Jyske Efterretninger, 1784-01-09
Haag den 6. Decembr. Jaholden af den fra det Ostindiske Compagnies Directeurer indgivne Memoire til Generalstaterne. Compagniet erklærer strax fra Begyndelsen, at det har indgivet den Ansøgning af 3. Junii om 14 Millioner Gyldens Understøttelse, blot fordi Compagniet uden en saadan Biestand umueligen kunde bestaae, da dets Omstændigheder vare komne til det yderste, og de ikke uden stør 1ste Ansvar nogen Dag kunde udsætte at fordre deres Høiformaaenheders Svar desangaaende. Compagniets forskiellige Kammerers Kasser vare saa udtømmede, at manikke alene maatte holde inde med at betale Betienteres Penge=Fordringer paa Cap, og den høie Jndiske Regierings Krav; men endog standse alt Vare=Jndkiøb, ja end- og Skibsbygningen. Compagniet havde den 3 Junii kun fordret 14 Millioner, i det Haab, at Regieringen i Jndien endnu selv vilde have en tilstrækkelig Forraad af reede Penge. Men de nyeste Breve fra Jndien mælde netop det modsatte, og at selv de Canaler, hvor igiennem der pleiede at komme rede Penge i Compagniets Casse i Batavia, vare forstoppede. De Jndianske Landsfyrster vilde, naar Compagniet ikke kunde betale dets Gield, snart ophæve deres med Compagniet sluttede udelukkende Contracter, og kalde andre Nationer til sig, hvortil den Engelænderne tilstaaede frie Fart i de Jndianske Farvande, vilde give den første og farligste Anledning. Denne Mangel paa rede Penge kunde ikke heller afhielpes ved nogen Nødmyndt og ved Papiirpenge. Den Ulykke der er ved Papiirpenge er desuden allerede noksom følelig paa Cap, hvor man ved Krigs=Elendigheder og Pengemangel havde været tvungen til at betiene sig af deslige Midler. De der værende Landfolk vilde kun til meget dyre Priser sælge deres Producter for Papiirpenge. Deraf opstod Agerdyrkningens Forsømmelse paa Cap, og Murren iblandt Tropperne, og som det i Compagniets Tieneste staaende Franske Regiment Luxembourg, var opbrudt fra Cap for at gaae til Ceylon, saa havde Cap=Betienterne maattet give deres heele Beholdning 5000 Rdlr. til at betale dets Maanedspenge med; og paa Ceylon, hvor der herskede den yderste Pengemangel, vilde dette Regiments Befoldning ikke foraarsage ringere Forlegenhed. Det Regieringen paa Cap fordrede, beløb sig til 3 Millioner Gylden, og kunde umueligen vægres, ligesaalidet som Fordringen fra Ceylon. I Holland selv forestod der formedelst Compagnie=Handelens Stilstand Fabricant, Leverant, Kiøbmand, Skibs redere og andre den sørgeligste Skjebne. Andre Nationer vilde imidlertid anvende alting, for at betiene sig af saadant til at frarive Holland dets dyrebareste Handelsgreen. Himlen maatte forbyde, at man ikke blev nødt til at begynde particulaire Fart og Handel til Jndien, siden man ikke paa bedre Maade kunde arbeide Engelænderne efter Ønske. Man vilde giøre den trodsige og erobringsyge Naboe, som i Bengalen giver Love, som ved Nagapatnams Besiddelse har Nøglen i Hænder til de Tanjourske Kornmaaaziner, hvorved han meget kan ængste Kefieren af Candia paa Ceylon, og da han ved denne Leilighed fra Neaapatnam ogsaa har Farten paa hine Egne, den største Velvillighed ved Compagniets Ophævelse. Efterkommerne i Holland vilde med Bestyrtselse læ i Historien, at man af Mangel paa fornøden Understøttelse havde ladet et Compagnie gaae til Grunde, som indbragte Staten ved Ud og Jndførsels=Told daglig 1000 Gylden, og med Beretning af alle andre Afgivter, aarlig en Million at Compagniet siden dets Oprettelse følgelig havde betalt Staten over 100 Millioner, hvilken Summe var kun liden imod de Rindomme, som Landet i 100 Aar indirecte havde havt af Compagniet.