JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Adskilligt. J London samles i denne Tid Subskribenter til en Lystfart til Grækerland, Archipelagus, Lilleasien og Ægypten m. m. hvortil 30 Herrer og Damer skal bidrage hver 800 Pd. og derfor have baade Reise og Ophold i 3 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Efter Forlydende er Brasiliens Uafhængighed besluttet i det Lissabonnet Statsraad den 11te f. M. uagtet en stærk Opposition af den første Minister, General Pamplona, og Biskoppen af Evora. Man mistvivler heller ikke endnu ganske om en Overeenskomst imellem Frankerig og Hayti, hvilken Negerstats Erkjendelse i saa Fald vilde gjøre Epoke i Historien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Fra Rostock skrives under 5te November: Det Haab, at de engelske Havne i denne Maaned ville aabne sig for Jndførselen af Byg, har opvakt en levende Sogning efter denne Kornsort, og drevet Priserne mærkeligen i Veiret. Denne Stigning i Priserne har bevæget Landmanden til at føre meget hid, og store Partier af Byg ere i de sidste otte Dage komne hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
De stegne Bygpriser have ogsaa virket paa Rugpriserne, og de ere blevne lidet stivere. om Hilsener til Nysende, og Skaaler, har Dagen følgende af Hr. H. W. Lundbye. Weikard mener i sin Tviletteulecture, at Sundheds eller Skaaldrikken har megen Liighed med Salus, naar man nøs. Overtroe er, formoder han, begge Hilseners Oprindelse og Vedligeholdelse. Grækerne (som man seer af Arristoteles) tilraabte jo allerede den Nysende: Hielpe Gud! Petronius (Arbiter og romersk Ridder i Neros Tid) er vel Een af de Første, hvis Ord i hans satpriske Skrivter maa tages i Betragtning. Giton, som Ascyltus søgte, krøb under en Seng, da denne traadte ind, ledsaget af en offentlig Udraaber. Den stakkels Gitonholdt sit Veir alt hvad han kunde, for ei at blive mærket, men nødtes omsider til at nyse og det saaledes, at Sengen rystede derved. Enmolpus, som var tilstede, vendte sig henad til den Kant, Lyden kom fra, og hilsede eller sagde Prosit til Giton.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
J den 28de Bog af den ældre Plinius's Naturhistorie findes Beviser for, at Romerne allerede længe før Christi Fødsel brugte dette Slags Høflighedsbeviisninger. Tiberius lod udgaae en stræng befaling, at, naar han kom igjennem Rom og nos, skulde Hvermand byde ham en Salus, d. er sige: Prosit. Hvad Skaaler angaaer var det eengang Mode blandt Romerne, at drikke saamange Bægere ud til en Vens Sundhed, som der var Bogstaver i hans Navn. For stedse at faae Leilighed til at tømme et Bæger, udpønsede man hundrede Slags Sundheder. Andensteds, siger samme Forfatter læser man, at Sundhedsdrikken har sin Oprindelse fra barbarisk Folk, især fra de Danske. Det hændtes, at medens En holdt Glasset ved Munden, stak en Anden ham Kniven i Livet. Da man omsider fandt, dette var for grovt, hittede man paa at drikke en Vens Sundhed, som var nærværende, og dette betydede saameget som Kjære Ven, pas paa, at Jngen stikker mig en Kniv i Livet medens jeg drikker! Men Hr. Weikard giver altfor løierlige Efterretninger om os Danske, til at hans Formening skulde kunne have synderlig Vægt. S. 167 i den første Deel af sin Toilettenlecture für Damen und Herrn in Rücksicht auf de Gesundheit, siger han, J Norden holder man af Grød. Danmark skal paa Arabisk hedde Grød land, hvorfor man ogsaa kalder de Danske Grødædere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Man sætter ellers sædvanligen den Skik at ønske hinanden til Lykke, naar der nyses, (der Freymüthige 1813, S. 244 og 974), i Brünehants, Athanagildes, Vestgothernes Konges Datter, som ægtede Siegebert, Clotarius's Søn, og som gjaldt for den skjønneste Prindsesse i Gregor den Stores Tider. Man fortæller, at der til den Tid herskede en meget forpester Luft, at de som havde den Ulykke at indaande den, faldt døde om til Jorden efter foregaaende stærk Nysen. Men den Sædvane at hilse ved Nysen har, som er vist, allerede været i Brug længe for Gregor den Stores TiDer fortælles ogsaa, at da den sorte Død herskede her i Danmark i Valdemar den 2dens Tid, fik de, der angrebes af den, en stærk Nysen og styrtede døde til Jorden, naar de nøs 3die Gang, samt at man den Gang brugte det Udtryk: Gud velsigne Eder, naar denne Nysen begyndte, for at afvende Ulykken. Saaledes see vi, at Ryseprosit og Skaaldrikken har allerede været i Flor hos den hedenske og christne Forverden. Men, om jeg nu kan vise, at Profithilsenen, i vore Dage har Sted i – Sydhavet, haaber jeg, de tilgive mig min langsommelige Fortælling. Saa viid da! J sin Missionsreise til Sydøerne siger Wilson. Naar Nogen nyser, betjene Otaheiterne sig af det Tilraab: Yourano Entua, Gud velsigne Eder!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Jndenlandsk. Mariboe. J de sidste 8te Dage har vi atter havt en meget frygtelig Storm, ledsaget med Regn og Hagl. Endnu haves ingen sikkre Efterretninger angaaende de vistnok betydelige Søeskader som, særdeles med Hensyn til Stormens Vedvarenhed, rimeligviis ere foregaaede; men foruden man vil vide at tvende Skippere, hjemmehørende i Marstal, skal være forliste, vil en Skipper, som i disse Dage er hjemkommen fra England, paa sin Reise til Danmark have seet ikke mindre end over 40 Vrag af forulykkede Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
J Tallotterie=Callectionen heri Byen er i sidste Altona Trækning den 2 Novbr. vundet 310 Rbd. og i Kjøbenhavns Trækning den 9 Novbr. 3210 Rbd., tilsammen 3520 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
(Jndsendt.)¬ J en Tid af 4 Uger har Tandlægge og Liigtorneoperateur N. Wolff fra Odense opholdt sig i Mariboe og Saxkjøbing. Jkke alene Jndsenderen; men flere af disse Byers og Omegns Beboere har afbenyttet Hr. Wolff, og alle giver ham det Vidnesbyrd, at han med ligesaa megen Sagkundskab som udmærket Behændighed udfører de Forretninger der i ovennævnte hans Fag kan forefalde. Det var desaarsag ønskeligt, dersom denne erfarne Tandlægge og Ligtorneoperateur maatte paa sin videre Reise her i Stiftet, nyde saadan Modtagelse, som kunde anspore ham til, oftere at besøge os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Anecdot. At Toldbetiente, ved at drilles og narres paa mange Maader, undertiden blive utaalmodige, er meget naturligt. En velbekjendt Galing, som for en Snees Aar eller mere siden havde mange pudsige Historier i Kjøbenhavn, var en Sommeraften ude at kjøre med 3 af sine Venner. Paa Tilbagetouren saae han i den Port de kom ind af, en Betient, som var bekjendt for, ikke at være af de artigste. Gjør nu som jeg, sagde Galningen til sine Kammerater, saa skal vi have Løier. Vistteuren kom til Vognen og spurgte, om de ingen Sisevare havde, "Nei, gav Galingen noget langtrukkent til Svar, intet uden fire Tunger. Skal De have Sise af dem," Det forstaaer sig, Lad mig see dem, hvor er de, sagde Betienten. Vil han see dem sagde den anden. "Ja Gud min Sallighed vil jeg saa gav Betienten bister til Svar, men hvad han ikke var arrig før, blev han det nu, da de fire Skalke rækkede Tungerne ud af ham paa eengang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Den 12 November solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 3 s. Disconto 5 Proc. - 4 Proc. Kongelige Obligationer (uden Renter) 93 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Februari 1820, uden Renter) 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Ditto 4000 Bcomk. 97 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/4. Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2 - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier, 93.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Formedelst den stærke Storm ankom Rideposten ikke hertil førend Tirsdag Aften mellem Kl. 4 og 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Bekjendtgjørelser. Undertegnede er villig til, saavel at modtage Sye arbeide, af enten Franske eller Linnedsyening i mit Logie hos Gjestgiver Knudsen her i Byen, som og at paatage mig lignende Arbeide udenfor mit Logie hos de Familier der maatte ønske dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Jeg vil haabe at de som betroer mig Syening, skal enhver Henseende blive tilfredsstillede. Mariboe, den 15de Novbr. 1824. Nanne Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Auctioner. Efter foregaaet Forlig og Jndførsel, bliver offentlig Auctioner afholdt i Nysted i Lolland, den 14de og 28de December dette Aar, samt den 11te Januari 1825, om Formiddagen Kl. 10. over efterskrevne forrige Færgeinspecteur Zimmermanns Eiendomme, sammesteds, nemlig: 1) Gaarden No. 85 i Adelgaden, bestaaende af 14 Fag Forhuus til Gaden med 2 Fag Qvist til Gaarden indeholdende i alt 8 Værelser, hvorudi 2de Jern Kakkelovne, foruden Kjøkken, Pigekammer, Spisekammer og Bryggerhuus. 5 Fag Baghuus i Gaarden indrettet til Stald og Loe. Et Halvtaghuus til Sviinigel; med Gaarden følger: en Frugt og Urtehauge, et nærhosliggende Vænge af omtrent 1 Td. Lands Størrelse og 1/2 Nats Jord, circa 1/2 Td. Land, i Byens Klostermark, med tilliggende 3 Stkr. Tørvelungs=Enge, samt forholdsmæssig Græsningsret paa Byens og Bekkeskons Overdreve. Endvidere følger en Brændeviinskjedel paa 2 Tønders Rum, med Hat, Piber og Svaletønde. 2) Et ved Siden af bemeldte Gaard beliggende 3 Fag Vaaningshuus, indrettet til Stue, Kjøkken og Spisekammer, med dertil hørende Hauge og Gaardsplads samt Græsningsrettighed. 3) Efterat 3die Auction den 11te Januarii 1825, over formeldte Eiendomme er afholdt, bliver strax derefter ved Auction bortsolgt udlagte Løsøre, bestaaende af Chatol, Borde, Stole, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi med mere Jndboe og 2de Køer. første Auctioner afholdes paa Kysted Raadstue, De 2 og 3die Auction udi forstanførte Gaard. Conditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa Byefoged Contoiret i Nysted og hos Underskrevne. Dette bekjendtgjøres i Overeesstemmelse med Placaten af 22de April 1817, saavel til Pantecreditorernes som de Lysthavendes Efterretning, efter Anmodning fra Auctionsdirecteuren Hr. Byefoged Prom i Nysted, af Undertegnede der paa Embeds Vegne udi de bortsælgende Eiendomme har ladet gjort Jndførsel og forlangt Auctionerne. Mariboe, den 11te Novbr. 1824. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Fredagen den 19de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Nyekjøbings Raadstue, foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Kjøbmand Stranges Opbudsboe tilhørende Fordringer, i alt til Beløb omtrent 5,700 Rbdlr. Sdlr., deels efter Forlig og deels vedtaget og deels ikke vedtaget Boggjeld, og Auctions Gield. Conditionerne og Fortegnelsen med tilhørende Documenter kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekjøbing paa Falster den 10de Novbr. 1824. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Ved Proclama, som under Dags Dato er læst ved Fuglse Herreds Ret og læses i den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stads=Ret, ere Creditorerne i afdøde Enke Maren Rasmusdatters og forhen afdøde Mand Selveiergaardmand Jørgen Nielsen af Hillestolpe, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; saa ere og disse Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftet; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 9de Novbr. S. Jbsen. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-16
Hos Undertegnede kan nu, saavelsom forrige Vinter bekommes godt veltørret Malt, til billig Priis, det bemærkes og herved at jeg er villig til at modtage Byg til Ombytning, for een efter Brændepriisen, billig Betaling. Mariboe, den 10de Novbr. 1824. J. Henrichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs - Efterretninger. sporedes BopælsoAttende Aargang. Nummer 91. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, Pastor emeritus og Kongelig privilegeret Bogtrykker. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Efter Beretning fra Odessa af 15de October har Lord Strangford allerede indskibet sig til Triest. Det hedder, at han vil lande i Egnen ved det gamle Jlion, ja maaskee og ved Napoli di Romania. Nogle Dage tilforn havde Porten frigivet nogle indbragte Grækere, man mener efter Lord Strangfords Forbøn. Desuden har Porten rigelig aflagt den ædle Lord med Foræringer. – J Constantinopel bæres nu ikke den mindste Tvivl om indeværende Aars ulykkelige Feldttog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Den 10de October bragte en Capitain Basil den Efterretning, at Capudan Paschas Flaade, efter en Fægtning ved Mitylene, tilsomst havde søgt Skyts under Dardanellerne og ligger allerede for Anker indenfor deres Slotte. – Efter nogle Træfninger med Grækerne har den ægyptiske Flaade søgt sin Redning i Flugten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Efter Skrivelse fra Jtalien af 20de October berettes fra Constantinopel af 12te f. M., at den ottomaniske Flaade har paa Tilbagetoget til Dardanellerne mistet 3 Fregatter og flere Brigger; endvidere mistede de den 7de October ved Mitolene atter 5 Fregatter og mange mindre Fartøier. Ligeledes skulle og i de sidste Dage af September uheldige Begivenheder være indtrufne for Tyrkerne imellem Nikaria og Parmas. Tyrkernes Modløshed er bragt til det yderste. Handelsbreve fra Levanten lyde meget gunstige for Grækerne. De have tilfægtet dem en saadan Overmagt til Søes, at hverken den ægyptiske eller tyrkiske Flaade kan blive dem farlig. Troppemasserne paa Lilleasiens Kyster ere forsvundne. Den ægyptiske Armee har ved Fægtninger og Sygdomme lidt uendelig meget. Fredagen den 19 November 1824. Resten er afsendt paa Førselskibe til Bodru. Om de ægyptiske Krigskibe vende tilbage til Alexandrien, er uvist, for Øjeblikket ere mange, der have lidt meget, afsendte deels til Rhodus, deels til Sudra. Jsmael Gibraltar skal være svært saaret, eller, efter Nogle, død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
America. Republikanerne have den 17de overgivet sig til den keiserlige Armee under Lima, der, understøttet af en Flaade under Commodore Juert, gjorde et Angreb paa Staden. Carvalha har forladt sine Tropper og begivet sig ombord paa et engelsk Krigskib, under det Foregivende, at træde i Underhandling med Lord Cochrane. Ved Overgivelsen var Lord Cochrane ikke selv overværende. Formedelst hans Mørseres slette Tilstand var han allerede nødt til at opgive Bombardementet og at seile til Bahia. Efterat den republicanske Ruus er forsvunden, er nu Blocaden ophævet og Handelen fuldkommen frie. For Republikanerne i de nordlige Provindser er nu alt Haab ude.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Krigskibet Jcarus har ved Capo Blanco taget en Søerøver, der var en Skræk for alle de Søefarende ved Cuba. J 3 Maaneder havde han erobret 12 Skibe og myrdet næsten 300 Mennesker. - Qvækerne i London agte at afsende en Understøttelse til de fordrevne Jpsarioter og til de til Morea flygtede Judvaanere fra Candien. – Den 10de Juli skal en Træfning have funden Sted imellem Bolivar og Cantera, udi hvilken Bolivar tilfægtede sig en fuldkommen Seier; men Generalerne Cordova og Suere maatte døe paa Ærens Seng.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
En Proces har i denne Tid været for Retten, i Anledning af et Kys, som en ung Mandsperson havde stiaalet fra en Pige imod hendes Villie. Da Loven i England er meget stræng for at kysse Piger under 16 Aar, saa maatte den arme Diævel, uagtet han beraabte sig paa, at Elisabeth blot havde behøvet at vende Ansigtet fra ham, betale sit Kys med en Mulct af 100 Pd. Sterl. og 6 Maaneders Fængsel. At Pigen, imidlertid ikke har noget ondt Hjerte, viser hendes Udbrud ved at høre Dommen: "at havde hun tænkt, at et Kys kom ham saa dyrt at staae, skulde hun for have givet ham det godvilligt."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Spanien. Fra Madrid skrives under 27de Octbr. Der er ankommet en Kongl. Fransk Estafette med Befaling til Occupationshærens Bortmarsch (i den tractatmæssige Frist, denne Efterretning har udbredt sig med lynsnar Hastighed, og siden beskjæftiger man sig her kun alene med samme. Befalingen er ledsaget af Svaret fra Tuileriernes Cabinet paa Noterne fra vort, og følgende er de tilforladeligste Angivelser af de nærmere Omstændigheder: Armeen skal den 1ste Januari igjen være i Frankerig, og der skal kun blive Garnisoner tilbage i Barcelona, Figueras, Pampelona, S. Sebastian, Santonna og Cadix. Tilbagemarschen skal anordnes paa den Maade, at den tager sin Begyndelse den 1ste December, og den 31te skulle alle Corps være samlede i J run; Badajoz skal først rømmes, og den derværende Garnison den 10de og 11te November bryde op til Cadix, hvis Garnison skal bringes til 10,000 Mand. Et stort Antal af de meere formuende Jndvaanere træffer Anstalt til at forlade Madrid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
J Landsbyen Rivas have de frivillige Royalister nylig antændt et Huus, og dersom Jndvaanerne ikke vare komne hurtig til Hielp, vilde alle Huse være afbrændt. J Arbeza og Argulang har der været Skiærmydsel i Gaderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Tydskland. Fra Frankfurt skrives under den 6te November. Vore Tidender ere opfyldte med Efterretninger omde uhyre Ødelæggelser, som ere foraarsagede derved, at alle de Floder, der falde ud i Rhinen, og mange af dem, der falde i Donau, ere traadte over deres Bredder. Disse Ødelæggelser have overtruffet alt det, man i de første Dage oplevede, eller havde tænkt sig som forestaaende. Denne Skade vil beløbe sig til mange Menneskers Liv. Flere Postveie ere endnu bestandig spærrede, saa at man maa benytte Omveie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Fra Wesel, skrives under den 3die Novbr. Rhinen, har nu en Høide af 22 Fod. Fra i Søndags og til i Dag er denne Flod voxet 13 Fod. Jgaar Kl. imellem 9 og 10 kom en søndersplittet Brændeflagde drivende ned, og har revet Canalbroen aldeles bort med sig. Alt staaer her under Vand, og Skibsfarten er ganske stoppet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Fra Coblents skrives under den 1ste Novbr. Den i de sidste Dage bestandig vedvarende Regn har saaledes bragt Moselen til at stige, at den i Forgaars traadte over sine Bredder. Jgaar forgik her ved Kra nen en Baad med Brænde, ligesom ogsaa en anden med flere Fade Viin forulykkede ved Broen, og andre Skibe bleve løftede op paa Muren for Trælleveien. Den brusende Strøm førte en Mængde Brænde, Skure, Viinstokke, døde Beder og Gjeder, Skabe, Kister &c. med sig, og synes derfor ved Overmoselen at have anrettet megen Ulykke. - Selv de ældste Jndvaanere i denne Stad kunne ikke erindre sig saa høit Vande paa denne Aarstid. Jgaar Aftes steg Vandet i den nederste Deel af Staden til Castorgaden, og i Morges var denne allerede saaledes opfyldt med Vand, at man roer omkring deri med Baade. Aften Kl. 8. Endnu stedse stiger Vandfloden; Mo selen bliver nu ved den stedse stærkere vorende Rhin trængt mere op i Gaderne; hele Nenendorf er oversvømmet, og Jndvaanerne have maattet flygte. Ehrenbreitstein staaer ligeledes med sine lavere Dale under Vand, ligesom ogsaa Engers og Neuvied; ved Moselwies har Moselen banet sig en Vei over Markerne. Fra Saar er i Dag indløbet den Efterretning, at ikke langt derfra ere tvende Byer med Mennesker, Qvæg og alt ganske oversvømmede og forgaaede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Adskilligt. Kornpriserne stige i Amsterdam. Fremmet Hvede maa nu indføres til Lissabon. J Hamborg var Byg ikke meget søgt den 30te Octbr.; men derimod Rug og Hvede, formedelst den ringe Tilførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Børsenhalle fortæller, at der, ifølge Skipperefterretninger, paa Børkum skal være forulykket en saakaldet Eider=Bull eller Cuff, med Havre, tilligemed tvende andre Skibe, som alle gik under med Mand og Muus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Skibet der Friede, Skpr. Kunde, bestemt fra Bergen til Memel er d. 4 Novbr. strandet imellem Robert Knub og Hirtshals.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Skibet den unge Elisabeth, Skpr. Bohn, bestemt fra Newcastle til Kjøbenhavn, er imellem d. 4 og 5 Novbr. strandet paa den jydske Kyst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Jblandt de mange Skibsvrag, som man har samlet ved Mundingen af Elben og ved Helgoland, findes iblandt andre et Chatol med Capitainens Journal. Der var flere Passagerer ombord, der formodentlig have funden deres Grav i Bølgerne. Heidelberg og Omegnen ere næsten ganske og aldeles oversvømmet. Vandet stod endnu 5 Fod høiere end i Aaret 1817. Pesten begynder at tage af i Cairo. Siden Marti ere 190,000 Mennesker blevne et Offer for denne Menneskelighededens Ferle. Vicekongen reiste imedens den rasede til Alerandrien med de fornemste Embedsmænd og Jndvaanere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
J Daaben erholdt den nyfødte Prindsesse i Rio de Janeiro 12 Navne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Jndenlandsk. Gjordemoderens Mand, Schensen, af Branderslev her i Lolland, som en Aften i forrige Uge var hos Billardholder Høyer i Nakskov, blev, i det han forlod Billardstuen og gik over Forstuen til et andet Værelse i Huset, saa stærk angreben af Blodstyrtning, at han døde strax.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Fra 27de Octbr. til den 17de Novbr. ere følgende Reisende passeret Beltet imellem Sjælland og Falster: Fra Falster til Sjælland. Student Dorph. Handelsfuldmægtig Wulff, Mademoiselle Matzen, Skolelærer Schierning, Jfr. Hulegaard, Degn og Skolelærer, Knudsen med Faml., Cand. Chirurg. Møller, Jfr. Mathiasen, Kjøbm. Lublin, Lieutn. v. Formann, Handelsbetjent Jessen, Hs. Hv. Kammerh. Oberstl. v. Wichfeld med Famill. og Følge, Hs. Hv. Oberstl. v. Steinmann, Mad. Fog, Student Langballe, Exam. juris Jantzen, Hs. Hv. Kammerherre Raben Widtfeldt Levetzon, Mad. Levin med 6 Børn, Jfr. Sørensen, Pastor Heineth med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Fra Sjælland til Falster. Provst Smidt med Faml., Handelsbetjent Tandrup, Oberstl. v. Steinmann, Student Jngerslev, Hs. H. Hr. Kammerh., Stiftamtmid. Ridder v. Jessen med Følge, Forpagter Bertelsen med Søn og Datter, Frue Etatsraadinde Tøttrup med 2 Børn og Pige, Student Rosenkilde, Student Bang, Cand. jur. Classen, Capt. Hornbech med Søn, Forvalter Mønster, Kjøbmand Lublin og Søn, Degn Knudsen med Famill., Landinspecteur Rosenkilde med Famill., Handelsbetjent Tripsen, Jfr. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
Under 29de f. M. er fra det Kongelige danske Cancellie udfærdiget følgende Placat, 1. Jngen Hund maa holdes i Kjøbstederne, med mindre den er anmeldt for Politiet og forsynet med et Politietegn, hvorded der gives den et Nummer, som tillige bør antegnes i en dertil indrettet Protocol. Dette Tegn bør Hunden altid bære, anbragt paa et Halsbaand. 2. Saadan Anmeldelse bør første Gang skee inden dette Aars Udgang, og for Fremtiden bør Tegnet i Løbet af hvert Aars October Maaned fornyes. De imidlertid fødte Hunde bør, i det seneste inden disse blive 2 Maaneder gamle, anmeldes for Politiet til Betegnelse og Jndførelse i Protocollen; ligeledes bør enhver Hund, som nogen imidlertid anskaffer sig, i samme Øiemed anmeldes. 3. For saadant Tegn betales hver Gang i Kjendelse til Politiekassen 1 Rbdlr. Sølv; dog ikkun at det Halve erlægges, hvis det første Tegn er mindre end 6 Maaneder gammelt. 4. Overtrædelser af de i 1ste og 2den J. fremsatte Forskrifter straffes med en Mulct af 1 til 3 Rbdlr. Sølv, der i Gjentagelses Tilfælde fordobles. 5. Af de i denne Placat bestemte Mulcter tilfalder Politiekassen den ene, og Anmelderen den anden halve Deel. Den i §. 3 bestemte Kiendelse erlægges til Politiekassen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-19
For at forebygge de Uleiligheder og det Tidspilde, som undertiden foranlediges ved Rapsædhalmens For brænding paa Marken, er foreslaaet, at det blev gjort til Pligt for dem, som vilde lade Rapsædhalmen forbrænde, at bekjendtgjøre i de nærmest omkringliggende Sogne og i Særdeleshed i Kjøbstederne eller de Steder paa Landet, hvor der findes Sprøiter, Dagen naar og Stedet hvor Forbrændingen skal skee.