JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Jndenlandske Efterretninger. Det skandinaviske Selskab holdt i Fredags Aftes et Møde, hvori 35 Medlemmer optoges, saa at Selskabet tæller nu 1475 Medlemmer. Prof. Sommer meddeelte Selskabet, at fra Nytaar vilde der udkomme et literairt Ugeblad, der skulde indeholde alt Mærkeligt i den skandinaviske Literatur, som kunde antages at have Jnteresse for det større Publicum. Redactionen af den svenske Deel vilde blive besørget af Dr. Sturzenbecker, medens en Unævnt vilde besørge det Danske. Man havde paatænkt at udgive et skandinavisk Tidsskrift, men de mange Hindringer, der havde stillet sig i Veien derfor, havde man ikke kunne overvinde. Dette Ugeblad vilde Selskabet understøtte med 1400 Rbd. aarlig, og derfor vilde ethvert Medlem faae et Exemplar af Bladet; man ventede iøvrigt, at flere uden for Selskabet vilde subscribere paa Bladet, da det ellers vanskeligt kunde bestaae. – Fra den nye stiftede skandinaviske Forening i London var der kommet et Brev til Bestyre sen, hvori det anmoder om at faae de af Selskabet udgivne Skrifter, hvilket Bestyrelsen haabede, Selskabet Jntet havde imod. - Derpaa – beretter Nyt Aftenblad. – gik Formanden over til at meddele Actstykkerne i følgende mellem Øvrigheden og Bestyrelsen førte Forhandlinger: Under 20de f. M. havde Politidirecteuren efter det kgl. danske Cancellies Ordre meddeelt Bestyrel i Anledning af den Tale, hvormed Mag. Monrad i det forrige Møde havde indledet sin Togst om Associationsretten, og navnlig hans Yttringer om Cancelliplacaten af 8de f. M., en Advarsel om at holde sig det Selskabet ved dets Stiftelse i 1843 paa lagte Afhold fra politiske Forhandlinger efterrettelig. denne Anledning havde Bestyrelsen, med Forbigaaelse af Conferentsraad Bræstrup, directe henvendt sig til Cancelliet i en meget lang Skrivelse, hvori der blandt Andet er fremsat den Paastand, at Collegiet maa af Politidirecteuren have erholdt en fuldkommen urigtig Fremstilling af Mag. Monrads Tale, og at denne urigtige Fremstilling maa basere sig paa en politisk Spions Angivelser, hvilken Paastand Bestyrelsen troer at retfærdiggjøre med den Omstændighed, at Politidirecteuren. hidtil hverken selv eller ved nogen af ham befuldmægtiget Retsbetjent har gjort Brug af den Politiet tilkommende Ret til at overvære Selskabets Møder. Bestyrelsens Skrivelse gik herfra over til at udtale sig om politisk Spioneri m. m., til at paastaae den af Mag. Monrad holdte Tale ikkun at have juridisk Forbindtlig, hed for selve Taleren og til iøvrigt at protestere mod dens Strafbarhed. Paa denne Skrivelse var til Dato ikke indløbet nogen yderligere Communication til Selskabets Bestyrelse. - Herpaa holdt Prof. Høyen et yderst instructivt og tiltrækkende Foredrag over Bygningskunsten i Norden, der modtoges med levende Bifald; og Selskabets Møde endte med et lille Gilde, hvor Beværtningen som sædvanlig var hjertelig slet og En de saa udbragte Toaster hjertelig ubetydelige. Mængde Svenske, hvoriblandt den berømte Almqvist, vare indførte i Mødet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
J disse Dage er det første Møde afholdt i Odense i Anledning af den forestaaende anden Forsamling af danske Landmænd, der vil finde Sted der fra den 25de til den 29de Mai 1846. Jfølge Lovene for denne almindelige Forening af danske Landmænd paaligger det Præsidenten fra den foregaaende Forsamling, i Forening med tvende dertil valgte Mænd fra den By eller Sammes Omegn, hvor Forsamlingen holdes, at forberede den paafølgende Forsamling. Saaledes bestaaer nu den provisoriske Bestyrelse for Landmandsmodet i Odense af Hr. Kammerraad Krarup til Haraldslund ved Aarhuus, samt dHrr. Forpagter N. C. Hofman (Bang) fra Hofmansgave og Proprietair Lüders til Blangstedgaard ved Odense. Man gjør sig Haab om at erholde Raadhuussalen til Forsamlingens Forhandlinger, og denne vil kunne afgive et passende Locale for 600 Deeltagere, hvilket Antal muligen ogsaa vil give Møde. De øvrige fornødne Localer ville forhaabentligen ogsaa kunne faaes meget passende i Odense. (O. Th. Av.) (De af Deeltagerne i den forste Forsamling, som opholde sig udenfor Randers Amt, kunne erholde den trykte Beretning om Mødet i Randers, naar de inden Nytaar henvende sig til den gyldendahlske Boghandling i Kjøbenhavn)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Fædrelandet af 13de de indeholder følgende Beretning om en ogsaa her i Egnen meget omtalt Sag, om hvilken vi imidlertid hidtil have savnet fuldstændig Oplysning. Da Sagen nu er bragt under offentlig Omtale, behøve vi vel neppe at opfordre Hr. Forvalter Andersen til at gribe Leiligheden, for fra sit Standpunct at belyse den: "J Slutningen af April Maaned f. A. lod Forvalteren ved Fuglsang og Prierskov Godser, der tilhøre Kammerherre Amtmand Neergaard, optage Syn over Peder Andersen Bøns Gaard i Flintinge, og ved dette fandtes Mangler, saavel ved selve Gaarden, som ved Besætningen og Jnventariet, der ansloges til 216 Rbd. 4 s., og som det paalagdes Fæsteren at afhjælpe, hvad Bygningen angik, inden Udgangen af August, og ved Besætning og Jnventarium inden medio November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
(Hempels Avis.)¬ Et paa Reisbystjert, Ribe Tolddistrict, uden levende Mand strandet Skib er en norsk Brig, kaldet Norske Klippe, drægtig 51 Commercelæster, ført af Capitain J. G. Mærøe, udklareret fra Moss den 17de Septbr. og bestemt med en Ladning Trælast til Fecamp i Frankrig. Af Papirerne kan sees, at Besætningen bestod, foruden Capitainen, af 2 Styrmænd, 2 Matroser, en Kok, en Baadsmand og en Skibsdreng. Bjergningen af Ladningen er foregaaet med Uorden, da Autoriteterne for sildig ere komne til Kundskab om Strandingen. (Ribe Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Fra Nykjøbing paa Morsøe meldes under 4de ds. Typhus er her i Byen meget udbredt og ondartet, Flere ligge for Døden og den lader til at ville gribe videre om sig. Blandt Sygdommens Offere er Kjøbmand N. Ettrup, der døde i hans kraftfulde Alder; hans Død beklages meget, da han besad en lys Forstand i Forening med et godt Hjerte, og var en meget tjenstagtig og hielpsom Mand."(Corresp.) Kjøbenhavn, den 13de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
J Torsdags feirede Commandeuren for den 9de Linie infanterie Bataillon, Oberst v. Dorschæus, sit Jubilæum for 50 Aars Tjeneste. Hs. Maj. har i denne Anledning benaadet Obersten med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Den 1ste Decbr. var der ved den kjøbenhavn roeskildske Jernbane sysselsat 1224 Arbeidere, hvoraf 205 Udlændinge. Af hele Banens 50,577 Aln ere under Arbeide 15,295 Al., færdige 16,985 Al., men desuden er Jordmassen bortflyttet af 29,964 Al., hvilket sidste er det væsentligste Arbeide. Den d. 1ste Novbr. d. A. færdige Længde af Vanen var 16,285 Alen, og af flyttet Jordmasse 25,530 Al., saa at Arbeidet, der i October Maaned rykkede over 3000 Alen frem, i November Maaned ikke er synderlig fremmet, og det lader saaledes ikke til, at man til Nytaar vil faae Halvdelen af Banen færdig. Hr. Agent Carstensen er reist til Florenz for at hente sig en Kone, en derværende Slægtning. Over hans Casino er et slemt Uveir trukket op. Publicum synes endelig at faae Øinene op med Hensyn til disse Projecter. Alle Sagkyndige ere enige om, at Casino kan ikke opføres for den projecterede Capital af 200,000 Rbd.,men at dertil vil behøves 300,000 Rbd.; man begynder ogsaa at indsee, at det nok kunde være muligt, at Ca sin blev mindre besøgt, end Hr. C. har beregnet, at det ikke forholder sig som Hr. C. har paastaaet, at Veiret ingen Jndflydelse vil udøve paa Casino, o. s. v., og Facit af alle disse Betragtninger har været, at Actionairerne paa den sidste Generalforsamling have reserveret sig deres Ret mod Hr. C., forsaavidt Casino ikke skulde kunne opføres for de calculerede 200,000 Rbd., en Reservation, som jo rigtignok i Realiteten ikke har meget at betyde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Nykjøbing, d. 17de December. Dhrr. Gaardmænd Hans Olesen og Borcher Skytte ere igaar vendte tilbage fra Kjøbenhavn, efter i Løverdags hver for sig at have havt Audients hos Hs. M. Kongen og forebragt Allerhøistsamme deres Andragender om Ophævelsen af Politimestrenes Forbud imod Afholdelsen, af Lollands og Falsters Landboforeningers Møder. Det glæder os inderligt, at disse Mænds Modtagelse hos Danmarks Konge har været saaledes, at de bringe med sig tilbage et godt, et beroligende og formildende Ord, hvormed de kunne møde den dybe Misstemning iblandt deres Standsfæller, som Nykjøbings, Marieboes og Nød byes Politimestere, ved den paafaldende Udstrækning, de have troet at burde give Anvendelsen af Cancelliets Circulaire, vistnok ufrivillig have gjort Deres til at udbrede. Borcher Skytte, der er Avisen nærmest, meddeler allerede idag Udfaldet af sin Reise, en Meddelelse fra Hans Olesen kan ventes imorgen eller paa Løverdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Som Conseqventser af de Jndrømmelser, man almindelig antager at Regjeringen har maattet gjør den pavelige Stol for at formaae den til at give sit Minde til Jesuiter-Collegiernes Ophævelse i Frankrig, betragter man de nu i Paris temmelig hyppig forekommende Jndgreb i den academiske Lærefrihed. Efterhaanden har Regjeringen saaledes forbudet Professorerne Quinets, Mickewicz's, Frank og Fleres Forelæsninger. At den studerende Ungdom, med det sydlige brusende Blod, ikke ret længe vilde see rolig paa disse Foranstaltninger, kunde man vente. Den 5te de forkyndte et Opslag i Juristernes og Medicinernes Høresale, at man in corpore vilde begive sig til Professor Quinet, og bevidne ham "det unge Frankrigs" Deeltagelse i Anledning af hans Fortrængelse fra sin Lærre stol ved Jesuiternes Jntriquer". Dagen efter forsamlede sig en Deel Studerende hvis Tal Oppositionsbladene angive til 2000 og de ministerielle Blade til 300 – og droge til Quinets Bopæl, hvor en Deputation tolkede ham deres Ærinde. Quinet takkede, og formanede dem til at vende hjem uden at foretage sig nogen rolighedsforstørrende Demonstration. Størstedelen, af Studenterne fulgte dette Raad; men nogle hundrede af de meest Ophidsede begave sig til Ministeren Salvandys Privathotel og udraabte: "Ned med Jesuiterne!", og derfra til Pastoral-Seminariet paa St. Sulpice Pladsen, hvor de gjentoge Raabet. Politicommissairer og Municipalgardister viste sig nu, for at adsprede den stedse voxende Mængde; det kom til et alvorligt Haandgemæng, under hvilket omtrent 30 Studenter bleve hæftede. Cavalleri ryddede Pladsen, og en Time efter var Alt roligt. Jblandt de Hæftede befandt sig Professor i Rhetoriken Deschanel, der netop vilde begive sig til sit Collegium, men blev greben og mishandlet af Politiagenterne, der i det Hele skulle have gaaet tilværks med megen Raahed. Jøvrigt ere samtlige Hæftede, da der ingen Strafskyld fandtes hos dem, allerede igjen blevne løsladte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Preussen. Jmod Friherre Max v. Loe-All ner var anlagt Justitssag for en Artikel i "Augsb. Allg. Zeitung", der skulde indeholde Fornærmelser imod et Par Statsautoriteter, nemlig Rhinprovindsens Overpræsident v. Schaper og den kgl. Over=Censurret i Berlin. Den kgl. Landsret afviste imidlertid Klagen som utilladelig, af den Grund, at Artikelen, ved fra "Augsb. Allg. Zeitung" at gaae over i "Dusseldorfer, Zeit. havde passeret den preussiske Censur, og Stats Organismens Eenhed ikke tillader at een og samme Stat, efterat den ved et af sine Organer – Censor - har erkjendt en Artikel for lovlig, ved et andet af sine Organer det offentlige Ministerium – ex officio, formedelst Artikelens Ulovlighed, lader Forfatteren forfølge. Maatte derimod Overpræsidenten eller Censurretten finde Anledning til selv at reise en privat Sag imod Forfatteren af hiin Artikel, vilde Klagen blive antagen og Sagen paakiendt af Retten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Norge. Under 29de f. M. har det naadigst behaget Hs. Majestæt at tilkjendegive og befale som følger: Hans Majestæt betragter den afsagte Rigsretsdom fra samme Synspunct, som den norske Regjering, og erkjender ingenlunde Rigsrettens Competence til ved Grundlovsfortolkninger at gjøre Forandringer i den forfatningsmæssige Fordeling af den offentlige Myndighed mellem Statsmagterne, af hvilke ingen er berettiget til at tillægge sig enten flere eller færre Prærogativer end de grundlovbestemte, fordi en Rigtsretsdom maatte hentyde paa noget Saadant. Hs. Maj. forbeholder sig fremdeles naar det almindelige Vel maatte kræve det, i dens fulde Udstrækning at udøve den Myndighed, Grundlovens § 17 hjemler Høistsamme. Den indsendte Udskrift af Rigsrettens Dom bliver at opbevare i Archivet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Under f. D. har det behaget Hs. Majestæt at resolvere, at det skal tilkjendegives brittisk Generalconsul i Norge, John Rice Crowe, i Anledning af dennes Ansøgning om Concession til et Jernbaneanlægmellem Christiania, Øieren og Miøsen, at Hs. Maj, saafremt et Actieselskab inden 6 Maaneder fra denne Resolutions Dato maatte have dannet sig til Udførelsen af dette Anlæg, vil sammenkalde et overordentligt Storthing, og for dette fremlægge et Lovforslag, sigtende til at indrømme Selskabet de fornødne Concessioner. Ved at meddele dette, tilføier den Constitutionelle, at Regjeringen efter dens Anskuelser gjerne kunde have sparet det bekostelige og besværlige Middel, at sammenkalde et overordentligt Storthing, og i denne Sag uden Risico have handlet paa egen Haand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Blandinger. Den franske Gesandt i Mexico, Baron de Coprey, har formodentlig nu trukket sig tilbage til Havanna; men i de første Dage af October var han dog endnu ei afreist. Den 30te Septbr. havde han en Ordstrid i Theatret i Mexico med Redacteuren af Bladet Sigle, Hr. Otero, ved hvilken Leilighed Baronen just ikke lagde synderlig diplomatisk Tact for Dagen; thi under Stridens Hede spyttede han sin Modstander Ansigtet, hvilket denne gjengjældte med nogle Næveslag, saa at det nu kom til et formeligt Slagsmaal. Sagen gjorde saa stor Opsigt, at den mexicanske Regjering, maatte opbyde Tropper, for at beskytte Gesandten imod Pøbelen, og tillige give ham det Raad, snarest muligt at pille af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Paa den belgiske Grændse er for kort siden et eget Tilfælde forekommet ved Toldvæsenet. Hertugerne af Croy have nemlig besiddelser i Frankrig og i Vel gien, og under den franske Revolutions Storme, da Slotteene og selv de Adeliges Grave plyndredes, lod Familien sine Aners Kister tage ud af Familiebegravelsen og i Stilhed bringe over Grændsen til en belgisk Eiendom. Her have de hidtil hvilet; men da nu Stam slottet og Familiebegravelsen i Frankrig var bleven fuldkommen restitueret, vilde Familien ogsaa atter lade de dødelige Levninger af deres Forfædre bringe derhen. Kisterne maatte over to Toldlinier; de franske Toldbetjente lode dem uden videre passere, men det gjorde ikke de belgiske, som anholdt dem, aabnede alle Kister, veiede de derværende Been og forlangte en halv Daler i Told for de atten Skelet=Hertuger og HertuginderFørst da denne Afgift var betalt, kunde de Døde fortsætte deres Vei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Der fortælles flere og flere vidunderlige Opdagelser, som Lord Rosse skal have gjort med sit KæmpeTeloscop. Nu hedder det saaledes, at han har bragt den, allerede i det 17de Aarhundrede, af den berømte Astronom Helvetius fremsatte Paastand, at han midt paa Maanen og i Retning af dens Meridian, havde bemærket en bred og dyb Revne, hvorigjennem man kunde see Solen (Noget, man hidtil har anseet for en Drøm), til fuldkommen Vished.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
J Gouvernementet Tobolsk i Siberien har en Skovbrand af 10 Miles Brede og 30 Miles Længde iblandt Andet lagt 13 Møller, 1 Landsby, 1850 Korn lader og 77,800 Holofter i Aske. 25 Personer, 609 Heste og 815 Stykker Hornqvæg omkom i Flammerne I Anledning af det af Politimesteren i Nykjøbing, Justitsraad Møller, gjorte Forbud mod Afholdelsen, af Falsters Landboforenings Møder har jeg henvendt mig til Hs. M. Kongen med følgende allerunderdanigste Andragende, hvilket jeg overrakte Hs. Majestæt i en Audients, som jeg søgte og erholdt Løverdagen den 13de ds. "Allernaadigste Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Det Kongelige danske Cancellies Circulaire af 8de Novbr. d. A. har foranlediget Byfoged Hr. Justitsraad Møller i Nykjøbing til at forbyde de Møder, Landboforeningen paa Falster, hvis Formand jeg for Tiden er, pleier at holde paa Raadstuen i Nykjøbing, Jeg behøver vist ikke at forsikkre Deres Majestæt om at dette Cancelli-Circulaire har gjort et ligesaa smerteligt Jndtryk i Landet, som det har gjort et dybt Jndgreb i Folkets naturlige og hidtil af Øvrigheden agtede borgerlige Frihed. Men jeg tillader mig allerunderdanigst at bede Deres Kongelige Majestæt, at denne Frihed maa blive givet os tilbage, saa at vi, som hidtil, uforhindret maa see. samles, dog med Agtelse for Lovene, naar og hvorsomhelst vi lyster, naar Forsamlingens Formaal, som hidtil, kun gaaer ud paa en rolig og sindig Overveielse af vore egne Anliggender og sigter til det Almindeliges Vel, – hvad jeg dristig stoler paa at Deres Majestæt allernaadigst ikke vil nægte os, saaat en uforstyrret Nydelse af den borgerlige Frihed, Undersaatterne have glædet sig ved i Deres Majestæts Regjeringstid og som vi i Sandhed maae lære at sætte Priis paa, igjen maa blive os tildeel. Allerunderdanigst Borcher Skytte."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Til dette Andragende yttrede Hs. Majestæt allernaadigst, at han nok antog, at Cancelli-Circulairet havde smertet os hjemme paa Falster, men at vidog vist maatte have foretaget os Noget ved vore Moder, der havde givet Politimesteren Grund til at forbyde os at afholde dem. Hvis dette ikke var Tilfældet, hvorom Hs. Majestæt vilde lade indhente nærmere Oplysning, saa skulde Møderne igjen blive os tilladte. Hs. Majestæt yttrede fremdeles, at det var ham kjært at see, at Bondestanden havde Tillid til ham, og han vilde gjøre alt Muligt for denne Stands Fremgang, naar kun den selv vilde bestræbe sig for ikke at fremkomme med Ønsker, der ikke kunde bestaae med Ret og Billighed. Sydstofte, den 17de December 1845. Borcher Skytte. J. C. Frisenette, Borger og Havemand i Nykjøbing, død d. 7de Decbr. 1845. Trætte Olding gik til Aften livileSikkert did, hvor gode Engle smile; Han troede vist, Paa Jesus Christ. Paa Herren, som aldrig i Nød, og mindst i den bittre Död, Sin ærlige Ven forlader. Jac. Chr. Lindberg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
AVERTISSEMENTS. De ærede Laanere, som have Bøger fra det Classenske Bibliothek, ville behage at tilbagelevere samme inden Juul, da Bibliotheket skal underkastes den sædvanlige Revision. Den 15de Decbr. 1845. F. P. Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Beskrivelse af de hellige Pharisæeres Forsamlinger, fortalt af Jokum Skraver, med Motto: Læser, hvad jeg her Dig byder, Meget ei Dit Hjerte fryder, Men drag deraf dog Moral, Da Du bliker ei helliggal!" Formedelst den rivende Afsætning, denne Beskrivelse har funden, har et nyt Oplag deraf allerede maattet foranstaltes. Den faaes a 4 sk. Stk. i Nakskov hos Bogbinder Reimer og Kleinsmedmester Nielsen, i Mariebo hos Boghandler Giegengack og Bogbinder Uldall, i Saxkjøbing hos Kjøbmand Dorph, i Stubbekjøbing hos Boghandler Ravn og i Nykjøbing hos Kjøbmændene P. Møller, Olsen og Haar samt hos Forlæggeren Bogbinder J. Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Af Nysted Kjøbstads Overformynderi kan i indeværende Termin erholdes tillaans 40 Rbd. 3 Mk. 9 1/2 s. Repræs., imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nysted, den 15de December 1845. W. C. B. Jensen. M. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-17
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Lollands Falsters Saft. Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 136. Torsdagen den 18 December. Johan Heinrich Pestalozzi.*) Jgjennem mit hele Liv vilde jeg ikke Andet end Folkets Vel; jeg elsker det og føler dets Elendighed, som Faa have føl den; thi jeg har dets Lidelser med det, saaledes som kun Fa have baaret dem med det. Jeg steg ned til det Ondes Kilder. Jeg vilde ikke blot sige, det er saa – jeg forsøgte at vise, hvorfor det er saa, og hvorledes man kan bære sig ad, for at det kan blive anderledes. Det Væsentlige af alt det, jeg taler, har jeg seet, og særdeles meget af det, som jeg tilraadede, har jeg selv udført. Jeg gav Slip paa mit Livs Nydelser, under mine Anstrængelser for at danne Folket, og jeg har seet dets sande Tilstand, som Faa eller Jngen. – Vistnok feilede jeg i det, jeg vilde udføre; men just disse mit virksomme Livs Vildfarelser, bragde mig i en saadan Stilling, at jeg lærte, hvad jeg ikke kunde, idet jeg udførte det? Pestalozzi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
J Menneskenaturen ligger en levende Drift til Udvikling; Menneskets Natur er en organisk Natur, og Mennesket et organisk Væsen. – Den sande Opdragelse skal derfor især rødde Hindringer af Veien; den skal virke meere negativt end positivt. – Dens positive Virksomhed bestaaer i at vække og anspore; Opdragelsens Videnskab er en Theorie for Vækkelse og Ansporing. – Menneskets Udvikling begynder med sandselige Fornemmelser ved sandselige Jndtryk, dens høieste Spidse er intellectuel Fornuftighed, practisk Selvstændighed. Middel til Selvstændighed og Selvbestemmelse er Selvvirksomhed. – Den practiske Dygtighed er langt mer afhængig af Besiddelsen af aandelig og legemlig Kraft end af Kundskaber; Hovedøiemedet for al Opdragelse (der indbefatter Underviisningen) bliver derfor Udvikling af (den formelle) Kraft. – Menneskets Religiøsitet er langt mindre afhængig af Sprog- og Chatecismus=Læren, end af Børnenes Omgang med en gudfrygtig Moder og en virkekraftig Fader. – Den religiøse maa, som al Opdragelse, begynde ved Barnets Fødsel, den ligger især i Moderens Haand. – Hoved gjenstandene for Kraftens (den formelle) Dannelse ere Form, Tal og Sproget. – Elementardannelsens Jdeer den Tanke, paa det, i det barnlige Gemyt, ved den huuslige Opdragelse lagte Troens og Kjærlighedens Fundament at udfolde Anskuelses-, Sprog- og Tænkekraften, ved de ovennævnte universale Dannelsesmidler, i en Methode, der slutter sig til Naturens Udviklingsgang. Og ville vi sammenfatte det Alt i eet Udtryk, da kunne vi sige: Pestalozzis intellectuelle Dannelses princip var Opdragelse til Selvstændighed ved anskuelig Erkjenden. Store vare Følgerne af Pestalozzis og hans Disciplers Bestræbelser. Fra alle Europas Lande strømmede Ynglinge hid, for at see og lære, naar de da at ter vandrede hjem var det for at realisere Pestalozzis Jdeer; og mangt et gavnligt og kraftigt Fro blev udsaaet trindt omkring i Europas Lande. Ogsaa i vort Fædreland gjorde man et lille Forsøg paa at realisere de pestalozziske Jdeer; men Forsøget lykkedes ei, og saaledes gik det mange andre Steder til ubodelig Skade, for Folkenes Udvikling. J Tydskland derimod slog Sæden Rødder og skjød frem i en kraftig Væxt, men derfor staaer ogsaa det tydske Skolevæsen som det meest blomstrende i Europa, og derfor maa man nu ogsaa reise til Tydskland, naar man vil see de meest udmær*) Med en berømt tydsk Lærer: Diesterweg. kede Skoler; derfor har dette Land den fortrinligste pædagogiske Literatur, og igjennem denne taler Pestalozzi endnu til hele Verden. - Men vi vende tilbage til hans Historie.