Jyllandsposten, 1838-07-16
Naar et engang anseet almeennyttigt gavnligt Foretagende, som har kostet Penge, Tid og Arbeide, synes at lægges til evig Hvile, troer Jndsenderen det at være den rette Tid, til at en simpel Fremstilling drager Dækket af det Mørke som har hvilet over det, uden hvilket de Mænd, som have interesseret sig fordet paatænkte Gode, letteligen kunne paakastes en ufortjent Skygge. Grundtaxten for Aalborg Bye, der er til Norm for Bidragene til Commune=Fornødenhederne, og som for mange Aar i Fortiden er sat (naar har man et kunne erfare) er befunden at være aldeles uhensigtsmæssig og vilkaarlig fordeelt paa Eiendommene. Sandsynligt har man i hiin Tid gaaet ud fra Synspuncter, som nu ei ere passende, saasom Eierens Formue, Næringsvei m.m. smaae i afsides Gader liggende Eiendomme, staae ofte høiere i Grundtaxt, end langt større i Hovedgaderne; ja hvad som endnu maa være mere paafaldende er: at store Bygninger paa Byens første Torv og tilstødende Gader, ere aldeles fritagne for Grundtaxt, som og er Tilfældet med Byens Forstæder. For at afhjælpe et saadant Onde, og gjøre Byrden forholdsmæssig lige for Alle, var det at, for omtrent 12 Aar siden en Klage indkom fra nogle Grundeiere, som vendte Opmærksomheden til denne Gjenstand, og bevirkede at Byens Øvrighed annonceerte: at ifølge det danske Cancellies Resolution af 20 Juni 1826, skulde Byens Grundtaxt omgjøres og Grundeierne sammentræde for at udvælge en Ansættelses=Commission, bestaaende af 6 Grundeiere, foruden en Magistratsperson og 1 Landmaaler. Denne Commission sammentraadte strax, og blev enig om: at Qvadrat-Jndholdet maatte være den fasteste og sikkreste Basis for Grundtaxten, naar derved tillige blev taget Hensyn til Bygningernes Beliggenhed og forskjellige Afbenyttelse. Saaledes begyndte Opmaalingerne og bleve dagligen fortsat med saadan Fremme, saa at man ved Aarets Udgang 1826 var færdig med Opmaalingerne af Byens og Forstædernes 855 Huusnummere, hvilket var intet ringe Arbeide, da paa enhver Grund særskilt blev op maalet Forhusene, Bag-, Side- og Pakhuse, Gaardsrum, Haveplads og Skipper, størstedelen af irregulaire Figurer. For at Qvadrat=Jndholdet af hver Jnddeeling kunde beregnes, blev Opmaalingen foretaget med yderste Nøiagtighed, og stedse fulgte, idetmindste een af Commissionens Medlemmer med Landmaaleren. Efter hver Grunds Opmaaling bleve Maalene indførte i den medfulgte Protocol med Grundeierens og Commissionens Navne. Tilendebringelsen af disse Opmaalinger skulde man rimeligviis ansee for det besværligste og meest tidsopof frende Arbeide; men at denne Formening var urigtig, skulde man desværre senere overtydes om. Under 14 Febr. 1827 bleve Byens Jndvaanere indkaldte at fremkomme med de Besværinger de maatte have imod Opmaalingerne. Disse bleve overveiede; Reglerne for Beregningerne og Jnddeelingerne affattede, og den 9 Juli f. A. indsendte til Stiftamtet, hvorfra det efter 5 Maaneders Forløb, nemlig den 15 Decbr. 1827, blev tilbagesendt Commissionen, med den Bestemmelse: at Reglerne i 8 Uger skulde fremlægges til hver Grundeiers Eftersyn. Efterat saadant var skeet, bleve de atter indsendte til Stiftamtmanden, som først den 29 August 1828 igjen sendte samme til Commissionen. Da hverken de indkomne bemærkninger fra Grundeierne, Magistraten eller Byens eligerede Borgere, vare af den Natur, at de gjorde nogen væsentlig Forandring i de antagne Grundregler, bleve de saaledes atter indsendte til Stiftamtmanden den 27 Septbr. 1828. Men Opmaalingen og Planen, som saa heldig begyndte og fremmedes under den da værende dristige, for Byens Vel sig interesserende Stiftamtmand Kammerherre Moltke (i Foraaret 1827 forlod han Amtet) tog en anden Vending. Sagen gik ind til det danske Cancellie, hvorfra Commissionen, efter et Tidsrum af 5 Aar, imodtog dets Resolution af 12 Octbr. 1833, som bestemte: at den endelige Afslutning og Reductions=Beregning nu skulle opgjøres. Altsaa hvilede nu Tilendebringelsen allene paa Landmaaleren, som for Arbeidet var accorderet en Sum af 800 Rbd. Men fra ham blev det ei afleveret for den 16 Juni 1836. Den 9 August 1836 bleve 3de Copie=Protocoller af den nye Grundtaxt fremlagte for Grundeierne. Siden denne Tid hviler et Mørke over det Hele, og man har forgiæves ventet, at see den nye Grundtaxt træde i Kraft. De nu overlevende Medlemmer af Regulerings-Commissionen maa vistnok beklage, at en ulønnet frivillig Opoffrelse af Tid og Arbeide synes spildt. Ligesom og den største Deel af Byens Grundeiere - især de smaae og fattige - sukker, deels over at et længe næret Haab synes at være røget i Lyset - deels over at Byen har havt en Udgivt af c. 9000 Rbd., som, naar Grundtaxten ei efter foregaaende Undersøgelse havde været anseet for at være nødvendig at omgjøres, kunde have været sparet for Communen. Vil man anstille en Sammenligning med Omgjørelsen af Grundtaxten for Svendborg Kjøbstæd, som fandt Sted i 1824, der var tilendebragt i 3 1/2 Maaned fra dens Begyndelse, og som strax blev lagt til Grund for Communalbidragene, bør man saa meget mere beklage den uheldige Skjæbne, som i denne Henseende har hvilet over Aalborg. Det er hverken af Frygt for Daddel eller Miskjendelse, men af særegne Grunde, at Jndsenderen fremtræder anonym, da han er sig bevidst, at kun den redeligste og uegennyttigste Hensigt har ført hans Pen - den at gavne. Ligesom han og sluttelig bør bemærke: at de i Anledningen af Grundtaxtens Omgjørelse holdte Protocoller vistnok bevise, at ingen Hindring eller Ophold i Arbeidet kan paahvile den af Grundeierne valgte Commission, hverken fra hiin Tid Forretningerne begyndte, i de Mellemrum at de siden var under dens Behandling, eller til den Tid det senere blev afsluttet den 16 Juni 1836, og Commissionen anseet som entlediget, samt det Hele blev afleveret Øvrigheden til Værkets Udførelse. Commissionen, hvis Præses var Byens virksomme Byfoged Cancellieraad Wølffert, bestod af Kammerraad Branddirecteur Lund, Classelott. Collecteur Bech, Kjøbmændene P. Rasch og Nørgaard, Bødkerm. Dockedahl og Bibliothekar Kjærsgaard, hvoraf den første og sidste er død.