JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Ved en Feiltagelse er det herfra blevet bekjendtgjort at Dampskibet Løven afgaaer fra Aarhuus hertil Snoghøi Kl. 1, istedetfor at Afgangstiden er og fremdeles bliver Kl. 12; hvilket saaledes herved rettes. Snoghøi, den 22de Mai 1844. Hansen Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Hatte i de moderneste Facons, saavel fine som simple af Hr. S. Toftes Fabrique i Kjöbenhavn, ere atter arriverede og sælges, som sædvanligt, til Fabrik Priis af B. Lehmann. Tört & lyst, guult Havanna Sukker, hvidt Bo, fiin Congo Thee, do. Brasil. Casse, bedste Carol. Riis, Riismeel, Kartoffelmeel, & hamb. Hvedemeel, törrede Kirsebær, nye Bourdeaux Svedsker, Mall-Rosiner, lyst Candis, samt endeel andre til Colonialhandelen henhørende Artikl. ere arriverede og faaes billigt hos B. Lehmann. Peber, Ædike, Pickles, Stoler, Eidammer & Schw. Ost, Macaroni, Nudler, Lind er, ost Soyn, Succade, OrangeSkuller, spanske Nødder, Oliven, Capers, Lemon-Asier, Confert Figen, Muskatel-Rosi er & Fra la der, syltet Ingefær, Salep, Vanille-Chocolade fra 2 til 6 2, forskjelge Sorter Sauce & Sennoper, Chatrineblommer, nye Citroner & Appelsiner, m.m., faaes hos B. Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Fine Cigarer & Røgtobakker faaes hos B. Lehmann. Pressenningduge, især passende til Kornsække, samt simple ubl. Lærreder, faaes hos B. Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Bedste 80 Kjöbenh. Brændeviin faaes i Partier og i mindre Dele billigt hos B. Lehmann. Gl. Jamaica Rom, uforfalsket Cognne, forskjellige Sorter, fine Liqueurer, diverse Sorter Vine, saasom: Tenerissa, Mallaga, Medoc & gammel fr. Viin, samt god Viin-Edike, faaes hos B. Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Fiint Klæde i flere Farver, Sommer-BeenklædeTöier, do. Frakke-Töier, Halsbind, Silke-LommeTørklæder, m. m. m., er nylig arriveret og sælges billigt af J. P. Brændstrup. Sirtzer, Schuchans, Mousselin de laine, Parisienne, Orleans, Mohairs, Alpacas, m. m. m., er nylig arriveret og sælges billigt af J. P. Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Hvide Schirtings, Cambringe, Stout, Jaconet, Tvist-Lærred, Creas-Lærreder, m. m. m., er nylig arriveret og sælges billigt af . Brændstrup. Cement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Fra Fabrikken Phonix ved Rønne paa Bornholm har jeg i disse Dage erholdt et Parti, i 1/2 Tdr. og Fjerdinger, som isærdeleshed anbefales dHrr. Murere til en meget billig Priis i større og mindre Partier. Aarhuus, d. 22de Mai 1844. J. C. Tarliong. hos Tarliong i Aarhuus kan bekommes Terpentin-Olie i Ankere og Potteviis, tyk Terpentin samt amerikansk Harpix. Speile i forgyldte Rammer, deels glatte, deels med Bobbinet samt meget smukke Zirater, saavel fiirkantede som ottekantede, i forskjellige Størrelser, ere arriverede og sælges til yderst billige og nedsatte Priser af C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
En graae Kalkunsk Hone er bortløbet af min Gaard; da den formodentlig er indkommet et Steds her i Byen uden at Nogen er vidende og Eieren, saa ønsker jeg at maatte vorde underrettet og dens Opholdsted, for at lade den afhente. Fald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
Kirke-Tyveri. Natten mellem den 20de og 21de Mai er Blytækket af en ved Wedslet Kirkes, paa Landeveien mellem Aarhuus og Horsens, dens østre Ende værende Bygning, aldeles afrevet og bortstiaalet, nemlig 14 Plader fra 1 1/2 til over 4 Alens Længde og forskjellig Bredde. Tyvene have ifølge Sporet havt Støvler paa, og baaren Blyet, fra Kirken over en Rugager til Landeveien, hvor de have havt en Vogn i Beredskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-24
For 3 Aar siden blev ogsaa bortstiaalet flere Blytavlaf denne Kirke, uden at det kunde opdages af Hvem. Men for dette nu skeete Tyveries Opdagelse udlover jeg, som Kirkens Eier, en Douceur af 10 1, og Navnet fortiet, om ønskes. Herrschendsgave, den 23de Mai 1844. Herrschend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
No 92. Loverdagen den 25de Mai. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Blandinger. Det er vistnok ikke af Hoflighed alene, hedder det naar Keiser Nicolaus reiser til London, hvor de Radicale neppe ville berede ham nogen smigrende Modtagelse, og hvor der opholder sig 500 af de meest eralterede polske Emigranter, som man for deres Excentricitets Skyld ikke har villet beholde i Frankrig. En saadan Reise maa absolut have et stort Formaal. Rusland forfølger stadigt sine Planer med Orienten; den eneste Hindring er England; derfor vil man endnu engang forsøge det Yderste, for at træffe en Over eenskomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
J Bologna (i Kirkestaten) ere 20 Jnsurgenter dømte fra Livet og en Mængde Andre til livsvarig eller fleeraarig Galleistraf. Af de tyve Dødsdømte har Paven benaadet de 14 ved at forandre Straffen til livsvarigt Galeiarbeide, hvorimod de øvrige Sex maatte friste den saakaldte infamerende Død, at skydes bagfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Vor til Jslamismen overløbne Landsmand, Slesvigeren Lieutn. Mathiesen, er død i Damascus, hvorhen han var kommanderet for derfra at afgaae til Bagdad. Man siger, at Tyrkerne havde bibragham Gift, fordi han uforsigtigt havde yttret, at han var kjed af at være Muhamedaner, og ønskede snart igjen at blive Christen. At man stundom ogsaa kan gjøre formeget af det Gode, viser en Begivenhed, som nys har tildraget sig Lithauen. En Præst havde i sin Menighed en Dranker, som, trods alle Formaninger og alle Løfter om Forbedring, ideligen faldt tilbage. Da han engang igien havde formanet ham eftertrykkeligt, og Synderen lovede Forbedring, besluttede Præsten, i sin Nidkjærhed for hans Sjæls Vel, at gjøre hans Løfte saa høitideligt som muligt, og derved tillige give hele Sognet et opbyggeligt Exempel. Han fører derfor Drankeren ind i Kirken for den forsamlede Menighed, og ladet ham her, for Alteret, sværge en høitidelig Eed, at han fra nu af vil forsage at Brændeviinsdrik for evigt. Efter Gudstjenesten falder Synderen i Hænderne paa sine gamle Drikkebrødre, og neppe er en Time forløben, efterat den høitidelige Akt har fundet Sted, før han, tilsyneladende død, bliver kjørt hjem til sin Familie. Hans Paarørende holde nu et Familieraad, og beslutte, at han skal døe, fordi han, ved at bryde sin Eed i Kirken, har givet sig Satan i Vold. De lave en Arsenikdrik, som de tylle i det endnu bevidstløse Menneske, og faa Timer efter opgiver han under græsselige Convulsioner, sin Aand, til hans Families store Beroligelse. En criminel Undersøgelse er nu indledt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
(Danziger Dampsboot.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Vi fortalte forleden, at man nu i de forenede Stater bygger smaae, ambulante Kirker, som kunne kjøre saavel paa Jernbaner, som paa almindelige Landeveie. Disse nye, bevægelige Kirker maae nødvendigen frembringe en Revolution i Gudstjenesten. Herefter ville de Byer, som ingen Kirker eie, vente deres Ankomst, ligesom man venter Posten. Ved hver Station ringer Præsten med Klokken, holder sin Prædiken i fri Luft, giver de Andægtige sin Velsignelse, og kjører videre. Man har kjørende Kirker af hver Art i hver Styl og af hver Størrelse, Cathedraler med Fire for, og Capelfiakre med En for. De, som ønske, at holde Gudstjeneste hos sig selv, skrive blot til Præsten: "Deres Velærværdighed ville have den Godhed, at sende mig Kirken No 13 mellem 2 og 3. Skulde Deres Kirke allerede være bestilt til denne Tid, har De den Godhed, at sende mig et Eenspænder=Capel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Der har været en Emente i Paris, Beroligdig, kjære Læser, det var ikke noget ordentligt Oprør, det var kun en Concert-Emente. J Hötel de Ville skulde gives en stor Concert i et velgjørende Øiemed. Adskillige Damer af Kongehuset havde stillet sig i Spidsen for det skjønne Foretagende; Entreen skulde koste 20 Francs, de første musikalske Notabiliteter skulde medvirke; Concertsalen skulde oplyses af 2000 Voxkjerter. De høie Damer afsatte 4000 Billetter det var en Lykke! Men man havde glemt at tage Hensyn til en Bagatel: Salen kunde kun rumme 2000 Tilhørere. Hvad der nu paafulgte, lader sig tænke. Allerede Kl. 7 om Aftenen var Concertsalen propfuld, men endnu stedse kom Eqvipager, Fiakre, Cabrioletter hidrullende med nyt Publikum; Folk kunde ikke komme ind i Salen mere; de bedækkede alle Gange, alle Trapper, og tilsidst dannede de en lang Række paa Gaden. Nu brød Stormen løs og der begyndte et sandt Dommedagspektakel udenfor Huset. Jnde i Salen var der en dræbende Qvalm: de mange Lys, Blomsterne, Damernes Odeurs . . . Luften var qvælende, Thermometret steg til 30 Grader Reaumur, mangfoldige Damer besvimmede, og det var umuligt, at skaffe dem ud. Klokken 8 skulde Concerten begynde; den blev 10, og den var endnu ikke begyndt. Prindsesserne, som forestode den, havde tabt al Contenance; Alle vare i den marterfuldeste Stilling, og dog vilde Jngen gaae. Snart hylte Oprøret ligesaa frygteligt inde i Huset, som udenfor. Damerne jamrede sig, Publikum peed, skreg, stampede, man var ikke sikker paa sit Liv. Denne Tumult, som man neppe mindes Mage til, varede langt ud paa Natten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
J Paris er nys død en berømt Filefabrikant ved Navn Raoul, om hvem man fortæller følgende Anck dote: Napoleon havde engang, som første Consul, besøgt ham incognito og sagt til ham: "De lever i et Land, hvor Jndustrien kun finder ringe Opmuntring; hvorfor gaaer De ikke hellere til England; der vilde Deres Arbeid blive ganske anderledes paa skjennet end her, og De kunde der vente en høi Præmie for Deres Hemmelighed." – "Hvad siger De, udbrød Raoul: Jeg skulde sælge min Hemmelighed til Englænderne? Nei, hvor fattig jeg end er, saa vilde jeg dog hellere døe af Sult!" Dagen efter sendte Napoleon ham 50,000 Francs, og skjænkede ham en Bygning til en Fabrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Den berømte Skuespillerinde Mlle Rachel lider af et Brystonde, som maaskee for stedse vil fjerne hende fra Scenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
En Heste-Tilbederinde gjør i denne Tid stor Opsigt i Bourg-LAbbe. Hun er vanvittig, men hendes Manie er kun farlig for hende selv. Naar hun er fri, kaster hun sig ned for den første den bedste Vogn og kysser Hestenes Hove, idet hun raaber: "Min Herre og min Gud, jeg kysser dine hellige Fødder!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
En fattig Kone i London sprang forleden i Vandet, for, af Fortvivlelse og af Frygt for Fattighuset, at drukne sig med sit Barn. Barnet omkom: Moderen blev reddet af en Skipper, men, som Barnemorderske, stillet for Criminelretten og dømt til Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
J Oxford udbrød nylig, ved Nattetid, en frygtelig Jldløs i Huset hos en Rabbiner ved Navn Jacob, som tilligemed hans Datter, Rebecca, omkom Luerne. Et grueligt Exempel paa, hvorvidt religiøs Overspændthed kan føre, fortælles atter fra Schweitz. En velhavende, 50 Aar gammel Familiefader i Bromgarten, hos hvem man i længere Tid havde bemærket en mystisk Forvildelse, blev funden hængt i sit Huus. Om Livet har han et Belte med Jernnagler, som sadde fast i Kjødet. Paa sin Kammerder havde han optegnet sin sidste Villie, som lød saaledes: "Jeg beder, man ville lade tusinde hellige Messer læse for mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
En moersom Anekdote fortælles i Berlin i denne Tid. Grevinde Rossi, der, som Demoiselle Sontag, gjaldt for den første Sangerinde i Europa, bad forleden Søstrene Milanollo til sig, og de maatte spille for hende. Grevinden var derpaa saa artig, at synge noget for de geniale Søstre. Hvorledes behager det Dem, spurgte Grevinden derpaa. – "O, meget vel svarte den lille Maria naivt: Deres Stemme er meget god, og naar De vilde øve Dem, kunde De vist blive en stor Sangerinde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
En Kone i Berlin har i f. M. født et mærkværdigt Misfoster. Det havde et naturligt Kattehoved, hvis Bagdeel var bedækket med Kattehaar. Arme og Been vare abnorme, krummede indad. Efter Loven maa intet Misfoster dræbes, mod denne Lovbestemmelse have vægtige Stemmer hævet sig ved denne Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Fra det Mecklenborgske er en Godseier udvandret til Australien med alle sine Bønder, 800 i Tallet, som havde solgt Alt hvad de eiede, for at forsøge deres Lykke i den nye Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Rothschild har nys vundet 250,000 Gylden i det badenske Statslotterie. Den stakkels Mand!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Sidstl. 17de Mai er bleven seiret i Norge med overordentlig Festlighed. Ved den af 5000 Personer af alle Stænder bestaaende Festprocession i Christiania var iaar ogsaa første Gang repræsenteret det danske Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Fra Slesvigholstenernes Side er der nu - som man kunde vente – affattet en Contrapetition til Konger i Anledning af den fra Kjøbenhavn udgaaede Petition angaaende det danske Sprog i den slesvigske Stænderforsamling. Den er undertegnet af de fem Deputerede: Beseler, Berwald, Clausen, Gülich og Fries, foruden af fire andre anseete Mænd. De udtale deri ogsaa deres faste Tillid til Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Ved en Fest i Borgerforeningen i Flensborg udbragte Senator Nielsen følgende Togst for Hs. K. H. Kronprindsen: "For den ungdommeligt kraftfulde Mand, der ikke blot som Generalissimus vil vide at føre Armeen paa Ærens Mark, men som tillige er en complet modig Sømand, der har lagt sig de gyldne Ord paa Hjerte, hvor Flaade er vor Hæder, for ham, der vil vide i alle Verdensdeles Farvande at opretholde Agtelse for vor Flaade og befrie os fra Lehnspligtighed til andre Magter – for den Mand, der engang i Tiden som Admiral vil vække Mindet og Danmarks gamle Søhelte og føre Dannebroge til ny Hæder, for ham, Hs. K. H. Kronprindsen, et tredobbelt Hurra,"J Kiel bygges uophørligt, saa at den, der i noglAar ikke har seet Byen, neppe vil kunne gjenkiende den Omsider er man nu kommen paa det Rene med, hvor Banegaarden skal være. Jernbanen vil nemlig komme til at løbe langs med Havnen og ende paa Behrens's Plads. - Den 26de April kom en Arbeider paa en ynkelig Maade af Dage ved Hr. Brunings Dampmaskine, Hans Halsklud (et fileret uldent Næt) blev greben af Maskinen, der trak ham ind i sig og, efter først at have knækket hans Nakkebeen, næsten radbrækkede ham. Paa Jstandsættelsen og Forstærkningen af Rendsborgs Fæstningsværker arbeides der ogsaa iaar uafbrudt, navnligen gjelder det denne Gang den nordlige Deel af samme, det saakaldte Kronværk." Den Kron værker Sluse vil i Løbet af næste Vinter ogsaa blive underkastet en Hovedreparation, hvortil man antager at der er meget trængende. Fra Holland er til dette Brug allerede ankommen flere Ladninger vandtætte Muursteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
En i Rendsborg boende Borgerenkes tvende Karle have forleden, ved at pløie deres Madmoders Mark nordenfor Byen, i den saakaldte "Mastbruch, i Plovfuren fundet en antik Guld-Armring af 40 Speciers Værdi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Actierne i den Roeskilde Kjøbenhavns Jernbane ere nu i Hamborg stegne til 114 a 115 PC.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Fra Berlin er allerede kommet store Ordres paa Actier i den intenderede kjøbenhavnsk-belsingøerske Jernbane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Det norske Dampskib Carl Johan blev ved dets første Ankomst til Aalborg saluteret med Kanonskud fra Havnen og Dampskibet "Iris", der tillige havde her set det norske Flag til Ære for den norske Gjæst, som med det danske Flag fra sin Masttop, med Kanonsalut besvarede de danske Hilsener, der forøgedes med den talrige Tilskuermængdes Velkomstraab, imedens vajende danske og norske Bannere sluttede sig til denne Broder hilsen. Det norske Dampskibs Rheder, Fører og Passagerer bleve derpaa indbudne til en hos Gjæstg. Petersen af talrige Deeltagere arrangeret Festlighed, eller Dejenner dinatoire. Blandt de ved denne Festivitet udbragt Skaaler ville vi tillade os efter Aalborg Avis – at udhæve følgende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Af Hr. Kæmner Wulff (efter en af Hr. Pastor Boesen forfattet Velkomstsang til en norsk Folkemelodi) "Jdet vi med Glæde hilse dette første Communicationsmiddel, der atter knytter et gammelt Baand imellem Norge og Danmarks Provindser bringe vi, med de bedste Ønsker for dette Forbindelsesmiddels Fremme og stadige Afbenyttelse, vor Velkomst til norske Brødre og Venner!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Af Hr. Bernhard Ree: Der var en Tid da et politisk Ragnaroke hvilede over Norden. Hvad Under, om man, samlende om i dette Mørke, ofte ikke vidste at skjelne Ven fra Fiende, ja ofte end ikke kjendte sin nære Slægt. Den Tid er forsvunden. En Gudinde, Friheden er hendes Navn, har besøgt Norden. Lysets Alfer ledsagede hendes Vandring, og overalt hvor hun kom frem hvert Fjed, hendes Fod betraadte, verg Mørkets og Vildfarelsens Skygger, og i den sande Frihedsfølelses Lysskjær lærte man snart at kjende, at her ikke kunde være Tale om Fremmed end sige Fiende, men at man befandt sig i en fælleds Vennekreds, ja i en gammel Slægtnings kjære Omgivelser. Trefoldig er vel den Røst, som lød, som lyder i Norden, men Slægtens Fælledskab gjenlyder i den. Fra samme Rod har den fælleds Stamme udviklet trende stærke Skud, der mægtigen og kjærligen slynge Armen om det skandinaviske Fosterland. Overordentlige Verdensbegivenheder og deraf udsprungne udvortes Forhold have løsnet de politiske Baand imellem Nordens Nationer; men forskjellige Statsforhold kunne kun udvortes fjerne Nationerne, ikke adskille hvad i Slægtskabs Aand, i Brodersindelag tilhører hinanden. Danske, Normænd, Svenske, ville vi stedse, hvorledes end de udvortes Forhold danne sig føle os gjennemtrængte af den samme Broderaand, der evigt skal leve og røres i Norden og evigt besjæle Ønskerne for Skandinaviens Velvære, Af Hr. Scheel fra Christiania udbragtes en Togst for Kong Christian den Ottende, som for en stor Deel har bidraget til Norges Frihed; Hr. B. Ree udbragte Skaalen for Kong Oscar; Hr. Kbm. Schoubye fra Brevig for Eidsvoldsdagen, den 17de Mai; Hr. Wulff for de Damer som havde krydset over Nordsøen paa dette første Dampskibstog!"; Hr. Scheel for Aalborg Byes Jndvaanere, Kbm. Lundt for Dampsk. Carl Johans Fører, Capt. Falkenberg; a. &c. Da Festen var endt ledsagedes Dampskibsgjæsterne ombord under Salutskud og Vivathilsener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Copulerede. J Nyborg, Kjøbmand J. Borring, J Horsens: Tobakspinder og Jfr. S. Nyborg. Christensen og Jfr Jnger Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
J Holme Kirke den 22de Mai. Hr. Fuldmægtig J. R. Byberg og Jfr. J. K. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Jndsendt. Er det tænkeligt at et Jernbane-Monopol gives for en Bane fra Nyborg over Odense til Assens uden at den, om Vinteren til alle Tider passable Vei over Middelfart tillige sætter Banen i Berørelse med Jyllands Vil en Jernbane gjennem Danmark blive til Nytte eller Skade for Landet: Vil den ikke svække, istedetfor at befordre vort Ager brugs og vor Handels Virksomhed; thi vil den ikke directe og inddirecte drage saa mange Capitaler ud af hine Jnteresser, at Jernbanen bestandig maa blive tom Vil Regjeringen give Ret til Anlæggelsen af en Jernbane gjennem Landet, bør da Jylland blive udenfor; og bor den personlige Speculation da kunne bestemme Linien, – eller bør hele Landets Jnteresser søges inddraget deri, Er der ikke alt for Meget i Danmark der endnu behover Driftscapital til at vi kunne undvære Millioner for en Jernbane og alle dens Fornødenheder; og bliver den aarlige Tribut dertil ikke endnu føleligere end det første Anlæg, Hvad og Hvem skal egentlig hertillands befordres paa Jernbanen for at gjøre den til en Fordeel for Landet, Have de to Dampskibe der nu gaae fra Sjælland, Fyen Jylland til Kiel, altsaa paa Routen til Hamborg, ameget at bestille, at dette kunde afgive Procenter til Jernbaneactionairerne? Og hvorfra skal det Mere komme, Mange paastaae at det Hele intet har at betyde, – at det er en Papirhandel der ender med Fallitter – og lange Næser; men var dette tænkeligt, – hvad skulde man da kalde en Speculation af den Art, Vi antage disse Spørgsmaal og hele Sagens Belysning fra dens forskjellige Sider at være saa vigtig, at vi tør haabe at Sagkyndige, og navnlig de Mænd der interessere sig for Jernbanen, herom ville oplyse os, og derved frembringe Samdrægtighed for Foretagendet, eller Ligegyldighed for Projectet. En Den af nyttig Virksomhed, men ikke af tom Efterlignelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Prædikanter paa 2den Pintsedag. Holmesse: Domkirken Hr. Pastor Jespersen Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix, Hospitalskerken Kl. 10 1/2 Hr. Catechet Lyngbye. Aftensang i Domkirken Hr. Consistorialraad Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Bekjendtgjørelser. Jfølge tagen Bestemmelse ved Mødet den 2den April d. A. af en Deel af Veile Amts Sogneforstanderskabers Medlemmer bliver den 31te d. M. Kl. 11 om Formiddagen atter afholdt et Møde paa Veile Byes Raadstue, hvortil herved indbydes ikke alene de som sidst mødte, men ogsaa enhver Anden af Veile Amts Sogneforstander skabers Medlemmer. Det ønskes at Forsamlingen maa blive talrig Udkast til et Regulativ for Foreningen vil blive fremlagt. Hansen. Rugballegaard, den 14de Mai 1844. Missionsforeningen i Veile Amt afholder sit sædvanlige Foraarsmøde i Veile Onsdag den 5te Junii. Gudstjenesten i Kirken begynder Formiddag Kl. 10. Efter samme afholdes Generalforsamling, paa Byens Raadstue, hvor Medlemmernes Bidrag modtages. Venner og Velyndere af Missionsvæsenet indbydes til at overvære Forhandlingen. J Bestyrelsen: Thune. Rørdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Fredagen den 31te Mai førstkommende, Klokken 12 Middag, afholdes Licitation i Herredernes Rets Locale paa Horsens Raadhuus over Blytækker Arbeide paa 5 Fag. samt Snedker-, Maler og noget Muurarbeide paa Hornborg Kirke, med Tillæg af Materialier. Overslag og Conditioner ere nogle Dage forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, d. 17de Bernth. Mai 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Ifølge Reqvisition fra Skifteretten i afdøde Kjøbmand Christen Froms Stervbo i Horsens blive følgende, bemeldte Stervbo tilhørende Eiendomme, nemlig: " Deel af Parcellen 31 i Urup Vesterskov i Østbirk Sogn, med tilhørende Jord og Grund, paaværende Skov, samt forholdsmæssig Anpart i det dertilhørende Skovfogedhuus, ansat i den gamle Matricul til Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., og en Torvelød paa Raadved Mark af gl. Hartkorn 2 Skpr. 1 Alb., der udgjør en Parcel af Gaarden Dyr kjøb, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Woer og Nim Herreders Thingsted paa Horsens Raadhuus: Tirsdagen den 11te Juni ) førstkommende, hver Tirsdagen den 25de Juni og Gang Klokken 11 Tirsdagen den 9de Juli Formiddag Conditioner og Adkomstdocumenter ere til Eftersyn paa mit Contoir, og bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Hvilket overeensstemmende med Plac. af 22de April 1817. herved bekjendtgjøres til Underretning for alle Vedkommende. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Mai 1844. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-25
Torsdagen den 30te d. M., Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Ribe Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelse af en Arbeids- og Forsørgelses-Anstalt paa den udenfor Kjøbstadens Nørreport beliggende saakaldte Rhodes Toft. Tegning tilligemed Overslag og Conditioner henligge til Eftersyn 8te Dage for Licitationen hos Arrestforvarer Wilsleff, og meddeles iøvrigt til Efterretning for Lysthavende, at de til ommeldte Øiemed bestemte Bygninger udgjøre en 2 Etage Hovedbygning 42 Alen lang, 16 Alen bred, med Kielder midt under Bygningen paa 17 Alen, og en Sidebygning af en Etage 30 Alen lang og 11 Alen bred. Overslaget over Udgivterne ved disse Bygningers Opførelse andrager omtrent 5500 Fr. S. Ribe Byfogedcontoir, d. 15de Mai 1841. Høier.