JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-06-20
ved Proclama af Dags Dato, ere alle de, der maatte have noget at Befordre i Stervboet efter afg. Selveierhuusmand 8 ft. Erichsen og senere afdøde Hustrue Karen Jørgensdatter i Brændeskov, Gudbierg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sunds Gudme Herredscontoir, Svendborg, den 16de Juni 1832. en Bruun a. le og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde J. Gaardmands Enke Karen Eriksdatter af Uglerup i Hørbye Sogn paa Tudsenæs, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. . Hørbyegaard, den 11te Juni 1832. Schettiger.
Berlingske Tidende, 1832-06-20
den Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Land 2 Overret samt Hof= og Stadsret, er, i Overeensstemmelse med det Ka gelige danske Cancellies Skrivelse til veldemeldte Ret af 24de April sidstleden, Jens Qvitzou Jessen eller Jensen, som i Aaret 1806 skal være betireist der fra Staden, uden at man i en Række af Aar skal have havt Efterretning fra ham, og for hvem der, ifølge det Passerede ved Skiftets Slutning i Aaret 1792 efter hans Moder, er af Faderen, Brændeviinsbrænder, Jes Jensen, indbetalt en Gave af 200 Rdlr. i Kiøbenhavns Overformynderie, bleven indkaldt med Aar og Dags Varsel, Ligeledes er ved samme Proclama og med samme Varsel bemeldte Jens Qvitzan Jessen eller Jensens leventuelle Arvinger og muelige Creditorer blevne indkaldte, og vil, saafremt han ikke melder sig, inden Udløbet af det givne Varsel, forbemeldte Capital, med Renter, der ikke ere hævede for 22 Aar, eller eventueliter sammes Restebeløb, efter Creditorernes Fyldelstgiørelse, blive deelt imellem de Slægtninge, der legitimere sig som hans eneste Arvinger; hvilke herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 5te Juni 1832. Buedvaldt. Nollerne.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Paris, den 12te Junii. Hertuginden af Braganza har i dette Øjeblik (Kl. 2 Eftm., erholdet følgende Meddelelse fra Hs. Majestæt Dronningen af Frankrige: -
Berlingske Tidende, 1832-06-21
En telegraphisk Depesche fra Bayonne melder, at Don Pedro er landet i Portugal.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Det forsikkres for vist, at Hr. Guizot var een af dem, den især bidroge til at Paris blev erklæret i Beleiringstilstand. Raadslagningen om denne Forholdsregels Nødvendighed og Gavnlighed varede meget længe. Først efter en Discussion, som endtes efter Sex og Tredive Timers Forløb, og efter en varm Opposition af nogle Mænd, der vare det Legalitetsystem hengivne, som Casimir Perier forsvarede, blev besluttet, at Paris skulde erklæres i Beleiringstilstand. Kampen havde allerede været opbørt i Atten Timer, da hiin Forordning udkom. Courrier de la Moselle beretter: "Rolighed er omsider gjenoprettet i Metz. J Thionville, Moulins, Ars, Gorze og Boulaye, i vort Departement, have Folkebevægelser fundet Sted, i Anledning af de høje Kornpriser, og Rovseenerne i Mez for nyedes.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Adskillige af Hovedstadens Læger have i nogle af vore offentlige Blade ladet Breve indrykkes til disses Redacteurer, hvor de protestere imod en Placat fra Politiepræsekten, der befalet dem at kundgjøre alle de Saaredes Navne og Boepæl, som de siden den 4de d. M. have havt i Cur, under en Mulct af 300 Fr.; de erklære, at de ikke ville lyde denne befaling. For at understytte Lægernes Protestation, har Hr. Corcelle, Deputerer for Saone og Loire Departementet, i et Brev, angaaende samme Gjenstand, anført en Artikel af Criminalloven, som dømmer alle Læger, Chirurger a., der aabenbare Hemmeligheder, som under deres Kalds Udøvelse betroes dem af deres Patienter, disses Sygdommes Beskaffenhed angaaende, til Fængsel fra een til sex Maaneder og desuden til en Pengemulct fra 100 til 500 Fr. De sidste Efterretninger, som Regjeringen har modtaget fra det vestlige Frankrige, ere meget gunstige. Jnsurrectionen er fuldkommen dæmpet i Nedre Loire Departement. J de sidste Fægtninger ere alle dens navnkundigste Styrere enten dræbte eller flygtede. Tallet paa de Jndividner, der omkom i Paris under Fægtningen den 5te og 6te d. M. og ere, som ubekjendte, bragte til det offentlige Liighuus (la Morgue) beløb sig i Søndags til 78.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Ved Krigsretterne i Paris foretages allerede omtrent to Hundrede Sager, der staae i Forbindelse med de sidste Begiven, heder.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Journal des Debats yttrer atter den Paastand, at Oppositionen, skjøndt den ikke lovligen har gjort sig skyldig at fremvirke den sidste Rebellion, og maaskee ikke egentligen har havt Sligt til Øjemeed, dog ved sine heftige Taler, baade i de Deputeredes Kammer og i de offentlige Blade, der ere dens Organer, kan i moralsk Henseende bebreides, at have bidraget til hiin Rebellions Udbrud. For at bevise dette, anføres Oppositionens formelige Adskillelse fra de øvrige Deputerede ved at forlade Kammeret, de af den udstædte Manifester og Adresser. J. des D. slutter med den bemærkning, at Oppositionen, dersom den vil befrie sig selv fra den Bebreidelse, at den fremskynder Rebellion, maa i Fremtiden formilde sin Tone, og vælge en mindre uconstitutionen Fremgangsmaade.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Antallet af dem, der dræbtes den 5te og 6te d. M., er endnu ikke nøiagtigen bekjendt. J den første Forskrækkelse an gaves det til 15,000, men dette Tal er meget for stort. Nr. angives det blot til 6000, som vel er for lidet. Et eneste Compagnie af Nationalgardens fjerde Legion mistede 34 Mand under Fægtningen paa St. Mery Gaden. Af Municipalgarden ere en Capitain, to Underofficerer og sytten Soldater dræbt Omtrent Tre Hundrede og Halvtredssindstyve Saa rede ligge i de civile og militaire Hospitaler, næsten alle i en saa farlig Tilstand, at de ikke kunne leve. Der forsikkres, at af Linietropperne 3 Officerer og 82 Gemene dræbtes, og 18 Officerer og 222 Soldater saaredes. Paa Grund af forskjellige Jndberetninger angaaende Begivenhederne i forrige Uge til Ministeren for det indenlandske Departement, har denne udfærdiget en Liste paa de Personer, der skulle sættes under Politiets strængeste Opsyn; i Spidsen af disse anføres syv Deputeredes Navne, og adskillige Officerers, baade af Keiser, og af Restaurations=Armeen.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Af Choler a vare, ifølge den officielle Bulletin, 22 døde i Fredags, 18 i Løverdags og 8 i Søndags.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Vi have i dette Øjeblik erholdet følgende Efterretning fra Nizza om en Jnsulte, som der er vederfaret det trefarvede Flag. - St. Elmo er Skytspatron for alle de Søemænd, der fare i Middelhavet; paa hans Festdag har det fra gammel Tid været Skik og Brug, at Skibsføreren fra de forskjellige Nationer sende deres Flag til St. Jaume Kirken, for der at ophænges den Dag. Ceremonien fandt Sted den 3die Junii. Aftenen tilforn havde de Franske Søefarende, der laae i Nizas Havn, faaet vor Consuls Tilladelse til at ophænge det trefarvede Flag blandt andre Nationers; dette blev altsaa fæstet til Muren imellem Neapels og Spaniens Nationalslag, men den 3die om Morgenen tidlig kom en Adjutant, og medbragte høiere befaling, at Flaget strax skulde nedtages. Saasnart vor Consul, Hr. Mas let, erfarede dette, sendte han ufortøvet en eenergisk Remonstration til Gouverneuren; denne erklærede det Hele for en Misforstaaelse, og lod Flaget strax igjen ophænges. Consulen, der ikke var tilfreds hermed, har foredraget Sagen for den Franske Ambassadeur i Turin og for Ministeriet for det udenlandske Departement i Paris. Med Vished kan forsikkres, at Militair=Cheferne i Vendeen have faaet Befaling, uden Ophold at lade General Grev Bourmont, saasnart det lykkes at gribe ham, stilles for en Krigsre- og skydes ihiel inden 24 Timers Forløb. Ligeledes er det befalet, at Hertuginden af Berry, dersom hun paagribes, skal stilles for en Krigsret og dømmes til evigt Fængsel. Det er ikke den bekjendte Hertug af Fjames, men hans Søn, der er bleven arresteret.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Den correctionelle Politieret foretog i Gaar den allerede adskillige Gange prorogerede Process, som den (i St. T. for om talte) ikke til sin Hæder navnkundige Baronesse de Fencheres har anlagt imod Fyrst Rohan, i Anledning af hans Skrift Bemærkninger om den retlige Undersøgelse af Hertugen af Bourbons Død. Da Fyrsten, som endnu opholder sig i Bøhmen, heller ikke denne Gang, efter Stevning, indfandt sig, og hans Advocat, Hr. Hennegnin, ligeledes udeblev, saa androg Frue deFeucheres Advocat paa, at den Anklagede skulde dømmes incontumaciam til den for Calumnier i Loven fastsatte Straf, og at det af ham udgivne Skrift (hvor, efterat den Kongelige Overtribunal havde erklæret Hertugen af Bourbons (Prindsen af Condes) Død "for aabenbar Følge af et Selvmord" atter har søgt at gjørt denne allerede paadømte Sags Beskaffenhed tvivl, som skulde Flintetgjøres og den Anklagede dømmes til at betale Procesomkostningerne. Efter en lang Beraadslagning, blev Fyrst Rohan (der - ligesom hele denne skandaløse Process paa en ubehagelig Maade minder om den berygtede Halsbaandshistorie i Marie Antoinettes Tid) - dømt til tre Maaneders Fængsel og en Pengemulkt af 1000 Fr. Nantes, den 10de Junii.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Den store Militairmagt, som efter Regjeringens befaling herer udviklet, har i Forening med vore Nationalgarders Virksomhed undertrykt Jnsurrectionen paa ethvert Punkt, hvor Chouanerne gjorde et Angreb. Allevegne erklærede Rebellerne, at de ere villige til at underkaste sig. Departementet Deur=Søvres er nu aldeles roeligt; man møder der ikke en eneste Chouan. J Vendsen, hvorhen de berygtede Personer, Diot og Grevinde Larochejacquelin, i disse Dage havde begivet sig med 1500 Chonans, ville Uroelighederne snart være dæmpede. Banden er omringet paa alle Kanter i le Bocage, og maa ufeilbarligen meget snart være aldeles tilintetgjort. J Maine= og Loire=Departementet have vore Troppers idelige Angreb, Nationalgardernes Jver, Chouans Hovedmændenes Fængsling, og de Forholdsregler, der bleve tagne til at indslutte Chouansbanderne, som ere concentrerede i Arrondissementerne Saumur og Beaupreau, - bragt den Holyroodske Faction til det Yderste. J Nedre=Loire-Departementet, hvor Chonanerne, samlede paa forskjellige Punkter, den 6te Juni beløb sig til omtrent 20,000 Mand, ere blot et par hundrede, blevne tilbage, og disse have tilbudet at underkaste sig. Ved en Visitation, som Nationalgarderne fra Nantes foretoge hos Hr. de Kersabier paa Slottet Pont St. Martin, fandtes en meget kostbar Sadel med en prægtigt Dækken ; en ligesaa prægtig Tømme og et Par kostbare Stigbøiler ; Alt upaatvivleligen bestemt for en høi Person, endeel hvide Kokarder, Vaaben og Skjærser, bestemte for Legitimmitetens ringere Officerer, en betydelig Mængde Breve o. s. v. To Bagerovne, fulde af Brød, og mange Levnetsmidler tilkjendegave, at man ventede et talrigt Selskab. Sommand om paa var ma London, den 15de Junii.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Underhuset var i Onsdags besheftiget med den Jrske Reform, Commitee. Tre Amendements, som Hr. O Connelforeslog, bleve forkastede med, store Majoriteter. Vore Blade indeholde ingen authentisk Beretning om Dou Pedros Landgang i Portugal. J Onsdags var det i Omløb paa Børsenni Paris, men fandt ingen almindelig Tiltroe. En Nordamericansk Fregat har været ved Maderaf for at betrygge alle Nordamericanske Skibe sikker Passage ind i og udaf Havnen. Ethvert andet Flag er strængeligen udelukket derfra Vi have i Gaar erholdet Aviser og Breve fra Vestindien, der gaae indtil Midten af f. M. Nyehederne fra vor Colonie St. Lucie ere meget ubehagelige. Gouverneuren havde ladet adskillige af de meest anseete Plantager ere fængsles, fordi de ikke vilde adlyde Geheimeraads-Befalingen fra London. Da de var Aarstiden til at faae det indhøstede Sukker i Huus, befalede han, at Negerne skulde arbeide tolv Timer om Dagen i Stedet for de ved hiint Decret bestemte ni Timer. Negerslag vernes Protector (en Embedsmand, som ved Geheimeraads Beer anordnet, protesterede imod denne Gouverneure. 3 Forind i Nærfaling. den sagde: to nelse vone ved ne stod hvis demod 1. holdsregel, og truede med at forlade Oen. Gouverneuren saae sig altsaa nødt til at holde sig nøje til Lovens Bogstav.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Cholera gjør store Fremskridt i det dige Orland, saaLimerick og har nu ogsaa naaet Ennis. J Limerick ere omtrent fem og tredive Mennesker dagligen døde; blandt dem endeel Jndividuer af den formuende Middelstand. Tallet paa Cholera patienter indtil sidste Løverdag, da Sygdommen havde varet i fjorten Dage, var Sex Hundrede og Tretten, hvoraf To Hundrede og Attenders døde.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
J Lissabon har Regjeringen ladet Lord Grey brændes inefsige, da den erfarede, at han havde taget og faaet sin, Afsted, thi nu haabede den, at det var ude med de liberale Principiers Herredømme i England. Da den siden erfarede, at Bladet havde vendt sig, blev den meget slukkeret, Chefen for den engelske Eskadre paa Tajo har tilskredet Ministeren for det udenlandske Departement i Portugal, ViscounSantarem, at, dersom Don Miguel understod sig til at insultereden Britisk Undersaat, saa vilde han (Admiralen, strax seile lige ind i Lissabons Havn, og eftertrykkeligen tugte den blodtørstige Dey i Lissabon og hans Ministre, der ere ham værdige.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Da den Portugisiske Regjering blev underrettet om, at man i England troede, at Hertugen af Wellington atter skulde vorde Premierminister, var den yderst insolent i sine Svar til vor Consul i Lissabon; nu er den desto ydmygere. Sandsynligviis ville Valgene til Medlemmer af det ny Parlament finde Sted om tre eller fire Maaneder. Man bør ikke glemme, at Reformbillen dog virker ikkun middelbart og at det egentligen blot beroer paa Vælgernes Sindelag, og paa de Mænd, som ifølge deres Valg, skulle danne Underhuset. Det Rygte, at Lord Grey, der er syg, vil tage sin Afske- og at Marquis Lansdowne skulde vorde hans Eftermand, er aldeles uhjemlet.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
De ugunstige Efterretninger, som nogle af vore Blade have givet om Don Pedros Expedition, stadfæstes ikke. Den sidste Beretning fra Øen St. Miguel af 29de Mai bevidner tvertimod, at Søe- og Landtropperne besjæles af den ypperligste Aand, at den største Enighed hersker mellem dem. Proviant haves for meer end 6 Maaneder; Tropperne have faaet en Maaneds Lønning forud, og Søemagten er tilstrækkelig til at betrygge Landgangen et heldigt Udfald. Den fortvivlelsesfulde Forviisning om at ingen Engene Polignac nogensinde vil vorde mægtig nok til at kunne gavne Migueliterne, virker nu i Lissabon meget til Don Pedros Fordeel. Barmansmil immer ne va Den nyeste Efterretninger fra Brasilien lyde, som man for længe siden kunde vente; de Hvide i Fernambuk have erklærer sig for Don Pedros Tilbagekomst, men ere overvældede og for største Delen dræbte af de Couleurte Lignende Scener venten man i Bahia. Mulatterne træde allerede i Stedet for Crea lerne og trues af Negerne med den samme Skjebne, som de have beredt de Hvide.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Nyeste Postefterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Den Cöllnske Avis af 12te Juni beretter, at Walter Scott, i det han ombord paa Dampskibet Prinds Frederik, som den 10de Juni seilede fra Cölln til Rotterdam, blev angreben af et heftigt apoplectisk Tilfælde, medens han sad og læste, bragtes til Rimmegen, hvor han døde blidt og roeligen paa anden Pindsedag den 10de Junii. Det fortalte Passagererne (af hvad Slags nævnes ikke) ombord paa det hollandske Dampskib, som den 11te Juni ankom til Coll. - - The Times af 15de Juni beretter derimod, at Sir Walter Scott at kommen til London og logerer hos sin Svigerson. Geden sidste Efterretning maa være den sande holde sammunJndehandiske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Kjøbenhavn, den 2de Junii. Dampskibsposten ankom hertil i Gaar Efterm. Kl. 12 1/2 Fredagen den 15de Juni holdt det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab et Møde. Hr. Professor Reinhardt, R. af D., fremviste en for den danske Fauna nye Fiskeart: Pagellus gentrodontus, og tilføiede nogle bemærkninger over engaderen afgang og mo at
Berlingske Tidende, 1832-06-21
de ved vore Kyster meget sjeldne Arter, over vedet, Etatsraad Werlauft, R. af D., forelæste Slutningen af sin Afhandling om de norske Kongers Kroning i Middel sin ann. alderen at mand S. foring ud nage nammelsen man Registe unde maa i amshansk OTil Kjøbenhavn. Hidkomne den 13de Juni, Godsforvalter Friis fra Vinderup, Søerrige Commissair Horn og Kjøbmand Wolz, fra Flensborg, Procurator Fogh fra Rønne, Justitsraad Ulrich fra Sorøe, Fabricant Jacob, sen fra Fridericia, Proprietair Olsen fra Storgaarden, Hoflægermester, Haron Knuth fra Lolland, Pastor Norgaard fra Borup, Forvalter Thaning fra Wemmeltofte, Proprietair Bech fra Holte. maa Græditscassen for Huuseierne i Kiøbenhavn, De sædvanlige Terminsforretninger foretages hver Söensdags Formaslag fra Kl. 10 til 2 indtil Juni Maaneds Udgang man a 10 sagti en saa og til mann. ist paa moipalien. paaland saadan at af prammet at til imod Ad urnam: ialgin, tinenaa Viri optimi et plarium reverendtat spinanPetri Ka misligge engangsen, hospitii publici apud Ripense den curatorie olim dignissimi. Hvi merito sidos inter numerandus amich. i Optime mi Ramsing! Ti qvoqve fessus abid. Tristia qvam multi circum Tua sunera plorant; Notus eres etenim sat probitale Tua. Pauperibus fuldrum miseriqve, paterhve fuistiOrdis, et vidnis dule levamen item. Mittis amansqve parens, rarusqve maritus, amicus Candidus, hinc cunctis slebilis, ejal cadis. Ucturam facimus, speri sed, Divgalurantur, Excipit et Tete ovisqve beatus ovans Stat Tu lang bone Fit, aabit propre fra per annes, Dum memori virtus pectore pondus habet, Summa Tibi cedant coelæstia sandial dones Hu liceat Tecum forte, Beatel fri. A. F. Biering.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Tidentverrnatur. J den Wahlske Boglade, Ulfeltsplads Nr. 118, faaes Den christelige Kirkes Historie, til Selvunderviisning og Opbyggelse for Christne i evangelske Menigheder, af W. Bulck. Oversat af Mendrup Poulsen, heft. 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Sportel-Tabeller til Brug for Retsbetiente og Enhver, som har med tinglige Forretninger at giøre. Udarbeidede efter Sportel-Reglementet af 22de Novbr. 1814 og senere Lovgivning ved H. F. Skeel. 8 Mk. 8 s. heft.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Samling af Forordninger, Reskripter, Resolutioner, Cancellie=Circulairer, og Promemorier, Geistligheden vedkommende, som Supplement til 2den Udgave af Fogtmans Samling ved H. F. Skeel, 1ste Hefte for Aar 1809-1812 incl., heft. 6 Mk. man nand og a VERax ISSEME NT. de Herrer Rectorer ved de lærde Skoler og Andre, som ere beLrettigede til, eller have erholdt Tilladelse til, at dimittere Studerende til Universitetet i Octobermaaned d. A., ville behage, nu den næste Maaneds Udgang, at tilstille Undertegnede deres Anmældelser. Disse maae ifölge S. 6 i Forordningen angaaende Ermen artium af 22de Marts 1805 og Bekiendtgjörelsen af 10de August 1818) angive Dimittendernes Navne og Alder, samt den Tid, de have nydt Underviisning i hvert af de enkelte Lærefag, og tillige meddele nøiagtig Efterretning om deres Evne og Anlæg, deres Sædelighed, Flid og Fremgang, de af dem gienbemgaaede Pensa i Sprogene og brugte Læreböger. Med Hensyn heden privat Dimitterede bemærkes, om deforhen have været op Egne, nogen lærd Skole eller Institut, i hvilket Tilfælde Attester, fra disses Rectorer eller Bestyrere, eller saakaldte Testimomaa væ maa vedlægges, med mindre det er mere end 3 Aar siden, at Demittenten forlod samme. Endeligen maae Anmældelserne værk ledsagede af Döbensamt Vaocinations-Attester. Do bestaaer det sig, at de private Dimissorer, som allerede have inhverstede forödne Aftester, ikke behøve at indlevere, nye.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Da forrige Aaringers Erlaring har lært, at nogle Herren Rectoter og Andre staae i den Formening, at Imversitetet har kom frihed, saa undlader jeg ikke udtrykkeligen at bemærke, at dette m. genlunde er Tilfældet, og at jeg derfor maa udbede mig Anmælde. serne portofrit tilstillede. Kiøbenhavn, den 19de Juni 1832. maae de mig man har man man en PC. Sibbern, tagie er og til s. T. Decinus ved det Philosophisk Facultet, ga boende i Chrystalgaden No. 62 8 63, ansangaaat saadandse kan og 2den Sal. 150 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, under Lilliendahl Godses Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans hos Undertegnede. Lilliendahl, den 3die Juni 1832. Panum, Godsforvalet. Hoderne Kakkelovne, saakaldte Grydeovne, Skorsteensplader og 1 Tagvinduer samt alle andre Sorter støbte Jernvare erholdes: billige Fabrikpriser hos J. A. Vaners Enke i Nygade Nr. 192 Kiøbenhavn. Aandagen den 13de Juni et paa Veien imellem Kiøbenbars Ve tillborg, eler drivendes meden hævelsen og eeneste, af al Vogn ladt dem Pakke i Lærte, indsvet hvori var udlagt 2 Alldes Frakker, og 2 Klædes Kioler samt et Par Beenklæder m. m. Den Retsindede, som maatte have fundet denne Pakke, bedes at aflevere samme imod en god Douceur, i Kiøbenhavn paa Kongens Palal paa Amalienborg hos Tienerer, Ferdinand Nielsen, paa Sorgenfret hos Spisevært NielsengenFrederiksborg hos Kammerraad og Slotsforvaltet Grede. Ma en nommaaned i dansaa ialigat. i udmærket lede Flommesild 9 Mk. Dunken, fiin blaae Caffe, 32 a Nog Pd. 118 pdviis og mindre Dele, extra god Congoldet 7 Mk. Pd., god St. Croix Rom 32 a 28 s. Potten, samt i Tønder og Ankerplis, lys Candis 28 a 29 s., lyst Puddersukker 14, 15 a 16 s. Pd.; Strup 10 s. Pd., fast Melis 28 a 29 s., stødt Melis 26 s. Pd., faaes i No. 2 under Børsen, nonssimin maasnammat mult den nes mander, J vandissegaard i Ovandløse Bye og Sogn, Holbeks Amt, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdk., med Besætning og Jnventarium samt Afgrøde af circa 6 1/2 Td. Rug, 9 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, 24 Td. Bælgsæd og 2 1/2 Td. Blandingssæd, saa og 6 Tdr. Kartofler, agter Arvefæsteren, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge. Til Gaarden er en god Hauge, fornøden Engbund og Tørveskiær. Jorderne ere fortrinlig gode og Beliggenheden 1 Miil fra Holbek, ved Lands veien som fører til Slagelse med flere Kiøbstæder. Tiltrædelsen, kunde skee strax og det Videre afhandles med Arvefæsteren, paa Stedet, ligesom ogsaa Underretning om Eiendommens øvrige Beskafsenhed kan erfares paa Universitets Godsets Skriverstue i Ringsted. alt paa T. L. Grankhos Undertegnede bekommes, stukne Sengetepper til 4 a 5 Rbd. Stkr., fine syede Schertings Skjorter 6, 8, Ura 12 Mk. Stkt., Flonels Trøier 3 a 3 Rbd. 3 Mk. Stkt., smukke hvide Fryndsser 6, 1 8, 10 12 a 16 s. Al., danske Bomuldstgier i smukke Mynstre 2 Mk. 8 s. Al., Sundheds Floneller, Flos Pique, smukke, Tørklæder og smukke Handskernen at Th. Sk. Tikiøb Østergade No. 16 i Kjælderen. den Skifterandraldelse.
Berlingske Tidende, 1832-06-21
Ved den næste ordinaire Samling i Dødsboet efter Amtepryst Plesnet, af Ørsted, der afholdes her paa Contoiret den 2den Tirsdag i n. M. om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, vil blive taget under Overveielse en Begicring fra Enken, om at erholde noget maanedligt til Huusholdningens Forelse i Naadensaaret, i Overeensstemmelse med Rescriptet af 18de October, 1754. - J Anledning heraf indkaldes samtlige Boets Vedkommende at møde til den Tid, for at afgive deres Erklæring, da de som udeblive ansees at samtykke udi Hvad der bestemmes. timmandommer Rougss, Sønderhald og Østerlisberg Herreds-Contoir i Randers, den 13de Juni 1832. A. L. Reiersen gelses haard en aa angaasnan nans 3. Auctioneres Maa- og nede haven, Tredagen den 22de Juni førstkommende, om Eftermiddagen imellem 29 Kl. 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut og uden flere Auctioners holdelse at bortsælges: Huset No. 166 paa Gammelmynt, assureret i Brandkassen, for 4000 Rbd. Sølv, og tilhørende afgangne Paruqvemat germester Lars Wilhelm Schindlers og sidst afdøde Enkes Stervboe.