JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Lærde Efterretninger. Kritik over Hr. Mag. Hans Jørgen Gottschalcks Tale paa Kongens Fødselsfest 1774 paa Gymasio; Odense, om den ægte Patriotismes Jndflydelse paa Modersproget, indført i No. 21 af den nye Kritiske, Journal som udgaaer i Kiøbenhavn. Denne smukke Talle giør Sproget og sin Forfatter Ære. Den er affattet med Lys og Jndsigt, med Lethed og Tækkelighed, med Fynd og Styrke, klogelig fordeelt efter Materiens Tarv. Og det, som i sær fornøier os, da den kommer fra en Skolemand, er, at vi synes at spore nogle af de latinske Sprogs=Fordeele med Lykke anvendte til Modersprogets Forfinelse, saasom en vis Sætningernes Runding, og denne Skarpsindighed i Vallet af Biord, hvori Cicero er saa stor, en Mester, Efter nogle korte Betragtninger over Grækernes og Romernes Omsorg for deres Modersmaal, og almindelige Forestillinger af den ægte og uægte Patriotisme, viser Talleren Patriotismes Jndflydelse paa Modersproget, deels naar Patrioten blot betragter det, som sit Modersmaal, deels naar han betragter dets store Nytte for Fædrenelandet. Over begge Stykker har Forfatteren anført en Mængde smukke Ting, som enhver er Elsker af Fædrenelandets Sprog kan læse med Fornøielse. Ved det første Stykkes Afhandling vil vel ingen, som erindrer, at det er en Tale og ikke en kritisk Afhandling, Forfatteren leverer, og at han betragter Modersmaalet blot i Henførsel til Patrioten, forlange at han skulle have vidtløftigere udladt sig om vort Sprogs Fordeele og Mangler, end han har gjort. -- Denne Høitidelighed blev forkyndet ved et IndbydelsesSkrift, hvori Hr. Doctor Nannestad med sin sædvanlige Skarpsindighed og philosophiske Aandsvending bestrider, Rausseaus bekiendte Tanker og Menneskets Selskabelighed, og undersøger, om det selskabelige og civiliserte Levnet er en fremmed og unaturlig Tilstand for Mennesket, eller Likke. Han viser, at Selskabelighed er ikke allene den Tilstand, hvortil Mennesket frem for andre levende Skabninger af Naturen er oplagt, men ogsaa den, hvortil Menneskers Natur selv fører og driver dem. (Hr. Magisterens Tale faaes her paa Contoiret for 1 Mk. og indbunden 20 sk.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
13de Oeconomiske Brev. Min Herre. Da De saa ofte har beklaget sig, at de paa Deres Kornlofter plages med et Slags saare skadeligt Kryb kaldet Kla ner, hvilke udhule Kiernen, saa intet uden Skallen bliver tilbage af mange Tønder Korn, naar det ligger noget langt ud paa Sommeren, og følgelig aarsager en betydelig Skade, da dette Utøi ei er let at faae uddrevet, naar det førster kommet ind. Kan ieg, saasom jeg veed, De er ei af det Slags, der gjemmer Korn for at giøre dyr Tid, ikke meddeele Dem et bedre og tilforladeligere Raad mod dette Ud tøi, end en Urt, som voxer i Skovene og kaldes Rams; C.) naar denne Urt plukkes og strøes hist og her paa Lo Jan. (a) Allium ursinum Linnæterne, kryber Utøiet bort, helst, om man vil koge af Ramsen en stærk Lund, og dermed bestryge Gulvene, Hanebielkene og Væggene runden om, da det vil jage Klanerne til Dørs, som ei kan fordrage dens hesselige og skarpe Lugt I det Oeconomiske Magazin 1ste Bind p. 53, findes og følgende Raad, som har hiulpet mange: man tager saa mange Potter Vand, som eragtes nok, og ligesaa mange Pund Goslarisk Vitriol (som agtes hertil bedst) samme koges i Vandet, og smeltes, naar Lofterne blive ledige for Korn, feies de, og med en Kalkbørste overstryges vel med Vandet, ja endog Tagene, saavidt man kan naae, Maltbingene a. da disse Klaner og Orme inden kort Tid forsvinde. - Saaledes er der altid Raad mod Uraad. Jeg er a. Jndfald. En Person havde givet sin Hund det Navn: Hanret. Da han nu engang nævnte Hunden ved dette Navn i en enfoldig Kones Nærværelse, satte hun ham til rette derfor og sagde: De maa dog skamme sig, at give Deres Hund saadant Navn, som bruges i Christenheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Odense. Efterat vi her den 17 og 18de i denne Maaned havde havt et overmaade varmt Væir, optrak den 18de om Eftermiddagen Kl. mod 5 en Deel Tordenskyer, og hørtes tillige en sagte men forunderlig Rullen rundt omkring i Luften, som varede i eet Træk henimod en halv Time, hvorimellem hørtes tillige nogle stærkere Tordenskrald, hvormed fulgte en kiølende Regn. Derefter fordeeltes Skyerne i gule, røde, blege og mørke, der gave saa besynderlige Reflectioner, at alle Blade paa Træerne og Græsset saae ud som Spanskgrønt. Men imod Sydost saae Luften meget mørk og sort ud, saa man befrygtede fra de Kanter at spørge haardere Veir, som og er skeet, i det der berettes fra Herrested; den 18 Junii, efterat vi gandske Dagen havde havt en stor Heede, opkom i en Tid af en halv Time en almindelig Torden, men i et Øieblik, da Kl. var 5 Eftermiddag, paakom saa forskrækkeligt et Veir, at enhver havde Aarsag at frygte, at Huuse og Træer havde blevet omkastede, og kom med samme Vær saadan Mængde Hagel og saa store som Spurre= nogle som Du væg, at Jorden blev bedækket; samme gjorde stor Skade, og indslog mange Vinduer paa Kirken, Præstegaarden, Degneboeliget og hos andre; Rygningen tillige med Ryg nings=Træerne fløi af mange Huuse, ligesom og mange Porte sprang op, og en tom Vogn, som stod i en Port, rullede ved Vindens Magt midt ind i Gaarden; men den betydeligste Skade giorde dette haarde Hagel=Væir, der varede næsten et Qvarteer, paa vore Kornmarker, hvor al Slags Korn, i sær Rugen, blev brudt og nedslagen paa de Ager=Skifter, hvor dette Vær foer over, i Breden 4 a 500 Skridt; Kaalen blev og slaget saa glat af i mange Haver, som det kunde være skeet med en Segel. Dette haarde Væir kom fra Sønden og gik mod Norden over 3 af vore Byer, Maare, Herrested og Kragelund. Endnu den følgende Dag har man ei hørt, om dette haarde Væir har gjort nogen videre Skade der, hvorfra det kom, og hvor det foer hen. - En anden, som reed om Natten, beretter, at Kl. mod 12, blev det saa koldt, at han maatte staae af Hesten og gaae sig varm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Fra det Holsteenske, den 15de Junii. Udi begge Hertug, dommene er man nu meget opmærksom paa det forestaaende Foretagende, som skal forene Østersøen med Vester=Havet. Da dette Foretagende herefter ufeilbarlig vil sette disse Lande i større Flor, saa fortiener det og med al Ret. denne Opmærksomhed. Det vil dog blive fordeelagtigere for nogle Stæder end som for andre, thi de Stæder, som ligge ved den Canal, giennem hvilken Foreningen skal iværksættes, eller ere nær ved samme, kan, som man let indseer, vente sig større Nytte for deres Handling og Nærings Drift, end andre Stæder, som ligge længere borte derfra. Man seer desaarsag allerede adskillige private Planer til bemeldte Canal, hvilke i een og anden Stad ere opsatte, og saaledes indrettede, som man har fundet det nyttigst for den ene eller den anden. - Efter een af disse Planer ønsker man at see Canalen ledet fra Kieler=Havn, eller ikke langt derfra ind i Eyderen. Til at giøre denne Plan antagelig, anføres iblant andet, at paa den Maade begge Hertugdommer toge lige Andeel udi Communicationens Nytte, at Eider=Strømmen desuden gjorde den naturlige Grændse imellem det Tydske Rige og bemeldte Hertugdømmer, at denne Flod og allerede fører temmelig anseelige Skibe fra Vester Havet lige til Rendsborg og længere, og at de ved samme liggende Stæder Tønningen, Frederichsstad og Rendsborg vare i sær beqvemme til Vahres Oplag og Handling. En anden Plan derimod ville heller see Havnen ved Eckernforde forenet med Eyderen. Men imod begge disse er den tredie Plan, efter hvilken Eideren, formedelst de Sandbanker, som ligge ved dens Udløb, og før hvis Skyld Skibene, naar Ebbe indfalder, der ikkun skal kunde have 10 Fod Vand, ikke er beqvem til Øiemærkets Opnaaelse, som gaaer derud paa at giøre Foreningen mellem begge Have saa fuldkommen, at de største, jaendog Krigskibe kunde fare igiennem fra det ene til det andet Hav. For at opnaae saadant, skulle det efter den 3die Plan være beqvemmest at anbringe Canalen imellem Schleswig og Husum, hvortil TrenneFloden, som desuden ved Friderichstad falder i Eideren, og Schley=Floden skulle være meget behielpelige. Denne Canal skulle og, saasom Trenne ikke er langt fra Schley, koste lidet Arbeide, og Giennemfarten fra den ene Søe til den anden skulle blive den korteste, som mueligt Veller Schley nu ved dens Udløb, ikke langt fra Schleswig, ei ret seilbar for store Skibe formedelst en der liggende Sandbanke, men denne Vanskelighed skulle være let at rydde af Veien, saasom denne Sandbanke allene er kommen deraf, fordi nogle Skibe forhen der ere nedsiunkne. Schley er ellers meget dyb, og Trenne mestendeels ligeledes. Man taler ellers endnu om nogle andre Canaler, som torde blive anbragte i Holsteen til den indenlandske Handels Fordeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Reisende. Odense, den 17 Junii. Hr. Lieutenant Wecher fra Siælland til Middelfart, Hr. Byefoged Schweistrup og St. Hulegaard fra Ringsted til dito. den 18 dito Hr. Kammerherre Moltke og Frue af Hanau fra Gyldensteen til Hanau, Hof=Raad Ambrosius fra Glücksborg til Kiøbh. Hr. Kammer=Junker Retz fra Kiøbh. til Jylland, den 19 dito Svensk Herre Kaselin fra Paris til Stokholm, Grevinde Lerchsfra Lerchenborg til Holsteen, Hr. Lieut. Ravn og Frue fra Holsteen til Siælland, den 20 dito Hr. Oberførste Schæffer fra Holsteen til dito, Hr. Kammerherre Lehn fra Hvidkilde til Gyldensteen og derfra til Søebye=Søegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Dødsfald. Odense, den 21 Junii Sr. August Frederich Schilling, Blyetækkers Hustrue Madame Mette Margaretha 39 Aar. gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Bekiendtgiørelser. De som endnu ikke har betalt deres Auctions Penge for det de er bleven tilslagen ved Auctionen paa Klarschou den 19 April 1774 ville uden Ophold behage at betale samme i Odense til Cassereren. Johan Ahleqvist. Snart var bleven forglemt, om end ikke forseet, at begegne Birkedommer Fogh med Svar paa Hans i disse Tidender No. 22 udspreede Bekiendtgiørelse, naar man kunde have vented derved Mandens Vinding af Biefald, Roes eller Troeværdighed hos ædelmodige, velsindede og fornuftige Læsere: Længe førend Birkedommer Foghs Betienings Tid ved Nislevgaard er dets høie Herskab af Østrupgaards Eier mindelig proponeret eet for begge Godser saa nyttig, som antagelig Mageskifte til Fælledskabets Ophævelse her i Østrup Sogn, grundet paa Kongel. allernaadigste Forordninger i denne Tilfælde, men da saadant hidindtil ikke haver ved igientagen mindelig Forrestilling af Østrupgaards Eier fundet Biefald af Nislevgaards høie Herskab, bliver det ventelig nu foreeres af Birkedommer Fogh, hvis Forslag ellers om at lade de her til Sognet ja tilgrændsende Byer i fellig liggende og endda blivende felleds Jorder omvurdere og taxere ikkun viser en Mistvivl til de ved sidste Land=Maalings Forretning høie Committeredes Taxaticon, samt en Lyst til Tids og Penges Spilde, hvori tages ei Deel af mig, der til sidst maa melde dette sandfærdige, at ikkun halvanden Hoverie Gaard haves til Hovedgaarden Østrupgaard, foruden de i Østrup og Dagstrup Byer værende Hoverie=Bonder, hvis Jorder, falder i fellig med Hovedgaardens, hvorpaa græsses almindelig Bøndernes Plougebæster i Vaar=Sædens Tid; disse nomstødelige Sandheder med mere ventes dog i Fremtiden tilstaaede af Birkedommer Fogh. Østrupgaard den 23 Junii 1774.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Proclama. Laurs Schebye. Ved 2den Gang holdet Skifte=Samling den 3die hujus efter af2 gangne Selveier Anders Nielsen i Hielmerup, har SkifteRetten i følge Enkens og Laugverges Begiering samt til Skiftets derefter lovlige Fremgang Resolveret ved Proclama at indkalde Stervboets Credi= og Debitorer. Thi bliver herved bemeldte Stervboets Credi= og Debitorer indvarslede at møde udi SkifteRetten efter forbenevnte afdøde Anders Nielsen i min iboende Gaard udi Odense, 6te Ugers=Dagen fra sidste Proclamations Dato i Odense Adresse=Contoirs Aviser, som bliver Løverdagen den 13 Augusti førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, de første at legitimere deres Fordringer og de sidste at betale hvis de til Boen ere skyldige da enhver kan være forvisset om at nyde den Ret som de i følge, Stervboets og deres Prætentioners Omstændigheder, Lovmæssig bør skee. Odense den 16 Junii 1774. Paa den Høie Skifte=Forvalters S. T. Hr. Geheime=Raad Billes og Rettens Vegne. Johan Jacob Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Kongelig Majestæts Herredsfoged og HerredsSkriver udi Ravneberg Herred i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Auction. Ste Knuds Sogns Korn= og Midsommers=Tiende, Hr. Professor Pingel i Odense, hans Opbuds Boe tilhørende, bliver stillet til offentlig Auction udi Hr. Professorens iboende Gaard Tirsdagen den 28 Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, og den, eller De høistbydende, overdraget for i Aar, efter de Conditioner som paa Auctions Stedet bliver bekiendtgjort. Odense og Rønnemosegaard den 14 Junii 1774. Som Opbuds Commissarier. H. Holm. N. von Haven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Jet bekiendtgiøres herved at Mandagen den 27 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 8te bliver udi Kallekoe Mølle strax ved Faaborg beliggende, holden offentlig Auction over afg. Hans Thorsen Møller og Hustrues Efterladenskab, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Jernfang, Træe=Vahre, Senge og Sengesteder Mands og Fruentimmer Gang=Klæder, Heste, Kiør, Faaer Sviin, Biestader, Vogne med videre, Liebhaber vilde behage at indfinde sig. Faaborg den 16 Junii 1774. Auctions=Directeur. Busch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Tørstkommende 1ste Julii om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver i J Odense Hospitals Convent Stue holdet offentlig Auction paa Communitetets Anpart Konge og Korn Tiende i Gundeløse, Espe, Herringe og Røslinge Sogner her i Fyen til Bortfæstning paa Livs Tiid; thi vilde De Lysthavende behage til samme Tid og Sted at lade sig indfinde, hvor Auctions=Conditionerne nermere vorder bekiendtgjort. Graabrødre Closter den 15 Junii 1774.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Til Kiøbs. H. C. Holmer. Knudibeboelig god Stand og til Kiøbmands Brug eller anden BorEgerlig Næring vel indrettet og beqvem beliggende og med fuldkommen Gaards Rum og fornøden Hauge forsynet Gaard i Kierteminde er under Haanden at faae til Kiøbs, og hvorom Liebhaberne vilde adressere sig til Sr. Hans Otto Bruun, Kiøbmand ibid. 3di Bogense Kiøbstæd udi Fyen agter jeg under Haanden, uden 1 Auctions Holdelse, at bortsælge min der iboende Gaard, beliggende paa et godt Sted og har en fornøielig Udsigt, Gaarden er stærk Muur= og Bindings=Verk, smukt indrettet med reelle, høie, anseelige, betrokne og malede Værelser, convenable og beboelige for en honet Familie, eller og beqvem til Kiøbmandsbrug. Til Gaarden ere gode Beqvemmeligheder, et anseeligt Kiøkken, Spiis kamre, Brygger= og Lade=Huuse, 2de Stalde og 2de Vogn=Remisser, stort Gaardsrum, ved Gaarden en god Frugt= og Blege Hauge, og derved en Eng=Have, hvori kan avles omtrent 20 Læs extra godt Høe, det til Byen hørende færske Vand gaaer igiennem Baggaarden. Til Gaarden er og 2de Lodder Jorder i Marken. Gaarden med alt sit tilliggende overlades for civil Priis og paa saadanne Vilkaar, med hvilke en Kiøber kan være tient; thi, om forlanges, kan den halve Kiøbe=Sum blive staaende, eller og heele mod antagelig Forsikring. Lysthaverne ville behage at melde sig i Bogense hos mig. Christopher Skou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Adskillige usædvanlige Ting og Misfostere af menneskelig og anden Slags Skabning, saasom: et nyefødt Barn med en stoer Krep, et andet med et ældgammelt Ansint, et Sviin og en Hare, hver med to Hoveder og otte Been, en Fugl med dobbelt Hoved, og en Mængde af besynderlige Fugle, Fiske, Orme og Vexter a., som for deres Sieldenheders Skyld ere forvarede i Spiritus, ere at see i Sr. Anders Finneks Huus ved St. Jørgens Port i Odense og sammesteds til Fals for Lysthavende, enten samlede eller Stykkeviis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Tienestesøgende. Et honet og skikkeligt Fruentimmer af god Opdragelse og oplært i at accommodere, perfect forstaaer Skrædersom og anden Syening, samt fiin Vask, og andre Fruentimmer=Netheder, søger en Plads, som Frue= eller Frøken=Pige, eller som Stuepige hos honette Folk, og her fra anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Bøger. - Følgende Bøgere faas her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Den 146 Aar gamle Nordmand Drakkenbergs Levnets Beskri 2 velse, hans mange Reiser til Lands og Vands, Fangeskab i Tyrkiet og Flugt derfra, samt hans Portrait i Kobber, og den over ham holdte Liigprædiken, hæftet paa Trykpapiir. 24 s. og paa Postpapir 28 sk. Den rette Betaling for Guds ubetalelige Velgierninger forestillet en Prædiken paa Takke= og Bede=Festen den 1ste Dec. af biskop Rottbøll i Wiborg hæftet 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-06-24
Dr. Lillelunds Kirke Historie med hosføiet Sendebrev er her paa Contoiret ankommen, og bliver i Velsk Bind forden ansatte Priis 4 Mk. og 4 s. overleveret Subscribenterne her i Fyen. De Hr. Provster, der have subscriberet vilde da behagelig samme snarest mueligt lade afhente. Tillige averteres, at en Patriot har skienket et indbundet Exemplar til hvert Præstekald paa Landet her i Stiftet, og samme ligemaade her afgivet; Samtlige Hr. Provster vilde da behage at see samme enhver for sit Herred herfra affordrede. Desuden ere nogle faa Exemplarer at faae til Kiøbs. D. Lüttens Vers om Seiladsens Opfindelse 6 s. Sammes D. Beviis, at Lotteriers Fremgang er Europæ Fald og Staternes Ødeleggelse 6 s. Sammes Undersøgningers Anden Deel, betreffende nogle af de vigtigste Sandheder og vanskeligste Spørgsmaale ved Landvæsenets Indretning 3 Mk. Sammes Undersøgning om de fornemste nu værende Hindringer for Folkemængden i de Europæiske Stater, samt om de til slige Hindringers Hævelse tienlige Midler 12 s.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Tyrkiske Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Da en Ungersk Dame spurgte den for nærværende Tid sig i Wien opholdende Tyrkiske Gesandt, af hvad Aarsag Tyrkerne tage sig saa mange Hustruer, svarede han Fordi vi altid maa tage 20 til 30 af vore Fruentimre, førend vi kan faae saa megen Forstand og saa stoer Skiønhed samlet, som en eneste Christen Dame, saadan som De, Madame, besidder. - Da en anden Tyrk mærkede, at Damen blev stolt heraf, hvidskede han saa sagte, at det var i Østerrige, og ei i Constantinopel at Gesandten gjorde saadan Regning. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Odense, den 30 Junii om Eftermiddagen mod Aften tildrog sig den ulykkelige Hendelse at Fogeden Sr. Flade paa Ulrichsholm druknede i Stranden ved Munkeboe, formodentlig er Baaden kantred med ham, da det paa den Tid blæste stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Fyen. J Mandags den 27 Junii blev den høie Mariage imellem S. T. Hr. Major von Brinchen og Frøken Gramboe fuldbyrdet paa Sandager=Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Kiøbenhavn den 24 Junii. Man hører, at den nye Indretning, som Hans Majestæt Kongen har givet sin Landmagt i Danmark og Hertugdømmene, har havt til Øiemed at gjøre Landmagten sikkrere og stærkere, at klæde den oftere, at samle den Regimentsviis aarligen, og sætte og holde den med alt saaledes forsynet, at den til Landets Forsvar altid kan være færdig. Et Cavallerie=Regiment, skal herefter bestaae af 290 Nationale og 249 Hvervede; og alle skal de være beredne. Et Infanterie=Regiment skal have 980 Nationale og 480 Hvervede. Tvende Escadroner Husarer siger man at skulle oprettes, og den ene at skulle ligge i Sielland, og den anden i Holsteen, hvilke kan tiene, naar behøves, til Stamme for et større Husar=Corps. Hs. Majestæts Omhue skal og have strakt sig til at forøge Artilleriet, og at forbedre det dertil hørende Corps. Under Guds Velsignelse. kan man vente, at disse nødvendige og vise Foranstaltninger, naar de efterhaanden kan vise deres fulde Virkning, skal ikke allene giøre Krigshæren tilforladeligere, siden den til Landets Forsvar har i Landets egne Børn sin Styrke; men og spare for den Kongel. Casse noget anseeligt, omendskiønt det hele Rytterie bliver beredent, og Landmagten skal være bleven 3000 Mand stærkere. Ligeledes skal de kraftigste Anstalter være føiede til, at Krigshæren ikke maae bruge, uden hvad hos os selv forarbeides. Den for Staten vigtige Søe=Etat skal ligeledes have fundet Virkningen af Hs. Majestæts afladelige Opmærksomhed paa Statens Bedste, da det til Floden bestemte Artillerie=Corps er blevet anseeligt formeret, og hele Etatens Occonomie nøiere og bedre bestemt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Under 4de hujus sidstafvigte har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at tillegge General=Postamtet den befaling, at alle Hs. Majestæts Jndtrader i Danmark og Norge, samt Hertugdømmene, som udi Bancosedler indkomme, og til eller fra en Casse til en anden blive at afsende, skal for Fremtiden stedse gaae med den ridende Post, og til den Ende skal General PostAmtet føie alle de Anstalter, som til Bancosedlernes Jmodtagelse og Postens sikre Gang og Befordring behøves. Den 13de Junii reiste Lars Stonhoff og Lorenz Jsaachsen, paa egne og samtlige Berg=Almues Vegne fra Skauen ved Kongsberg til Kiøbenhavn, for at aflegge allerunderdanigst Taksigelse til Hs. Majest. Kongen, Hendes Majest. Dronningen, og til Hs. Kongel. Høihed Prinz Friderich, for det oprettede Magazin i Kongsberg. De bleve paa deres Reise ledsaget en halv Miil af 60 Bergfolk, som alle anraabte den Allerhøieste, at han ville velsigne det gandske Kongelige Arvehuus. Bemeldte tvende Bergmænd ankom den 26 Junii. her til Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Aarhuus, den 21 Junii. Sidste Løverdag den 18 hujus, om Eftermiddagen Kl. 3, nedslog Torden paa Silcheborg, Hr. Ritmester von Hoff tilhørende, hvorved den vare og af nye opbygte Ladegaard, samt 15 Køer, omtrent 3 til 400 Tdr. Rug, Careth, Chaise, Vogne, Hestetøi, med alt andet, som tilhører en Ladegaard, reent opbrændte, hvilket er bedrøveligt og høist beklageligt. Samme Dag slog Torden ligeledes ned i Lyngballegaard, paa Grævskabet Frysenborg, hvorved Stuehuset samt Meierie=Redskabet, saa og Smør og Oste, ere af Jlden fortærrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Nürnberg, den 16 Junii. I den Tyrkiske Gesandts Følge er og en Mand kommet til Wien, som af Fødsel har været en Jøde, for en Deel Aar siden blev han Roman Catholsk i Wien, derefter reformeret, derefter Luttersk og endelig en Musselmann eller Tyrk. Man kan vel ikke nægte denne Mand, at han har søgt at finde den rette Religion; imidlertid har han dog er heller forglemt det Timelige; thi nu har han anlagt Proces med sin i Wien værende Svoger, en Specerie=Handler, og indstevnet ham for en Fordring paa 30000 Gylden; men man tvivler paa, at det lykkes ham Wien, den 15 Junii. Da biskopen af Cracan beklagede sig for en vis Magt, at han, i de i Pohlen værende Uroligheder, har lidt Skade for meer end 12 Millioner Gylden, skal han have faaet det Svar, at han maatte trøste sig ved, at alle 12 Apostle aldrig besaa saadan Rigdom, at de har kunnet tabt saa meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Paris, den 20 Junii. Portneren ved Abbediet St. Germain har hængt sig selv af den besynderlige Aarsag, at hans Lod, som han havde i Lotteriet, var nær ved det Lod, som den største Gevinst faldt paa, og Lykken kunne da ligesaavel og let have truffet hans Lod, som den andens. Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-01
Odense, den 24 Junii. Sr. Schrøder fra Hamborg til Kiøbh. Kiøbmand Rodeberz af Flensborg til dito. Hr. Geheimeraad Grev Moltke med Svite fra Glorup til Wedelsborg. den 25 dito En Fransk Courier fra Stockholm til Paris, den 27 dito Hr. Baron og Kammerherre Ranzau, fra Krengerup til Siælland, Hr. Commandeur Kaas og Frue fra Mullerup til Midde Farth. den 28 dito Viinhandler Funck fra Lennep til Siælland, Hr. Brigadeer Halling fra Kiøbh. til Jylland, Hr. General=Krigs Commissair Hielmcrone fra Jylland til Kiøbenhavn, den 29 dito Hr. Major Witzleben fra Sielland til Odense og Svendborg, den 30 dito Hr. Lieutenant Berger fra Jylland til Nyborg, den 1ste Julii Viinhandler Funck fra Siælland tilbage til Holsteen.