JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-23
Torsdagen den 4de September næstkommende, om Formiddagen Klokken 9, og følgende Dage, afholdes offentlig Auction i Wildsted Mølle over de, Stervboet efter afudøde Capitain von Lüttichau og endnu levende Enkefrue tilhørende Løsøre-Effecter, bestaaende af Heste, FækreaturVogne, Plove, Harver, en Kane og en Slæde med øvrige Avlsredskaber, en Deel forarbeidet Sølv, Porcellain, Kobber, Tin, Messing med andre Kjøkken= og Bryggersredskaber, en Deel gode Meubler, hvoriblandt et Mahognie, Chatol med Skab, Sophaer, Stole, Borde, særdeles gode Sængeklæder og Sængesteder, Linned, Dækketøi med med liget mere. Hvilket herved bekjendtgjøres. Conditonerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Næsborg, den 18de Juli 1834. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-23
Tirsdagen den 2den September næstkommende, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage, lader Enkemadame Borup hendes iboende Gaard, Nr. 249, i Bispensgade her i Byen, borsælge, ved offentlig Auction en stor Deel Handelsvarer, saasom Urte- og Jsenkram, Lærreder, Tommer Jern, Kul, Søm, Papir, Rum, Brændeviin m.v., en Deel Ind= og Udbo, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Kar, Vogne, hvoriblandt en holstensk, 1 Ploug, Harver, 1 Kornrensnings=Maskine, 1 Kornharpe, endvidere en Kane med Bjørnefæl, Bjælder og Næt, m. m. m. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 5te August 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-23
NB. Trykte Cataloger ere 14 Dage før Auctionen af holdes at faae hos Procurator Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Kongen har prorogeret Parlamentet den 15de Aug. Om Forholdene til Udlandet yttrede han sig omtrent paa sammel Maade som den franske Konge, at de i det Hele vare tilfredsstillende, men at de nyeste Begivenheder i Spanien udkrævede en stræng Opmærksomhed, hvilken da ogsaa England i Forbindelse med sine Allierede vilde skienke disse. Af indenlandske Anliggender omtalte Kongen de nye Bestemmelser og Fattigvæsenet; derimod berørte han aldeles ikke Jn lands Tilstand eller Tiendebillen. At denne Bils Forkastelse af Overhuset ikke vilde gaa upaatalt hen i Underhuset, kunde man vente, men deels den forestaaende Prorogation, deels ogsaa OConnels Fraværelse (han er reist til Jrland, har imidlertid foraarsaget, at Sagen kun løseligt berørtes. Oberst Perceval, en Modstander, af Tiendebillen, bragte først Gienstanden paa Bane, idet hans tillige fremlagde en af 7000 Protestanter i Grevskabet Corksunderskreven Petition imod Billen. Han fandt en skarp Modstander i Oberst OReilly, som paastod, at Antallet af de irlandske Grundeiere, som vare stemte mod Billen, ikken alene var ubetydeligt, men ogsaa besjælet af egoistiske Parti hensigter, som de søgte at besmykke med det Omkvæd, at Kirken var i Fare. OReilly understøttedes af Hr. Ward, bekjendt af sin Motion angaaende Seculariseringen af dette irlandske Kirkegods, som foranledigede Ministerialforandringen i afvigte Mai Maaned. Hr. Ward beklagede, at Overhuset havde ladet denne Leilighed til paa en lempelig Maade at faae denne Sag ordnet, gaae unyttet bort, og tilføiede, at han i Begyndelsen af næste Session vilde fornye sit Forslag. Blandt de øvrige Talere nævnes den irlandske Protestant, Hr. Walker, som forsikkrede, at hans Troesforvandte, ingenlunde vare stemte mod Billen, som Nogle gjerne vilden indbilde Huset, og Sir C. Codrington, der yttrede, at hans betragtede Billens Forkastelse som en af de største Ulykker, der for Øieblikket kunde ramme Landet. - Mod Slutningen af Mødet tilkjendegav Hr. Vhalley, at han i næst Session vilde indbringe en Bill om Afskaffelsen af den arvelige Peersværdighed. Eil Eil lød det fra alle Kanter, og andet Svar fik Taleren ikke for denne Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Blandede Efterretninger. De af Marschal Soult, som Regjeringens Organ, udtalte Ord: Frankrig vil aldrig opgive Algier, have frembragt en magisk Virkning i denne nye Colonie. Der bygges nu med nyt Liv sammesteds, og gjøres raske Jndkjøb af Landstrækninger. Paa de sidste militaire Expeditioner imod fjendtligt findede Araber=Horder ere de franske Colonner blevne ledsagede og understøttede af hele Stammer fra Sletten. En Araber=Høvding, hvis Besiddelser ligge 10 Dagreiser fra Algier, har tilbudt Franskmændene sin Alliance, og 12000 Ryttere til deres Bistand. Endnu vigtigere en den Omstændighed, at der fra Ørkenen og fra det Jndre af Landet nu føres betydelige Partier af Olie og forskjelligUldsorter til Algier, hvor de dertil ankommende Skibe heri finde rigelige Retourfragter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Berlins dramatiske Forfattere og Componister have, med Raupach og Spontini i Spidsen, erhvervet Kgl. Tilladelse til at oprette en Forening, i hvilken de opfordre alle Tydsk, lands Theaterdigtere at indtræde, og som gaaer ud paa at andrage hos de tydske Regjeringer om, at de maa blive satte paa samme Fod som Frankrigs dramatiske Digtere, ved en Forpligtelse for alle Theaterdirectioner til at indrømme dem en bestemt Andeel af hver Forestilling af deres Arbeider, eller at affinde sig med dem engang for alle, ved et bestemt Beløb for disses Opførelse. Kbhvnspst.)J Franfurt tildrog sig den 21de Juli en høist tragisk Begivenhed. En ganske ung Contoirbetjent hos en dervæBanquier anfaldt, da han om Morgenen traadte ind i Arbeidsværelset, to af sine Coleger med en Lommekniv; bibragte den Ene et Stik i Nærheden af Øiet, den Anden et ved Tindingen, og tilføiede sig derefter selv, inden at Nogen kunde forhindre det, et dygtigt Snit i Halsen, hvorefter han styrtede bevidstløs til Jorden. Den Ulykkelige blev strax bragt paa Hospitalet; men det skal være tvivlsomt, om han kan leve. De to Andres Saar ere derimod befundne ei hat være farlige. Motivet til denne Misgierning er endnu ei tilstrækkelig oplyst. Alle, som kjendte den Ulykkelige, ere enige om, at han var et Menneske af ubesmittede Sæder og førte en saare regelmæssig Levemaade. Et Slags Gaalenskab, hvis Udbrud muligen var fremskyndet ved det overJordentlig hede Veir, synes det altsaa at maatte have været; og muligt har ogsaa, som Nogle ville mene, et Hjerteanliggende, der havde givet hans Cammerater Anledning til allehaande Smaadrillerier, været en medvirkende Aarsag til hans morderiske Overfald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Den sidste Leipsiger Messe var Kniplings- og Blondehandelen meget gunstig. I det sachsiske Høibjerg, i Schneeberg, Annaberg, Auerbach og Omegnen ernære henved 30000 Mennesker, næsten alene af Kvindekjønnet, sig med at kniple sorte og hvide Kniplinger. Det siden 1817 forhøiede Antal af Knipleskoler formere meget Sædelighed og Erhverv sands hos Børnene, og saaledes er det beroligende, at denne kun i den huuslige Kreds af Fruentimre drevne Erhverv ogsaa ved denne Messe fandt sin Næring. Men næsten hoveralt gjøres de kniplede Kniplinger Rangen stridig af Blonbefrabrikaterne med deres smagfulde Applicationsblonder og llægte Blondearbeider. Man maatte, som ogsaa den fra Dresden her ved Messen nærværende Prinds=Regent Frederik har gjort i denne Messe have besøgt de herlige Arbeider i den Art, hos Brødrene Holberg, for at overtyde sig som deres Skjønhed og Anvendelighed i Slører, Peleriner og hele Rober. Den yngre Holberg havde fra sin Reise medbragt fra Kaen, i Normandiet, Hovedsædet for den franske Kniplingsfabrikation, en egen Kniplingsforstander, som nu underviser Schneebergiske af den Aarsag til Leipzig foreskrevne Kniplingspiger. Det gielder her om den Opgave, at give Blonderne den fortrinlige Hvidhed, som udmærker de franske Varer, og som hidindtil hos os gik tabt ved Manipulationen. Maatte der kun først overalt indtræde Tilbøielighed til at nombytte den hidtil brugelige Slendrian med den i Begyndelsen noget møisommelige Maneer. J denne Holbergske Fabrik blive de zirligste Pariser-Desseins med største Hurtighed likke alene eftergjorte, men endog sindrigt forbedrede. Man kan ei see noget hvidere og zirligere end en saadan Blondenipling til 12 Gr. Alen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Paa Jernbanen fra St. Etienne i Frankrig har tildraget sig et stort Uheld. Et Hjul gik itu, men Vognen blev endnu noget ved at skyde sin Fart, hvorved alle Reisende forulykkedes mere eller mindre. Tvende satte Livet til, 6 saaredes haardeligen, de andre kunde dog transporteres videre paa andre Vogne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Sundhedsraadet i Hamborg har udstædt en Bekjendtgjørelse, sigtende til at forebygge de Sygdomstilfælde, Jldebefindende, Svindel, Brækning a., som man har havt Erfaring om, at de Mennesker have været udsatte for, som beskjeftige sig med Opviklingen af de paa broget Papir trykte Deviser, og som har været Følge af de Farvestoffer, der vare brugte til Papirets Farvning. Det har derfor bekjendtgjort hvilke Farvestoffer uden Skade kunne bruges til Sukkersagers, Papirs og Ligeuerers Farvning, og hvilke, der som skal delige ere forbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Blandt Berlins Kunst-Skatte hører den Kgl. Gemme Samling til de meget fortrinlige. Dens Historie lader sig forfølge op til imod det sextende Aarhundredes Begyndelse, En af de betydeligste Tilvæxter skeete under Frederik den Anden, da Baron v. Stocks berømte Samling tilkom, som bestod af ikke mindre end 3442 Nr., og fik en des høier, Værd ved den forklarende Beskrivelse man erholdt fra Winkelmanns Kjenderhaand; vigtig er den under den nærværenKonge erhvervede Berigelse, og den indre Ordning af samme for at vorde udstilt til offentlig Benyttelse med en udførlig Fortegnelse. Samlingen bestaaer nu af ikke mindre end 4800 enkelte Gjenstande, blandt hvilke 487 Kammeer, og over 1400 i Guldringe og Medaillons indfattede Gemmer. Desuden haves omtrent 420 over udmærkede Antiker afformedfarvede Glaspaster, omtrent 600 mindre værdifulde moderne Arbeider, Efterligninger og deslige, saa at, naar man ikke vil tage disse ringere Gienstande med i Beregningen, udgjøden Kgl. Gemme=Samling 3800 deels uskatteerlige, deels fortræffelige og belærende Arbeider i Glyptiken, blandt hvilke 3400 upaatvivleligen antike Kunstværker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
En ny Guldmynt præges for Polen. Efter en Keiserlig russisk Ukas af 1ste (13de) Mai til det dirigerende Senat skal nemlig til Beqvemmelighed for Handelsforholdene med Polen præges en ny Mynt paa 3 Rubler i Guld, og samme føre Navnet af 3 Rubel=Imperial, eller russiske Dukater. Myntens Jndskrift skal være i det russiske Sprog 3 Rubler, og i det polske Sprog 20 Slot. Denne Guld mynt skal og præges i Warschau, tillige tillades Mynten i Warschau at præge de hidtil i St. Petersborg prægede russisk polske Sølvmynter af 15 Kopek, 75 Kop. og 12 Rubler, med Benævnelse af 1, 5 og 10 Slot, ligesom og en ny til 30 Kop. eller 2 Slot. Alle disse Sølvmynter, som og hin Guldmynt skal i den hele Stat, baade i Rusland og i Polen tages i Cours.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Paa Marsmarken i Paris lob et Par unge Mennesker, som havde indgaaet et Veddemaal sammen, forleden omkap, i Overværelse af en stor Deel Tilskuere. Den ene af dem satte Livet til ved denne Spas; thi han styrtede død om, i det Øieblik den Anden, som var kommen forud for ham, naaede Maalet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
J intet Land har man saa mange Høitidsdage som i Portugal. I Almanakken staae 139 og de festligholdes alle Deraf indfalde i Debr allene 24; regnes nu dertil de fire Søndage, saa har hele denne Maaned kun 3 Arbeidsdage. Sandregn. Denne forekommer kun i Arabiens og Africas Ørkener, og har formodentlig sin Grund i Vinden eller i den electriske Tiltrækning, hvorved Sandet bringes i Veiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Viborg. Den 2den Juni d. A. blev i den Kgl. LandsoverretGromd. Hans Christian Sørensen af Meelholt frifunden for Tiltale af Tjenestekarl Lars Hermansen, i en Sag, angaaende fornærmelige Jnjurier. Ved Kjær og Hvetbo Herreders Politiret var Førstnævnte idømt en Mulct af 20 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
S. D. er i en Sag mellem Kbmd. Søren Nielsen og Skipper C. Sand af Nibe paa den ene, og Procurator Bjerring i Randers paa den anden Side, angaaende en efter Sidstnævntes Reqvisition, som Jhændehaver af en af Sand trasseret og for non Acceptation protesteret Vexel, stor 286 Rbd. 19 s. S. og T., effectueret Arrestforretning i Sluppen Hanne", S. Nielsens Eiendomsret til bemeldte Slup reserveret. Ved Randers Kjøbstæds Gjæsteret var Arrestforretning stadfæstet, og Sand tilpligtet at indfri Vexlen. S. D. er Peder Christensen af Hesselhøi frifunden for Tiltale af Hans, Rasmus og Hans Tranberg Christensen, med Curatorer i en Sag, angaaende 3 Chatoler og 3 Lag Klæder, som paa Skifte efter de Sidstnævntes Fader vare dem tillagte, og hvilket Peder Christensen, som nuværende Eier af Gaarden, hvori disse Ting ansaaes forsikkrede, formeentes forpligtet at tilsvare. Ved Skads Herreds Ret var Peder Christensen tilpligtet at betale 57 Rbd. 57 1/2 s. t. Sølv eller Værdien af de paastævnte Ting efter uvillige Mænds Skjøn. S. D. er en efter Reqvisition af Procurator Anchersen, som Mandatarius for Skifteretten i Amtsforvalter Hvass's Dødsbo, effectueret Udlægsforretning i Skougaard, som til Boet var pantsat for 555 Rbd. ved Forskrivning fra Christians Albrechtsen, hos hvem fyldest ikke havde været at erholde, og hvilken Gaard nu eies af A. C. Kyld, stadfæstet. S. D. er Huusmand Peder Kjær tildømt at betaleOverformynderen for Galthen m. fl. Herreder 15 Rbd., som efter Skifte=Extract indestaae i hans Huus i Vinters lev. Ved Nørhald m. fl. Herreders Ret var Sagen afviist. S. D. er Vægter Christen Astrup for sit Forhold imod i Kbd. B. H. Cohn paa Gaden og Aftenen den 5te Januar d. A. dømt at bøde 10 Rbd. Sølv og at betale Sagens Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. Ved Aalborg Kjøbstæds 1 Politiret var C. Astrup frifunden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Den 9de Juni er Ane Cathrine Jensdatter tiltalt for Mordbrand og Tyveri, dømt at hensættes som Tugthuus fange til taaleligt Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus for Livstid. Ved Middelsom og Sønderlyng Herredets Extraret var hun tilfunden at have forgjort sin Hals 1 og steiles, samt at erstatte Skaden og bøde til Kongen 40 1 Rbd. Sølv. S. D. er Niels Jørgensen af Askildrup, sigtet for ulovlig Omgang med Hittegods og for Løsgjængeri, frifunden for videre Tiltale. Ved Lindenborg Birks Extraret var han 1 tildømt Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage. S. D. er Ane Christensdattes eller Troelsdatter, for Tyveri anden Gang, dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Ved Hjerm Binding Herreders Extraret var Straff tiden bestemt til 3 Aar. Christen Pedersen Krogh og Hustru, der tiltaltes for Hæleri, frifandtes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
S. D. er Andreas Christian Wittrup for Løsgjænger, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Ved Aalborg Kjøbstæds Politiret var han dømt til som Forbedringshuusfange at arbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Den 23de Juni er Aftægtsmand Claus Graversen De, tiltalt for Strandtyreri m. m., frifunden for Actors videre Tiltale. Ved Ulfborg=Hinds Herreder Extraret var han dømt at hensættes i Fængsel paa sædvanlig Fangekost 1 20 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Den 30te Juni er Hattemager Grunaus Hustru, forat have holdt sin 13aarige Datter til at betie, dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Dage. Ved Horsen Kjøbstæds Politiret var Straffetiden bestemt til 3 Dage S. D. er Hans Nielsen Hundelev for Tyveri m. m. dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. Ved Salling, Herreders Extraret var han dømt at hensættes til Arbeiden i Rasphuset i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Bekjendtgjørelser. At det behagede den Alvise idag Morges Kl. 9, at bortkalde til evig Hvile, vort elskede Barn, Cathrine Marie Olesen, 3/4 Aar gammel, efter 3 Dages haarde Lidelser af Krampe, dette bekjendtgjøres for Familie og Venner af hendes dybt sørgende Forældre. M. Kjerstine Olesen. Christian Olesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Bekjendtgjørelse. J Forbindelse med undertegnede Commisions Bekjendtgjørelse af 12te Dennes, i Aalborg Stiftstidende Nr. 128, erklæres: at som smittede af den asiatiske Cholera bliver endvidere at ansee alle Søstæder og Havne i Christianial Stift i Norge, fra Strømstad ved den svenske Grændse opad Christiania Fjord, samt videre Vester paa til Østerriisøer i Christiansands Stift, denne By dog exclusive. Aalborg i Quarantaine=Commissionen, den 23de August 1832. Hansen. Strandgaard. Wølfferdt. Bluhme. Brink.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Bekjendtgjørelse. Den, ifølge Forordningen om Provindsialstænderne i Nørre-Jylland, dateret 15de Mai dette Aar, 58 23 og 32, forfattede Fortegnelse over valgberettigede og valgbare Sædegaards-Eiere, Lehns= og Stamhuus=Besiddere i Aalborg Stift, og den under Viborg Stift hørende Deel af Aalborg, Amt, er Dags Dato indsendt til samtlige respective Vedkommende, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Opfordring til Dem, som maatte have Noget derved at erindre, eller ansee Dem uretteligen forbigaaede, da at tilstille Undertegnede Deres Jndsigelser inden den 16de i næst Maaned. Aalborg Stiftsamthuus, den 22de August 1832. Castenschjold, Valgdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Eftersletten paa Restrup Fjordenge kan erholdes tilleie stykkeviis, naar Vedkommende i den Henseende ville mod paa Gaasebanken førstkommende Torsdag, Klokken 9 Formiddag. Restrup, den 23de August 1834. Hvilsom.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
En Dreng, som har Lyst at lære Guldsmed=Professionen, kan strax blive antaget i lære hos Guldsmed Madsen i Hobro. Nærmere Aftale kan skee med Herr Slagter Cohn i 1 Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
J Leie. kan faaes til næste Flyttedag 2de Værelser med Kjøkken Loftrum &c. i mit Sted i Cortes Gyde. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Ved en Skrivefeil var af mig i min Annonce i forrige Avis anført min Kones Dødsfald som Følge af hendes Nedkomst, men hun døde af Krampeslag førend Forløsningen og inden der kunde skaffes Hjelp. Birket.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
En Obligation paa 1000 Rbd. Sedler, med 1ste Priore tet i en solid Eiendom, kan faaes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
En ferm Pige, af fat Alder, kan faae Condition til førstkommende 1ste November, men uden gode Anbefalinger om Troskab, Duelighed og Orden nytter det ei at melde sig. Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Underretning. Anden Etage i min Gaard i Bispensgade bestaaende af: 15 a 6 smukke gibsede Værelser, med Kjøkken, Spisekammer, Folkestue, Tjenerkammer og om forlanges Vognremise, Staldrum og Fourageloft, kan til Michaeli faaes til Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
En smuk, velaftegnet stor Hønsehund, 1 a 2 Aar gammel, af Hankjønnet, dresseret til anstændig Opførsel i Stuen, ønskes tilkjøbs; Adresse-Contoiret anviser Kjøberen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
En Rest af forhen bekjendtgjorte Umyndiges Midler, til Beløb omtrent 500 Rbd. Sedler, kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaan, naar man derom behager at henvende sig til Undertegnede. Nibe i Overformynderiet, den 18de August 1834. I. C. Wibroe. Chr. Jensbye.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Huusmand Anders Nielsen og forhen afdøde Hustrue Ane Marie Pedersdatter af Nørre-Sundby, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, af anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for underdertegnede Skifteforvalter; - hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg, den 18de August 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Licitationer. Mandagen den 1ste September, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes paa Raadstuen heri Byen Licitation over Lehverance af 9 Tdr. hvid Hav=Kalvs=Tran til Byens Gad Belysning i forestaaende Vinter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de August 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-26
Spanien. Det Udkast til en Lov om Reductionen af den spanske Statsgield, som Grev Torren har forelagt Cortes, lyder ster Journ. d. Deb. saaledes: 1) Al den Gjeld, som Regjeringen til forskjellige Tider har contraheret i Udlandets og navnlig de Laan, der ere gjorte saavel for som efter 1823, betragtes som Statsgield. 2) Man vil ufortøvet stride til at liqvidere den hele Gjeld og for Renternes Erlæggelse skal sørges i Forhold til som Liqvidationen selv iværksættes. 3) Hele den udenlandske Gjeld vil for Fremtiden blive inddeelt i activ og passiv Gjeld. Dens Forvandling vil skee forholdsmæssig, saaledes at det Halve bliver activ, det andet Halve passiv Gjeld. De resterende Renter af de gamle Laan skal erstattes med Beviser henhørende til den passive Gjeld. 4) Der skal aabnes et nye Laan paa 5 pCt., som repræsenterer den active Gjeld, og til hvilket den Deel af de gamle udenlandske Laan, der kommer til at henhøre til den active Gjeld, skal forvandles 15) Den active Gjeld indbefatter i sig først den rentebær rende Gjeld, som Regjeringen i Tiden maatte contrahere: dernæst den Deel af den gamle i 1ste Art. omtalte Gjeld, som skal henregnes under denne. 6) Den passiv Gjeld indbefatter den øvrige Deel af den i 5 1 omtalte hamle Gjeld. Den passive Gjelds Obligationer bærer ikke Renter, men der skal siden sørges for deres Udslettelse og Tilbagebetaling. 7) Alle Obligationer, som for Øieblikke, repræsentere den udenlandske Gjeld, skulle ombyttes med nye inden 18 Maaneders Forløb, efterat nærværende Lov er promulgeret og Statssecretairen for Finantserne har at træffde nødvendige Forholdsregler paa Pladserne London, Parie og Amsterdam, for at Ombytningen kan iværksættes. En den ovennævnte Termin udløben, saa annulleres alle de Obligationer, som ikke imidlertid ere præsenterede til Ombytming. 8, Provisorisk skal oprettes et synkende Fond med pCt. aarlig af Beløbet af det nye 5 pCts. Laan. 9.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-26
Det synkende Fond skal udelukkende anvendes paa den active Gjeld, men saasnart en vis Sum er indkjøbt, hvis Beløb nærmere skal bestemmes, tilintetgjøres den indkjøbte, Deel af Gjelden og erstattes ved en ligesaa stor Sum af den passive Gjeld, der saaledes forvandles til activ og tagerik deel i Renterne og 1/2 Amortisationen. 10) Den Deel afden udenlandske Gjeld, der blev contraheret for at tilfredsstille Frankrigs og Englands Reclamationer i Kraft af Tractaterne af 30te Decbr. 1828 og 28de Octbr. 1829. forandres ikke og er ikke indbefattet under de foranstaaende, Bestemmelser. 11) Statssecretairen for Finantserne bemyndiges til at afslutte et Laan paa 4000 Mill. Realer (100 Mill. Fr.), som er bestemt til at dække Statskassens Deficit og bestride de overordentlige Fornødenheder. Han har at afslutte dette paa de bedste betingelser, som bydes ham og som indeholde de sikkreste Garantier. 12) Han bemyndiges fremdeles til at udstæde Obligationer til Beløbet af hiint Laan, lydende paa 5 pCt. og derhos indrette et synkende Fond efter Bestemmelserne i 8de Artikel. 13) Det paalægges Statssecretairen for Finantserne at udkaste de Reglements, som ere nødvendige til Udførelsen af nærværende Lov og giøre samme offentlig bekjendte. I dette Udkast byder da altsaa den spanske Regjering Statens Creditorer 50 pCt. samt Haabet om de øvrige 50. Det hedder, at samme i Forveien er forelagt Regentskabsraadet og approberet af dette, hvilket ogsaa synes rimeligt i en Sag af slig Vigtighed, men det hedder og, at der skal være et anseeligt Modpartii, saavel i Cortes selv som udenfor denne Forsamling og Rygtet om at Torrenovil afgaae har alt ladet sig spore. J. d. Debats paastaaer, at den franske Regjering har prosteret meget alvorligt mod dette Forslag. - Procuradorerne have omsider faaet deres Adresse færdig. Den anføres ikke in extenso, men skildres som i det Hele gunstig for det nærværende Ministerium.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-26
Paa Krigsskuepladsen i det nordlige Spanien har intet Mærkeligt tildraget sig og der er ikke forefalden nogen Kamp siden sidst. D. Carlos har forladt Navarra med sine Tilhængere og begivet sig til Biscaya. Det synes ikke, at han endnu har opgivet Haabet om at forsvare sig. Den 8de Aug. agtede Regjeringen at forelægge Proceres=Kamme Orienten.