JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
Forlangt Jndrykkelse. Den Lygtesag De strider for, Hr. 1, og de fatigante Argumenter De fremfører i Deres sidste Annonce (see Avisen No. 17) har ikke givet Deres ivrige Bestræbelse et bedre Udseende, end den fra første Tid havde; at forsvare en Sag, der i Udseende dømmer sig selv, er jo ogsaa saare vanskelig, selv for den ivrigste Sagfører. De vedbliver at være af den faste Mening, at jeg ved offentlig at fremsætte min Anke over Belysning og Rækkeværket ved tidtnævnte Broe, har kastet en ufortjent Skygge paa de vedkommende Authoriteter. Kan dette ikke kaldes : "at troe det Værste en Sætning som De saa tapper stred for i Deres Jndrykkelse i Avisen No. 12. Nei, det har aldrig været min Hensigt i fjerneste Maade at fornærme vedkommende Authoriteter, og saadan kan vist ei heller udledes af min første Annonce Seer maa hen til Hovedstaden, selv, da vil De finde mangfoldige Anker i offentlige Blade over en og anden Mangel eller uskik, og ligesaa ofte see disse Mangler og Uskikke afhjulpne ved de retsindede Authoriteters Foranstaltninger. Da De, som De selv erklærer, er Uvedkommende i Sagen om Broens Belysning, maa man spørge: om vedkommende Authoriteter, som De idelig paaberaabe, have anmodet Dem om at paatage sig Forsvaret for at ingen Lygte er anbragt. Jeg er overbeviist om, at naar Forslaget ei havde været rimeligt, samme selv vilde have talt, og ei behøvet deres Assistence. - Ei for at more men for at gavne, har jeg gjort Forslaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
Det er beklageligt, at De benævner de tvende Lygter ved Thomsens og Amtsforvalter Sørensens for de bedste Byen eier, og naar jeg nu siger Dem, at selv den Aften Ulykken indtraf, var den Lygte ved Thomsens flere Gange udslukket af Blæsten, saa vil endog denne Punct i Deres Lygteforsvar tabe sin Vægt. Vil Hr. 1 henvende sig til den Vægter, der raaber paa Skolegaden, saa vil De herom faae Vished. Der gives og kan faaes Lygter, der ere mere hensigtsvarende paa saadanne Steder, hvor Veirliget har saa megen Virkning, og en saadan Lygte er det der burde anbringes ved Broen. Deres Kammerat=Snak og det gjentagne Ord "Vertshuus vil jeg for saavidt forbigaae, eftersom det synes som De ikke kan udtrykke Dem mildere. Kun saameget vil jeg tilføie, at jeg har seet Brev fra en høiagtet Mand, saavel af Rang som Stand, der var nærbeslægtet til den Afdøde, der ligeledes fandt det Ord "Vertshuus paa et krænkende Sted. De vedbliver med Bitterhed at kaste en Mængde Papiirskugler til veir, formodentlig for at ville skræmme mig; men den Sag jeg taler for, og paa den Maade jeg dertil blev opfordret, giver mig Mod og Rettighed alternativ at besvare ethvert af Deres Angreb, dog skal jeg nok vide, at holde mig indenfor de tilbørlige Skranker; dog vel ikke til Ærgrelse for Deres ædle Hensigt? Jeg veed rigtignok ikke, hvem jeg har den Ære at tale med, endskjøndt jeg undertiden imaginerer mig Een og Anden; men det skal ogsaa være mig ligegyldigt, saameget mere, da De selv har tilstaaet at være en uvedkommende Person, der tog sig den Frihed at gjendrive mit beskedne Ønske. Siden sidste Ulykkestilfælde, har en agtet Mand fortalt, hvor nær han var bleven overredet af tvende Heste, idet han vilde gaae over Broen, endog da de paaberaabte Lygter brændte. Selv de der ere meest opmærksomme paa deres Færsel over Broen, ere udsatte for lignende Farer, naar de kun kan høre, men ikke see Kjørende eller Ridende, og at komme til Uheld, enten ved at snuble over Bolværket og drukne, eller at faae Lemmerne istykker, er dog vel en Ting der bør fra den menneskelige Side foranstaltes forebygget saameget muligt, ved at belyse Broen i mørke Rætter. Saavel det optagne Forhør som alle Hr. 15 ivrigt fremsatte Grunde, beviser ikke i ringeste Maade, at den Ulykkelige er snublet over et Landtog længere nede ved Havnen, thi saameget siger den begribende Fornuft, at naar et Menneske styrter i en Strøm, saa ligger det ikke paa Bunden som en Steen, men Strømmen tager det med sig og saaledes er det troligt, at den Ulykkeliges Raab hørtes i nogen Frastand, efter at han havde faaet Hovedet over Vandet. Jeg nægter Dem ikke, at Byens Jndvaanere kan være kjede af Striden, angaaende Belysningen; men at Pluraliteten, isærdeleshed de Beboere, der ofte maa passere oftberørte Broe i Mørke, stemme for den ønskede Belysning, er upaatvivlelig, og hvad har da vel en enkelt Mands Stridslyst og modsatte Anskuelse at betyde? Hvis fornødent gjøres, skal jeg næste Gang opvarte Dem, min Hr. 1, med andre Grunde, der taler for en bedre Belysning ved Mindebroen, Grunde jeg hidtil af n. m. k. t. Beskedenhed har forbeholdt mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
Bekiendtgjørelser. Min kjærlige Mand, vore 3 Børns ømme Fader, Henrik Carl Würtzen, Toldbetjent i Aarhuus, hensov roligt den 23de dennes her i Byen. Dette Sorgensbudskab bringer jeg med dyb Vemod til Slægtningers og deeltagende Venners Kundskab. Kjøbenhavn, den 27de Jan. 1834. Trine Würtzen, f. Biilmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
Efter Reqvisition fra Procurator Horn paa Vedkommendes Vegne, bliver den paa Aaes Mark i Søevind Sogn, Woer Herred, beliggende, Jens Lassen forhen tilhørende Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. som ved 3die Auction, den 24de October 1832, blev tilslaget Søren Madsen, formedelst Misligholdelse af Conditionerne for Salget, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction som afholdes paa Gaarden Mandagen den 24de Februar førstkommende Formiddag Kl. 11. Eiendommen kan strax modtages af Kjøberen, og 800 Rbd. Sedler af Kjøbesummen kan blive indestaaende paa 1ste Prioritet deri. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Horn i Horsens. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 26de Januar 1834. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
J Følge Beslutning, tagen under Thomas Sørensens og Hustrues Separations=Boe, bliver det bemeldte Boe tilhørende paa Trebjerre Mark i Hvirring Sogn beliggende Sted, som staaer for Hartkorn 7 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb., Skovskyld 1 Skp. 2/5 Alb. med Fourage og nedlagt Rugsæd, saa og en samme Boe tilhørende Torveparcel i det saakaldte Lie paa Winthen Mark i Tamdrup Sogn af Hartkorn 2 Fkr., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 3die Februar) førstkommende, den 17de – hver Gang Kl. 10 den 3die Marts ) Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den 3die paa Stedet selv, hvis tilliggende gode Jorder indeholde omtrent 24 Tdr. Pløieland, Engjord hvorpaa kan avles 10 a 12 Læs Høe aarlig, og 3 Tdr. Land Ege= og Bøgeskov, Alt indhegnet. Naar Stedet ved sidste Auction er bortsolgt, afholdes derefter Auction over Boets Ind- og Udboe, Kreaturer, Avlsredskaber, m.m. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 3de Januar 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
800 Rbd. Sedler ønskes tillaans i anstundende 11te Juni Termin imod sikkert 1ste Prioritets Pant i en Landeiendom som ligger circa 2 Mile fra Horsens. De som heri ville entrere, behager at henvende sig til Procurator Brorson i Rohden pr. Horsens, hvor nærmere Underretning faaes
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
Et Overværelse for en eenlig Person, med eller uden Meubler, er at faae tilleie til Paaske Flyttetid J. C. Sperling, paa Studsgade. Den nederste Etage i Gaarden No. 878 paa Guldsmedgade, nær ved Torvet, kan endnu erholdes til Leie, og tiltrædes til næstkommende Paaskeflyttetid paa billige Vilkaar, hvilke nærmere kan erfares og aftales med Agent Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
En Jomfrue der kan paatage sig Huusholdningen, enten paa Landet eller i en Kjøbstad, ønsker sig Condition til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
En Lærer, der i en uafbrudt Række af Aar alene har beskjæftiget sig med Underviisningen, og, som en Følge deraf, erhvervet sig en ikke almindelig Øvelse, ønsker til 1ste Mai en Huuslærerplads. Han er forsynet med fortrinlige Attester fra flere Professorer og de Familiefædre, hvis Sønner han har dimitteret til vore lærde Skolers mellemste Classer. Paa Forte-Piano kan, om ønskes, gives Veiledning. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-31
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
No 19. den 11 Februar. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Blandinger. Perser=Prindsen Abbas Mirzas Død er en for den engelske Politik høist vigtig Omstændighed, Schachen, der allerede staaer ved den yderste Grændse af Oldings=Alderen, kan vente hvert Øieblik at blive kaldet heden, og da hans til Mænd opvoxne Sønner, allerede i hans levende Live indbyrdes have ført blodige Feider om deres Ret til Thronen, saa er det at formode, at der efter hans Død vil udbryde en almindelig Borgerkrig i Persien. Abbas Mirza, der tidligere var en af Ruslands meest forbittrede Modstandere, var siden sidste uheldige Krig med denne Magt, hvorved han forgiæves havde gjort Regning paa Engellands Bistand, bleven gandske omstemt i denne Henseende, havde bortjaget alle Engellænderne fra sin Faders Hof og i deres Sted givet Russerne Jndpas, samt ladet sig af den russiske Regjering garantere Thronfølgen efter sin Fader. Ved Prindsens nu indtrufne uventede Død har Bladet atter vendt sig da hans skinsyge Brødre, som nu staae Thronen nærmest, naturligviis hade Rusland og derimod ere engelsk sindede. Rusland, som allerede saae Veien til Jndien aaben for sig, har nu igjen gandske mistet sin Jndflydelse i Persien, og det vilde ikke være forunderligt, om denne Magt, ved sit Forbund med Porten, atter kunde inddrages i en Kamp mod Perserne, som da kunde faae meget betydelige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Nytaarsdag var et Hofmaskeradebal i St. Petersborg, hvortil der var uddeelt 30,000 Billetter. Denne i sit Slags eneste Fest bivaantes af alle Stænder ligefra den keiserlige Familie til den simpleste Borgermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Denne Vinter er ligesaa usædvanlig i Rusland, som alle andre Steder. Paa een Dag var Veiret nylig i St. Petersborg saaledes: Om Natten 24 Sr., om Morgenen 15, om Aftenen 3, næste Midnat, og Dagen efter atter 17 Sr. Dronningen af Spaniens Modehandlerinde, Sennora Theresita Valtaren, er nylig gandske uventet bleven forviist Land og Rige. Denne Dame, som var født i Frankrig af gandske ringe Herkomst, var det lykkedes at blive ansat hos Dronningen som Kammerfrue, og at erhverve sig en stor politisk Jndflydelse. J endeel Aar havde hun havt Bestyrelsen, af Rigets Skjæbne i sine Hænder. Kong Ferdinand havde havt en særdeles Forkjærlighed for denne Dame, og pleiede ofte at raadføre sig med hende. Man tilskriver Forandringen i Thronfølgen som hendes Værk. Siden den Tid var hun Dronningens inderligste Fortrolige, ja paa en vis Maade hendes første Minister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
De fornemste Hofkavallerer fandt det ikke under deres Værdighed, at indfinde sig om Morgenen ved denne Dames Lever. Alligevel havde Hr. Zea Bermude, den nu afskedigede Premierminister, der frygtede for, at blive gandske fortrængt af hende, vidste at gjøre hende saa mistænkt for en Brevvexling med Don Carlos, hvori hun skulde have givet ham Løvte om at skaffe ham Spaniens Krone, at Dronningen, skjøndt uden at kunne overbevise hende, strax forviste hende fra Madrid. Hendes Mand eller Elsker, en forhenværende Livgardist, var fulgt med hende. Man troer imidlertid, at Theresita vil snart blive kaldt tilbage, da hun - veed altfor Meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Det nye tydske Toldsystem vil blive et uhyre stort Tab for Engelland. En Handelsreisende har bl. A. skrevet hjem saaledes: "Af hvad Beskaffenhed dette Toldsystem er, kan sluttes deraf, at en af vore Handelsvenner i Cölln har for en Balle af vore Vare af omtrent 300 Pd. St. Værdie, maattet betale 60 Pd. St. d. c. 20 PC. i Told. Vor Handel paa Frankfurt er ogsaa snart forbi. Da denne Stad nu er gandske indespærret, fordrer Preussen 1/2 Million Pd. St. for at indlemme den i Toldforeningen. Vi behold saaledes kun Hamborg tilbage. Paa hvert Pd. Uldvare er lagt omtr. 1 Shilling Told, hvilket af de ringere Sorter er næsten det samme som et Forbud."(Allene fra Staden Leeds beløb sig 1832 Udførselen. af uldne Vare til Tydskland til over 2 Mill. Pd. St. Forleden var stort Bal i Thuillerierne, hvortil Deputerede af alle Farver som Talemaaden lyder, vare indbudne. Hertil bemærker et Blad: "Man kan sagtens faae alle Farver, naar man har med Chamæleoner at bestille."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
J Siebenburgen, paa et Bjergstrøg af Karpatherne, tildrog sig forleden følgende mærkelige Begivenhed: Tvende Bønderdrenge, den ene 12 og den anden 8 Aar, vare sendte ud i Skoven, for at samle Brænde, som de skulde føre hjem paa en Slæde. Medens de ere ifærd med dette Arbeide, opdage de i nogen Afstand tvende Ulve styrte løs paa dem. Paa at undløbe var ikke at tænke; men den ældste Dreng havde derimod den beundringsværdig Aandsnærværelse, i en Fart at skjule sin yngre Broder under Slæden og at forskandse ham der med det allerede samlede Brænde. Med Graadighed anfald nu begge Ulvene den aarige Dreng; men med sin Øxe bibragte han den ene et saa kraftigt og velberegnet Hug i Nakken, at den øieblikkelig styrtede til Jorden. Jmidlertid greb den anden Ulv ham om den venstre Arm og reev ham voldsomt omkuld. Nu syntes han forloren; i Dødsangsten greb han Dyret i Struben, og holdt det saaledes med krampagtig Anstrængelse fra sig; dog skreg han ikke, for ikke at sætte sin yngre Broders Liv i Fare. Men neppe blev denne sin ældre Broders Fare vaer, for han uopfordret krøb frem af sin Forskandsning, greb Øxen og gav Ulven et Par Hug over Ryggen. Dyret slap nu den ældre og styrtede sig over sin nye Modstander, og bibragte ham ogsaa flere Saar, indtil adskillige kraftige Øxehug af den ældste Dreng gjorde den uskadelig meere. Efter at Brødrene gjensidigen havde forbundet hinandens Saar, læssede de de dræbte Ulve paa Slæden og førte dem hjem i Triumph. Man veed ikke, om man meest skal beundre disse Drenges Mod eller deres gjensidige Opoffrelse Et lidet hollandsk Skib, der for kort Tid siden løb ind i Havnen ved Pillau, har gjort en mærkværdig Reise. Fartøiet var kommet fra Holland med Ballast, gik til Königsberg for at søge Fragt, og vendte tilbage til Pillau, fordi det skulde tage Ladning i Memel. Da Nr. Vinden ikke vilde tillade det at løbe ud af det saakaldte Haff, seilede Capitainen tilbage, og besluttede: at gaar over Königsberg gjennem Kanalerne og det kuriske Haff til Memel. Skibet ankom ogsaa lykkeligt i Memel, og løb ud med sin Ladning; men snart blev det overfaldet af en frygtelig Storm, der drev Vandet høit over Skibet. Capitainen indespærrede sig i Kabytten, tilligemed Styrmanden og en Dreng paa 16 Aar, for at Vandet ikke skulde trænge ind. Desuden gav Capitainen enhver af disse To en Ducat, som han lod dem stikke til sig, paa det at deres Liig, dersom de skulde blive drevne til Land, da kunde vorde begravede. J 48 Timer sad Skibsfolkene i denne skrækkelige Forventning af den visse Død, hvortil endnu kom: at Vandet banede sig en Vei gjennem en Aabning ind i Kahytten, og fyldte samme saavidt, at Folkene frygtede for at drukne. Tilsidst bandt Drengen sig fast i Kahytten, og støttede Fødderne paa Capitainen, der ogsaa var fastbundet, imedens denne igjen støttede den ligeledes fastbundne Styrmand. Denne Sidste søgte nu at tilstoppe Hullet udenfra, hvilket ogsaa lykkedes. Først efter den anden Nat lagde Stormen sig noget; Skibsfolkene vovede at aabne Kahytten, og saae sig førte til Pillau, hvor de da ogsaa lykkeligt løbe ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
En Bonde i Grevskabet Fise, i Skotland, følte forleden, idet han varmede sig ved Arnestedet, pludselig sit Legeme indvendig antændes, og da man øste Vand paa ham, viste sig smaae blaalige Luen, paa dets ydre Deele. Endnu for sin Død forsikkrede han, at han dog havde staaet temmelig langt fra Jlden, da han pludselig fornam en Varme i Maven, og eet Minut senere mærkede han med Forfærdelse, at han brændte indeni. Den Ulykkelige var en stærk Dranker, og tømte ofte en halv Flaske Brændeviin i eet Drag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
J Paris tales om, at den franske Kronprinds, Hertugen af Orleans, belaver sig paa en Reise til Berlin og München. Man siger, for at besee Prindsesserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Ved et keiserl. Ukas er det nu gjort til Lov i hele Rusland, at ingen Præst maa ægtevie nogen Brudom under 18, og ingen Brud under 16 Aars Alder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
J Engelland og Frankrig væves nu Tøi, hvortil man bruger Gummi elasticum til Trændegarn, og Bomuld, Silke eller Linned til Jslæt. En Maskine skjærer en 8000 Vards lang Traad af 1 Pd. Gummi, der igjen deles i 4 Traade. Følgelig giver 1 Pd. Gummi 32,000 Bards.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Blandt de mange Gisninger og Caspar Hauser fremsættes ogsaa den: at han skulde være en Søn af Storhertuginde Stephanie Beauharnois, Napoleons adopterede Datter, og hende fravendt under Paaskud af, at hun havde bragt en dødfødt Søn til Verden. Hvis saa var, da vilde han nu kunde været Storhertug af Baden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
(Storhertug Carl Friedrich havde i sit første Ægteskab 2 Sønner: Arveprinds Carl og Prinds Ludvig. J sit andet morganatiske Ægteskab med den af ham til Rigsgrevinde af Hochberg ophøiede Fru Gever havde han 3 Sønner, som førte Navnet: Grever af Hochberg. Arveprinds Carl var dø før sin Fader, og nu fulgtes denne ved sin Død af Førstnævntes (Arveprinds Carls) Søn, Friedrich, der var formælet med Napoleons adopterede Datter Stephanie, født Beauharnois, Dersom nu Caspar Hauser havde været deres Søn, vilde Storhertugdommet gaaet i Arv til ham, men naar dette Ægtevar døde uden mandlige Arvinger, skulde Arverettigheden gaae over til Greverne Hochberg. Men for at disse kunde arve Thronen var det ved en hemmelig Tractat afgjort, at Rhin pfalz skulde tilfalde Baiern, og Østerrig saalænge betale Balern en aarlig Sum af 10,000 Gl. Saaledes var altsaa foruden Hochbergerne, ogsaa Baiern og Østerrig interesseret ved at den badenske Mandstamme uddøde. Den Ældste af Hochbergerne, Leopold, er den nuregjerende Storhertug af Baden. Homoopathien vil slet ikke trives i Berlin. En ung Mediciner disputerede nylig over den Thesis: "Hvad Blodiglerne ere for Allopathien, ere Lopper for Homeopathien."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Den bekjendte vittige Münchner=Digter, Dr Saphir, har bebudet en "anatomisk geographisk Undersøgelse om den qvindelige Nakkes egentlige Grændse, eller "Betragtninger over den overflødige Mangel paa qvindelig Blufærdighed, ved den tiltagende, Afknapning paa Arme- og Skulderbedækning." Det Bedste ved det Hele er, paastaaer han at man ikke skal kunne sige om Nutidens Damer, at de bær Kappen paa begge Skuldre, thi de bære slet Jntet, paa nogen af dem, eller at de have en Skjelm bag Øret, thi ellers maatte man vist kunne see den, da de ere blottede lige fra Jssen til midt ned paa Ryggen. Ogsaa mellem Hamborg og Havre vil dernu blive oprettet en regelmæssig Dampskibsfart. Farten skal finde Sted hver 10de Dag, og drives ved 3 Dampskibe. Hvem som altsaa herefter vil reise til Paris, kan gjøre det i 4 a 5 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Paa Hestemarkedet i Hamborg sidstl. 16de Januar blev der solgt over 1000 Heste til Frankrig, Preussen, Brunsvig o. s. v. til et Beløb af c. 400,000 Mk. Cour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Capt. Lindeberg, Medredacteur af det Stock holmer Aftonblad, har fra en Forening af Fædrelandsvenner faaet tilsendt et Etur med en Brillant ring af 2000 Rdr. Værdie, som et Minde om almindelig Agtelse og Erkjendtlighed, med det Ønske at Beskuelsen af Juvelerne deri, som et Sindbillede paa Sandhedens aldrig forsvindende Glands, maa blive ham en Opmuntring til aldrig at trættes ved dens fortsatte Udbredelse og Forsvar." Fædrenelandsk Almeenaand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Spørgsmaal. Naar en examineret og derved tillige authoriseret Dyrlæge, har Heste med smittende Sygdomme at behandle, og melder en saadan Omstændighed til vedkommende Forvalter, paa Godset hvor de syge Heste ere, kan da en saadan Forvalter ligefrem, uden at tale om paa en yderst ugalant for ikke at sige grov Maade som ene caracteriserer visse uopdragne Personer – nægte at tage Notits af en saadan Melding, og om saa var, vilde det da ikke være billigt og overeens stemmende med det Offentliges og især for vedkommende Herskabs Tarv og Godsets Bedste, at Forvalteren istedet for at afvise et Vink som gives i den bedste Hensigt – tog saadanne Forholdsregler som i dette Tilfælde synes gavnlige og nødvendige? Aarhuus Stifts Capitelstaxt, paa Afgrøden i Aaret 1833. er sat saaledes: Rug pr. Tønde 3 Rbd. 1 Mk. 12 s.) Byg = = 1 – 4 – 4 s) Havre = = 1 – 1 – 12 s. Sølv. Boghvedegryn 5 - 1 – = Smør = 36 – 2 – 12 s.) hvilket herved offentliggjøres. Aarhuus, den 1ste Februar 1834. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Bekiendtgjørelser. Med dyb Vemod maa jeg bekjendtgjøre, at min kjære Kone Pedrine Pauline Laurense født Beck den 24de dennes i sit 40de Aar efter nogle Dages Sygdom ved Døden blev mig berøvet. Kun 2 1/2 Aar va rede vort Ægteskab. Stort er Tabet for mig og for mine smaae Børn, hvilke hun efter deres forud hengangne Moder modtog som sine egne, og hvis Hengivenhed og Kjærlighed hun vandt ved samvittighedsfuld Opfyldelse af alle en Moders Pligter. Vi Efterladte tilligemed hendes aldrende Moder, hvis eneste Burg hun var, begræde hendes Tab og bevare hendes Minde i taknemmelige Hjerter. Fred med hendes Støv, Aarhuus, den 27de Januar 1834. Carl Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Jfølge Forordn. 3 April 1810, 15 og 16, skal enhver Huusfader eller Huusmoder, der ikke ufortøvet gjør Anmeldelse for Lægen, naar Tegn til Børnekopper vise sig i Huset, tilkjendes Straf fra 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød, indtil 3 Maaneders Forbedringshuusarbeide, og ligeledes skal Huusverten eller den der i hans Sted har Opsigt i Huset, naar han efterlader saadan Anmeldelse, ansees med Mulkt fra 10 Rbd. til 100 Rbd. Jdet jeg derfor gjentagende maa indskjærpe Byens Jndvaanere, da Børnekopperne her ere udbrudte, ei at efterlade foranførte Anmeldelse, saavelsom af ethvert Udslet, har jeg troet tillige at burde gjøre dem bekjendte med den Straf som Efterladenhed eller Forsømmelse heraf vil paadrage dem. Ligeledes maa jeg gjentagende indskjærpe og paalægge Enhver i Henhold til Forordningen, at sørge for, hvis Nogen ikke er vaccineret, da ufortøvet at bevirke dette skeer. Aarhuus Politikammer, den 23de Januar 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Efter Begjæring af Hr. Oberst v. Gahler foretages Auction i hans Bopæl paa Studsgade Tirsdagen den 4de Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over endeel Meubler og Effecter, hvoriblandt Divaner og Divanborde, Spilleborde, Kommoder, Speile, et stort Spisebord, et Taffeluhr, et Hjørneskab, en Servietpresse, Sengesteder, et Porcell. Service, movEndvidere, en holsteensk Vogn med en saagodt som no Calesche paa Fjedre, Seletøi til 2 Heste, nogle Sadler og Ridetøier, en Slæde, m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de Januar 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Mandagen den 3die Februar førstkommende. Formiddag Kl. 10, bliver efter Reqvisition af Stedets Toldvesen, grundet paa vedkommende Anholderes Begjæring, foretaget Auction paa Aarhuus Raadstue over endeel fra Randers og Ebbeltoft hidsendte, confisquerede Varer, bestaaende af: Merinos, Lyster, Thibet, Tartan, Klæde, Vestetøi, Popleng, Sarcinets, Schirtings, Sirtser, Bomuldstøi, Chægs, og en betydelig Deel diverse Tørklæder. Trykte Cataloger, a 8 s. Stkt., kunne Dagen forinden Auctionen erholdes hos Kbid. Wulff. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de Januar 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
Løverdagen den 22de Februar d. A. Formiddag Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-01
lader Vice-Consul Secher ved een eneste frivillig Auction bortsælge det ham tilhørende Sted No. 185 ved Aaen, med tilliggende Haveplads, hvilket Sted er assureret for 930 Rbd. Sølv og bestaaer af et Forhuus paa 8 Fag, en Tilbygning til Forhuset paa 4 Fag, et Baghuus paa 4 Fag, Alt 1 Etage Egebindingsværk, og fremdeles af et Brædehalvtag paa 4 Fag. Auctionen afholdes i selve Stedet, og Conditionerne kunne forinden erfares hos Eieren. Horsens, den 27de Januar 1834. Ræder.