JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-10
Fortegnelse. over de ved Aalborg Postcontoir uindløste Breve i Januar og Februar d. A. Hvorfra. Til hvem. Randers. Eners fra Frederichsmend, Porto. Grenaae. Skolelærer Peder Mikkelsen Gierrild i Hellevad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-10
Kjøbenhavn. Madame Schade i Dahl i Dronninglund, Sogn. Murmester Ørvads Enke i Aalborg. Horsens. Jens Nielsen i Storvorde. Kjøbenhavn. Forvalter Rafn i Tveden. Christiani Christensen, aflægges hos Bollettes i Aalborg. Sønderborg. Peter O. Carstens i Pakkelgaard. Odense. Gaardmand A. Gregersen i Østerhassing. Kjøbenhavn. Madame Schade i Dahl i Dronninglund, Sogn Horsens. Anders Gregersen i Østerhassing.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-10
Kjøbenhavn. Capt. Chr. Grønsund i Aalborg. Aalborg Postcontoir, den 5te Marts 1830. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-10
Trykfeil. Under Hr. Proprietair Steens Bekjendtgjørelse i Avisen No. 37 stod "den 26de Februar" istedetfor "den 5te Marts."
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Expeditionen mod Algier tilberedes nu af al Magt. Den kongelige Ordre desangaaende er undertegnet den 22de Februar. 14 Linie-Regimenter, 3 Regimenter lette Tropper og 5 Regimenter Artillerie tilligemed 4 Compagnier Sapeurer og 3 Train-Eskadroner forberede sig til Jndskibningen. Overbefalingen til Søes overtages til Admiral Duperre, og til Lands skal den Høistcommanderende, efter de ministerielle Blade, først udnævnes i disse Dage; dog betegnede det almindelige Rygte endnu stedse Krigsministeren. De fra Brest, torient, Rochefort og Cherbourg afgaaende Krigskibe bringe Jnfanterie til Toulon. Den franske Consul i Kunis Hr. Lesseps skal have bragt en Alliancetractat i Stand med den derværende Bei, men da denne for Tiden iøvrigt lever i Fred med Deien i Algier, saa Til denne Hjelp vel ikke sige stort. Hele Expeditionen skal bestaae af 8 Linieskibe paa 80 Kanoner, 16 Fregatter, 10 Bombeskibe og flere mindre Fartøier, foruden 400 Transportskibe, paa hvilke indskibes en Hær af 40000 Mand Jnfanterie og 1000 Mand CaPallerie.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Om Expeditionen mod Algier. (Fortsat, see Nr. 38.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Nogle Aar efter Freden til Rimpegen vilde Ludvig den 14de grunde en fransk Colonie i Gigeri, for at straffe de algierske Sørøvere og holde dem i Tømme; 3000 Mand udskibedes til den Ende paa den africanske Kyst, men neppe hævede de Fæstningsværker, som man vilde anlægge, sig noget over Jorden, før de bleve angrebne af overlegne Stridskræfter, og Expeditionen maatte med et Tab af 400 Mand igjen indskibe sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Vi ville med Tanshed forbigaae Bombardementet paa Algier i Aarene 1683 og 84, saavelsom Hollands og Englands Søe-Expeditioner i Løbet af det 18de Aarhundrede, hvilke foretoges for at straffe disse Corsarers Uforskammenhed. Ligesaalidet ville vi omtale den vel hæderlige, men ligesaa unyttige Expedition, som Englænderne for nogle Aar siden foretoge sig under Lord Exmouths befaling og hvis hele Resultat bestod i, at den algierske Flaade gik op i Røg. Vi ville blot endnu omhandle det af Spanierne, under Carl den 3dies Regjering, gjorte Forsøg, da en Flaade af spanske Skibe, der stak saa dybt, at de ikke kunde nærme sig Kysten, af denne Grund ikkun svagt kunde understøtte de 68000 Mand, som man havde været saa uklog at landsætte. Admiral Acton, siden første Minister i Neapel, var dengang Høistcommanderende over den toscanske Flaade, som var forenet med den spanske Søemagt, og den Eneste, som under disse Omstændigheder handlede med Jndsigt. Han kunde med sine mindre Fartøier nærme sig Kysten og saaledes med Virksomhed beskytte de spanske Troppers Jndskibning. Den gunstigste Aarstid til at angribe Algier og at erobre dette Rige, er uden Modsigelse Enden paa Vinteren, de sidste Dage af Febr. og de første af Marts. Carl den 5tes Expedition giver herpaa det tydeligste Beviis. J Foraaret blive Veiene fremkommelige; des- den er i Marts Vegetationen i disse Egne allerede stærk, da Kornhøsten finder Sted mod Enden af Mai. Cavalleriet vilde altsaa ikke savne Fourage, Armeen vilde finde Levnetsmidler i Overflødighed og en mild maadelig Temperatur bidrage til at vedligeholde Soldaternes Sundhed. De frugtbare Sletter og Dale, som omgive Algier, vilde i Mængde levere det Slagteqvæg, de Urter og Frugter, som man behøvede. Da Algier fra Landsiden har et Omfang af 1200 Toiser (Favne) og inden sine Mure kan bevæbne 8000 Maurer, foruden de 6000 Tyrker og Rennegater, som udgjøre dens Garnison, saa vilde det være uklogt, at angribe den med mindre end 25000 Mand, indbegrebet 2000 Md. svært Rytterie, en Artillerie-Train med Beleiringsskyts, Telte og Levnetsmidler for 2 Maaneder. Landgangspunctet kunde vælges i Bugten ved Temeusfust, et Par Mile fra Algier, et Punct, som er tilgjængeligt fra alle Sider og hvor Carl den 5te landede uden Hindring. Herfra maatte Armeen hurtig rykke imod Hovedstaden og strax begynde Blokaden. Den beleirende Armee maatte omgive, sig med en forskandset Leier, for at møde ethvert Angreb og Overfald, og begynde Beleringen medens Havnen og Rheden blev blokeret og truet af en Flaade af større og mindre Fartøier, hvilke sidste kunde nærme sig Kysten og yde Leiren et Flankeforsvar. For at lette og forkorte Rytteriets Transport, kunde dette stationeres i Carthagena, hvorfra det i 2 eller 3 Dage kunde naae Leiren. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Blandinger. J en stor Cigar=Fabrik i Madrid, hvor der daglig arbeide 3 til 4000 Mandfolk, og ligesaamange Fruentimmer, er blandt de sidste udbrudt en Opstand, som har varet i 3 Dage og kun med Møie er bleven dæmpet. Directeuren for denne Anstalt havde nemlig gjort den bemærkning, at de af Fruentimmerne fabrikerede Cigarer, vare slet sammenrullede og befalede at de ikke skulde beregnes. De fornærmede Damer overøste ham først med Skjeldsord, overfaldt ham derpaa, saarede ham og havde myrdet ham, naar ikke nogle af de i Fabriken ansatte Bestyrere havde reddet ham fra disse Furier. Vagten ilede til, men da den kun bestod af 6 Mand, formaaede den intet mod et saadant Antal, og Dagen derpaa blev en Factor i Fabriken ligesaa mishandlet. Qvinderne begave sig derpaa hobeviis til Palladset, for at forebringe Kongen deres Klage, men bleve modtagne med fældet Bajonet. Man saae sig nødt til at sende nogle Regimenter til Fabriken, men den store Jndflydelse, som disse Fruentimmer udøve paa Befolkningen i Forstæderne, dannede snart Grupper af deres Slægtninger og Venner omkring dem. Man raabte: Ned med Ministeren Ballesteros! ned med Directeuren og de andre Forrædere. Endelig lykkedes det Hoffets Alcader at bringe disse Amazoner til Raison, og at gjøre Ende paa en Opstand, der havde vakt saa meget mere Bekymring, som der finde mange Forbindelser Sted mellem disse Fruentimmer og Garnisonens Soldater.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Bodensøens Tilfrysning (ved en 15 til 21 Graders Kulde) har i 1000 Aar kun fundet Sted 14 Gange, og deriblandt kun 3 Gange saa fuldkommen som i Vinter. Jsen laae endnu den 12te Fkr. Denne Begivenheds Sieldenhed trak Kystboerne derhen, og befolkede Jisdækket med utallige Grupper. Veie fra begge Sider krydsede hverandre i næsten utallige Retninger. En riig Dame i Fussach havde den Jdee, at lade hele Byens Skoleungdom kjøre over til Lindau, og der beværte, paa det at Mindet derom kunde ved Øienvidner opbevares til den sildigste Efterslægt. Og paa Genfersøen spadserede endnu den 15de Februar mange hundrede Mennesker fra den ene Bred til den anden, for engang i Tiden at kunne fortælle deres Børn og Børnebørn dette mærkelige Eventyr af egen Erfaring.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
En Tjenestepige i Warschau maatte nylig sande, at Lykken sjeldent kommer ene. Kl. 4 vandt hun en Ambe i Lotteriet; Kl. 5 fik hun at vide, at en nye afdød Onkel havde testamenteret hende 10000 Gylden: og Kl. 6 fik hun et Brev fra fiin Kjæreste, at han nu var istand til at gifte sig, og ønskede at føre hende hjem som sin Brud.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Den berømte preusiske Læge Statsraad Hufeland forsikkrer som Kjendsgierning, at man ved at koge et Menneskes Urin med et Vitriolpulver kan bringe samme Menneske, om han end var flere Mile borte, under Kogningen til at svede, og derved helbredes for Gigt, Som et Beviis paa Pengemangelen blandt Almuen i Engeland fortalte nylig en Hr. Attwood i Underhuset, at en Slagter maatte betale en Haandværker med en Kalvekølle, og da Denne skulde have Barn til Daaben, maatte han bede Præsten at skjære sig saameget af Køllen som tilkom ham for Daabshandlingen, (Det maae have været En af de fattige Vikarer. En engelsk Sogneherre kunde han ikke have budet mindre end den hele Kølle.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
J Paris havde man den 18 Februar om Morgenen et Lysluftsyn, der udbredte saadan Glands, at er Skildvagt raabte Brand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
J Manchesters Commediehuus har en Tyv nylig ladet sig indelukke efter Forestillingen, og stiaalet hele Aftenens Jndtægt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Ogsaa Theaterdirecteur Kunst i Brunsvig, som stod høit i Hertugens Yndest, har pludselig forladt Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Stiftsoverretsprocurator Blom i Christiania har fra sagt sig den ham tilkommende Titelrang som Justitsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Den berømte Skuespiller Eslair i München var bleven saa kjed af de skadefroe og kaade Kritiker, hvormed der idelig blev stukket efter ham i de offentlige Blade, at han endelig indkom med Ansøgning om sin Afsked; men hædredes derpaa med følgende kongelige Beslutning: "Den brave Kunstner Eslairs Afsked kan paa ingen Maade tilstaaes; det vilde være at opoftKunsten for Kritiken. Han maa beroliges med det Forsikkring, at han har mit og vist enhver Kunstfor standigs bifald, som min fulde Tilfredshed. Overhovedet bliver Kunstpersonalet ved mit Theater at betydat det har at stræbe efter mit og det dannede PubliDagbladskriverne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
(Af Kjøbenhavnsposten, den 5te Marts.)¬ J Tirsdags hændtes den ulykkelige Begivenhed, at en Tjenestepige, der, ved at tage Tøi ned fra Loftet, kom en derværende Luge for nær, styrtede igjennem den ned i Gaarden. Hun blev strax bragt paa Hospitalet, og har ved det ulykkelige Fald brukket Benet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
- J forrige Uge indlagdes paa Frederiks Hospital en Mand, der, ved at kjøre ind af en Port, ved Uforsigtighed havde forslaaet Hovedet mod Porthielken, og en Arbeidskarl, der ved at kløve Brænde havde sønderhugget sin ene Haand med Øxen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Hestemarkedet her i Byen den 9de Dennes begunstigedes af det gode Veir, hvilket for en Deel var Aarsag i at der indfandt sig mange Sælgere. Af Prangerne blev en Deel, især Vallakker, opkjøbte saavel her, som Dagen i Forveien ved Sundbye Marked, saa at flere Kobler kom herigjennem og gik sønder paa. Det var ikke behageligt for Hesteelskeren, iblandt den Mængde unge Plage, som falbødes, at finde faa eller ingen af solid Bygning. Det stadfæster den Erfaring: at Bønden ikke er omhyggelig hverken med Hensyn til Valget af Moderen, eller Hingsteen; han betænker ikke, at den Vantrivning, som falder efter en lille feilfuld Hoppe og en maaske endnu uslere Hingst, omtrent koster ham det samme at opføde, som et af sunde stærke Forældre avlet Føl, der dog indbringer ham det 3dobbelte ved Salg. Hans Hu og Attraae staaer meget ofte ikkun til at faae sin Hoppe bedækket for saa lav en Priis som mueligt; findes der altsaa, hvilket destoværre altfor ofte er Til det, i hans Bye eller Egn en nok saa ussel Hingst, saa bringer han hellere sit Øg derhen, og betaler 1 Mk. end at han skulde søge en kronet Hingst 1 a 2 Mile borte, thi der koster det ham undertiden 1 Rbd. - Hestene præsenterede sig iøvrigt ikke saa godt i Aar, som ellers, hvilket farmodentlig maae tilskrives den vanskelige Høe- og Kornhøst, og besynderligt er det, at der, som en følge heraf, ikke hidtil har yttret sig flere Sygdomme blandt Kreaturene. - Priserne ved dette Marked vare omtrent som ved det Forrige.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Blandinger. Ved Landsoverrets=Dom af 11te Januar i en Sag, betræffende en efter Kammerjunker Mylius's Reqvisition foretaget Fogedforretning hos Procurator Bang paa Linderumgaard, hvorved han attraaede sig sat i Besiddelse af bemeldte Linderumgaard, og en iligemaade requireret Arrest i samme Eiendom, hvilke fornævnte Forretninger ved Fogdens, Justitsraad Poulsens, Kjendelser bleve nægtet Fremme, er dømt: De Jndstævnte, Procurator Bang og Fogden Justitsraad Poulsen, bør for Appellantens, Kammerjunker Mylius's, Tiltale i denne Sag fri at være.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Under Overbestyrelse af den hæderligt bekjendte Astronom Hr. Etatsraad og Prof. Schumacher i Altona, vil nu udkomme 9 Specialcharter og et Generalcharte over Holsteen og Lauenborg, udarbeidede med den største Nøiagtighed. J et Tidsløb af 10 Aar er disse Charters Fremkomst bleven forberedet. De specielle Kort ere efter en Maalestok af 3 Decimaltommer paa Milen. Det første Blad, som skal indeholde den sydligste Deel af Landet, indbefattende det hamborgske Gebeet, vil snart udkomme; foreløbigen og som Prøveblad overraktes Hs. Majestæt Kongen i f. A. et Kort over Segeberg og dets Omgivelser; men da Stikket af dette Kort ikke aldeles svarede til Hr. Etatsraad Schumachers retfærdige og strænge Fordringer, er det ikke kommet i Boghandelen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Aalborg Kirker. Jmorgen (Fredag) prædiker i Frue Kirke Hr. Pastor Almstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Bekjendtgjørelser. Skanderborg Amtstidende. Hans Majestæt har ved allerhøieste Resolution, paa den høikongelige Generalpostdirections Forestilling, allernaadigst tilladt, at "Skanderborg Amtsavis og Avertissementstidende", som redigeres af Literatus Julin Fabricius, samt trykkes og udgives af Bogtrykker A. C. Fogh i Horsens, maa forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. Dette Blad, som indeholder saadanne Æmner, der have en for alle Stænder gavnlig, lærerig og underholdende Tendenz, har hidtil fundet velvillig Modtagelse paa dets Fødested, hvilket giver Haab om, at det ogsaa i videre Omkreds maatte finde velvillige Læsere, som ville finde Behag i det Gode og Jnteressante, og overbære med de Mangler, som denne Tidende deler med flere af dens Brødre. Hvo som vil beære dette Blad med Abonnement, haver at bestille samme paa samtlige Danmarks Post. comptoirer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Den Leilighed, som beboes af Hr. Lieutenant v. Gede, i Gaarden No. 414 paa Allgaden, der bestaar af 3 Værelse, med Kjøkken, kan faaes tilleie til Paaske Flyttetid. Hauge- og Blomsterfrøe, Frugt- og Plantage træer m. m., alt frisk, ægte og af bedste Sorter, er nu at faae, og det for billigste Priser, hos Undertegnede. Priscouranter derover faaes gratis. H. P. Beyer, Gartner, ved Reberbansporten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede underhaanden at bortsælge min eiende og iboende Gaard, beliggende paa denne Byes nordre Gade, med tilhørende Plads til Fjorden og Frugthauge. Gaarden, der kan tiltrædes strax eller til næstkommende 1ste Mai, er særdeles godt beliggende for Sildesalterie, og bestaaer af: et Stuehuus paa 17 Fag, deels Ceg og deels Fyrebindingsværk, et Salterhuus, 8 Fag, Grundmuur, og et Sidehuus, 8 Fag, deels Grundmuur og deels Bindingsværk, alle teglhængte og de 2de sidste af Nyt opførte forrige Aar. - Endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommene. De Lysthavende ville behage snarest mueligt at henvende sig enten til Undertegnede eller til Hr. Skipper Chr. Christensen heri Byen, for at afhandle det Fornødne. Løgstøer, den 26de Februar 1830. Niels Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-11
Auctioner. Efter Requisition fra Hr. Procurator Nørbye heraf Byen, som Befuldmægtiget for vedkommende Pante- og Udlægshaver, bliver Gaarden Frydenstrand, i Frederikshavn, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction, Tirsdagen den 27de April, førstkommende, - 11te Mai 2den - 3die - - - 25de Mai hvilke samtlige 3de Auctioner afholdes paa selve Gaarden, hver Dags Formiddag Klokken 11. Eiendommens Bygninger bestaae af 70 Fag Muur- og Bindingsværk, godt vedligeholdte og paa ubetydeligt nær, teglhængte, samt i Brandkassen forsikkrede for 8690 Rbd. Til Eiendommen hører en meget smuk Hauge og en Deel Jord, der grændser til Gaarden. J en af Bygningerne holdes Frederikshavns Kjøbstæds og Horns Herreds Ting, og i en anden, der dog er isoleret de øvrige Bygninger, ere Jurisdictionens Arrester, samt Arrestforvarerens Bopæl, hvorfore Eieren indtil videre nyder en aarlig Leie af 80 Rbd. Sølv og 1/2 af de af Eiendommen svarende Skatter. Conditionerne ere, forinden Auctionen, til Eftersyn hos Requirenten. Dette bekjendtgjøres herved til enhver Vedkommendes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de Aprilsk Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 3die Marts 1830. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Nyeste Post-Efterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Ved Kamrenes Aabning den 2den Marts har H.M. Kongen holdt følgende Tale fra Tronen: Mine Herrer, Med sædvanlig Tillid forsamler Jeg omkring Min Trone Kongerigets Pairer og Departementernes Deputerede. Siden Deres sidste Session have vigtige Begivenheder befæstet Europas Fred, og den mellem Mine Allierede og Mig til Nationens Held herskende gode Forstaaelse. Krigens Fakkel i Orienten er slukket. Seierherrens Maadehold og Magternes venskabelige Mellemkomst have bevaret det ottomanniske Rige for den det truende Undergang, opretholdt Ligevægten og befæstet Staternes gamle Forhold. Under Beskyttelse af de i Tractaten af 6te Juli deeltagende Magter, vildet uafhængige Grækenland reise sig af sine Ruiner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Militair=Forvaltningen i Toulon har nu faaet Underretning om, at 35000 Mand Jnfanterie og 5000 Heste indtræffe der i Egnen. Alle Overofficerer, som ere bestemte til at deeltage i Expeditionen til Africa, have erholdt befaling at holde sig beredte til Opbrud paa første Vink. Admiral Duperre har udnævnt Con fra Admiral Mallet til Chef for sin Generalstab og heiset sit Admiralslag om Bord paa Linieskibet Scipio.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
6 Dampbaade ventes i Toulon, saa at man der hveranden Dag vil kunne erholde Efterretninger fra Algier. Breve over Tunis melde, at Jndvaanerne i Algier lide meget ved Blokaden og derfor ere meget misfornøiede. Deien holder sig bestandig i sit med 300 Kanoner besatte Fort. 44 franske Krigsfanger, som befinde sig der, blive i enhver Henseende vel behandlede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Om Expeditionen mod Algier. (Sluttet, see Nr. 40.). Jndtagelsen af Algier vilde sætte Armeen i Besiddelse af et talrigt Artillerie og 2 til 3000 Heste, som vare skikkede til at gjøre et fortræffeligt let Cavallerie bereden, og som strax kunde sendes til Frankrig. Behandler man Jndvaanerne godt, vilde 4 til 5000 Mand være tilstrækkelige at forsvare den gjorte Erobring. Armeen maatte da deles i 2 Corps, af hvilke det ene maatte rykke frem til Constantina, den fornemste Stad, næst Algier og det andet til Oran og Tremecen. Begge maatte paa denne Marsch følge Havkysten og sætte sig i Besiddelse af de Stæder, som ligge ved den. Det lidet Antal Tyrker, som havde dem besatte maatte sendes til Frankrig, og der holdes krigsfangne thi netop Fordrivelsen af Tyrkerne, som nu i 300 Aar have plyndret og undertrykt Algiers Jndvaanere, vilde være et fortrinligt Middel til at vinde disses Tillid og Hengivenhed. Ved denne dobbelte Expedition vilde aaret bedst vise sig ved de færre Hindringer, som Vel ene vilde lagge i Veien for Transporten af Levnetsmidler, Ammunition og Artillerie. Den Modstand, som de aabne Stæder Constantina og Tremecen kunde gjøre, vilde ei være af meget Betydenhed. Den Division, som skulde bemægtige sig Constantina, maatte have sin Samlingsplads i Bugia, en god Havn, som er omgiven af et frugtbart Land; den maatte bestaae af 12000 Mand, for med Sikkerhed at kunne trænge ind i det Jndre af Provindsen, med Hensyn til den Afstand af 18 til 20 Miil, som skiller Constantina fra Bugia. Den maatte føre Levnetsmidler med sig og være forsynet med et Artillerie af lette Feldtstykker og smaae Haubitser, som kunde føres over Bjergene; Caravaner af Kameler, til at føre Ammunitionen og Levnetsmidlerne igjennem Landet findes der i Overflødighed. - Med Gaver og Befrielse fra al Tribut kunde man vinde de mægtige og talrige Stammer af Bonialbas og Coulos, som boe imellem Bugia og Constantino og giøre dem til vore Bundsforvante. Man maatte paa samme Maade underhandle med Henneskerne, som boe eller rettere cantonnere imellem Atlasbjergene; de vilde selv kunne levere Rytterie, naar de fik en liden Sold. Den liden og ringe befæstede Plads Tifsch, 8 til 9 Mile mere østlig, fortjente at besættes og omgives med gode Værker; den er et godt Bariere imod et muligt Angreb af Tuneserne. Den Division, som skulde drage mod Oran og Tremeeen, maatte ligeledes følge Havkysten og bestaae af 8000 Mand. Man maatte betjene sig af de ovenfor angivne Midler, for at naae en Alliance- og VenskabsForbindelse med den mægtige Stamme Bens Ammer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Da man kunde befrygte at Englands Jalousie snart vilde foranledige Keiseren af Marocco til at angribe fra denne Kant, saa vilde det være raadeligt at dække Landet med en saadan Jnvasion ved at befæste Tremecen, ligesom Oran. Jøvrigt vilde Jndvaanerne og Jøderne, naar de behandles godt af de nye Herrer, let og uden synderlig Møie, kunne vindes af dem. Jmanerne vilde kunne vindes ved Pensioner og ved at tilstede dem fuldkommen fri Religionsøvelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Naar man da desuden kaldte de taleige europæiske Udvandrere til Landet, som nu regelmæssig tage Veien til Amerika, ved at indrømme dem uden Vederlag en Deel af de umaadelige Strækninger af udyrket Land, som Regentskabets Tyrannie for længe siden have nødt de tidligere Agerdyrkere til at forlade, saa kunde man derfor paalægge dem Krigstjeneste, under Navn af Milits, som en Slags Lehnspligt. Efter nogle Aars Tjeneste kunde de franske Soldater ved de samme Fordele holdes tilbage i Landet og fordeles i Militair Colonier, efter Romernes Exempel, i Stæderne langs Kysten og i det Jndre. Ved Forbindelser mellem disse og de europæiske Udvandrere, vilde Frankrigs Herredomme i disse skjønne Provindser mere og mere befæses og omsider være urokkeligt. - Hvilke umaadelige Fordeele vilde ikke Frankrigs Jndustrie og Handel kunne drage af en Befolkning af 2 Millioner Jndvaanere, som i et saa sundt og saa overmaade frugtbart Land vilde formere sig med en beundringsværdig Hurtighed. Besiddelsen af dette Land vilde befrie Frankrig fra den uhyre Tribut, som nu gaaer ud af Landet for Olie, Silke, Bomuld, Jndigo og Tobak. Alle disse Producter vilde kunne voxe der i Overflødighed og Franstrig kunde da dermed selv forsyne en Deel af det øv tige Europa. Erobringen af Algier vilde kunne trøste og skadesholde Frankrig for det saa meget beklagede Tab af Rhingrændsen, og befæste en, af fine tidligere Triumpher stolt Nations Hengivenhed for en Regjering, som gjorde noget for dens Hæder. Denne nye Colonie vilde drage den Mængde forrige, exalterede, selv uro Auge unge Mennesker til sig, hvilke efter en stor Revolution findes overalt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-13
Fra den religiense Synspunkt vilde det være en Ære for Kirkens ældste Søn, at anvende Christendommens hellige Jld og oprette Christi Altere i de Provinser, hvor Augustinus og Cyprians Bispedømmer blomstrede og hvor Kjerlighedens Religion engang udbredte en saa blændende Glands.