udstædt paa 12000 Rdlr. til Kiøbmand Robert Montgomerie paa Handelshuset Robert Campbell & Compagnies Vegne, og som skulle udbetales af Borgerraadet til Afdrag paa fornævnte Campbell & Compagnies Fordring i Poul Wanghams Boe, Høiesterets=Rets paadømte Sager for October Maaned 1803. der stod under dets Behandling. Derom er ved St. Croix, Landstingsdom af 19 Maji 1812 saaledes dømt: at John Hoope, som Borgerraadets Jndkassator, bør udbetale den paastævnte Anviisnings paalydende Summa 12000 Rdlr. med Renter 6 Procentum fra 3 August 1801, samt Processens Omkostninger skadesløs. Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Processens Omkostninger for Høiesteret betaler John Hoopepaa St. Croix Borgerraads Vegne til Robert Montgomerie paa Handelshuset Robert Campbell & Compagnies Vegne med 100 Rdlr. d. C.; saa betaler han og til Justitskassen for undig Trette 24 Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Onsdagen den 17 Octbr. No. 81. Skibsted. Kiøbmand John Dickle, contra Rottbøll.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Conferentsraad Niels Ryberg & Compagnie, som Mandatarier for Sheldon & Comp. i London. Denne Sag betræffer, saavidt Hoved=Sogsmaalet angaaer, Betalingen af de Sidstes 2de paa Citanten under 23 October 1800 trukne og af ham accepterede, men siden for non Solution protesterede Vexler, den ene stor 257 L. 6 B. Sterling, og den anden 250 L. Sterling, m.v.; og for saavidt Contra Søgsmaalet angaaer, Citantens Ret til, da Valuta for Vexelerne er udebleven, at ligvidere i disses Beløb den Summa 632 L. 17 S. Sterling, og saaledes at erholde udbetalt af Sheldon & Comp. eller Mandatarier, en Summa i sin Faveur af 125 L. 11 S. Sterling, med videre. Ved Hof og Stadsrettens Dom af 20 December 1802 er saaledes kiendt: at John Dickle bør indfrie de 2de under Hovedsøgsmaalet paastævnte af Sheldøn & Comp. i London den 23 October 1800 trukne og af ham accepterede Vexler, den ene stor 257 L. 6 S., og den anden stor 250 L., og til Handelshuset Ryberg & Comp., som Mandatarier for bemeldte Sheldon & Comp., betale sammes paalydende Summer, i alt 507 L. 6 S., efter den Cours, som ved Betalings tiden finder Sted, med Renter 4 pro Centum, deraf fra Hovedstævningens Dato den 1 August dette Aar, indtil Betaling skeer.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
J øvrigt bør John Dickie for Hoved=Citon, ternes og disse paa deres Mandanteres Vegne for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1803-10-02
Dom: Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves, Til Justitskassen betaler John Dickle som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
drenos.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Saavel her som i Sicilien er alting i sin hidtilværende Til Om endog ingen fransk Landgang bliver forsøgt, skulle talrige Troppe=Divisioner desuagtet stationeres ved vore Kyster, Skrivelse fra Neapel den 1ste Septbr. stand. Fra Middelhavet har man ingen Nyheder. Man hele Vinteren igiennem. Tropperne skulle ikke campere under Beretninger skal han krydse for Toulon; efter andre hedder Telte, men i Jordhytter. Disse Hytter graves nogle Fod ned i Jorden, og hver indrettes til 10 Mand. veed ikke med Vished, hvor Admiral Neison er. Efter nogle det, at han paa Maltha giør Anstalter til en stor Expedition Arresteringerne have atter tiltaget i Dublin. Der udsen J vore Vande krydse nu kun saa engelske Fregatter, som deels des Patrouiller endog om Dagen, og alle Vogne, som afgaae beskytte den engelske Skibsfart og deels borttage franske Skibe. fra Dubin, visiteres strengt. Et Beviis paa, at RegierinKrigserklæringen mod Engelland er den 10de f. M. bleven bekiendtgjort i Mayland under Trompeternes Lyd fra Raad gen atter maae have gjort nye betænkelige Opdagelser. En Datter af en af de anseeligste Lovkyndige i Dublin blev arresteret, fordi hun havde corresponderet med en af Hovedmændens Skrivelse fra Jtalien den 12te Septbr. huset. Det lovgivende Corps i den italienske Republik skal for Rebellerne Emmet. Til hendes Lykke kunde hele Corre efter Bonapartes Beslutning kaldes sammen til den 20de October. Den franske Armee i det Nederste Jtalien bliver meget spondenen overleveres til Regieringen, og da den ikke inde forstærket ved Tropper fra Plemont og det sydlige Frankrig, Den franske Regiering har tilbudt den malthesiske Stor hun strax sat i Frihed. Anklagen mod Emmet indeholder holdt andet, end giensidige Kierlighedsforsikkringer, blev faruden de almindelige Punkter endnu følgende: "At han har mester Thom i en aarlig Pension af 50000 Franker saalænge conspireret mod Kongens Liv, forsynet Redellerne med til han er sat i fuldkommen Besiddelse af sit Stormesterdom; hvilket Tilbud han taknemmeligen har afslaaet. Vaaben og opsat og udbredt Rebel=Proclamationen i den forSkrivelse fra London, den 20de Septbr. ræderske Hensigt, at kuldkaste Regieringen og oprette en Republik.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Parlamentet er ved en ny kgl. Proclamation blevet proroDen 16de ere 100 Udlændinger, som maae forlade Engelgeret til den 3die Novbr.; men bliver sikkert endnu udsat til land, indsk bede i Gravesand. Disse udgjøre den første December, ifald overordentlige Omstændigheder ikke indtreffe. En anden kgl. Proclamation anordner en Bod= og Transport af dem, der sendes til det faste Land. Jndskibningen skeete i god Orden; ikkun 2de Udlændinger, som viste sig Fostefest, som skal holdes den 19de Octbr.; og formaner Na gienstridige, bleve bragte ombord paa en Kutter. J Morgen tionen at bønfalde den Almægtige om Velsignelse for vore Vaaben til Vands og Lands, paa det at Fred og Lykke igien indskibes den anden Transport. Endeel Udlændinger forlade Engelland paa neutrale Skibe, og betale selv deres Reise. kunne tilveiebringes. Vor Regierings Overbærelse med Spanien, hvor der dog Vore Tidender indeholde Efterretninger om et Bombardement, som Admiral Saumarez den 14de har udført med Funde giøres saa rige Priser, forklarer man deraf, at den Staden Granville. Omstændighederne derved angives me største Halvpart af de Piastre og Sølvstænger, som komme get forskellige, og ere rimeligviis overdrevne, da de blet besta America paa de spanske Retourskibe, er brittisk Eiendom, roe paa Privatberetninger, og Hoftidenden endnu intet mel Dersom disse Skibe bleve opbragte, kunde det altsaa kunder derom. skomme de Skibe, der bragte dem op, men ikke de brittiske Hoftidenden melder, at en fransk Kaper paa 14 Kanoner Kiøbmænd til Nytte. og 30 Mand er bleven erobret. Derimod har en fransk Skonden malmnert taget 4 Skibe, som kom fra den Trinidad og 4 andre engelske vestindiske Skibe. En anden fransk Kaper har taget et Jamaicaskib.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
J Vestindien skal den kongl. Fregat Emerald have erobret en stor fransk Fregat efter 2de Timers Fægtning. Privatbreve fra Ny-York igientage den Efterretning, at den gul Feber har yttret sig sammesteds, hvorfor 50 Familier havde forladt Staden den 4de August.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
De nyeste Efterretninger fra Jamaica gaae til den 31te Ju til og melde: At Cap Francois paa St. Domingo bliver meget strengt blokeret og at hverken spanske eller nordamericanske Skibe tillades at løbe ind dertil, men at man imidlertid endnu ikke kan vente, at de Franske ville rømme St. Domingo. Overgeneral Rochambeau har allerede den 6te Julii udstedt en Proclamation, som erklærer St. Domingo i Beleiringsstand og suspenderer alle Civil=Authoriteter, Vore Tidender fornye den Formodning, at det gode Haabs Forbierg er taget i Besiddelse af den franske Escadre under Admiral Lindis og det franske Troppecorps paa 4000 Mand, som under General Dergens Commando var paa den franske Escadre. Dette anseelige franske Armament, der, som de kiendt, løb ud fra Brest den 7de Martii, for at tage Pondichery og de øvrige franske Pladser i Ostindien i Besiddelse, skalde ogsaa anløbe Jsle de France og Mauritius. Den 8de Marts kom det kongl. Krigsbudskab i Parlamentet. Tre Maaneder efter, den 7de Junii, meldte Moniteuren, at Admiral Lindis var bleven seet paa hiin Side af Linien, og at det Advisskib, som bragde Efterretningen og Budskabelsa8de Martii, havde truffet ham. Vore Tidender yttre nu den rimelige Formodning, at, om dette Armament end ikke egentlig har været bestemt til det gode Haabs Forbierg, vil dog vel Efterretningen og Krigsbudskabet og de fra Frankerigeftersendte Ordres have bevæget Admiral Linois til at lande med sine 4000 Mand Landtropper paa Forbierget, især da den i Tilfælde af en ny Krig, ikke kunde have forsvaret sig mod den engelske Overmagt i Ostindien. Have de franske Tropper virkelig forenet sig med den hollandske Garnison, saa er vor hele Søefart til Ostindien største Fare underkastet. Vore rigt lidte Compagnieskibe, af hvilke aarlig henimod 100 ere paa Udreisen og ligesaa mange paa Hiemreisen, miste paa denne langvarige Reise den Hovedplads, hvor de hidtil kunde forsyne sig med Vand og Levnetsmidler, og ere desuden største Fare underkastede af de franske og hollandske Krigskibe, der ere stationerede ved Forbierget. J det kongl. Cabinet skal man være af Forskiellig Menning om Udrustningen og Afsendelsen at et Armament, for at tage Forbierget i Besiddelse. Skulde som man formoder, Forbierget allerede være besat af det franske Armament, saa maatte det engelske Armament være meget stort og talrigt, og vilde koste uhyre Summer.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
J Følge Efterretninger fra Bombay har der været et meget blodigt Slag ved en Fled imellem Keiseren af Thinas Tropper og Rebellerne. Rebellerne attakerede 1 Gange, men bleve stedse slagne. Keiseren fægtede i Spidsen af sine Tropper. Af Rebellerne bleve 7000 dræbte, 3000 omkom i Floden og 12000 tillgemed 12 Generaler og Oberster blive fangne. Desuagter er Rebellionen endnu ikke dæmpet.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Skrivelse fra Paris den 21de Septbr. Den første Consul har befalet, at 2de Pencher eller flad bundede Fartøier, som i Forgaars løbe af Stabelen her, skulle føres paa Seinen til St. Cloud, hvor han vil tage dem i Øiesyn. Paa Republikens Stiftelsesfest skulle atter nogle fladbundede Fartøier og en Kanoneerchaluppe løbe af Stabeleher.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Fra St. Valer meldes, at Engellænderne kaste Bomblangs med hele Kysten. Den 14de have de beskudt Staden, St. Valery i en Time med 32 pundige Kugler. En Bombhar gjort stor Skade paa et Huus. J et andet Huus blev alle Vinduerne og Meublerne sønderslagne. Endeel Sko stene bleve nedstyrtede, dog opkom der ikke nogen Jld, et heller fik noget Menneske Skade. Da Engellænderne den 15de gientoge Bombardementet paa Granville, blev et Menneske saaret i Havnen, et Coffardiskib blev truffet af en Kugle og Tagene paa 2de Huse fik Skade. Ved denne Leilighed konen engelsk Fregat paa Grund; den blev strax omringet af vor fladbundede Fartøier, og vilde være bleven nødt til at overgl. sig, dersom 2de Skibe ikke vare komne den til Hielp fra JerseMoniteuren leverer et ganske kort Program om de Høideligheder, som kunne ventes paa Republikens StiftelsessesParis den 22de Septbr. (Over Holland.) Moniteren melder officiel fra St. Domingo, at den franske FrigPoursuivant paa 48 Kanoner, som føres af Capitain Willaumez, har ved St. Nicolas Mole havt en haard Fægtning med det engelske Linieskib Hercules, som det tvang til at tage Flugten. Capitainen paa Hercules er faldet i Slaget. -
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Endnu melder Moniteuren, at de Skibe, der ere ankom til Europa fra St. Domingo, Linieskibet Dugnal=Trouin og Fregatten Guerriere ere indløbne til Corunna den 6te Septbr. De maatte slaae sig igiennem nogle engelske Krigskibe, som vilde hindre dem at løbe ind.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
En enge sk Fregat kom den 8de i Dagbrækningen paa Reden ved Rochelle og gjorde nogle Skud mod Staden.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Skrivelse fra Schweiz den 21de Septbr. Blandt Landdagens Deputerte hersker endnu en stor Forskiellighed i Meninger. Den gamle endnu ikke gandske undertrykte Strid imellem det aristokratiske og republikanske Partie viser sig meget ofte; hertil kommer en vis Antipathiimellem de gamle og ny Kantoner. Frankrig beskytter vel sidste, men de første har derimod Landammanden d'Affey til Ven, som staaer i stor Yndest hos Bonaparte. General Ney er paa det republikanske Parties Side og søger i Paris af tiene det saameget han kan. Blandt de aristokratiske Hovede er ligeledes Uenighed. Nogle holde sig til den franske Regi ring, hvis Jndflydelse andre saa meget mueligt unddrage sk. fra og ønske en nøiere Forbindelse med Østerrig.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Man taler nu om, at vore katholske Cantoner skal slutte nyt Concordat med Paven.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Skrivelse fra Maynz den 23de Septbr. Tropperne ere i fuld Marsch til Kysterne. Jngen tvivler nu mere paa, at Landgangs Expeditionen mod Engelland vil gaae for sig. Fra Lothringen, Elsas og Bourgogne har nu ogsaa Resten af Garnisonerne sat sig i Marsch. Samtlige Adjutantere, som næsten alle ved den sidste militaire Avance have faaet en høiere Grad, skal ledsaget den første Consul paa hans Reise til Kysterne og til Belgien. Consular garden er allerede beordret til Afmarsch saavelsom 12000 Mand. af det ved Paris værende Militaire. Den anden Hovedarmee blive i Flandern og den tredie i Holland. Hver faaer et stort Reservekorps.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Skrivelse fra Amsterdam den 24de Septbr. Alle vore Krigskibe, Kanoneerbaade og flade Fartøier skal nu samle sig i tre Hovedstationer, nemlig i Texelen, Helvoet, sluis og i Vliessingen. Enhver af disse Divisioner skal anfødres af en Contreadmital og Viceadmiral de Winter faaer Over kommanden over hele Marinen. Den franske Oberst Renand har igien havt adskillige Conferencer med vort Marine raad.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
De Engelske krydse endnu bestandig ved vore Kyster, uden at have foretaget sig noget mod samme, som man havde udspredt Sygdommene have saaledes taget til blandt Tropperne i Seeland, at man har maattet anlægge ny Hospitaler for dem.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Skrivelse fra Frankfurt am Mayn den 24de Septbr. J offentlige Blade læser man følgende: Man veed nu, at en overordentlig Coureer er afgaaet til General Lasnes, den franske Gesandt i Lissabon, som overbringer Ultimatet til det portugisiske Hof, hvilket efter Forlydende skal bestaae af følgende Puncter: 1) Godtgiørelse for alle skeedte Fornærmelser, 2) Modtagelse af en fransk Armee, som Portugal skal underholde saalænge denne Krig varer, og 3) Alle Engellændernes Fordrivelse og deres Eiendommes Confiskation. Dersom Portugal ikke opfylder disse Betingelser, vil Krigen strax blive erklæret.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den berømte Fodgænger Spillard er nu kommen tilbage til Paris fra sine Forrelser i Asien, Africa og America. Han har giennemvandret hele Europa, det asiatiske Tyrkie, en stor Deel af Arablen og Egypten, Florida, Louisiana og Ny-Mexico. Han har fulgt Missuriefloden, over 200 Mile opad; derfra besteeg han Biergstrækningen Santa Fre. Siden besøgte han Ny-Jberien. Han er nu 10 Aar gammel og regner at have vandret 90000 Mile siden sit 18de Aar.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Et lidet engelsk Skib havde nylig opsnappet en Fiskerbaad ved Dieppe. Han besat den med sine Folk, og de lagde sig ved Jndløbet til Havnen, som om de fiskede. Ved denne List lykkedes det dem, at opsnappe endnu to andre Fiskerbaade, Nogle Jægere og Gensdarmeer, som bleve dette vaer, satte sig strax i 2de smaa Baade og søgte at naae Engellænderen. Soldaternes Harme tiltog, da de saae, at Engellænderne nødte de fangne Fiskere med Prygl at roe, for at gaae med Endelig blev det engelske Skib indhentet og efter en kort Fægtning nødt til at slippe sine Priser.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Astronomen De la Lande har ved Leilighed af en offentlig Anmeldelse erklæret, at han havde Haab om den ny Kalenlenders Afskaffelse.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Notarierne i Paris har givet 13680 og Invalidernes Commandant, General Berrnyer, 20000 Franker til Udrustningerne mod Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Engelland. Kongen har nylig mynstret nogle Tropper ved Wimbledon. Hans Sulte bestod af Hertugerne af Pork. Kent. Cambringe og Gloucester tilligemed over 1000 Standspersoner, som alle bare Volontair=Uniformen.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Da den franske Kaper Bellona havde taget det ostindiske Skib Lord Nelson, toge 5 af vore Matroser Tieneste hos Kaperen, som lod dem blive ombord paa Skibet. Disse 5 Matroser ere lagte i Lænker, dog troer man ikke at de ere Engellændere, men Nordamericanere. En Slettedeel af Skibet.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Lord Nelsons Værdie skal uddeles imellem Mandskabet paa Snagull og imellem Mandskabet paa Linieskibene Colossus og Tonnant, som kom til, da Erobringen skete.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
J Følge Additional=Tractaten imellem Engelland og Sverrig betaler Engelland til sidstnævnte Rige 250000 Ducater i Guld for de i sidste Krig indtil Tractatens Datum den 25 Julii d. A. opbragte svenske Skibe.
Berlingske Tidende, 1803-10-03
Man troer, at Hieronymus Bonaparte er ombord paa et anholdt amerikansk Skib, som er ankommet til Portsmouth. En Officeer, som kiender ham, er sendt derhen, for at undersøge, hvorvidt det er sandt. Endeel af hans Betiente ere ombord paa Skibet.