JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
J bemeldte 2de Møder den 8 og 16 November valgtes til Selskabets Æresmedlemmer Dhrr. Excellencer J. S. von Møsting, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand, Geheime-, Stats- og FinantsMinister, Præsident i det Kongl. Rentekammer og i Statsgjelds-Directionen etc. og Greve Claes Fleming, Præsident i det Kongl. Samfund for Skandinaviens Historie i Stokholm. Til ordentlige indenlandske Medlemmer optoges Dhrr. Dr. S. N. J. Bloch, R. af D. Professor og Rector i Roeskilde, Dr. med. J.L. Dreier, Kammerherre J. F. van Deurs R. af D., General-Krigscommissair, til Frydendal, Oberst F. W. v. Falk, Etatsraad C. Fenger, R. af D. og Omd., Kammerassessor P. Hansen, Gouvernementssecretair i Tranquebar, Hs. Excellence D. A. W. v. Hauch, Ridder af Elephanten, Storkors af Dr. og Drid., Overkammerherre, Overhofmarskal, Over-Staldmester etc., Missionair L. P. Haubroe i Tanjore i Ostindien, J. P. T. Herzsprung, Fabrikant, og Dormd., Justitsraad C. F. Langeland, R. af D., Toldinspecteur i Naskov, Conferentsraad og Postdirecteur D. Monrad, R. af D. og Drid., Overauditeur og Raadmand J. H. Mundt, Missionair D. Rosen i Tutocorin i Ostindien, Kammeraad og Hofintendant Schleep. paa Gottorf, Professor og Rector C. Tauber i Aalborg, Etatsraad og Professor Fr. Thaarup, og Amtsprovst Dr. P. A. Wedel, Sognepræst til Skaarup og Seminarieforstander; til corresponderende indenlandske Medlem Hr. Amtmand Tillisch paa Færøerne; til ordentlig udenlandske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Herr Professor og Bibliothekar J. A. Schmeller i München, og til corresponderende udenlandske DHerr. Prof. Campi i Florens, og Grev v. Mülinen, Præsident i det Sveizersk historiske Selskab i Bern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Det synes som om Hestehandelen nu vil komme til at florere i Jylland. Til det nye Hestemarked i Randers, som nylig er afholdt, er reist baade solide og begierlige Kjøbere. I Hobro har Een af dem i faa Dage kjøbt et halvthundrede Heste, og betalt dem godt. Den samme havde dengang allerede sammenkjøbt henved to hundrede Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
J Randers Avisen bekjendtgjør Hestehandler B. Tamagnone fra Turin, at han den 24 Dec. agter at komme til Randers og ønsker, under sit Ophold der, at indkjøbe gode Heste, passende til Curasseer- og Dragonheste, af Alder fra 4 til 6 Aar; hvilket for Egnens Landmænd bekjendtgjøres. Hopper ønskes ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
J samme Avis tilraader en Jndsender den jydske Landmand, der er i Besiddelse af gode Heste, ej at forhaste sig med Sammes Salg, men oppebie Mark det som holdes d. 8 Febr. der sandsynligviis atter vil blive besøgt af mange Kjøbere, og desuden indtræffer ogsaa til samme den kongl. danske Remontekommission, der, som bekjendt, betaler til de høieste Priser nogen udenlandsk Hestehandler kan give.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Blandede Efterretninger. – Til et vel organiseret Collegialvæsens Nødvendigheder hører et statistisk Bureau, og dertil hører et Tabelvæsen; samme bør da naturligviis være vel ordnet, ligesom der og bør være sørget for et godt Archiv eller de samlede Materialiers, de forfærdigede Oversigters og Tabellers Opbevaring. Jblandt de Skribenter, der har behandlet dette Fag, var den afdøde Friherre Jos. Marr, Friherre v. Lichtenstern, som i forskjellige af sine Skrifter, fornemligen i Erste Einleitung zum Studium der Statistik (hvis 2den Udgave udkom i Dresden 1820) og i det lidet Skrift: Uber statistische Bureaus (4de nytbearbeidede Oplag, Dresden 1820) har udviklet hvad dertil hører. Et nyt Skrift: Ansichten uberZieck und Einrichtung statistischer Sammlungen und Bureaus. Bur Beurtheilung vorgelegt von W. K. A. v. Schlieben. Halle 1830. 56 S. 8. (Berghans Ann.) Niles Register, et af de meest yndede americanske Tidskrivter, fortæller, at Man, ved at grave efter en Saltkilde, i Nærheden af Cumberlands-Strømmen, har opdaget en Bjergolie-Kilde, der skal være overordentlig righoldig. Olien udstrømmer saa stærkt, at Man i faa Minuter kan fulde en Tønde. Efter nogle Dages Forløb havde den dannet en ordentlig Bæk, der udgjød sig i Strømmen, i hvilken den kunde spores lige til Gal latin, en Strækning af 50 engl. Miil. Omtrent en halv Miilsvei fra det Sted, hvor Olien flyder ud i Strømmen, stak en Dreng Jld paa den, og nu opstod det meest forbausende Skuespil. Luen slog himmelhøjt i Veiret, og bedækkede hele Floden. Lugten deraf er saa stærk, at Man kan spore den 21 engelske Miil borte. Det er en Egenskab ved denne Olie, at den trænger igjennem det haardeste Træ, hvorfor Man ikke kan opsamle den i de sædvanlige Fade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Af Hr. Johns i Plymouth er opfunden en ny Maade at bygge Fartøier paa, ved hvilken der ingen Spanter bruges. Alle Plankerne gaae fra Kjølen op med Rejlingen i en skjøns Retning; de ere ikke svære, men forstærkes ved andre, der krydse i en modsat skjøns Retning. Fartøier, saaledes byggede, ere stærkere end de paa den almindelige Maade, da Naadene ej kunne give sig, og de altsaa ej blive lække. De have desforuden den Fordel, at de kun veie det Halve af hvad et andet Fartøi af lige Størrelse vilde veie. Der har været et paa denne Maade bygget Fartøi paa Prøve med Admiralskibet Britania, og skjøndt det har været i stadigt Brug i 18 Maaneder, har det dog ei behøvet anden Reparation, end lidt ved Reilingen. Plankerne ere fæstede sammen med tæt ved hverandre staaende Kobbernagler. Rapporterne, indgivne over dette Fartøi, ere saa fordeelagtige, at Man for Fremtiden i England vil bygge alle Fartøier paa denne Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Kunstakademiet i Berlin har siden 1786 havt 29 Udstillinger; den sidste i Septemb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
sidst. J den første Udstilling vare 396 Kunstværker udstillede, i den sidste 1344. Ved den første vare mange Arbeider, som i den senere Tid finde mere passende Plads i de Industrie-Udstillinger der ere foranstaltede; og atter er er en egen Art Kunst-Udstilling, første Gang i Maj 1829, foranstaltet af Kunst-Arbeider, fra Rigets samtlige Kunst skoler i Anledning af Præmie-Uddelinger. Saaledes har den for en fjerdedeel Aarhundrede siden eneste Udstilling grenet sig i tre forskjellig artede: og desuagtet er denne Hoved-Udstilling Aar forAar stedse bleven baade talrigere og mere vigtig. (Bl. f. I. U. 317.) Guldalderen. (Af N. Av.) Jeg prise maae vort Old; thi det gjør Alle lige Fru X. slet Jntet har forud for hendes Pige; Herr Y. imod min Svend fast bleven er en Sinke; paa Bal gaaer Jsaskar, gjør Jav, og spiser Skinke! ved Raadstupikkenik i Margo drikkes Skaaler; en Seminar, som Skiald med Baggesen sig maa Held os, en gylden Tid vi alle fødtes i; det pelemele gaaer, og Alt er Harmonie. John Børstenbinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Kjøbenhavns Børs d. 24 December 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 164 1041 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 41 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 81 1 7 Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 77 i Banco. Dito Dito. . . . 76 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . 107 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer. 54 1, 55 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annammanSyvogtyvende Aargang. No. 104. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 December 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
J Aaret 1783 gjorde han en Reise til Kjøbenhavn, og under 7 Jan. 1784 fik han Bestalling som Assessor i Høiesteret; hans Virksomhed for Bornholm var saaledes forbi, men Landet forblev ham stedse kjert. c). Det er, med Anførsel af andre Anordninger Strandingsvæsen vedkommende, trykt i Fr. Thaarups Smaa Bidrag til Bornholms Statistik. 2 H. 118. o. s. Under sit Ophold paa Bornholm var han befalet i to vigtige Sager; den ene var i en Overkrigskommission, angaaende et heelt Kompagnies (250 Mands) Opsætsighed mod Kommandanten paa en Mønstringsplads, den anden var en Confiscationssag mod en Kjøbmand og Toldbetjenterne. J den sidste Sag blev det Votum, han som første Kommissarius gav, Dom, som hverken de skyldig dømte eller Toldvæsenet appellerede. Han renoncerede paa det Salair, der efter Dommene i begge Sager var tilkjendt ham, og som skulde have været udpantet hos et Par Hundrede Bønder og Huusmænd, med Toldbetjenterne, som næppe kunde betale Bøderne og Skriver-Salarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Bemeldte bestandige Kommission blev efter Graah's Afreise fra Landet ophævet, ifølge kongelig Resolution af 30 Mai 1787.), og en Amtmand beskikket, nemlig Christen Heiberg. Da Heiberg var død, 21 April 1801, havde Graabden Fornøielse at modtage fra Overformynder og Formænd paa Bornholm en Opfordring til at søge Amtmandsposten, med det Udtryk: "at hans Forhold og hans Arbeider for Landet endnu ikke vare forglemte efter 17de Aars Forløb. Han ønskede ikke at forlade den Post, hvori han nu var. Om Jndskrifter paa levende Træer. i Sluttet. See forrige Nr.) Hin Mening (om Aarringene) har Professor Link i Berlin, en af vor Tids største Physiologer, ligefrem modsagt i et af det kongelige Videnskabers Selskab i Göttingen kronet Prisskrift. Han paastaaer, at Stammens Træ voxer ikke ved et ydre Lag, men efter hele Massens Forøgelse, *) Om den bestandige Kommission, og om Amtmændene paa Bornholm see Thaarups Bekjendtgjørelser, 3die Hefte. af Volumen J. Denne Links Mening er hæftigen bleven angreben, især af Treviranus, og Link blev derved foranlediget til i to senere Supplementer *) saaledes at oplyse den, at den nu er temmeligen almindelig antaget. Dog selv i sine sidste Oplysninger paastaaer han, at Aarringene betegne Træets aarlige Tilvært **), og om end Sprengel har erklæret sig imod Links Anskuelse, har dog Link i det Sidste, han har skrevet derom, vedblevet at holde sig til den. Ogsaa Du hamel, Plantephysiologiens Fader, antager ikke, at Aar-Ringene paa engang opstaae, men efter Aarstidernes Beskaffenhed vorde afsatte i tyndere og tykkere Lag, det hele Aar gjennem. Ogsaa Mir bel holder for, at Aarringenes Tal ikke kunne nøjagtigen betegne Træets Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Ved to af dem, der aabenbar høre sammen og fremstille Indskriften fra begge Sider, sees samme paa følgende Maade: J II. De bleve opdagede ved Asum, nærved Ofveds Kloster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Ved en tredie bemærker man følgende Indskrift J II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Af en Bemærkning i Museets Katalog see vi, at disse Jndskrifter høre til Munketiden, hvoraf tildeels paa nogen Maade deres Betydning vises, tildeels Grunden hvorfor de netop ere fundne i Nærheden af et forstyrret Kloster. J Tydskland, er en lige Iagttagelse skeet. Jeg vil kun tilføie, at det i Philosophical Transactions bemærkes, at i Hans Slognes Samling er et Stykke Træ fra en ostindisk Ø med følgende portugisiske Jndskrift, Da boa ora. (Gud give en god Stund.) *) Det er aabenbart, at saadanne Jndskrifter kun ved heldige Omstændigheder opdages, efterat alle ydre Spor ere forsvundne. Da dog saa mange lige religiøse Jndskrifter allerede ere fundne, og endnu bestandigen komme videnskabeligen dannede Mænd til Kundskab, saa maae de dog ikke være saa sjeldne i det Indre af Træer, som man sædvanligen troer. Det andet Formaal, i hvilket deslige Jagttagelser have Værd for Videnskaberne, er at de kunne maaskee bevise, at virkeligen hvert Aar et nyt Lag sætter sig omkring det gamle Træ, og at Træet altsaa er saa mange Aar gammelt, som det har Aar-Ringe. Dette Factum vil forefalde saasnart det efter tilforladelige Jagttagelser er vist, at en Skrift er i et vist Aar indskaaret og at naar den opdages igjen efter et Antal af Aar, der netop findes lige saa mange udenfor liggende Aar Ringe. J denne Hensigt er kun faa direkte Jagttagelser gjorte, og af dem kun to i Sverrige. Professor Laurell, som ved Universitetet i Lund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
endnu er i levende Erindring formedelst sine originale, ofte synderlige Anskuelser, anstillede et ufuldstændigt Forsøg af denne Slags. Han ind skar i Aaret 1748 en Jndskrift i to forskjellige Bøgetræer. Den ene af disse Jndskrifter opdagedes i Aaret 1764. Da havde Træet i Omfan6 Fod 11 Tommer. J Aaret 1748 kun 6 Fod 6 Tommer. Den anden Jndskrift opdagedes 1756. Begge vare fuldkommen overvoxne af Træ. Professor C. G. Lidbeck ved det Stokholmske Videnskabers Academie fik Stykkerne af de Træer, som havde Jndskrifterne, og har beskrevet samme i Selskabets Afhandlinger for 1771. Det ene Stykke havde 8, det andet 16 Aarringe uden om Jndskrif5) J philosophical Transactions bliver dette fortolket saaledes: Det (Deus) bonam horam. Dr. Bowring meddeler mig, at Ordene blot betyde, in bonahora (i en god Stund). Den mindst tvungne Forklaring torde være, at Skriveren vilde udtrykke den Jdee, som Romerne betydede ved Ordene, Quod felig Taustumne til. terne, altsaa netop saa mange Ringe som Antallet af de 8 og 16 Aar, der vare forløbne fra den Tid Jndskrifterne bleve gjorte, indtil de opdagedes. Experimentet skulde have været afgjørende, naar Professor Laurell havde skaaret Jndskriften igjennem Barken, men han havde aftaget Barken førend han gjorde Jndskriften. Den ene Jndskrift lød saaledes: Vivat Gustaf Skrifvit ar 1748. da jag var 3 alnar och 1 Qvarter tjakk. L. L. Den havde foraarsaget et stort Saar, som vanskeligt blev lægt, hvorfor nogle Ringe vare for en Deel ej rundt om, og for en Deel svage. Saaledes var Jndskriftens sande Leie i Ringene noget usikker. Det var altsaa af Jnteresse, at finde en Jndskrift, hvis Leie i Ringen, var fuldkommen tydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Den engelske Oversætter af denne Afhandling har gjort følgende Tillæg. J et chinesisk Digt, som 1770 i en fransk Oversættelse udkom i Paris under Titel: Eloge de Moulden, tales om det saa kaldte udødelige Træ, som først i en Alder af 10000 Aar skal prange i sin fulde Kraft. Angivelsen maa være overdreven, men synes dog at tale for, at der gives Træer, som vorde langt ældre, end de os bekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Foruden de physiologiske Betragtninger, hvortil Undersøgelser over ældgamle Træers Alder kan lede, maa ogsaa meget Lys kunne erholdes over Geologien, naar man betragter Beskaffenheden af Formationen, paa hvilken de voxe, Voxende paa Urbjergene vilde de i denne Henseende kun have ringe Værd, men naar et Træ af flere tusinde Aars Alder voxer paa en ung Sandsteen, eller en Steenkul=Formation, eller overhovedet paa yngre Leier, saa vilde vi deraf kunne optage den Alder, som slige Formationer i det ringeste maa have, og derefter gjøre Slutning til slige Formationer og deres Alder, hvor de forekomme. Dette vilde være en stor Vinding. J Nyholland, hvor slige Træer og Lag af alle relative Aldere forekomme, maatte i denne Henseende meget Jnteressant vise sig, og reisende Geologer maatte vel ogsaa i andre Lande, ved Træer af langt yngre Alder, komme til vigtige Oplysninger over Tiden af vulkanske Udbrud, og Alderen af nyere Lag. (Brewster's Edinb. Journ, of Sciences. Juli 1830. Oversat af Svensk i Engelsk ved James F. W. Johnsion.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Indenlandske Efterretninger. Paa Hr. Professor Thieles Værk om Thorvaldsen og hans Arbeider er Subskriptionen nu stegen til et Antal af 200, saa at Udgivelsen af Værket kan forventes i Overeensstemmelse med den udfærdigede Subskriptionsplan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Hr. Professoren bekjendtgjør dette med de Ord: "at han som Udgiver taknemmeligen paaskjønner den ham derved beviste Tillid, og som den store danske Kunstners Biograph med Glæde optager dette Tegn paa Fædrenelandets Anerkjendelse af hans Værd, og af hans Fortjenester." De, som maatte være i Besiddelse af paategnede Planer bedes at indsende dem inden Udgangen af Januar 1831, da Subskriptionen til den Tid ønskes sluttet. Hr. Professor Dr. Theol. H. N. Clausen, har med det sidste Hæfte for dette Aar af Maanedsskrift for Literatur ladet følge en Erklæring med Hensyn til Magister Lindbergs Maanedsskrift. Naar Lindberg, hedder det deri, i 2det Hæfte af sit Maanedsskrift i en Slags politisk Diatribe har forsøgt sig i en ny Retning, og prøvet paa at benytte Øjeblikkets Forholde til endog at tildeele mig en mistænkelig Rolle i de nærværende politiske Bevægelser, da finder jeg mig alene foranlediget til den Erklæring, at det er mit Ønske og mit Haab, at Taushed fra min Side maa blive betragtet som et Udtryk - stærkere end nogen Tale vilde formaae at give det – af min Fuldkomne Foragt for den skadelystne Underfundig ved, der røber og fordærver sit eget Spil ved plump Ubehændighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
J Viborg Avis læses: Her Weys i Hinge Takkes Offintlig fordi Han gratis har curert min Arem - Og skylder jeg Ham denne tak dobbelt thi Efter at jeg havde været i 12 ugers Cur hos En Anden og var ikke istand til at klæde mig paa da jeg kom til Hr. Weys - 6 uger derefter kunde jeg got Hielpe mig Selv Guds Løn følge den agtværdige Olding det ønskes af - A. LangBalle. Wiborg d. 18 Desember 1830 *). 2) Vor Avis Redacteurer, ikke komme en Lægmand, den er ukiendt med Reskrivnings Regier, til Hielp hen med?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Naar de Summer, Sparekasserne over det hele Rige uddrage fra den almindelige Cirkulation og Laanetrang, sammenlægges, vilde man finde Totalbeløbet ei ubetydeligt, og det er vist et patriotisk Ønske, som jo mange Steder, fra Jylland især, høres, at de overalt kunde været forenede med vel organiserede, altsaa paa tilstrækkelig Sikkerhed Hensyn tagende Laane=Indretninger. Saadant var vist nok for Sparekassernes Bestyrere forbundet med dobbelt Besværlighed, men desto større blev den Erkjendtlighed, de for ufortrødne Bestræbelser erhvervede sig hos skjønsomme Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Fra en af Landets Sparekasser læses følgende Bekjendtgjørelse: Endskjøndt Sparecassen i Nykjøbing paa Falster endnu ikke har eller kan have samlet det Rente-Overskud af 1000 Rbdlr., som anmeldes i Grundlovenes 7de §., og maa anvendes til Udlaan i smaae Summer, saa anseer Bestyrelsen sig dog forpligtet til, at komme deres mindre formuende Medborgere til Hjælp med det Lidet, som Cassen til Øjeblikket har opsparet, omtrent 300 Rbdlr., og bekjendtgjør herved, at sidstnævnte Sum kan, paa 1 a 3 Maaneder, erholdes til Laans af Falsters Land- og Kjøbstæd Bestæd Beboere, i smaae Summer fra 5 til 15 Rbdlr. Sedler, mod Obligationer og Sikkerhed, enten i haandfaaet, handeligt Pant, eller ved Selvskyldner-Caution, samt 4 Procent aarlig Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Da Directionen ej kan samles saa ofte en Laantager melder sig, saa ville disse behage at henvende dem til Cassens første Directeur, Justitsraad, Birkedommer Krüger i Nykjøbing, som er overdraget, efter Omstændighederne, at bevilge eller nægte de attraaede Laan, samt foranledige Pengene udtalte. Directionen for Sparecassen i Nykjøbing paa Falster, den 14 December 1830. Krüger. Smith. Schultz. Parelius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Blandede Efterretninger. - Fra Portugal skrives, at D. Miguels Tyranni vedvarer endnu. Fængslingerne tiltage med et endnu større Raserie end forhen. Selv en stokblind Tjenestepige er holdt fangen i 24 Timer og derefter sat under Politiets Opsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
- General Bertrand, som fulgte Napoleon, i sin Forviisning, er nu af Kongen af Frankrig udnævnt til Chef for Invaliderne og har i denne Tid tiltraadt sin Function.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Pave Pius den 8de er afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 December 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 15455 Rbd. Sk. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. 4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. 82 Rbd. Sedler. 77 1/2 i Banco. Dito Dito. . . . . . . . . Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . 106 1/2 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 101 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S.k. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 4 Rd. Banco. 3 pC. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer 54 1/2 55 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . . - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Kyeste Skilderi af 6. føbenhavn. nammanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. No. 1. Løverdagen den 1 Januar 1831. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allemaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om den afdøde Pave, hans Formænd, Pavevalg m. M. naaDen hellige Faders Død, hedder det i en Skrivelse fra Rom af 2 Decbr., bliver almindeligen beklaget, da han i en høi Grad besad Folkets Kierlighed og Agtelse, og endskjønt hans Regjering kun havde varet den korte Tid af 18 Maaneder, er dog i samme meget iværksat, der vil gjøre hans Navn vigtigt. Under ham blev Concordatet med Kongen af Nederlandene bragt istand, hvorom Underhandlingerne havde været langvarige. Fremdeles bleve de katholske Armenieres Anliggender bestemte. De erholdt en egen Patriark, som opslog sin Bopæl i Konstantinopel, i det Porten tilstod ham lige Rettigheder med den Græske. Begge disse Forretninger udførte Kardinal Capellari, en Mand, der ved Kundskaber og Charakter hører til de meest udmærkede af det hellige Collegiums Medlemmer. J den indre Forvaltning bleve mange ny Indretninger bragte istand, andre gamle, der vare trykkende for Folket, bleve afskaffede, og man arbeidede just paa en betydelig Reduction i Toldtarisen. Bygningerne ved Monte Pincio, og Udgravningerne paa Forum, ved Coliseum, og ved Tiberen, lod i Paven med stor Jver og betydelige Bekostninger fortsætte, og alt blev anvendt for at bevare de kostbare og eneste Levninger af gammel Architectur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Denne Pave var en stor Kiender af Mynter, og besad en stor Myntsamling, hvilket vel maa have foranlediget ham til det Ønske, at kunne fra sin Regjerings Tid efterlade bedre Mynter end de, der vare prægede under Leo XII, af Cerbara, der formedelst deres Prægs Raahed hørte til de middelmaadigste af den nyere Tid. Derfor erholdt en Udlænding - Voigt fra Berlin, nu Hs. Majestæt Kongen af Baierns Medailleur – det smigrende Kald, at forfærdige et Stempel til de nye Scudi, hvilke, foruden andre Fortrin, ogsaa anbefale sig ved, at Pavens Brystbilled har en træffende Lighed. Jnteressant er det ogsaa, at under denne Pave er Pius den 7des Gravminde, forfærdiget af Thorvaldsen, opstillet i St. Peders Kirke; hvilket herlige Monument, saasnart den dertil hørende Architectur er fuldført, vil med det første blive afdækket.