JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
4. Pedersker Sognekald paa Bornholm. Jndtægter: 1) Præstetienden udgjør 27 Tdr. 2 Skpr. 12 Potter Rug, 44 Tdr. 5 Skpr. 6 Potter Byg, og 24 Tdr. 3 Skpr. 10 Potter, Havre. 2) Paaskerettighed 43 Lpd. sigtet Rugmeel, 43 Snese, Æg. 3) Mikkelsdagsredsel 29 Stkr. Lam og 40 Stkr. Gjæs. 4) Et Maal Melk af hver Gaard (omtrent 2 Lpd. Ost). 5) Dagsværk af Udbyggerne (omtrent 13 Rbd. i Værdi. 6) Offer og Accidentser 165 Rbd. 7) Præstegaarden har et Areal af omtrent 60 Tdr. Land, deels maadelig og deels god Jord, skyldsat for Hartkorn efter den nye Matrikul 7 Tdr. 1 trefjerded. Alb. – Byrder: 1) Bankrente og Skatter udgjør 29 a 30 Rbd. aarlig. 2) Erpenser udgjøre 1 Rbd. 1 Mk. og 1 Td. 2 Skpr. Byg efter Kapitelstart. 3) Dragonhest holdes. 4) Jndløsningssummen af Præstegaarden er 400 Rbd. Enkepension eller Byggelaan hviler ikke paa Kaldet. (Dep. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 26. Mai. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer - Rbd. - Nationalbankactier 129 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Ribe. Atter har vor By været Gjenstand for en lille fjendtlig Expedition, som vi for Curiositetens Skyld ikke ville lade uomtalt. Den 29. om Middagen kom en Trop holstenske Dragoner paa 10 Mand, hvoriblandt en preussisk Korporal, der syntes at være Anfører, ind igjennem Sønderport. Den snart sammenstimlede Mængde blev ikke lidet forundret ved under nærværende Omstændigheder at see disse Folks ugeneerte Jndtrængen her i Byen. Da man strax indenfor Porten standsede dem med det Spørgsmaal, hvad de vilde, svarede de, at de ønskede Viin. Dette Forlangende afslog man naturligviis reent ud og Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. tilføiede, at de danske Tropper ikke vare langt borte Dette syntes at gjøre sin Virkning, thi Troppen gjorde øieblikkelig omkring og drog bort som den var kommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Christi Himmelfartsdag, den 1. Juni, prædiker i Domkirken Hr. Stiftsprovst Dangaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Kopulerede i Domkirken den 17. Mai. Ungk. Smedem. H. J. N. Andersen og Enken M. C. Christensdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Begravet paa St. Cathrine Kirkegaard den 11. Mai. Gud. H. L. Jversens Søn, N. C. Larsen i Lustrup, 7 A. Den 12. Mai, Tjenestepige J. Nielsdatter, 27 A. Den 20. Mai, Bundtmager Jessens Søn, C. L. Jessen, 4 A. S. D., afdøde Vertshuusholder N. P. Ulvs Søn, K. A. Pedersen, 6 A. Den 22. Mai, Kjøbmand Bentzens dødfødte Datter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Bekjendtgiørelser. 150 a 200 Rbd., tilhørende Ribe østre Provsties Skolelærer-Hielpekasse, kunne i Juni Termin 1848 erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man henvender sig til Stiftamtmanden, i Ribe eller Provsten i Leirskov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Arvingerne og Creditorerne i Stervboet efter den under 23. September f. A. ved Døden afgaaede Mechanicus Laurs Nielsen Woerslund i Grarup. Brande Sogn, indkaldes herved til en Skiftesamling der afholdes Torsdagen den 15. Juni næstk., Kl. 10 Formiddag, paa Raadstuen i Veile, under hvilken Samling Creditorerne i fornødent Fald have at legitimere deres Fordringers Rigtighed, og vil om mueligt Repartionen ved samme Leilighed blive fremlagt. Herredsfogderiet for Nørvang Tørrild Herreder i Veile, den 27. Mai 1848. W. W. Stockfleth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
En flink Dreng som har Lyst til at lære Kolonial- og Jsenhandelen, kan strax antages i Lære, Man henvender sig til R. R. Gregersen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Stempletpapir kan igjen faaes i Ribe hos Warming.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Fra Kjøbenhavn er sendt 50 Dannebrogs roser hertil Ribe. Prisen er 15 ls. pr. Stk. og Jndtægten er bestemt til velgjørende Øiemed. De erholdes i Commission paa Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
Damp-Chocolade, fra Fabrikken "Elisabethsminde, ved Kjöbenhavn, hvis Fortrinlighed den, i 23 Aar stedse stigende Afsætning tilfulde har godtgjort, erholdes til bestemte Fabrikpriser: 2 Mk. a 8 Mk. pr. fuldvægtigt Pd., hos Hr. Rasmus N. Gregersen i Ribe. - P. F. Nybo i Ringkjøbing. - N. P. Stantenmacher i Varde, C. F. Müller i Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-31
P. Chr. Deichmanns Fabricationshandel
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 2. Junii. No 66.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den Seir, som Regeringen og Nationalforsamlingen ved at dæmpe Bevægelsen den 15. Mai vandt over det radikale Parti, har vel styrket dens Anseelse og den lovligt bestaaende Tingenes Orden, men der hersker endnu Tvivl og Usikkerhed i de offentlige Forhold, fordi Ledru-Rollin, skjøndt han selv er Medlem af den øverste Statsmagt, den udøvende Komittee, og tilsyneladende staaer i det bedste Forhold til Lamartine, dog ansees for deelagtig i Anarkisternes Forsøg. Man anfører saaledes, at det afLedru-Rollin og Flocon ledede Blad "la Reformestadig har ført en heftig Opposition mod Fleerheden i Regeringen og Nationalforsamlingen, at en Hovedmand ved det sidste Opstandsforsøg, Sobrier, har staaet i den nøieste Forbindelse med Ledru-Rollin og med Politipræfetten Caussidiere, som, hvis han ikke har spilt under Dække med Sammensværgelsen, i alt Fald har viist sig vaklende og upaalidelig og nu har maattet vige for Chauve-Trouvel. Under den almindelige Frygt for en yderligere Omvæltning har derfor Stemningen yttret sig i Bebreidelser mod Regeringen, der ikke traadte bestemt nok op mod Ultraerne. Jmidlertid er Konstitutionens Affattelse jo Hovedsagen: saalænge dette ikke er afgjort, kan Rolighed og Tillid naturligviis ikke vende tilbage. Den 18. Mai har imidlertid Nationalforsamlingen til Medlemmer af Komitteen for Konstitutionssagen valgt Cormenin, A. Marrast, Lammennais, Vivien, Tocqueville, Dufaure, Martin (fra Strasborg), Woirhave, Cocquereel, Cor bon, Tourret, G. de Beaumont, Dupin, Vaulabelle, Odilon-Barrot, Pages (fra Arriege), Dornes og Considerant. Af Hovedlederne ved Opstanden ere foruden Sobrier, Barbes, Albert og Courtais fængslede. Om Blanqui og Huber ere Efterretningerne modsigende. Andre, som Journalisten Thore, ere flygtede. Louis Blanes Valg som Deputeret for Corsica er kjendt ugyldigt. - En stor Nationalfest den 21. Mai forløb uden Uroligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Jtalien. Fra Krigsskuepladsen er intet Nyt. En nogle Dage ældre Meddelelse fra Venedig røber, at de italienske Jnsurgenters Stridskræfter ere slet organiserede og Østerrigerne lidet voxne. - J Neapel har man prøvet paa at erklære Staten for Republik. Forsøget blev imidlertid, skjøndt ikke uden Blodsudgydelse, dæmpet af Regeringen, som understøttedes af Nationalgarden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Sverrig. Hs. K. H. Prinds Oscar har den 18. Maj indskibet sig i Carlskrong paa Fregatten Enge nie. - Den befalende Admiral i Carlskrona, Kontreadmiral, Friherre Gyllengranat er udnævnt til Chef for den udgaaende Eskadre. Korvetten "Jarramas, Briggen "Nordenskjold- og Skonnerten "Falk, skulle indtil videre staae under Chefen paa Fregatten Eu genie, Kommandorkapitain Annerstedts befaling. Medlemmer af Borgerstanden have sammenskudt og til den i Stockholm værende danske Minister sendt et Beløb af 1000 Rdr. Rigsg, for at uddeles til Enker og Børn efter i Kampen faldne danske Krigere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Storfyrst Constantin er i Mandags Middags ankommen paa Kbhavns Rhed med en russisk Fregat, som blev bugseret af et Dampskib. Hs. K. H. Prinds Ferdinand begav sig, ledsaget af Overhofmarskal Levetzau og Admiral Lütken, ombord til Hs. Keiserlige Høihed. Storfyrsten er senere paa Eftermiddagen gaaet iland og afstegen hos Hs. Excell. den russiske Minister. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Hs. Maj. Kongen ankom til Kjøbenhavn i Tirsdags Formiddag og afsteg hos Hs. Kgl. H. Prinds Ferdinand, hvor han modtog sine høie Gjæster, Hs. K. H. Storfyrst Constantin og Hs. K. H. Prinds Oscar, og tog derfra efter et kort Ophold, tilbage med sine høie Gjæster til Frederiksborg Slot. Baade Hs. K. H. Storfyrsten og Hs. K. H. Prinds Oscar bleve, da de stege iland paa Toldboden, modtagne med umaadelig Jubel af det forsamlede Folk. (B. T.) Foruden den russiske Fregat "Pallas og et russisk Dampskib, som er lagt ind paa Kbhavns Rhed, ere ogsaa i Tirsdags ankrede i Renden 4 svenske Krigsskibe, næmlig: Fregatten Eugenier, Briggen "Nordenskjolde, Korvetten "Jarramas, og Skonnerten Falke. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
En russisk Flaade krydser i Østersøen foran de preussiske Havne. Efter Forlydende har den Ordre til at blokere disse, ifald en russisk Note angaaende den preussiske Hærs Tilbagemarsch fra Danmark ikke ufortøvet tages til Følge. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Kmherre H. C. Reetz er i Mandags paa det engelske Dampskib Victoria, afreist til London. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Aftonbladet af 22. Mai vil vide, at Keiseren af Rusland har stillet 6 i Østersøen krydsende russiske Linieskibe til den svenske Konges Raadighed. – Det hedder, at Generallieutn. Lefren skal føre Overbefalingen over de Tropper, som sammendrages i Skaane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
De Tropper, som den 4. Juni skulle indskibes i Gotheborg, skulle efter Sigende under Generallieutenant Løvenhelm gaae lige til Fyen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Adjutant W. O. W. Lehmann meddeler under 30. Mai i B. T. følgende: Dampskibet "Waldemar har imorges til Kbhavn indbragt fra Als 10 Krigsfanger, næmlig: 1 mecklenborgsk Underofficeer, 5 oldenborgske Menige, 2 braunschweigske do., og 2 hannoveranske do., der ere tagne i en Affære i det Sundevedske d. 28, som ved Dampskibets Afgang ikke maa have været endt, eftersom ingen Rapport medfulgte. J Fyens Avis, læses følgende Brev fra Assens; Vore Tropper paa Als have feiret den 28. Mai paa en alvorlig Maade. Om Formiddagen gik de fra Sønderborg over til Sundeved og udbredte sig strax i Kjæde. Ved Dubbel Mølle begyndte en alvorlig Kamp men efter haardnakket Modstand befattes den af vore Krigere. Kampen fik nu en videre Udstrækning; 4000 Mand af Vore kom i Jlden og vort Artilleri samt Espingolerne anrettede store Ødelæggelser blandt Fjenden, medens vore Tropper lede meest af Fjendens Rifler. Det frivillige Skarpskytterkorps fra Sjælland og Fyen har været alvorligt i Kamp og gjort væsentlig Nytte; to Mand af dem ere faldne. Fjenden forsvarede haardnakket Dybbel Mølle og de derværende Stillinger, men maatte endelig Kl. 9 1/2 Aften trække sig tilbage til Graasteen, med et Tab af 2 Kanoner og nogle Hundrede Døde og Saarede. Vi have gjort en Deel Fanger, men hyrmange vides ikke endnu. Af vore Folk skulle omtrent 100 Mand være døde eller saarede; blandt de sidste nævnes tvende Officerer, Caroc og Kmjunker Rothe, der have faaet Skudsaar i Benene, dog ikke farlige. En Kapitain og en Lieutenant ere faldne. Vore Soldater gaae med et rasende Mod i Jlden og ere neppe til at styre, de kjæmpe som Løver. Kampen har varet i rigelig 10 Timer."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Efter de indkomne Rapporter fra Armeekorpset maa Preusserne antages at have staaet den 27. Mai med deres Hovedstyrke i Haderslev, Arriergarden i Christiansfeld og de yderste Poster ved Vonsild; den i det Sundevedske staaende Styrke synes at have trukket sig længere imod Vest. Jylland er aldeles rømmet. Et stort Udfald der i flere Dage havde været forberedt, ind i det Sundevedske med den hele paa Als og en Deel af den i Fyen værende Styrke. tilligemed en dermed i Forbindelse staaende Demonstration over Helgenæs, bestemt til at udføres d. 28.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
den af General Wrangel til den udskrevne Kontributions Jndbetaling fastsatte Termin, har ved Fjendens pludselige og voldsomme Tilbagetog udentvivl ikke kunnet komme til Udførelse. (B. T.) Af B. T. sees, at man ved en Børsforsamling d. 25. Mai har bragt et Forslag under Diskussion om at aabne en ugentlig Dampskibsforbindelse mellem Kbhavn og London. "Det glæder os, at man allerede har paatænkt Subskription til en Aktietegning i dette Øiemed, og vi ere overbeviste om, at et tilstrækkeligt Antal Aktier vil blive tegnet til et saa hensigtsmæssigt Formaal. Man maa benytte denne Leilighed for at vise Hamborg, at Danmarks Handel ogsaa godt kan fores uden Hamborgs Medvirkning eller Mellemkomst. Vor direkte Forbindelse med England er meget naturlig, ligesom vi i det Hele meere bør lægge Vind paa for Fremtiden at gjøre os uafhængige af Hamborg, og dette kan tildeels ogsaa skee ved at flere unge danske Handlende nedsætte sig i England. De fleste Korn- og Fede=Varer, som kjøbes af danske Havne i Hamborg, ere dog for største Deel bestemte til England. Er engang Vanen afbrudt, saa er ogsaa Banen brudt. Efter de nye Toldlove i England staaer det jo ogsaa frit at oplægge Transitgods, som kommer fra fremmede Lande, og følgelig kunde til Ex. vor Forbindelse med Frankrig, forsaavidt denne angaaer Manufakturer, føres over England ofv. – Som sagt, Haand paa Værket, og sikkert vil Foretagendet blive kronet med Held."(Fyens Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
J Løverdags passerede gjennem Svendborg Sund Vesterpaa 4 Dampskibe med en Deel Transportfartøier paa Slæbetong, alle med Tropper ombord, der vare indskibede i Korsør for at afgaae til Als. (Sv. Av.)"Berl. Nachr. vil af paalidelig Kilde vide, at Forbundstropperne skulle trække sig tilbage til hiin Side Eideren, samt at indtil Freden sluttes skal Slesvig være nentral og Rendsborg erholde en Forbunds besætning. Men naar dette bringes i Forbindelse med Fredsunderhandlinger med Danmark, ifølge hvilke Slesvig skulde deles efter de forskjellige Sprogelementer, saa at den tydsktalende Deel skulde indlemmes i det tydske Forbund og den dansktalende under den danske Krone og Danmark give Erstatning forden Skade som er tilføjet den tydske Handel, kan det kun være Gisning, da B. T. med Bestemthed, forsikkrer, at der aldeles ikke er Tale om nogen Fredsslutning paa disse betingelser. De fleste Vanskeligheder for en Fredslutning paa denne Basis, tilføjes, skulde Provindsen Lauenborg gjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Af Børsenh., sees, at Senatet i Hamborg den 25. Mai agtede at forelægge Borgerskabet et Andragende om Extraskat paa Formuen til et Beløb af 200,000 Mk., af hvilke den største Deel skulde anvendes til at dække Krigsudgivter. J Hansestæderne ruster man sig. Baade i Hamborg og i Lübeck anlægges Fæstningsværker og Kontingenterne til Forbundshæren udrustes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Hertugen af Augustenborg er ankommen til Hamborg, og vil opslaae sin Sommerresidents i Nienstadten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
J Løverdags Aftes havde den hamborgske Pøbel forsøgt paa at ødelægge det skandinaviske Selskabs Lokale, men blev forhindret deri af en Militærkommando.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Det hamborgske Frikorps, som man ventede skulde blive opløst, har istedetfor faaet Ordre at marschere til Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Fra Slesvig er der udstedt et Opraab til de fri Normænd og dog for Guds Skyld ikke at komme Danmark til Hjælp, og at betænke Frihedens hellige Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Den 23. Mai ventede man Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin til Dyppel i Sundevitt for at inspicere hans Tropper der. Han har passeret Hamborg. (Hp. Av.)J en Skrivelse, hvorved Gülich antager Valget i Tøndern til Medlem af det tydske Parlament, foreslaaer han et fortræffeligt Middel til at udjævne de slesvig-holsteenske Stridigheder. Han vil næmlig, at Frederik den Syvende skal frasige sig Regeringen over Slesvig=Holsteen til Fordeel for Hs. kongl. Høihed Prinds Ferdinand, der paa sin Side skal opgive sin Sukcessionsret i Danmark. Gülich er virkelig værdig at sendes til det tydske Parlament. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Øen Sylt, som har erkjendt den provisoriske Regering, har rustet sig til Modstand imod de danske "Menneskerøvere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Som bekjendt blev Espingolbatteriet slet ikke eller meget lidet benyttet i Slaget ved Slesvig. Først paa Als er et Par Stykker nylig blevet anvendt ved en Landgang paa Sundevit og det med særdeles god Virkning. Tydskerne vare meget forundrede og overraskede over dette nye Slags Skyts, som de ikke kjendte det mindste til, og for om muligt at erfare, hvordan det var beskaffent, bittede de paa en Udvei. Kort efter at Skydningen havde ophort fra dansk Side, viste sig næmlig en preussisk Parlamenter med et hvidt Flag; hans Mission var intet mindre end at overbringe en gammel Frakke, som en dansk Lieutenant, der havde anført Arbeidsmandskabet ved Brohovedet paa Sundevit, havde glemt der. Man takkede naturligviis Parlamentæren for hans Artighed, men da Espingolerne vare trukne tilbage, fik han ikke mindste Løn for sin Uleilighed, skjøndt han med meget begjærlige Blikke saae sig omkring, for at opdage det forunderlige Skyts. (Aalb. Av.) Da Preusserne forlode Fredericia, medtoge de paa en Vogn en Jolle eller Baad, som i Affæren ved Fredericia var kommen løs fra en af vore Kanonbaade og, efter at være dreven ind paa Kysten, var bleven slæbt iland af dem. Den skal som et mærkværdigt Seirstegn og en Begyndelse til den store tydske Flaade bringes til Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Af et Brev fra Veile af 25. Mai, Middag Kl. 1. "J dette Øieblik trækker den sidste Hob af de oprørske Tropper som vaade Hunde ud af vor By med Musiken bagved; – vi aande atter reen dansk Luft; "Schleswig=Holstein meerumschlungen, er forsvunden med samt Prindsgeneralen, som dog allerede for flere Dage siden tilligemed sin 5 Mand stærke Garde havde taget sit Hovedkvarteer paa Petersholm, altsaa Miil nærmere Colding. Vore Følelser kunne vi ikke beskrive – vi aande og aande atter som Nyfødte efter 3 Ugers Okkupation af Soldater med danske Trøier og Officerer med dansk Tungemaal. Stille og rolig gik Afmarschen for sig; de bleve fulgte paa Døren, som de bleve modtagne, og maa man beundre Jndvaanernes værdige Holdning fra først til sidst. Jdet den første Bataillon trak over Sønderbro, blev det danske Flag øieblikkelig heiset ved Havnen; imidlertid behagede det en Patrouille af Jægerne at stikke over Sandgraven, for ad den nærmeste Vei og paa den hurtigste Maade at sætte sig i Besiddelse af Flaget, der ikke var forberedt paa noget Forsvar. Et mindre Flag, som var heiset paa en lille Baad, der seilede op ad Aaen, blev Baadføreren aftvungen ved Magt, og faldt saaledes ogsaa i Fjendens røverske Haand. Rygtet herom udbredte sig som et Lyn iblandt Jndvaanerne, ifølge Aftale (man kan vel snarere kalde det Jnstinkt) ilede vi til Sønderport for at afvente Kommandanten, og da han kom, blev han spurgt, om det var ifølge hans Ordre, at vort Flag var bleven nedtaget; da vi tillige paaberaabte os Wrangels Proklamation, hvori han havde lovet at respektere det danske Flag, svarede han, at det vist var skeet af Kaadhed, og afsendte strax nogle Dragoner til Jægerpatrouillen, som med den varende Dannebrogsfane skyndte sig fremad for at vise deres Kammerater Vidnesbyrdet om den store Krigsbedrift, værdig dem selv og deres Sag. Men hvad skeer; midt paa Engen træffe Jægerne og Dragonerne sammen, de vexle nogle Ord. Jægerne gjøre strax omkring, marschere samme Vei tilbage, heise atter Flaget paa det samme Sted, hvorfra de havde taget det og lægge det fra Baaden medtagne Flag ved Siden af Stangen. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Blandt de Embedsmænd i Slesvig, der for Tiden opholde sig som Flygtninge i Kbhavn, er ogsaa Pastor Boisen til Vonsbæk i Haderslev Provsti. Af en Beretning, som Pastor B. har indgivet til det interimistiske slesvigholstenske Kancelli, sees det imidlertid, at han først har forladt sin Embedskreds, da hans personlige Sikkerhed i høieste Maade blev truet, saa at han altsaa ikke kan ansees for at have svigtet den ham som civil Embedsmand paa hvilende Pligt, at forblive paa sin Post under en fjendtlig Okkupation. Uagtet det næmlig var ham berettet af flere af hans Sognefolk, at schleswig-holsteensk-sindede Borgere i Haderslev ved den preussiske Armees Nærmelse havde udstødt heftige Trusler imod ham, besluttede han dog, i Bevidsthed og Jntet at have foretaget, hvorfor han rettelig kunde forfølges, at forblive paa sin Post, og stræbte det bedste han kunde at trøste og berolige sine Sognefolk. Strax ved Preussernes Jndmarsch i Haderslev den 30. April rekvireredes en stor Leverance Fødemidler af VonsbækSogn, hvilket uvægerlig præsteredes, og hvori Præsten ogsaa deeltog med de øvrige Beboere. Den følgende Dag fik Sognet en Jndkvartering af 300 Mand, der forplejedes uden Vederlag; Præsten deeltog ligeledes heri. Paa Efterretning om nogle tydske Friskarers Ankomst til Haderslev og disses brutale Opførsel, mod Fruentimmer, lod Pastor B. den 5. Mai sin Kone og sine Børn reise til Sognets yderste Punkt Orbyhage, hvor han paa Grund af et dansk Krigs skibs Nærhed ansaae dem for mere sikker; selv forblev han rolig i sin Præstegaard. Men alt den 6., da han var gaaet ud til Orbyhage for at besøge sin Kone, kom der et Jlbud efter ham hjemmefra, som meldte, at et Detaschement hannoveransk Kavalleri var ankommet og havde anvendt Vold mod hans Tjenestefolk for at de skulde angive Præstens Opholdsted, samt derpaa, efter forgiæves at have gjennemsøgt alle Gaardens Vraaer og Kroge (endogsaa Bagerovnen) og ligeledes have og Skov, havde besat alle Tilgange til Præstegaarden. Da Hensigten af denne Jnkvisition utvivlsomt var at slæbe Pastor B. i Fængsel og maaskee til Rendsborg, ansaae han det for en ganske unyttig Dumdristighed at vende tilbage, og lod sig i det Sted sætte ud til Orlogskutteren "Neptun. Herfra tilskrev han Provsten i Haderslev og meldte ham, hvorfor han havde forladt sit Embede, bad ham forespørge hos Kommandoen, hvorfor man vilde fængsle ham, og om muligt skaffe ham et Tilsagn om i Fred at turde rygte sit Kald, i hvilket Tilfælde han ufortøvet vilde vende tilbage. Da han forgiæves havde ventet nogle Dage paa Svar, begav han sig til Fyen, hvorhen hans Familie tidligere var afgaaet. Efter Beretning af nogle af hans Sognefolk havde Søndagen d. 7. et større Detaschement Forbundstropper indfundet sig paa Kirkegaarden formodentlig for at gribe Præsten i Kirken; da de ikke fandt denne, havde de arresteret og bortslæbt Skolelæreren og et Par andre af Sognets Beboere. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Af Randers Av. meddele vi følgende: Fra meget paalidelig Kilde er man kommen til Kundskab om, at flere Studehandlere nede fra Vesterlandet lade sig henrive af deres private smudsige Jnteresse i den Grad, at de af og til levere Fjenden hele Drivter af Slagtekvæg. Der ere navngivne følgende: Jngvarsen, Hagen Jørgensen, Borberg, Neergaard, Wad, Hage og Breinholdterne til Budum-Bisgaard. Det var ønskeligt, om disse Personer kunde blive aptrapperede i deres Foretagende, som enhver ærekjær dansk Mand maa ansee med den dybeste Foragt. Grændse-Toldvæsenet har vel i nogen Tid søgt at forhindre denne Trafik, men man siger, at Een af foranførte Herrer, da fik udvirket hos General Wrangel, at denne sendte en Kommando under Lieutenant Mattison til Grændsen, for at dække den Overgangen over Kongeaaen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-02
Udnævnelser. Hs. Maj. har ved allerh. Resolution af 26. Mai normeret Kbhavns Toldsted med 1 Overtoldinspektør og 3 Toldinspektører samt beskikket Toldinspektør, Justitsraad A. C. Schumacher, Rd. af D., til Overtoldinspektør for Kbhavn med underliggende Dragø og Vedbek Told steder og Havnekontrollørerne Kammerraad H. A. R. Kjærulff og Kapitain C. F. Falck til Toldinspektører i Kbhavn, og har Hs. Maj. derhos udnævnt Justitsraad Schumacher til Etatsraad med Rang i 3. Klasse Nr. 9 efter Rangforordningen samt Kammerraad Kjærulff, forhenv. Havnekontrollør, Kammerraad T. N. Møller og Kapt. Falck til Justitsraader med Rang i 5. Klasse Nr. 3 efter Rangforordn. (B. T.)