Berlingske Tidende, 1793-03-01
Den 6te Martii er Told-Controlleur Ferdinand August Charisins allernaadigst udnævnt til Tolde og ConsumtioneJndspecteur i Arendal; General=Skibsmaaler Joachim Ef del til Tolde og Consumtions Cafferet sammesteds, og DaneLeierdal Røse til Tolde og Kryde Betient i Arendals ToldDistriet. Ligeledes er Tolderen Kammerjunker August Frederich von Brockdorff udnævnt til Tolde og Consumtions=Jnspecteur i Molde og Overrets Procurator Ole Christian Dul til Told og Consumtione=Cafferer sammesteds. Ved Resolution af 8 Martil har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at Aggershuus Stift, i Henseende til Beyvæsenet skal deles i 2de Distrikter, memlig det søndre og det nordre, samt under samme Dato ansat den i Stiftet hidtil værende Generalvemmester, Major Lars Jngier til Generalveimaller, det søndre Distrikt, og Bel=Adjutant Svand Blix til Be mester i det nordre Distrikt; samme Dag er Jacob Peterveln forundt Barsag at nedsætte sig som ApothekeDergen. Den 13de Martii er Saanedegn og Skoleholder HimisPontoppidan Børshandskift har vareresiderende Capillan. Stielskiør ; Personel-Capellan Hr. Andreas Lyng, hars at vare Sognepræst for Kielvigs Pastorat og tilliggende Kir strands Kaper i Vestrimarken; Examinatus Juris Co sten Jensen ganst meret at være Birkedommer og Skriver derAntrachte Birki tven: Jacob Dronnum Savemade skikket at være Justitsraad; Morten Hillesen forundt Bevn. ling at nedsætte sig som Apotheker i Braanæs. Under 22de Martii er Hr. General Krigs=Commissaire Johan Diderich Garne i Naade og efter Ansøgning entlediget sin hidtil haver Thorge som Deputered i Admiralnets og Commissariats=Collegio; Kammerherre og Deputered Hr. striderich Baron von Knabrallernaadigst udnævnt til 4de Degulerid, og forrige Regne og Contradsregner Justitsraadene Matthiesen ligeledes udnævnt aa 8te Danmiered i bemeldte Collegio, samt derhos maadet med General Krig. Commissairs Charatter og Rang. Til Chef for det herved og ante Recision og Contra Deregnings Contoir, hvor samtlige Sør Etatens Regnskaber herefter skal revideres, en bedtil varende paa en Cort for Eqviderings Revisions Contoiret Johan Mismild allernaadigst bemittet : Cancellier, Rasmas Holm forflyttet til Fuldmægtig i bemeldte Regisioner og Contra Beregnings=Contoir, og Erindrings R. visions=Contoiret derimod under samme Dato ophæver. Slutningen af Forordningen om Brændeviinsbrænden og Malevæsenet i de Norske Kiøbstæder a. (See d. Tid. for Februarii Maaned d. A. Side 13.) til Brandeviin maae vilde Bar og Havefrugter uden Consumtions Afgivt anvendes. Af Sukkerfaaer derimod paa de Steder, hvor de kunne haves, erlægges den i Told forordningens 26 Cap. 3 Act. Listemte Afgivt, og maae de ikke føres fra Sutter: Raffaderligne eller fra Stibene uden at Consumtions=Seddel derpaa er tagen og kan forevine, naar det forlanges. De maae itte fra Sutter: Ramaade. tierne eller fra Skibenendlevette uden at Consumtione Sed. den derpaa er foreviist, hvilket Sukker, Raffiademen ene Skipperen ved Paategning paa Seddelen bevidner. De maar ikke føres uden paa sasterte Koustager. De maae være styrtede i Maskekartet inden 3 Dage efter at Sadlener udstedt, med mindre Aarsag til Opholdet forklares paa HovedConsumtione Contoiret. Ved Undersøgning, hane Huus som efter Consumtions Forordningen af 24 Jan. 1682 dene. 2den Afdelings 4 Art. til alle Tiver maae saae Baemen. frie, er Brændeviinsbrænderen imidlertid pligtig at førende. disse Sedler. Men strax efter Forbrugelsen haver han og afgive dem til Hoved Consumtions=Contoiret, alt under Confiskation og under Mulkt af 2 Rdlr. for hver Balle Ma last og Sukkerskum, hver Tønde Sukkervand eller 1000 Pd. Sang, ved een eller stere af disse Urigtigheder maatte findes, eller een eller stere af foranførte Rigtigheder ere forJømte, og erlægges saadan Mulkt af hver den, som i Forseel. sin deltager. Det som saaledes confiskeres, tilfalder den Betieneller bliver ganske til Deling mellem de Betiente, som have ordaget Urigtigheden. Af alle foranførte Mulkter derimod hande bemeldte Opdagere kun det halve; men det øvrige samles en Kage en Understatning og nogen Hielp i Alderdommen for de Underdyne, som have tient troligen, men formedelst Alderdom, Svaghed eller andre Tilfælde ere satte ud af Stand til langer at kunne varetage Tienesten. Da Consumtions=Afgivten af Varer til Brændeviins branden nu for de Norske Stæder er lige med denne Afgivt de Danske Stæder. Kiøbenhavn undtagen, maae herefter som hidtil Brændeviin, der er brændt i Danmark, frit indføres i Norge, og tvertimod det Norske Brændeviin fri indføres i de Danske Kiøbstader uden for Kiøbenhavn. De da det findes, at Afgivten paa det Brændeviin, som fra Hertugdommen indføres til Norge, nu er lavere end Formalings Afgivten i Rigerne af Korn til Brændeviin, vi Hr. Majestæt, for at ikke Ulighed i Afgivt skal være til Hinder i Næringen og Afsætningen, have dette Misforhold ved at forhøie Jndførsels: Afgivten af det Brændeviin, som fra Hertugdommen indføres i Norge, med 1 Sk. per Pot, saaledes, at deraf fornden den mellemrigske Told 20 Sk. og Arelse 18 St. per Tønde eller 136 Potter, og den gamle Consamtion 32 Sk. per Anker eller 40 Potter, herefter endan erlægges af hver Pot 2 Sk. i Jndførsels=Consumtion. Med Passeerseddeler for det Kornbrændeviin, som førte fra een Consumtionspligtig Kiøbstad til en anden, for holdes fremdeles efter det i Forordningen af 17 Mart. 1783. den 2 Art. Litr. A. befalede, dog med det Tillæg, at, inden Parterseddeel udstedes, bør en Angivelse fra en i Staden, boesat Handlende eller Brandeviinsbrænder vare afgiven paa slet Papiir over Qvantiteten af det som udsendes, og om deret brandt i Staden eller tilført, hvilken Angivers eller Afsenders Mavn maae være anført i Passeersedlen. Det Brandeviin, som i en større Qvantitet end 20 Patter uder, for de Consumtionspligtige Kiøbstæder antræffes uden saadan Paffertseddel, er som en indsnegen Vare at betragte og behandle. Med Consumtions Godtgiørelse for de formalede Kornvarer, som fra de Consumtionspligtige Kiøbstæder udføres. forholdes fremdeles efter bemeldte Forordning af 17 Mart. 1783. Man til nærmere Nøiagtighed ved denne Godt, giørelse og i Lighed med den ved Korns Formaaling i foregaaende 3 Art fastsatte Vægt vil Hs. Majenat, at :a. Da af en Tønde Hvede maae fra Mølle føres 14 Lpd. hvoraf de 3 Lpd. regnes for Kli= og Sæk, maae den ved en Tønde Hvedes Formaling betalte Consumtion tilbagebetales ved Udførselen af 11 Lpd. Hvedemeel, og lige Qvantitet regnes for en Tønde ved Jndførselen, og bliver altsaa Consumtionen af 1 Lpd. Hvede, meel ved Ind= eller Udførselen 3 12 Sk. b. Da af en Tønde Rug kan fra Mølle føres 13 Lpd., hvoraf de 3 Lpd. regnes for Klie og Sæk, maae den ved en Tønde Rugs Formaling erlagte Consumtion giengives ved Udførselen af 10 Lpd. Rugmeel, og lige Qvantitet regnes for en Tønde ved Udførselen, hvorefter da Consumtionen for 1 Lpd. Rugmeel ved Jndrog Udførselen bliver 18 Sk. c. Da en Tønde Byg ansees at afgive 3 Lpd. fiint Meel. bliver Consumtionen for hvert Lpd. fiint Bygmeel ved Ind- og Udførselen 2 Sk., hvilket og maae gielde om Havremeel.