JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Frankfurt, den 29de Mai. De talrige Fængslinger, som have fundet Sted siden den 2den d. M., ramte for største Delen blot saadanne Jndividuer, der i politisk Henseende allerede for lang Tid siden vare satte under Autoriteternes nøiere Opsyn. Man kan heller ikke indsee Grunden, hvorfor vore Autoriteter skulde holde denne Masse af Mennesker, i Fængsel, dersom de ikke vare mere eller mindre graverede, da vore Fængsler virkeligen ere saa propfulde, at man har maattet bringe de i Undersøgelsesarresten Fængslede – sandsynligviis, Saadanne, der vare beskyldte for almindelige Forbrydelser, over i Tugthuset, hvor dog ellers blot domfældte Forbrydere inde spærres. Et af Hovedspørgsmaalene ved Undersøgelserne er, hvorfra har Bevægelsespartiet erholdt de som man erfarer, ofte høist betydelige – Summer, der stedse stode til dets Disposition ved Udførelsen af dets Planer, Vel havde det stedse hævet Bidrag af sine Medlemmer, men disse kunne dog neppe have været saa betydelige. Den offentlige Stemme betegner tvertimod en derværende meget riig, allerede bedaget Kjøbmand, som den, der aabnede sin Casse for Bevægelsespartiets Styrere – Andre sige det, for dets Nødlidende, vistnok, saavidt vides, ikke paa nogen løvstridig Maade. Øvrigheden har fundet for Godt at arrestere denne Kjøbmand, der ogsaa var en af dem, der undertegnede Protestationen imod Forbundsdagens Beslutninger. – Som mannu erfarer, ere Undersøgelserne angaaende de fleste politiske Fangne, der toge Deel i Aprilscenerne, tilendebragte; deres Defensorer kunde imidlertid hidtil ikke erholde Adgang, da endnu adskillige Undersøgelser maa foretages, som referere sig til de i en stor Universitetsstad skeete Undersøgelser, og da de Medskyldiges Virken maa, ved Rettens Doms Affærdigelse, betragtes fra eet Synspunkt, nemlig: Angreb paa Tydsklands Statsforfatninger. Om det Tydske Forbund ikke, endnu førend Dommens Forkyndelse, vil gjøre Fordring paa en Jurisdiction over politiske Fanger - dette vil maaskee Udfaldet vise. – De forberedende Arbeider i Anledning af en Forening med Toldforbindelsen ere endnu ikke fremrykkede saa vidt, at Deputerede kunne sendes til Berlin. Fra det Nassauske erfarer man, at det er blevet betydet Skolelærerne: at man paa høiere Sted ønskede, at Skolebørnene i Fremtiden ikke undervises i Geographie, men destomere i Religion.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
München, den 31te Mai. Münchener politische Zeitung leverede for nogle Dage siden en Artikel fra Grækenland, ifølge hvilken otte Domfældte vare blevne benaadede og ved som Andre var Dødsstraffen bleven forandret til 20 Aars Arbeide i Lænker; hvilket man har hen tydet paa politiske Fanger. Dette er imidlertid intet Andet, end den tidligere meddeelte Notits om andre almindelige Forbryderes, f. Ex. Stratenrøveres, Domfældelse og tildeels Benaadelse.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Jfølge et Brev fra Nauplion af 24de April vare Rettens offentlige Forhandlinger imod Kolokotroni og Koliopulos endnu ei engang begyndte, og man ventede først deres Aabning i næste Uge i den fordums Bullevtikon (Congress-Sal); det var endog tvivlsomt, om ikke en længere Opsættelse vilde finde Sted, indtil Jndsættelsen af regelmæssige Domstole finder Sted, hvilket man følgeligen imødeseer, for at Appellation til Cassationsretten kan staae aaben for de Skyldige, i det Tilfælde, at de vorde domfældte.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Kongen og den Kongelige Familie bivaanede i Forgaars med en glimrende Hofstat Processionen i Anledning af Christi Legemsfest (estum corporis Christin, som blev holdt med en Pragt, der blændede selv et til slige Fester allerede vant Øje. Utallige Fremmede vare hidreiste til denne Fest. Man bemærkede, at Kongen tog med særdeles Andagt Deel i de høitidelige Ceremonier. Da hele vor Folkemængde var paa Benene ved denne Leilighed, laae Politie-Foranstaltninger i Sagens Natur. Her har man gjort den Jndretning, at hvergang Jilvognen, ankommer eller afgaaer er en Commissair fra det herværende Kongl. Politie tilstede, hvem det i Særdeleshed paaligger at undersøge de Reisendes Signalement.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Historien om den ved saa megen slet omtale dobbelt ulykkelige Caspar Hausser har allerede anlediget saadanne Phantasiens Misfostre i Bayern, at vort Ministerium har fundet sig bevæget til at anordne Confiscation og Forbud imod adskillige Skrifte der angik hiint Hittebarn. Ja, selv Caspar Hausers ubekjendt Paarørende og Mordere synes ikke at være fremmede for Forfatterskabet af slige Producter. Efterat Hausers Pleiefaden Grev Stanhope, pludseligen har trukket sig tilbage, saa et Kongen af Bayern nu det afdøde Hittebarns eneste Protector Hs. Majestæt lod igjen Undersøgelsen begynde med fornyet Jvrighed og anviste paa Nyt en stor Sum til videre at forfølge Spe rene. Personer, som nøje kjende Sagens Stilling, giver den Forsikkring : at Caspar Hauser ingenlunde har været en Bedrager, en Forsikkring, som kun den meest undslettelige Fordom synes at behøve.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Leipzig, den 26de Mai. Efter Forlydende ere vore meest agtede Boghandlere af Regjeringen blevne opfordrede til at indgive deres Betænkning om de af Frankfurter Boghandlerne ved Wiener Conferentsen gjorte Forestillinger, da man i Wien har yttret det Ønske, at kjende Tydsklands meest erfarne Boghandleres Anskuelser med Hensyn til Lettelser og Sikkerhed i Boghandelen. Man siges allerede af have fulgt denne Opfordring og at en Petition er bleven overleveret til den Kongelige Regjering, der udvikler Alt, hvad der har Hensyn til denne vigtige Green af den Tydske Jndustrie, og angiver de Onder, under hvilke Tydsklands Boghandel liden Vor Regjering, som ønsker i enhver Henseende at gjøre sig fortjent af det fælleds Fæderneland, skal nu have besluttet: at ville ved Conferentsen i Wien skynde paa Ophævelsen af hine Onder og, saavidt det kan forenes med Tydsklands Forhold, at andrag paa at lade udarbeide en almindelig Lov for Boghandelen. Man troer, at alt Mueligt vil i denne Henseende vorde gjort, og at den Tydske Boghandel kan inden kort Tid vente at erholde meget væsentlige Begunstigelser. Desuden paastaaer man, at vort Cabinet vil benytte Øjeblikket og i Wien andrage paa, at et Maal og Vægt og een Myntsod vorder indført i alle Tydske Stater, et Andragende, der allerede tidligere er bleven gjort fra en anden Kant, men som under de dengang herskende Omstændigheder ikke kunde komme i Betragtning, hvilket imidlertid nu snarere turde vorde Tilsældet.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Dresden, den 2den Junii. Privatbreve fra Töplitz berette, at Frankriges forrige Konge Carl X., er, tilligemed Hertugen af Bordeaux, ankommen dertil den 30te f. M., for at bruge det derværende Bad i en Tid af omtrent 4 Uger.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 5te Junii. - Formedelst længere Tids Kulde og skarpe Vinde, staae Frugttræerne i flere Hauger paa Landet næsten uden Blade. Vi have imidlertid atter havt tvende varme Dage og mild Regn, saa at Kornet, der ogsaa havde lidt betydeligt, igjen begynder at blive bedre. - Børnekopperne ere nu ogsaa udbrudte i Radsted Bye og Sogn. (Mariebo Av. 45.)
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Kjøbenhavn, den 12te Junii. Brevposten med Dampskibet fra Lübeck ankom hertil i Gaar Middag Kl. 12 3/4.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Efter et virksom og godgiørende Levnet døde min kjære Svoger Stadsfæstemand Niels Jørgensen, Fredagen den 6te Junii, i sit 62de Aar, efter et kort Sygeleie. – De som gjorde os den Ære at følge ham til sit Hvilested, rettes paa det forbindtligste. Kiøbenhavn, den 12te Juni 1834. paa egne og Families Vegne, S. C. Sparre.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
AVERTISSEMENT. En Gaard i Holbek, godt beliggende til Handel eller anden Næringsdrift, en tilkiøbs paa billige Conditioner. Man henvende sig i Byens Ahlgade No. 8 etersborg Seilduger, tienlig til at slaa Raps paa, indeholdende 5 Alen Stkt., ublegede 11 Rbd. 2 Mk. a 17 Rbd. Stkt., Blegede 21 a 24 Rbd. Stkt., grov Ravndug 17 Rbd. Stkt. finere Dito 13 a 14 Rbd. Stkt., tillige anbefales udmærkede Hampelærreder fra 24 s. til 2 Mk. 4 s. Alen, Hørlærreder fra 16 s. til 28 s. Alen, Blaarlærreder 16 s. Alen, 3/4 brede Børne lærreder 12, 14 a 16 s. Alen, syede Lærreds Sække, 2 Mk. 8 s.a 3 Mk. Stkt., med flere billige Artikler faaes paa Hiørnet af Amagertorv og lille Helliggeiststræde No. 8, ved Niels E. Nielsen. icitation.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Torsdagen den 19de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Undertegnedes Contoir, Blegdamsveien Nr. 88, afholdt Licitation over Opførelsen af endeel nye, og Reparation af endeel gamle Steenkister, beliggende deels paa de gjennem dette Birk løbende mindre Landeveie, deels paa Birkets Byeveie i Gladsare, Lidøe, Gientofte og Lyngbye, samt Bagsværd Fogderier. Conditionerne og Overslag ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, Kiøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 10de Juni 1834. F. Knudsen, Auctions-Directeur. AutioneMandagen den 16de Juni 1834, bliver ved Auction i Fortunens Skovfogedboelig, om Formiddagen Kl. 11, bortsolgt følgende Effecter af 1ste Kiøbenhavnske Skovdistricts Skove, nemlig: 1) Af Jægersborg Dyrehauge, Fortunens Indhegning og Klampenborg Plantage. 2 1/2 Favn Ege=Kløvebrænde. 10 beskadiget og knudet Bøgebrænde. Nogle Favne Stødebrænde. Endeel Ege-Udhug og Qvas m.v. 2) Af Jægersborg Hegn, 200 Favne tørt Bøge-Klovebrænde. Nogle Bøge=Gavntræe=Klodse. Endeel Bøge=Stødebrænde. 17 Bunker casserede Rækværksmaterialier. Endeel Torv m.v. 3) Af Charlottenlunds Skov og Ermelunds Skov 10 Favne beskadiget og knudet Bøgebrænde. Ege-Kløvebrænde. 4 Stkr. Bøge-Gavntræe=Klodse. Endeel Udhug og Qvas. 4) Af Gielte Skov og Ravneholmene: Endeel Bøgeqvas og forskielligt Udhug. 1350 Stkr. Humlestænger m.v. 5) Af Troerøds Jndhegning: 2 Stkr. Bøgeklodse. 20 – Bøge=Bundgarnspæle. Endeel Udhug og Qvas. Endeel renset Egebark liggende i Charlottenlund, ved Fortunen, Klampenborg og Troerøds Indhegning.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Landsperg. Jægersborg, den 5te Juni 1834. Fredagen den 27de Juni förstkommende, Kl. 11, bliver i den Kongelige Handels Locale paa Börsen afholdt Auction over fölgende færdeske Varer, nemlig: circa 600 Tdr. lys Tran, 330 Skpd. Törsisk, 130 Par lange Strømper, - 57,800 – korte dito, - 4,700 – dito enkelt Vrag, 300 – graae Strømper, 24 - Pulshoser, 40 Stkr. Trøier, 2den Sort, 26,700 – dito, 2den Sort, - 3000. - Vragtrøier, 180 Tdr. færøesk Steenkul, hvilke forinden paavises af constitueret Pakhuusforvalter Roussing paa grönlandske Handels Plads.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Pirsdagen den 3de Juli, Kl. 11, bliver i den kongl. grönlandske Hau 4 deels Auctionssal paa Börsen bortsolgt et Partie Hvalliskebarder, bo staaende af: 132 Stkr. 4 Pds. 194 - 3 - Maalsbarder. 835 - Undermaalsbarder, 391 - Cepetatbarder. Varene ere beliggende i Handelens Pakhuse og forevises af Pakhuusforvalter Hilcker. roclama.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 319 - 1832 & 35. Constabel af 1ste Divisions Artilleriecorps No. 174 Lauriz Aklars Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel bemeldte Constabel Lauriz Aklars Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 11te Juni 1834. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 268 - 1834 & 35. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Skrædermester Johan Frederich Wolffhoche- og ligeledes afdøde Enke Maria Elisabeth Wolffhechel, fød Bindrin, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commissioi Kiøbenhavn, den 11te Juni 1834. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1834-06-12
Trykfeil. I det sidste Avertissement den 5te og 9de Juni, fra Cancellieraad Foster indløben den Trykfeil: Bruger Reisende, istedetfor Brugen for Reisende
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Aar 1834. No. 140. Fredagen. den 13de Junii. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. er Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Grækenland. Den berømte Hellener og Skribent Thiersch, Professor i det Græske Sprog ved Universitetet i München, har, som bekjendt, i rum Tid opholdt sig i Grækenland, til stort Gavn for denne ny Stat og den ny Græske Regjering, for hvis veldædige Virksomhed han har banet Vei. Af hans for faa Maaneder siden udkomne ypperlige Værk de l'etat actuel de la Grece, grundet paa Jagttagelsesaand og Sandhedskjærlighed, der indeholder mange deels aldeles ikke, deels ufuldstændigen bekjendte Resultater, uddrage vi dennefinde Sectionen om den Ny-Græske Kirkeforfatning:
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Jndbyggerne i Kongeriget Grækenland høre til Orientens orthodore catholske og apostoliske Kirke, med Undtagelse af omtrent 30,000 Jnsulanere, der følge Occidentens catholsk-apostoliske Kirkes Ritus. Man kalder disse-Latinerne (Latinoi) i Modsætning til Romerne (Romaioi), med hvilket Navn man betegner de orthodore Grækere. Det nuværende Grækenlands Provindser udgjøre en Deel af det store Dioccese, som ligger under Patriarchen i Constantinopel; de tælle elleve Erkebispedømmer, nemlig, i Østgrækenland: Athen og Theben, i Vestrækenland; Arta, hvis Sæde ligger udenfor Kongerigets nordlige Grændse; Peloponnes har Erkebisper i Corinth, Patras, Nauplion, Tripolizza, Elis og Lacedæmon. De tre øvrige Erkebisper boe paa Derne Enboen, Tinos og Naros. Næsten enhver af Øerne og Eparchierne har sin Biskop. Klosternes Antal paa Continentet beløber sig til 57, paa Øerne findes ei færre, og deres Tal i Peloponnes er sandsynligviis endnu større, man kan i det Hele anslaae dem til omtrent to hundrede.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Uagtet alle Committeens Bestræbelser er dens Casse sædvanligviis i høist maadelige Omstændigheder, hvilken Nød voxer i samme Forhold, som de Tyrkiske Mynters Værdie falder, da Syndet, seer sig tvungen til at forhøie Summerne, for i det Mindste at gjøre noget Jndtryk paa Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Erkebisperne og Bisperne ere i Alt, hvad der angaaer Religion og Civiladministration, fuldkommen frie og uafhængige; de ere ikke underkastede nogen Skat af hvilketsomhelst Slags, og ingen Autoritet i Landet, undtagen Storherrens Divan, kan fælde nogen Dom over dem. Den Tyrkiske Regjering har frataget Bisperne alle deres Besiddelser og uddeelt disse til Moscheerne og de Minarets, hvor man deler Fødevarer ud til de Fattige, paa denne Maade erholdt disse Stiftelser en Trediedeel af Grund indkomsterne. Efterat den Tyrkiske Regjering i Grækenland var styrtet, bleve disse Besiddelser, bekiendte under Navn af Wakufs, forenede med Nationalgodserne. Til at bestride Biskoppernes Fornødenheder, tilstod man dem følgende Jndtægskilder: de erholde af hver Familie to Trediedele af en Tyrkisk Piaster maanedligen, og af hver Geistlig i deres Devecese aarligen to Dukater i Guld, desuden hæve de en vis Taxt af Bryllupper, Liig begængelser og af Klosternes tilligemed Kirkernes Jndkomster: endeligen arve de alle Munke og Ronner, som døe i deres Stift, Een Gang om Aaret inspicere Biskopperne deres Diveceser, afgjøre de dem foredragne Retssager og indsamle de dem tilkommende Afgifter og de frivillige Gaver, hvilke de Troende aldrig undlade at tilbyde dem. En stor Deel af Bispestolene besidde ogsaa faste Godser, som bleve skjænkede dem deels af Biskopper, deels af rige christelige Familier, efterat Tyrkerne havde berøvet hine deres gamle Besiddelser. Ved Hjelp af disse Jndkomster kunne Biskopperne leve overeensstemmende med deres Embedes Værdighed, understytte Uformuende, forskaffe sig selv Kjærlighed og Agtelse hos Tyrkerne og opfylde deres Forpligtelser imod Synodets Casse. Klostrene vorde bestyrede af en Prior (Hægnmenos) og et af Munkene (Kalogeroi 9: gode Oldinge) valgt Raad; de sidste, som ingen Beskjeftigelse have, uden deres Oeconomie, bestyre selv deres Jndkomster, i det de deels blive i Klosteret, deels ogsaa adsprede sig omkring i de Succursaler (Monai), som deres Klostre besidde paa andre Steder. J Almindelighed ere de yderst uvidende, klæde sig og arbeide som Bønder. Under det Tyrkiske Herredømme vare Klosterne meget befolkede med Jndividuer, som paa denne Maade vilde unddrage sig deres Herrers Undertrykkelser; under Krigen bleve de næsten alle ødelagte eller forladte af Munkene.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Udenfor dette Hierarchies Kreds staaer Seculargeistligheden, Papades; deres Børn Papadopuloi), som vel have Tilladelse til at gifte sig een Gang i deres Liv, men ei kunne gjøre Fordring nogen paa høiere Værdighed i Kirken. Ligesom Biskopperne bleve de berøvede deres Godser af Tyrkerne, og ere nu indskrænkede til Accidentserne ved deres halvgeistlige Embeder. Forretningerne ved Daaben, den over Barnets Moder udtalede Velsignelse og Bønnerne, Messerne, Jordpaakastelserne, den hver Maaned foretagne Røgelse af Husene og frivillige Gaver afBrød, Fjerkræe, Korn o. s. v. forskaffe den Midler til deres Underhold, der dog sjelden ere tilstrækkelige til at ernære deres Familie. For at tilvejebringe det Manglende, drive de et Haandværk eller opdyrke Nationalgodser, af hvilke de betale Tiende, ligesom de andre Landmænd. Deres Stilling er saaledes i Jntet forskjellig fra Bøndernes, hvem de ogsaa ligne i deres sædvanlige Dragt; blot Skjæget udmærker dem. Deres Koner og Børn deeltage med dem i alle Arbeider ved Agerdyrkningen. Deres Dannelse kan under disse Omstændigheder naturligviis ikke være stor, desuagtet udgjøre de en meget agtværdig Classe, de staae ogsaa i Almindelighed i stor Anseelse hos Almuen, medens de ugifte Munke, formedelst deres Opførsel, ere for største Deelen ringeagtede.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Valget af Bisper og Erkebisper beroer paa Synodet i Constantinopel; alle Medlemmer ere nærværende derved, eller votere ved deres Repræsentanter. Candidaterne vorde almindeligviis valgte iblandt den erkebispelige og Patriarchalkirkens Vicarier; Valget falder ogsaa paa saadanne Mænd, der have viist Kirken særdeles Tjeneste eller have udmærket sig som Lærere, Præsterne vælges og indsættes af Bisperne. Clerifiet er for største Deelen meget uddannet; de unge Mennesker, der opoffre sig til den geistlige Stand, lære Grammatiken, Bønnerne og Liturgiet af Diaconerne og andre Bisperne underordnede Personer, undertiden ogsaa i Klosterne; ofte forstaae Munkene ikke engang saa meget; de theologiske Videnskaber ere uddøde, og blot faa Geistlige have endnu bevaret nogle Levninger deraf. Som en Følge af denne Uvidenhed og de Undertrykkelser, som Cleristet var udsat for under Tyrkerne, er Alt, hvad der angaaer Kirke og Cultus, Aftagende; selv Kirkesangen, med sine uharmoniske, barbariske Toner, maa indjage Skræk og Medbydelighed. Den stedse tiltagende Uvidenhed, i Forbindelse med den Fornedrelse, under hvilken Nationen sukkede, maatte nødvendigviis fordærve Sæderne, og Revolutionen slappede endnu mere den geistlige Disciplins Baand. Et stort Antal Bisper døde, uden at vorde erstattede; de Øvrige, eller de Afdødes Vicarier, besidde ikke Midler til at holde de Geistlige i Ave. Jntet er bleven ufortæret, uden Agtelsen for Kirke-Skikkene; disse vorde lagt tagne med samvittighedsfuld Røjagtighed, i det Mindste af det store Fleertal; thi ogsaa her har Revolutionen og Ulændinges Jndflydelse rokket mange Menneskers Overbeviisning. J Almindelighed hænger Nationen ved sin Kirke og betragter den som den eneste Magt, der bevarede Folket imod Opløsning og Tilintetgjørelse. Denne Hengivenhed for den orthodore Kirke erholder en ny Styrke ved Oppositionen imod den Latinske eller Romersk-Catholske Kirke, en sørgelig Arvelod af det Had, som otte Aarhundreder fulde af Krig, Ulykker og Undertrykkelser have opdynget. Grækeren, som hører til den Latinske Kirke, har sit Fæderneland og sin Øvrighed udenfor Grækenland, og hans Tilbøielighed drager ham til Rom; hans liturgiske Sprog er Occidentens, og endskjøndt han staaer i Forbindelse med sine Landsmænd, saa afskyer han dem dog og vælger sine Fortroelige, sine Venner ene iblandt sine Troesforvandte.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Fra Mayn Egnen, den 30te Mai. Det synes, at det Luremborgske Territorial-Anliggende er vanskeligt at jævne. Kongen af Nederlandene er vel beredt paa at anholde om Hertugen af Nassaus agnatiske Consents, og at garantere Huset Nassau en Erstatningssum for de Distrikter, som aftrædes til Belgien. Hertugen synes imidlertid ikke at ville eller at kunne nøjes hermed, da Grundbesiddelse allene yder Sikkerhed, Penge derimod ere, under den sociale Ordens almindelige Omskiftelser, udsatte for de fleste Farer. Men Kongen af Nederlandene er ikke tilbøielig til at byde noget andet Forliig, og saaledes vilde det falde vanskeligt, at finde Udventil at tilfredsstille alle Jnteresser. Man holder det derfor ønskeligt, at Conferentserne i London atter vorde aabnede, for at kunne, ved alle Magters fælleds Overveielse, opsøge Midler, der kunde gjøre en Ende paa de byrdefulde Contestationer imellem Belgien og Holland, med tilbørligt Hensyn til de hermed forbundne Bispørgsmaal. Vel have England og Frankrige erklæret, ikke at ville paa Nyt aabne Forhandlingerne i London, førend det Nassanske Huses agnatiske Fordringer ere fuldkommen afgjorte. Men disse Fordringer bleve først fremsatte i sidste Jnstants og næsten ved et Tilfælde fremkaldte; thi egentligen ønskede man blot at see det Haager Cabinet tage Jnitiativerne ved Forbundsforsamlingen i Frankfurt, angaaende Afstaaelsen af de Luxemborgske Distrikter (hvilket da ogsaa skeete, uden at have dertil knyttet betingelsen af den agnatiske Consents, der i ethvert Tilfælde vilde have bidraget til at lette Underhandlingerne. Siden vilde man rigtigtnok heraf gjøre en betingelse sine qur non; men naar man seer, at dette ikke fører noget Skridt videre, tvertimod blot forvirrer Sagen, saa vil man i London og Paris ikke haardnakket holde et Spørgsmaal uafgjort, som uagtet al diplomatisk Dygtighed hidtil blot er halvt tilendebragt, og ved længere at trækkes i Langdrag letteligen kunde give Anledning til nye alvorlige Collisioner; men samtykke i, at Conferentserne atter vorde aabnede. Med Trudsler og Anvendelse af Courcitivmidler kan nu ei Mere udrettes, fordi den alvorlige Villie: ikke at gjøre Vold imod Nogen, hersker hos Continentalmagterne ved Siden af det Ønske: desinitivt at jævne den Belgiske Stridssag Christiania, den 8de Junii.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Officielt er i Rigstidenden bekjendtgjort, at Dampfartøje Prinds Carl-, medens Dampfartøiet Constitutionen i førstkommende Juli Maaned bliver fraværende paa sin Tour til Stavanger og Bergen, ikke anløber paa sin Tour Frederiksværn 9. Valløe, og derfor antages Søndagen den 22de og 29de Juni d. A. paa Tilbagereisen fra Kjøbenhavn og Gothenborg af ankomme til Moss, imellem Kl. 6 og 10 Formiddag, til Horten, Kl. 7 og 11 Formid. – Holmestrand, Kl. 8 til – 12 Formid, Drebak, Kl. 10 Formid. – og Kl. 2 Eftermid. – Christiania Kl. 12 Formid, og Kl. 4 EftermidStokholm, den 2den Junii.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
Den navnkundige Engelske Polar-Reisende, Capitain Ross, er nyligen ankommen her til Hovedstaden. Han skal af Kongen af England være overdraget, at overrække Hs. Majestæt et Kort over sin Expedition.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
J Dag tegner det sig endeligen, efterat vi have havt langvarig Kulde, Blæst og Regn, til skjønt Sommerveir.
Berlingske Tidende, 1834-06-13
(Af sidste Norske Rigstid.)