JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-03-20
ved en eneste Auction, som afholdes paa Postgaarden i Lyng Æ bye paa Kiøbenhavns Amt, Fredagen den 29de Marts førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver opbuden tilleie paa 2 eller 3 Aar fra 1ste Mai dette Aar at regne, den i bemeldte Eiendom værende Boutik, Kiælderstue og tilliggende Reise stald, hvilke Eieren, Hr. Postmester Hvidt, formedelst sine Embedsforretninger og sin Stilling som Embedsmand, ikke seer sig istand til længere selv at bestyre. Det fornødne Jnventarium følger med tilleie, og bemærkes det, at i Boutiken udsælges alle Slags Spekhøkervare, Urtekram og Jsenkram, Brændeviin samt Øl, m. m., ifølge meddeelte Bevillinger. Leiligheden kan dagligen tages i Øiesyn, og ville Conditionerne findes saavel paa Stedet selv, som hos Procurator Dahl paa Vestergade No. 43, i Kiøbenhavn. des en eeneste Auction, som afholdes Onsdagen den 10de næste Maaned, B. Formiddag Kl. 10, i Gudumlunds Kornmølle, bliver denne Mølle samt den tæt ved beliggende Stampemølle og tilhørende Jordeiendom af omtrent 12 Tdr. Lands Størrelse, hvilke Eiendomme tilhøre afgangne Amtsprovst, Ridder Terens's og efterlevende Enkefrues fælleds Boe af Gunderummed flere Medinteressentere i Fælledeskab, opbuden til Salg. Kornmøllen har tvende Meelqværne og en Pilleqværn, og drives ved Underfaldsvand, hvoraf den stedse har Overflødighed; Møllen med dertil hørende Huus er paa 9 Fag og Laden paa 6 Fag. Stampemøllen, der er paa 5 Fag, driver 4 Hamre; denne Mølle er bortfæstet. Kiøberen af Møllen vil kunne tiltræde den til 1ste Mai dette Aar. Lynge Nibe, den 14de Marts 1833. Efter Begjæring af Arvingerne i Stervboet efter MaMöH. C. dame Mette Elisabeth Holm af Hiertebierg, bliver 3de Boet tilhørende Jordlodder, nemlig: 2de Parceller, tilkiøbt fra Gaarden No. 1 og 13 i Raaebyelille, og Parcellen Nr. 2 af Gaarden No. 3 i Pollerup, tilsammen af Areal circa 8 Tdr. Land, opbuden til Salg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Stege Raadstue Onsdagen den 10de og 24de April samt 3de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 11; hvilket herved til Liebhavernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Stege, den 14de Marts 1833. C. Meinke.
Berlingske Tidende, 1833-03-20
Proclama. følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som vil blive læst i den Kongelige J Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og ved mit nuhavende Værneting, og er saaledes lydende: "Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, I de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter forhenværende Grosserer i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, Hans Mathisen Wassard, nu bosat paa Marienlyst i Wordingborg Sogn nu der Præstøe Amt udi Vort Land Siælland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ordtil andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Land Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 3de Marts 1833. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Bentzen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1833-03-20
Bevilling for forhenværende Grosserer i Kiøbenhavn H. M. Wassard til, ved Proclama i Aviserne at indkalde alle fine Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre hos mig, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Marienlyst pr. Wordingborg, den 15de Marts 1833. H. M. Wassard.
Berlingske Tidende, 1833-03-20
Ved Proclama, som i Dag er læst ved Hillerød Kiøbstads og Frederichs 2 borg Districts Ret, Torsdagen den 14de Marts, og som snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, ere alle og enhver, som formene sig at have noget Krav i Stervboet efter afdøde Garvermester Niels Lorentzen heraf Byen, og senere afdøde Hustrue Karen Lorentzen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden ovenmeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hillerød, den 14de Marts 1833. v. Hadeln.
Berlingske Tidende, 1833-03-20
ved Proclama, som er læst inden vedkommende Underret, og som vilT blive læst inden Overretten, ere Alle og Enhver, som maane have Noget at fordre i Stervboet efter Peder Morvilles Enke, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv ved Boets Behandling. Fredericia Skifteret, den 12te Marts 1833. Rabbek.
Berlingske Tidende, 1833-03-20
ved Proclama, som er læst inden vedkommende Underret, og som vi B blive læst inden Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Avlsmand Jacob Steen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlige Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv ved Boets Behandling. Fredericia Skifteret, den 12te Marts 1833. Raybek. reditorerne i Boet efter den under 15de f. M. afdøde Aftægtsmand Niels E. Christensen af Østerbek, Hammer Sogn i Kiær Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. En Skiftesamling i Boet bliver afholdt her paa Contoiret Fredagen den 12te April dette Aar, Eftermiddag Kl. 2, hvortil alle Boets Vedkommende herved gives Va sel. Kiær og Hvetboe Herreders-Contoir i Nørre Sundbye, den 5te Marts Lange.
Berlingske Tidende, 1833-03-20
Enhver, som maatte have Noget at fordre efter afdøde Skovfoged Han Jsen og forhen afdøde Hustrue, Birtde Holgersdatter af Maglebye Skov, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gjorsløv pr. Storehedinge, den 10de Marts 1833. Dorph. Trykkeil i No. 67. - Første Spalte, 10de Linie; Constantinah, læs, Constantineh. Samme Spalte, 14de Linie: Blays, læs: Blayes. - Fjerde Spalte, 10de Linie fra neden: 68" og 68. . B., læs: 68 og 69, n. B.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Wien, den 10de Marts. Ved overordentlig Leilighed have vi erholdt Efterretninger fra Constantinopel af 24de Februar. Den 15de Februar have Tatarer fra Alexandrien overbragt Sultanen de første Beretninger fra Risaat=Halil=Pascha, tilligemed en Skrivelse fra Mehermed, Ali til Storherren selv. Efter disse Depeschers Modtagelse henvendte Reis Effendi sig til den Keiserl. Russiske Gesandt med den Begjering, ikke at lade den af Sultanen forlangte Eskadre løbe ud fra Sebastopel, da dette for Øjeblikket ikke behøvedes, men dog at holde den i seilfærdig Stand. Hr. Buteniew opfyldte ufortøvet denne Begjering, men hvad man kunde forudsee indtraf: thi allerede den 20de Februar signaliseredes en Eskadre, bestaaende af fire Linieskibe, fire Fregatter og en Brig, ved Jndløbet til Bosphorus; samme Dag lagde den sig for Anker ved Buyukdere. Jfølge Efterretninger fra Lilleasien har Jbrahims Armee, siden befalingerne ere indtrufne fra Mehemed Ali, ikke gjort et Skridt fremad. Jbrahim skal have forlagt sit Hovedqvarteer fra Kiutahia til Karahessar, som ligger mellem Kiulahia og Koniah. J denne Mellemtid var den Franske Ambassadeur, Admiral Roussin, ankommen til Constantinopel. Efter adskillige Conferentser med Divaner, har han undertegnet Freden imellem Mehemed Ali og Porten, under de Betingelser, som den sidste har foreskrevet. Courerer med denne Efterretning affærdigedes strax til Jbrahim Paschas Hovedqvarteer og til Alexandrien. Efter Overeenskomst mellem Divanet og den Keiserl. Russiske Gesandt, ventede den til Hovedstadens Forsvar ankomne Russiske Eskadre kun paa den første gunstige Søndenvind, for under de forandrede Omstændigheder, at forlade Bosphorus og indtil videre begive sig til Havnen ved Siseboli, hvor der, efter Sultanens befaling, var gjort Anstalter til dens Modtagelse. De sidste Efterretninger fra Constantinopel modsige aldeles de nyelig meddeelte Efterretninger og Jbrahims Fremrykken. J selve Constantinopel havde man endog havt den nøiagtigste Kundskab om Jbrahims Marschhroute, men det viste sig siden, at det Hele kun var blind Allarm, og at Bevægelserne i den Tyrkiske Armee, som havde anlediget disse Rygter, tvertimod tilkjendegav Tilbagerykken.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Odessa, den 28de Februar. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Constantinopel herskede der den fuldkomneste Rolighed. Underhandlingerne skrede raske fremad. J Lilleasien har Vinteren været meget stræng Ægypterne have i deres Leir havt sytten Graders Kulde. J Eriman var Kulden endnu meget stærkere.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
J Begyndelsen af forrige Uge ankom adskillige Skibe fra Constantinopel; seilede derfra for mere end to Maaneder siden, søgte og fandt de Beskyttelse i Bugten ved Burgas mod de Storme, som i December Maaned have ødelagt saa mange Skibe paa det sorte Hav. Kulden var mod Slutningen af Aaret saa stræng, at nogle Skibe for fulde Seil gik under mellem Kallavni- og Emona ved Tyngden af den Jis, som bedækkede dem. Bugten ved Burgas, hvis Middelpunkt dog ligger under 420 300 Bredde, var tilfrossen i sin hele Udstrækning, og i de derved liggende Havne væltede man de sværeste Tønder hen over Jsen.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
En af Munkene i det Græske Kloster i Burgas, som i 50 Aar, har været en Beboer af hine Egne, mindtes kun eengang at have seet Jis, nemlig i Aaret 1812, men dog i langt ringere Mængde. Her i Odessa var Kulden vel begyndt tidlig, men dog kun i to Dage naaet sytten Grader, den øvrige Tid kun fem til sex Grader, saa at Jsen i Havnen, som forresten kommer fra Onieperfloden, ikke fik Tid til at lægge sig. Det Foretagende, ved Hielp af Dampskibe at tilvejebringe en bestandig Forbindelse mellem Odessa og Constantinopel, har heldig Fremgang. Af de 500 Actier vare allerede 2 afsatte, og om faa Dage agter man at forelægge Regjeringen et Reglement, som Selskabet til Dampskibsfartens Udbredelse paa det sorte Hav, ønsker at erholde bekræftet.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Triest, den 5te Marts. Adskillige her i Havnen indløbne Græske Skibe meddele en interessant Beskrivelse af Kong Ottos Jndtog i Nauplion.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Den unge Fyrste var bleven endnu 8 Dage efter sin Ankomst ombord paa Fregatten Madagascar, for at lade Tropperne faae Tid til at udskibes, og at kunne regulere det Fornødne angaaende Landingen og Hyldingen; i denne Mellemtid havde en uhyre Menneskemasse samlet sig ved Nauplion, i hvis Omegn det klare og milde Veirlig tillod den at bivokere i det Frie. Den med Længsel ventede Fyrste hilstes med ubeskrivelig Enthusiasme. Mange kastede sig ned paa Jorden og udgøde Taarer. Ogsaa Havet var bedækket af utallige Skibe af forskjellig Størrelse, som vare hidkomne fra Øerne i Archipelagus. Jndtoget, Kirke besøget, Tedeum, Talerne, Eedsaflæggelserne og Audientserne, skeete efter den i Programmet bestemte Form. Portnøglerne overleveredes Kongen af den Franske Commandant paa et Sølvfad. Efterat Ceremonierne vare tilende, begav Hs. Majestæt, sig endnu engang ombord paa den Engelske Fregat for at holde Middagstaffel, og vendte om Aftenen tilbage til Landet, stedse ledsaget af en utallig Folkemængdes høie Jubelraab. - De følgende Dage begav de Bayerske Tropper sig paa Marschen, for at tage de forskjellige Fæstninger i Besiddelse, som skulde overleveres dem af Franskmænde; kun 8 Mand bleve tilbage, i Nauplion. - J hele Grækenland, ogsaa i Maina, herskede den fuldkomneste Rolighed.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Paris, den 12te Marts. Endnu aldrig ere Forbrydere, som anklagedes for Kongemord, blevne saa ligegyldigen behandlede af Domstolene og af Publicum, som i Gaar og i Forgaars. Benoit og Bergeron, som anklagedes for at have den 19de November paa Pant Royal skudt paa Ludvig Philipp, vise hverken Frygt eller Mistillid til deres forventede Dom. Det er, som om den hele Sag var Skjemt. Folkeopløbet i denne Anledning var allerede om Morgenen tidlig saa stort, at alle Adgange til Justitspalladset vare besatte Klokken 8, og nu, da Sessionen for længe siden er begyndt og sluttet, findes endnu en uhyre Sværm Mennesker af alle Classer, i Corridorerne, hvor, som sædvanligt, Retscandidaterne, Cancellisterne og de Rysgierrige paa fem forskjellige Steder gjennemlæst de offentlige Blade, medens Skildvagterne og Bygardisterne med deres Bayonetter og Sabler, saa at sige, sætte Dæmninger for Menneskemassens frembrusende Strøm. Generalprocureuren leder Proceduren. Man seer i Forsalen en betydelig Deel af Justits personalet, nogle og tredive Publicister og nysgierrige Damer, af Oppositionspartiet, som ikke forsømme at være tilstede ved slige Leiligheder. Demoiselle Boury, der skulde optræde som Vidne, ventedes med Utaalmodighed af Tusinde Øine. Da hun forhørtes, var Trængselen atter ubeskrivelig stor. Processen vil vare i adskillige Dage.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Moniteuren indeholdt i Forgaars en Forordning angaaende Classisicationen af Frankrigs Ambassader og Gesandtskaber, hvis væsentligste Jndhold er følgende: 1) Vore diplomatiske Missioner skulle for Fremtiden inddeles i fire Classer. 2) Til den første Classe skulle Missionerne til London, Petersborg, Wien, Rom, Madrid, Constantinopel, Berlin, henregnes. 3) anden Classe skal indbefatte Missionerne til Haag, Brussel, Kjøbenhavn, Stokholm, Dresden, München, Stutgart, Frankfurt og Lissabon, og give Rang med befuldmægtigede Ministre. 4) Til tredie Classe høre Missionerne til Hamborg, Carlsrube, Nauplion, Florents, som give Rang med Ministerresidenter. 5) Til fjerde Classe høre Missionerne til Cassel, Darmstadt og Hannover, med Rang som Chargs d'Affaires. - En anden Forordning bestemmer Agenternes Antal og Forhold ved Ambassaderne, og en tredie udnævner Gesandtskabssecretairerne.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Pairskammeret har den 9de Marts ogsaa engang havt en stormende Session. Det var i Anledning af Loven angaaende de Belønninger, som tilkom de endnu levende Bastillestormere. Marquis Dreux de Breze talede med Harme imod det Forslag, at belønne Mænd, som havde hørt til en morderisk Faction, som havde bragt saa megen Ulykke over Frankrige og været Aar. sag, saavel til den første, som til de følgende Revolutioner. J en improviseret herlig Tale fremstillede Pair, Professor Villemain det Synspunkt, hvorfra Marquien havde betragtet denne Begivenhed. Han mindte ham om, at hans egen Fader, som for 2 Aar siden af den vildledte Kong Ludvig den 16de havde faaet det Hverv, at opløse den constituerende Forsamling, erholdt hiint berømte Svar af Mirabeau. "Siig Deres Herre, at vi ere samlede her ifølge Nationens Villie, og at vi kun ville vige for Bajonetternes Magt.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Marinebudgettet vil ikke komme til at indeholde færre end 800 Sider, og Trykningsomkostningerne ville beløbe sig til 5000 Fr. Der forsikkres: at Hr. Dupin har forsynet hvert Capitel, endog dem, som ikke ere blevne reducerede, med Anmærkninger, der indeholde hans egne Theorier meer end Commissionens Bemærkninger angaaende de den forelagte Gienstande. Exministeren, den fordum saa rige Banqvier, Hr. Lafitte er nu virkelig i en saadan Betryk, at han maa sælge sit Hotel. I Gaar læste man Placater paa Gadehjørnerne herom. Da Arbeiderne den 9de d. M. om Morgenen gik til deres Arbeide og læste denne Bekjendtgjørelse, udlode de sig med allehaande opbyggelige Betragtninger over den Menneskelige Skjebnes besynderlige Omvexlinger, hidførte ved Revolutioner, hvilke vidnede om denne Classes rigtige Tact. Det Rygte er ogsaa i Omløb, at Hr. Lasittes skjønne Domaine, Maison, ligeledes skal sælges. Dette er saa meget mere paafaldende, da Hr. Lasitte ikke har andre Credi terer end Banken, og har stillet overflødig Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Om Underhandlingernes Fremgang i Orienten have vore Ministerialblade hidtil ikke givet synderlig Oplysning. En for Rote i Moniteuren om den franske Diplomaties Bestræbelser i Alexandria var det Eneste, som Regjeringen i denne Henseende kundgjorde; alle øvrige Facta om de orientalske Anliggender have baade Moniteuren og de halvofficielle Blade optaget af tydske Aviser, især af Allgemeine Zeitung. Nouvelliste, der faaet sine Meddelelser fra nogle af vore Statsministres Hoteller, afbryder omsider denne Tavshed. Den forsikkrer, at Østerrige ved Jnterventionen i hine Anliggender ikke gjør fælleds Sag med Rusland, men med Frankrige og England. Var denne Efterretning grundet, saa vilde den være et Actstykke, af vigtige Følger. Men Nouvelliste, der i øvrigt erkjender Beretningen om den i solerede Protestation, som den franske Gesandt i Constantinopel har indgivet imod Ruslands Bistand, for sand, bliver tilsidst selv skeptisk i Henseende til hiin Østerriges Alliance med Frankrige og England. Desuden maa man ikke i de franske Ministerialblade holde Alt for egentligen officielt, hvilket vilde være overilet. Ogsaa disse Blades Actionnairer, der intriguere paa Børsen, og Skribenternes Optimisme, der gjerne ville male Europas Tilstand med lyse Farver, have Jndflydelse paa mangen et Blad, som baade i Frankrige og udenlands ansees for officielt.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Fra Bordeaux skrives: Politiet har lagt Carlistbladet Laa Guienne under Beslag, fordi det vovede at paastaae, at Regjeringen havde i Blaye interpoleret en frugtsommelig Pige i Stedet for Hertuginden. Anledningen til dette Rygte om et saadant Fruentimmer skal være, at en ung svanger Marketenderske opholdt sig i Citadellet; men hende havde man ikke ladet komme ind, tvertimod har hun, efter General Bugeauds udtrykkelige befaling maatte fortrække. Hertugindens Erklæring er egenhændig; hun har, uden at lade sig den aftrygle, skrevet den af egen Drift. - - J Bordeaux blev St. Simonisterne daglig udpebne af Gadedrengene, til Glæde for Politiet, som selv med virker dertil. J disse Dage ere atter tre St. Simonister ankomne hertil; de ville over Marseille begive sig til Constantinopel, for at prædike deres daarlige Lære, og mægle Fred imellem Sultanen og Mehemed Ali. Det vil maaskee vorde dem forbudet, thi vor Regjering behøver ikke deres Intervention i Orienten.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Berlin, den 16de Marts. Universitetet i Breslau har mistet to udmærkede Lærere, Theologen von Cøln og Philologen Passow, der begge have erhvervet sig et berømmeligt Navn, som betrygger dem et hædret Eftermæle.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Den 2de Marts begravedes her i Berlin Major v. Rau, Dirigent for den første Afdeling af Generalstabens store topographiske Bureau. Han er bekjendt nok som Udgiver af adskillige topographiske hydrographiske Kaart, og af de Planer, Slag og Beleiringer, som vedkomme Feldttogene i 1813, 1814 og 1815. Han var født i Dresden, kom siden i Sachsisk Tjeneste, og var i nogen Tid ansat i Marskalk Davonsts Stab.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Efterretninger af blandet Jndhold. Slutning af Artikelen "Den vandrende Galge. S. Gaard No. - Vil man da undre sig over de bittre Frugter, det opvoxe i Jrland af en saa forgiftig Sæd? Af alle Slags Despotier er vel det militære Despotie det med Rette afskyeligste, thi det grændser, formedelst Magtens ustraffede Misbrug af raa og dumme Subalterne, - hvorpaa denne Lieutenant H. er et afskrækkende Exempel, - meget nær til det vildeste Pøbeldespotie. - Lieutenanten anførte for sin Menneskekjerlighed Executionens Remhed og Hurtighed. Denne Methode var efter hans Overbeviisning ikke saa smertelig, som Sultanens, der lod en saadan væmmelig Tragodie opføres i tre Acter, og Synderen rækkes en Slurk Kildevand til Forfriskning. Han indsaae ikke, hvi hans fiirskaarne Legemsbygning og stærke Skuldre i Nødsfald ei skulde kunne være til ligesaa megen Gavn som to Pæle og en Tværbjelke, det ved saadanne Leiligheder lovligere Jnstrument. - Da han i sine Fritimer hialp sin Broder, et stille, frygtsomt Menneske, som var Skriver hos en Advocat, med at afskrive Klager mod Personer, der sagsøgtes for Landsforræderie, og i dem læste, at det allerede var en Capitalforbrydelse, at tænke sig Kongens Død (to imagning the death of a king), saa overtydede han sig snart om, at det maatte være langt værre, at ønske den. - For nogle Aar siden satte en Snedker i Charing-Crohs (London) paa sit Skildt: Hs. Majestæts patenterede Liigkistemager (patent Coffinmaker to H. M.). Han maatte tage Skildtet ned igjen, som upassende. J Jrland vilde Lieutenant H. useilbarligen have hængt ham. - Lieutenanten indbildte sig, strax at kunne see paa et Menneske, om det var ildefindet mod Regjeringen. Hiin ulykkelige Bonde, i hvis Aasyn han blev hine ulykkelige Træk vaer, blev et Offer for denne Monomanie. Den fortalte Henrettelse i Trav" (saaledes kaldtes den, fordi Lieutenanten travede omkring med Synderen, som var bleven hængt paa hans Ryg, fandt Sted i Cassernegaarden i Dublin. Tilfældigviis var Bonden, hvilket siden opdagedes, virkelig en af de saakaldte Rebeller. Hvilken Triumph for Lieutenanten!
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Udenlandske Efterretninger. J Fyens Stifts- og Adressecontoirs Avis læses følgende Udtog af et Brev til Redacteuren, Hr. Cancellieraad Hempel. -
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Ved paa en Reise i Sommeren 1830 at besøge Eisleben og flere Stæder, hvor vor gode Konge paa sin Reise til og fra Wien havde været, overrakte man mig, naar man erfarede, at jeg var Dansk, gjerne Bøger, hvori han havde skrevet sit Navn, og deraf havde jeg meget Glæde. Tilfældigviis blader jeg nu i Dag i Superintendent Chr. G. Bergers: Kurze Beschreibung, der Merkwürdigketten Eisleben, og finder Pag. 18 et Sted, lydende i dansk Oversættelse saaledes: "Luthers Huus, i hvilket denne Skole er, besøgdes hidtil stedse af alle gjennemreisende, Fremmede af hver Stand, Folkeslag og Troesbekiendelse, selv Personer af høi og høieste Rang ei fraregnede. Den 20de Mai 1815 besaae Kongen af Danmark, Frederik Vl., med Følge, paa sin Tilbagereise fra Wien til Høistsammes egne Stater, de herværende Mindemærker og Luther, og behagede egenhændig at skrive sit Navn i denne Bog, som i dette Øjemeed forelægges de Fremmede, der besøge Luthers Huus, samt at tilstille de trængende Børn en rigelig Gave.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Kjøbenhavn, den 21de Marts. Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 4.
Berlingske Tidende, 1833-03-21
Beltpassage. Fra den 15de til den 17de Marts. Til Fyens Mad. Horup; Student Levinsen; Jfr. Beck, Ritmester, Toldkasserer Schubart, Mad. Hansen med Datter; Cand. Theol. Theisen; Tøi fabriqveur Ripperg med Søn; Kniplingshandler Hansen; Handelsfuldmægtig Moe og Ulstad; Komd Prene; Oberst Høegh Guldberg; Handelsfuldmægtig Berge og Herzog; Komo. Nisson; Silke= og Klædehandlerne Westrup og Blod; Kammerjunker Mylius; Meieribestyrer Martens; Brosserer Jørgel, Til Slælland, Hestehandler Foermann; Skipper Faltinus; Komd. Petersen; Handelscommissionair Bargum; Forvalter Steen; Meieriebestyrer Martens; Handelscommissionair Luis; Major Belchmann; Skibscapitain Christensen, Kiøbmand Cohn; Skipper Bang.