Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-08
Da Kystmilicens Bestemmelse er, at forebygge Overrumpling fra Søesiden, og enten at forhindre fiendtlig Landgang, saafremt den dertil havende Magt er tilstrækkelig, eller, i Tilfælde af at saadant ikke er gjørligt, da at lægge Fiendens videre Fremgang de mueligste Hindringer i Veien, indtil de regulaire Tropper kunne komme Kystbeboerne til Hielp; saa bør ogsaa alle Øvelser, der ikke sigte til dette Maal, som undvendige og tidspildende bortfalde. – Til denne Milices Dannelse udfordres derimod, at den vænnes til med Fordeel at bruge sine Vaaben, og at den gjøres opmærksom paa, hvorledes den har at forholde sig i Tilfælde af fiendtlig Landgang. - Dertil meddeles heren kortfattet Anvisning; ligesom det og paalægges Kystmilicens Overbefalingsmænd at vaage for, at samme af de dem underordnede befalingsmænd og Underbefalingsmænd nøiagtigen følges. A. Øvelser med Skydegeværer og andre Vaaben. De Kystbevogtere, som ere forsynede med Skydegevær, men, efter den af deres Foresatte anstillede Prøve, befindes at mangle Færdighed i at skyde med Kugle Bøsse, bør hver Søndag efter Gudstjenesten, paa en dertil beqvent Sted, øves i at skyde til Skiven, og de som en skyde godt, anvises at skyde med Rendekugler, som lettere træffe. De af disse Skytter, hvis Geværer ere forsynede med Bajonetter, øves tillige i at fælde Geværet, for saaledes at kunne gaae løs paa Fienden. Tempo og Trit ere just ikke fornødne, men Nødvendigheden af, ved deslige Angreb, at blive tæt sluttede til hinanden, og holde nogenlunde lige Linier, bør nete forklares Mandskabet, og Efterlevelsen af denne Bestemmelse overholdes. Ved disse Øvelser maae Mandskabet ei stilles paa mere end 3 Geleder. Det til Øvelserne fornødne Krudt og Blye til Kugler, for saavidt Mandskabet selv ei dermed maatte være forsynet, leveres fra de Kongelige Arsenaler, efter Ordre af den i Provindsen commanderende General. Den Deel af Kystbevogterne, som er bevæbnet med Landser, Høegafler, Stænger med Pigge paa o. s. v. øves ligeledes om Søndagen, men ikkun til, større eller mindre Hobe, eller Linier, at fælde disse Vaaben, og i tæt sluttede Linier, Arm ved Arm, at gaa rask og uforfærdet løs paa Fienden. Linierne, hvori de opstilles, maae være nogenlunde lige, og paa høiere end 3 Geleder bør en Linie ikke stilles, siden de bageste Geleder ellers vilde blive uvirksomme; ligesom det og nøie bør paasees, at de Kystbevogtere, som have de korteste Vaaben, komme i forreste, og de, som have de længste Vaaben, i bageste Geleed. For at kunne paa Plainer beskytte sig mod Cavallerie=Angreb, maae Folkene øve sig i at løbe sammen og formere Kredse om deres befalingsmænd eller Underbefalingsmænd, hvorved iagttages, at slige Kredse maa være tæt sluttede, Folkene strax fælde deres Vaaben, og sætte deres høire Fod noget tilbage, for destobedre at staae fast og at kunne modstaae et Angreb eller Choc. Naar Mandskabet formerer Kreds, bør Skytterne staae inderst, eller i de bageste Geleder, for at skyde ud igjennem Lukkerne paa Fienden, over 100 Mand bør ikke komme sammen i een Kreds. Kredsene bør staae saaledes, at den ene ikke er den anden i Veien, men at hver Kreds stedse beholder Fronten frie, til at kunde skyde paa den angribende Fiende. Saalænge man er paa Plainen, og har det fiendtlige Cavallerie i Nærheden, bør enhver Retraite, som befales, skee i Kredse, og disse først brydes, naar man kommer til en Gjenstand, der kan dække Folkene for det fiendtlige Cavallerie. Jndtil en Kystmilice Trop skal angribe, maae man søge at dække den, saavidt mueligt, bag Gjærder, Huse, Bakker, o. s. v. for Fiendens Jld. Naar Kystbevogterne ere opstilte i Linier, staae de, som ere bevæbnede med Skydegevær, almindeligviis paa Fløiene og sendes ud mod Fienden, for at harcellere, opholdt eller forurolige ham, førend det kommer til Attaqve- og under Actionen selv søge de ved Ommarscher at vinde Fiendens Flanker eller Ryg. Naar Kystmilien trækker sig tilbage, dække Skytterne Retraiten og sogt at lokke Fienden i Bagheld. Alle Attaver med fældede Vaaben ledsages med et stærkt Skrig af alle Mand, da saadant ofte forvirrer og indtager Fienden Skræk, og ved slige Attaqver maa man stedse søge at overfløie Fienden, og derved komme en Deel af hans Magt i Ryggen. - V. Jagttagelser ved fiendtlig Landgang. Naar det formodes, at Fienden vil lande, da sendes strax, fra den paa nærmeste Allarm plads forsamlede Kystmilice, stærke Patrouiller frem imod Kysten, og haves Skytter, da følge disse med; af hine udsendes mindre Patrouiller, som gaae frem med Varsomhed, og saa skjulte som mueligt. Sees det, at Fienden er for stærk til, at man med Fordeel kan hinde an med ham, da meldes det til Allarmpladsen; Patrouillerne skyde imidlertid paa Fienden i Baadene, og søge, ved at udbrede sig, lade sig see af Fienden, og gjøre at muelig Støi, at indbilde ham, at de ere meget stærke. Have de Trompeter eller Trommer med sig, da lade de, i nogen Frastand, Folk blæse eller slaae derpaa, lander Fienden desuagtet, trække de sig, efter Omstændighederne og Terrainets Beskaffenhed, langsomt eller hastigere tilbage mod de til Soutien fremilende Linie=Tropper, eller Kystmilice-Corps, og søge at drage Fienden til et Baghold, for saaledes at omringe og afskjære ham fra Baadene, som derefter, ved Detaschements, der sendes paa Omveie, tages i Besiddelse. Finde de udsendte Patrouiller derimod, at den lan dende Fiende er svagere end de, og troe de med Fordeel at kunne angribe ham, da skydes ikke, men alt Mandskabet holder sig skjult, til Fienden er i Land, og rykker frem; hvorpaa han angribes fra flere Sider med Raskhed, og naar han er taget til Fange eller dreven op i Landet, da bemestrer man sig Baadene, som strax trækkes paa Land, hvorhos Aarer, Seil og Roer tages af dem og bringes i Sikkerhed. Kan man ikke bemestre sig Baadene, da maae man søge at ruinere, eller, som er bedre, at opbrænde dem. Hvor Terrainet giver Anledning dertil, bør Kystmilicen i Særdeleshed øves i at lægge sig i Baghold for paa denne Maade at lokke Fienden i Snarer. store Plainer maae Kystmilien ikke engagere sig med Fienden, med mindre den er understøttet af Linie-Tropper, eller den er meget stærkere end Fienden. J modsat Fald bør den retirere, dækket af Skytterne, indtil den steder paa andre Tropper, som den da forener sig med, og derefter rykker frem, for at tilbagedrive Fienden. En af Kystmilicens Hovedpligter er, at averterede bag ved staaende Tropper eller stærkere Kystmilice-Corpser, om Fiendens Landgang, hans videre Foretagender, Styrke, Marsch-Direction, og hvorledes han er bevæbnet. Der, hvor Linie Tropper ere tilstæde, maae disse, som allerede er befalet, stedse understøtte Kystmilien. Den høistcommanderende Officeer udkaster Dispositionen, og afgiver de fornødne Ordres til de Bevægelser, som, efter Terrainets Beskaffenhed, samt Fiendens Styrke og Foretagende, findes meest passende til det fælles Øiemed, at slaae og fordrive Fienden. Naar det er, ved særdeles Leiligheder, anderledes befales, bør Mandskabet, saavel ved Patrouilleringer, som naar Fienden er landet og skal fordrives, være særdeles stille og taus, da al Støi og Allarm kun tjener til Advarsel for Fienden, og desuden kan have den Følge, at denne destohastigere faaer Forstærkning fra de Fartøier, hvorfra Mandskabet er udsendt.