JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Over Paris meldes, at der i Barcellona døe endnu daglig 100 Mennesker. Ogsaa i de smaa Steder imellem Grændsevagten havde Sygdommen yttret sig. J det øvrige tager Sygdommen ikke af. Dagsedlerne ere ikke paalidelige, da de ikkun angiver det halve Antal af de Døde. J Barcellonette døe endnu daglig af og til nogle Mennesker. J Catalonien tager Sygdommen langt fra ikke af. Dr. Bally drager det sidste Suk, at Smitten har endog udbredt sig til nogle Landsbyer indenfor Grændsevagten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Den gule Feber i St. Maria og Bereser i Aftagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
J Tarragona ere 2de Jndvaanere af Tortosa dømte fra Livet, fordi de have brudt igjennem Grændsevagten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Den 16de Novbr. imodtog Hs. Maj. D. H. Prinds Christian og Gemalinde, som bleve indførte ved Ministeren for de udenlandske Anliggender og forestillede under Navn af Greven og Grevinden af Oldenborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Adskilligt. Det danske Brigskib Frederik VI., Capit. H. J. Matzen, bestemt fra Altona til Havre og Ny-Orleans, er strandet ved Pet ten og løbet halv fuld med Vand, saaledes at de forgiæves umagede sig med, at faae det flot igien. Mandskabet er reddet, og endeel af Takkelagen er bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Paa Martinique er et Handelshuus gaaet. Fallit med meer end 4 Mill. Franker; ved den Leilighed taber et fransk Huus over 700,000 Fr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Fra Corfu meldes, at Statsraadet af Kalamata har erklæret det af Modon Krig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Jfølge Breve fra Tanger af 13de havde Keiser Soliman slaget sin Neven ved Jnferuz, og Hasan Sidiach al Haros, Hovedmanden for alle Uroligheder i det Marokkanske, var faldet i Slaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Adskillige afskedigede Soldater ere marscherede igiennem Frankfurt, for at gaae til Marseille og derfra til Grækenland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Paa Kornmarkedet i Amsterdam den 19. Novbr. var det overordentlig stille, idet Kjøberne, i Forventning at Priserne skulle falde, holde sig meget tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Kong Gustav den Tredies Tanker om Trykkefriheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Trykkefriheden er overhoved ikke skadelig, men blot farlig ved Misbrug; dette er en Følge af den menneskelige Svaghed og findes ved de bedste Jndretninger. Vilde man forhindre enhver nyttig Jndretning, som kan misbruges, skede intet Gavnligt for det Ofsentlige. Havde Trykkefriheden i forrige Aarhundrede havt Lov at oplyse Herskerne om deres Undersaatters sande Vel, da havde Kong Carl den 11te maaskee ikke gjort saadanne Indretninger paa Sikkerhedens Bekostning, hvorved Kongemagten blev forhadt, og Grund lagdes til Provindsers Tab, og megen anden Uheld. Havde Trykkefriheden oplyst Carl den 12te om den sande Ære, vilde denne høimodige Konge heller have stræbt efter at herske over et lykkeligt Folk, end over et vidtløftigt men folketomt Rige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
J England var ingen Trykkefrihed dengang Carl den 1ste lagde sit Hoved paa Blokken, eiheller da Jacob den 2den landflygtig maatte overlade sin Svigersøn Thronen; denne Rettighed har det engelske Folk faaet lovmæssigen ved Enden af Wilhelm den 3die eller Begyndelsen af det hannoverske Huses Regjering. Ved Trykkefriheden erfarer en Konge Sandheden, som man ellers med saamegen Omhu, og ofte og med megen Fremgang skjuler for ham; Embedsmændene høste deraf den Fordeel, at erholde velfortjente og uhyklede Lovtaler, eller og de faae Leilighed til at oplyse Folket og falske Udtydninger af deres Handlinger, og Folket erholder den Vished, at kunne anbringe sine Klager, og den Trøst, at torde beklage sig, ofte ogsaa at blive overbeviist om, at dets Klager ere ugrundede. – Saaledes talede denne Konge; hvis han ikke altid handlede i Overeensstemmelse dermed, maa man betænke, at han havde stort naturligt Hang og Kone til Skuespiller-Kunsten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
(Af Udgiveren.) Mariboe, 29 Novbr. J den senere Tid har Naturen ret været i Oprør med afvexlende Storme, Regnskyl og Hagel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Maanedskiftet den 24de Nov. gjorde slet ingen Forandring i Veiret. Vestenvinden er som nagelfast. J Nat stormede det noget rædsomt, og imellem Kl. 12 og 2 faaes adskillige stærke Lynglint. – Natten imellem den 29de og 30te lynede det atter meget stærkt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Tirsdagen den 27de dennes feiredes den sidste Markedsfest for i Aar her i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Fra Morgenstunden af var Veiret meget misligt, men opad Dagen blev det noget bedre. Saamegen Liv og Virksomhed der herskede i Handelen paa det forrige Marked, saa flant var det denne Gang. En god Hest kostede fra 50 til 60 Rbd.; et Par Støvler fra 12 til 20 Mk. Sukkerbageren, Hvedebrødsbageren, Spekhøkeren med Sylte, kogt grønsaltet Flesk og Honningkage, med det behørige Aqva tosfang, ydede endeel lollandske Ganer en ægte Lækkerbidsken. Til Trods for det 7de Bud begjærede enkelte Jndivider Næstens Gods, som destoværre ikke kunde opdages og blive paagrebne. En Kunstner, der fra Morgenstunden havde bragt Bacchus et alt for tidligt Offer, blev indrømmet frit Qvarteer i det store Huus midt paa Torvet. J Nørregade levede man, som sædvanlig, indtil op ad Dagen i Fryd og Gammen med Spil, Dands og Musik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Formedelst Storm og Uveir ankom Kjøreposten ikke førend idag Eftermiddags Kl. omtrent 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Skipper Munck fra Sønderhoe ved Ribe er i Onsdags Aftes den 28de dennes, Kl. imellem 8 og 9, strandet med sit førende Slupskib, hvis Ladning bestod af Bomuld og Kampher, imellem Veierøe og Schaløeunder Friøe Birk, dog er alt Mandskabet. i god Behold, men Skibet har faaet et stort Hul ved Anstødningen paa Steenrevet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Den 23de dennes indviede Hs. Høiærværdighed Biskop Boisen det lille Capel i den ny Hospitalsbygning i Nykjøbing paa Falster med en hjerterørende Tale. Dereftet forrettede han, istedetfor Præsten, Communionen for Hospitals emmerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Endvidere hedder det i Recensionen over Biskop Boisens Andagtsbog: Af de Steder, hvor Rec. enten savner noget i Udviklingen eller ikke kan være enig med Forfatteren i Dom og Udtryk, anføres følgende: J en Christens gudelige Tanker paa Langfredag hedder det S. 69. "Du vilde ved din Død besegle din Lare, vilde give mig et lysende Exempel paa Kjerlighed, Opofrelse og Lydighed mod din himmelske Fader, vilde berede Fred for mit angergivne Hjerte."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Her er Hensigten af Jesu Død ingenlunde tydelig og fuldstændig fremstillet. Mange Od havde dog ikke været fornødne, da Math. 20, 28. 1 Petr. 3, 18. 2 Cor. 5, 15. blot kunne været bragte i Erindring. J en Christens gudelige Betragtninger paa Pintsesesten, Side 100104 er der ikke tilbørligen udviklet, hvad der egentlig er Festens høie Thema, nemlig hvilken total Forandring der foregik med Apostlerne, hvorledes de talede, virkede, levede og døde for Jesu Evangels Bekjendelse, og hvorledes Menigheden, de dannede, ved at følge deres Lære og Exempel, forøgedes og bestod under alle Forfølgelser. Mange af de fortreffelige Bidrag, Apostlernes Gierninger levere, kunde her med Held varet benyttede, og saaledes og her nyst fremmet til Bibelens Læsning. Da Forf. anstiller Betragtninger over nogle af de christelige Fester, kunde man ønsket, at andre, som Julefesten, Christi Himmelfartsdag, Reformationsfesten ikke vare blevne forbigaaede. J en Veiledning til en christelig Bibellasning Side 284290 siger Forf. meget saare træffende, iblandt andet S. 294205 om, hvilke Steder i det nye Testamente man fornemmelig skal lægge Mærke til o. s. v. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Forleden søgtes i Kjøbenhavns Adresse qvis en Student, som mod Middagspise vilde undervise nogle Børn, og der skal ikke have meldt sig færre end 63.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
J No. 23 af Telegraphen afhandles blandt Andet det Spørgsmaal: Hvor er vor fuldvægtige Kobbermønt, Fede levende Gjæs betales i Kjøbenhavn med 10 a 12 Rbmk. (J Aalborg har Man kjøbt slagtede Gjæs for 1 a 2 Rbmk., og i Odense for 2 til 3 Rbmk.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
En Færgemand i Sundbye ved Aalborg, har den 16de i Færgen funden 2 Guldringe, og ved Vesteraaes Færgebroe i Aalborg er samme Dag funden en Guld=Halskjede og Guldring. – Snart skulde man formode at Nogen just her har vildet entledige sig sit Guld, førend de forlode Landjorden. Det opklares da vel engang. Som bekjendt er af Dhrr. A. F. Haldimand og Sønner i London sluttet et Laan med den danske Regjering af 3 Millioner Pd. Sterl. (henved 24 Millioner Rbdlr. rede Sølv), hvoraf de 2 betales i Pd. Sterl., den tredie derimod i Hamb. Banco. Laanet bærer 5 PC. Renter, som betales halvaarlig fra førstkommende Nytaar af, men Halvdelen af Obligationerne (som, hvad den engelske Deel angaaer, lyde paa 100, 250, 500 og 1000 Pd. St., og de andre paa 1400 og 2800 Mk. H. Bco.) maa ikke udstædes for Aaret 1825. Hele Kapitalen skal tilbagebetales inden 40 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
fra 30 Juni 1822, nemlig i de første 25 Aar 600,000 Pd. St., i de næstfølgende 10 Aar 90,000 Pd. St. og i de sidste 5 Aar 120,000 Pd. Sterl. aarlig. Til Sikkerhed pantsættes: 1) samtlige Jndkomster af Øresunds Told, 2) Hypothekerne i de vestindiske Plantager og de Godseierne. sammesteds bevilgede Forskud og 3) Netto beløbet af Jndtægterne af de vestindiske Øer St. Croix, St. Thomas og St. Jan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Allerede den 13 Novbr. fandt betydelig Omsætning i dette nye Laan Sted paa den Hamborger Børs til 77 1/2 a 78. (Af Hempels Avis.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
J Viborger Samler af 21de d. M. læses følgende: "Meddeelt) At alle Øeboere bevare noget eiendommeligt hos sig, ligesom ogsaa gamle Skikke, er en bekjendt Sag. Saaledes gives der paa Øen Fuur i Limfjorden nogle særegne Skikke, hvorved dens Bebore udmærke sig fra det nære Fastlands. Til disse høre: at Konen, naar Manden begraves, sidder paa samme Vogn som Liget, bag ved Kisten, med Skjørtet over Hovedet; at Enken udsender Beilere saasnart Manden er død, og er hun ikke forlovet paa Mandens Begravelsesdag, er det i Almindelighed Tegn til at hun ikke oftere bliver gift. Ligeledes bruger Mændene ved Høitideligheder, Bryllupper, Barsler, &c., Overbuxer af Lærred eller andet let Tøi, hvilke Buxer alle Mandfolkene af trække i Kirken, forinden de gaae til Offers."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Odense. Paa en Gaard her i Nærheden bleve to Piger forleden Dag pludselig angrebne af krampagtige Tilfælde, formodentlig en Virkning af, at de, strax efter at have været i Ovnen, hvor der tørredes Skattekorn, uforsigtig skal være gaaede ud i Luften, hvilken voldsomme Askjøling da alt de maatte være høist farlig. Under Parorysmen formaaede de ikke at give nundste Lyd fra sig; da Lagen imidlertid strax blev hentet, ventedes de at være uden Fare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Kjerteminde, den 21 Novbr. Med Sekten her i Egnen, som, til Trods for alle Forbud, ikke har ophørt at virke, bliver det nu atter værre. J Anneret Drigstrup har den fantiske Formand ikke kunnet afholde sig fra at holde Prædikener for hele Forsamlinger, dem han, ganske i den sædvanlige Form, sluttede med Fadervor og med at lyse Velsignelse over de Tilstedeværende. Andagten var, som man kan tænke, heel forskjellig: en Mand blandt Tilhørerne græd bitterlig, medens en gammel Kone - sov. Men det Værste var, at Taleren ogsaa vilde polemisere og angreb den i Arken hørte Prædiken, sigende blandt andet, at han deri kun fandt liden Kjern, men meget Avne m.m. Da Præsten derefter vilde tale ham tilrette, viste han sig trodsig imod alle Formaninger, beraabte sig, som dette Slags Mennesker da altid giør, paa et indvortes Kald; han kunde ikke nedgrave sit Pund i Jorden; Man burde adlyde Gud meere end Mennesket &c. Efter Anmeldelse herom er nylig afholdt et Politieforhør, hvori han tilstod Alt, og Sagen bliver nu indberettet til Øvrigheden, som sikkert vil treffe de kraftigste Foranstaltninger til at dæmpe dette Uvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
J Kjerteminde har og været holdt lignende Forsamlinger, meest af Fruentimmer, under Forsæde af de for ommeldte Forstandere og blinde Lovise. Efter Undersøgelse af det aarvaagne Politie indfandt Byfogden sig, for at skille Forsamlingen ad; men ogsaa her trodsede man og brugte alle de Skingrunde, som Ordgyderie og Fanatisme kunne indgive. Ogsaa i Maaløe udbreder denne aandelige Epidemie sig atter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Priserne paa Korn m.m. i Nykjøbing og Stubbekjøbing ere: Hvede 22 a 24 Mk., Rug 14 a 16 Mk., Byg 11 a 13 Mk., Havre 8 Mk., Ærter 16 a 24 Mk. Tønden. (J Gaabense gives 1 eller 2 Mk. mere for 1 Tde. Korn.) Kjød 3 a 5 s. Pdt., Flesk 8 a 10 Mk. Lpd., Brændeviin 24 s. Potten. (Af en Avis, der læses tvert over Colonnerne.) Jgaar disputerede, under Præsidio af Hr. Livmedicus N. Et Hingsteføl med en hvid Stierne i Panden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
En Jomfrue af god Opdragelse ønsker sig antaget som Kammerpige, Bag paa staaer Aarstallet 1719.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Jdag blev Frue v. N. forløst med Tvillinger Hvo som prænummerer paa 10, faaer 1 uden Betaling. Nyelig gad Churfyrsten en kostbar DineeTre Personer bleve reddede, de øvrige druknede. Klokken 3 slog Lynilden ned i den herværende Kirke. Og fortsatte Dagen efter Reisen videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Fra Oberforstmester N. i V. er igaar bortløbet en ung Raabuk For at spille Elsker=Rollen paa Theatret i 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Den 27 November solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 2 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11 Juni 1821) 72. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 4 Febr. f. A.) 90 1/2 a 91 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 115 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/8. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Bekjendtgjörelser. Onsdagen den 28de dennes, om Aftenen Kl. 9, behagede det Forsynet ved Döden at bortkalde min elskede Mand, Kjöbmand Johannes Jensen Fischer, i hans Alder 39 1/4 Aar, hvilket sörgeligst bekjendtgjöres for Familie og Venner af mig og 6 uforsørgede Börn. Nakskov, den 29de Novbr. 1821. Bodil Ch. Fischer, föd Hoffman.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Skovauction. Løverdagen den 8de December förstkommende bliver ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Brænde paa Roden staaende paa Gaardmændene Peder Christensens, Peder Frederiksens og Jens Hansens Lodder i Maglemmer, paa Vaarskovgaards Mark Koholt, Uglevænget og Peder Smeds Lodi Bandholm. Auctionen begynder förstnævnte Sted præeise Kl. 10 om Formiddagen. Saxkjöbing, den 1ste December 1821. Hartmann, Indkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Da Forligesseskommissair Raadmand Andreas Sönderup her i Byen ved Döden er afgaaet, saa bliver herved Enhver, der maatte have nogen Fordring paa ham og hans Boe, indkaldt, i Overeensstemmelse med Placaten af 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden denne Tids Forløb, at anmelde samme for os. Nakskov Skifteret, den 22 November 1821. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Da Revisionen har paalagt mig, i denne Byes Overformynderie Regnskab for indeværende Aar, at føre den mindreaarige Rasmus Nielsens, efter hans Fader Muurmester Niels Rasmussen og Moder her i Byen, tilfaldne Arv, 132 Rbdlr. 86 Sk., til Afgang, og det ikke vides hvor bemeldte Rasmus Nielsen opholder sig, saa indkaldes han herved, til enten selv at møde eller med behørig Fuldmagt at møde lade i forestaaende 11 December Termin, for paa anordnet Maade at afgjöre sin Arv med Overformynderiet, Saxkjöbing, den 25de Novbr. 1821. Kronmann, Overformynder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Capital, som anbydes. 28 Rbdlr. 72 Sk. Sölv af Arvemidler, under Fuglsangs-Prierskovs Godses Overformynderie, er 11 Decbr. Termin förstkommende at bekomme til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed, ved Forvalter Andersen i Sundbye. Tilkjöbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-11-30
Paa Addresse-Contoiret kan erholdes tilkjöbs: Connossementer, 4 Sk. pr. Stke., Pro patria, 2 Mk. 4 Sk. Bogen, stort fiint Rovalpapiir til at tegne paa, 12 Sk. Arket, forskjellige Sorter couleureret, 6 a 8 Sk Arket. Ligeledes kan bekommes pr. Commission, ubeskaaren Postpapiir, linieret Nodepapiir, Lærebøger, Catechismusser, Abcter, Thom boes Læsebog, 7de Oplag, Jacobsens nye Kogebog eller Anviisning til at koge, bage, flegge, indfylte henlægge, indflagte, anrette o. s. v. 2det Oplag. Odense 1821.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Lollands Falsters Stifts No. 95. 15de Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Poster. som forsendes. den 4de Decbr. 1821. Tirsdagen. Aller Redigeret, trykt og forlagt af Pastor smoritus C. C. Gehultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
(Af Børsenhalle.) Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Over Leipzig berettes af 20de Novbr.: Efterat den græske Flaade havde udbedret sig og forsynet sig med Mund- og Krigsforraad i adskillige Havne, lod den sig plud selig see i de joniske Farvande. Til Trods for de ægyptiske, algierske og tunesiske Flaader, der havde forenet sig med den tyrkiske der nu bestod af 4 Linieskibe, 6 Fregatter, 3 Corvetter og 39 andre deels Krigs deels Førselskibe, lykkedes det dog den græske Flaade at tilføie den tyrkiske et føleligt Tab, der først løb ind i Havbugten, ved Lepanto, for at forstærke det endnu af Tyrkerne besatte Patra og at operere imod de af Grækerne besatte Søestæder Galaxidi- og Mesolongi. Med stort Tab lykkedes det Tyrkerne at tage nogle græske Handelsskibe. Fra Mesolongi maatte den drive af med uforrettet Sag, da den der forefandt den heftigste Modstand og fik Underretning om, at den frygtelige græske Flaade nærmede sig. Denne Flaade, der bestod af meer end 200 Skibe, er deelt i 3 Afdelinger. 80 krydser i Archipelagus, paa hiin Side Cerigo, 146 i de joniske Farvande, paa denne Side Cerigo og 28 udgjøre en Art af Fortogten. Bemeldte Fortogt angreb først den tyrkiske Flaade i Omegnen ved Zante, uagtet den var den græske langt overlegen i Antal, og havde Vinden med sig. Efter 10 Timers Kamp lykkedes det gamle Grækenlands kjække Sønner at afskjære 14 Skibe fra den tyrkiske Flaade, der deels strandede, deels bleve skudte i Sænk eller tagne, saa at ikkun 40 Skibe af den hele Flaade undkom til Zante. J Morea giør Grækerne betydelige Fremskridt. Tripolika er erobret. Den første, der plantede Phønix (den græske Fahne) paa Murene, hedte Kephalas. Ogsaa Akrokorinth har overgivet sig. De tappre Græker have gjort en stor Deel Vaaben, Krigsforraad og Guld til Bytte. - Sejersefterretningerne fra Epiros, Thessalien og Macedonien bekraftes. Alt lader haabe et lykkeligt Udfald. Fra det russiske Grændsested Skuleny meldes den næsten unolige Nyhed, at Helten Jordaki er endnu i Live. Han skal nemlig have været skjult i en moldansk Landsbye medens Tyrkerne troede at brænde ham i Klosteret Seck, hvilken Troe han og med Flid bestyrkede, for uforfulgt at kunne snige sig igjennen Skovene til den russiske Armee, hvor han blev modtagen med Enthustasme, Til Grækernes Understøttelse har Profesfor Krug modtaget 369 1/2 Rdlr., der forholdsmæssig ere fordeelte blandt 12 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Hr. v. Strogonow har ført ei allene en Protocol over alle sine med Porten vexlede o. s. v. Breve, men en formelig Dagbog over alle de Mord og Ugierninger, som ere begangne under hans Øine, og denne er tillige stadfæstet af den østerrigske Gesandt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Portens Ministre have aldrig villet vise ham de opfangede Breve, paa Grund af hvilke de lode Patriarchen henrette, Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Efter de seneste Regjeringen tilhændekomne Depescher seer det ud til, at om det endog kommer til Krig mellem Rusland og Porten, ville Fiendtlighederne dog ikke udbryde førend til Foraaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
En Franskmand, som tjener blandt Grækerne, har skrevet hjem: "Det lader som vi blive holdte i Veiret af en stor Magt; thi endskjendt Grækerne opbyde Alt, for at tilkjæmpe sig deres Frihed, var de dog allene for svage til at modstaae endog kun een Pascha, end sige hele Portens Magt. Jnsurrectionens Hovedmænd maae nødvendig have hemmelige og rige Kilder, til at udholde Krigen, havde de skullet gjøre, hvad de have gjort, af egne Midler, vilde Grækernes Gjenfødelse forlængst været undertrykt, ja maaskee forglemt." Saasnart Monsieur erfarede, at den i Barcellona bortrevne Sr. Mage efterlod en gammel Moder, for hvis Udkomme han i sine sidste Timer var bekymret, sendte han den gamle Kone 2000 Fr., hvilket ædle Exempel maaskee vil vorde fulgt af Flere General Bertrand lever meget stille, men sin Løn som Generallieutenant har han faaet udbetalt ligefra den Dag, han forlod Frankrig med Napoleon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Sydamerica. Efter 11 Aars grusomme Kamp har den vidtløftige Landstrækning fra Rio de la Platas til Orinokos Bredder endelig ganske befriet sig fra det spanske Herre ømme, idet den seierrige General San Martin nu ogsaa har indtaget Lima (Hovedstaden i Peru, Spaniens Guldkilde) som tæller 35,000 Jndvaanere, 40 Kirker og 20 Klostere. Den blev anlagt af Pizarro i Aaret 1535 og var endnu større og folkerigere for den blev ødelagt af det store Jordskjælv den 28 Octbr. 1746. Jfølge heraf er afsluttet en Vaabenstilstand paa 13 Maaneder og Deputerede udnævnte, som skulle reise til Spanien for at underhandle om Perus Uafhængighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Spanien. Som Beviis paa, at Børn undgaae lettere Smitten end Voxne, anføres, at manhar i Barcellona fundet et levende Barn mellem dets forlængst døde Forældre, og endog ved den næsten halvraadne Moders Bryst, samt fra Aguelez, at en Amme, der af Menneskekjærlighed lagde et Barn til Brystet, fra hvem dets Moder var død af Feberen, blev saavelsom Barnet usmittet, Statsraadet har strængelig forbudt, at der i noget Huus maa findes mere end 2 Pd. Krudt. - Stænderne beskjeftige sig daglig med at sætte det saa yderst forfaldne Søevæsen paa en nye Fod, som det saa høiligen trænger til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Den 5te November er Landshøvdingen Moreda igjen kommen til Saragossa; 2de Regimenter vare indrykkede forud. Alt var roligt. Derimod have Jndvaanerne i Sevilla og Beres besluttet ligesaa djærve Addresser til Kongen som de i Cadix, og have forlangt General Venegas Bortfjernelse, der er udnævnt til Generalcapitain
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
J de sidste 4 Dage have Tropperne og Militzen været paa Benene, og Pøbelen, giør, i Anledning af Kirkesognevalgene, en gruelig Allarm, dog befrygtes ingen alvorlige Uroligheder. - Jndtil den 1ste Novbr. vare i Catalonien 18000 Mennesker blevne Offere for den gule Feber. – J en Trykkefrihedsproces er Tingsalen i Madrid ind styrtet, hvorved meer end 30 Personer omkom. - J Agular i Murcia tager Guulseberen af. – Jamas's Bande foruroliger endnu bestandig Murcia. – Fra den 24de Octbr. til den 6te Novbr. ere 1489 Mennesker døde. Daglig døe fra 80 til 100. Alle, der reiser til Barcelonette, blive syge og døer. Det samme skal ogsaa være Tilfældet i Tortosa. Grandsevagten ved Barcellona har ikke været saa paapassende, som den burde. En, der var befængt, er ankommen til Girona, hvor han pludselig døde. En Læge har været saa samvittighedsløs, at udstæde salske Passe, hvorved Smitten endnu meere kan blive udbredt. Til at Lykke er han opdaget og sat ved Vingebenet til velfortjent Strafs Undgieldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Jmellem Barcelona og Perpignan er ikke mindre end 4 Grændsevagter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-04
Engelland.