JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
En Capitain og Brugseier Mariboe har i Norge udgivet et lidet Skrift: Forslag til det norske Pengevæsens Forbedring, som korteligen beDe ved Forordningen af 5te Jan. 1819 udskrevne 6 Proc. af alle faste Eiendomme, hvilke strax skulle indbetales, halvt i Sølv og halvt i Sedler efter Cour af 200 Proc., skulde udgiøre Bankens Basis &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Keiser Alexander saaes Dagen før sin Afreise for Borgens aabne Vindue i en levende Samtale med Keiser Frant, da denne pludseligen trykte ham op til sit Hierte og saaledes i Folkets Paasyn paa nye stadfæstede den nøie Forening. - Alexanders Nedladenhed, har erhvervet ham mange Tilhængere. Han gik uden alt følge paa Komedie og paa Spadseregange; Enhver kiendte ham om han end var nok saa inkognito, og man trængte sig nær til ham for at erholde en Vilsen af den kiønne venlige Herre (saaledes kaldte man her almindeligen Keiser Alexander. rører denne vigtige og slibrige Gienstand. Han gaaer ud fra den Forudsætning, at den af Rigsforsamlingen paa Eidsvold tagne Beslutning, at garantere Rigsbanksedlerne efter Coursforholdet 375, samvittighedsfuld skal efterkommes. En Seddelbank foreslaaes, der dog afviger fra andre Banker deri, at dens væsentlige Hensigt er at være Mynt-Jnstitut, hvorfra udgives Sedler kun for Beqvemmelighedens Skyld, for hvilke altid haves en Summa i klingende Mynt, lige med Sedlernes Beløb, rede til Omvexling paa Forlangende. De ved Forordningen af 5te Jan. 1819 udskrevne 6 Proc. af alle faste Eiendomme, hvilke strax skulle indbetales, halvt i Sølv og halvt i Sedler efter Cour af 400 Proc., skulde udgjøre Bankens Basis &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Keiser Alexander saaes Dagen før sin Afreise for Borgens aabne Vindue i en levende Samtale med Keiser Frang, da denne pludseligen trykte ham op til sit Hierte og saaledes i Folkets Paasyn paa nye stadfæstede den nøie Forening. - Alexanders Nedladenhed, har erhvervet ham mange Tilhængere. Han gik uden alt følge paa Komedie og paa Spadseregange; Enhver kiendte ham om han end var nok saa inkognito, og man trængte sig nær til ham for at erholde en Vilsen af den kiønne veenlige Herre (saaledes kaldte man her almindeligen Keiser Alerander).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Der fortælles, at man nyligen paa et af Parises Gadehiørner læste følgende Skuespilplacat: "Ærgiertighedens Skueplads i Palladset Elysee. Idag opføres, til Bedste for en trængende forsikansk Familie, for førstegang i Keiseren mod hele Verdens Villie, et tragi hervisk komisk Skuespil. Til Slutning en Ballet af Slaver, og Kosakkernes Jndtog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Marskal Brün der nu anfører et af Napoleons Armeekorps, skal førend Revolutionen have været Bogtrykkersvend og gift med et Fruentimmer som va stede for Studentere og Officierer. Natten ingen Roe. J Champagne havde han tabt me ger, uhyre meget, og efter alt Tilsyneladende maatte han være glad uhindret at kunne drage bort; men hvad skedte, Jstedenfor at gaae tilbage, gik han fremad O den gamle Satan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
I Paris lader man for Tiden see en Rhineceros, der er 5 Aar gammel, og veier 4800 Pund. Den er efanget paa Kysten af Malabar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Bierget Montmartre tæt udenfor Paris som Napoleon i denne Tid saa stærkt lader befæste, hæver sig 289 Fod over Seine. Kommer man derop seer det ud som Frankerlandets mægtige Hovedstad, ligesom ligger ved dets Fod. Paa Bierget ligger endeel Hus og en Kirke, hvilke danner en Flek. Om Søndagen bliver det stærkt besøgt af Parisere af den ringere Klasse for at dandse og tømme en Flaske Viin, thi Druesaften er billigere her end i Paris. Navnet Montmartre skal hidrøre fra et Marstempel som stod her i Oldtiden. Jfølge et Sagn er den hellige Dionysius og hans Staldbrødre døde Martyrdøden ved Foden af dette Bierg. Henrik den 4de opslog sit Hovedqvarteer her da han beleirede Paris. Napoleon leverede forrige Aar et Slag her. J det forrige Abbedie Mont martre ved Biergets Fod befandt sig tredsindstyve Nønner, men som viste at de holdte mere med Kiødet end med Aanden, og giorde derved bemeldte Kloster meget berygtet Her lærte Henrik 4de i sin Tid at kiende Marie de Beauvillies og forelskede sig i hende. Den lille syttenaars Nønne lod den elskværdige Konge ikke vansmægte længe, thi Fyrster og Konger faae hurtigt Fremme i Elskov, og fulgte i med ham. - Bemeldte Konge stod engang paa dette Bierg og saa imellem Benene paa sig hen til Paris. Pludseligen udbrød han leende: "Hvor jeg seer man ge Hanreireder. - En Hofnar, Gallet, tog strax den samme Stilling og raabte: "Sire, jeg seer Louvre." - Denne Spøg morede Kongen meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Her er opriist en Telegraf som bestandigen forresponderer med den 18 Timersvei bortliggende Tolegraf paa Brusselerveien, og den i Paris paa St. Sülpicekirken Napoleon rider i denne Tid meget ofte derud for selv at dirigere Forsvarsarbeiderne. lev den 22 Marts
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Den regierende Dey af Algier blev den 22 Marts forgivet af sin Kok. Hans Premierminister blev derpaa proklameret til Dey. Men allerede den 7de April blev denne qvalt og Aggen Omar valgt til Dey. At er nu igjen roligt. - Som bekiendt er det ikke de Mode, at deres Fyrster døe nogen naturlig Død. Den Afdeling af den kongelige Theater=Etat som Sommer ville forlyste Jyderne og Fyenboerne er nu indtruffen til Aalborg, og agtede som i Gaar Afteat begynde sine Forestillinger med en Prolog af Digteren Jngemann og Syngestykket: Azemig. Orchesteret dirigeres af Hofviolon. Funk, der giør Reiser med Selskabet. En tredie Afdeling af Theater-Etaten, nemlig : den dramatiske Skoles Elever, agter efter Forlydende ligeledes i Sommer at gjøre en Reise paa KunstrusVegne til Øerne, Møen, Falster, Laaland og Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
I den Aalborgske Avis læses følgende mærkelige Anmeldelser, den første af en Præst Zimmer i Kirke torp ved Nibe, den anden af Degn og Skolelære Dahlen i Granlev: Tidens Tarv og Hiertets Følelser byder mig at tale til Fædrenelandets Ære og en ulykkelig Folkestammes Forening med Staten; jeg meener hine saakaldt Natmændsfolk, der hvert Aar tiltage, og i talrige frygtelige Hobe giennemstreife vore Egne. At see disse karavanmæssig at giennemtrække hele Landet, uden Pas, uden nogen Bekiendelse af Landets Love, som frie Zigeunere at leire sig baade her og der, og overaat indjage enhver boende Familie Skræk, maa for Statens Borgere være et tungt Syn; at see disse Flokke derfor det meste bestaae af stærke og velskabte Menne sker paa eensomme Veie, maa for den fremmede Re sende ikke allene være et imponerende Syn, men tillig fremstille et imponerende Skrækkebillede af den Sta Cultur, hvori han reiser. Jeg haver nu fra Mai Maneds Begyndelse og til Dato seet over 12 forskiellig Familier af dette Slags Frifolk giennemvandre mi isolerede Gaard og i en Uge et Personale af næsten i Personer af begge Kiøn og af enhver Alder. At giv disse Omløbere, og strax jage dem paa Døren; f. ikke at udspeide Husets Leilighed, byder Selvforsvasaameget mere, da Erfaring lærer, at saadannes Obringelse intet nytter. Vel kiendes Reglementet i Fattigvæsenet fra 1803 og hvad det saare viseligen byder Henseende til Betlere og Løsgiængere; men hvor skiøvar det ikke, om samme ogsaa efterlevedes, hvor skiøn om lærde, dristige og formuende Mænd ville samme træde, for at berede en lykkeligere Eftertid for en har vild Folkestamme, der nu vandrer midt i vor Stat udde at erkiende Statens Love, lever sig selv til Besvaden Fremmede til Forargelse og Landmanden til Skri At fratage disse Folk deres talrige Afkom i Børnen 5te Aar, og siden hensætte dem til Opdragelse paa det Offentliges Bekostning, vilde om ikke strax, dog omsider føre til det forønskede Maal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Den 31te Mai som her forbie 10 a 12 Soldater, der om Natten hande været indqvarteret i Byen Op lev; som stræbte som Voldsmænd at øddelægge Alt. De nedtraadde en Mands Lod, og liig nogle af deres Staldbrødre, af Søemilicen for nogle Aar siden - oprykte de ved min Have, et afholdt Træe og kastede det paa Jorden. Fleere bøyede de til Jorden og ville have brækket; men da Træerne ved Opelskning, har nydt en 12 Aars frodig Vext, syntes nogle af dem at trodse Voldsmændenes Hænder; dog fik De den Ær at faae et andet skiønt Træe, forvreden. Der for uden slog de Steene ind paa min Dør, og var ifærd med at indslaae mine Vinduer, med en Raft; men blev forhindret i denne kostelige Gierning. Dersom saadanne tøylesløse og uforskammede subordinerede Folk, ey kan vorde underkastet militærisk Dicipliin hvor ulykkelige ere da ey vi som ligger ved Landeveiens der for uden saa mange andre Byrder af Kongens Folk, og andre Reysende - som man maa finde sig i med Taalmodighed - skal frygte for at faae sine Eiendomme molesteret, af enhver forbiekommende utæmmet Landsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
(Jndsendt.) Til Kongen. ved Hans Majestæts Hiemkomst fra Vien. Hil være Dig, velkommen vær vor Konge. Hør trofast Søn fra Hiertet bær paa Tunge: velkommen vær vor Konge! Hil være Dig, nyd Fred med Fryd, vær Fader. for Sandheds Ven! af Smigrens Lyd vær Hader! beed selv med os Landsfader: Gud signe Kongens Lyst og Jld"Sit Folkes sande Vel at fremme; at ikke Tyngder qvæle Fliid og Hyrder Hjordens Trivning hemme at Han, der i sit Ansigts Sveed, ral Landets Kræfters Kilde dyrke, beholder Løn for Flittighed. belastes er til Tab af Styrke; at fiernet være, hvo ei giør, men gridst paa Statens Marv vil tære: at Folkets Velstand stedse blier. det første Maal for Kongens Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
(Forlangt Indrykkelse. Hvem mene de Herrer Officerer med deres : saadanne Personer som deres Selskab ikke vilde udsætte sig for at træstesammen med Af honette Personer er her dog ikke saa faae i vor Boe, og for at være passende til deres Selskab, kunde her vel endog ogsaa findes nogle flere end just de som vare indbudne til deres Skovgilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Jndkomne Skibe paa Aarhuus Rhed fra 29 f. M. til 3die d. - Skp. P. Schousen fra Norge m. Trælast, og Jern; Thøgersen fra Gothenborg m. Salt; J. Olesen f. Norge m. Trælast, Jern og Salt; J. Petersen fra Flensborg m. Muursteen; O. Hansen fra Slæben m. Trælast; J. Petersen fra Apenrade m. Brændeviin ; J. Møller, J. Stoudt. M. Benzen. J. Harboe og N. Lund, alle fra Kbvn. m. Stykgods; L. Kiøbner fra Middelfart m. Baglast; I. Læhne fra Helsingøer m. Stykgods. Udgaaede. J. Petersen til Flensborg; N. Jensen tilbaderslev, Torsen til Greenaae m. Caffe, Jern og Tømmer Johnstrup til Kbon, med Fedevare; N. Larsen til Uddenvalla; Kaarsberg til Aalborg; M. Neersteen og J. Clausen til Norge m. Korn og Fedevare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
3 Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Proprietair Hansen, Pastorerne Basse, Schinnerup 23 Bruun; Lieutenant v. Lowzow; Regimentsqvarteermester J Fischer; Handelsbet. Jacobsen; Ritmester Coucheron med Frue. Proprietair Amnisbøl, Studios. Stadfeldt, Mad. S. Lund, Mad. Elmquist med Børn og Pige. Fra Kallundborg til Aarhuus. Cand. Rosen; Pastor Pontoppidan med Kone; KrigsAssessor Sveistrup, Kiøbm. Sødring; Jnform. Gennerup. Den 7de Junii 1815 lod Natros R. Samling døbe en Søn Jens, Fadderne: Mad. Sørensen, Jfr. Klitgaard, Skibsbygmester Bonnesen, Seilmager Kempel, Steffensen, og Skpr. Harboe. Samme Dag lod Kiøbm. R. Schandorff døbe en Datter, Frederikke Georgine; Fadd. Mad. Bus fra Sophiendahl, Mad. Schandorff fra Toustrup Mølle; dre, C. Møller fra Schildenbeie; Schandorff fra Tarschou Mølle, Bygmester J. Schandorff, Kiøbm. Willemos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Bekiendtgiørelser. J Følge den mig givne Allerhøieste Befaling tilkiendegives herved, at Deres Majestæter Kongens og Dronningens forestaaende Kronnings- og Salvings fest paa Frideriksborg Slot, er bestemt til Mandagen den 31te Julii dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Samtlige Damer og Cavalierer, hvilke efter Rangforordningen henhøre til de 3 første Klasser, saavelsom samtlige Herrer Kammerjunkere og Hofjunkere, anmodes herved i Overeensstemmelse med mit i August Maaned f. A. til nyder afladte Circulatre til ovennævnte Tid at indfinde sig paa Frederiksborg Slot, for at bivaane bemeldte Kronnings- og Salvingsfest, og at følge Deres Majestæter i Processionen, som derved finder Sted, samt, saa hastig som mueligt, med Hensyn paa de foreløbige Foranstaltninger som ved denne Leilighed ville udkræves, behageligen tilkiendegive mig, om de kunne møde eller ikke. Kongens Palai i Kiøbenhavn, d. 5te Junii 1815. Hauch, Overhofmarskal p. p.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Formedelst Broens Omlægning vil fra i Dag af Veien over Mindebroen for Kiørende og Ridende, saavel som og for Drift med Kreature indtil videre være spærret, hvilket til Efterretning herved bekiendtgiøres. Aarhuus, den 10de Junii 1815. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Skipr. Jens S. Møller agter om nogle Dage af afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Skipper Peder Stephensen agter om 2 a 3 Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager at melde sig hos Christian Hansen ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Hos Undertegnede faaes Almanakker for 1816 a 100, 13 Rbd. 52 Sk. indheftet. Cramers Regnebog i Materie 1 Rbd.; samme faaes og indbunden. Aalborg den 6te Junii 1815. Rottbøll Sadolin, Boghandler & Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Ombedes alle og enhver ikke at betroe Jens Møller, af Sønder=Bendstrup noget i mit Navn. C. L. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Gode Stangbønner og Krukkrønnet er at bekommes hos Laurits Giøvad bag Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Natten imellem Tirsdag og Onsdag den 7de Junii. er en rødblisset Hest paa 10 Qvarteer med hvid Hale, og hvid Man, med nogle hvide Pletter i Ridestedet, omtrent 7 a 8 Aar gl., bleven bortstiaalen fra Marken, med samt dens Tøier. For Opdagelsen heraf, udloves en god Douceur, og alle paahavende Omkostningers Erstatning af Niels Sørensen Firgaardi Flendsted Laasbye Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Formedelst svagelig Helbred agter Toldbetient Hof at sælge underhaanden sit iboende Sted, beliggende for Enden af Bastuegaden tæt ved Torvet under No. 173, og som bestaaer af 7 Fag et Etagehuus med 2de Stuen, et Sovekammer, et rummeligt Kiøkken og Spisekammer, Jndkiørsel til Gaarden; udi Gaarden er godt Vand og 5 Fag nye to Etage Huus med 3 Stuer, 2 Spisekammere; skiøn Udsigt til Marken, og til den skiønne og gode have med alleslags Frugttræer i, som tilhører Stedet, alt uden Fælledsskab; Stedet er saa got som nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Tingnist. Eystrup Sogns Konge- og Kirketiende i WradHeired, er underhaanden at faae tilkiøbs. Liebhaver henvender sig desangaaende til Præsten Flensborg, Borum ved Aarhuus; skeer ei Handel underhaanden stilles samme til offentlig Auction, som nærmere ske favorde kundgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Mandagen den 19de d. M., om Formiddagen Kl. 10 1/2, bliver her paa Raadstuen foretaget offentlig Lictation. a) over Leverance af 74 Favne storslaaet godt Bøg brænde til Byens Fornødenhed. b) over circa 1800 Favne Grøfter at kaste paa Byen, Veipart. c) over circa 450 Læs Gruus at kjøre til Fyldninpaa bemeldte Vei. Conditionerne erfares paa Licitationsstedet. Aarhuus, den 10de Junii 1815. Auctions Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Saafremt Madame Geertsens tilhørende Gaard Weilbye bliver, som formodes, bortsolgt ved Auctionen den 20de d. M., bliver endvidere samme Dag Eftermiddag foretaget Auktion over endeel af Gaardens Besætning, samt Ind- og Udboe, saasom Heste, Drættetøi, Vogne, Plove og Harver, samt en Deel Gaards- og Markredskaber, item en Kakkelovn, et Kobbergruekiedel, Borde og Stole, Trækar, saa nogle Sengeklæder med videre. Aarhuus den 10de Junii 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Da intet Bud skede ved Auctionen i Gaar over Gaaleasen Enigheden kaldet, beliggende her ved Skibs i bryggen, drægtig 23 danske Commercelæster, saa ladet dens Fører Coffardiekapitain And. Normann fra Götheborg, efter Eierens ham dertil givne Ordre, bemeldte Galease, med tilhørende Jnventarium af staaende og løbende Redskaber - som forinden er at fra til Eftersyn hos Hr. Kiøbmand Trap her i By- stille til nye Auction Mandagen den 19de Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet Auctionen holdes paa Skibsbryggen; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Randers, den 3de Junii 1315. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
Torsdagen den 15de Juni næstk. om Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Rosenholm i Østerlisber Herred, udi afg. Hr. Kammerherre Baron v. Rosen trants Dødboe, ved offentlig Auction bortsolgt 4 a. de Heste, 15 Stkr. gode Malkekøer og 10 Fag, De Lysthavende ville derfor behagelig indfinde sig bemeldte Tid og Sted hvor Conditionerne nærm blive bekiendtgjorte. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-10
(Hermed Følgeblad No. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
No. 71. Aarhuus Stifts Aar 1815. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 13de Junii. Tirsdagen Neapels Fald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
Den høist vigtige officielle Efterretning, at Hovedstaden og hele Kongeriget Neapel har underkastet sig de østerrigske Vaaben, indtraf den 31te Maji til Wien, ved en fra Feldtmarskal Banchis Hovedqvarteer ved Capua, afsendt Koureer, der under Ledsagning at 24 blæsende Postillioner og mange Officerer, samt Følge, saavelsom og under Folkets Fryderaab, holdt sit høitidelige Jndtog i den østerrigske Keiserstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
Murat har nu ophørt at regiere Saa hurtig som han den 15de Julii 1808 blev hævet paa Tronen, saa pludseligen er han nu den 20de Mai 1815 bleven styrtet derfra igien. Den 23de rykkede Østerrigerne ind i Hovedstaden Neapel saavelsom i alle de øvrige faste Pladse. - Følgende ere efter de desangaaende udkomne Krigsberetninger, det Nærmere angaaende denne mærkværdige Begivenhed: Siden Slaget ved Tolentin havde F. M. Mohr, vedvarende forfulgt Neapolitanerne langs med Søekysten, frataget dem 2000 Fanger og erobret betydelige Magasiner. Ved General Eckhard, der med sin Brigade trængte frem til Aquila over steile Bierge, gien mem hvilken Veien først maatte hugges, bleve hine tvungne til at forlade deres Stillinger ved Tronto og Pescara, og havde, efter en paa sin videre Flugt vedLanciano leveret Fægtning tabt 23 Kanoner, 10 Haulitser og 53 Munitionskarter. Uophørlig forfulgt paa alle Kanter, havde de endeligen sat sig ved San Germano og der forenet sig med Resten af alle de neapolitanske Tropper, som, under Navn af det Indres Armee, vare sendte Kongen imøde fra Neapel. Dette Reservekorps bestod af Regimenternes Depots, af hele Gensdlarmeriet, samt endnu forskellige andre Afdelinger, og udgjorde i det Hele lemtrent 8000 Md. - Med disse rykkede Kong Joachim den 14de frem mod General Nugents AvantFarde. Denne havde detascheret en Kolonne til PonFokorve for at afskiere Fiendens Tilbagetog, og en anden, som skulde omgaae hans Stilling ved San Germano. Da begge Kolonner havde naaet deres Bestemmelse, rykkede General Nugent den 16de med sin hele Troppestyrke frem mod San Germand. Fienden, forlod Pladsen, men ved Mignand blev hans Arriergarde indhentet, og ved Midnat blev den stærkeste, med mere end 3000 Md. besatte, neapolitanske Stilling, stormende angreben og øieblikkeligen sprængt. Den sammensmeltede Rest af den neapolitanske Armee, ilede herpaa hinsides Capua ved Floden Vultur no, hvorhen F. M. Bianch til somst forfulgte den og saaledes den 19de indtraf i CapiGeneral Starhemberg blev ufortøvet derascheret med, sin Brigade at passere Floden og sætte sig fast paa den hiinsides Bredde. Alt blev heldig udført og allerede samme Dags Aften var der slaaet Broer over Floden, og Citadellet Volturne besat med Jægere. Nu kunde Kongen af Neapels Armee, der i det høieste bestod af 4 til 5000 Mand, ikke længere tænke paa Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
Efter at Kongen havde afsendt flere Befuldmægtigede med adskillige Andragender til den kommanderende, General Banchi, men som samtligen bleve afviste, ankom den 20de den Neapolitanske Minister for de udenlandske Anliggender, Hertugen af Gallo, ved de østerrigske Forposter med Underhandlingsforslage fra Nationens Side. Efter at have erholdt den bestemte Forsikring at man aldeles ikke ville underhandle med Kong Joachim, afsendte han General Kolotta med Fuldmagt til at afslutte en formelig Kapitulation. Og snart istandbragtes følgende: Militair-Konvention. Art. 1. - Fra den Dag af at Konventionen bliver undertegnet, skal der være Vaabenstilstand mellem de allierede og neapolitanske Tropper paa alle Punkter. - Art. 2. Alle Fæstninger, Citabeller og Forter i Kongeriget Neapel saavelsom alle dets Havne og Arsenaler skulle overleveres de allierede Magters Armeer for Hs. M. Kong Ferdinand den Fierde. Da Fæstningerne Ganta, Pescara og Ankona som bloteres af de allierede Magters Land= og Søemagt, ikke ligger i Armeens Overgeneral Carascosals Operationslinie, saa erklærer han, at han ei desangaaende kan bestemme noget, da Kommandanterne ere uafhængige og staae ikke under hans befaling. - Art. 3. indeholder Tidspunkterne paa hvilke Fæstningerne skulle afleveres, hvoriblandt Hovedstadens var bestemt til den 23de Mai. - Art. 4. Saasnart nærværende i Konvention udsættes i Neapels øvrige Fæstninger skulle de strax overgives de allierede Armeer. - Art. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
Fæstningernes Garnisoner skulle afmarschere med alle Krigshonneurer, Vaaben, Bagage, Krigskasser &c. dog uden Artillerie. - Art. 6 bestemmer angaaende i Pladsenes Rømning og de Syges Transportering. - Art. 7, om Magasinernes Overlevering. - Art. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
Stabsofficierer af begge Armeer skulle overbringe Fæstningsskommandanterne befaling til disse Stipulationers Udførelse. - Art. 9. Efter Hovedstadens Besættelse skal Kongeriget Neapels hele øvrige Gebeet aldeles indrømmes de allierede Armeer. - Art. 10. Alle Krigsfanger skulle giensidigen udleveres. Afsluttet paa Forpostlinien i Cata=Lanzi ved Capua, den 20de Mai 1815. (undertegnet) Grev von Reipperg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-13
Baron Colletta, virkelig Kammerherre, Ridder. Generallieutn., Statsraad. af den militaire Marie=There Kommandant for den neafie= og den russiske St. Georg, polit. Armees Genievæsen. Orden, Storkors af den Svenske Sværd= den russiske St. Anna- og den Sardiniske St. Mauricius=Orden, Feldtmar, skal=Lieutenant, Kommandan, af en Division af den østerrig. ske Armee i Konger. Neapel. I Kraft af mine Fuldmagten I Kraft af mine Fuldmag- og som Øverstk. af Hs. Maj. ter og som ØverstkommanKeiseren af Østerriges Armee derende af den neapolitanske i Neapel ratificerer jeg bemeldArmee har jeg antagen og ratificeret nærværende Konte Konventions=Artikler. ventions Artikler. Bianch. Carascosal. Undertegnet og ratificeret af os, Hs. brittiske Majestæts overordentlige Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det Toskanske Hof, i Fraværelse af den paa Neapels Kyster værende engelske Land og Søemagts Høistkommander. Burghersh. Tillægs=Artikler. En fuldkommen Amnestie uden Undtagelse bevilges. Statsgodsernes Salg bliver uigienkaldelig. Statsgielden vorder garanteret. Den gamle og nye Adet vedbliver. Enhver i Kongeriget begge Sitilier født, i neapolitansk Tieneste staaende Militair, som vil aflægge Troskabseden til Hs. M. Kong Ferdinand den, 4de, skal tilstædes al forblive i sine Grader, Lønninger og Ærespøster.