Berlingske Tidende, 1806-03-24
Skrivelse fra Paris, den 8de Marts. Den indenlandske Minister Champagny oplæste den 5te i det lovgivende Corps en Oversigt af Rigets Forfatning, der indbefatter alle Begivenheder, som ere forefaldne siden Keiserens Kronning. Han begyndte med Keiserens Reise i forrige Aar, omtalede de Forbedringer, som herved bleve besluttede i Troyes, Chalons og Macon ved at udvide Seiladsen paa Seine; de nye Velgierninger mod Lyon, der snart skal forenes med Rhinen ved Canalen Napoleon og med Oceanet ved Floden Savne. Derpaa vedblev han Turin, berøvet sine Konger, er trøstet ved et stort Løfte: en Broder af Keiseren skal beherske hiin skiønne Egn og residere i Turin. Alessandrig bliver Middelpunkten for adskillige militaire Establissements og den første Fæstning i Europa; man giver Floderne et andet Løb, for at giøre den endnu fastere, og allerede ere 12 Mill. anvendte dertil. Genua, der nesten var uden Kræfter og uden Love, jubler over at see sig under Keiserens umiddelbare Regiering; den faaer sine Levnetsmidler fra Piemont og forsyner nu Frankerig med sin Flids Produkter. Jtalien har faaet en anden Skikkelse; det fordums lombardiske Kongerige er gienfødt ved Napoicons Røst; Jtalien er stor ved de Love, det faaer af en ny Carl den Store. Pludselig studsede hele Engel land ved at erfare, at Keiseren var i Boulogne midt iblant sine Skarer. Det lykkedes det engelske Ministerium, at tilveiebringe en mægtig Diversion paa det faste Land. Pludselig forandrer Keiseren sin Plan; i faa Dage er Armeen bragt fra Kysterne ved Canalen til Rhinen; i lige saa kort Tid er Keiseren i Ulm, Wien og Austerlitz, har i dette Feldttog ofte blot en Knippe Halm til Seng og Himmelen til Telt, og sørger lige saa meget for Soldaterne, som for Folkets Tarv. - Alperne og Apenninerne, hidtil nogne Klipper, ere jevnede ved Konsten, og de tungeste Vogne gaae nu magelig over Toppen af Simplon og Cenis; endeel andre nye Landeveie ere anlagte; Broerne over Rhinen og andre Floder istandsættes; Po giøres seilbar fra Foden af Alperne til Venedig, snart ere 6 store Canaler færdige; et Skibsværft er bygget i Antwerpen; de fleste franske Havne ere nu rummeligere og større, end forhen; 6 Mill. 800000 Fr. ere anviste for Militair=Havnene; den ny Havn Bonaparte vil snart blive Engellands Skræk, 3 Telegraphlinier gaae til Brüssel, Brest og Strasburg, den sidste har Sidegrene til Boulogne og Cap Grinez; en fierde Linie skal inden 6 Maaneder gaae over Lyon og Turin til Mayland; det ved Borgerkrig ødelagte Vendee fremkomme 2 nye Stæder; Staden Napoleon bliver i Fredstider Middelpunkter, for Handelen, i Krigstider Stapelstaden for Marinens Fornødenheder; Hovedstaden faaer ogsaa anseelige Forskiønnelser. Tidsregningen er forandret formedelst vore politiske og Handels=Forbindelser med andre Nationer, men Eens formigheden i Maal og Vægt skal standhaftig vedblive Agerdyrkningen oplives meget; der arbeides ivrig paa at udtørre Moradserne ved Rochefort, Contentin og Polder; Turin og Genua have faaet deres Universiteter igien; 9 ju ridiske Skoler og 29 Lyceer ere i Virksomhed. - Frankerig Bank har vel gjort væsentlige Tienester, men svarer endnu ikke til Forventningen; imidlertid erkiender Keiseren med Tilfredshed dens Soliditet, og dens Ufuldkommenheder skulle saa snart muligt afhielpes. Keiseren forsikkrer mer bestemt, end nogensinde før, at Papirpenge aldrig skulle circulere under hans Regiering, og at der ei heller skal foretages nogen Forandring med Mynt=Specierne. Finants ministrene have aflagt Keiseren Beretning om Pengemidler, nes blomstrende Forfatning; Budger=Lovene skulle betydelig forandres, for at danne et almindeligt permanent Finants system. Men Landets Sikkerhed udfordrer, at holde en talrig Armee og at bygge og bemande en frygtelig Flaade for at beskytte Handelen og Colonierne; Keiseren troer, at 800 Mill. i Krigstider og noget over 600 Mill. i Fredstideville være tilstrækkelige dertil. - Det er baade Keiserens Villie og Nationens Ønske, at forstærke vor Søemagt, Da vi i de sidste Søeslag have mistet nogle Skibe, er dette en ny Grund til at fordoble vor Jver. Et stort Antal af vore Eskadrer giennemstreifer Havene og har angrebet Fiendens Handel i de fierneste Egne. Vor hele Flottille vil snart leve op igien, naar Seiervinderne ved Ulm og Austerligaae ombord paa den. Men alle disse Krigsforanstaltninger skulle ikkun være Midler til en passende sikker Fred. - Piemonts Forening med Frankerig gjorde Genuas Forening, der er Piemonts Havn, nødvendig. Engelland allene havde Ret til at beklage sig derover. Denne Forening var heller ikke Aarsagen til den nu endte Krig; thi den skeete først i Junii og den ny Coalition blev allerede besluttet i April. Man vilde fratage os Piemont, Savoyen, Niza, Lyon, Rhindepartementerne, Holland, Belgien og Fæstningerne ved Maas. Engelland tager meget liden Deel i Jtalien. Belgien er den sande Aarsag til dets Had mod os. Men Holland, Frankerigs 110 Departements, Kongeriget Jtalien, Venedig, Dalmatien, Jstrien og Neapel staa nu under den keiserl. Ørns Beskyttelse. Bayern, Würtemberg, Baden og adskillige af de fornemste tydske Magter ere vore Allierede. Spanien har viist en Nirksomhed, Tapperhed og Troskab, som vi maae berømme. Østerrig veed at det blot ved Frankerigs Venskab kan finde Rolighed og Lykke, som dets Undersaatter mere, end noget andet Folk i Europa trænge til. Keiseren tilbød Østerrig Fred efter enhver Seier. Han gav Neapel Fred allerede før Krigen, men den blev lige saa snart brudt, som indgaaet og har draget dette Huses Undergang efter sig. Keiseren tilbyder ligeledes Engelland Fred. Det er ikke hans Hensigt, at bevæge denne Magt til at opgive de store Forandringer, som ere skeete i Ostindien; lige saa lidet som han forlanger at Rusland og Østerrig skulle opgive de polske Provindser; men han har ogsaa Ret til afslaae Opgivelsen af de Alliancer, som udgiøre det franske Riges ny Alliancesystem. Tyrkiet har stedse været i en undertrykket Forfatning; Keiseren har ved Besiddelsen af Dalmatien især til Hensigt, at kunne være i Nærheden, for at beskytte den ældste af vore Allierede og sætte ham i Stand til at forsvare sin Uafhængighed. - Den første Colition, der endtes med Tractaten i Campo Formio, forskaffede os Belgien, Rhingrændsen, AllianceJndflydelsen paa Holland og de Stater, som nu udgiøre Kongeriget Jtalien. Den anden Coalition forskaffede og Piemont, og den tredie bringer Venedig og Neapel under Alliancesystemmet. - Dette er altsaa, hvad Regieringen har gjort for Frankerigs Hæder og Tarv; men Keiseren seer kuns paa det, der endnu er at giøre, og han finder, at de endnu langt overgaaer hvad han har giert. Men han tænker ikke paa flere Erobringer; han har udtømmet den militaire Hæder og forlanger ikke de blodige Laurbær, man har tvunget ham at plukke. At giøre Forvaltningen fuldkomnere og finde Kilden til Folkets Lykke og tiltagende Velstand, samme, at fortiene de nærværende og kommende Slægters Velsignelse; dette er den Hæder, han søger, den Løn, har lover sig af et Liv, han udelukkende opofrer til de ædleste men ogsaa besværligste Arbeider.