JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Aarhuus. J nogle Dage levede vi her som i en beleiret Stad. Jngen kunde komme hertil og Jngen herfra, end ikke engang til de nærmeste Landsbyer, formedelst Snee, der mange steder havde optaarnet sig til ugjennemtrængelige Banker. Selve Gaderne vare næsten ufremkommelige indtil den 6te Februar, Man begyndte at gjøre dem ryddelige. - Syv næsten ihjelfrosne Sømænd kom den 4de Febr. hertil Byen, og lagdes ind paa Amtets Sygehuus. De vare Fiskere fra Gilleleie, hvorfra de og 7 andre Baade vare gaaede ud den 26de Januar om Morgenen, men drevne bort med Jsen, indtil de næste Søndag, altsaa ottende Dagen efter, frelste Livet ved Nordsminde. J to Dage og tre Nætter laae de indskruede i Jsen 3/4 Miil fra Grenaae. Her prøvede de fleregange paa at forlade Baaden og over Jisstykkerne at søge Land, men eftersom der var aaben Vande indenfor den Jis som de laae fast i, maatte de tye ud igjen til Baaden. Natten imellem 30te og 31te sprang Vinden nordlig, saa Baaden drev med Jsen syd efter. Den 1ste Februar om Natten tørnede Jsen op med Baaden saa den gik istykker, hvisaarsag de om Søndagmorgen atter maatte vove sig ud paa Jsen, og vare endelig saa lykkelige ved Middagstid at komme iland i Nærheden af Nordsminde, efter at nogle af dem fleregange vare slupne gjennem Jsen. En af disse, Christian Carlsen, bad sine Kammerater, som vilde bjerge ham, ret bønlig om at lade ham blive, at han dessnarere kunde faae Ende paa sin Elendighed. Deres Mundprovision havde de arme Stakler alt fortært den første Dag; de øvrige syv opholdt de Livet ved raae Fiske og Snee. De ligge her i den elendigste Forfatning, thi Hænder og Been ere sorte af Koldbrand. Tre af dem ere Familiefædre, den ene har Kone og 5 smaae Børn, den anden 6, og den tredie 7 Børn. Randers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Paa Hestemarkedet, som holdtes her i disse Dage, betaltes gode Heste fra 110 til 150 Rbd. Jmidlertid var der just ikke mange Heste, og i det Hele var Markedet ikke meget besøgt. Den strænge Kulde med Storm og Sneefog, har vel ogsaa bidraget hertil. Adskillige Reisende have, baade i Søndags og i Mandags maattet vende til bage hertil igien uden at kunne komme frem. Jdag (den 5te Februar) sneer og fryser det endnu stærkere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Blandinger. Den 29de f. M., om Morgenen, afbrændte Vaaningshusene ved Erikshaabs Papiirsmølle (forrige Gielskovs Mølle) paa Grevskabet Muckadel i Fyen. Jlden opkom, uden at nogen Aarsag vides, i Udhusene, og udbredte sig med slig en Hast, at Jntet uden Livet reddedes. Jkke heller var Bohaven assureret. Ulykken er saa meget beklageligere, da Manden, Hr. PapiirfabrikansJohne, just var fraværende og hans Kone nylig opkommen af Barselseng. Saaledes saae denne retskafne Familie med 6 smaae Børn sig paa eengang berøvet Frugterne af fælleds Virksomhed. Ved den tillende Hjælp, og da Vinden tillige har fra, lykkedes det at redde den skjønne, for faa Aar siden opførte, Papiirsmølle.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Statsvennen fra Kjøbenhavn viske i sidstudkomme Blad, at Militaire ville aflægge at klæde sig civil, og Borgerne ikke uniformere sig, da deres Forfædre forsvarede Kjøbenhavn mod hiin fiendtlige Beleiring i Oldtiden uden Uniform - begge vilde derved spare meget i Udgivter til Kræmmere og Skrædere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
J Aarhuus Avis læses nu adskillige Berigtigelser til Beretningen om Generalmajor v. Lassons Jordefærd. Processionen gik saaledes ikke til Hospitals-, men KlosterKirken (Byens anden Kirke), der ligger paa Kirkegaarden. Heller ikke var det efter Borgermilitairets, men Havnecommissionens Foranstaltning, at der fra Havnen, fyredes Minutskud, samt gaves trende Salver mellem den militaire Commandoes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Capitelstaxter paa 1822 Aars Afgrøde. For Fyens Stift: Rug 2 Rbd. 1 Mk. 11 s.; Byg 2 Rbd. 2 s.; Havre 1 Rbd. 1 Mk. 9 s. Tønden, alt i Sølv. For Ribe Stift. Ribe Amt: Rug 2 Rbd. 34 s.; Byg 1 Rbd. 75 s.; Havre 1 Rbd. 10 s.; Boghvede 1 Rbd. 48 s. Tønden. 1 Lpd. tør Flesk 87 s.; 1 Lpd. Smør, 1 Rbd. 37 s.; 1 Potte Honning 26 s., alt i Sølv. Veile Amt: Rug 2 Rbd. 34 s.; Byg 1 Rbd. 71 s.; Havre, 1 Rbd. 20 s.; Boghvede 1 Rbd. 88 s. Tønden. 1 Lpd. tør Flesk 84 s.; 1 Lpd. Smør 1 Rbd. 56 s.; 1 Potte Honning 22 s. Ringkiøbing Amt: Rug 2 Rbd. 69 s.; Byg 1 Rbd. 84 s.; Havre 1 Rbd. 16 s.; Boghvede 2 Rbd. 9 s. Tønden. 1 Lpd. tør Flesk 68 s.; 1 Lpd. Smør 1 Rbd. 43 s.; 1 Potte Honning 18 s., alt i Sølv. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Vinteren har taget en heel mærkelig Forandring. Den 11te begyndte det at tøe, og idag Middag haves 2 1/2 Graders Varme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
De 2 sidste Pakkeposter samt de 3 sidste Brevposter fra Kjøbenhavn, mangle. Obiit ille vir bonus ac rectus, Canutus Schott Deichmann, ingeno præclarus, scentiis perimbutus, amicus Pus. Ut er. sig mili morsqve mili, Ved Tallotteriets 1022de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 50. 24. 16. 40. 34.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Bekjendtgjørelser. De Mange, der den 8de Dennes uanmodede ledsagede min salig Svigerfader, Hospitalsforstander Hans Schou, til sin Grav, og derved aflagde et nyt Beviis paa deres Agtelse for og Kjerlighed til ham, modtage ved mig hans Efterladtes forbindtligste Tak. Aalborg den 10de Februar 1823. N. Juul.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Med dyb Veemod maa jeg herved sørgeligst kundgjøre for Familie og Venner, at min gode Moder Else Tomra, fødLiendberg, omskiftede Tiden med Evigheden idag Eftermiddag Kl. 2, efter 2de Dages Sygeleie, i hendes Alders 60 Aar. Jeg begræder Tabet af en agtværdig Moder, hvis Savn nu først føles, da hun ikke er mere. Aalborg den 12te Februar 1823. M. Tomra.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Til Efterretning for dem, der i indeværende Aar ønske at levere Remonteheste for Cavalleriet, bekjendtgjøres herved, at Hestene kunne modtages i Sielland, Fyen, Jylland og Holsteen paa de Steder, hvor Cavallerie-Regimenterne for Tiden have deres respective Garnisoner. Betingelserne, paa hvilke Remontehestene antages, ere følgende: 1) Remonte-Commissionen besigtiger og modtager Hestene i næstkommende Maj eller Junii Maaned paa de Dage og Steder, der hertil fastsættes, og hvorom Leverandeurerne betimeligen skulle blive underrettede. 2) Hestene maa ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gamle, 3) Curasseerhestene, af hvilke der behøves 70 Stykker og derunder 1 Trompeterskimmel iberegnet, skulle ved Modtagelsen maale 10 Qvarteer og 2 Tommer sjellandsk Anlægsmaal, og Landseneer, Dragon- samt Husarhestene, at hvilke der kunne leveres 354 Stykker, 2 Trompeterskimler iberegnede, 9 Qvarteer og 4 Tommer. 4) Af Hopper antages ved enhver Levering kuns omtrent Deel, de øvrige skulle være Vallakker. Løden (Farven, kan være sort, sortebruun, bruun og rød. 5) Danske Heste ønskes helst. Marskheste antages ikke. 6) Den eller De, der vil levere slige Heste, maa snarest mueligt, senest inden den næstkommende 25de Februari d. A., herom henvende sig skrivtlig og portofri til Remonte-Commissionens Præses, undertegnede Kammerherre og Oberst v. Thienen, Ridder af Dannebrogen, i Kiel. Det Antal af Curasseer-Landseneer-Dragon- samt Husar-Heste, enhver ønske at levere, maa bestemt angives, og maa der tillige anføres, hvormange Skimler herunder ere indbefattede. Stedet, hvor Hestene kunne leveres, bestemmes, og Prisen for hver enkelt Hest angives nøiagtig i Rigsbank Sølvmynt. Enhver Leverandeur har ogsaa tydeligen at anmelde sit Navn og sin Boepæl. Commissionen ønsker, at der ved Valget af Remonte=Hestene, tages Hensyn til, at de have forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en velsluttet Krop, en høi, skarp Manke, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds. Benene, maa være velstillede og stærke, Fodskiftet let, lige og kraftfuld. Har Hesten et tungt og grovt Hoved, en tyk, bredstrubet Hals, fede, vaklende og sletstillede Bove, en hæslig, svag Form, et tilspidset, smalt og stærkt afskydende Kryds, svage Been med skadelig Spat, Galle eller Overbeen i Forening med et meget snævert, flettende eller meiende Fodskifte, er den ubrugbar til Cavalleriehest, og kan altsaa ikke antages. Jøvrigt vil det i et og alt være afhængig af den Dom, Remonte-Commissionen fælder over Hestens Feil og Fuldkommenheder, naar den af samme besigtiges, om den bliver antaget eller ikke. Kiel, i Remonte=Commissionen, den 4de Februar 1823. v. Thienen. v. Qualen. M. C. Lund. Kjøber til en Korntønde anvises af Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Paa Nibe Apothek kan til førstkommende Paaske Flyttedag, erholdes en beqvem Boepæl til Leie for en honet Familie, naar Man derom henvender sig til Eieren. D. F. Ramsing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Natten imellem den 11te og 12te Dennes er hos Sattecas, serer Nørgaard skeet Jndbrud og bortstiaalet: en Æske med 11 Stkr. forskjellige Guldpenge, et Papiir hvori var 12 Stkr. danske Ducater, en spansk Dublon, et 40 Frankstykke, 2de 1/2 Deel Guineer, en Species Ducat, en dansk Guldpenge, 17 Stkr. danske Kroner, 25 Sølv Rigsbankdalere, 4 a 5 danske Ducater og en engelsk Guinee, foruden 7 a 800 Rbd. Sedler. Dette bliver herved bragt til almindelig Kundskab, især med Hensyn til, at nogle eller alle de nævnte Guld og Sølv Mynter mueligt kunde blive faldbudne og dette da kunde lede til Opdagelsen af Tyveriet, hvorfor udloves en Præmie af 100 Rbdlr. Sedler. Aalborg den 13de Februar 1823. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Fredagen den 14de Februari 1823, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, holdes Generalforsamling i det almeennyttige og forenede borgerlige Societet og Begravelsesselskab hos Bogholder og Kasserer A. Nørgaard paa Graven, for at eftersee Regnskabet, samt vælge nye Oldermand og Biesiddere, samme Tid kan og nye Jnteressentere antages i denne almeennyttige Stiftelse. Directionen. Kartofler, som Foder til Kreature. De ansees og er et fortrinligt Foder til Køer, Heste, Faar og Sviin. Men iførstningen skal disse Dyr vænnes til denne Føde, da de siden æde samme med megen Begjerlighed. Heste vænnes mere vanskelig til Kartofler, ogsaa forlanger dette reenlige, men derhos graadige, Dyr, at Kartoflerne maae være rene vaskede, naar de bydes samme, som dog er unødvendig ved de andre Kreature som æde dem raae og uvaskede. For at vænne nævnte Kreature til at æde Kartofler, giver Man dem Halm hakkelse og skjærer enkelte Kartofler derimellem. Mærker Man da at Kartoflerne ere opædte, som maae Man ikke meere skjære dem i Stykker, som kun forvolder at Kartoflerne faaer en ubehagelig Smag af Skjæringen, dersom de henligger noget. Vil Man endda skiære Kartoflerne, saa maae det skee i samme Øieblik Man vil fodre Kreaturerne dermed, og ikke skjære flere end disse kan opæde paa en Gang. Ved Kartoffel=Fodring er det nødvendigt at byde Kreaturerne tørt Foder tillige, som kan være, i Mangel paa Høe, ene Halm, helst skaaren i Hakkelse. At fodre med ene Kartofler gaaer ikke an, de ere for saftige, og vilde forvolde Kreaturerne tyndt Liv. Selv naar Kartoflerne ere frosne taber de ikke deres nærende Kraft, og er de i saa Tilfælde et lige sund Foder. Ja Man er ved Exempler og af Erfaring kommen til Kundskab at frosne og igjen optøde Kartofler sildig hen paa Foraaret, der ganske havde opløst sig til Vand, og hvis Saft saae ud som grøn Sæbe, spises med lige Begjerlighed af Køer, og selv disse Kartofler i saadan Tilstand var og blev et nærende, sund, og aldeles uskadeligt Foder for Kreature. Nørre-Sundbye den 23de Januar 1823. Galster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-13
Til næste Paaske Fløttetid er 3de Beboelser for gifte Familier at faae til Leie i Gaarden No. 658 i Peder Barkes Gade, hvorom handles med Eieren. Mit paa Reberbanen beliggende Leiested er til Paaske Flyttetid til Leie paa billige Vilkaar. Aalborg den 13de Februar 1823. C. Kaas. Et Gulvteppe, 48 Alen langt og 1 1/2 Alen bredt, er tilkjøbs hos Marskandiser Christensen i Aalborg. Hvor en smuk Enspænderkane er at faae tilkjøbs for billig Betaling, tilligemed et dertil henhørende Enspænder Bringtøi, samt 2de Sæt nye Bielder og Klokker, alt i complet Stand, anvises fra Addresse-Contoiret i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Udlandet. Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
J Talen, hvormed Kongen aabnede Kamrene, forekommer Følgende angaaende Spanien: "Jeg har forsøgt Alt, for at befæste min Nations Sikkerhed og befrie Spanien selv fra den største Ulykke. Den Blindhed, hvormed de i Madrid gjorte Forestillinger ere blevne tilbageviste, lader lidet Haab tilovers om Fredens Vedligeholdelse. Jeg har befalet min Ministers Tilbagekaldelse. 100000 Franskmændere, under Commando af en Prinds af min Familie, af ham, som mit Hjerte med Glæde kalder min Søn, paa kaldende den hellige Ludvigs Gud, færdige til at afmarschere, for at opretholde for Henrik den 4des Afkom Spaniens Throne, for at frelse dette herlige Rige fra Undergang, og for igjen at udsone det med Europa. Vore Søe stationer skulle forstærkes paa de Steder, hvor det med Hensyn til Handelen, maatte ansees nødvendigt. Overalt, hvor vore Kyster foruroliges, skulle der krydse Krigsfartøier. Er Krigen uundgaaelig, da vil jeg stræbe at gjøre den saa lidet ødelæggende, saa lidet varig, som muligt. Den skal kun begyndes, for at skaffe den Fred, Spaniens nærværende Tilstand umuligt vilde tillade. - Ferdinand den 7de maa være fri, for at give sit Folk de Anordninger, det kuns kan faae af ham, og som, i det de sikkre dets Frihed, tillige hæve Frankerigs nu grundede Frygt. Fra dette Øieblik af skulle Fjendtlighederne ophøre; dertil, min Herrer, forpligter jeg mig paa det Høitideligste. - Den spanske Minister var ikke overværende, da han alt havde faaet sine Passe. Ligeledes var heller ikke den engelske Gesandt tilstede; men i hans Vogn kom dog hans Gesandtskabs-Secretair kjørende, i Selskab med en engelsk Oberst, der Dagen iforveien var ankommen som Coureer. Saasnart Kongens Tale var bleven bekjendt, fattede flere kongeligsindede Soldater, som ellers havde udtjent, den Beslutning, med Krigsministerens Tilladelse, at oprette et nyt Corps Frivillige, og tilbyde Grev de la Rochefaucault Commanden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Den engelske Coureer Jackson, som den 24de f. M. afgik fra London til Madrid, havde med sig til den franske Regjering en af Herr Canning affattet Note, hvori Engellands Politik, betræffende det vigtige Spørgsmaal angaaende Spanien, i kraftfulde Udtryk gjøres den forstaaelig. - Lord FittrøySommerset, en anden senere afsendt Coureer, skal have det Hverv, at lægge Grunden til en Alliancetractat, der, ifald Frankerig ei vil reflectere paa bemeldte Note, ufortøvet skal bringes istand. Bestandigt afgaae endnu Transporter af Geværer og Kugler til den spanske Grændse. Hertugen af Angoulemes Afreise skal være bestemt til den 18de d. M. Jkke blot spanske, men ogsaa engelske Familier forlade Paris. (Sadelmagerne i Forstaden St. Germain har nok at gjøre med at reparere Reisevogne.) Alt vidner om den nærforestaaende Krig. Moniteuren leverer en Fortegnelse over de af Hs. Majestæt den 29de f. M. udnævnte Generaler og Feldtmarschaller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Fra Bordeaux hedder det i et Brev af 28de Januari Siden igaar ligger her en vel eqviveret og armeret Corvette med 200 Mands Besætning for Anker nede i Floden. Der afgik strax befaling til den, at forføie sig bort, men da dette ved disse Liniers Afsendelse endnu ikke var skeet, har det her end mere udbredt Frygt og foranlediget Formodninger af forskjellig Natur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Spanien. Efterat General O'Donnel i en Skrivelse til en af sine Venner i Paris har omtalt et Saar, som en af hans Sønner har faaet i Fægtningen ved Lumbier, bliver han saaledes ved: "Med min Fod er det bedre, og jeg haaber inden faa Dage igjen at kunne stige til Hest; men hidtil har jeg endnu ingen Understøttelse faaet, enten i Penge fra Regentskabets Side, eller i Vaaben fra den franske Regjerings Side, og saalænge dette ikke er skeet, tør jeg ikke røre mig af Stedet. Jgaar har en meget troværdig Mand, der kom fra Madrid, fortalt mig om de Jntriguer og Konstgreb, der have fundet Sted for at tvinge Kongen af Spanien til at antage Chartet, hvilket maatte være det samme, som at tage Skartyde istedetfor Arsenik. Disse af Grev de Lagarde ledede Jntriguer have deres Kilde i Thulleriernes Kabinet. Ferdinand har kjækt erklæret sig imod Antagelsen, med Tilføielse, at dersom dette nogensinde skede, da maatte Man ansee ham for ligesaa tvungen dertil, som til Antagelsen af Constitutionen i Cadix hiin 7de Marts 1820. Man tage sig altsaa lagt og gyde ikke endnu af misforstaaet Politik eller Egenkjerlighed Olie i den Jld, der desforuden brænder i lys Lue. Dette er min Mening om denne Plan, om det ellers er sandt, at Manhar det daarlige Haab at see den realiseret. Naar Franskmændene gaae over Bidassoa og proclammere, at de med deres Jndmarsch paa spansk Gebeet ikke har nogen anden Hensigt, end at befrie Ferdinand og den kongelige Familie af et Slaverie, hvori de sukke, og at sætte Kongen igjen paa hans Forfædres Throne, saaledes, at han kan nyde de Rettigheder, de befad, som han selv besad, indtil bemeldte ulykkelige Epoche i 1820; saa ville de, derpaa kunne de gjøre sikker Regning, af Nationens Pluralitæt blive modtagne som Venner, som sande Befriere, og alle bevæbnede Royalister ville forene sig med dem, og gaae foran dem paa deres Seirstog til Madrid. Opkaste de sig derimod til Lovgivere og forandre det gamle Monarchies Love, da skulle Alt, selv Roialisterne, forene sig imod dem. Det maatte maaske være Umagen værd, at overveie dette." - Et spansk Blad søger at besvare det Spørgsmaal, Kan Spanien vente Krig, og føier til Slutningen til, at Grændsepladserne forinden 3 Maaneder skulde være satte i behørig Forsvarsstand. "Vi skulle, siger det, inden faa Uger have et Reserve af 100000 Bajonetter og 31. Krigskibe til at beskytte vore Kyster med. 50000 Uniformer, som ere i Arbeide, ville til samme Tid vorde færdige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Endnu inden 3 Maaneders Forløb vil vor Militairmagt bestaae af 180000 Mand. J en saadan Forsvarsstand vil Spanien befinde sig næstkommende April; en saadan Tilstand vil sætte os istand til at modstaae ethvert Angreb. Forstyrre vore Templer, ødelægge vore Marker, det kan Man, men over os selv skal Man aldrig kunne triumphere." - Den største Enighed hersker vedvarende iblandt de ellers forskjellige Partier i Cortes-Forsamlingen, naar Talen er om, i Tilfælde af Krig, at gjøre de udenlandske Fiender den kraftigste Modstand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Ved Estella er en blodig Træfning forefalden imellem de Constitutionelle og Troestropperne; 600 Mand maatte bide i Græsset. Factionisterne skulle have bemægtiget sig Havnene Legueitio og Bermeo. General Velosco, som beleirer Mequinenza, er den 10de f. M. marscheret ud af Fraga, for at angribe Bessieres. Baron von Larondelot har den 12te f. M. angrebet og adsplittet flere Factionistbander. Mina har endnu bestandigt de samme Positioner inde. Oberst Casta har drevet Misas og Targaronas Tropper ud af Granollens. Allerede den 16de f. M. hed, det, at 5000 Jnsurgentere, under Anførsel af Bessieres og Ulmann, fra Saragossa af vare ankomne til Quadalaxara. Man veed ikke, hvad deres Hensigt er og hvorhen de videre ville tage deres Retning; men saameget er vist: at Regjeringen Natten forud havde faaet flere Courerer. Den i Madrid værende Nationalgade besatte alle de regulaire Troppers Poster, og den hele samtlige Besætning rykkede ud af Quadalaxara til. J Asturien og Galiziens Bjerge er en ny Jnsurrection udbrudt. Den 26de hed det, at Bessieres (som efter de franske Ultrablade, skal have havt den Plan, at bortføre den kongelige Familie fra Madrid, fuldkommen er slaaet af Velasco's Tropper, og har mistet 5000 Fanger og mange Døde. - Udvandringer fra Spanien finde endnu stedse Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Tyrkiet. Angaaende Napoli di Romanias Overgivelse meddeles nu det Omstændeligere saalunde: den 1ste Decbr. havde Fæstningen capituleret saaledes, at den, ifald den ingen Undsætning fik, inden den 24de f. M. skulde overgives Grækerne, ligesom dette ogsaa da skulde være Tilfældet med de andre endnu tilbageværende Forter. - Da denne Termin var udløben, og Tyrkerne søgte Udflugter, bestemte Grækerne, trættede af hines Troløsheder, sig til at løbe Storm. Nu tilbød Paschaen for sildigt at ville overgive sig, thi de Stormende vare nu engang ikke meere at standse; den hele Besætning, 5000 Mand, blev nedsablet, og betydelige Rigdomme faldt i Seirherrernes Hænder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Blandinger. Efter Pariser-Breve af 25de Januar afreiser Lauriston om nogle Dage til Observations-Armeen, som inden kort Tid skal bringes til 100,000 Mand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Efter Beretning fra Malland af 4de Januar opstiller Østerrig, i Tilfælde af Krig mellem Frankrige og Spanien, en Observations=Armee paa Savojens Grændse af 30,000 Mand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Kongen af Engelland har, efter Forlydende, skjænket til det brittiske Museum hans Faders Privatbibliothek, der bestaaer af 90000 Bind, og deriblandt den skjønneste Samling geographiske Kort, Man kjender.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Den spanske Minister i Wien blev eiheller indbudet til et Hofbal, som blev givet der den 23de Jan. Borgerskabet i München har forskudt en Sum af 300000 Fr. af Stadens Formue til Theatrets Opbyggelse. Begyndelsen skal gjøres paa Dronningens Navnedag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Kjøbenhavn. Den 1ste Februar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Opergen Titus, der opførtes i Onsdags den 29de Januari i Anledning af Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Fødselsdag, var nær ikke bleven givet, da der paa Prøven Dagen iforveien indtraf det Uheld, at et Stillads gik itu og faldt ned med en stor Deel Mennesker, iblandt hvilke befandt sig Sangerinden, Jfr. Zrza, der ved dette Fald blev saa forstødt, at hun maatte bæres bort. Da hun skulde udføre et af Hovedpartierne i Stykket, nemlig Sextus's Tenorpartie, havde Man allerede forberedt sig paa at give en ældre, yndet Opera, Rossinis Tancredo, dersom hun ei skulde blive istand til at udføre sin Rolle; men da hun den følgende Dag befandt sig bedre, vilde hun ikke hindre Forestillingen, og Stykket gik. Hs. Majestæt, der var i Admiralsuniform, blev ved Sin Jndtrædelse i Skuespilhuset modtaget af de forsamlede Tilskueres Jubelhilsen og en passende Velkomstsang; derpaa gjenlød et "Længe leve Kongen!" og de henrivende Mozartske Toner begyndte. Professor Jens Smidth, Provst paa Falster, har i disse Dage udgivet en til Hendes Majestæt Dronningen dedicerer Samling af Digte under Titel af "Danske Haver. J samme findes et beskrivende Digt over de skjønneste Haver i Danmark, f. Ex. Lisenlunds, Frederiksberg o. a. fl. - Denne Digter hører til den gamle Skole, men kan udentvivl henregnes blandt de bedre af dens Præster. Det sidste store Digt (?) i Samlingen kaldes Lystlunden og er i flere Sange.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Skriftet faaes hos Boghandler Brummer for 15 Mk.,Man taler om at Landetatens Officerer nu skulle bære lyseblaa Pantalons, som reglementerede til Uniformen. Adskillige have allerede anlagt dem. Hosviolon Fr. Werschall opfordres idag i Adresseavisen, til at give en offentlig Concert endnu.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-02-15
Vor talentfulde Dyrmaler Gebauer, har i denne Tid begyndt et kostbart Pragtværk, der skal bestaae af 12 Hefter i stor Folio og af hvilke det første er udkommet. J hvert leveres som Tegninger af de skjønneste Hingster og Hopper med Føll, der findes i det Kongel. Stutterie i Frederiksborg. Ter ter og Forerindringer skal være udarbeidet af Kammerjunker Fr. Warnstedt og Beskrivelsen over Hestene af Stutmesteren Justitsraad Nielsen, R. af D. Hvert Hefte koster 4 Rbdlr. r. S. I Dagen læses en udførlig Anmeldelse af dette udmærkede Værk, der fortjener al Understøttelse fra Publikums Side, for at Kunstneren kan blive istand til at fuldføre det.