Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-28
Nyeste Post-Efterretninger. Der bliver for nærværende Tid contraheret i London med Husene Baring og Rotschild om et nyt Laan for Østerrige paa 2 Millioner Pd. Sterling, for dermed at afdrage dets bekiendte gamle Gield til England. – Jfølge Efterretninger fra Czernovitz indtraf Hs. Majestæt den Østerrigske Keiser dertil den 4de October. Hs. Majestæt den Russiske Keiser var allerede ankommen og havde isinde at afreise igien derfra den 11te. Den 13de vil den Østerrigske Keiser tiltræde sin Tilbagereise til Lemberg; da den Russiske Monarks Ophold var for kort til at Fyrsten af Metternich, som blev tilbageholdt i Lemberg af en Upasselighed, kunde træffe Hs. Majestæt i Czernovitz, saa har Høistsamme beordret sin første Statssekretair Greven af Nesselrode til at begive sig efter hans Afreise til Hs. Durchlautighed i Lemberg. (Denne Efterretning er officiel). Ligeledes meldes fra Vien: at en Engelsk Coureer er den 9de Octbr. passeret derigiennem, som har overbragt, Efterretningen om at Differencerne imellem Rusland og Porten ere nærved at bielægges; det hedder at Reis Effendi har udstædet en formelig Erklæring derom. - Ogsaa meldes fra Odessa under 1ste Octbr., at man der har erholdet Beretninger fra Constantinopel, som naae til den 26de Septbr., ifølge hvilke Reis Effendi har overgivet Lord Strangford et formeligt Dokument angaaende Discussionerne med det Russiske Hof, hvorved alle de Forholdsregler, som vare foreslagne af den nedfatte Commission, som bestod af Rigets Referendarius Eisad Effendi og Hr. Chapper bleve antagne. - Lord Strangford sendte nu den 23de Septbr. en Coureer til England og den Østerrigske Jnternuntius indberettede det derpaa til Consulatet i Odessa, hvorfra det blev tilsendt Hs. Majestæt Keiseren. Da Divanet nu er krøbet til Korset, saa formoder man at de diplomatiske Forhandlinger ville snart blive tilendebragte. - Divanet har unægtelig i Aar meget gyldige Aarsager for at krybe til Korset, da 120,000 Mand Russiske Tropper staae paa Grændsen af Tyrkiet, 100,000 Mand i Polen og fleere Corps paa forskjellige Steder i Riget; da den Russiske og Østerrigske Keiser ere komne sammen paa Grændserne af Tyrkiet til vigtige diplomatiske Forhandlinger; da heele det Tyrkiske Rige er fuldt af Oprør og Desorganisation, og da Sultanens Tropper ere paa alle Punkter blevne slagne af Grækerne. - Man har faaet nye Efterretninger over Livorno fra Constantinopel, hvori meldes: at Sultanen, er i høi Grad misfornøiet med Capudan Paschas og de Feldherrers Forhold, som han havde udsendt mod Grækerne. Den første skal saasnart han kommer tilbage til Constantinopel. blive draget til Ansvar. Paa Paschaen af Scutari, som blev slaget ved Agrapha er man især forbittret; det hedder: at han er kaldet til Constantinopel. Porten synes dog uagtet de meget ubehagelige Krigs Efterretning er fra Grækenland at have besluttet sig til at giøre nye Anstrængelser. Endeel af den Armee, som hidindtil har fægtet imod Perserne i Armenien skal komme til Constantinopel, for derfra at marschere mod Grækerne. Andre derimod mene: at dette Armeecorps er bestemt til at besætte Hovedstaden; da man vil bortfjerne Janitscharerne derfra. Jbrahim Pascha er kaldet fra Lille Asien tilbage til Constantinopel. Hans Troppecorps, som var marscheret til Brussa, skal igien vende tilbage til Bujukdere. Man bringer Jbrahims Tilbagekomst i Forbindelse med den forestaaende Opløsning af Janitscharcorpset. – Det bekræftes: at Albaneserne under Hassan Belliussis Anførsel have efter Paschaen af Scutaris Nederlag vægret sig ved at fægte mod Grækerne og slutte en Overeenskomst med dem om frie Afmarsch imod det Løfte, ikke meere at ville tage Tyrkernes Partie. Jussuf Pascha maatte derpaa kaste sig ind i Castellet ved Vonitza, hvorfor han med 15 Mand begav sig tilbage til Patras. – Det bekræftes ligeledes: at Montenegrinerne have gjort Opstand imod Paschaen af Scutari. – Den 26de August steeg et lysende Meteor op over Staden Ragusa i Dalmatien og forsvandt i det adriatiske Hav ledsaget af et Jordskielv, som styrtede flere Huse som kuld. Havet trak sig tilbage over en Jtaliensk Miil fra Strandbredden, og en Deel af Monte negro styrtede ned i Havet, og begravede et Skib i Bølgerne, som var beladt med Meel. Det af de Franske i Ragusa opbyggede Fort Napoleone er ligeledes indstyrtet. – Det hedder: at den vigtige Øe Mitylene, som har 200,000 Jndvaanere har nu og saa taget Deel i Jnsurrectionen; Grækerne have der oprettet en provisorisk Regiering med Biskoppen i Spidsen; de Tyrkiske Tropper, som ikke vare meget talrige ligge indsluttede i Castellerne. Skibe, som ere ankomne til Triest fra Stala Nuova berette dette, og melde tillige: at en Afdeling af Capudan Paschas Flaade laae paa Rheden ved Chips og syntes at ville snart feile tilbage til Constantinopel. (Den Græske Flaade har i dette Aar ikke udrettet noget, og har mod al Forventning viist sig paa en paafaldende Maade uvirksom).Man har nu faaet Efterretninger i Triest fra Zante, som naae til den 6te Septbr. om Grækernes nyeste Seiervindinger. Der meldes deri, at det Tyrkiske Corps, som var trængt ind i Bootien, havde lidt meget i flere Fægtninger; men især ved at der var kommen Jld i dets Munitions Park. De som overlevede dette Vanheld, saae sig nødsagede til at forlade Bøotien, og bestandigt forfulgte af Obysscus og Niketas at trække sig tilbage til Negropont, hvor de kastede sig ind i Castellet. Jmidlertid var Paschaen af Scutari rykket frem med 12000 Mand mod Agrapha. Han lod strax tilbyde den Græske Anfører, som var opstiller imod ham, Fred, og foreslog ham, at nedlægge sine Vaaben og underkaste sig Sultanens Befalinger; da dette Forslag ikke blev modtaget, saa afsendte Paschaen 3000 Albanesere i de naboeliggende fredelige Landsbyer, som ødelagte alting med Jld og Sværd og bortførte Fruentimmer og Børn i Slaveriet. Capitain Stornari bevogtede Biergpasserne ved Agrapha, men følte sig for svag til at tilbyde Paschaen en Træfning; men neppe var Capitain Caraiseachis Corps stødt til ham, saa besluttede de begge at an angribe Fienden. Dette Angreb fandt Sted den 20de August og var overordentlig heftigt og haardnakkent; men tilsidst saae Albaneserne sig nødte til at trække sig tilbage til den saakaldte Rondinade Agrapha, hvor de paa alle Sider bleve indsluttede af Grækerne. Jmidlertid stødte Marcos Bozzaris til dem med 1500 Suliotere tilligemed 2 Peloponnesiske Capitainer med friske Tropper. Disse bleve stillede paa Fiendens Flanker. Den modige Bozzaris tog derpaa 250 af sine tapperste Folk og begav sig med dem om Midnat, da der overalt herskede den dybeste Rolighed, til Middelpunktet af Fiendens Leier, dræbte Vagterne og Piketerne og kom ind i Kiana Beis og Jsmail Pascha Pli assas Telte, giorde dem til Fanger og nedsablede alle de Personer, som hørte til den sidstes Følge. Nu gav han sine Tropper det aftalte Signal, hvorpaa de angrebe fra alle Sider den fiendtlige Krigshær. Kampen og Nedsablingen varede i 2 Timer. J Nattens Mørke og Forvirring angrebe de fiendtlige Tropper ofte hinanden indbyrdes, og opløste sig tilsidst i en vild Flugt, hvorved de overlode Seieren til Grækerne. Tyrkernes Tab bliver anslaget til 5000 Døde og Saarede. Seierherrerne bemægtigede sig den hele fiendtlige Leier tilligemed Artilleriet, Krigskassen, en stor Mængde Munition, mange kostbare Vaaben, mere end 1000 Heste, 7000 Stkr. Qvæg o. s. v. Men saa stor Jubelen var over denne udmærkede Seier, saa foraarsagede dog den heeltemæssige Bozzaris Død, Grækerne en dyb Kummer. Han overdrog sin Broder Constantin at bære Omsorg for sine Venner og for alle Grækerne, og at hævne sin Død paa en værdig Maade Heltens Liig blev bragt i Triumph og i et høitideligt Oprog til Missolunghi. Foran bleve de Kanoner og Krudtvogne kjørte, som vare fratagne Fienden. Derefter fulgte 37 fiendtlige Fahner, i Midten af hvilke Liget blev bragt; bag ved dem bleve baarne paa Spyd 17 Hoveder af Beier og Agger, som hans tappre Haand havde dræbt, en talrig Folkemængde, sluttede Toget, og ledsagede Helten til det Sted, hvor den uforglemmelige General Nørrmann hviler. Derimod giør det ikke de tappre Grækere Ære at de ikke skulle behandle de tydske Philhellenere godt, som afgik til dem med den sidste Expedition; thi to Medlemmer af denne Expedition ere komne tilbage til Stutgart og have bedet Hielpeselskabet. om Understøttelse for at Corpset kan bringes hiem fra Grækenland. Det Græske Folk er vel endnu raat og barbarisk, men det har store indvortes Anlæg til Cultur, og vil sikkert med Tiden erholde den).