JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-31
Da Eieren af Broholmgaard beliggende i Brylle Sogn agter at bortsælge og afhændige samme, saa bekiendtgiøres, at til samme Gaard kan Aarlig rigelig græsses 50 Hollænder Kiør, aules 200 Læs Høe, og af alle Slags saaes 80 til 100 Tønder Korn, desuden er derved største Herlighed og Mængde Skov af Eg og Bøg. Samme Gaard kan blive solgt Stykkeviis og samlet alt efter Liebhabernes Begiering. Ligeledes bortselges 3de Gaarde i Brendekilde Bye, hvis Beboere Hans Nielsen, staaer for Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb., Herman Ibsen 8 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr., Knud Jensen 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., ere pligtige og forbundne og forlanges, at giøre Hovning, alt efter de i Hændehavende Kongelige Fæste Breve. Liebhaberne behager at melde dem, enten til Eieren, selv paa Weistrupgaard, eller i Odense hos S. T. Hr. Professor von Westeen, hvor Conditionerne ere at bekomme; Skulde ingen Lysthavere til bemeldte Gaarde under Haanden indfinde sig, bliver Auction over samme paa Odense Adresse=Contoir, Mandagen den 31 Augusti om Formiddagen Kl. 10 Slet foretaget. Weistrupgaard den 11 Julii 1772.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-31
Til Kiøbs Anbydes. Paa Margaard her i Fyhn imellem Odense og Bogense er til Kiøbs en fuldkommen stor Kareet til 4 Personer, i meget god Stand, kan og bruges til en Reise=Kareet; Liebhaberne vilde behage samme at lade besee, og med Eieren og Priisen at accordere. Knud Jacobsens iboende Gaard beliggende i Vestergade imellem Jens Kobbersmed og Rasmus Bagers; er underhaanden at faae til kjøbs hos Ejeren Hr. Eilskov i Odense, da den Største KiøbeSumma kan blive staaende i Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-31
Bøger. Den Danske Argus, Anden Aargang Nr. 30 To Breve, om Kornvahre, Fremmed Korns Jndførsel, og noget og bederved a. faaes her paa Contoiret for 2 s. Sammesteds kan og de foregaaende Numere bekommes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Kongelige Begravelser i Odense. Kong Erich Lam, som kied af Regieringen, begav sig i Knuds=Brødres Selskab i Odense, døde 1147, og er siden begravet i St. Knuds Kirke. Kong Knud den hellige, som 1086 blev af sine oprøriske Undersaatter ihielslagen i St. Albani Kirke, og Aar 1100 canoniseret af Paven; er med Procession og megen Solennitet skriinlagt i St. Knuds Kirke (som til en Erindring af denne Konge er bygget og indviet 1093) hvilket skeedte den 13 Mai 1100, da biskop Hubaldus forrettede Skriinleggelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Kong Hans, anden Konge af den Oldenborgske Stammedøde i Odense 1513 den 21 Febr. imellem Kl. 9 og 10 Aften i sit Alders 58de og Regierings 32te Aar, og er begravet i Choret i Graabrødre Kirke. Dronning Christina, Gemahlinde til Kong Hans, døde i Odense 1521 den 25 Martii, og blev begravet indsvøbt i en Graabrødre=MunkeKappe, ved Siden af sin Gemahl i bemeldte Graabrødre, Kirke. Hun har til Kirken foræret den kostbare Alter=Tavle, som der findes, og er forfærdiget af Claus Berg. Kong Christian den 2den, tredie Konge af den Oldenborgske Stamme, døde paa Callundborg=Slot den 24 Jan. 1559 i sit Alders 77de Aar, og er ligeledes begravet i Choret af Graabrødre Kirke. Videre ere her begravne denne Konges Broder Hertug Franciscus og hans Søn Johannes, som døde i Regensburg. Martini Borups korte Levnets=Beskrivelse. Han var fød omtrent 1446 af Bondestand i Egnen ved Schanderborg, var og opvant ved Bonde=Arbeide, indtil han i sit 25 Aar Anno 1470, formedelst at han af Fogeden med Hug blev begegnet, da han skulde slaae Høe, løb fra sit Bonde Arbeide, og tiggede sig Sted i Aarhuus Skole, hvorfra han efter 9 til 10 Aars Forløb kom til Kiøbenhavns da nyelig stiftede Academie, hvor han 1486 blev Magister. Lagde sig siden efter Jura og Theologien, reiste paa nogen Tid udenlands, og til Cöln blev Doctor Theologiæ Ved Hiemkomsten blev han 1491 Rector i Aarhuus Skole, og omsider Sognepræst til Dom=Kirken sammesteds, og Cantor til Dom=Capitelet, i hvilket Embede han døde 1526 i hans Alders 80de Aar, og ligger begraven paa Aarhuus Dom=Kirke=Gaard ved den Østre Ende imellem Kirken og Skolen, hvor hans Liigsteen endnu sees med en Færle og en Greeb korsviis over hinanden. Men Jnscriptionen er aldeles ukiendelig. Han var en af de Tiders Anseelige Lærde, og en stoer Skole=Mand, af hvis Underviisning mange store og berømmelige Mænd i deres Ungdom havde profiteret. Blandt andre Canzeller Johan Friis, Jørgen Sadolin biskop i Fyen, Hans Tausan biskop i Ribe, Jacob Schønning, biskop i Wiborg a. Blandt andet har han skrevet den latinske Viise om Kiøbstæderne, som findes blandt Kæmpe=Viserne paa. 414, som begynder saaledes: Clericali & Regali Turba gande Hafnia &c. Taget af Hr. Professor Worms Lexicon over Lærde Mænd, som ved trykte Skrifter har gjort sig bekiendte, 1te Deel paa. 146. Samme er at faae her paa Odense Adresse=Contoir, for 8 Mk. paa Tryk og 9 Mk. 8 s. paa Postpapiir. Ved at læse ovenstaaende, er følgende tænkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
En Fogeds Ride=Pidsk en Skole Færle skabte, En Greeb her blev en Pen; af Læg her blev en Lærd, Den lærde Verden vandt, hvad Verdslige her tabte, Forvandlingen var god: Slig Træl var Friehed værd. Den Færle og den Greeb er Manden ingen Spot. Her af man dog kan see, af Ondt kan komme Got. C. G. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Vindenes og Veirligets Observation i Aaret 1777. Maj. (See No. 28. 1. Klar Luft, Soelskin og Blæst heele Dagen. 2. S. O. ligesaadan Veir, undtagen det var koldere, 3. Ø. og S. O. graae Luft, Soelskin med stærk Blæst, Aftenen Regn. 4. S. O. Morgenen lidt Regn, siden Soelskin og temmelig Blæst. J. S. O. smuk angenem Soelskin heele Dagen. 6. O. S. O. graae Luft og Regn meest heele Dagen. 7. S. O. klar Luft og Soelskin, men temmelig koldt til Middag. 8 S. O. mildere Veir og Soelskin heele Dagen. 9. S. O. af og til Soelskin, Blæst til imod Aften, da stille Ver. 10. S. t. O. stille Veir med Soelskin og temmelig Varme. 11. S. og S.V. meest Soelskin og Varme, om Efterm. Torden og ingen Regn. 12. S. O. Morgenen lidt Regn, ellers graae Kulde heele Dagen. 13 og 14. S. Ograae Luft og Kulde begge Dage. 15, 16 og 17, klar Luft og Soelskin med Blæst. 18. S. O. S. V. og N. Morgenen lidt Regn, siden Soelskin og mildt Veir. 19 og 20. N. N. V. smuk Soelskin og gelindBlæst. 21 og 22. N. V. og Soelskin; men stærkere Vind. 23. S. V. samme Veir til Aftenen sildig, da Regn. 24. S. V. og S. Morgenen lidt Regn siden Soelskin og temmelig Blæst. 25 og 26. S. D. Soelskin med temmelig Blæst. 27. S. V. Formiddag noget Regn, siden Soeskin og Blæst. 28 og 29. S. O. mesten Soelskin med kold Vind. 30, S.D., S. og S. B. Morgenen Soelskin, Middag Regn, siden noget Torden, siden atter Soelskin meest til Aften. (Fortsettelsen følger.) Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Rom den 11te Julii Den 7de i denne Maaned døde den her i mange Aar staaende Spanske Minister og Erkebiskop af Valenza, Monsigneur Aspura, i sit Alders 59 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
En Spansk Læge, som hertil var ankommen for at curere ham, underkastede ham en besynderlig Helbredelses Maade, i det han lod ham indvikle i adskillige Duge og Klæder, og sette i en Lehnestoel, hvorunder han satte et Kar eller Fad med brændende Brændeviins=Spiritus og Campher, for at bringe Prælaten i Sveed. Den 5te om Natten, kom uformodentlig Jld i Klæderne, hvorudi den Syge var indviklet, og blev skambrændt lige til Hoften, og, da Convulsion til sloge, døde han bemeldte Dag. - De Romerske Læger mener, en Spansk Læge behøvedes ei at hentes, for ved saadan Cuur at skille Patienten ved Svagheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Warschau den 22 Julii. Helligdagenes Afskaffelse i de 3 Sommer=Maaneder giør endnu stoer Allarm. Paa Landet har man indbildt den enfoldige Almue, at de meget stærke Stormvinde og store Vandskyll af Regn, som just tra ind paa 4 saadanne forhen værende Helliggedage, var en Straf fra Himmelen. - - Almuen andre Steder kan vel være ligesaa enfoldig, og har man iblandt hørt, at samme har end og vildet udlede de tvende havde vanskelige Aar fra samme Aarsag; samt at Bierne paa Landet eil lykkes, fordi Kirke=Lysene der ere afskaffede, eller holdes for ligegyldige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Wien den 22 Julii. Hans Keiserlige Majestæt har atter igien givet et stort Beviis paa sin Goddædighed. Da han erfarede at Mangelen var saa stoer i Mahren, at de ikke uden den største Nød kunde bie efter Høsten, sendte han i al Stilhed 60000 Gylden til Grev Kannitz, Commandant der i Provintzen, for at uddeele samme der til de meest Nødlidende. Saa hemmelig end dette skeete, fik dog Hendes Majestæt Keiserinden Efterretning herom, og ligeledes lod en stoer Summa Penge uddeele til de Fattige i Kongeriget Bøhmen - Fyrsten Efterhazy har for nylig givet den Franske Ambassadeur, Prinzen af Rohan, et saa prægtigt Festin, at det har kostet 80000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Manheim den 27 Julii. En Skolemester til Neunkirche satte for nylig den heele omliggende Egn i Bevægelse: sildig paa Aftenen, da de fleeste Folk var gaaet i Seng, stod han for sit Vindue, som vendte mod Alsenborn, og saae den opgaaende Maaned var meget stoer og Jldagtig. Han indbildte sig, at Byen Alsenborn stod i Brand, og uden videre Betænkning løb det beste han kunde til Klokketaarnet og ringede med Stormklokken saa stærk og saa længe, indtil de 3 næstkommende Byer, Christne og Jøder, bleve samlede med allehaande Brand=Redskaber, for at slukke Jlden Da de nu spurgte Skolemesteren, som ringede, det beste han kunde, hvor Jlden var, viste han dem til Alsenborn; da de strax saae, denne Jld afbrændte ingen Huus. Skolemesteren slag Klokkestrængen, og hver gik glad hiem. Paris den 24 Julii. Det er bekiendt, at Hr. Pereire har bragt den Kunst at lære Døve og Stumme at tale, til stor Fuldkommenhed. Abbed de LEpee har nu og opfunden en besynderlig Maade i denne Kunst. Dog alligevel fornemmer man, at de Døves og Stummes Tal i Paris strækker sig til 150, og i heele Frankerige til 2250.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Reysende. Odense den 2 Aug. Hr. Kammerjunker og Amtmand John fra Delmenhorst til Kiøbenh. den 3die dito En Svenske Baron og Agent fra Stockholm til Hamborg. Hr. Oberst von Scholten fra Jylland til Helsingøer, den 7de dito Hr. Provst Hee og Frue fra Odense til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
8 Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang; St. Knuds K. Hr. Prof. Pingel Hr. Prof. Nannestad Dr. Frue K. Hr. von Haven Hr. Seidelin St. Hans K. Hr. Borch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Hospitals K. Hr. Gottschalk, Hr. Gruner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Seilfærdige Skipper. Skipper Anders Hansen her af Stige agter sidst i tilkommende, Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende kan melde sig hos Skipperen, eller og her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Bekiendtgiørelser. Udi det i Aaret 1757 allernaadigst oprettede Liv=Rente Societet, som bestod af 21 Classer, bleve ikkun de 17, nemlig: 1, 2, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 og 21 fuldstændige; de 4re derimod, 3, 6, 8 og 9 der egentlig henhørede til den yngre Alder fra 1 til 30 Aar, bleve det ikke, formedelst Mangel paa det fornødne Antal af Jnteressentere; men da siden efter mange Ansøgninger desangaaende til General=Post=Amtet ere indkomne, har det Allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt, paa General Post=Amtets derom gjorte allerunderdanigste Forestilling, at tillade en nye Jndskrivelse udi bemeldte 4re Classer paa samme Maade, som forhen i lige Tilfælde skeet er; Alt i Følge Forordningen de dato 17 Augusti 1757. Thi ville Vedkommende, som ønskede derudi at indtræde, behage jo før jo hellere derom at melde sig i General Post=Amtet, og i saa Fald være forsynede med de i Henseende deres Alder udfordrende Attester, da det derefter ei allene bliver bekiendtgjort, naar og til hvad Tid Pengene skal erlegges, men endog fra hvad Tid Renterne tage deres Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
General Post=Amtet den 3 Julii 1772.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Da jeg har erfaret, at der er nogle som har paataget sig, at giøre store Kirke= og andre smaae Bord=Lys, og ei forstaar sligt, af hvilket Arbeide jeg har omgiort endeel fordervede Lys, saa vil jeg allerydmygst have mig i denne Post recommenderet hos alle og enhver som lader forfærdige baade store Kirke= eller smaae Bord=Lys Voxlagen og Stabler, da jeg som har lært det fra Barns Been af, vil med en god Samvittighed saaledes være ansvarlig til Arbeidet, at enhver skal finde sig dermed fornøset. P. S. Skulde nogen behøve et eller andet Slags Boehave, kan de det hos mig Underskrevne boende i Nørregade bekomme, Jeg kand og give Anledning paa Vogn=Heste, Hopper og Ride=Heste. Odense den 25de Jul. 1772.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Proclama. H. Starup. Paa Holsteenshuuses Gods, udi Diernisse Bye, er den 28 Julii sidstafvigte, ved Døden afgaaet Gaardmand Lars Gundersen, og strax paa Dødsfaldet, Stervboet taget under lovlig Behandling; Men da det befindes, at bemeldte Gaardmand har efterladt sig en anseelig Gield, desuden Stervboet er saa lidet og slet, at det ikke formaaer at udstæde ordentlig Proclama; Saa bliver herved 3de Postdage efter hinanden, Dødsfaldet bekiendtgjort, og tillige indkaldet, saavel Credi= som Debitorer, de første for at legitimere deres lovlig Krav og Fordring, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldig, inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, at melde sig her paa Holsteenshuus, da enhver efter Stervboets Tilstand skal vederfares hvad Ret er. Holstenshuus den 1te August 1772. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Auction. Fiellebroe Gaard og Gods, bestaaende, med Schousgaard af Holvedgaards Taxt, Ager og Eng 52 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. og Skovskyld 14 Tdr. 1 Skpe. 2 Fkr. 2 Alb., samt Bøndergods og Contribaabel Hartkorn 402 Tdr. 1 Skpr. 2 Alb., hvorunder Skov skylden 8 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. er indbegreben, tilligemed Espe Kirkes Jus Patronatus et Bocandi, af 20 Tdr. 4 Skpr. og Herringe, Kirkes Jus Patronatus et Vorandi af 11 Tdr. 4 Skpr., og dernæst Nyebøllegaard af Hovedgaards Taxt 10 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., med Nye holle Byes Bøndergods 81 Tdr. 1 Skpe. 2 Alb., samt endelig Strøe gods 41 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 2 en halv Alb., altsammen beliggende i Nyeborg Amt, undtagen 18 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. som ligger i Assens Amt, og er in Summa Hovedgaards Taxt, Tiender og Bøndergods 634 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 1 en halv Alb., bliver først separat hver Hovedgaard for sig med sit Bøndergods, og siden samlet ved een eneste Auction opbuden Tiirsdagen den 11te Augusti næstkommende paa Fiellebroe, om Formiddagen Kl. 11 Slet, og om fornøyelig Bud skeer, den kiøbende strax tilslagen, efter de paa Auctions=Stædet bekiendtgiørende Conditioner, og det mig derover meddeelte Auction=Skiøde. Foruden at bemeldte Hovedgaarde ere over alt bekiendt for dets vare Indretninger, overflødige Skov og udvalgte Bøndergods, som alt ved nærmere Eftersyn kan erfares, bekiendtgiøres dog til Liebhabernes Efterretning, at Fiellebroe Borgergaards Bygning er een af de agreableste Boepæle i Fyen, hvor tillige findes et smukt Capell med Orgelværk, hvorudi Gudstienesten hver Søndag forrettes, dernest en skiøn Hauge, Fiskerie og store Skove, Dyre=Hauge, o. s. v. Hovedgaardens Lykker bestaaer af 550 Tdr. Rugland, foruden anseelig Engbond, som aufler i gode Aaringer 7 til 800 Læs. Høe, hvorpaa kan græsses og foeres, foruden Beester, Faar og Sviin, over 200de Hollænderie Kiør. Nyebøllegaard er, i Proportion af sin Hovedgaards Taxt, næsten ligesaa fordeelagtig. Alt Bøndergodset er i saadan bekiendt god Stand, at det kan svare prompte til fine forfaldne Tider alt hvad det bør. Paa samme findes i alt 73. Huuse. Fiellebroe er bortforpagtet i 6 Aar, og svarer Aarlig Afgift 4200 Rdlr. Nyebøllegaard, som ligger en god Fierding=Veis derfra, svarer ligeledes 350 Rdlr., og det heele Bøndergods, i alt Ager og Eng 516 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 2 en halv Alb. og Skovskyld 8 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb., svarer i Landgilde og Hovnings=Penge, med videre for nærværende Tid, 1258 Rdlr. 4 s., og befindes meest at bestaae af samlede Byer. Conditionerne, fordebogen og Forpagtnings Contracterne kan forinden faaes til Eftersyn i Kiøbenhavns og Odense Adresse=Contoirs, saa og her paa Fiellebrye og hos Auctions Directeuren Cancellie=Raad Malmarck i Faaborg. Skulde imidlertid nogen faae Lyst at tilkiøbe sig forbemeldte Godser under Haanden, da maatte de behage saa betimelig herom at melde sig hos mig her paa Gaarden, at samme Kiøb kunde blive bekiendtgjort i Aviserne førend Auctions=Dagen. Fiellebroe den 29de Junii 1772. D. von Penz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Det bliver herved bekiendtgjort: At, da Højædle og Velbyrdige, Hr. Justitz=Raad Dreier ikke ved den sidstl. 3die Augusti over 2de ham tilhørende Bønder=Gaarder, holdte Auction har opnaaet antagelig Bud; Saa vorder i Følge Velbemeldte Hr. Justitz=Raa dens videre Forlangende, Mandagen den 17 Augusti førstkommen, de om Formiddagen Klokken 10 Slet udi Hr. Justitz=Raadens Gaard i Odense holdet anden Gang offentlig Auction og om fornøielig Bud skeer, bortsolgt 2de Hr. Justitz=Raaden tilhørende Ef endoms Bøndegaarder, nemlig: i Andebølle Bye udi WissenbiergSogn Gaarden No. 1, som bestaaer af Hartkorn Ager og Eng Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. og Skouskyld 2 Skpr. 2 Alb., hvortil nu er indaulet circa 80. Læs Høe, da og Jorderne til Gaarden med alle sorter Sæd er belagt, der staaer i smuk Opvært og Grøde; Foruden dette hæfter ei nogen Kongl. Penge paa Gaarden, og kan samme af den Kiøbende strax tages i Beboelse og Brug; Og udi Køelberg Bye i Wissenberg Sogn, ligeledes Gaarden Nr. 6, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., og Skouskyld 2 Fkr. Alb. Conditionerne hvorefter Hr. Justitz=Raad Dreier lader forbemeldte 2de hans Eiendoms Gaarde bortsælge, faaes til Eftersyn hos Eieren Hr. Justitz=Raaden selv, paa Ellegaard, saavelsom hos mig underskrevne som Auctions Directeur, og som ellers paa Auctions=Stædet bliver nærmere bekiendtgjort Skulle for øvrigt forbemeldte 2de Gaarder ved denne agtende 2den Auction ey vorde bortsolgte efter fornøyelig giørende Bud, forretages 3die og sidste Auction over samme den 24de Augusti førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet paa det forberørte berammede Sted. Thi ville Liebhaberne saadant behagelig lade sig være efterrettelig. Odensee den 4de Augusti 1772. J. J Mylius. Herrets=Foged og Skriver, samt Auctions=Directeur udi Rauneberg=Herret i Fyhn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Til Kiøbs Anbydes. En god Kariol til en Person, med Tilbehør, er tilkjøbs for billig Priis og herfra anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Til Kiøbs forlanges. Da det Holstenske Regiment Rytterie behøver 3 a 4 sorte Vallakker eller Hopper, som maa være 9 Qvarteer og 2 a 3 Tomme, Stangemaal over Ryggen, og ei over 4 Aar gammel, saa kan den der haver saadanne Heste at sælge med det første anmelde sig derom ved Staben af fornevnte Regiment her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Til Leie. Udi Gaarden paa Nørregade, hvor Adresse=Contoiret holdes bliver til førstkommende Michelsdag heele Anden Etage bestaaende af 6 Værelser med Kiøkken a. Nok 2de Stuer med Sovekammer, Kiøkken a. neden ved hvoraf Stuen til Gaden er betrukken, enten under et eller Separat til leie, enten for Familier eller ledige Personer, som selv Meublerer. Derforuden ere og 3 smukke Værelser, det ene betrukken, til Gaarden, hvor frie og behagelig Udsigt haves til Byen, Mark og Skoven, strax eller til første Flyttetid at bekomme til Leie. Der er og Staldrum og Vognremisse. maadegaa Capitaler, som anbydes. Skulde nogen til førstkommende 11 Junii Termin 1773 behøve en Capital Tie Tusinde Rixdaler imod 1ste Prioritet udi Fyhn ske Jorde Gods, kunde de derom addressere sig til Forvalter Han
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Bortkomne Sager. En Sølv Gaffel med 4 Greene af Pariser Prøve, med 4 Stempsen paa Thorsing Slot. ter og mærket F. V. er Løverdagen den 1te Aug, bortkommet; hvor herom kan give nogen tilforladelig Underretning og bringe den til veie, loves en anseelig Douceur af Eieren, som herfra anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-07
Bøger. Den Danske Argus, Anden Aargang Nr. 32 Om Betleries Afskaffelse ved Arbeidshuuses Anleggelse, faaes her paa Contoiret. for 2 s. Philodani fuldstændige Veiviisning for alle og enhver til at kunde gaae selv i Rette efter Lov og Forordninger, samt Praxis i alle Tilfælde, med Formularer og Exempler, faaes her paa Contoiret. for 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-14
Om Sæde=Vahrenes Modenhed i Dannemark. I Henseende til Tiden, som de almindeligste Sæde=Arter i vort Clima udkræver, haver en god Landmand iagttaget, at, naar efter adskillige Aar tages et Middeltal, da med nes, fra Sæde=Tiden at regne, Rugen i 316 Dage, Bygen i 102, Havren i 119, og Boghveden i 115 Dage, hvilket er meget langsommere end i Norge eller Sverrig, hvor Naturen retter sig efter den kortere Sommer, og Varmen virker desto kiendeligere. Om Bøndergodset i Fyen. Hartkornets samtlige Beløb i Fyen regnes for 12544. Tønder. Bønderne tilhøre for største Deel de adelige Gaarde, deels er det ogsaa beneficeret Gods eller henlagt til Odense Geistlighed, Gymnasium, Cathedral=Skolen, Communtetet og Hospitalet. Desforuden ere der og endeel Selvejer Bønder, og det Mensal=Gods, som Sogne=Præsterne. paa Landet have.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-14
Oldsager. Om Sønder=Brobye og Brobye=Værk i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-14
Sønder=Brobye er mærkværdig, deels fordi den har givet den bekiendte Pontopidanske Familie sit Navn, hvis Forfædre der har beboet en Gaard, Biergergaard kaldet, som nu med heele Byen hører til Brobygaard. Deels af den ved Aaen forhen anlagte Gevæhr=Fabriqve Broebyeværk kaldet, hvilken Fabrike er af Rigens Marsk Anders Bille bleven anlagt nogle Aar før de Svenske kom i Landet, og var ved Aarn, hvor Slusen staaer, saa fordeelagtig indrettet, at det heele Værk, Smede=Hamrene, Blæsebælgene, Bore= og Dreye=Værkene altsammen kunde drives af Vandet; Til Vaaninger for Haandværksfolkene saasom: Bøssemagere, Sverdtfegere a. blev nedbrudt en Gaard ved Løigesmose, Høysgaard kaldet, og af Materialerne Brobyværk bygt, samt Husene teglhængt, som de endnu ere; Mesteren for Værket beboede det Huus, hvor den privilegerede Kroe holdes, paa hvilket Huus var en høi Spiir med en Klokke udi, som blev brugt til at ringe med morgen og Aften, naar de skulde gaae til og fra Arbeide, og blev samme Huus almindelig kaldet Spiren; det blev med god Fordeel drevet nogle Aar til 1658, da de Svendske Krigsfolk kom i Landet, og da gandske ruinerede det; Klokken blev bragt til Brobyegaard hvor den nogle Aar blev brugt til Bordklokke, men siden kjøbt af Commerce=Raad Steen Jørgensen, og hængt i en Kirke i Jylland. Efter Krigen lod Hr. Børge Trolle til Broebyegaard, der var gift med bemelte Hr. Anders Billes Datter Fr. Pernille Bille giøre Reqvisition til alle bemeldte Værkets Jnteressentere, om de formeente sig fremdeles at have nogen Prætention derpaa, men som de alle renoncerede blev intet videre tænkt paa dets istandsættelse, men Vaaningerne bortfæstet ligesom andre Huuse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-14
Paa Augustenborg skal endnu findes Flinter, som her ere forfærdiget. - Efter Værkets Ruin er Møllen derved Aaen bleven i bedre Stand, siden den nu selv kan bruge Vandet, som den lyster. - Det var ønskeligt, om paa saa beqvemt et Sted nogen igien vilde giøre et nyt Anlæg, at Alderdommen ei skal bebreide Ungdommen, at den intet gider gjort. Bedre dog et Værk end en Kroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-08-14
Anmærkning. Det skal være bleven anmærket, at en Koe, saasnart den har kælvet, eller faaet Kalv, skal strax malkes; thi saa mange Timer den staaer, efterat den har faaet Kalv, uden at blive malket, saa mange Uger skal den staae gol eller seen, inden den igien faaer Kalv. Nyeheder.