JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Veien fra Svanemøllen, efter Kapitulationen, og Fiendens Aftog over Skidentorvet (men ikke Halmtorvet, som det ved en Trykfeil hedder i Bekjendtgjørelsen), tvende Tegninger i Tusk af en Konstner, ved Navn Gebauer, som har fortrinligt Talent til at male Heste, havde, endskjønt de, betragtede med Konstnerøie, have megen større Værd end det modige Udfald i Classens Hauge, tegnet af Eckersberg, for mig dog mindre Jnteresse. Noget af dette Udfald saae jeg, jeg syntes at gienkalde mig samme liveligen; derfor yndede jeg det maaskee meest. Aftoget røver strax Geniet. Der er Rigdom i Kompositionen og gode Grupper. Selv den Orden, Stykkerne ere opstillede i. er god. Det første Stykke er Prospekten af Nyholm, tegnet af Eckersberg, hvor Linieskibet Norge ligger imellem Kristian den Syvende, og Kronprinds Frederik. Det sidste forestiller Gambiers, Cathearis og Pophams Afsked med Sverrigs Konge paa Helsingborgs Skibsbroe, ogsaa i Vandfarve af samme Maler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Endnu blev jeg paa en behagelig Maade surpreneret. Jeg fandt mere end den trykte detaillerte Beskrivese, som sælges ved Indgangen, indeholder. Jeg saae, til min store Forundring, tvende Landskaber af Juel, og denne vor for tidlig tabte Konstners af ham selv, førend han reiste udenlands 1797, malede Portrait. De ere alle tre i Oliefarve. Landskaberne ere Situationer i Fyen, Portraitet er et af de bedst conserverede Hoveder, jeg har seet af denne Mester. Det har Natur og Kraft"Den Mand burde betale dobbelt; han opholder sig her en Evighed hørte jeg – det er at sige, det forekom mig saa - en lille høflig Person sige, der stod i Stuen, formodentlig for at contro lere paa de Brandlidtes Vegne. Jeg gik min Vei, med Forsættet om at komme der oftere. Du vil more dig selv, og gavne de Brandlidte, tænkde jeg. J Senen følte jeg kun for Konsten og for Konstneren, og brændte af Harme over alt hvad der nær eller fjern er Engelsk. Jeg kom paa Gaden igjen, og en skarp Østenvind kjølede noget mit ved den sidste Tanke kogende Blod. Mange Betragtninger paatrængte sig. En af disse staaer her ikke paa uret Sted. Jeg tænkte mig Dyre hangen og Vesterbro, og Tusinde af Mennesker strømme did, for ikke eengang, men oftere at see Rariteter og Miraculosa og Alskens Narrestreger, som ingen Jndflydelse have paa Oplysning og Cultur, eller paa at fremme Patriotisme og Fædrenelandskjerlighed, og paa alt dette Stads at øsle Penge bort, og i hiint nydelige Værelse, og til den nys seete, i al Fald i historisk Henseende interessante, og i et saa ædelt Øiemed fremstillede Samling, saaes kun enkelte Personer at komme dryssende ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Kjøbenhavns Jndvaanere af alle Klasser, vandrer hen for at see denne Samling. Den er det værd. Synet af vor med stolte Orloggere brammende, saa skjendigen ranede, Holm, af vore Kanonbaades uforsagte og virksomme Anførere, af vore kjække Jægere og andre Krigsfolk, af den som Kriger uforsagte, og som Borger virksomme Restorff, af tre Diævler i Nærheden af en Konge der kunde gjort mere end et Rige lykkeligt, vil vække Eder til hver i sin Kreds at virke med Jver for Eders Fædreland, de brændende Ruiner skulle opflamme Eder til at virke hver paa sin Maade, imod enhver Danmarks Fiende. For den Gave, J her maatte yde, ønsker jeg Eder min Fornøielse. J have da havt flere glade Øieblikke i Eder Liv, og glade Øieblikke kunne vi forskaffe os formange af dem. Men skulde Eders og min følelse være forskjellig, saa kunne J dog forlade Samlingen med den behagelige Tanke, som J ikkun fielden havde, naar J gave Eders Penge ud for at see eller høre, at J have gavnet. Enhvers ubetydelige Skjærv er et Bidrag til i det mindste at hielpe een Familie. J endelig, der ville bibringe Eders Børn Konstfølelse, forsømmer ikke nogen Leilighed til at opvække den. Kun derved kunne J. bidrage til rigtig Smag, og derved tillige medvirke til vore Jndustrieprodukters Forfinelse, dette vigtige Formaal for hver den, som har Danmark kjer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Jndenlandske Efterretninger. Hr. C. N. Krarup har saavel paa egne som Pastor Brahms og Proprietair Hviids Vegne ladet bekjendtgjøre, at hidtil forskjellige Patrioter i Jylland have tegnet sig for noget over 440 Tønd. Rug, næsten 900 Tdr. Byg og noget over 400 Rdlr. i Penge, hvoraf 150 allerede ere indsendte. Bekjendtgjørelsen er tilføiet en summarisk Fortegnelse over det hidtil Tilbudte, saaledes som det er blevet indberettet fra Biskop Birch i Aarhuus, Amtmand Selmer i Weyle, Biskop Middelboi Ribe, Biskop Bloch i Viborg, Stiftamtmand Kammerherre Sehested sammesteds, Sognepræsterne i Chrestrup, Onsild, Gierild, Wæggerslev Følgende Konstarbeider vare d. 1 April udstillede paa Konstacademiet: Malerier og Tegninger 1, 2) Prospecter af Liliendal i Sjælland, malet i Oliefarve af Hr. J. S. Schou. 3) En Dito af Præstøe, af samme. 4) En Dito ved Vordingborg, af samme. 5) Adam vaagner og seer Eva første Gang, malet for Guldpræmien, af samme. 6) En Bondestue, og 7) Et Fængsel, begge af Hr. Theatermaaler Wallich i Rom. 8) Et Landskab, malet i Oliefarve af Hr. J. P. Møller. 9) Hs. Majestæt Kong Frederik den Sjettes Portrait, tegnet i Blyant af Jomfrue Lange. 10) Digteren Ossian, malet i Oliefarve af H. L. C. Bryde. – Tegninger i Bygningskonsten: 11) Et Landhuus med Grundtegning og Profil tegnet for Guldpræmien af Hr. Muurmester Sibbern. 12) Model til en Vindeltrappe, af Architect Kern. - Broderier i Silke. 13) Den ulykkelige Cenci, et Hoved, broderet i Silke af Jomfrue Bergenhammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Den 28 Martii bragte en Estafette H. M. Dronningen den sørgelige Efterretning om Linieskibet Prinds Christians Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Efter Hamb. Correspondent ventes Hertugen, af Augustenborg til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Collegierne i Rendsborg komme ikke tilbage førend Troppemarchen er tilendebragt og det Kongelige Liig bisat. Feldtcommissariatet skulde den 25de f. M. afgaae fra Kiel til Colding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Hamb. Correspondent melder, at Jsen laae d. 27de f. M. saa tyk ved Nyborg, at Overfarten, var umuelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Aalborg d. 29 Martii. Foruden de Bidrag Aalborg, Viborg og Aarhuus have ydet til Flaaden, har Aarhuus endvidere sammenskudt 12,000 Rdlr. til to Canonbaades Bygning, som allerede skulle være færdige, og endnu i disse Dage skal Amtmanden for Randers Amt, Hr. Kammerherre v. Fønss igjennem vor commanderende General, have indsendt 12,483 Rdlr. i Penge eller Guld og Sølv, og Subskription for 32,450 Rdlr. Værdie i Egetræ, hvoriblandt Hr. Kammerherre Fouss selv findes antegnet for 2000 Rdlr. i Penge og 3000 Rdlr. i Ege. Deri er endnu ikke indbefattet for henved 20,000 Rdlr. Ege, som nogle ædle Jndvaanere i Randers Amt have sammenskudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Kolding d. 31 Martii. J Gaar blev det i flere Henseender mærkværdige Koldinghuus Slot, ved en ulykkelig Jldebrand lagt i Aske. Til Lykke for Byen blev Vinden vestlig og stille, hvoraf en stor Deel ellers vilde have staaet i Fare. Fra Brødre Menigheden paa Christiansfeldt ankom strax deres fortræffelige Sprøiter med fornødent Mandskab til sammes Betjening, saavelsom Sprøiter fra Fridericia, men al Redning var forgjeves, da Jlden havde grebet for vidt om sig indvendig. J dette Øieblik faldt den ene Side af Muren paa Kjempetaarnet ned, og har formodentlig slaaet Hvelvingen i den skjønne Kirke i Stykker. Det beklageligste derved er, at en stor Deel Magazinkorn maaskee derved gjøres umuelig til at redde, som dog ellers vilde have bleven Tilfældet. Om der er bleven noget Menneske ihielslaaet ved Murens Nedstyrtelse, veed man endnu ikke. Jmidlertid synes al Fare for Jldens videre Udbredelse at være forbi Odensee, den 1 April. J Onsdags indløb hertil Odensee den bedrøvelige Efterretning, at Koldinghuus skjønne Slot ved en ulykkelig Jldsvaade er afbrændt. Jlden skal være opkommen fra Kamin-Rørene i den Østre Fløi, som vender ud imod Staldlængderne, og havde, da det endnu var Nat, snart udbredt sig i alle omliggende Værelser saaledes, at man først blev den vaer Kl. 4 i Onsdags Morges, da den slog ud af flere Fag i tvende Etager. Uagtet Sprøiterne fra Kolding paa Anskrig strax mødte og siden fra flere omliggende Steder, kunde dog ikke forhindres, at jo den hele Fløi inden 1/2 Time stod i lysLue. Fra 3die Etage og Lofterne, hvor nogle Tusinde Tdr. Korn var oplagt, omspændte Jlden snart den hele Hovedbygning, som derved paa Murene nær reent afbrændte. Hs. Høifyrstelige Durchlantighed Prindsen af Pontecorvo, som just opholdt sig paa Slottet, blev med sit følge betimelig vart og lykkelig reddet, hvorefter Hs. Durchlautighed forblev tilstæde, forved sin Nærværelse at oplive Alt til at arbeide paa at standse Jlden. J dette Øiemed opstiltes Rækker af Spanske Soldater, for at række Vand, og Ordre blev givet, at enhver Soldat, som udmærkede sig ved Slukning, kunde vente Avancement, ligesom Prindsen ogsaa ædelmodig lod uddele Pengebelønninger og paa enhver muelig Maade opmuntrede den almindelige Anstrængelse, hvorved det ogsaa lykkedes at faae en Deel af Kornet saavelsom Meublerne reddede. Jntet Menneske vides at være omkommen ved denne Ulykke. Det stille Veir maae det næst Forsynet tilskrives, at Kolding Bye skaanedes. Staldlængderne ved Slottet bleve ogsaa uskadte. Endnu i Gaar brændte det i Ruinerne. Dette nu afbrændte Slot, hvis fortrinlig skjønne Situation paa en høi Bakke ved Kolding Fjord er almindelig bekjendt, blev bygget af Hertug Abel i Aaret 1248, og har følgelig staaet i over halvsyvende Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
J ældre Tider, da det kaldtes Ørneborg, er herholdt adskillige Herre= og Rigsdage, og 1411 sluttede Dronning Margarete her et Forlig med Hertuginde Elisabeth af Slesvig. Kong Christian III. døde paa dette Slot 1559, og den nylig afdøde Kong Christian VII. opholdt sig her nogen Tid, da Fienden i afvigte Efteraar vang ham til at forlade sin gamle Residents. Jblandt flere Mærkværdigheder var det saa kaldte Kjempetaarn, hvis 4 Hjørner vare prydede med 4 syv Fod høie Billeder, hvert forestillende en ældgammel Helt med et af Rigernes Vaaben, nemlig Hannikal med det Danske, Scipio med det Norske, Herkules med de 3 Kroner og Hektor med det Jydske Vaaben, et underjordisk Fængsel, hvori den svenske Kong Albert holdtes fængslet af Dronning Margrete, Slotskirken med sit skjønne Billedhugger=Arbeide og en konstig af Keiserlige og Svenske Soldater skamskjændt Altertavle, hvilken Kong Frederik IV, ved Kirkens Forskjønnelse, til Skam for Voldsmændene lod staae som den var. Hs. Durchlautighed Prindsen af Pontecorpo er i Onsdags Aften kommen tilbage til Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Fridericia, den 1ste April. J Gaar saaes her fra Volden en temmelig stærk Røg østen for Bogense i Fyen, men man veed endnu ikke hvorfra den hidrørte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Commandanten i Helsingborg har nu meddeelt følgende Efterretning angaaende Linieskibet Prinds Christian, Capit. Jessen lever og skal være ført paa et Engelsk Krigskib til Engelland. Capit. Rohte og Pr. Lieut. Top er stærk qvæstede men ikke dødelig. Leut. Willemoes Dahlerup, Soland ere faldne. Lieut. Ferry og Tostrup ere qvæstede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Udenlandske Efterretninger. Hamburg Correspondent melder blandt mange andre upaalidelige Rygter, at Collingpood havde forfulgt den Rochefortske Escadre, og truffet den ved Genua, men at denne, da den følte sig for svag til at levere en Træfning, løb ind i St. Petro d'Arena. Momteuren af 25 Martii indeholder Ruslands og Dannemarks Declaration mod Sverrig. - Den Svenske Minister for de udenlandske Anliggender, von Ehrenheim, har tilstillet den Russiske Gesandt Alopæus, førend han blev arresteret, følgende Note: Kongen har nylig faaet den Efterretning, at en Russisk Armee er rykket ind i Finland og er trængt frem til Lovisa. Dette uventede Angreb bærer ganske Præg af en Troløshed. J Følge heraf har Hs. Maj. givet Undertegnede befaling at erklære Hr. Alopæus, Russisk Minister ved det Franske Hof, at Kongen anseer hans diplomatiske Functioner for aldeles endte. Ehrenheim. (Undertegnet)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
De vigtigste Stæder i Svensk Finland ere: 1) Abo, med 8000 Jndbyggere, 1000 Hus og 7 Gaarde; 2) Helsingfors med 3000 Jndbyggere og den bedste Havn i Finland. En halv Miil derfra er Sveaborg, en stærk Fæstning, bygt paa 7 Holme; 3) Borga, en meget gammel By med 1800 Jndbyggere; 4) Lovisa, anlagt 1745 paa de Russiske Grændser, har en Garnison paa 478 Mand og 1550 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Ved Gravning har man i Rom opdaget en af Cæsarernes underjordiske Løngange fra deres Borg til Bjerget Colius og det Flaviske Amphitheaters Podium (et forhøiet Sted, hvor Keiseren og de Store sad). Foruden mange Rør og Canaler til Vandets Afledning fandt man tyve Fornices eller Utugtsteder, nemlig smaa Gemakker, der oplyses ovenfra, og som med Øvrighedens Tilladelse vare anbragte ved Theatre, Amphitheatre og Badene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
I Helsingfors have Russerne taget betydelige Magaziner, 25 Canoner og 230 Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Dronningen af Sicilien har erklæret Rusland Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Det er nu afgjort, at den Franske Keiser reiser til Spanien. Baade Tropper og Krigsmunition gaae uophørlig did igjennem Bordeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Prindsen af Neuschateau er udnævnt til Overanfører for den Spanske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
J et nyt Tydsk periodisk Skrivt: Brand raketten. Ein Fenerwerk für Engellander, siges, at Grev Liverpool er Drivefiedren til alle det Engelske Geheime Cabinets Bevægelser Man har hidtil, trods al Efterforskning, ikke kunnet opdage Ophavsmændene til den skjændige Plan, at lade Politie Ministerens Bolig i Neapel springe i Luften ved Krudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Den Efterretning, at de Franske ere landede paa Melazzo i Sicilien er hidtil ikke bleven stadfæstet, men saa meget er vist, at en Flaade er udløben fra Toulon, og da denne har taget Veien did, er der ingen Tvivl om, at Kong Joseph med det første vil bemestre sig denne Øe. Grundstenen til den Bygning, som, efter et Keiserligt Decret, skal opføres paa Pladsen des Filles St. Thomas i Paris, er nylig bleven lagt. Bygningen er bestemt til en Børs og til et Sæde for Handels-Retten. Den skal have Skikkelsen af en lang Fiirkant, og udenpaa prydes med mange udhugne Medaillons, der forestille de forskjellige Mynter i Europa. Den omgives af en Søilerække i jonisk Orden, der danner en Buegang, som om Vinteren kan tjene til Spadseregang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Kongen af Neapel har befalet, at de, der paa deres egen Grund ville lade grave efter gamle Mindemærker, maa indgive en Ansøgning desangaaende, tillige med en Plan af den Grund, de ville grave paa. Tilladelsen skal kun gives, naar det kan godtgjøres, at de tilværende Mindemærker, som Templer, Kirker, Amphitheatre, Stadsmure, Vanledninger og Gravmæler ikke beskadiges ved Gravningen. Jntendanterne i Provindserne skulle ansætte Opsynsmænd ved Gravningen, hvilke det paaligger at meddele Regjeringen Efterretning om sammes Udfald; Oldsagernes Academie skal da bestemme, hvilke opgravede Gjenstande, der skulle kjøbes paa offentlig Bekostning og hvilke der skal forblive i Privateierens Hænder, paa det Vilkaar, at de hverken mishandles eller sendes ud af Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
J Amsterdam gjøres med Regjeringens Minde et Laan af 500 Tusinde Gylden, som ere bestemte til at udruste bevæbnede Krydsere og Kapere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Kong Joseph har stiftet en ny Orden, som kaldes den Kongel. Orden for begge Sicilierne. Den skal bestaae af 600 Riddere og 150 Commandeurer. Ordenens Decoration er en fem kantet Guld-Stierne, rød emailleret, med en Guld ørn over samme, og hængende i et azurblaat Baand. Jndskrivten er Renovata patria (det fornyede Fædreneland), og paa den anden Side Kongens Brystbillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
J hele Kongeriget Portugal er det blevet forbudet enhver Civil at bære Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Den Svenske Ambassadeur var endnu d. 25 Martii i Petersborg. Han venter paa en Svensk Fregat, der skal føre ham fra Liebau til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Billedhuggeren Canova har til Forfærdigelsen af Keiser Napoleons Billedstøtte i overnaturlig Størrelse faaet anvist 100,000 Rdlr. Kniphausen er nu blevet taget i formelig Besiddelse af Kongen af Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Det hedder, at den bekjendte Kotzebue skal være død paa sit Gods i Esthland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Ved de Franske Troppers Mønstring i Egnen af Valladolid hændte sig nylig det ulykkelige Tilfælde, at General Malher blev ihielskudt ved en Ladestok, som en Soldat havde ladet sidde i Geværet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Damaskes Na Femte Aargang. No. 52. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 9 April, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
J Hovedqvarteret i Lovisa d. 1/222 Febr. 1808 Originalen er underskreven af Grev Buxhorden. fremmet Oplysningen, Agerdyrkningen og Velstanden i Eders Land (21), en troløs Nabo truer at styrte Eder igjen tilbage i de forrige Aarhundreder: Eders Naboskab blev ham en Bebreidelse. Hans Glavind svinges over Eders Hoveder, hans blodige Hænder udstrækkes over Eders Eiendomme, hans Mordbrande over Eders Boliger; hans Løvter betyde intet uden hans Ønske at nærme sig uden Fare. Bedrøvet over Krigens Ulykker, men styrket ved sin Bevidsthed, ei at være dens Aarsag, veed Eders Konge, at Eders Hjerter ville forblive uforandrede (22) og Eders Mod urokkeligt, indtil han kan anvende sine og sin Allieredes Kræfter til at beskytte Eder, og til at hævne Eder, Stockholm den 11te Martii 1808. (21) Lad den Svenske Nation træde frem og sige, om deres Konge har fremmet Oplysning; Er ikke Tænke og Skrivefriheden paa det uforsvarligste blevne undertrykte under hans Regjering, Gaaer man ikke paa Jagt efter frimodige Skribenter som efter Ulve og Bjørne? Forfølgelses Raseriet skal i de seneste Tider endog være gaaet saavidt i dette ulykkelige Land, at en meget anseelig Mand, der vovede at laste Engellands skjændige Opførsel mod Dannemark, maatte efter Kongens Befaling forlade det Svenske Rige inden 24 Timers Forløb. (22) Kongen stoler overmaade meget paa sine Undersaatters Trofasthed og uforanderlige Sindelav. Men mon den Svenske Nation da er uvidende om, at Kongen for ikke meget længe siden solgte Staden Wismar med alle hans der boende trofaste og agtværdige Undersaatter til den Høistbydende, for at kunne bestride sine Reiseomkostninger, Mon det havde gaaet "Finlands trofaste Jndbyggere, hiint agtværdige Folk et Haar bedre, dersom Omstændighederne havde gjort det nødvendigt? Mon det havde kostet den Svenske Regjering mere Overvindelse at sælge Finland end Wismar, Jngen Under at en fremmed General kan kjøbe Soldater stykviis i et Land, hvor Regenten selv sælger sine Provindser stykviis. Noget om Dansk Peberrod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Selveier Krogh til Fieldgaard i Torslew Sogn tilbudet 10 Eeger af sin Gaards Skov. Hr. Capitain Hans Peter Koefoed leveret en Canon Chaluppe, som han paa egen Regning har ladet bygge og forsynet med complet Jnventarium. Hr. Provst Jørgensen i Helsingøer offereret 100 Alen Egeplanker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Hr. Justitsraad Thorlacius indsendt 408 Lod forarbeidet Sølv og 100 Rdlr. d. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Tvende Mænd i Glückstad, som ikke ønske sig navngivne, offereret 2000 Pd. saltet Kjød. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Jndenlandske Efterretninger. Under d. 31 Martii er udfærdiget følgende Kongelige Forordning: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c. Gjøre vitterligt: Omstændighederne kunne mueligen kræve, at et Antal fremmede Tropper i nogen Tid forlægges til Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn og dens Omegn. Vi opfordre derfor herved enhver af Stadens og Forstædernes Jndvaanere, til at modtage disse Fremmede med Velvillighed, drage billig Omsorg for deres Tarv, og afholde sig fra alt hvad der kan give Anledning til Misforstaaelse og Uordener; Og da Vi have fundet det nødvendigt for denne Tid at anordne et strængere og meere udvidet Politie-Opsyn, saa befale Vi i saadan Henseende følgende: 1. Anordningerne mod Omløben, Sammenstimling og anden Uorden paa Gaderne, skulle paa det alvorligste overholdes. 2. Alle Vertshuse, Skjænkestuer og Billardstuer skulle være lukkede fra den Tid Tappenstreg eller Tapto er slagen, indtil Reveillen gaaer, og ingen Gjæster opholde sig der om Natten, 3. Paa dertil beqvemme Steder, i Staden og dens Omegn, holdes Politie Vagter, som besættes med fornødent Mandskab af de borgerlig militaire Corpser. Vagt Mandskabet bærer til Udmærkelse et brandgult Skjær fra høire Skulder til venstre Side, og en Hatte Kokarde af samme Farve. 4. Stederne, hvor disse Vagter holdes, gjøres kjendelige, ved der ophængte Tavler, med Jndskrift: Politie-Vagt, og neden under; Corps de garde de Police." 5. Politiet og Vagtmandskabet har paa det nøiagtigste at haandthæve Orden og Rolighed, og uden Persons Anseelse anholde enhver, som forseer sig derimod. De skulle, for at vaage over Gade Freden, flittigen patrouillere, og naar det begiæres, styre til Rette ved de i Husene forefaldende Uordener. Bemærker Patrouillen paa sin Vei nogen ualmindelig Larm i noget Huus, da bør den, som anfører Patrouillen, undersøge hvad dertil er Aarsag, og om Patrouillens Hielp er fornøden. 6. Modsætter nogen sig denne offentlige Magts Befalinger til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse, eller fordrister han sig til at lægge Haand paa nogen af Politie Opsynets Personale, naar dette udøver sine Forretninger, da straffes han med haardt Fængsel, anden corporlig Straf eller offentligt Arbeide, eller endog paa Livet, efter Sagens Beskaffenhed. 7. Til at paakiende Sager af dette Slags, have Vi for Kjøbenhavn og dens Forstæder anordnet en overordentlig Politie-Ret, bestaaende af en af Politie=Rettens og en af Lands-Over- samt Hof- og Stads Rettens Assessorer i Kjøbenhavn, og af 3de Officerer, nemlig: en af Vor Søe-Etat, een af Vor Land-Etat, og een af det kjøbenhavnske borgerlige Militaire. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
De fremmede Militaire, som ved en foreløbende Undersøgelse skjønnes at have gjort Brud paa den offentlige Rolighed og Orden, udleveres, med en summarisk Beretning om det forefaldne, til deres respective Chefer, for, efter disses Foranstaltning, ved deres egne militaire Retter at dømmes og straffes. 9. Alle andre, civile eller militaire, som opholde sig i Kjøbenhavn eller dens Forstæder, blive for slige Forbrydelser at tiltale og dømme ved den i §. 7 nævnte overordentlige Politie-Ret. 10. Denne Ret har at paakiende deslige Sager, som dertil henvises, efter Lovene, Politie Anordningerne, og for saavidt militaire angaaer, efter Krigs-Artiklerne. Dens Domme ere ingen Appel undergivne, men bør, saafremt den Skyldige ikke tilkiendes en Straf, der overstiger 6 Ugers offentligt Arbeide, eller derimod svarende militair Straf, uopholdeligen tilstilles vedkommende civile eller militaire Øvrighed til Execution. J andet Fald bør Dommen strax indsendes til Vort Danske Cancellie, for, af samme, for saavidt de civile angaaer, eller fra GeneralAuditoriatet, for de militaire, at forelægges Os til Stadfæstelse eller Forandring.