JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
For ikke at sætte mine Venner i en alt for melancholsk Stemning gav jeg et Vink, og der præsenterede sig strax en anden Forestilling. Man saae her en stor oplyst Sal, hvor et heelt Selskab havde forsamlet sig, for at spise Skildpadde og spille Kort. Man havde nylig prøvet det syvende Slags Viin, og man var i Færd med at istemme: Druen voxer paa vor Flode og paa Ranken Glæden groer, Viin, Glæde og Fjerlighed vare her de herskende Guddom En tyk Mand, der lod til at være en rig Kjøbmand, med et Par Kinder som en fyldt Luft machine og en Mave, der altid tre Skridt i Forveien bebudede hans Ankomst, havde i den fjerde Flaske Champagner fundet de Livsaander, som de Naturkyndige disputere saa meget om, Kjerligheden luede i hans Hjerte, med samt Heftighed som for tredive Aar siden. Med hans Gravitet kunde han dog ikke bare sig fo af og til at smile og smidske til et vakkert un Fruentimmer, som tillige med sin Mand, der til at være et Sællefaar, sad ved Siden af hen Hans Øine tindrede som Bornholmske Diamater, og hans hele Aasyn blussede af den Glader findes paa Bunden af Pocaler. Ved Sogaf ham sad en Philosoph, som man havde indbudet, fordi han Dagen i Forveien havde spihos en Conferenceraad, og som a priori og posterior, vilde bevise, at denne Verden og i gen anden, var den bedste. Han havde skrev over dette Æmne et bronet Priisskrivt, sal. han førte overalt med sig, og som han for insinuere sig, viiste den tykke Mand og ved den Leilighed i at Underdanighed bad om en al naadigst Dom. Men den tykke Mand, hvis Øine bestal dig trasserede paa den smukke Kone, som al honorerede hans Øiekast, raabte nu i en spod Tone, jeg giver heller krone end trone Hele Selskabet brast i Latter over det og tige Jndfald, og den tykke Mand fandt selv saa vittigt, at han var den sidste, der i hørte med at lee over sit Jndfald. Den stakkels Forfatter maatte nu ganske skamfuld putte sin Afhandling i Lommen, og den vittige 3, der formodentlig var Hofnar der i Huset, begyndte nu at udkramme saa mange uvittige og uanstændige Anecdoter, som bestandig bleve lønnede med lydelig Latter, at jeg paa hans Vegne næsten undsaae mig for mine Venner. Adskillige sine Damer, der ikke vilde lade som de hørte paa sligt, talde ganske fortrolig med hverandre. Men ligesom Mandfolkene spottede Anstændigheden, saaledes morede Damerne sig med at skumle og bagvaske. Jeg gav et Vink, og Forestillingen forsvandt. Nu præsenterede der sig et Qvistkammer langt ude i Adelgaden. Her sad en fattig Skomager og arbeidede paa et Par Sko, som en ung Herre, der næste Dag skulde staae Fadder, hos sin Fru Moders forrige Kokkepige, som han paa egen Bekostning havde skaffet en Mand og hvis Høimodighed var bleven offentlig omtalt med tilbørlig Berømmelse. Den hele Stue. var Fattigdommens sande Bolig. J en stor Klædekurv laae tre Børn, og i Sengen Konen med et diende Barn ved Brystet. Skomageren var en Tydsker og nynnede den bekjendte Vise af Kotzebues Versohnung: Die da in Pallasten Tagediebe masten Sind sie wohl heglet Ein jeder weitz am besten Woder Schuh ihn drickt!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Anecdoter. Digteren Evald var i sine sidste Leveaar gansk contract, og hans Ligkiste var een af de hos ste man nogensinde havde seet, thi han maatte nedlægges deri i en næsten siddende Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Een af hans Venner, som besøgte ham i hans Sygdom, yttrede en medlidende Forundring over hans krummede Figur. Det maa Deikke finde saa besynderligt, svarede Evald: det er Cirklens Figur, som jeg nu nærmer mig."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Een af vore yndede Digtere havde een gang været i Besøg hos sin Ven paa Landet, som havde foræret ham et Dæggelam. Da han paa sin Hjemreise om Aftenen meget til dig kom kjørende til Vesterport, erindrede han sig, at han havde forglemt at betale Accise af sit Lam. Det vilde ufeilbarlig blevet confisqueret, om han ikke lykkeligviis havde hittet paa en lille List. Han tog Lammet imellem Benene, og lod nu Visiteuren undersøge Vognen. Da denne endelig kom til det Sæde, som Porten sad paa, vilde han ogsaa give sig til undersøge dette Sted, men i det samme han begynder at be samle Lammet, raaber Porten høit, Hillebod, tag sig i Agt for Hunden, den bider Ganske beængstet trak nu Visiteuren Haanden tilbage og raabte i sin Betuttelse, hvorfor Pokker sagde De mig da ikke i Forveien, at De har Hunde i Deres Selskab, og lod Vognen passere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
En anden af vore Digtere var engang bleven bidt af en Hund, om hvilken han fuldt og fast troede, at den var gal, pagtet det arme Dyr var saa fornuftigt, som nogen anden hund i hele Byen. Uheldigviis traf det sig, at Digteren vaagnede op midt om Natten og vilde slukke sin umaadelige Tørst ved at tage en Slurk af Ølflasken, som stod lige for hans Seng. Men, man tænke sig hans Forfærdelse han kunde ikke drikke, Nu tvivlede han aldeles ikke mere om at han havde den trækkeligste af alle Sygdomme - Vandskræk. Han lod ufortøvet hente en Doctor, men da alt kom til alt, sad Tollen endnu i Flasken. Jmidlertid maatte Lægen dog ordinere ham Medicamenter, thi Jndbildningskraften havde allerede virket paa hans Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Inden og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Der arbeides nu paa to Medailler, hvoraf den ene er bestemt for Forligelsescommissairer, som have beklædt denne Post i otte Aar, og den anden for Landmænd &c. der udmærke sig i Henseende til Stutterierne. Paa Reversen af den første staaer Justitia, med et Bind for Øinene og en Vægtskaal i Haanden; nedenunder sees en Genius, der er sysselsat med at sammenbinde adskillige Fasciner (Riisnipper) som ere faldne fra hinanden. Paa Reversen af den anden staaer en Hest. Stemplerne til begge forfærdiges af Hr. Medailleur Gianelli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Den nye Anordning angaaende Gadeviser og Rygter &c. er nu under Trykken og udkommer og nogle Dage. Efter denne tør der hverken raabes mere med Viser eller Almanakker a. De, som handle dermed, skulle have dem liggende paa Borde. Enhver, som i offentlige Blade indrykker Rygter, skal, naar det lovlig forlanges, indestaae for deres Paalidelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Det Danske Asiatiske Compagnie har over broget Hr. Jor Dusi & Sønner i Amsterdam. at gjøre sammesteds et Laan for det paa en Million Gylden, hvoraf det vil svare 5 PC. Rente, Capitalen skal afbetales i 6 Aar, og Compagniets Jndkomster og Eiendomme i og uden for Europa gives til Underpart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Hr. Værgeland har udgivet et sattrisk Skrivt, under Titel af Haldors Smæk, i den Sterniske Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Det hedder, at Hr. D. Gal reiser paa Onsdag, men det skal endnu ikke være bestemt, hvor han reiser hen. Hr. Mølsted i Gottersgaden leverer nu tre forskjellige Gibsaftryk af Hjerneskaller, hvorpaa Organerne findes betegnede, efter D. Galls Anviisning. Prisen bliver 10, 5 og 1 Rdlr. Stykket. Hr. Gianelli, som har besørget Hr. D. Gall et Gibsaftryk af Biskop Absalons Hjerneskal, lader støbe flere Copier af dette Hoved, med paategnede Organer, som han overlader for 6 Mk. Stykket. Disse Gibsaftryk blive at faae paa begge Steder næstkommende Løverdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Der trykkes nu paa et fuldstændig Register over den Fogtmanske Rescriptsamling. Det kommer til at bestaae af to store Octavbind, og vil blive af yderst stor Vigtighed for alle vore Jurister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
En Mand i Kjøbenhavn faldt nylig midt i sit Spil paa et Privattheater død hen paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Odensee d. 18 Oct. Som man formodede gik Vinden i Midten af forrige Maaned nordlig og østlig, og bragte os, efter den vaade og kolde Sommer, 4 Ugers usædvanlig smukt Høst veir. Efter et Par Dages kold Blæst af Nordvest og dermed følgende høit Vand, saaes d. 10de ved klar Luft Sneeskyer trække op, og om Middagen henimod Kl. 1 faldt i en halv Timestid. en temmelig stærk Snee over Byen; et Særsyn, som man ikke mindes her saa tidlig. Efter at Sneen havde hørt op, frøs det kjendeligen; Luften blev ved at være kold i nogle Dage, og der frøs hver Nat Jis paa Vandet ved Broerne af Canalen. Siden Tirsdags har Luften været omtrent som naar Vaaren bringer Tø. Trondhjem d. 10 Der. Fjeldene ere un belagde med Snee og Kulden har i Nat været saa stærk, at Rendestenene ere frosne en Kobberskillings Tykkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
En Ubenævnt har sendt Bogtrykker Stephan som et Stykke angaaende Veien fra Røraars i Trondhjem med Anmodning om at faae det indrykket i hans Avis. Stephanson har bedet Jnsenderen at lade det afhente igjen, og erklæret, saa meget han end ønsker, at alt maatte være jevn for hans Medskabninger, saa lidet anseer han det for rigtigt, at gjøre desaarsag sin egen Livsbane ujerisær da han ingen Actier har i Røraarsværket i Jndsenderen ikke har været Mand nok til at sær sit Navn under det, han skrev. - Det vilde var godt, om alle Avisudgivere tænkde som han Hr. Biskop Bech skal ved sin Ankomst i Bispeboligen i Opsloe ved Christiania have fund samme forsynet med nødvendige Meubler og Viterforraad, som nogle skjønsomme Medborgere paa egen Bekostning havde besørget. Ladeby, som ikke gider gaaet mere paa Vand har nu valgt et andet Element til Vehikel for mechaniske Genie. Han har nemlig oprettet i horizontal Gynge ved Kronprindsens Kilde vil Aalborg, hvori nu ogsaa det Aalborgske Publien kan svinges omkring i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J Fridericia er der udkommet et Skrivt af der Titel: Anecdoter af fremmede Skrivter, saa lede og oversatte ved D. G. Vett, Præm. Lieuen, ved Jnfanterier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J nene theol. Annalen 1804 recenseres Hr. Pastor Pavels Præken om den tiltagende Ringen for offentlig Gudsdyrkelse er Tegn paa at ogse Oplysningen tiltager hos os Rec. roser Præknens hjertelige Sprog, skjønne Tanker og enkelt fortræffelige Steder, men giør adskillige Jndveldinger mod Themaets Behandling. Jsær ived mod Forfatterens Forudsætning, at man i Kjøbe havn kunde troe, at Folk bleve meere oplyste. M. nævner Præssefrihedens Jndskrænkelse Tallotteriet, Borgerbevæbningen, og protestantiske Kirkers hævdede Adskillelse, og et gammelt Kirkeritual, og udraber nu, kan man i saadan en Stad tale om O lysning, Rec. vilde langt anderledes have bi handlet dette Æmne; han vilde have begyndt med at fortælle sine Tilhørere, at der ingensteds i den hel protestantiske Verden, Sverrig og Norge maaske undtagne, hersker mindre sand Oplysning en i deres Stad. - Anmelderen har overalt las Mærke til, at udenlandske Skribentere, der forhagjerne have skildret Dannemark som et meget og yst Land, i den senere Tid have begyndt at tale og vor Cultur og vort Oplysningsvæsen paa en ten melig ufordeelagtig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Udenlandske Efterretninger. J London er der udkommen en biographisk, critisk og historisk Commentair over Thelatler, Spectator og Guardian. - Et Værk under Titel af popular Tales, by Miss Edgeworth gjør megen Opsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Kongen af Engelland har befalet, at Elbblogaden skal ophæves, efterdi de Franske Tropper have forladt deres Position ved Kysterne af Elben og Weseren. Blogaden har nu ialt varet 27 Maaneder og 11 Dage, nemlig fra d. 21 Junii 1823. af. - J Engelland iler man med at indskibe Tropper, fordi man befrygter, at den nærforestaaende Vinter vilde forhindre Farten igjennem Sundet. Man veed nu bestemt, at kun et Krigskib paa 56 Canoner af den Ostindiske Convoy, som stødte paa den Rochefortske Escadre, er blevet taget, og at saavel de Svenske som Engelske Skibe ere undkomne og indløbne i Engelske Havne. Den Rochef. Escadre havde 810 andre Coffardiefarere hos sig som Priser. - Lord Lake har d. 18 April sluttet en fordeelagtig Fred med Rajaben af Bhurtporre. Holkar, hans Bundsforvandt, er flygtet ind i det indre Land, og denne Flugt har opvakt Misforstaaelse imellem ham og Rajahen af Burtørre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
De Franske have aabnet dette Feldttog med en anseelig Seier over Østerrigerne. Marchal Bernadotte gik ved Amberg og Jngolstadt over Donauen. Ved Verting, imellem Donau og Lech, blev 12 Batallioner (omtrent 10,000 Mand Østerrigske Grenaderer) omringede, og tagne til Fange, tillige med deres Bagage, Artillerie og Faner. Østerrigerne havde 100,000 Mand Franske i Ryggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
De Würtembergske Embedsmænd have faaet Ordre, paa alle muelige Maader, at understøtte den Franske Armee, som en allieret Souverains Tropper. Den Bayerske, 26,000 Mand stærke Armee, har i de Preussiske Lande i Franken gjort betydelige Requisitioner, under Trusel af Militairere cution. - J Spalt befalede den Bayerske General Lieutn. v. Wrede, da alt Melet var forbrugt, og der ikke fandtes mere tærsket Korn, at det fornødne Korn skulde tages af Kongens Magazin, og at han i Tilfælde af, at man vægrede sig, vilde lade det aabne med Magt. Den Armee, som førstendom met Anspach er blevet oversvømmet af, bestaar af 100,000 Mand. Ved Gjennemmarchen er der, de strængeste befalinger uagtede, bleven begaaet Excesser, ja endog Plyndringer. 50,000 Mand Russer skulle passere igjennem de Preussiske Stater. En Colonne af den første Russiske Armee havde taget en urigtig Vei, og maatte vende en Strækning af 5 Mile tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Det hedder, at den Spanske Regjering har forpligtet sig til at sende 10 Mill. Piastre til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J Kongeriget Jtalien oprettes der en inappellabel Ret af syv Dommere for dem, som forsee sig mod Staten og Tingenes nuværende Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Magistraten i Utrecht har Natten d. 10 ladet nedbryde og bortføre en stor Træfigur, der forestillede Friheden og havde staaet der siden Revolutionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Kotzebue, som er en Ven af D. Gall, har udgivet et Stykke under Titel af: Hjernens Organer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Man seer i denne Tid Keiser Napoleon, hvis Hovedqvarteer er i Stuttgard, næsten bestandig til Hest og i Spidsen for sine Tropper. Meget ofte spiser han af Soldaternes Commisbrød, og han har overalt et vaaget Øie med, at alt hvad der leveres af Landets Jndbyggere betales i rede Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Den Franske Regjering har ladet forfatte en Navnefortegnelse paa alle de Skibe, der ligge i Havnen af Livorno, for, som det hedder, at betjene sig deraf til at transportere Tropper til Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J Tifles i Georgien er der, efter Keiser Alexanders befaling, blevet oprettet et Gymnasium, som bestyrres af en Grusinisk Geistlig, der besidder gode belletristiske Kundskaber. Der oversættes allerede adskillige Skrivter i det Grusiniske, og man venter ogsaa en Oversættelse af den gamle Grusiniske Digter Rusawets og en anden berømt Grusinisk Romandigters Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J St. Petersburger Monatschrift læses nu en forhen ubekjendt Anecdote af den Svenske Historie. Sigesmund, Konge af Polen og Sverrig, har en saa udmærket Kjerlighed til sin Residencestad Warschau, at han tilsidst ikke vilde forlade den, uagtet han efter Tractaterne var forbunden til, hvert femte Aar at komme til Stockholm. Han lod sig overtale af Jesuiterne, der besadde hans hele Fortrolighed, til at sende et af deres Orden udvalgt Senat, med uindskrænket Fuldmagt til Stock holm, for der at regiere. Hans Onkel Carl og Rigets Store ansaae dette for saa stor en Skjændsel for sig, at de besluttede at modtage Senatet paa en Maade, der vilde gjøre det umueligt for det, at faae Fodfæste i Sverrig. Ved Strandkanten blev der foranstaltet et Fyrværkerie, der skulde afbrændes som en Æresbeviisning for Gesandterne. Ved deres Ankomst seilede Carl langs ned af Canalen, for at hilse paa dem. Men da han nærmede sig det Skib, de befandt sig paa, lod han fyre paa dem; Skibet sank og og ingen af dem blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J Maanedskrivtet Aurora anføres, at der i en Planetbog, som er trykt 1674 og forsynet med smukke Træsnit, findes et heelt Capitel om at kjende Menneskenes Sindelav af deres Pande. Der findes tillige i samme Tegninger af forskjellige Hoveder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J Engelland ere Selvmord nu blevne en Judustriegreen. Nyligen gik et velklædt Fruentimmer, der saae ud til at være afsindig, op og ned at Lincoles Square, og støttede, med en mellancholsk Mine, Hovedet paa en Steenpille. Siden tog hun en lille Flaske op af Lommen, betragtede den betænkeligen, og gik hen i en Krog, for at drikke deraf. En Gentleman, som havde seet alt dette med Deeltagelse, og troede, at hun vilde tage Gift ind, ilede hen til hende, og rev Flasken fra hende. Han tilbød hende Understøttelse og gav hende strax nogle Bancosedler. Hun havde allere de drukket noget af Giften, og han formaaede hende til at følge med ham til en Læge. Endelig aftvang han hende den Tilstaaelse, at hun havde foresat sig, at forlade Verden, hvor hun efterlod en troløs Elsker og et Barn. Medens der blev gjort Anstalt til hendes Helbredelse, listede Damen sig bort. Den Gift, hun havde taget ind, var Almonade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
En Mand, klædt som Søofficier, brugte i London den Maade, at gaae omkring hos Folk, og under det Paaskud, at han havde Efterretning til dem fra deres Paarørende, at tigge paa Grund af hans Fattigdom. Ved saadanne Leiligheder pleiede han, naar han saae sit Snit, at have begede Fingre. Nyligen kom han i samme Ærinde til en Dame, og medens hun gik ind i et andet Værelse, for at hente de Penge, hun vilde give ham, stial han de Sølvskeer, som laae paa Bordet. Tjeneren, som blev det vaer, tog fat i ham; og kun ingen Haarm sagde nu Tyven: "her og Skeerne!" Men da Tjeneren ikke vilde lade i nøie hermed, saa raabte Spidsbuben ganske høi Mord Mord. - Damen kom tilløbende, og og svimede, der hun saae Mennesket, bedækket med Blod, ligge halvdød paa Gulvet. Tieneren ile naturligviis Damen til Hjelp, og imidlertid liste Tyven sig bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
For at forekomme den gule Feber har man Newyork befalet; at ingen fra 1 Junii 1 Nov. tør oplægge i Staden noget Forraad røget eller saltet Kjød, at Østers fra 1 Junii i 1 Sept. skulle være forbudne og at ingen Slag paa den Tid maa sælge smaahugget Kjød. Jn Fabrik, som medfører nogen ilde Lugt, maa beide om Sommeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
J Madrid er der nylig forefaldet en stor mult i Anledning af de indførte Papirspenge, so kaldes Dinero Papale. Regjeringen havde Tid til anden ladet disse Penge indløse ved Speil mynt, men ophørte derpaa pludseligen med Jn løsningen, og befalede, at disse Papirer skulle an ges for rede Penge. Derved tabte de aldeles der Credit. De fornemste Grands og Kjøbmænd gi Forening til Fredsførsten, og gjorde ham adskil Forestillinger – men forgjeves. Han vilde la adskillige af dem arrettere, men de modsatte og da de fra Slottet kom ud paa Gaden, samme stimlede den saakaldte Pøbel med truende Skrafor at tage dem i Forsvar. Schweizergarden kun end ikke ved at skyde skarpt adsprede Folket, og til 500 Mennesker bleve deels dræbte, deels saan Næste Dag bleve 4 Grands forviste til deres Lan sæde, men Gjæringen i Madrid vedvarede endnu Den Norske Expresse afgaaer den 24 9 Anmeldelsen og Modtagelsen skeer Dagen forhrfra Kl. 1 til 5 om Eftermiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Nogle af de bedst beliggende Boutiquer i Kroprindsessegaden, anvises til Leie i Adelgaden 3. 299 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-22
Bekjendtgjørelse. Avertissementer, der kunne interessere Pul cum, indrykkes uden Betaling i Skilderie, naar de, førend de endnu have været offentlig kjendtgjorte i andre Blade, indsendes til Bogtker Höeckes Enke i store Helliggeiststræde No. 14
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Inden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. For nærværende Tid gaaeres Overofficiererne ved den Danske Armee paa følgende Maade: Ved Livgarden til Hest, Oberstlieutenant 2000 Rdlr. aarligen; Major 1400 Rdlr.; Second Ritmester 600 Rdlr.; Præmier=Lieutenant 550 Rdlr.; Second-Lieutenant 450 Rdlr.; Adjutant 364 Rdlr. Det hele Corps koster aarligen at underholde 26,952 Rdlr. 22 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Ved det Siællandske Jægercorps Commandeuren 1000 Rdlr.; Capitainen 700 Rdlr.; Stabscapit. 260 Rdlr.; Præmier=Lieut. 144 Rdlr.; Fændrik 120 Rdlr. Dets aarlige Underhold koster i det Hele 17,285 Rdlr. 70 1/2 s. - Ved det Slesvigske lønnes Overoff, paa samme Maade, og dets Underhold koster 20008 Rdlr. 80 s. - Ved det Norske ligeledes, dets aarlige Underhold: 21,952 Rdlr. 13 s. - Ved Feltjægercorpset: General Qvarteermester 1000 Rdlr.; Capit. 700 Rdlr.; Præmier=Lieut. 192 Rdlr.; Second Lieut. 168 Rdlr. - Dets aarlige Underhold: 7482. Rdlr. 90 1/2 s. - Ved 1ste og 2den Sjællandske og den 1ste Slesvigholst. Batall. let Jnfanterie, Commandeuren 800 Rdlr.; Comp. Chef 700 Rdlr.; Stabscapit. 260 Rdlr.; PræmLieuten. 168 Rdlr.; Second=Lieuten. 144 Rdlr.; Fændrik 120 Rdlr. - Dets aarlige Underhold 16,244 Rdlr. 56 1/2 s. - Fæstningen Vardshuus: Commandanten 300 Rdlr.; Præmier Lieuten. 168 Rdlr. Garnisonens aarlige Underhold 1321 Rdlr. (Fortsættes).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
J de Norske Tidender læses en Taksigelse fra en Mand, som ved Magrinis Forestilling i Grændsehaugen blev meget syg, og som Politiemester Wulfsberg var saa ædel, strax at sende en Læge, der reddede ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Hr. D. Gall har i disse Dage anatomeret et Hoved i det medicinske Selskab, hvor mange lærde Mænd og Læger vare tilstede. Langebro er endnu under Reparation. Men paa det Forbindelsen imellem Christianshavn og Kjøbenhavn ikke fra den Kant skal være aldeles standset, ligge her bestandig Joller, som for en ringe Betaling sætte Folk over. Det er egentlig Hr. Brandmajor Kirkerup, som, efter Contract, har forbundet sig til at holde denne Bro i forsvarlig Stand i en Tid af tyve Aar, fra d. 2 Dec. 1797. af at regne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Hr. Assessor Høst har nu atter aabnet Tha liges og Melpomenes litteraire Tribunal, som i en Række af Aar har været lukt. Han har begyndt at udgive et Theater, som enhver indlades i, for 6 s. om Ugen, og hvis første to Numer, opvække Længsel efter Fortsættelsen. Det faaes paa Vestergaden No. 24 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Den talentrige D. Ørsted har udarbeidet en Physik, som enhver Ynder af denne Videnskab seer med Længsel i Møde, og med Føie venter sig meget godt af. Subskriptionen staaer endnu aaben og modtages hos Forfatteren i Bredgaden 159.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Nogle Hundrede Drenge ved Kongsbergs Sølvværk komme til Kjøbenhavn, for at sættes i Lære hos Haandværksmestere, som hver især tilstaaes i visse Aar af Bergcassen 12 Rdlr. aarligen. Gru den Sextus og to andre, som ligge nogle Mile fra Kongsberg i det Nummedalske District, give i denne Tid et godt Udbytte. Ved det Kongsbergske Berg seminarium ere i denne Tid kun 3-4 Elever. Paa Kongsberg har man nu et meget godt Herbergeerhuus paa Dyremyr, et smuk Sted med en stor Hauge, hvor man i Sommer har afbrændt Fyrværkerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
En Student i Kjøbenhavn er bleven tiltalt og arresteret for Bancosedlers Forfalskelse. - En Skræder, der havde anlagt et Magazin af nye færdige Klæder, har gjort en Fallit paa 20,000 Rdlr., og efter hans Usynlighed har hans Svend gjort samme Mesterstykke. Af Jversens Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
J Odensee bleve nyligen tre Qvindespersoner, kagpidskede paa engang, og strax derpaa transporterede til Tugthuset i Kjøbenhavn, hvor de ere hen dømte paa Livstid for begaaet Tyverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
J et af vore Blade findes nu en heel Reension over Jndskrivten paa den Guldplade, som blev nedlagt i Grundstenen til det ny Domhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-26
Medens store Bøger, hvoraf der endog er udkommen adskillige Oplag, ikke engang nævnes i vore critiske Blade, recenseres Jndskrivten paa sex Linier. Ogsaa dette henhører til vor Tidsalders mange Meteorer,