Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-05
Blandt de Taler som vare blevne holdte ved Festen sidstl. 28de Mai var især Cancelliesecretair Algreen-Ussings bleven optaget med det meest levende Bifald og uophørligen afbrudt ved Forsamlingens Bravoraab. Følgende er et Uddrag deraf: "Man taler nu saameget om Offentlighed, mine Herrer, og det er ogsaa en skjønne Ting, og man kan ikke let sige for meget til dens Roes. Men man maa ogsaa hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning. Thi see, der gives mange Mennesker, som ere de største Venner af Offentlighed, saalænge det blot angaaer Andre, men som ikke kunne taale den mindste Offentlighed, saasnart det rører ved dem selv. De ville have Pressen fri, kun ikke imod dem. De ville have Misbrug afskaffede, kun ikke dem, hvoraf de selv høste Fordeel. De tre mod Privelegier og Monopoler, kun ikke dem, hvoraf de selv skumme Fløden. Men en saadan Aand kan ingen Frugter bære. Man skal hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning, imod sig selv, som imod Andre. Det er ikke i Statstyrelsens øverste Grene allene, det er ikke blot med Hensyn til Statsgielden og Landets Finantser, at vi ønske Offentlighed. Vi ønske den ligesaameget i de underordnede Bestyrelsesgrene, med Hensyn til mange lokale Gjenstande, i Communalvæsenet, Skolevæsenet, Fattigvæsenet, og saamange andre Gjenstande, som kunne kaste Lys ud over Landets Forfatning. Her gielder det derfor, at Enhver giver Luft for det som han har under sin Bestyrelse, og at han i sin Kreds søger at forjage det overalt saa forhadte Hemmeligholdelses-System. Og jo sjeldnere det er at see, at en Embedsmand giver Exemplet paa en saadan Offentlighed, destommere fortjener det at paaskjønnes i de enkelte Tilfælde hvori det skeer, og det fortjener dobbelt at paaskjønnes i en Tid som den nærværende, hvor det er af yderste Vigtighed, at Stænderne, og med dem hele Folket, erholde den muligst fuldtændige Kundskab om Landets Tilstand. Som en saadan Rand fortjener derfor med høi Agtelse at nævnes Byfoged og Borgemester Ræder i Horsens, der nylig ved Trykken har offentliggjort en Udsigt over denne Kjøbstadsbekonomiske Tilstand, og derved givet det første Exempel paa Offentlighed fra Authoriteternes Side i Communalvæsenet, et Exempel, som det er glædeligt at see, at en anden Kjøbstads Øvrighed, nemlig Magistraten i Aarhuus, har efterfulgt, idet ogsaa den nys har offentliggjort et lignende Regnskab over denne Byes Jndtægter og Udgifter. Vi ville haabe, at disse Exempler maa finde mange Efterlignere, og at navnligen Hovedstadens Repræsentanter og Byens Magistrat ville lade sig dette være magtpaaliggende. De ville derved opfylde et Ønske som med hver Dag bliver mere levende hos alle Borgere, og paa hvis Opfyldelse de synes at have det retfærdigste Krav. Odense, den 2den Junii. Efter at Hs. K. H. Prindsgouverneuren i Fredags havde fulgt sin høie Gemalinde til Faaborg, hvorfra Høistsamme ved Middagstid afgik til Sønderborg paa Dampskibet Mercurius, ført af Capt. Ellbrecht, tog Hs. K. H. samme Dag Faaborg Byeanliggender og offentlige Indretninger i Øiesyn, dinerede og overnattede derpaa hos Hr. Grev Bille Brahe paa Hvedholm, og inspicerede næste Dag ligeledes Assens, hvorfra Høistsamme, efter bivaanet Gudstjeneste, reiste tilbage hertil og ankom Søndag Middag. Samme Aften beærede Hs. K. H. Groteskandserens Benefice med sin høie Nærværelse. J Morges afreiste Hs. K. H. herfra til Bogense.