JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Man har endog i et offentligt Manifest beskyldt Frankrige for Herskesyge, man beraader sig paa, at det bestandig søger at udvide sine Grændser. Men man betænker ikke, at Enropa selv har opvakt den Erobringsaand hos de Franske, at det selv har gjort dem opmærksomme paa deres egne Kræfter, at det selv saa at sige har ægget dem til Krig. Femten Aar ere nu forløbne siden Tydske, Engellændere, Franske, Piemontesere, Portugisere, Neapolitanere og Hollændere forgjeves søgte at erobre det Franske Monarkies hellige Grav *), og endnu bestandig vedbliver man at stifte Conlationer; man har seet den ene Armee opløses efter den anden; man har seet sig overvundet, ydmyget og jaget paa Flugten, og alligevel trættes man ikke ved at samle de adsplittede Vrag, og begynde den neppe endte Strid paa ny. Hvad Under, at Frankrige under saadanne Omstændigheder, hvor det aldrig seer sig sikkert mod Angreb, paa alle muelige Maader søger at forøge sin politiske Magt, og at befæste den ved den samme Kraft, der er bestemt til at ødelægge det, Hidtil har man endnu ikke ladet Frankrige nyde Ro et eneste Aar. Aldrig saa*) See Lichtenbergs Schriften, T. 2. S. 237. paa snart var Freden sluttet, førend man atter rustede sig for at angribe det paa ny. Frankriges Politik krævede altsaa at forsikkre sig alle de Puncter, hvor det kunde angribes, og ved at forsikkre sig alle disse har det ikke gjort andet end hvad dets Selvforsvar paalagde det, hvad enhver anden Stat i dets Sted formodentlig ogsaa vilde have gjort. Om det ikke er gaaet for vidt heri, om det altid har lagttaget Humanitetens Grundsætninger, det er Ting, som jeg forbigaaer her med Taushed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J øvrigt bør - det er min individuelle Mening - enhver Fædrenelandsven ønske Frankriges Vaaben den lykkeligste Fremgang. Kun naar Frankrige beholder Overmagten kan Enropa vente sig en varig Fred. Hvad Gavn havde det været for Menneskeheden, om det nordiske Forbund, som var een af de tre Paastande, for hvilke Preussen begyndte Krig, var kommet istand? Det havde udstrøet Sæd til ny Tvedragt og nye Krige, Dannemark, som nu kan vedblive at nyde Fredens Lyksalighed, vilde upaatvivlelig blevet ledet ind i et Forbund, som maaskee havde forflyttet Krigens Rædsler til dets fredelige Grændser. Vel er det mueligt, at den Fred, Europa nu vil faae, ikke vil være den ønskeligste, mueligt at den militaire Aand, i det mindste i de Lande, som ligge under Frankriges Herredømme, vil blive den herskende; men Fastlandet vil faae Fred, og den trænger det til; mindre mægtige Stater ville lære at indsee, at uforholdsmæssige Hære i Fredens Dage, og utidig Lyst til at føre Krig ikke allene er unyttig, men endog skadelig i en saadan Tidspunct. Jøvrigt maae Frankriges afsagde Fiender tilstaae, at ingen Nation paa Jorden, i dette Øieblik under og fremmer mere Oplysning, hader og afskyer mere Intolerance, sætter større Priis i Fortjenester, uden Hensyn til Religion Stand eller Fødsel, end netop den Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Kørner foreviser nu i Gaarden No. 2 og 3 paa Kongens Nytorv den Franske Keiserkroning, som virkelig fortjener at sees. Den er anbragt et eget Værelse, hvor man seer Keiser Napoleon og Keiserinde Josephine i deres hele Kroningsdragt: Keiseren staaer med Kronen i Haanden lige for Alteret. Keiserinden ligger paa Knæ, og Paven staaer, i sin hele Høitidsdragt, ved Siden af hende med Salvingsdaasen i Haanden. De ere alle i deres naturlige Størrelse. Alting, lige indtil Carl den Stores Krone og Sværd, er temmelig lignende copieret. Dragterne ere af virkelig Fløiel og Atlas, og paa det smagfuldeste broderet, og besat med glimrende Franske Stene. Det hele skal være forfærdiget i Paris, paa Ansigterne nær, som ere pousserede i Vox efter lignende Buster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Morderen Peder Andersen beredes nu til Døden af Hr. Pastor Brorson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
En af Odensee Skippere, Michael Andreasen, er paa Hjemreisen fra Kjøbenhavn drevet paa Grund under Catholm i Jylland. Det er endnu uvist om Skib og Ladning staae til Redning. J Ladestedet ved Odensee Canal er nylig dræbt en Sælhund. En Unge var og i Sommer kommen og J de Fyenske Aviser forsikkres nu offentlig, at Odensee ikke har noget Observatorium. J. midlertid kunne de dog ikke negte, at det har Observateurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Til Sommer opføres en grundmuret Skole i Nørre- Ørsløv paa Falster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J Odensee bliver det nu ogsaa Mode blandt Civilisterne, ikke at tage Hatten af, men blot at berøre den med Haanden ligesom Militairpersonerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
D. 25de passerede en Transport af 130 Tydske Recruter igjennem Odensee, som man formoder, til Marinercorpset. Ved at planere en Bakke strax udenfor Faaborg Byes Øster=Port, hvor den nye Kirkegaard nu skal anlægges, har man fundet flere Beenrade af Mennesker, neppe en Alen under Jorden. Formodentlig har her i Krigstider været en Skandse Jblandt de mange Steen, som her ogsaa opgraves er ligeledes mærket en sjelden Steen, der af nogle formodes at være den saakaldte Ørnesteen, som 9 vertroen har foregivet at skulle findes i Ørnens Rede, af Andre derimod en Blanding af Ærts og Leer jord, som i Vandet er bleven krusteret. Stenen selv, som i øvrigt er overhugget af Spaden, har Form af en Hammer eller Kile, regelmæssig fiin kantet, undtagen at den krummer lidet i den ene Ende. Den er tung som Jern og har noget Liig hed med gammel bruun Tegl, men er overalt omgivet med en anden skjør Steenskorpe, der har nog Udseende efter Jern, ligesom Naturforskerne tillægge Ørnestenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Sognepræsten til Korskirken i Bergen, Hiort, Stuviz, har viist megen Flid og draget rosværdig Omsorg for Fattigskolen i Sandvigen, en af Bergens tre Forstæder, ved en Subskription, hvilken han har aabnet, og hvis Udfald fuldkommen har svaret til den Forventning, man derom maatte kunde gjøre sig i en saa navnkundig, stærkt befolket, blomstrende og rig Handels- og Søstad, som Bergen er. Skoleholderens aarlige Løn er forøget fra 36 til 100 Rdlr.; Skolestuen har faaet fra Brænde, 18 fattige Børn ere klædte; Lærlingernes Tal er forøget; Haandarbeide der indført, paa alle Søndagsaftener er Underviisning givet til de i Tjeneste værende Børn m.v., af hvilken Aar sag Skolens Regnskab kun skal ligge til Eftersyi Skolehuset, og ikke kunde vorde meddeelt i Staldens Avis - er ubegribeligt. Dette Daggry til bedre Udsigt for Skolevæsenet, bebuder dog engang ogsaa der en klarere Dag. J Bergen har man hidtil ene og allene tænkt paa at hielpe Fattig væsenet. Som Sognepræst til Strindens Præstegield, ved Trondhjem, har Biskop Bugge, sidstafvigt 20de Søndag efter Trinitatis i Baklandets Kirke, ved en Præken, indført den nyevangelisk christeligt Psalmebog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
En skjult Velgjørerinde har nylig betænkt Trinitatis Skoles Børn med en Gave af 15 Rdlr. Man maatte ønske, at flere vilde følge hendes En empel, til Gavn for denne Skoles trængende Børn
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Udenlandske Efterretninger. J den 27de Franske Bulletin findes følgende frappante Yttringer angaaende Hessen, Førsten af Hessen, Marchal i Preussisk Tjeneste og hans Søn, General hos samme Magt, har trukket sig tilbage. Førsten af Hessen har til Svar paa den Note, der blev ham overgivet, forlangt, at marchere i Spidsen for sine Tropper med den Franske Armee mod vore Fiender. Marchal Mortier svarede: at han angaaende dette Forslag ikke havde Jnstructioner; at han først havde rustet sig efter at man i Paris havde gjort Hr. v. Marlsburg den Erklæring, at den mindste Rustning vilde betragtes som et fiendtligt Skridt; at hans Territorium ikke allene var blevet krænket af Preusserne, men at de endog ere blevne samlede med Pomp af Arveprindsen; at han siden rømmede Cassel som en Følge af Militair=Forbindelserne, og at det kun var ved Budskabet om Staget ved Jena, at der holdtes inde med Bevæbningen i Cassel; at Arveprindsen har nydt den store Lykke, at marchere i Spidsen for Preussiske Tropper og fornærme de Franske ved alle Slags Ophidsninger. Han skal bøde for denne Afsindighed med Tabet af sine Stater. Jntet Huus i Tydskland har bestandigere været Frankriges Fiende end han. Allerede for mange Aar siden solgte han sine Undersaatters Blod til Engelland, for at bekrige os i begge Verdensdele, og det er Handelen. med disse Tropper, som han har at takke for sine opdyngede Skatte, hvoraf endeel skulle findes i Magdeburg og en anden være sendt ud af Landet. Det er denne foragtelige Gierrighed, som har tilveiebragt Catastrophen af det Hessiske Huus, hvis Tilværelse paa vore Grændser er uovereenstemmende med vor Sikkerhed. Det er endelig Tid, at man ikke gjør sig et Spil af at forurolige 40 Millioner Jndbyggere og opvække Forvirring og Uorden iblandt dem. Engellænderne kunne endnu bestikke nogle Souverainer med Guld, men de, som modtage det, ville uundgaaeligen miste deres Troner. Frankriges Bundsforvandte ville blomstre og forstørres, men dets Fiender ville styrtes fra Tronen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Et Skib fra Rotterdam bragte d. 23 d. M. den Efterretning til Hamborg: at der d. 15 d. M. i Engelland er lagt Embargo paa alle Skibe, uden Undtagelse og uden Hensyn til det Flag de føre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J Hamborg, som nu er besat med 12,000 Mand Franske, ere ved Placater bekjendtgjort følgende: 1) hver Underofficier og Soldat maa daglig leveres 1/2 Pd. Kjød, 1 1/2 Pd. Brød, Grønt eller Risengryn, en Flaske Øl og et Glas Fransk Brændeviin. 2) Bestemmelsestiden for alle Engelske Vares Opgivelse inden 24 Timer efter de Franskes Ankomst, er forlænget endnu 24 Timer, og Jhændehaverne maa selv møde; 3) Jngen Varer, tør udføres til Lands eller Søes, uden Fransk Cortificat. 4) Kl. 10 maa intet Vertshuus skienke mere &c. J en Note, som et overleveret det Hamborgske Senat d. 24 Nov., hedder det i 12 Artikel: at alle Engelske Varer, som findes i Hamborgs Havn og paa dets Gebeet, skulle være confisquerede, de tilhøre hvo det end maatte være, og at hver Engellænder eller Engelsk Undersaat, der befinder sig paa samme Steder, skal være Krigsfange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J Hamborg søges i denne Tid Caffe og Sukker meget begierlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
I et Keiserligt Decret, dat. Berlin d. 21de d. M., befales, alle Britiske Øer ansees for bloquerede, at al Handel og Correspondence paa disse forbydes; at alle Breve eller Pakker, der ere adresserede til Engelland eller Engellændere, eller skrevne paa Engelsk ikke skulle befordres af Posterne, men borttages; hver Engelsk Undersaat, af hvilken Stand han end er, som findes i de Lande, der ere besatte af Frankriges eller dets Allieredes Tropper, skal gjøres til Krigsfange; hver muelig Engelsk Eiendom erklæres for god Prise; Handelen med Engelske Vare forbydes, og enhver Vare artikel, som tilhører Engelland eller kommer fra dets Fabriker eller Colonier, erklæres for god Prise; Halvdelen af det Confisqueredes Beløb skal gives de Kjøbmænd i Erstatning, hvis Coffardieskibe ere blevne tagne af Engelske Krydsere; intet Skib, som kommer directe fra Engelland eller Engelske Colonier, indlades i nogen Havn; hvert Skib, som ved en falsk Declaration handler herimod, skal borttages, og Ladningen confisqueres; Prisetribunalet i Paris og Mailand skal dømme i de Sager, som foranlediges ved nærværende Decret, der skal meddeles Spanien, Neapel, Holland, Hetrurien og Frankriges øvrige Allierede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Den Franske General Macon, der nylig døde som Gouvernør i Leipzig af en Brystbetændelse, som han havde paadraget sig ved en Forkjølelse i Slaget ved Jena, blev ikke ældre end 37 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J de sidste ankomne Numere af der Freimathige, som gaae til den 15 Oct., tales der endnu meget "freimüthig om Krigen mod Frankrige, og om Berlinernes almindelige Længsel efter at den maatte begynde, om Napoleons Luner &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Efter den nyeste Statistik over Frankrige har denne Stat nu med Jndbegreb af Øerne Corsica og Elba, et Fladeindhold af 12000 Mile (eller i nøiere Begreb 12, 126). - Landmagten bestod 1805 af 1) den Keiserl. Livgarde af 8500 Mand; 2) Jnfanteriet a) Linietropperne af 341,412 M. (nemlig 112 Halvbrigader, hvoraf 93 af 3 Batailloner (3230 Mand) og 19 af 2 Batailloner, (2159 Mand), ialt af 90 Regimenter. Det lette Jnfanterie af 31 Halvbrigader paa 3 Batailloner (100, 130 M. nu 27 Regimenter). Tilsammen 441,542. 2) Cavalleriet a) Det svære eller Liniecavalleriet: 2 Regimenter Carabinerer, 8 Rig. Curasserer, 10 Reg. svære Ryttere. Jalt 20 Regimenter a 700 Mand, altsaa 14, 120. b) Det lette Cavallerie 21 Reg. Dragoner, 24 R. Jægere til Hest, 13 R. Husarer. Jalt 68 Regimenter, hvert paa 946 M., altsaa 54, 868 M. Hele Cavalleriet bestaaer af 68,988. 3) Artilleriet: 8 Regiment. Artillerie til Fod, hvert paa 2582 M. (20,656), 6 Reg, hvert paa 524 M. Artillerie til Hest (3,229), 15 Compagnier a 92 M. Krigsarbeidere (1380), 8 Bataill. a 477 M. som ere ansatte ved Artilleriets Kjørevæsen (3816), 2 Bataill. Pontonnerer a 610 M. (1220), 14 Comp. Veteran-Canonerer a 50 M. (700); 128 Comp. Kyste Canonerer a 121 M. (15,488). Hele Artilleriet bestaaer altsaa af 46,489 M. - 4) Jngenieur-Corpset: 128 Jngenieur-Offic., 5 Batail. Sapeurer a 909 M. (4545), 9 Comp. Minerer, a 100 M. (900) Hele Ingenieurcorpset: 5874 M. - 5) Gensdarmerie: 1750 Brigader til Hest a 6 M. (8750); til Fods 750 Brig, a 6 M. (3750). Jalt 15,691 Mand. Hertil høre 18 Marchaller, 8 General=Jnspecteurer, 125 Divisionsgeneraler, 245 Brigadegeneraler, 116 AdjutantCommandanter. Den hele Landmagt bestod i Aaret 1805 af 587,083 Mand, hvilket Tal end- og siden er blevet forøget. - Det Franske Malitairs almindelige Uniform er, paa faa Jndskrænkninger nær, mørkeblaa med hvidt og rødt. c) Sømagten bestaaer af omtrent 50 Linieskibe, 60 Fregatter og Brigantiner, foruden smaa Flottiller i Canalen, og en stor Mængde Smaafartøier og flade Skibe. Matrosernes Tal er omtrent 80,000. Den hele Sømagt har 1 Storadmiral, 9 Viceadmiraler, 12 Contreadmiraler, 120 Capitainer, 132 Fregatcapitainer, 425 Sølieutenanter, foruden Søartillerie= og Søingenieurofficiererne. - J Marineinscriptionen var i Aaret 1805 400, 130 Mennesker, hvoraf Søfolk udtages. - Det hele Søartilleriebestaaer i Krigstider af 15564 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
D. 9 Nov. overleverede en foregiven Fransk Overofficier af Æreslegionen Schweitzes Landdamman i Basel en Skrivelse dat. d. 29 Oct. fra Financeministeren i Paris, hvori den Franske Keiser i de venskabeligste Udtrykke begjerer af Schweitz et Laan af 2 1/2 Mell., som skulde tilbagebetales med 3 PE. i 3 Maaneder. Denne Sum skulde inden 16 Timer efter denne Skrivelses Modtagelse erlægges i Penge eller Vexler. J modsat Fald skulde der, hvilket denne foregivne Officier med en skrive lig befaling godtgjorde, 2500 Mand rykke ind i Byen. Dette fine Bedragerie vilde lykkedes, dersom man ikke havde fundet den Franske Finance ministers foregivne Underskrivt, at være falsk. Bedrageren er arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Fra Regensburg meldes under 17 d. M.: det hedder, at Kronprindsen af Bayern skal formæles med en Chursachsisk Prindsesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J Haverne ved Würsburg stode d. 11 Oct. Rosentræerne anden Gang i fulde Blomster, og paa adskillige Steder har man endog fundet mange modne Jordbær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Paris d. 7 Nov. De Franskes Jndtog i Berlin har ikke overrasket nogen; men, hvad der vil sætte Efterverdenen i Forundring er den Proclamation, som man der har bekjendtgjort, især naar man sammenligner den med det Storpralerie, som denne Stad for neppe tre Maaneder siden gjenlød af, og med en af nedrigt Hofkryb og befordrings syge Militaire blændet Hobs Raserie. Berlin er nu i samme Stilling, hvori Wien for et Aar siden befandt sig, paa det nær, at Wien ikke har begyndt denne uanstændige og sandalense Opbrusning. Alligevel bønfalder nu Berlin om samme Høimodighed, og synes, ligesom Wien, at kunne vente sig samme Behandling af en Seierherre, der altid er beredt til at forunde Naade. Jntet er hæderfuldere for Frankrige, intet beviser kraftigere dets retfærdige Sag, end denne dets Fienders Tillid til dets Overhoveds store Godhed, især naar man sommenholder den med det Manifest, der gik foran for nærværende Krig, en Adfærd, der er saa meget mere hervisk, som det ikke kan negtes, at omvendt Fienden ikke havde efterlignet hans Sielstorhed. Beviset ligger i dennes Opførsel, da han i Begyndelsen af Revolutionen satte Fod paa Fransk Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Man forsikkrer, at Tilbagetoget, eller rettere Flugten af nogle Preussiske Corpser efter Slaget ved Jena, netop har fundet Sted, for at opfylde Betingelserne af en Underhandling, efter hvilken Kongen af Preussen, i Forstaaelse med Rusland, havde forbundet sig til, i hvad der end maatte paafølge, ikke at slutte nogen Fred. Denne Formodning faaer end mere Sandsynlighed derved, at denne Prinds, istedet for at begjere Fred, som han trænger saa meget til, begjerte en Vaabenstilstand. Alligevel er det sandsynligt, at de Corpser, som vare i Vestphalen og Hannover, enten ville falde i Kongen af Hollands Hænder, eller af denne drives tilbage til den store Armee. Fra den anden Side kan Magdeburg kun gjøre svag Modstand, og Oderen vil ikke hindre de Franske i at møde Russerne, dersom de skulde finde det for godt. - Lad Daarer nu prale for Fastlands magterne om en Russisk Alliances Hielp! Der gives ingen iblandt dem, som har troet det, uden at blive et Offer for sin taabelige Tillid. Det er Tid at de væbne sig mod disse bedragerske Løvter. Ligeledes er det Tid, at Rusland giver Slip paa Planer, som aabenbar overgaae dets Kræfter. Paa det Nordens Civilisation ikke skal gaae et Aarhundrede tilbage, vilde det være at ønske, at Russerne ville komme til Oderens Bredder, for at maale sig med de Franske. Udfaldet kan ikke være tvivlsomt, og det vil lære dem, ikke at blande sig mere i Anliggender, der ere dem uvedkommende. Førend man tænker paa at erobre andre Stater, maa man begynde paa at befolke og oplyse sine egne. Da denne Krig udbrød i en Vraa af Tydskland, maa man formode, at det Brittiske Cabinet havde gjort Regning paa, at udvide den i det Store, og paa ny at sætte hele Fastlandet i Lue. En eneste Seir har standset denne Plan til en almindelig Jldebrand. Et Militairsystem, hidtil ubekjendt i Nationernes Aarbøger, en Hurtighed, som Historien ikke kan opvise Mage til, forenet med Seierherrens Høimodighed, har frembragt dette Underværk og forkortet Krigens Elendigheder. Dette er selv i Lidelserne og Smertens Tilstand endnu et Slags Trøst for de Overvundne. De betragte Seieren som en skjøn Veiviser til Freden og som det sidste Skridt til dette herlige Maal. Frederik den Store sagde, at der i Europa, dersom han var Konge af Frankrige, ikke skulde løsnes et Canonskud, uden hans Tilladelse. Han kjendte Frankriges Hielpekilder bedre end hans Efterfølgere, og han indsaae hvilke Fordeele en Monark, der var det værdig, kunde drage deraf. Det var en Første, større end Frederik, forbeholdt, at virkeliggjøre denne dybe Jdee. Hvad er i Grunden i den Vises Øine alle disse Nationernes Kappestrid, En Kilde til uendelig meget Ondt, og kan Selskabet vel have noget andet Maal end Nationernes Fred og Lyksalighed, Altsaa kun den, hvis store Bestræbelser gaae stedse ud paa, at sikkre denne Lyksalighed, er Menneskehedens Velgjører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Franske Blade levere følgende Anmærkninger til Kongen af Engellands Erklaring angaaende de afbrudte Fredsunderhandlinger: Da Engelland gjør Undskyldninger for den paa Fastlandet atter udbrudte Krig, saa viser det ogsaa indirecte, at det er Skyld i samme. Formaalet for Engellands begyndte Underhandlinger var, i det mindste siden Fors Sygdom, i Grunden ikke Fredens Tilveiebringelse, men en bedre Jndledning til Krigen. Det sees tydelig af det, som det i sin egen Erklæring beretter, Thi for det første tilstaaes, at Frankrige har tilbudet at underhandle. Dersom Frankrige var, hvad Engelland beskylder det for, ærgjerrigt, saa vilde det ikke have tilbudet Fred; det vilde ikke have gjort Opoffringer, dersom det havde ført Projecter i sit Skjold, som kun i Krigen lade sig udføre. Af hvilken anden Grund end Kierlighed til Fred, havde Keiser Napoleon, der ved Freden i Presburg er bleven saa mægtig, følet sig bevæget til det Skridt mod Engelland og Rusland, som Engelland paa sin Side selv tilstaaer, J Erklæringen tales bestandig om Allierede, og dermed menes ingen uden Rusland, alligevel seer man af Hr. Onbrils Sendelse til Paris, at Keiseren af Rusland aldeles ingen Alliancetractat kunde have med Engelland, fordi han ellers umuelig kunde have underhandlet separat, og at den paafulgte ikke Ratification var foranlediget ved senere Jntriquer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Engelland lader sig aldeles ikke forlyde med, hvad Frankrige har tilbudet og hvilke Jndskrænkninger Engelland fordrede. De Franskes Keiser derimod, som ikke behøvede at lægge Dølgsmaal paa Sandheden, har aabenhiertigen bekjendtgjort alle Betingelser saa tydeligen, at hvert indsigtsfuldt Menneske maatte finde Moderationen paa den ene Side og Uklogskaben paa den anden lige ubegribelig. Det var saa sandsynligt, at man vilde antage hine Betingelser, at det allerede overalt hedte, at Præliminairene vare undertegnede, men, som man seer af Erklæringen, var man den Gang, langt fra Maalet. Thi Engelland søgte forsætlig at trække Sagen i Langdrag, for at frembringe en Cabinetsforandring i Petersborg, og at kunne bevæge Preussen til Krig. Da begge Hofferne vare fredelig sindede, begyndte Underhandlingerne igjen, og først da Keiseren af Rusland ikke havde ratificeret Freden, fik de et bestemt krigersk Udseende. Under Engellands Allierede forstaaer Erklæringen ikke Preussen; men befalingen at bloquere de Preussiske Havne blev ikke efterlevet, fordi begge Hoffer kunfor et Syns Skyld anstillede sig som Fiender, men imellem Cabinetterne derimod herskede den bedste Forstadelse. Frankrige blev imidlertid ikke destomindre ført bag Lyset derved, og det lod Lander dale vedblive at spille sit Mumerie, da Europas Rolighed ikke havde mere at vente deraf. Først da Preussen allerede var rykket i Marken tilstod Engelland, at det var dets Allieret, og sendte en Gesandt med Penge derhen, fordi det betragtede de Preussiske Tropper som en Armee i Engelsk Sold. Derfor blev Preussen rost i Franske Blade, dets formeentlige Seire udbasunede, og det lettroende Folk saalænge skuffet, indtil Lord Morphets Tilbagekomst aabnede dets Øine. Skulde Slaget ved Austerlitz ikke allerede have indgydet det Engelske Ministerium Modbydelighed mod deslige Konstgreb, Men heraf følger naturlig, at Krigen igjen føres ved og for Engelland, at det, for at have Krig, afslog alle tilbudne Fordele, og at det, dersom ellers enhver af Engellands Allierede maa være Frankriges Fiende, hvilket Erklæringen viser, berettiger Keiser Napoleon, at gjøre det saa uskadeligt som mueligt, tvinger ham til at forøge den Magt, det besværer sig over, og at ingen Fred kan komme istand førend Engelland ganske er udelukket fra Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
J Berlin gaaer Alting sin gamle Gang. Der opføres Comoedier, Concerter a. ligesom før Kongen af Holland har holdt sit høitidelige Jndtog i Münster. - Ogsaa Minden og Bremen ere tagne i Besiddelse af de Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Prinds Hieronymus er d. 5 draget igjennem Crossen til Breslau med et stærkt Cavallericorps og en stor Artilleriepark, hvorfra han fortsætter sin March igjennem Schlesien til Polen.