Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-20
Folkefest ved Sorgenfri. Den Festlighed, som vi tidligere have anmeldt, at Beboerne af Lyngby og de nærmest liggende Sogne havde berammet, i Anledning af Deres kgl. Høih. Kronprindsens og Kronprindsessens Formæling, at ville foranstalte ved Høisammes Ankomst til Sorgenfvi Slot, men som hidtil var bleven udsat formedelst Hs. Majestæts Sygdom, fandt Sted i Torsdags, efterat Kronprindsen, og Kronprindsessen i Onsdags Aftes vare ankomne til Sorgenfri. J Runddelen foran Jndkjørslen til Slottet var opført en smagfuldt decoreret Obelisk, paa hvis tvende Sider det Danske og det Styeliske Flag varede, og over hvilket et gyldent Kors og en blaa Stjerne vare anbragte hvilke om Aftenen oplystes med couleurte Lamper); Obeliskens Fod og Forside vare udzirede med Agerdyrkningens og Søfartens Attributer, saasom et Anker i naturlige Blomster, tvende overforslagte Neg, ligesom ogsaa forskjellige Have= og Markfrugter vare anbragte saavel her som paa tvende smagfulde Trepieds, der stode paa hver Side. Foran og omkring denne Obelisk havde Bønder, Fiskere, Fabrikarbeidere og deres Børn forsamlet sig, iførte deres Høitidsdragter og smykkede med Blomster. Bønderne bare Leer, River, Meiereder ofve, smagfuldt udpyntede med Blomsterguirlander; hvert Sogn havde sin Fane, ligesom ogsaa Arbeiderne fra Raadvaddams Fabrik førte en saadan, Fiskerne vare alle iførte hvide Beenklæder, korte blaae Trøier og lakerede Hatte, hvorpaa deres Bynavn var anbragt, ligesom Brug er hos Orlogsmatroser, de bare alle grønne Aarer, paa hvilke Enderne vare forgyldte, ligesom flere Danebrogsfaner, og et smagfuldt Garn paa to forgyldte Stænger. Kl. 3 om Eftermiddagen, efterat en Deputation havde været opsendt til Slottet, begav Deres Majestæter samt Kronprindsen og Kronprindsessen med hele den øvrige kongelige Familie samt Suite sig ned til den forsamlede Mængde, af hvem de, saasnart de vare komne udenfor Slottet, bleve modtagne med et treGange gjentaget stormende Hurraraab. Efterat Pastor Høegh af Gjentofte havde med nogle hjertelige Ord tolket, hvorledes Landalmuen havde deelt hele Folkets Glæde over Deres kongelige Høiheders Formæling, og skildret, med hvilken Længsel Omegnen havde imødeseet det Øieblik, da det ophøiede Par skulde ankomme til Sorgenfri, hvilken Ankomst desværre saalænge var bleven udsat ved vor dyrebare Konges Sygdom, blev en af Pastor Boye forfattet Sang afsungen af den forsamlede Mængde, under hvilken det glæder os at indbefatte samtlige øvrige Medlemmer af den kongelige Familie, og et "Længe Leve udbragt for de Nyformælede og for Deres Majestæter Kongen og Dronningen. Hs. Majestæt Kongen takkede de Tilstedeværende for den Kjærlighed, der vistes ham og hans "Søn og Svigerdatter, og yttrede med nogle hjertelige Ord, der gjorde et dybt Jndtryk paa Alle, hvorledes Han takkede Gud for atter iaar at have velsignet Høsten og Søen, og at hans varmeste Ønsker kun omfattede Landets og hver enkelt Borgers Held og Lykke. Et stormende og mange Gange gjentaget "Leve blev derpaa atter udbragt for Kongen og hans hulde Dronning. Saasnart Deres Majestæter og de øvrige fyrstelige Personer atter vare komne op paa Slottet, defilerede Bønderne, Fiskerne, Fabrikarbeiderne og deres Børn, tilsammen nogle Tusinde i Tallet, op over Slots-Terrassen, hvor Deres Majestæter samt Kronprindsen og Kronprindsessen fra Balconen toge Toget i Øiesyn. Jdet Fiskerne kom foran Balconen, afsang de en af Hr. P. F. Friis digtet Sang, og et tusindfoldigt Hurra gjenlød atter. Hs. Majestæt tolkede Fiskerne sin hjertelige Tak, og ønskede dem stedse god Medbør, han talede derhos, medens Toget defilerede forbi, med sin sædvanlige huldrige Naade, og Mildhed til de forskjellige Afdelinger af Toget og han yttrede blandt Andet oftere: "Lad mig nu see, at J more Eder godt i Aften og at J dandse dygtigt." Om Aftenen var Lyngby By illumineret og flere smukke Transparenter faaes. Hs. Majestæt havde foranstaltet Slotshaven oplyst og ladet tvende Dandsepladse indrette for Festens Deeltagere, ligesom han og lod disse beverte med Smørrebrød, Punsch, og Kaffe. Kl. 9 begave Deres Majestæter, Kronprindsen og Kronprindsessen sig atter ned blandt Folket, saae paa de Dandsende og blev overalt, hvor de viste sig, modtagne med stormende Hurraraab Dandsen vedvarede til Kl. 5 om Morgenen, og den største Orden herskede hele Tiden. Mange Tusinde Tilskuere saavel fra Kjøbenhavn som fra Landet havde indfundet sig for at være Vidner til denne skjønne Fest, og vi tør vel uden Overdrivelse anslaae de Nærværendes Antal til 12 a 14000 Mennesker. (Dagen J Berl. Av. læses følgende Erklæringer: J Anledning af de forskjellige Avis=Artikler, som i den senere Tid have omtalt Mandskabets Behandling paa Fregatten "Bellona," i Særdeleshed under Chefens temporaire Fraværelse, og navnlig i Anledning af det seneste Jnserat i Hempels Avis, som er optaget i flere af vore Dagblade her i Byen, har Undertegnede under Gaars Dato tilskrevet det kongelige Admiralitets og Commissariats-Collegium, for at begjære sit Forhold som Næstcommanderende og Jnterims-Chef undersøgt og om fornødent gjøres ved Retten paakiendt, samt for at forlange Sag anlagt mod vedkommende Udbreder af usande Rygter, angaaende den paagieldende Afdødes Dødsmaade. Jndtil denne Sag er afgjort, har jeg Ret til at antage, at enhver retsindig Mand vil opsætte at fæste Lid til Beskyldninger, der i lige høi Grad angribe min Ære som Officeer og min Charakteer som Menneske. Steen Bille, Capitain i Søetaten. - J Anledning af et fra Hempels Avis i flere offentlige Blade optaget Stykke, angaaende en paa Fregatten Bellona af Bank afdød Matros, troer jeg mig, som Overskibschirurg, opfordret til for Sandhedens Fremme at erkiære: at den Matros, som ifølge de anførte Omstændigheder, Føl alene kan være meent, nemlig halvbefaren Jens Møller af Fyens District, blev angreben af Blodgang den 16de Marts d. A. paa Valparaisos Rhed, uden at klage over eller bære Spor af nogen forudgangen legemlig Straf, og døde den 29de Marts om Aftenen af samme Sygdom. Han blev begraven den 31te f.M. om Morgenen. Courlænder, Reservechirurg. Bellona. Som et Træk af den Danske Matroses Charakteer og som et Beviis paa den Tillid, der med Rette kan sættes til hans Dannelse og Disciplin, troe vi med fuld Føie at kunne udhæve følgende os meddeelte Efterretning: Da Fregatten "Bellona, laae paa Rio Janeiros Rhed, indtraf netop Keiseren af Brasilien Don Pedro den Andens Fødselsdag, paa hvilken store Festligheder anstilledes i Staden. Medens de paa Rheden ligeledes liggende Engelske og Franske Krigskibe ikke vovede at sende deres Matroser i Land for at overvære disse Festligheder, af Frygt for, at de skulde afstedkomme Uordener, kjendte de Danske befalingshavende ikke til saadan Frygt for deres Besætning, der ikke var sammensanket af alle forskjellige Landes Befolkning, men bestød af lutter Jndfødte af vore egne dygtige Gutter, til hvem der kunde sættes Lid, og som ogsaa, da der var givet dem Tilladelse til at gaae i Land, svarede til denne Tillid, og opførte sig, som det anstod det ærefulde Flag, hvorunder de foer(Dagen.) Fransk Orden. J Forbindelse med vore tidligere Beretninger om, at vore Landsmænd Lieutenanterne Raasleff og Dahl, der hæderligen havde deeltaget i de Franske Campagner i Algerien, ere blevne udnævnte til Riddere af Æreslegionen, føie vi, at den samme Udmærkelse er tildeelt den Svenske Baron Adelsværd, der har fungeret som Adjutant hos den Franske General Baragay d'Hilliers under den seneste Campagne mød Abdel Kader. (Dagen.) Selvmord. Denne Ulykke er destoværre atter hændet her i Staden, idet en agtet Handlende Onsdags Middag har berøvet sig Livet ved i et varmt Bad at aabne Aarerne paa flere Steder af Legemet. Efter Forlydende skal den ulykkelige Mands Bevæggrund have været en endog ugrundet Frygt for pludseligt at lide et stort Pengetab. (Dagen.)