JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Handels=Efterretninger. Lissabon den 3. Jul. To rige Skibe ere komne fra Bengalen i vores Havn; man venter med det første endnu tre andre, saa og 7 fra China, og tre fra Malabar Kysten, hvis Ladninger for største Deelen ere for Engelsk og Fransk Regning Paris den 30 Junii. Vor Commerce=Tractat med de forenede Nordamerikanske Stater er endnu ikke sluttet. Congressen har gjort 8 Forslage, af hvilke vort Ministerium har forkastet 3, fornemmelig det, at forsyne vore Øer med Meel; man tillader dem kun at bringe did Oxer, Bukke, Fiærkreature. alle Slags Træe o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Det er endnu uafgjort om de faae Lov til at forsyne dem med Stoksisk, man troer ikke, at de kunne antage vore Sukkere til Betaling, men at de som tilforn kun ville gaae tilbage med Si rop. Omendskiønt nu disse Jndskrænkelser for vore kiære Allierede ikke kan andet end være dem ubehagelige, saa kunne vi dog umueligen for deres Skyld lade vor Handel og Skibsfart forfalde.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
London den 24. Jun. Førend Americanerne vare underrettede om de i sidste Februar. fastsatte Provisional=Artikler, havde Staten Rhode Jsland, saavelsom og nogle Provindser af Ny Engeland, antaget følgende Paalæg, under Navn af Taxter til Renternes Betaling af de offentlige Laan, og til Betalingen af de Penge, Regieringen har behøvet i Aaret 1773.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Paa Jndførselen. af Rog= og Snustobak 3 Pence court. pr. Pd. The Bohe = Fiin Thee = 1 Shl. . . . Kaffe og Cacao 1 Pence = = Viin frembragt i Landet af Æbler og Bær . . . for et Fadd. En Billiard betaler aarlig 2 Pund Sterl. Et Spil Kort, 1 Shl. Hunde af alle Slags aarlig 2 Shl. og hvo som holder meere end een 6. aarlig for hver for indbragt Top=Sukker 2 Pence af Pundet.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
dito Chocolade, udenlandsk Viin, Brændeviin og Vestindisk Rum i Shl. for en Gallon for enhver indført Karet aarlig 50 En Phaeton En anden Vogn med 4 Hjul 30 Shl. . dito med 2 Hjul Af alle andre undenlandske ManufacturVarer (Salt undtagen) betales halvtredie Procent af Værdie NB. Rhode-Jrlands og Connecticuts Penge ere 33 en trediedeel Procent slettere end Sterl. Schwedt den 15. Jun. Sverrig bringer sig stedse meere i Veiret ved de mange Handels Fordeele, som Kongen aldrig efterlader at forunde dette Rige, hvor de kunne have den tilsigte de Virkning. Det ostindiske Compagnies Octroys Fornyelse have vi alt anmældt. Den bestaar af 33 Artikler, hvoraf den tredie tillader fremmede at tage Deel i dette Compagnie med de samme Fordeele, som Svenske Undersaattere. En mærkelig Bevilling, som endnu ikke har været tilstaaet noget andet ostindisk Handels=Compagnie.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Algier den 28. Junii. Alting er her i stor Bevægelse, da vi have faaet Efterretning, at Spanierne have i Sinde at bombardere vor Stad, efterdi Deyen ikke vil giøre nogen Fred med dem. Her ere gjorte de største Anstalter til at forsvare os paa det meest levende imod det fiendtlige Angreb.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Madrid den 7. Jul. Den 2 hujus er vores imod Algier bestemte Eskadre under Don Antonio Barcelos Commando gaaen under Seil fra Carthagena. Den bestaaer af 4 Linieskibe, 5 Krigsfregatter og 40 til 50 Schebeker, Kanonbaade, Bombardeergalioter m.v. Førend Søetropperne gik om Borde, blev i Carthagena foretaget en stor og prægtig Procession med den hellige Jomfrue deel Carmens Billede. Det blev baaret af Capitainerne paa Krigskibene, efter hvilke fulgte Capitainerne paa Fregatterne med den hellige Josephs Billede. Alle Officererne og Tropperne, af Garnisonen ledsagede Processionen. Da de vare komne til Dammen, gjorde den heele Eskadre en Generalsalve til Ære for Skytspatronessen, som blev indskibet om Borde paa Schaluppen, Princessen af Asturien. Dom Antonio Barcelo var Styrmand, og Officererne roede, alle klædte i Galla Dragt. Eskadren var zieret med Flagge og Vimpler, og laae i 2 Linier. Da Skytspatronessen, foer der igiennem, skeede fra Admiralskibet 21 Skud, hvilke af alle de andre bleve besvarede. Den Barcello bragde selv billedet og Borde paa sit Skib, hvor det staar under en prægtig Himmel. Nu vente vi med Utaal modighed paa Bombardementets Udfald, paa hvilket, som vi vide, Algiererne allerede paa det beste have belavet sig. Neapolis den 8 Julii.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Den 4 hujus endte sig Quarantainen for det Danske Krigskib, Oldenborg, og Greven af Moltke, Commandant paa samme, kom tilligemed de fornemste Office, rer i Land. Den 6. kom Kongen, Søeministeren og nogle Hof=Cavallerer om Borde paa bemældte Skib, og Commandanten blev derefter sat ved det Kongl. Taffel.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Spanske Grændser den 10. Jul. Bombardementet paa Algier vil i dette Øieblik efter al Sandsynlighed allerede være udført, eller og Expeditionen er imod Formodning mislinget. J al Fald venter man i Madrid med Utaalmodighed paa dette Foretagendes Udfald, og imellem Madrid og Carthagena, saa og nogle andre Søehavne ere Relais=Heste bestilte, for i største Hast at bringe Don Barcelos Depescher til Hoffet.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Petersborg den 11. Jul. Om Hs. Keiserl. Majestæts Reise til Frederichshamer at mærke, at Allerhøistsamme indtraf sammesteds den 28 i forrige Maaned. Den 29 om Aftenen kom Kongen af Sverrig dertil under det Navn, Greven af Gott land, og spiiste med Hs. Keiserl. Majestæt ved et Ta sel paa 24 Couverts, ved hvilket ogsaa de Svenske Cavallerer, Grev Krenz, Staldmester von Essen, Marskal Taube og Kammerherre Ahlefeld befandte sig. Denne og forrige Aften vare alle Huuse i Staden illuminerede. Den 30, blev den fra hiin Side af Grændsen herover komne Svenske Geistlighed og Adelen af begge Kiøn indladt til Haandkys. Greven af Gottland spiste med sin Følge hos Keiserinden til Middag. Klokken 5 blev han indført til Hs. Keiserl. Majestæt i det inderste Apartement, hvor Hs. Majestæt og Greven af Gottland bleve sammen indtil Klokken halv 7.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Den 1. hujus spiiste Greven af Gottland med Hs. Keiserl. Majestæt ved et Tafel paa 26 Couverts. Klokken henimod 5 om Eftermiddagen kom Greven af Gotte land anden Gang til Hoffet, forføiede sig til Hs. Keiserl. Majestæts Apartement, hvorfra Allerhøistsamme, med Greven kom Klokken 7 i Forsamlingssalen, og satte sig ned til at spille Kort. Om Aftenen Klokken 9 som perede Greven af Gottland med Hs. Keiserl. Majestæt, ved et Tafel paa 23 Couverts. Den 2 loed Greven af Gottland tilligemed sin Følge sig see ved Hoffet Klokken henimod 12, og underholdt sig med Hs. Keiserl. Majestæt i Forsamlingssalen. Herpaa begav sig Hs. Majestæt ved den sædvanlige Tid med Greven af Gottland til Tafels, som bestoed af 28 Couverts. Til dette Tafel blev ogsaa indbuden den samme, Dag fra Sverrig ankomne General en Chef Posse og Kammerherre Schledin. Klokken halvgaaen 5 kom Greven af Gottland igien til Hoffet, og efterat Hs. Keiserl. Majestæt var kommen ud af sit Apartement ind i Forsamlingen, og havde ganske kort underholdt sig med Greven, satte Allerhøistsamme sig med Greven ned til Spillebordet, hvilket og alle øvrige Personer af begge Følgerne gjorde. Under Spillet behagede Hs. Keiserl. Majestæt ved Generalmajor og Ridder, Hr. Alexander Andrejewitsch Besborodkoiat lade uddeele til Cavallererne af Grevens af Gottland, Følge til Foræringer Guld med Brillanter besatte Tabatiers og andre Klenodier af Guld.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Den 3, som var Dagen, paa hvilken Hs. Keiserl. Majestæt reiste fra Frederichsham, og Greven af Gotte land til Sverrig, begav sig Greven, ledsaget af hans Følge, Klokken halvgaaen 9 til Hoffet, og gik, ved at efterlade sin Følge i Forsamlingssalen, ind i Hs Keiserl. Majestæts Apartement. Da han vendte tilbage igien til sit Logis, blev han af alle Cavallererne i Hs. Keiserl. Majestæts Følge ledsaget dertil. Klokken henimod 10 om Formiddagen tiltraadede Hs Keiserl. Majestæt sin Reise fra Frederichsham under Kanonernes Løsning, og indtraf den 5, her til Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Carlstad den 16. Julii. Langs med Saustrømmen staaer alle 25 Skridt en Underofficeer med 6 Mand, og alle 100 Skridt en Division. J en Tyrkisk Skov blive alle høistammede, og ellers brugbare, Træer nedhugne, og førte til Belgrad J Gradiska er en Tyrkisk Spion bleven arresteret. Gammel Gradiska, som er Tyrkisk, ligger lige over forSaustrømmen; saa nær imod det Keiserl. Kongel. NyeGradiska, at man fra begge Sider kan naae hinanden, med Flinte. Det Keiserl. Kongel. Gradiska bliver gjort til en Fæstning. J det Tyrkiske bygger man et høit Taarn (maaskee et Blokhuus, hvorpaa staae 30 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Polske Grændser den 19. Julii. Fra Crimm mældes, at 50000 Tartarer staae fær lige til at foreene sig med Russerne, og at agere fælles med dem imod Tyrkerne.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Fra Østerrig den 20. Juul. Til det Kongelige Bøhmiske og Under=Østerrigske Hof Cancellie er kommen en mærkværdig Keiserlig Resolution af 29. Maji, som lyder saaledes: "Religionen, som alle Loves første Grundstøtte, tillader en ugift Mandsperson at tage et ugist Fruentimmer, og den giør ingen For stiæl paa Rang eller Classer af Mennesker. Stolthed af Ahner og visse selskabelige Fordomme have opfundet de saa kaldte Mariages de Consciences (Samvittigheds Ægteskaber.) Disse skulle fra nu af og herefter være ophævede, saa at de intet maae gielde imod offentlige Tillys ninger og Forbindelser, der flyde af saadan en Pagt, som Ægteskab er. Hvo som skammer sig ved, offentligen at begaae noget, maae og hemmeligen lade det være. Men hvo som troer at finde sin timelige Lykke og Fornøielse ved en vis Handling, maae ogsaa have Mod nok til at trodse alle Fordomme.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Amsterdam den 29. Juul. De nyeste Breve fra Madrid mælde, at alle modsigende Rygter, som der i de 2 sidste Uger af Jun. Maaned angaaende Expeditionen paa Algier, hvilken nu virkelig er gaaen for sig, har blot været en Stats= og Krigslist, for desto sikrere at overraske Barbarerne. Dette har ogsaa været Aarsagen, hvorfor man har udspredt, ligesom man i de adskillige i Madrid holdte Krigsraade ikke kunde blive enige om denne Expedition.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Aalborg den 7 August. Hans Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget at beære Hr. Greve Otto Diderich Schack Greve til Schalkenborg og Capitain ved det Falsterske Regiments 9de Compagnie med Kammerherre Nøglen, og rangerer i 2. Classe No. 4.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Sidstafvigte Fredag den 1. August. bleve de tvende Candidater Hr. Jørgen Hasselbalch fød i Wistoft paa Mols den 23. Jun. 1745, som i 9 Aar havde været Lærer ved den Latinske Skole i Aarhuus og nu kaldet til Sognepræst til Leerup og Tranum Meenigheder, og Hr. Ole Praem fød i Øsløs Præstegaard den 14. Jun. 1758 og kaldet til adjungerende og succederende Sognepræst til Øsløs, Vesløs og Arup Meenigheder, indviede til det hellige Lære-Embede. Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppens Ordinationstext var en Fortsættelse af Forklaringen. over Hof. 14. v. 6. 7. - Af Ordinatis prædikede Hr. Hasselbalch over forelagde Text. 2. Cor. 4, 5. og den foregaaende Jntimations=Tale holdt den residerende Capellan Hr. Wandall over Matth. 4. v. 20.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Sndtil videre, vil raffinerede Sukkere og Sirup saavel ved Aalborg Sukker=Raffinaderie, som dets Oplags Commissionaire Hr. Niels Giørup i Viborg til følgende Priiser blive at bekomme. Canari. 28 s. Pundet.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Fiin fiin, 24 s. Pd.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Fiin Raffinade 23 s. Pd. Ordinair dito 21 s. Pd. Melis 19 s. Pd. Hvid Candi. 29 s. Pd. Lysguul dito 24 s. Pd. Guul dito 23 a 22 s. Pd. Lysbruun dito 21 a 20 sk. Pd. Bruun dito 19 a 18 s. Pd. Mørkbruun dito 16 s. Pd.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Hvid Puddersukker = 16 s. Pd. Guul dito 13 s. Pd. Bruun dito 11 s. Pd. Candi Sirup = = 15 s. Pd. Bruun dito. 5 Rigsd. 100 Pd. dito dito . 5 og en halv s. Pd.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Aalborg Sukker=Raffinaderie den 7. Augusti 1783. Soetman, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Bekiendtgiørelse. pitsbart en komistragisk Tildragelse for vort pædagogiske Aarhundrede, oversat af det Tydske, nylig udkommet fra Viborg Bogtrykkerie, kan faaes til Kiøbs for 3 Mk. 8 s. her i Aalborg hos Wandall. Olle afgangne Oluf Sørensen Wigs Credi= og Debitorer ind el kaldes at møde i Stervboets Gaard til 30te Dagen, som efter Vedkommendes Begiering er udsat til den 9 Septembr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, de første forat anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale til Stervboet, hvad de ere skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aalborg den 6. August. 1783. Kiær. Wormstrup. sigeledes indkeldes og alle Tømmermester Laurs Lienbergs Cre2 di- og Debitorer at møde i Stervboets Huus Løverdagen den de første for at beviisliggjøre deres anmældende Krav, og de sid 4. Octobr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, ste for at betale, hvad enhver til Stervboet maatte være skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aalborg den 6. August. 1783. Kiær. Wormstrup. af det paa Asdahls Forstrand i sidste Novembr. Maaned for1 1 ulykkede Hollandske Orlogskib, Zirickzee kaldet, dets biergede Mandskab, skal en Matros, ved Navn Ewont van der Maas. formedelst sin Svaghed opholde sig her i Jylland, og da hans Familie i Holland er i Uvished, om han endnu lever; saa anmodes tienstlig, at han eller de, hos hvem han maatte opholde sig, vilde tilkiendegive mig hans Tilstand og Opholdsted, paa det jeg samme til Vedkommende kan indberette, og indhente Ordre at understøtte ham, om fornødiges. Aalborg den 30. Jul. 1783. Lauriz Winde.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Hos Klokker Milling faaes den 4de Deel af Niemeiers Caracteristik, Youngs Natte Tanker, Anhang til Jesu Levnets Historie, Birchs Bibelske Historier, Moral for Fruentimmer, Morgenstiernes danske Landvæsens Forfatning, Trojels Biblicthek for Menneske=Slægtens Historie, den tydske Musæus.
Jyske Efterretninger, 1783-08-08
Jorsdagen den 19. Jun, sidstleden om Morgenen udi Lovelbroe er paa en Vogn uden for Døren sat en liden rød og hvid Æske, derudi var en guldtakkeret Galon med ophævede Blomster til en Hat, glat paa den ene Side, og 4 Stykker, sølv Dusker med rødlig Folio udi, bortkommen fra Eieren; Hvesom kan give nogen Efterretning derom, vilde behage at anmælde det i Bogtrykkeriet, da dem loves en resonabel Douceur, og deres Navn fortiet.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Handels=Efterretninger. af Kiærlighed til Næsten, er sidste Søndag bleven bekiendt Wien den 21. Jun. Det nye Establissement, Forening serens Beskyttelse ere under Pressen. Man veed at Greven af gjort i vore Sognekirker, og de Patenter, som forsikkre det KeiBuquoi er Stifteren for denne Indretning, hvis Formaal er at undertrykke Armod og Leddiggang. fordeelagtigere Udsigter til Handelens Formeerelse, som RegieVelstand som udbreder sig over alle Stænder. Daglig vise sig J vores Monarchie hersker en almindelig Rolighed, og en ringen omhyggeligen betiener sig af. Man har og det sikkerste Haab om en velsignet Korn og Viinhøst, saa at man i mange Aar ikke har havt den saa god. flod, at de ældste Folk et kan erindre sig noget Exempel derpaa. Polen. J Biergene i Cracau har været en saa stor Vand Heele Landsbyer ere bortskyllede. Møller, Broer a., ere bortrevne, og Ager og Eng er bedækket med saa megen Ureenlighed, at der behøves mange Aar til at rense dem. Meget Qvæg er druknet, og man har seet mange Mennesker døde at flyde om. Vandet kom Kl. 2 om Natten, og ganske uventet oversvømmede Egnen. de Vestindiske Producter falde stedse, og drage mange Kiøb Marseille den 3 Julii. Endnu ligger her Handelen stille, mænds Fald efter sig. Ogsaa er for Fragtfarten den gyldne Tid reent forbi; thi man giver paa Hamborg kun 60 M. Lybsk. paa Holland 45 fl., og saaledes i Forhold til andre Steder. Fragter. Nylig er et Dansk Skib fragtet til Smyrna og Am Dog have de Danske hidindtil været temmelig lykkelige i at faae sterdam til 87 en halv holl. Gylden pr. Læst. De Svenske Skibe ere alle gaaede efter Salt.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Alicante den 1. Juul. J forrige Maaned kom her de Danske Skibe: Neptunus, Skipp. Madsen fra Marseille med forskiellige Varer, bestemt til Philladelphia, her indtog det noget Salt. Flora, Skipp. C. M. Dirck fra Amsterdam, bestemt til Carthagena med Gods; og i Carthagena Neptunus, Skip. C. Sommer fra Remina til Amsterdam med Svovel. ugust. Egne et forskrækkeligt Uveir, hvilket i Besynderlighed har anretParis. J Overgaards havde vi her og i de omliggende des Bois paa Landeveien til Orleans. Lynilden har 14 Gange tet stor Skade i Ville d'Avre, i Vauvres og i St. Genevieve, tændt an, dræbt 4 Personer og beskadiget 8 til 10. Jblandt de første befinder sig den der værende Taarnvægter, som Lynilden, ligesaa stærkt paa andre Steder i Kongeriget, som her. Om ihielslog i sin Embedsforretning. Desuden har Uveiret været ugiennemtrængelig Taage; henimod Natten bliver den endnu Dagen er her skrækkelig hedt, og Solen er indhyllet i en næsten tykkere, og ikke sielden hører man Torden langt borte. rikanske Skibe fra Rbode Jsland med Tobak, Tran, o. s. v. London den 15. Julii. J Løverdags Morges kom 10 Ame paa Themsen. De medbragte den Efterretnig, at Amerikaner indien; og at forskiellige Jnteressentere til den Ende have skudt ne ere alt alvorligen betænkte paa at anlægge Handel paa Ost dette Anlæg kommer i Stand, saa falder ventelig en stor Deel sammen, for fælles at udruste Skibe i denne Hensigt. Naar af Europæernes Udsigter, om Fordeelen af denne Handel bort; komme i Stand, saa bliver der vel stedse mange Ting, man fra naar dertil de indenlandske Manufacturer, som ikke vil feile, snart ne da seende de nye Stater, som de ei have i Mængde inden deres America kan lade komme til Europa, men hvad skal Europæer egne Grændser,
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Riga den 24. Jun. J St. Petersborg skal man have opdaget en gruelig Hob falske Bancosedler, saa at de i Vægten skal udgjøre ikke mindre end 5 Pud. Egentlig skal de være komne fra Machilov; og i Sclow har man fundet for 150000 Rubler, som alt vare bragte i Cours. To Fyrster skal være Forfatterne.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
J den nye Told Tarif findes intet, angaaende en Afgivt, Havne Bygnings Afgivten kaldet, som tilforn her maatte erlægges af Fremmede. Denne vilde Magistraten desuagtet gjerne blive ved at lade oppebære, hvortil den fandt største Deelen af Kiøbmand skabet villig. Den Danske Consul satte sig tilligemed den Svenske alvorligen imod, at erlægge nogen Afgivt, som ikke Told=Lo venne authoriserede, og ere de alle Magistratens Jndvendinger uagtet, fast vedblevne deres Paastand. Saaledes betales den ne Afgivt nu hverken af Danske eller Svenske Skibe. Efter Consulens Hr. Nissers Begjæring, bliver saadant herved bekiendtgjort, paa det at de, som handle paa Riga, derom kunne være underrettede, om maaskee en eller anden af deres Commissionairer kunne endog af Uvidenhed eller Upaapassenhed endnu betale og beregne dem denne Afgivt.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Frankfurt den 16. Julii. J den Oberrhinske Kredses sidste Forsamling er der gjort en nye Mynt-Forordning. Gamle og nye Franske Louisd'orer, og Preussiske, Sachsiske og Hessiske Pistoler skulde fremdeles have Cours i Handelen; dog maae ingen tvinges til at antage dem.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Udtog af en Hessisk Officeers Skrivelse fra Westburypaa Long-Jsland den 20. Maji.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Nu komme vore Fanger ind; i forrige Uge ere over 1000 Mand af dem komne til deres Regimenter, og om nogle Dage venter man den anden Transport af dem at indtreffe. De fleeste Jndvaanere her ere aldeles ikke for Freden, men ønske meget meere, at Krigen igien maatte begynde paa nye. Efter min Jndsigt vil dette uroelige Rige endnu i mange Aar ikke komme i Rolighed. Nu allerede, da 2 Armeer have Opsyn med det, hører man allerede til mange Uordener. Kongressen vil derfor, allerhelst i de første Aar, have nødig at holde en god Armee, paa Benene, paa det den kan holde disse til Oprør hengivne Mennesker i Tømme. Vor Afreise herfra vilde have skeet i denne Maaned, om ikke følgende Aarsager havde forhindret det. Først maae alle vore Fanger komme ind, for det andet ere over 9000 Loyalister blevne bragte til Nyeschotland, og deres Skibe ventes nu daglig tilbage: ligemaade afgaaer endnu en Transport af saadanne Folk om nogle Dage derhen. Alle Skandser ere allerede gjorte ledige paa Kanoner og Ammunition, og blive bragte paa Skibene. General Carleton og General Wahing ton have for 14 Dage siden havt en Sammenkomst i Philipshuus, 20 Engelske Mile fra Nye=York, og der spiist sammen til Middag. J Nye=Pork ere Levnetsmidlerne nu meget lette, da Amerikanerne bringe nok af alle Tingi Staden til Salg; men her er endnu alting meget dyrt.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Vi tænke endnu i denne Uge i Egnen af Nye=York at gaae i Leier ved Havnen, efterdi intet Qvarteer kan bestilles for de mange indkommende Fanger, hvis Tal regnes paa 10000.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
London den 29. Jul. Nyland, den bekiendte Kobberstikker, om hvilken for hen er mældet, har i Løverdags tilendebragt sit Forhør, i Old Balley; han er befunden skyldig, og dømt til Døde.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
Det staaer nu derhen, om Kongen, der ellers har havt stor Naade for ham, og af hvem han nød en Pension af 2000 Pd. Sterling, vil pardonere ham. For nogle Aar siden havde Nylands Broder begaaet et Strateurov, og var derfor dømt til Døde. Denne Nyland, der nu befinder sig i lige Omstændigheder, havde just den Gang noget for Kongen i Arbeide, hvilket han maatte forrette i det Kongel. Pallads. Kongen saae til, og da han mærkede, at Manden syntes at være noget forrigfuld, spurgte han ham, hvad han feilede, hvorpaa Nyland berettede Kongen sin Broders Tilstand, hvilken strax pardonerede ham. Om den Ulykkelige nu for sig kan faae den Konge Naade, som saa let blev ham bevilget for sin Broder, maae snart vise sig. Nyland viiste sig under hans Forhør, og i de frygtelige Øieblikke selv, da de Edsvorne efter Forhøret erklærede ham skyldig til Døden, med megen Sagtmodighed og Standhaftighed. Da dette Menneske havde sit rigelige Udkomme, og befandt sig i gode Omstændigheder, er det ubegribeligt for mange, hvorledes han kunde begaae den Daarlighed at giøre falske Vexe, ler, hvorfor han nu maae betale med Livet. Det er Skade for denne Mand, der var en af de første i sin Kunst.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
For et Par Dage siden blev en Tvistighed af et ganske andet Slags paakiendt ved Retten. To Advokater vare komne i en heftig Strid med hinanden, og den ene havde givet den anden saa vældig en Munddask, at to Tænder faldt ud af Munden. De Edsvorne, da de fandt at den, som mistede Tænderne, havde været den angribende Deel, dømte den anden vel til en Skadesløsholde, se, men Mulcten bestod alene i en Engelsk Pienning, saa at enhver af de mistede Tænder kom ikke meget høiere at staae end en halv Skilling i Værdie.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
J Gibralter bliver meget ivrig arbeidet paa Huusenes Opbyggelse. Mange jodiske Familier have allerede vendt derhen igien tilbage. Kongen af Spanien, som saa meget ønskede at hav Gibraltar, har ladet giøre Forslage, der have været med get antagelsesværdige, hvorover man i vores Cabinet raadslog, men dog tilsidst ere blevne forkastede. Der ere blevne budne store Pengesummer, og i Fald Engeland be lere vilde have Besiddelser i Jord Eiendomme derfor, ere ogsaa i dette Stykke store Tilbude gjorte. Mange forstandige Folk, ja selv iblandt Cabinetsministrene, indse vel, at det ikke vilde være ilde gjort, at imodtage de Forslage, som Spanien giør til Byttet, allerhelst, da Fæstningen ikkun er til liden Nytte; men Ministernes Frygt for at giøre sig mindre folkerlig, end de nu allerede ere holder dem fra at modtage Svaniens Tilbude.
Jyske Efterretninger, 1783-08-15
En hertil kommen Vestindianer vandt nyelig i Hazardspil med 100 Pd. Sterling 17000 Pund. Han lod sig af sine Venner overtale til at gaae hjem med hans Gevinst. Han var neppe kommen hiem, førend en lystigammel Bekiendter kom til ham, og tog ham med igien til Spil. Nu tabte han ikke alene igien sine vundne 17000 Pd. Sterling, men endnu 25000 Pund meere, for hvilke han maatte give Forskrivninger.