Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Frankerig. Fra Paris skrives under 13de December: Man forsikkrer at i Løverdags Aftes, i det Øieblik da Kongen ville indtræde i Theater fraucois, bemærkede Politi=Agenterne et Jndividium, som bestræbede sig for at nærme sig Hans Majestæts Vogn; da dette Menneskes Hensigt syntes mistænkeligt, saa blev han arresteret. Man fandt i en af hans Lommer 1 Dolk, og i en Anden 2 Pistoler, skjøndt han ikke havde viist fjendtlige Hensigter, blev han dog fort til PolitiPræfecturen. J Lyon bliver, uagtet den Rolighed, som hersker i Staden, dog bestandig foruroligende Rygter udbredt. Et Brev fra Lyon tilskriver ligefrem Carlisterne Urolighederne i denne Stad, og beretter: at meget betydelige Summer ere for Hertuginden af Berrys Regning sendte til Lyon. Fra Lyon selv meldes under 9de December, at Forholdene der vare af en saa tvetydig Natur, at man ikke ville fatte nogen rigtig Troe til Fremtiden. Fabrikarbeiderne see intet andet end de tomme Vægge, og Arbeiderne vise en saa dyb Underdanighed, at man ikke veed, om man skal ansee det for en virkelig Frygt for den Vaabenmagt, der omgiver dem, for Anger over det Skeete, eller for en skjult Luxen paa Hævn. Man hvisker ogsaa til hinanden, at Silkearbeiderne skulle kunne gjøre Regning paa, at nogle Regimenter ville, hvis Uroligheder igjen skulle udbryde, gjøre fælles Sag med dem; imidlertid skal dette Rygte aldeles ingen Tiltroe fortjene. Der ligge fortiden i Lyon 5 Jnfanterie Regimenter, hver paa 4000 Md., foruden 3000 Mr. Cavallerie og nogle Artillerie-Divisioner, i det Hele over 25,000 Md. Over 100 Kanoner var samlet der for nogle Dage siden; men disse ere igjen bragte ud paa de omliggende Høie. Ved hver 10 Skridt man gaaer, bliver man anraabt af en Skildvagt eller Patrouille. Man frygter meget for, at naar de Anklagede komme for As sise=Retten, frikiender denne dem, da dens Medlemmer: lutter fredelige Borgere, bestandig modtage Trudselsbreve, hvori man truer at brænde Huset over Hovedet paa dem, hvis hine ikke blive frikiendte. - Den omtalte Præfect for Rhonedepartementet og i Lyon, Hr. Dumolart, er afskediget, og har i Journal des Debats indrykket en Skrivelse af følgende Jndhold: "Ved de beklagelsesværdige Tildragelser, som have fundet Sted i Lyon, har min Stilling været af et saa overordentligt Slags, at det ikke er at forundre sig over, om man ikke har begrebet den i Paris; det er virkelig uden Exempel, at den under Fægtningen miskjendte og kun endnu af en eeneste Mand repræsenterede Øvrighed, bemægtiger sig en af dens Seier overmodig Mængde, og betjener sig af den, til at standse Uorden, til at undertrykke de skjendige Forsøg paa at afstedkomme Anarchie, og til igjen at oprette den offentlige Rolighed. Da jeg efter Troppernes Tilbagetog, forblev paa min Post, skjulte jeg ikke for mig selv, Farerne ved denne Beslutning; men hvor Pligten taler saa tydelig, der maa den personlige Jnteresse tie, og jeg bragte mit Liv til Offer, for at gjøre Forsøg paa at befrie Staden fra den Forvirring, hvori den befandt sig, og for at opretholde den kongel. Anseelse i samme. Dette lykkedes mig. Dette er mig nok, og hvorledes ogsaa Menneskenes Dom ved denne skrækkelige Leilighed, om mig vil bliver min Samvittighed vil ikke lade mig uden Kraft, og uden Trøst. De gjennem dem publicerede Kjendsgierninger ere urigtige, ligesom ogsaa de, som Præsidenten for Conseilet efter en ikke officiel Depesche af 23de Novbr. har meddeelt de Deputeredeskammer. En Undersøgelse i Sagen, kan alene befrie mig fra de Overdrivelser, som Frygten og slette Jndgydelser. have foraarsaget. Jeg trænger med Jver derpaa, da jeg har den største Jnteresse ved at Sandheden. bliver bekjendt. Jeg vil endnu kun føie til, at det er sandt, at jeg den 19de Novbr. tilkjendegav Præsidenten for Conseilet, at ingen Opstand var og aldrig havde været at befrygte. GeneralLieutenant Rognet førte samme Sprog, og endnu den 20de om Aftenen, tilskrev han mig, som Svar paa en Anmodning, jeg sendte ham om Ordens Opretholdelse: "De kan være uden Bekymring. Det var umuligt at forudsee, at intet af hvad der af mig forestreves, blev udført, og at der af et i Begyndelsen aldeles uskyldigt og ubevæbnet Sammenløb, skulde, som Følge af et usaligt Sammenstød af Feil og Misforstaaelser, opstaae et hæftigt og betydeligt Oprør. - Man er nysgjerrig, hvorledes Sagen vil opklare sig, med Hensyn til at Medlemmerne af den forrige keiserl. Famile skulle være indviklede i en Sammensværgelse mod det ortranske Huus; dette synes at være en slet Tak mod Kong Ludvig Philip, for den Hielp han nylig ydede HertugindHortensig og hendes Søn. Hamb. n. Zeit.)