Københavns Adresseavis, 1776-12-04
(Af Præstens i Halle Hr. Schuges Reise=Beskrivelses 5te Deel.) Den 11 April (1754) om Morgenen, gik vi alle i Klosteret ved den hellige Grav. Gaardianen af det catholske Kloster i Jernsalem holdt Messe i Kirken, saa længe den varede, gik vi ind i den hellige Grav, hvilken udvendig var belagt med Marmor og Alabaster, og inden i ziret med Silkestoffer og Guld=Brocade. Den bestaaer i 2de smaae Kamre, i det ene skal Christus have lagt, og i det andet skal Engelen have viist sig for Qvinderne. Efter Messen uddeelte Guardianen Sacrammentet, de geistlige saavel som verdslige, fik ikkun Brød uden Viin. Om Eftermiddagen tvede Gaardianen Fødderne paa 12 Patres i Kirken. Enhver af de christelige Secter, nemlig Grækerne, Armenierne, Sorianerne, Cobiterne og Catholtkerne have deres visse Plads i Kirken. Om Eftermiddagen kom mange grækiske Pillegrime med deres Børn og andre Folk i Kirken, som gjorde en meget stor Allarm. Den 12te dandsede Grækerne paa en overmaade frek og nanstændig Maade omkring den hellige Grav, naar der tyrkiske Vagt vilde holde dem noget i Skranker, svarede de grækiske Geistlige, jo meere Støy de gjorde, jo lættere kunde den hellige Jld tændes. Dette varede heele Dagen igiennem, dog maatte de holde saa længe op, indtil Catholikerne vare færdige med deres Processioner, der varede fra den Tid, da det begyndte at blive mørkt til Kl. 10. Denne Procession gik i følgende Orden: Først kom Munkene efter deres Rang i prægtig Kirke=Ornat, herpaa fulgte Guardianen i Bispeklæder med sin Stav, han blev ledsaget af 6 Patres, efter ham gik alle Europæer, og tilsidst de orientalske Christne som havde vendt sig til den catholske Kirke. Førend Processionen begyndtes, forsamledes vi i et Cavel, hvor alle Døre bleve lukte. En Pater holdt for A ægt en kort Tale over Matth 26, 48. Den er det, griber ham, og formanede Tilhørerne til med Andagt at bivaane Processionen. Herpaa fik hver et tændt Voxlys i Haanden, og vi gik af dette Capel(hvor Christus efter sin Opstandelse skal have ladet sig se for sin Moder) til et lidet Capel, hvor vi bleve staaende uden for. Her holdt en anden Pater en Prædiken i det italienske Sprog. Vi kom herpaa til to andre Capeller, i det første skal den Striidsmand som aabnede Jesu Side med et Spyd, hvilken Catholikkerne kalde Lovginus, have gjort Poenitentze, i det andet skal Jesu Klæder været bleven deelte, ved begge holdt en Pater en kort Tale. Herpaa kom vi til et Capel, hvor et Stykke af en Stytte var at see, ved hvilken Christus skal have været bunden, da han blev hudstrøget. Vi gik herfra oplad en Troppe til Stædet, hvor Korset skal have staaet, her var et Vox billede, som skulde forestille den forfæstede Christum, dette toge de ned til Stenen, hvor der siges at Jesu Legeme er bleven salvet, her blev billedet lagt ned, tilsidst bragte de det hen til Graven, hvori det lagdes, og herved blev den sidste Prædiken holdt. Den 13 April var Grækernes anstændige Opførsel ved Graven og den Allarm de gjorde, ti Gange værre end forhen. Om Eftermiddagen kom den tyrkiske Gouverneur, og herpaa gjorde Grækerne, Armenierne og Cobiterne sig færdige til Processionen. Grækernes og Armeniernes Patriarker gik med nogle af deres Geistlige 3 Gange med Faner og Konserundt omkring den hellige Grav, den tredie Gang gik Patriarkerne allene ind i Graven, de tilstædeværende unge Folk dandsede imidlertid med stor Skriig omkring den, og sloges blodige, thi de troe, at hvem der kan løbe en anden forbi, biedrager dertil, at den hellige Jld des snarere kan tændes. Enhver har en Dusk af Bomulds Væger i Haanden, hvem der først kan komme til at tænde den ved Patriarkens Jld, naar han kommer af Graven, bliver efter deres Meening meget lykkelig i Verden. Efterat begge Patriarker en tidlang havne opholdt sig i Graven, kom endelig den grækiske frem med Jlden, nemlig med en Dask af Bomulds Væger, som han havde tændt ved den hellige Jld, der efter deres Sigende af selv skal antændes i Graven. Her blev et stort Tilløb af sig Folket, hvoraf enhver først vilde tænde sin Dusk. Disse bestaaer undertiden af saa mange Væger, som der bruges til 20 og flere Lys. De tilstædeværende Grækers Tal var over 3000, og enhver havde i det mindste en i Haanden, hvilke den ene tændte ved den andens, saa at Kirken i 3 Minuter stod ligesom i lys Lue. Enhver lod sin Dusk brænde i 2 Minuter, de holdt samme i den ene Haand, og med den anden greb de i Jlden, og holdt Haanden til Ansigtet, det blottede Bryst og andre Deele af Legemet. Der meenes, at de Geistlige tage en liden Lygte ned i Graven, for at bedrage Pøbelen, i forrige Tider skal de hemmelig have slaaet Jld. Den 14de April da jeg kom i Kirken, var Grækernes og de andre orientalske Christnes Processioner alt forbie. Jeg saae ikkun de Catholskes Procession, hvorved intet mærkværdigt var at see, undtagen deres overmaade prægtige Kirke Ornat. Jeg saae f. E. en Lysekrone med 4re Opsatser, af bare Guld, som var over 6 Alen høy og meget konstig udarbeydet. Denne skal en Dronning i Neapolis have givet til Kirken, den hænges hver første Bagskedag op ved den hellige Grav. Ved Graven ere adskillige kostbare. Lamper, den som hænger i Graven hvilken en Fyrste Radzivil skal have skienket, er den prægtigste, den er af Guld, og har 6 Rør, Kuglen hvori man kommer Olien, som siden trækker sig i Rørene, er 3/4 Alen høy, og 1 Alen i Omkreds. Den er tillige saa stærk besadt med store Diamanter og andre kostbare Steene, at man paa mange Stæder neppe kan see Guldet. Jeg saae ogsaa et Antipendium af Sølv, hvilket 12 Mænd knap kunde bære fra Sacristiet for Alteret, og efterat Messen var forbi, ind i Sacristiet igien. Det er af massiv Sølv 2 Alen høi, 6 Alen breed og over 2 Tommer tyk. Beskrivelse paa en arabisk Fyrstes Beværtelse.