JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Paris, den 30te Jan. Efterretningen og Valencias Jndtagelse har opvakt almindelig levende Sensation i Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Ved Valencias Kapitulation, er en heel Armee taget til Fange. Den var den eneste som Jnsurgenterne endnu havde i de østlige Provindser, og bestod af de bedste Generaler og af alle regulaire Tropper som Spanien endnu havde. General Blade, født i disse Egne, forplantede Borgerkrigen ved den Anseelse og Myndighed som hans Navn, Tieneste og store Formue gav ham; efter ham beherskede Ol Dommel, Lardizabal og Velasco Mængdens Lidenskaber, gjorte til Fanger, gaaer nu Jnsurgenternes sidste Haab til Frankrig, de har hverken Chefer eller Tropper og besidder ikke en Festning fra Frankrigs Grændser indtil Grændserne af Kongeriget Murcia. Da Andalusien er besadt af Hertugen af Dalmatien saa var Valencia blevet Insurgenternes sande Hoved sted. Den var Sædet for de Engelske Rænker og Middelpunkten mellem Rebellerne i det nordlige og sydlige Spanien. Denne Stads Junta var det egentlige Regeneskab, fordi det i Cadix indsluttede, ikke udvider dets Magt over dets District.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
J hvor vigtig Besiddelsen af Valencia end var, saa har man dog ikke forsvaret det med den Haardnakkenhed som lang ubetydeligere Festninger. Dette er et Beviis paa at Fanatismen og Folkets Forblindelse til Slutning giver Plads for Erfarenhedens og Fornuftens Lære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Officielle Efterretninger fra Armeen. i Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Armeen i Arragonien. General Caffarelli er den 13de Decbr. ankommen til Sarragossa med sin Division. Da han uærmede sig skildtes nogle Bander af, som streifede omkring paa Veien til Tudela: Ingeniur=Capitain Molina, som commanderer det Spanske Fort Peniscola, har forsøgt nogle Streiftog, for at forurolige Veien til Valencia. I et af samme havde han taget Position med 80 Md. ved Torrenovafor at kunne bortsnappe Convoien. Den 7de Decbr. lod Marschal Suchet denne Post Angribe af 200 MaEliter med 2 Kanoner. Den 8de var Batteriet anlagt, og beskud Taarnet. 6 Kanonbaade løb ud fra Peniscola for at yde bistand, ved Synet af disse fløi Voltigererne af det 114de Regiment mod Taarnes Port, der blev dækket af en Forskandsning og forsvart med en Regn af Kugler og Granater. Uforfærdede Kansnerere hidbragte et Fad Krudt og stod i Begreb med at antænde det, da Capitain Moling overgav sig paa Discretion. Hine Kanonbaade kom for sildig, nogle Kugler tvang dem til at søge Søen. Det Krudt man fandt i Taarnet brugte man til at sprænge det i Luften med, allerede om Middagen var det sløifet ligemed Jorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Natten til den 10de kastede en svær Storm 2 store Engelske Koffardieskibe ladede med Meel og Sardeller, ind i Havnen ved Tarragona, hvor denne Pladses Garnison bemægtigede sig dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
London, den 23 Decbr. Følgende er en Fortegnelse paa de Vaaben som indtil den 31te Decbr. ere indskibede til Spanien og Portugal. Til Spanien: 337000 Geværer, 4600 Karbiner, 8600 Pistoler, 50 Millioner Patroner, 8 1/2 Million Kugler og 35900 samt 101000 Infanterie=Munderinger. - Til Portugal, 646000 Gevæhrer, 600 Karbiner, 6900 Pistoler, 18 Millioner 607000 Patroner, 65000 Kugler og 3000 Fade Krudt, samt 50000 Munderinger. Man har Efterretning at Oprørsaanden snarere til end aftager i Staden Nottingham og Naboe Egnen. Den har udbredt sig 70 Mile nordlig og viist sig i den velhavende Handelsstad Leeds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Wien, den 24 Jan. Jfølge Efterretninger fra Tyrkiet, skal der være afsluttet en særdeles Convention mellem den Russiske General en Chef Grev Kutusom og Storvisiren, ifølge hvilken, sidste, under visse Betingelser skulde blive i Besiddelse af Ruschuk. Saasnart Spørgsmaalet og Krig og Fred engang bliver afgjort, vil hans og hans Armees Skjebne nærmere udvikle sig. - Porten fortsætter, ganske imod Sædvane, midt om Vinteren sine Udrustninger til et ny Feldttog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
J Schumla forsamler sig en frisk Armee, som allerede er voxet til 40000 Md. Blandt disse befinder sig mange unge Tyrker fra 17 til 20 Aar. Paschaerne af Provindserne klage over at den nærværende Krig allerede har borttaget Kiernen af det stridbare Mandskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Adskilligt. (Af samme Blade.) Actna er nu igien ganske roelig. Dens udkastede Lav har vel ikke anrettet saa megen Ødelæggelse som man i Begyndelsen befrygtede, men den har dog oversvømmet nogle Hundrede Morgen dyrket Land og lagt en betydelig Strækning Skov i Aske. Det sidste Udbrud af Vesuv er ogsaa gaaet lykkeligere over end man ventede. For nyelig havde et Antal 12 og 14 aars Skoledrenge, som i deres Frietimmer havde læst Røver=Romaner, giort Complot, og valgt et Overhoved og Officerer samt givet sig Røver Navne. De holdt hemmelige Sammenkomster hvori de ved en Eed paalagde hverandre Tavshed og at stiæle. Paa et Marked viste de imidlertid alt for stor Jvrighed og Uforsigtighed i deres nye Haandværk, saa de strax bleve opdagede og fik fortiene Løn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Det i Paris sidst udkomne Bind af Humboldts Reise giennem Sydamerika leverer en temmelig udførlig Beskrivelse over det nuværende Nye-Spanien eller det gamle Keiserdømme Mexico. Benavnte Provinds har en Befolkning af næsten 6 Millioner Mennesker, men hvoriblandt neppe 80,000 ere Spanier. Hoved staden Mexico ligger i en paradisisk Slette og tæller 135 til 140000 Jndvaanere. Familien Greve af Valencia er den rigeste; den har Landerier af 25 Millioner Frankers Vardie foruden Biergværker den aarlig indbringer 1 1/2 Mill. Den Katholske Geistlighed i Nye Spanien, som beløber sig til 14000 Jndi vidner, nyder en aarlig Jndkomst af 44 Millioner haarde Piaster eller noget mere end 233 Mill. Fr. De 8 Mexicanske Biskover har allene 2 Mill. 695000 Fr. Jndkomst hvoraf Erkebiskoppen af Mexico faaer 650,000 Fr. Derimod gives der ogsaa fattige Landsbyepræster, som neppe have 6000 Fr. aarlig. De indfødte Mexicanere ere alle kobberfarvede. Nye Span ens Fladeindhold er omtr. 30,000 Qvadrar Mile det frembringer Sukker, fiin Bomuld, Cacao, Vanille, Tobak, Honning og Vox men især en overordentlig Mængde Cochenille og Jndigo. - Man kan regne at Biergværkerne aarlig levere 32000 Pd. Guld, og Mi 14000 Pd. Sølv, som tilsammen udgiør 23 Millioner haarde Piastre. Fra 1690 til 1803 er der i Mexico myndtet mere end 1353 Mill. Piastre og siden Nye Spaniens Opdagelse (1530 ved Correz) indtil Begyndelsen af det 19de Aarhundrede gik over 2000 Mill. derfra til Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Stockholm. Fredagen den 17de Januar, da Kl. var 10 Minuter over 8 om Aftenen, mærkedes paa et Sted i Sødermanland, ved aldeles stille Veir og fuldkommen klar Himmel, men sammenhobet tyk Taage nær ved Marken, et Jordskielv i 2 Repriser. Det første var svagest, dog saaledes at det vakte Opmærksomhed; det andet fulgde strax derpaa, efter neppe 1 Minuts Forløb, og vedvarede i omtrent 15 Sekunder, med dumpt Bulder og ligesom Susen for Ørent, samt en vis Afmagt da man vilde reise sig op. 4 Personer som vare i Værelset følte Virkningen paa lige Maade. Rystelsens Hastighed var omtrent 5 eller 6 Stød pr. Secund, efter hvilke Barometret steg og sank meget synligen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. og f. Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Aarhuus, den 28de Januar. J Aarhuus Stift ere i afvigte Aar 1811 copulerede 1198 Par, fødte agte Børn af Mandkiøn 2115 og af Qvindekiøn 2002, samt 290 Uægte af begge Kiøn, tilsammen 4407, døde 3411, altsaa 996 flere fødte end døde. Ved de Fødte ere anmeldte 190 Dødfødte og 55 Par Tvillinger. Blandt de Døde er i Aarhuus Domsogn et Fruentimmer død over 100 Aar gammel; i Vrads Sogn et fruentimmer 102 Aar og i Kattrup Sogn en Kone 100 Aar og 6 Maaneder gammel. Rammegaard ved Lemvig den 30te Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Det stormende Veir af vestlige Vinde har vedvaret til idag. da Vinden blev østlig og tillod Biergningen af endeel Tougværk og nogle smaae ubetydelige Deele. Ved denne Storm er Bougsprydet fra Orlogskibet St. Georg løsbrækket og drevet i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Kl. 10 idag Formiddag saaes en engelsk Orlogsbrig i S. V. Kl. 11 1/2 var den lige for Vragstykkerne af the Defence, hvor den nogen Tid laae opbrast. Vinden gik vestlig igien; Briggen styrede N. V. ud og var ude af Sigte Kl. 3 Eftermiddag. Sandsynlig har det været denne Brigs Hensigt at udsætte Barkasser, for at ødelægge hvad der kunde ødelægges af de strandede Linieskibe, hvilket forhindredes ved den endnu svære Brænding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Kiøbenhavn, den 7de Februar. Mandagen den 10de Februar og Aftenen Kl. 6 1/2 Slet, og herefter hver 14de Dag, bliver Apartement ved Hoffet, for Damer og Kavallerer af de 3 første Klasser i Rangen. Til Kunst, og Jndustrie-Magasinet for qvindelige Arbeider af det finere Slags, som Selskabet for indenlandsk Kunstflid har anlagt, er, fra 28de Octbr. til 31te Dec. 1811, indleveret 272 Nummere. Af det Indleverede er solgt for 2065 Rd. til den bestemte Priis. 51 Personer have arbeidet for Magasiner. Der har i den anførte korte Tid ikke solgt ubetydeligt til det Kongl. Huus, til Hoffet og til mangen anseet for Smag bekiendt Danneqvinde. Jblandt de Fruentimmer, som arbeide for Magasinet, findes endeel, der henhøre til de høiere Klasser, og endeel Embedsmænds Enker, Koner og Døttre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Under 3die Febr. 1812 har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt, at Baron Christian Henrich v. Hoff, Major ved det holsteenske Jnfanterie Regiment, som, efter den ved Erectionsbrevet for Friherskabet Rosendahl bestemte Arvefølge, har tiltraadt bemældte Baronie, efter nyeligen afdøde Geheimeconferentsraad Marcus Gerhand Greve af Rosenkrone, Ridder af Elephanten, maa antage og bære Nævnet Rosenkrone.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Hs. Majestæt har under 31te f. M. behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have det i Placaten af 25de September 1807 indeholdne Forbud mod KrudtsUdsalg indskrænket derhen, at det skal være Jsenkræmmerne og andre forhen dertil Berettigede tilladt at udsælge Krud, dog ikke i større Partier, end eet Pund a Gangen; hvorhos det tillige bliver at paasee, at bemældte Handlende nøie holde sig Laugsartiklerne og Anordningerne efterrettelige i Henseende til det Forraad af Krudt, hvormed de ere berettigede til at være forsynede. Barums Jernværk, der forhen tilhørte en Clasen, siden nuværende Kancellie=Præsident Kaas og nu eies af Kammerherre Anker, er et af de største og bedst drevne i Norge og har med dets tilhørende Fossum Hammerværk en Folkemængde af 129 Familier, der bestaaer af 664 Mennesker. Dette betydelige Antal tilligemed de vist er færre, som uden at boe paa el ler umiddelbar høre til Værket, dog derfra umiddelbar eller middelbar have deres Ophold og Næring, udgjør en ei ringe Deel af Asker Præstegields stigende Folkemængde. Kammerherre Anker sætter sin Ære i at sørge faderligen for alle sine Undergivne, har opført mange solide Bygninger, anlagt skiønne Broer og Jndhegning, samt en fortræffelig Landevei i en vild og skovklædt Biergegn til Bærum og Ringerige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
J denne Tilstand vise nu hine vegetabilske Gienstænde sig virkelig gjennembarket. De ere bøielige og kiendelige ved deres Læderfarve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Da Dyrehudenne sædvanligen bestaae af en animalsk Gallert som ved deres Forening med Garvestoffen under den sædvanlige Garvning overgaae i garret Læders Tilstand, saa opnaaer man paa den beskrevne Maade en lignende Hensigt. Liim er ikke andet end Gallert, opløst i Vand, som trænger sig ind i Mellemrummene af det vegetabilske Væv og i en Henseende giør dem Dyrebudene liig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
De ved Liimen forherede Sager ere nu sadte i Stand til at indsuge Garvestoffen af Garverladen, i det Gallerten derved overføres i en det igiennembarkede Læder lignende Substant, som nu staaer i nøieste Forbindelse med den vegecabiliske Basis. Man indseer let, at paa saadan Maade, ethvert vegecabilisk Væv, ja endog Spind, kan erholde en læderagtig Beskaffenhed, som stedse giver mere Fasthed og modarbeider dens ellers tidlige Forstyrrelse. Det er endvidere let at indsee, at naar saadanne garvede Vegetabilier blive inpregnerede med Fedt, de, liig Læderet, endnu meere maa blive beskyttede mod Vandets Jndtrængen, og i denne Henseende meget vindes ved deres Varighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 28de Jan. er Sorenskriver i Sengen og Tromsøe i Finmarken J. H. Aas, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til virkelig Cancellieraad. Den 28de, afskediget Kapitain J. A. Trone til Justitsraad; Deputeret i det kongelige Finants Collegium Etatsraad C. W. Lange, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Conferetsraad. Den 4de Febr., Birkedommer ved det kronborgske Nytterdistrict, H. C. Malling, tillige til Birkedommer, og Skriver ved Hellebeks Birk i Siælland; Krigsraad og Tøihuus Forvalter J. Lund, til virkelig Justitsrad; Cancelliesecretair og Fuldmægtig ved det kongelige Kabinets=Secretairiat H. G. Prosch til virkelig Cancellieraad. Den 5te Distrikschirurg i Søndmøers Fogderie F. G. Hoppe til Districtschirurg i Raabøygdelaugets Fog derie under Christiansands Stift. Den 7de, Sognepræst for Linnerup og Hammer Menigheder i Aarhuus Stift, C. J. Wittendorff, til Sognepræst for Hvirring og Hornborg Meenigheder i samme Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Under Departementet for de udenlandske Sager: Den 3die Febr. er Auscultanten i det kongelige Rentekammer, Kammerjunker J. A. F. C. v. Koss, udnævnt til Legationtssecretair ved det kongelige Gesantskab i Kassel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
J den 1011te Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere. 77. 60, 4. 56. 57.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Ribe. Capitelstaxt for Ribe Stift i Aaret 1811. Ribe Amt; Rug 1 Skp. 11 Mk. 10 sk., Byg 1 Sk. 2 Mk., Havre 1 Skp. 4 Mk. 13 s., Boghvede 1 Skp. 6 Mk. 12 s., Tør Flesk 1 Lpd. 41 Mk. 4 s., Smør 1 Lpd. 54 Mk. 13 s., Honning 1 Potte 6 Mk. Veile Amt. Rug 1 Skp. 13 Mk. 3 s., Byg 1 Skp. 8 Mk. 2 s., Havre 1 Skp. 5 Mk. 6 s. Boghvede 1 Skp. 7 Mk. s., Tør Flesk 1 Lpd. 44 Mk. 12 s., Smør 1 Lpd. 63 M. 7 sk., Honning 6 Mk. 11 s. Ringkiøbing Amt. Rug 1 Skp. 12 Mk. 9 s., Byg 1 Skp. 8 Mk. 6 s., Havre, 1 Skp. 4 Mk. 14 s., Boghvede 1 Skp. 8 Mk. 13 s., Tør Flesk 1 Lpd. 49 Mk. 13 s., Smør 1 Lpd. 555 Mk. 7 s. Honning 1 Potte 5 Mk. 9 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Prædikanterne. I Domkirken paa 1ste Onsdag i Faste Hr. Pastor Lindberg. De sædvanlige Faste Onsdags Prædikener tager sin Begyndelse hver Onsdag Formiddag Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Døbte. J Domkirken den 9de Febr., Hans Jensens Søn, Jacob, Fadderne: Mad. Høiberg, Jngeborg, Jacobsdatter, Jacob Mahler og Peder Jacobsen. Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard den 10de Febr., Andreas Lützous Søn, Hendrich Christian 3 Maa meder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Døbte. J Catrine Kirke den 9de Febr., Thomas Kolners Datter, Anna Marie, Fadderne: Martin Kiøbyes Hustrue, Maren Lund, Frederik Glarmester og Jens Poulsen. Begravede. Paa Catrine Kirkegaard den 8de Febr. Jomfr. Skub 94 et halv Aar gammel. Den 10de Febr. Thomas Feldbereders Enke, Anna Magrethe 22 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Avertismus. Formedelst indtrufne OmstænH. K. O. digheder, bliver det paa næste Søndag bestemte Bal udsat til videre. Ribe den 11te Jan. 1812. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Creditorerne efter afgangne Gaardmand Niels Hansen Jedsted af Willes, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Febr. 1812. ernansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Løverdagen den 15de Febr. næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader Borger Christopher Hansen her af Byen paa Raadstuen ved Auction bortsælge: 12 Agre paa gamle Heden i Lodden Nr. 4.2 dito sammesteds i Lodden Nr. 14.3 dito dito i Lodden Nr. 15,2 dito dito i Lodden Nr. 50 besaade med Rug, 1 Ager i Galgemarkens Vestreraad Nr. 72. 2 Agre sammesteds Nr. 138 og 139, besaaet i vestre Ende med 4 Skpr. Rug efter Gjødske, 1 Halvdeel af den store Fænne paa Søndreports Mærsk til Gaarden Nr. 144 - i Lodden Nr. 15. En dobbelt Holmskifte No. 48. Lysthavende indbydes. Ribe den 23de Januarii 1812. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
NB. J nogle Exemplarer af forrige Avis stod: En dobbelt Holmskifte - besaaet med Rug i vester Nr. 48, istedetfor. En dobbelt Holmskifte Nr. 48.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg Undertegnede underhaanden at bortsælge min paaboende Mølle; beliggende i Ribe Amt, Henne Sogn, 2 en halv Miil fra Varde og 4 fra Ringkiøbing Henne Mølle, kaldet. Samme staaer for 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. Ager og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, og 8 enhalv Td. Mølleskyld; ved samme kan græsses 30 Kreature foruden Heste, og 50 Faar. Møllen er af nye opbygget for 11 Aar siden, med 2 Rugqværne, Pilleværk og en Boghvedeqværn; desuden er ved Møllen en meget fordeelagtig Stampemølle, opbygt af nye for 2 Aar siden, det drives med 6 Køller, Huset bestaaer af 6 Fag, meget vel indrettet. Til Møllen er overflødigt Vand Sommer og Vinter, af en Jndsøe, kaldet Fiilsøe, 7 Mile i Omkreds, hvoraf haves et meget betydeligt og fordeelagtigt Fiskerie især af Aal. Nøiere Oplysning om disse sielden fordeelagtige Eiendomme ville Liebhaverne, ved at tage samme i Øiesyn, selv bedst bedømme. Conditionerne, samt Prisen paa samme kan hos Hr. Procurator Hanssen i Varde samt ved Undertegnede Eier erfares. Henne Mølle, den 21de Januar 1812. Mads Guldager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
Mandagen den 17de Februar næstkommende Formiddag Kl. 10, lader Hr. Jsaa Cohn i sin Boepæl hos Hr. Peder Sørensen her udi Byen ved offentlig Auction bortsælge et Partie godt hvid Steentøi, nemlig: over 50 Dusin Tallerkener, endeel Bordfade af forskiellige Størrelser, Thee=Potter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-11
store Spølkummer og Fade til Gjæstekamre, dito Fade uden Kummer. circa 4000 Pd. maled Kaffe, dertil Lysthavere indbydes. Varde, den 4de Februar 1812. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Udgives 2 Gange ugentlig i Ribe af Re
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Paris, den 3die Febr. Jgaar for Messen gav Hs. Majestæt Keiseren det Diplomatiske Korps en Audience, ved hvilken den Russiske Gesandt Fyrst Kurakin, Storhertugen af Hessens Minister, de Forenede Statets befuldmægtigede Minister og den Sveitziske Confoederations Minister havde den Ære at forestille Hs. Majestæt forskiellige Fremmede af deres Nationer. Ifølge Efterretninger fra Toulon, udløb Florillen, 14 Linieskibe og 4 Fregatter samt flere Corvetter stærk, den 23de Jan. om Morgenen, under Contreadmiral i Hermites Commando, og kom formedelst Vindstød, tilbage igien om Aftenen. Den følgende Dag stormede det stærk, hvorfore de nedtoge deres Mesans=Mas og Raaer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Fra Amsterdam hedder det, at der atter er strandet en engelsk Fregat ved Texel, hvis Mandskab man haaber at redde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
London, den 27 Jan. Krig med Amerika Sidste Løverdag er Skibet Lydi ankommen til Liverpool fra Nyevork, hvorfra det medbringer Efterretninger indtil den 1ste d. Disse Efterretninger ere vigtige og vi tvivle ikke paa at jo Krigen allerede er begyndt. Med en Stemmefleerhed som endnu aldrig fandt Sted, har Congressen antaget alle dets Deputeredes fiendtlige Beslutninger, og befalet at der skal indgives een paa disse Beslutninger grundet bill. Borgerne bevæbne deres Skibe og alle Fartøier som have faaet Lisentser af den Engelske Regiering, skulde underkastes en mege stræng Undersøgelse. - J Represen, tanternes Huus har man beskyldt vor Regiering for at have ophisset Jndianerne til at bevæbne sig mod de foreenede Stater. Hr. Randolph. den ivrigste Forsvarer af de forenede Staters Handel med England, har erklæret, at naar man kunde bevise en saadan Handdacteuren og Forlæggeren N. Hyphoft. ling, vilde han være den første som stilte sig i Spidsen af Armeen for at indrykke i Canada. J Congressen og blandt Publikum hersker den største Enighed, og de sande Venner af begge Lande, erklære bestandig, at man ingen Tid maae tabe for at forbygge Fiendtilghederne. Hr. Randolph. Englands saavelsom Americas Ven, har erklæret for sit Land og Congressen at det Engelske Kabinet ihenseende til dets Kabinets Ordrer handler besynderlig forblindet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Ifvige en engelsk Capitain Colliers Beretning er en fiendtlig Eskadre Fregatter allerede udløben paa Krydstog. Paa denne Efterretning har en anden Capitain, Staim, besluttet at foreene sig med den første Fregat han træffer, for at angribe Eskadren Den første følge af Krigen med Amerika er, at de engelske Flotiller maae vende tilbage fra de Franske Kyster og begive sig til de Amerikanske. Denne Betragtning er i sig selv af største Vigtighed, og maae falde dem i Øinene, som troe, at vi i Betragtning af vor Marines Overlegenhed, med Foragt kan oversee, en Krig med Amerika.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
En Fransk Marines Skabelse er især det, som vil giøre Napoleons Talenter, og den Kraft farlig, hvormed han beny ter de uhyre Ressourser, som Seiren sikkrer ham. Han besidder en større Strækning af Kyster end Frankrig nogensinde siden Carl den Store har eiet, og inden er dummere end nogle Personers Meening, at, om han endog besidde Kyster og Skove, saa mangler han Matroser og Skibsbyggere. Kan man forestille sig at den som besidder Holland mangler Matroser, Og hvad Arbeidsfolk angaaer, kan da ikke enhver Tømmermand blive Skib bygmester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
følgen af en Krig med Amerika vil blive, at Frankrig befries fra de Lænker, som i dette Øieblik, mod førte sig ders Marines Tilveiebringelse, i det vi blive nødte til at sende en stor Deel af vore Floriller til de Amerikanske Havne og Vande. Disse Have vil snart blive opfyldte af Kapere, som forenede vil kunde giøre Landgang paa vore Vestindiske Øer. Maae vi ikke paasee at beholde disse J Tilfælde af en Krig med America maae dette især foruroelige os. Hvorledes vil vi paa een og samme Tid kunne forsvare Canaa- og Portugal, Jndvaanerne i Canada ere naturlig Amerika mere hengivne end England, naar man undtager Englænderne eller de som nedstamme fra Englandere. Man kan neppe giøre Regning paa at Canada kan forsvare sig selv, For at forsvare det maae England altsaa sende en Armee ligesaa stærk som den Amerika sender mod Canada Santa=Crug den 2 Decbr. 1811. Jgaar en Hertug deel Parque bleven indskibet til Cadix. Han medtog alle tetskafne Folks Had paa denne Øe Formedelst hans Tyrannie blev han allerede for rum Tid siden kaldet tilbage af Regentskabet i Cadix, der er sendt en anden Gouverneur i hans Sted; da hiin vægrede sig at afstaae Regieringen, nødtes man til at bruge Magten og tvinge ham dertil. - Feberen er ophørt saavel i denne Deel af Øen som i andre.