JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1831-07-07
Kongen af Englands Throntale. Mylords og Herrer, Jeg har grebet den første Leilighed til efter det sidste Parlaments Oplysning at betjene mig af Deres Raad og Bistand. Da jeg tager denne Forholdsregel for at erfare mit Folks Mening om Hensigtsmæssigheden af en Reform i Repræsentationen, saa anbefaler jeg Dem nu denne vigtige Gienstand til Deres frie, opmærksomme Overveielse, forsikkret om, at De ved enhver Forholdsregel, som de foreslaae, ombyggeligen ville holde fast ved Constitutionens ertjendte Grundsætninger der i lige Grad sikkre Kronens Prærogativer begge Huses Autoritet og Folkets Frihed. - Den Forsikkring om en venskabelig Hengivenhed som jeg erholder af alle fremmede Magter, formerer Haabet om at den almindelige Fred ikke vil blive forstyrret uagtet de borgerlige Bevægelser der forurolige nogle Dele af Europa, og uagtet den i Polen bestaaende Kamp. Paa Vedligeholdelsen af denne Velsignelse skal min høieste Omhue stedse være henvendt. - Discussionerne angaaende Belgien ere endnu ikke tilendebragte; men den fuldkomneste Enighed hersker mellem de Magter, hvis Befuldmægtigede deeltage i de londonske Conferencer. Det Princip, der blev lagt til Grund for disse Conferencer var, ikke at blande sig i det belgiske Folks Ret til at regulere sine indre Anliggender og til at indføre en Regjering overeensstemmende med sine egne Anskuelser af hvad der maatte være fordeelagtigt for dets Uafhængighed og Velfærd under den eneste, ved Nationernes Vandel helligede, og paa den offentlige Rets Grundsætninger baserede, Betingelse at udøvelsen af denne uomtvistelige Rettighed ikke medførte Fare for Naboestaternes Sikkerhed. - En Nække af Uretfærdigheder og Fornærmelser for hvilke der, gientagne Forestillinger uagtet, nægtedes enhver Satisfaction har nødt mig til at afsende en Afdeling af min Flaade til Lissabon med en peremtorisk Fordring af Satisfaction. En øieblikkelig Bevilgning af dette Forlangende har gjort yderligere Forholdsregler unødvendige; men jeg har endnu ikke kunne gjenoprette mine diplomatiske Forhold til den portugisiske Regjering. Herrer af Underhuset. Jeg har befalet at forelægge Dem Overslagene for det løbende Aar og jeg regner med Tillid paa Deres Loyalitet og Jver, at de ville bære tilstrækkelig Omsorg for Statstjenesten saavel som for Tilveiebringelsen af de af det sidste Parlament bevilgede, Summer uden derved at tabe af Syne Nødvendigheden, af en viis og gavnlig Occonomie i enhver Green af de offentlige Udgivter. Mylord og Herrer.
Viborger Samler, 1831-07-07
Tyrkiet. Det tyrkiske Divan har holdt flere Forsamlinger for at raadslaae over en af Grev Guilleminotil Reis-Effendi overleveret Note angaaende hans Opførsel i den sidste Tid. Porten havde hidtil stedse betragtet Gesandtens Yttringer som Organet for hans Hofs Tænkemaade. Denne Note erklærer derimod bemeldte yttringer at være Resultatet af hans private Anskuelser. Det ottomanniske Ministerium, der havde erholdt Underretning og Russernes uheldige Anstrængelser mod Polen, og i Tillid til Frankrigs Understøttelse, begyndte alvorligt at tænke paa Gjengjældelsesretten for det russiske Overfald, var som falden fra Skyerne. Resultatet af flere Dages Raadslagning blev nu at forsikkre den russiske Minister, at man stedse havde havt og vilde vedblive at have den russiske Keisers Høimodighed for Øie; at Porten aldrig kunde faae i Sinde at ville gjøre Ruslands mægtige Jndflydelse paa de europæiske Anliggender noget Aftræk eller favori ere dets Fjender; at det aldrig havde gjort eller vilde gjøre noget dertil sigtende Skridt, uagtet det ikke havde manglet paa Ophidselser dertil, og at Porten nu mere end nogensinde ærede Ruslands Keiser som sin Beskytter og erkjendte ham for sin Ven. Under slige Omstændigheder er man meget tilfreds med Grev Guillemnots forestaaende Bortfjernelse.
Viborger Samler, 1831-07-07
Blandet. Det franske Blad Le National, indeholder en Skrivelse fra Bucharest af 29de Mai, hvori Talen er om en stærk Giæring i Wallachiet deels formedelst den der herskende Dyrtid, deels ogsaa formedelst den vedvarende Occupation og de gammel allachiske - meest romerske - Loves Fortrængelse af russiske Ukaser. En Deel af Boyarerne skal have protesteret mod slige Forandringer, til hvilke kun Sultan Mahmud, som deres legitime Souverain, er berettiget. og have beraabt sig paa Feldtmarschal Wittgensteins Proclamation i Aaret 1828, hvori de bestaaende Privilegier og Jnstitutioner garanteredes i Keiserens Navn. Herpaa skal General Kisselen have givet et haardt Svar, hvorpaa Boyarerne henvendte sig directe til Keiseren, der svarede, at man havde handlet uden hans Vidende. Mange Personer ere imidlertid forviste som urolige Hoveder, blandt Andre Hr. Janko Wakaresko, Wallachiets meest udmærkede Skribent og Nationaldigter. En i Moldau bosat Colonie af Ungarer skal have gjort formeligt Opror. Man talte om en i Nærheden af Roman forefalden Fægtning, hvori henved 500 Landmænd skulle være blevne. J Silistria laae 8 a 9000 Russere, der vare meget hjemsøgte af Sygdomme.
Viborger Samler, 1831-07-07
Jndenlandske Efterretninger. Den for de Kongel. preussiske Stater ny revideerte Anviisning under en indtræffende Cholera Epidemi anbefaler ogsaa passende Midler til vieblikkelig Anvendelse, naar Faren er overhængende og indtil Lægens Ankomst. Hertil hører: Legemets Bedækning med varme Dækkener eller Dyner, fortsat stærk Gnidning eller Børsten over hele Legemet, hvorved enhver mulig Forkjølelse dog omhyggelig maa forebygges, Legemets Vaskning med stærkt opvarmet Viin eller Brændeviin, hede Tallerkener o. desl. lagte paa Mave, Hænder og Fødder, Ledemodenes Bedækning med Puder som ere fyldte med hedt Sand Omslag af Sennopsdeig, eller revet Peberrod omkring Maver, samt paa Armee og Been, hyppig og hvert Qvarteer, gientagen Nydelse af stærk, varm Hyldethee eller i Mangel deraf blot varmt Vand et meget varme almindeligt Bad og hvor samme ikke strax kan haves hele Legemets gjentagne Indhylling med Ulddækkener som ere dyppede i koghedt Vand, og derefter stærkt afvredne, for at skilles ved den overflødige Vædske.
Viborger Samler, 1831-07-07
Den navnkundige engelske Folkeskribent Cobbets meddeler i sit Register Jor January the 21. 1831, i Anledning af Parlementsdebatterne over Civillistens Pensioner og Sinecurer følgende Skildring. af en Rottejagt (ved hvilken det vil være nødvendigt at bemærke, at Ordet rat (Rotte) blandt Menigmand ogsaa hyppig bruges om Toldbetjente og overhovedet og Enhver der staaer i Regjeringens Sold) : "En Rottejagt er roesværdig i enhver Henseende fra hvilken Side man end betragter den. Dyret selv er et væmmeligt Syn; det er et Udyr, som altid lurer paa Tyverie, det lever ikke paa nogen regelmæssig Maade og ikke paa noget bestemt Sted; hverken Jord eller Vand kan kaldes dets ciendommelige Element, thi det lever i begge; hverken By eller Land, men begge; det ernærer sig ikke at noget særegent Slags Foder; Kjød Fisk og Korn, Alt tjener det paa samme Maade og i enhver Form, til Næring; intet undgaaer det, og dets Graadighed er over al Beskrivelse. Det er desuden et ganske unaturligt Væsen, da det, efter Naturhistorikerne, forsømmer sine gamle Forældre og æder sine svage Unger. Det har ikke en eneste god Egenskab, og fortærer eller fordærver dog mere end nogensomhelst anden Skabning; det har Appetit til Alt og synes aldrig at kunne blive mæt. Det er, med eet Ord Naturens Pensionist, og alle nyttige og virksomme Væsener maae ønske dets Udryddelse. En Rottejagt har derfor overordentlig Tillokkelse for mig; til enhver Tid i ethvert Veirligt, er jeg færdig til en clitisse aus rats. Jeg gaaer til denne Jagt fuldkommen let om Hjerret; thi hvis Noget kan undskylde, at man fornøier sig ved at see den frygtsomme uskyldige og uskadelige Hares Kunster, naar den forfølges af Fiender, hvor meget mere lader det sig da ikke retfærdiggjøre at man giør sig en Fomøielse af at see paa Rottens, hvis Tilintetgiørelse er noget decideret Godt, Af denne Aarsag elsker og anbefaler jeg Rottejagten. Den er virkelig underholdende. Hvor ofte har jeg ikke staaet i en Lade og havt min Glæde af den Spas, Hvor har jeg leet, naar alt Straaet var borttaget paa nogle faa Knipper nær, Nu begynder Jagten. Hundens Skarpsindighed Drengens Overilelse, Mandens Erfaring - hvor viser alt dette sig ikke, saasnart man kommer nær den smudsige stinkende, plyndrende Hordes Reder, En almindelig Raslen under de saa tiloversblevne Straae gjør Alt opmærksomt. Og, min Gud, hvor har jeg leet, naar jeg nu et Øieblik efter saae den hele Sværm af Utøi styrte frem; hvor har jeg leet, naar jeg saae Hundene snappe dem, Drengene forvirre hverandre ved deres Skrii: "Der komme de farende, der komme de farende." og Mændene, efterat de have raabt til Drengene, at de ikke maae slaae foran Hundene, eller ramme disse paa Snuden, give efter for den almindelige Enthusiasm- og støde, slaae, træde og skrige saa godt som de Andre. - Nu skal man til at tage Straaet væt, (Kbhvnsp.) Viborg. Efter eet, som det synes, paalideligt Rygte, skal Mordersken, der dræbte Søren Lunds Enke, være paagrebet og sidde arresteret i Nibe. Hun skal have tilstaaet Forbrydelsen.
Viborger Samler, 1831-07-07
(Jndsendt.) I Gewerbefreund No. 161 for dette Aar læses Følgende: Gjodningskalk, raae Kalksteen og brændt Kalk er med en kongelig sachsisk Forordning af 13de Decbr. f. A. ganske befriet for al Land- og Fix Accise. Med Hensyn til Kalkens Kostbarhed, naar man vil anvende Samme til Gjødning i Sachsen, hvilket er meget tilraadeligt, er Forordningen landsfaderlig og vil, overeensstemmende med Lovgivningens Hensigt, den hyppige Kalkgjødning befordre Vegetation og Frugtbarhed. - Maatte blot Communerne og Godsbesidderne omhyggeligere end hidindtil opsøge Salgruber, efterdi Kalk og Mergel virke saa gunstig til Landbrugets Forbedring, og har blandt Piere efter Erfaring i Holsteen bidraget til at forvandle Rugagte til Hvedtagre. Uden at kalke Jorderne havde Forpagterne i Nordfolk i Engelland aldrig kunnet give deres Jordbund dens nu saa høi stegne Frugtbarhed, og kuns Jordernes og Engenes Kalkring og Merciir, skylder Holsteen sin rige Dyrkning af olleydende Sad; thi hiin Sæd ligesom Kløver opnaaer der en langt høiere Vext, end man kjender nogetsteds i Sachsen, og dette endog paa Gre sten, ja, hvad der er særdeles mærkværdigt, endog paa selve Sandjorder, da imidlertid Søluften af hidindtil ubekjendte Aarsager befordrer Olie=Sæden og Frugtbarheden af Olie-Avlingen, som til Exempel paa Sand- og Steengrunden i den helleniske Provinds Attica, saa maa man ogsaa bringe denne Fordeel med i Regning blandt Aarsagerne til den yppige Vegetation." - Forestaaende kunde billigen give Anledning til Spørgsmaalet, hvorfor benytte de Egne, som ligge saa nær ved Kalkgruberne, ikke Kalken, der snart kan ventes at erholdes til meget billig Priis, til at forrandle Rugagre til Hvedeagre, og kunne navnligen Viborg Byes Agerdyrkere ikke anvende med Fordeel Kalk, som Gjødning paa Byens fortrinlige Jorder. 11tpapirarperkapitairerertaire. -
Viborger Samler, 1831-07-07
Bekjendtgjørelser. Den Comte, der, i Anledning af den, d. 1ste August næstkommende ved Viborg stedfindende Pæddekjørsel, er antoriseret til at overholde Lovene samt at modtage Anmeldelser fra dem, der attraae at concurrere for Præmier ved Kjørsel, bestaaer, foruden Hans Excellence Hr. Overkammerherre og Overhofmarschal Hauch som Præses, endvidere af Stiftamtmanden og Borgmesteren i Viborg, samt af Kammerherre, Generalkrigscommissair Moltke Kammerjunker Baron Bretton Assessor i Landsoverretten Kammerjunker Lüttichau til Thiele, Ma for Ridder Undall samt Landsoverrets=Assessor Schønheyder. Viborg Stiftamtscontoir d. 7de Juli 1831. Ahlefeldt Laurvig.
Viborger Samler, 1831-07-07
For de af Brens Jndvaanere der have tegnet sig som Subscribentere til Veddekjørselen en som maatte attraac Restaurations-Telte, anvises Pladser førstkl. 10de Juli Eftermiddag Kl. imellem 4 og 5. Viborg d. 6te Juli 1831. L. D. Dett. N. Lykke. Harder. Chr. F. Friis. en Sal med tvende Syveværelser, Plads til Kudsken og Staldrum for Hestene ere, tilligemed Beværtning under Opholdet, ved de forestaaende Væddeljørseler, at erholde for en billig Betaling hos Conditor Høver.
Viborger Samler, 1831-07-07
Formedelst en anden Bestemmelse, agter Undertegnede underbaanden at sælge sit iboende Sted i denne Byes St. Mathiasgade beliggende paa nordre Side lige for Tompen. Stedet bestaaer af 1 Fag Huus med et tilhørende frugtbart Stykte Haugejord. Viborg den 7de Juli 1801. C. Gindeston.
Viborger Samler, 1831-07-07
Ansomølle. i Slanderborg Amt Thyrsting-Vrads Herreder, kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar man derom inden Jul Maaneds Udgang beurender sig enten mundtlig eller i porteftie Breve til undertegnede Eier. - Møllen er for 8te Aar siden gandske af Ny opført med alle sine Varter samt et derværende Aalevært; den mangler aldrig Vand; har 2de underfalds Vandhjule som drive 1 Rug qværn, 1 Maliqværn, 1 Grubeværk og en Boghvede qværn. Den ligger meget godt for Søgning, da der i flere Miles Afstand slet ingen Møller er, hverken Sønden, Vesten eller Norden for, og Østen for dog ingen nærmere en 3 Miil. Den er assureret for noget over 7000 Rbd. Sølv Mølleskylden er 7 Tdr. og Jordstykden 2 Tdr. og 2 Skpr., hvorpaa kan fodres og græsses 4 Heste og 12 Køer og ligesaamange Stude og Ung hovder samt 80 Faar. Mergel haves og, der er allerede merglet 30 Tdr. Land. Den aarlige Udsæd var i de 10 Aar, jeg beboede den, 12 Tdr. Rug, 8te Tdr. Byg, 10 a 10 Tdr. Havre og 4 2 6 Tdr. Boghvede, samt 25 a 30 Tdr. Kartofler. Der kan i Møllens Enge avles aarlig over 100 Læs Engbøe foruden en stor Deel saataldet Søfeder. Engene ere i de sidste 16 Aar, ererordentlig meget forbedrede ved Grøftning og Overrisling, men kan endnu forbedres meget ligesom den ved Møllen værende So, hvoraf en stor Deel kan ved liden Belestning forvandles til Eng ved Vandets Syntning. Til Møllen haves betydelig Fiskerie især at Aal Gjeder og Aborre. Den har i endeel Aar været bortforpagtet imod en aarlig Afgivt af 62 Tønder Rug, og har Forragteren selv svaret alle muelige Afgifter og holdt Møllen i vedbørlig Stand. Dersom Kiøberen, ønster det, saa kan endeel af Kjøbesummen blive staaende i Møllen, ligesom og endeel flere Enge og 1 Stykke Egeskov paa 8 a 10 Tdr. Land, som ligger i Nærheden, om det attraaes, kunne medfølge i Kjøbet. Salten i Them Sogn d. 29de Juni 1831. F. Møller.
Viborger Samler, 1831-07-07
Efter Begjering af Skifteretten i Stervboet efter Gaardmand Christen Pedersen Rytter af Overgaard bliver den dette Boe tilhørende Gaard Overgaard i Prislev Sogn, Fjends Herred af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 2 3/4 Alb., stillet til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som afholdes i selve Gaarden, Torsdagen den 21de Juli ferittommende om Formiddagen Kl. 10 og vil blandt Conditionerne blive den, at Gaarden kan tiltrædes strax. Naar denne Auction er tilendebragt bortsælges den dette Boe tilhørende Ind=Udboe og Besætning, bestaaende af Borde, Bænke nogle gt. Sengeklæder, en Deel Gangklæder, 1 Jerntattelovn, Vogne, Plouge, Harver, 2 Heste, 2 Køer, 5 Qvier og 11 Faar m. v. Fiends Nørlyng Herreders Contoir i Viborg den 1ste Juli 1831. F. v. Bulow.
Viborger Samler, 1831-07-07
Proclama. Creditorer i Dødsboet efter Aftægtsmand Christen Eriksen i Klorupgaard indkaldes med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Synderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 4de Juli 1831. Rod.
Viborger Samler, 1831-07-09
landske og Polen.
Viborger Samler, 1831-07-09
Det warschauiske Publicums Opmærksomhed har for et Øieblik vendt sig fra Krigstildragelserne og fæstet sig paa en i Hovedstadens Skjod opdaget Sammensværgelse. Den første Anmeldelse derom erholdt Generalissimus og ifølge hans Beretning lod Øvrigheden de anklagede Jndivider strax fængsle. Efter Forlydende havde de Sammensvorne, der holdt deres Møder hos en Conditor Lessel, den Plan, først at indtage de polske Tropper der vare blevne modløse ved General Rüdigers heldige Tilbagetog mod Generallissimus, og gjøre dem tilbøielige til Opror. Derpaa vilde man ved Hjælp af de russiske Fanger bemægtige sig Tøihuset i Warschau, bevæbne disse og tilintetgjøre Communicationsbroen, mellem Warschau og Praga, for at afskjære de paa sidstnævnte Sted værende Tropper fra Hovedstaden. Til samme Tid skulde Russerne forcere Overgangen over Weichsel ved Plock eller Dobriin, og over Sochaczew trænge ind i det for Tropper blottede Warschau. Hos Conditor Lessel har man fundet de Sammensvornes Casse, hvori der, som man siger, skal have befundet sig 3 Mill. Rubler. Uagtet den uhyre Gjæring, denne Tildragelse har vakt i Hovedstaden, ere dog ingen Excesser forefaldne. Denne Sammensværgelse skal være opdaget ved en Correspondence mellem General Hurtig i Warschau og en i Lemberg boende russisk Oberst Brend, der har givet sig af med Spionerie, og General Uminsti skal have givet Generallissimus den første Underretning herom. Ved Planens Udførelse havde man gjort Regning paa 12000 i Egnen af Gjenstochowa og Wolborg værende russiske Fanger. Flere Generaler, som man i længere Tid har havt mistænkt, nemlig Jankowske og Bukowiki, skulle være indvilede i Complottet, der allerede skal have bestaaet i nogen Tid, og som man nu ogsaa tilskriver Nederlaget ved Ostrolenka, da man troer, at den dengang af den polske Hærfører udkastede Plan var forraadt til Fjenden. Foruden de tre ovennævnte Generaler befinde sig blandt de fængslede Jndivider Oberst Slupeck i og Conditor Lessel, hvilke tvende, saavelsom Hurtig, ere Svogre til den i Natten til den 29de Novbr. forrige Aar myrdede Krigsminister Haucke, fremdeles Ingenieurgeneral Sa lack i, den russiske Kammeth. Fenshawe Fench), Broder til Storfyrst Constantins Adjutant, og en russisk Dame ved Navn Basanow. Da Efterretningen om denne Sammensværgelse udbredtes den 29de Juni, paa hvilken Dag den skulde udbryde, stimlede Folket sammen foran General HurtigsBolig, da denne for større Sikkerheds Skyld blev transporteret til Slottet, ved hvilken Leilighed Nationalgarden kun med Møie kunde beskytte ham mod Folkets Mishandlinger. - Rigsdagen har i sit Møde den 25de veedtaget, at Generalissimus skal opfordres til at stille alle de Generaler, over hvis Opførsel han kan have Grund til Klage, for en Krigsret. - Den almindelige Landstorm er nu opbudt til denne hører den hele mandlige Befolkning fra 12 til 50 Aar. Adelsmændene og Forpagterne, der kunne anskaffe sig Heste, udgjøre Cavalleriet, de Øvrige tjene tilfods. Den isralitiske Befolkning er ikke udelukket fra Landstormen. Enhver er fra Jndtrædelsens Øieblik underkastet militaire Love. Enhver skal forsyne sig med Levnetsmidler for otte Dage.
Viborger Samler, 1831-07-09
Angaaende den polske Hærs Operationer har Generalissimus udstædt følgende Rapport dateret Warschau den 24de Juni, "Den 14de d. M. begyndtNationalarmeen en offensiv Operation mod den Woiwodskaberne Podlachien og Lublin staaende Fjende; Hensigten hermed var fornemmelig at ophæve det i Egnen af Lublin staaende rudigerske Corps. Den Den 15de var Hovedqvarteret i Siennica, hvor jeg blev tilbage med Reserverne, for paa den ene Side at dække Generalernes Jankowskis og Ribinskis Operationer og paa den Anden Warschau mod Angreb af den fjendtlige Hovedarmee. General Ribinski brød op over Wodinie og Domanice og indtog den 18de Jbuczin og Siedler, hvor temmelig betydelige Magasiner faldt i hans Hænder. Fiendens hurtige Tilbagetog til Bug tillod hverken GeneralRibinski at bibringe ham et Nederlag, eller at indlade sig paa hans videre Forfølgelse, hvorved han vilde have boetfjernet sig fra den øvrige Deel af Hæren. General Jankowski var beordret til med General Mühlbergs Jnfanteriedivision og en Cavalleriedivision under General Turno, i Forbindelse med et detascheret Corps under General Romarino at begive sig til Kock i det Lublinske, for det med Overmagt at angribe og slaae General Rüdiger. Den 18de indtog General Jankowskis Detaschement Staden Lukow, efter deels at have sprænt deels fanget den derværende Kosakafdeling; han forefandt her et temmelig betydeligt Magasin.
Viborger Samler, 1831-07-09
Da General Jankowski samme Dag ankom til Gulow ved Adamow bragte han i Erfaring af Fjenden var ved Lisobiti gaaet over paa den høire Bred af Wiepr. Af Frygt for, at han skulde undkomme, deelte han sit hele Corps i smaae Detaschements som han opstillede i Kock og paa Marken ved Ruda-Serkomel. General Turno fik derimod Befaling med 3000 Mand og 8 Kanoner fra Adamor at rykke over Galowska=Wola og Budziska til Lisobiti. Allerede ved Budziska mødte han den 19de Kl. 3 om Morgenen Fienden som han uden Betænkning strax angreb da han gjorde Regning paa, at General Jankowsti vilde understøtte ham af alle Kræfter. Men fra vor Side viiste sig ingen Hjælp medens det fjendtlige Corps lidt efter lidt voxede til 10,000 Mand; thi det var det hele ridigerske Corps, som General Turno leverede et saavel for han selv som for hans Tropper høist hæderligt Slag. Kampen ophørte Kl. 9 om Morgenen, og begge Partier forbleve i deres Stillinger. Endeligen begav Gen. Turno, efterat han havde faaet udtrykkelig befaling til Tilbagetoget, sig til Eierna. Gen. Turnos Tak beløber sig til 270 Md. Saarede og Døde; deriblandt sex saarede Officierer. Men desuden listede fjendtlige Afdelinger sig ind imellem General Jankowskes adspredte Colonner og gjorde to Adjutanter tilligemed Qvarteermestermajor Butrim til Fanger. Efter Slag bleve alle General Jankowskis Stridskræfter om Middagen sammendragne ved Gulowska Wola, imidlertid samlede Rüdiger sine ved Priitocina. General Jankomski begyndte sit Tilbagetog til Warschau og General Rüdiger trak sig ligeledes tilbage. Generalerne Jankowski og Bukowski ere dragne til Ansvar; den Sidste bebreider man, at han skjøndt han stod General Turno nærmest, ikke kom ham til Hjælp." - J en senere Beretning melder Generallissimus, at General Chrianowski, der havde Ordre at medvirke til General Rüdigers Nederlag, den 23de tog Lublin i Ryggen af ham, men maatte, da Rüdiger vendte tilbage over Wiepri- og General Kaisarow forfulgte ham fra den anden Side, trække sig tilbage over Weichsel paa en Broe, som General Romarino havde ladet slaae for ham, og som han afbrød efter sig i Fjendens Paasyn. Rüdiger besatte Lublin paa ny Grev Paslewitsch har sit Hovedqvarteer i Pultusk; den russiske Hovedarmee skal bestaae af 48,000 Md. Infanterie, 11000 Md. Cavallerie og et talrigt Artillerie. De til Hovedqvarteret ankommende Courerer maae lægge Veien over Thorn. Det hedder, at Grev Paskewitsch, da han overtog Commandoen, har gjort det til en Betingelse, at de russiske Storfyrster skulle forlade Hæren. - Russerne have rømmet Woiwodskabet Plock.