Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-11
Fædrelandet. Blandt de Taler som vare blevne holdte ved Festen sidstleden 28de Mai, var især Cancelliesecretair Algreen=Ussings bleven optaget med det meest levende Bifald og uophørligen afbrudt ved Forsamlingens Bravoraab. Følgende er et Uddrag deraf: "Man taler nu saameget om Offentlighed, mine Herrer, og det er ogsaa en skjønne Ting, og man kan ikke let sige for meget til dens Roes. Men man maae ogsaa hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning. Thi see, der gives mange Mennesker, som ere de største Venner af Offentlighed, saalænge det blot angaaer Andre, men som ikke kunne taale den mindste Offentlighed, saasnart det rører ved dem selv. De ville have Pressen fri, kun ikke imod dem. De ville have Misbrug afskaffede, kun ikke dem, hvoraf de selv høste Fordeel. De ivre mod Privilegier og Monopoler; kun ikke dem, hvoraf de selv skumme Fløden. Men en saadan Aand kan ingen Frugter bære. Man skal hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning; imod sig selv, som imod Andre. Det er ikke i Statstyrelsens øverste Grene alene, det er ikke blot med Hensyn til Statsgielden og Landets Finantser, at vi ønske Offentlighed. Vi ønske den ligesaameget i de underordnede Bestyrelsesgrene, med Hensyn til mange locale Gjenstande, i Communalvæsenet, Skolevæsenet, Fattigvæsenet, og saamange andre Gjenstande, som kunne kaste Lys ud over Landets Forfatning. Her gjelder det derfor, at Enhver giver Luft for det som han har under sin Bestyrelse, og at han i sin Kreds søger at forjage det overalt saa forhadte Hemmeligholdelses=System. Og jo sjeldnere det er at see, at en Embedsmand giver Exemplet paa en saadan Offentlighed, destommere fortjener det at paaskjønnes i de enkelte Tilfælde hvori det skeer, og det fortjener dobbelt at paaskjønnes i en Tid som den nærværende, hvor det er af yderste Vigtighed, at Stænderne, og med dem hele Folket, erholde den muligst fuldstændige Kundskab om Landets Tilstand. Som en saadan Mand fortjener derfor med høi Agtelse at nævnes Byfoged og Borgmester Ræder i Horsens, der nylig ved Trykken har offentliggjort en Udsigt, lover denne Kjøbstads ockonomiske Tilstand, og derved givet det første Exempel paa Offentlighed fra Authoriteternes Side i Communalvæsenet, et Exempel, som det er glædeligt at see, at en anden Kjøbstads Øvrighed, nemlig Magistraten i Aarhuus, har efterfulgt, idet ogsaa den nys har offentliggjort et lignende Regnskab over denne Byes Jndtægter og Udgifter. Vi ville haabe, at disse Exempler maa finde mange Efterlignere, og at navnligen Hovedstadens Repræsentanter og Byens Magistrat ville lade sig dette være magtpaaliggende. De ville derved opfylde et Ønske som med hver Dag bliver mere levende hos alle Borgere, og paa hvis Opfyldelse de synes at have det retfærdigste Krav. Af-,, dansk Folkeblad, udgiven af Selskabet, for Trykkefrihedens rette Brug og redigeret af dets Skriftcommittee, ere de tvende første Numere udkomne. De indeholde en linteressant Afhandling af Hr. Etatsraad H. C. Ørsted, under Titel. "emærkninger over det indbyrdes Forhold imellem Trykkefrihedslovgivningen og den almindelige Mening;" og i No. 2 gjør Skriftcommitteen opmærksom paa nogle Misbrug af Trykkefriheden." Som en saadan betegnes førstedet bekjendte Schickske Skrift: Professor David og hans Fædreland, som stødende for enhver Mands Retfærdigheds og Anstændighedsfølelse, – en Kiendelse, som sikkertienhver dannet og veltænkende Mand til underskrive. Denne Dommotiveres ved Grunde og ved Anførelsen af nogle Exempler paa Bogens "Gemeenhed." Dernæst dadles alvorligen Bogtrykker Behrends-Fremgangsmaade ved et af ham i Adresseavisen indført Avertissement imod Hr. Professor Ursin. Til Slutning udtrykker Committeen sin Beklagelse over den anstændige Maade, hvorpaa, Kjøbenhavnsposten" og, Søndagsbladet paa den ene Side, og "Dagen" paa den anden, for nærværende Tid føre en Strid.