Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-08-01
Efterat nu de Exempler af retfærdig Straf og Exsecution, som ere fundne Høystfornødne, ere statuerede, haver Jeg med største Fornøyelse iagttaget den første Leylighed til at forrette det, som er mest overeenstemmende med og behageligt formit Sind og Tilbøyelighed, nemlig at forkynde en General-Vil don, Aar 1747. don, og udgive en Naade Act. Den gode Virkning, som Jeg haaber at see deraf, er denne, at Landets Saar igien kand blive lægede, og Rigets Rolighed tilveyebringes; thi eftersom De, som have ladet sig forlede til at vige fra Deres skyldige Pligt, ved denne Act seer sig udi fuldkommen Sikkerhed; og igien komme under de Loves Beskiermelse, som De selv have tragtet efter at kuldkaste saa haaber Jeg, at en retskaffen Følelse af den store og u-forskyldte Naade, som dennem er vederfaret, vil drive og opmuntre Dem til paa Deres Side at bevise saadan Troeskab og Taknemmelighed, som en saa stærk Forbindelse fordrer af Dem. Efterdi dette Parlament nødvendig inden kort Tiid maae tage en Ende, og da ved nærværende Omstændigheder intet kand give vore Sager saastor Vægt og Credit Udenlands, som et Beviis paa den Fortrolighed, som Jeg sætter til Mine Undersaatters Kierlighed og Troeskab; saa haver Jeg fundet det tienligt, inden kort Tiid at sammenkalde et nyt Parlament. Men Jeg vilde selv legge Mig det til Last om Jeg tog Afskeed fra dette Parlament uden at takke Eders Kierlighed for de mangfoldige og særdeles store Prøver, som J have givet Mig paa Eders u-forfalskede Troeskab og Kierlighed til Min Person og Regiering, og Eders u-foranderlige Omsorg for Fædernelandets sande Beste og den Protestantiske Succession i Min Familie. Ved Guds Velsignelse og Eders Kierligheds eftertrykkelige Biestand er Jeg bleven satt i Stand til gandske at til intet giøre de dumdristigste Anslag, som nogensinde kand være fattede, for at omstøde Rigets nærværende Indretning, og tillige forskaffe vore gamle og naturlige Bunds-Forvandte den Biestand hvilken allerede haver foraarsaget, at nogle af de allerfarligste Projecter og Absigter, som vore af en umættelig Herske Syge indtagne Fiender ved Krigens Begyndelse have havt, ere gaaen Krebsgang. Saadanne extraordinaire Fortienester, som stedse med ald Taknemmelighed hos Mig skal blive udi Jhukommelse, maae giøre dette Parlament hos Efterkommerne udødelig : Da Jeg nu haver saadanne øyensynlige Prøver paa Mine Undersaatters Troeskab og Kierlighed, sætter jeg med største Fornøyelse Min For Augusti Maaned Aar 1747. Min Tillid til samme, og tvivler ey udi det ringeste paa, at Jeg ig ved det nye Parlamentes Vahl skal see og finde nye Kiendetegn paa samme Deres Tilbøyelighed til Mig. Mig ligger intet saa meget paa Hiertet, som at holde Mit Folkes Verdslige og Geistlige Love ved Magt, at handthæve denne Nations Berømmelse og Lyksalighed. Fra disse Grund Regler vil Jeg aldrig vige. Lader samme Sind og Forsæt fremskinne af Eders Kierligheds heele Opførsel udi nærværende Tiid, og lader ingen falske Kunstgreeb eller onde Forestillinger faae Gehør og Sted hos Eder, til at forstyrre eller svække den Fortroelighed imellem Mig og Mine Undersaatter, som allerede haver frembragt saadanne lyksalige Virkninger. Udførlig Underretning om den under Asken opdagede Stad Heraclea, som en Maltheser Ridder af Portici, Kongens af Neapolis Lyst=Slot, af 24 Julii haver meddeelet. Jeg haver seet det, som endnu ikke findes beskreven udi nogen Historie. Den Stad Heraclea, om hvilken Plinius skriver i sine Breve, og som skal være begravet under Asken ved det, a 6 Miile fra Neapolis liggende Biergs Vesuvii Revning, begynder efterhaanden at vise sig paa et Sted, som kaldes Portici, og er et Kongen af Neapolis tilhørende Lyst-Slot. Denne Stad er endnu fuldkommen. Man finder Huusene endnu gandske meubleret, og Meublerne u-fortærede. Jeg haver med mine egne Øyne seet alle Ting, som til den Tiid, da Biergets Udfald skeede, var forhaanden, deels af ædende Vahre, saasom Brød, Ost &c., hvilket endda var u-forraadnet; ligemaade adskillig Slags Huus-Geraad, Leer og Steen Kar, desligeste ogsaa Jnstrumenter, Fiske Garn af Silke, som mestendeels ere de vi nu omstunder bruger lige. Man finder der et heelt Theatrum, hvis Støtter ere af Ertz og Marmor, meget kostbare og vare Antiqvitæter, extraordinaire og smukke Skilderier, hvilke dog ikkun bestaaer af 2de Farver. Dette sidste synes vel noget underligt, men kommer dem gandske begribeligt for, som have nogen Kundskab om Mahler=Konsten, eftersom det er bekiendt, at de første Mahlere paa deres Konst-Stykker satte ikkun først en Farve, hvilken bestod blot udaf Kride, siden føyede de endnu en anden Farve dertil, indtil de omsider fandt Middel til at foreene alle Farver, for at give deres Skilderier nogen Behagelighed, og tillig afbilde Klæderne og Legemets Farve. Heraf kand man nu beviise hvor kost vare disse Skilderier ere i Henseende til deres Antiqvitet. Kongen af Neapolis haver ladet bygge et nyt Pallais og adskillige Sahle, hvilke skal udziir- og i Stykker. med disse særdeles vare Ant.