JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Cassens Beholding fra sidste Uddeeling 60 - Af disse Efterretninger Nr. 40 til 43. inclusive kan sees, at der i samme Maaned var i alt indkommet 22 Udgift. Er 87 14 Heraf blev uddeelt: Den 14 Novembr. til 60 Huusarme, Syge og Nødlidende i Budolphi Sogn Den 16. huj. ligeledes til 63 Huusarme og Nødlidende i Frue Sogn. Altsaa bliver Cassens øvrige Beholding Er 87 1 Desuden blev og samme Tid den tilsendte 3die Qvartal af de indkomne Renter, 37 Rdlr. 3 Mk. af sal. Himmerigs Legato uddeelt til de i Protocollen anførte 44 Enker og Huusarme her i Byen, der vare udnævnte til at nyde disse Renter.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Til Hielpe-Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Den 13, hujus blev Hr. Wandall tilsendt i Bancosedler. 2 Rdlr. Den 14, blev ham leveret en Bancoseddel med Hosskrift: Lovet være Herren, som har underligen beviist sin store Miskundhed imod os. Er 12 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Dødsfald: J Giødvad Præstegaard Onsdagen den 8, hujus, om Aftenen Kl. 6. Mad. Maren Langgaard, Sognepræstens Hr. Morten Reenbergs Kiæreste. Hun var fød den 25. Jul. 1737. Den 16. her i Byen Mad. Maren Jensdatter, afg. Kiøbmand sal. Christen Jacobsens efterladte Enke, i sit 76 Aar.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, de Dato 13. Octobr. 1775., saa lydende : Vi Christian den Syvende af Glids Naade Konge til Danmark, og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At eftersom forrige Provst udi Kiær=Herred og Sognepræst for Vester= og Øster=Hassing Mernigheder i Aalborg Stift udi Vort Land Nørre Jylland, Hr. Søren Juul Cortsen, hvem vi allernaadigst have beskikket til at være Sognepræst for Tversted, Uggerbye og Rindslev Meenigheder i bemældte Stift, for Os allerunderdanigst haver andraget, at det paaligger ham at aflægge Rigtighed for de publiqve Ting, han, som Provst, har havt under Hænder; og endskiønt Skifte=Protocollerne skal vise, at Skifterne rigtig ere behandlede, og de faldne Børnepenge staaende hos rette Formyndere, paastaaer dog nu værende Provst Hr. Clemmen Kiærulf Spliid en tilstrækkelig Rigtighed, i alle Deele, indtil sit Provste-Embedes Tiltrædelse førend han gi tet Qvitering for Afleveringen; thi have Vi, i Anledning af fornævnte Hr. Søren Juul Cortsens derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Publication udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Aalborgske Jydske Efterretninger 3de Gange efter hinanden maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som enten i Henseende til Skifters Behandling, Børnepenge, eller andre Provste-Embedet vedkommende Forretninger maatte have noget at erindre ved den geistlige Jurisdiction i Kiær Herred, indtil nu værende Provstes fornævnte Hr. Spliids Tiltrædelse til Embedet, at indfinde sig hos bemældte Hr. Spliid i Hammer Præstegaard, for der, enhver for sit vedkommende, at aflægge og modtage vedbørlig Rigtighed, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, forbydendes alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre, eller udi nogen Maade, Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad, Kiøbenhavn den 13. Octobr. 1775. Under Vort Signet, (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Bliver herved alle de, som enten i Henseende til Skiftes Behandling, Børnepenge, eller andre Provste=Embedet vedkommende Forretninger kunde have noget at erindre, ved den geistlige Jurisdiction i Kiær=Herred, indtil min Tiltrædelse til Provste-Embedet, herved indkaldede med Aar og Dags Varsel fra denne Publications Dato, at indfinde sig hos mig i Hammer Præstegaard pr. Aalborg, for at aflægge eller modtage den vedbørlige Rigtighed; skulle nogen i ovenmældte Tid udeblive, have de sig selv at tilskrive den i saa Maade deraf flydende Uleylighed og tage Skade for Hiemgield efter Loven. Hammer Præstegaard den 23. Oct. 1775. Clemmen Kiærulf Spliid, Provst i Kiær=Herred og Sognepræst ved Hammer og Horsens Meenigheder. lige Afgang er Skifte og Deeling allerede tilendebragt med Efter min sal. Hustrue, Maren Biørn Kragelund, hendes døde hendes retmæsige Arvinger, saa enhver til forestaaende Snapsting, 1776, skal blive udbetalt sin Andeel imod behørig Affald. Jeg har og til min Successor i Provste Embedet aflagt Rigtighed for de i mit Provste-Embeds Tid forefaldne Skifter, under Hænder, havte Børnepenge, og andre Provstiet vedkommende Sager, og derfor annammet vedbørlig Qvitering, saa jeg ei veed, at nogen i saadan Henseende kan med billighed have noget at fordre hos mig, eller at tiltale mig for, enten medens jeg endnu lever, eller som efter min Død kunde komme mine Arvinger til Besværing. Jkke destomindre lader jeg dog formedelst min høie Alderdom og mit svage Helbred herved 3 Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og de Aalborgske Jydske Efterretninger bekiendtgiøre, at enhver, som skulde formeene sig at have nogen Fordring, hos mig, eller Tiltale til mig, i hvad Henseende det endog maatte være, vilde dermed indfinde sig hos mig inden Decembr. Maaneds Udgang indeværende Aar, paa det jeg, om det behager Gud saa længe at spare mig i levende Live, kunde ved at fremføre de Beviser, der kan tiene til mit Forsvar, afgiøre al saadan mig endnu uvidende Urigtighed, og derved forekomme saavel al Beskæmmelse for mig selv i Graven, som og al den Uleilighed og Fortred, der kunde ved slig efter min Død forefunden Urigtighed foraarsages mine Arvinger. Barmer Præstegaard den 11. Novembr. 1775. Lauriz Struch Engelstoft, Sognepræst til Sebber og Lundbye Meenigheder udi Sleth Herred i Viborg Stift. gangne Albreth Deichmanns Boes Creditorer, som fordre i Gield efter Ret. hvad dem kan tilkomme efter gjorte Beregning, i Følge det efter ham holdte Skifte, begyndt den 26. Januarii 1770. og sluttet sidstleden 1. Maji, ville nu behage at anmælde dem hos Skifteforvalteren, Raadmand Søren Bloch, for at erholde Anviisninger til Betalings Erholdelse af Vedkommende. Aalborg den 15. Novembr. 1775.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Ja afgangne Mad. sal. Morten Sørensen Hjortes Gaard ikke ved anden derover holdte Auction er bleven bortsolgt, saa bliver samme stillet til 3die og sidste Auction Tisdagen den 28. No. vembr. førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet tilligemed en Deel andet.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Skifteforvalterne i Stervboet efter afg. Lars Jørgensen, Slagter her i Aalborg, lade herved indkalde Stervboets Credi og Debitorer, at indfinde sig i Stervboet 6te Uges Dagen a Dato den 29. Decembr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. de første beviisligen at angive, hvad de kunde have tilgode, og de sidste at betale, hvad de maatte være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aalborg den 17. Novembr. 1775. Paa Lundens bliver næste 5. Decembr. offentlig Auction over en Deel Løsøre af Sølv, Tin, Messing, Kobber og Jern, Borde, Stole, Speile, Linnet, Kiøkkentøy, Gaard-Redskab, en grøn Postvogn, og adskillige andre Ting, a. en Deel gode Faar. Lundens den 9 Novembr. 1775. Fredi= og Debitorer udi Stervboet efter Niels Christensen, som er boede og døde i Wangterp i Torslefs Sogn paa Boller, Gods i Wensyssel, lader Hosbonden, Belædle Hr. Mørck til Boller herved 3de Gange indkalde at møde i Stervboet i bemældte Wangterp 6te Uges Dagen den 14. Decembr. førstkommende, de første for at anmælde og legitimere deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Gield. Boller den 2 Novembr. 1775. Fra 2de Restrups Bønder i Nyrup er for 3 a 4 Uger, NB. 7) den borttenne 3de Bæster, nemlig: En bruun Hoppe 16 Aar, med sort Hale og Mann, og er forskred; EnMærplag 2 Aar, skiden sort af Couleur, med en hvid Stier, ne i Panden, og en Aarings Mærplag, ravnsort, med en liden hvid Ring om den venstre Bagfoeds Hov, disse 2de sidste ere desuden klippede paa den venstre Lænd, nemlig: et M. og da disse 3de Bæster ikke har været at opsporge, blive de herved 3de Gange efterlyste, med Anmodning, at de, som herom kunde give Oplysning, ville tilmælde mig samme, som skal giøre Anstalt til deres Ashentelse og Omkostningers Erstatning. Restrup den 7, Novembr. 1775. N. M. Høst.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Sormedelst Forflyttelse agter jeg Mandagen den 27. Novembr. er førstkommende at lade min forhen iboede Gaard i Randers stille til offentlig Auction; Samme er bestaaende af 13 Fag Stuehuus, Bindingsverk, bygt af svært ege Tømmer, 2 Loft høit, overalt indretted med Værelser oven paa i god Stand og for en honet Familie meget beqvem. Derhos er en rummelig og tør Jordkielder, got og reent Pompevand, et nyt Huus i Gaarden til Koe og Jldebrand, og en smuk og fordeelagtig Frugt= og Kiøkken Hauge, anlagt med mange unge Frugttræer, alle af beste Sorter. Randers den 28. Octobr. 1775. L. Lassen. Skifteretten udi Sr. Hennebergs Fallitboe lader hans iboende Gaard, udi Jomfrue Annegade stille til fierde og sidste Auction Løverdagen den 18 Novembr. om Formiddagen Kl. 10. Slet, da den, om antageligt Bud skeer, vorder absolut bortsolgt. Paa Nyegaards Mark i Eissing Sogn er forefunden en sort Aars Vallak med en hvid Bagfoed, samt en sort 2det Aars Mærplag med Stierne i Panden, begge brændte paa det venstre Frembov og høyre Baglaar med (L. L. T.); thi ville Eierne af bemældte Bester behage at adressere sig hertil pr. Holstebroe forinden 6 Ugers Forlov fra denne Bekiendtgiørelses Publication, da Besterne imod lovlig Legitimation og behørig Betaling for Bekostningerne, Behandling og Tilsyn, kan vorde udleverede; men skulde, imod Forhaabning, ingen Eier affordre disse Bester inden bemældte Tids Forløb, bliver dermed videre paa lovlig Maade omgaaet eller ved Auction bortsolgte; hvilket i de Aalborgske Jydske Efterretninger og Viborgske Samlinger, 3 Gange bekiendtgiøres. Landting den 27. Octobr. 1775. J min Principals Fraværelse, N. Westergaard.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
(Førend Skiftet sluttes efter her i Byen ved Døden afgangne er Borger og Handelsmand, Laurs Schaarup, indkaldes herved ikke allene hans fraværende Arvinger, men endog hans Creditorer, om flere af disse maatte være, end allerede anmældet ere at møde for Skifteretten, som holdes i denne Byes Tingstue næstkommende 15. Decembr. for at iagtage deres Ret, og tilkiendegive deres Fordringer; andet Proclama formaaer dette fattige Boe ikke. Hobroe den 27. Octobr. 1775. J. P. Wondemann. gangne Jomfrue Mette Laursdotter Schippers beboede HuusEs her i Byen, opbygt for faa Aar siden af ege Tommer, samt beqvemmelig indrettet til Beboelse for en Enke eller en anden liden Familie, med dertil hørende rummelige og gode Frugthauge, bliver næstkommende 1. Decembr. om Formiddagen Klok. 10 Slet anstillet til offentlig Auction udi Hobroe Byes Tingstue, og Høystbydende, om antageligt Bud skeer, tilslaget; hvilket herved, bekiendtgiøres. Hobroe den 31. Octobr. 1775. J. P. Wondemann.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Jet bekiendtgiøres hermed, at Velædle Mad. Wassard her udi Hobroe, i Følge erhvervede Dom og paafulgte Udlægs Forretning, agter næstkommende 30 Novembr. om Formiddagen Klokken 10 Slet at lade anstille til offentlig Auction, og til Høystbydende at bortsælge Skoemager Niels Sørensens Jndboe, saavelsom hans iboende Gaard, beliggende i Syndre Ende af denne Byes Gade, beqvem til Handling eller Vertshuus, og opbygt af rege Tømmer med muurede Vægge, saavelsom en dertil hørende god og stor Haugeplads; thi ville de Lysthavende bemældte Sted, og Tid behagelig indfinde dennem. Hobroe den 31. Octobr. J. L. Woydemann.
Jyske Efterretninger, 1775-11-17
Vedkommende i Schagen lade herved avertere, at den dem udi Biergeløn tildeelede en tredie Part af de fra Skipper Simon Crantz, hans førte, udi Amsterdam ladede, og til Kønigsberg, med Stykgods destinerede samt her Natten imellem den 22 og 23. Augusti sidst strandede, Kuffe, die Erv Printz kaldet, i Land biergede Vahre, der bestaae udi adskillige Sorter, saasom: Bomuld, Fustager med Tobaksblade, Jsenkram, Farvevahre, som Jn dito, Krap med videre, i større og mindre Partier, et Qvantiter af Casser med Sukkercandi, meget got Skriv= og Post=Papiir, fiine Specerier og Apoteker=Vahre, Mandler bittre og fødde i og uden Skaller, Rhins Viine paa Fustager og Flasker, samt andre Viine; Bommolie, en Deel farvede og ufarvede Cameel og andet Uld Garn, Alen Gods af Silke og Uldenne Vahre, nogle Stykker Hollandske Lærreder, Ostindiske Bomulds Tørklæder, Spae og deslige fremmede Vand i Flasker og Munke, en Deel Hollandske Oste, og Fastagier med Hollandske Sild, samt en Deel Stænger Haardstaal, foruden andre herved ubenævnede og af samme Ladning i Pakhuus et befindende Vahre, blive stillede til offentlig Auction udi Schagens privilegerede Pakhuus Tisdagen den 28 Novembr. førstkommende og følgende Dage; thi ville de Lysthavende behage til berørte Tid og Sted at indfinde sig, da Auctionen efter de da bekiendtgiørende Conditioner, hvoraf cen bliver denne, at fremmede, og de, som for Sufficence ei i Almindelighed kan være bekiendte, ville behagentlig see sig med antagelig Forsikring for deres Bud forsynede, foretages. Schagen den 30 Octobr. 1275. H. Ferslew.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Kort Efterretning om den imellem Persien og Tyrkiet opkomne Krig, dateret Bassora den 5. Jun. 1775. Efterat Kerim Kan, Regent i Persien, havde erfaret, at en af hans Paarørende, Morad Ali Kan, som vilde forvare en liden Kurdisk Pacha imod Osmar Pachas af Bag lad Kiayn, var bleven gjort til Fange, og hans Følgeskab, hugget i Stykker; saa har han holdt dette for en meget for Tort af Tyrkerne og uden i Forveien at erklære Krig, sendte i Febr. Maaned 2 Armeer, den ene imod Kurdisian, og den anden imod vor Stad. Pacha af Bagdad bar, i Henseende til det saa længe imellem Persien og Tyrstiet herskende Venskab, saa sikker, at han ikke engang vil ske troe den Efterretning, som vor Musalem havde tilstilslet ham om Persianernes Forehavende. Jmidlertid gjorde Nazar Ali Kan sig færdig til at trænge ind i SønderLurdistand, hvori Bagdad ligger, med 35000 Mand. For at giøre Forræderiet fuldkomment, saa havde denne General underveis antroffet Vely Effendi, Portens Ambassadeur, hvilken begav sig til Kerim Kan, og forsikkret ham, at han ikke vilde foretage noget, saa længe han ikke havde Efterretning om Underhandlingernes Udfald med Regenten af Persien. Men han holdt ikke sit Ord, der mod hiemsøgte han alle de Stæder, som paa Marschen, komme ham for, med Jld og Sværd, gjorde over 18000 Slaver, og rykte frem imod Bagdad, hvilken Stad han deg ikke har angreben. Han gik meget meer tilbage igien de Persiske Grændser, efterat han havde forsynet alle udtagne Pladse med Garnisoner. Den anden, 25000 Mand sterke, Armee, som blev commanderet af Sadel Kan, Broder til den Persiske Regent, ankom 2 Dagereiser vidt fra Bassora, og leirede sig ved den saa kaldte Arabernes Flod, hvor Tigris og Euphrat løbe sammen. Moutsalem, Soliman Aga og alle de Store i Landet, da de erfarede, at Pacha af Bagdad ikke havde foretaget noget enten til deres, eller sit eget, Forsvar, lode tilbyde Fienden 40000 Tomans i Ranzion for deres Stad. Men dette Tilbud blev forkastet; Persianer ne sloge en Broe over Floden, og den 6. April begyndte de at beleire Staden. Den Tid, som Sadel Kan havde anvendt til at slaae Broen over Floden, betiente vor brave Moutsalem sig af til at forbedre Fæstningsverkerne, til at forsyne Staden, med Krigs- og Mund=Provision, og til at erholde en sterk. Besætning af de i Nabolauget til sig trækkende Tropper.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Da Sadel Kan endnu var ved Soneb, 2 Dagereiser, herfra, seilede 16 Gallevetter forbi vor Rhed og vilde foreene sig med Persianerne. Efterdi der den Gang var intet paa Floden, saa bleve de angrebne af 4 Engelske Skibe, af hvilke de 2 vare bevæbnede, hvilke toge en bort, og opbrændte den. Men da Engelænderne hørte, at endnu 40 af disse smaa og bevæbnede Fartøier komme fra Bend Emir, saa trakte de sig tilbage, og pludseligen forlod vor Rhed og toge endog 2 af vore Gallevetter med sig. Underveis mødte de endnu 4 andre af deres Nations Skibe, som komme tilbage fra Jndien, og medbragte Efterretning fra General von Bombay, strax at giøre Fred med den Persiske Regiering. Dette gjorde de ogsaa, og de fik derpaa Tilladelse til at oprette et 8. de befandt sig, og sammesteds at lade deres Flag vaye, saa at deres Skibe nu i Roe ansee vore Stridigheder, og ville først selv komme til os, naar Sagen er til Ende. Sadek Kan har imidlertid dagligen kanoneret paa vor Stad; men til al Lykke havde han ikkun lidet grovt Skyt hos sig, han har ogsaa troet, at han med liden Møie kunde erobre den. Foruden adskillige Skarmydseler har han 2 Gange vovet en Storm. Den 24 April, om Aftenen bedækte 50 Gallevetter med deres Artillerie en Landing ved Siden af Floden. Om Morgenen forsøgte Tropperne! formedelst Stiger at bestige Staden paa adskillige Steder; men vore Cartetsker nødte Fienden til at trække tilbage med et Forliis af 100 af deres Stiger, og 1500 Mand Soldater. Siden denne Storm kanonere Persianerne os bestandig, og vente maaskee paa, at der skulde begaaes en Feil fra vor Side. Det forunderligste er, at Sadek Kan lader bygge en anden Stad med Muure lige over for Bassora, hvilken ligger høiere end vores, men er ikke saa stor. Maaskee han vil lægge sine Tropper der ind, i Fald han bliver her Sommeren over, paa det at de kan være skiulte for den store Heede. Jmidlertid lide vi meget af dette fortredelige Naboskab, og en Deel af vor Garnison bliver undertiden rebelsk, hvilket Gouverneuren maae see igiennem Fingre med. Levnetsmidlerne ere meget dyre, og i Særdeles hed have vi Mangel paa Smør og Kiød.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
J Bagdad er Pacha lige saaledes indslutted, som vi her. Den Persiske General har næsten allerede erobret alt det, som tilhører Tyrkerne paa hin Side af Tigris. Man sig ger, at vi skal faae Hielp fra Constantinopel, men den er alt for langt borte. Den brave Jnan af Muscatte har endnu sendt os 2 bevæbnede Skibe og nogle Gallevetter til Hielp.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Hvad Portens Ambassadeur er angaaende, hvilken er i Schiras, saa have Persianerne været saa skikkelige at forhindre, at derfra aldeles ingen Efterretning faaes. Maaskee Kerim Kan fordriver ham Tiden, og siger ham slet intet om vor Skjæbne. Vor Garnison er imidlertid endnu ved et frisk Mod, og vi kan endnu holde os i 3 til 4 Maaneder. Men vor Frihed kan ikkun ved en uventende Begivenhed udvirkes, eller den Persiske Regent maatte bevilge den Tyrkiske Ambassadeur Freden, som han hidtil frugtesløs har forlangt.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Malta den 3 Octobr. Hoved Anføreren for det sidste Oprør, Gactano Monarino, er allerede bragt til Pinebænken; 7 af hans Staldbrødre sidde i Palladsets Fængsler. Ved deres Bekiendelse komme heel uventede Ting for Lyset, og man siger for vist, at de have havt god Forstaaelse med de barbariske Magter.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Constantinopel den 3 Octobr. En Russisk Officeer, som for ungefær 10 Dage siden er hertil ankommen fra Bucharest, beretter, at den Russisk Keiserl. Ambassadeur, Fyrsten af Repnin, opholder sig endnu sammesteds med sit Følge, og at der endda ikke gjordes nogen Anstalt til hans Reises videre Fortsættelse hertil.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Mayland den 27. Octobr. Her blev for nogen Tid siden henrettet en Minorit, som 2 Gange var falden fra den Katholske Kirke, havde giftet sig 3 Gange, og den anden og tredie Gang, imedens den første og anden Kone endnu levede, og har desuden begaaet 38 Kirke=Tyverier. Ved alle de Pinseler, som han maatte udstaae, lod han ikke see ringeste Tegn til Smerte. Livorno den 25 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
De sidste Breve, som man har faaet fra Algier, mælde i at en Fremmed, der angav sig for at have været en høi Officeer i en vis christelig Magts Tieneste, har mældet sig hos Deyen, og tilbudet sig at undervise hans Tropper i de i hos Europæerne sædvanlige Krigs Øvelser. Men Deyen har derpaa givet ham til Svar, at hans Folk ikke behover de saadan Underviisning, efterdi det hverken fattedes dem paa Mod eller Færdighed til, ved hver forefaldende Leilighed at signalisere sig. Eftersom Deyen havde fattet Mistanke til bemældte Fremmede, saa har han ladet ham gribe og lægge i Lænker.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Genua den 30 Octobr. Fra Marseille mældes, at Deyen i Algier finder sig heel forlegen formedelst Beduinernes Oprør, allerhelst da han frygter for at de maatte giøre fælleds Sag med Spanierne, ved en nye Landgang. Til den Ende lader han endnu anlægge flere nye Forter, og besætte med Kanoner. Alle christne Slaver maae uden Ophør arbeide derpaa, og mange af dem ere allerede af Udmattelse døde.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Fra Spanien mældes, at alle Tropperne blive efter Kongel. befaling mynstrede, og de fremmede Rekruter blive ogsaa bestandigen ovede i Vaaben. Til Barcellona blive nogle 1000 Telter forfærdigede, og til Carthagena adskillige nye Krigskibe bygte.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Stokholm den 3 Novembr. Anstalterne til Brændeviinsbrænden for Kronens Regning blive med al Eftertryk fortsatte. Man skal ogsaa allerede eengang til Prøve her i Staden, hvor den Plads, Danto kaldet, til saadan Indretning er bleven kjøbt for 100000 Daler Kobbermynt, have brændt. Jmidlertid kan man let forestille sig, at denne Indretning ikke staaer, adskillige Folk an.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Paris den 6. Novembr. Kongen har i egen Person selv fæstet paa Greven af St. Germain St. Ludvigs Ordens Korset, og givet ham Tilladelse til at bære det i Danmark erholdte blaa Baand, Monarchen har desuden givet ham en Foræring af 100000 Livrer. London den 7 Novemb.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Hoffet har ladet bekiendtgiøre i den Londonske Gazette dateret Whithehal den 4 Novembr. følgende Beretning: Af Efterretninger, som nyelig ere ankomne fra Hs. Majestæts Provints Quebek i Nord=Amerika, erfares, at Re lerne i Begyndelsen af Septembr. Maaned, efterat de havde overfaldet den Post ved Ticonderago, og indtaget den, hve gjort Jndfald i Provintsen Quebek. De gjorde saadant Indfald nogle Gange med 2000 Mand, og trængte stem indtil St. John, en Fæstning ved Floden Richelieu hvor de bleve afslagne, og drevne tilbage til Øen aux Noiaf et Partie Jndianere, som havde forsamlet sig ved St. John. Men Rebellerne gjorde herpaa Fred med Jndianerne, og trængte videre ind i Landet; og da de ingen Modstand fandt, fordeelte de sig i smaa Partier over heele Egnen imellem Floden Richelien og Landeveien, som gaaer fra St. John til la Praire.
Jyske Efterretninger, 1775-11-24
Den 18 Septembr. blev et Partie Rebellere, af unge, for 200 Mand, angrebet af et Detaschement fra ForteerSt. John, og drevet paa Flugten. Det var ikkun halv saa sterk som Rebellerne, og bestoed af nogle Tropper og Canadier, som tiente som frivillige, og Forlisen paa deres Side var meget ringe.