Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-02-24
Engeland. J Parlamentets første Forsamling beskjæftigede man sig i begge Huse med Voteringen til den kongl. Adresse; der blev næsten bestandig talt om Jrland, og med Hensyn til Portugal lod Ministeren for de udenlandske Anliggender Aberdeen, sig nøie med at svare paa Marquien af Landsdowns Opfordring: at han i sin Tid, ville beviisliggjøre for Huset, at Regjeringen med Hensyn til Portugal og de portugisiske Undersaattere havde handlet ligesaa klogt, som retfærdigt (3). - Hertugen af Wellington erklærede: at han ville bringe den catholske Qvæstion ved en formelig Bill under Ventilation. Blandt de hæftigste Modstandere mod den catholske Sag, udmærkede sig Grev Winchelsen og Grev Eldon. Hvad der opvakte mest Opmærksomhed, var den afsatte Vicekonge af Jrland Marquis Angleseas Tale, han erklærede: "at han ønskede den strængeste Undersøgelse med Hensyn til hans Forhold, og haabede, at Regjeringen ville handle ædelt og stormodig, og ikke barsk og karrig mod et Folk, som var ædelt og troe, og i lang Tid havde været lidende, som Præjudical-Forholdsregel yndede Marquien ikke Opløsningen af den catholske Foreening, da den aldeles ikke var farlig, kun eet Middel var istand til øieblikkelig at opløse den bele Forening, nemlig at stille Catholikerne paa lige Fod med Protestanterne." Den 10de Februar bragte Hr. Peel en Bill ind i Underhuset om Undertrykkelsen af farlige Foreninger eller Forsamlinger, denne Bill skulle den 13de læses anden Gang og imidlertid trykkes, den gaaer ud paa at Lordlieutnanten skal haandhæve denne Lov, og skal til den Ende blive befuldmægtiget til at vælge 2 Magistratspersoner for at undertrykke enhver Forsamling eller Forening af hvad Navn. Acten er indskrænket til at gielde i et Aar. Det synes imidlertid som at Catholikerne ville spare Regjeringen Uleiligheden, thi efter at den catholske Forening den 9de De har holdt en Forsamling, som varede en heel Dag, har den paa en ubestemt Tid, udsat dens Forsamlinger. Protestanterne i Jrland synes efter de sidste Efterretninger at være urolige og have udstædt hæftige Proclamationer; derimod forholde Catholikerne sig i det hele taget rolige, og synes at imødesee Parlamentets Forholdsregler med Rolighed og Tiltroe. Den 9de Dennes blev i Overhuset indleveret mod 100 Bønskrifter mod de catholske Fordringer, kun 6 vare for dem. J Overhuset bebreidede Grev Longford Hertugen af Wellington, at han havde skjult sin Mening og overrumplet Parlamentet med sine nu værende Hensigter; Hertugen svarede: at det altid havde været hans Ønske, at de catholske Anliggender kunne blive afhandlede, det havde han ofte erklæret og aldrig skjult; men han havde ikke før tordet yttre dette Regjeringens Ønske, for han havde Kongens Samtykke dertil. Den bekjendte O'Connell er ankommen til London. Underveis har han ofte været udsat for voldsom Angreb, og hans Ledsagere have ofte maattet vise deres skarpt ladte Pistoler. Lord Holland spurgte i Parlamentet Grev Aberdeen, om han var beredt paa at fremlægge de Actstykker, der angik Regjeringens Forhold til Dronning Maria da Gloria. Ministeren svarede: at dette ikke kunne skee, førend Underhandlingerne med Keiseren af Brasilien vare tilendebragte; i Henseende til den af Lorden berørte Terceira=Sag, yttrede Ministeren: at han ikke kunne udlade sig derom, da Regjeringen endnu ingen officiel Meldning derom havde erholdt; imidlertid indeholde dog de engelske Blade alle de mellem General Saldanha og Walpole vexlede Breve og Førstes Protest. Marquis v. Barbacena har, formodentlig i denne Anledning havt en lang Conferents med Grev Aberdeen.