Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-14
Jeg fortsætter, efter Deres Ønske, mine Bemærkninget om Trondhjem. Denne Stad ligger Da, som det hedder, et Catalog nu er under Arbeide, saavel over den Schøningske, som Hammerske Bogsamling, saa vil man om en føie Tid vel komme efter, hvorvidt Forfatt Paastand er rigtig, - som bliver saa meget mere tverydig, som han sætter Ordet Bøger, ikke Bind. Hværse under 6 af 40 Polhold, i en Bugt af det sydlige Land, paa en næsten med Vand omgiven Halvøe, som dannes af Nidelven paa de 3 Sider, af Havet paa den 4de, og mod Vesten hænger sammen med det faste Land ved en smaal Landtunge, over hvilken en Deel af Fæstningsværkerne gaaer, og hvortil Forstaden Jhlen støder. Stadens Beliggenhed falder fra alle Kanter smukt i Øinene, men især fra den vestlige Side for dem, som komme ned af det saakaldte Steenberg, hvor hele Byen, med sine Kirker og andre Bygninger, Havnen med de der liggende Skibe, den store Strindfjord, Nidelven, Fæstningen Munkholm paa en liden Klippe midt i Havnen, en Fjerdingvei Norden for Byen, Fæstningen Christiansteen paa en Høi mod Østen, og den hele omliggende Egn næsten paa engang lade sig see, med en Mængde adspredte Lyst- og Avlsgaarde. Blandt de sidste er Øhlsvigen eller Jhlsvigen, tilhørende en af de rigeste og agtværdigste Particuliers i Trondhjem, mod Vesten. Østen for Byen vise sig Hladegaard og Kirke tilligemed den anden Forstad Baklandet, Gaardene Berg, Steendal, Helgesæter eller Elsætter, fordum et Kloster m.m. (Det er maaskee her ikke upassende at anmærke, at man maa regne de rige Kjøbmænd her i Byen til Ære, at de søge at fremme Ager- og Engdyrkning. De Jordstykker udenfor Byen, for hvilke for 30 Aar siden ikke gaves meere end 46 Rdlr. Afgivt, fæstes nu for 1200 Rdlr. Jeg kjender saaledes en Kjøbmand Øding, som har fæstet et Jordstykke paa Livstid, hvorfor han det første Aar gav 406 Rdlr., skal aarlig give 200 Rdlr., og enhver nye Eier det første Aar 46 Rdlr. For dette Jordstykke fik Byen af den forrige Eier i Afgivt, man tænke, blot 1 Rdlr., og maaskee det første Aar blot 20 Rdlr. Saa meget har Lysten til Ager, dyrkning her tiltaget; men det var alligevel derhos at ønske, at de Rige havde deres Landsæder til ligesaa megen Nytte som Lyst. - Halvøen, hvorpaa Staden nu staaer, var i Fortiden en Bondegaard, hvor Kong Oluf Trygveson Aar 997 lod bygge Kongsgaarden og anlægge en Bye, som han kaldte Nideroos, d. c. Mundingen af Elven Nid (Oos kaldes paa norsk Mundingen af en Elv; deraf det latinske Navn Nidrosta.) Jeg kjender vel en anden munkeagtig Etymologie af dette Ord, niteens rosa (da en Rose er det Trondhjemske Stadsvaaben, hos men den første synes sandsynligere. Navnet Trondhjem har Byen siden faaet af de gamle Jndvaanere Tronder. Efter en stor Jldebrand, som Byen leed 1681, bleve alle Gader anlagte saa snorlige, at de størstedelen skare hinanden i rette Vinkler. J Archivar Schønings Haandskrivter om Trondhjem, som gjemmes paa det Kongl. Bibliothek i Kiøbenhavn, har jeg seet, at en vis Johan Caspar v. Cicignon paa Kong Christian J. Befaling har forfærdiget et Kort over Trondhjem og dens Fortificationer, som vel blev antaget, men tildeels ikke fulgt. Efter dette skulle nogle Gader være 60, de andre 35 Alen brede, hvilket er saa meget meere nyttigt, som Husene mesteparten ere af Træ, men jeg vover derfor ikke at paastaae, at de have den Brede. Størstedelen hvor de brede Gader krydse hinanden, har man Vandkummer. Denne Vandledning, som har kostet 5000 Rdlr., er anlagt paa de Angelske Stiftelsers Bekostning som hvilke i forrige Brev). De fleste Gaarde her, og Pakhuse, som omtrent ere 1500, ere, som ovenfor sagt, af Træ, men dog smukke og med mange Zirater paa Dørene, hvilke ere tilstrækkelige Beviser paa de norske Snedkeres Duelighed. De fleste ere 2, nogle 3 Etager høie, udvendig bordklædde og malede, indvendig betrukne, og alle betydelige Gaarde forsynede med murede Kieldere eller Hvelvinger, ved hvilke man anseer sig sikker nok imod Jldsvaade. Man troer og i Almindelighed her, at Træbygninger ere sundere, og mindre kostbare at opvarme. (Fortsættes.) Nicolai Sogns Fattigskole, som siden Kirkens Nedlæggelse har stedse staaet og staaer endnu under Magistratens Bestyrelse, har den havt Præsten Hr. Bull til geistlig Curator, og Justitsraad og Raadmand Voltelen til civil Curator. Den sidste har nu forestaaet dette Curatel i 15 Aar. Han saae Skolen brænde 1795 og igjen tilfulde opbygt 1796. J hans Administrationstid ere endeel ikke ubetydelige Summer ved Testamenter tilfaldne Skolen. J Christiania Avis bekjendtgjøres, at den unge Claveerspillerinde og Danserinde Nancy Perchy, er ankommen til Smaastederne i Aggerhuus Stift og kan med det første ventes til Christiania, hvorfra hun i Selskab med sin Fader vil fortsætte sin Reise til Bergen.