Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-16
Krigsskuepladsen. Gen. Bordesoult er den 24de f. M. ankommen for Cadix, og har siden den 21de staaet i Communication med Contra admiral Hamelin. Begge Generalerne Bordesoult og Bourmont skulde den 25de være forenede for Cadix. Paa Veien dertil havde en Deel af Grev Bourmonts Folk sat efter de Constitutionelle under Lopez Banos, som ilede til Nievla (som det nu skrives istedet for Huevla) for derfra at indskibe sig til Cadix, men de Franske kunde ikke indhente dem, dog kom de tidsnok til at fratage dem endeel Munition. J Sevilla skal, efter Kongens Bortreise derfra, herske et fuldkomment Anarchie. Da Lopez Banos ankom dertil, blev han modtaget af Folket med Kanonskud. Han tiltvang sig dog Jndmarschen, og nu borttoge Soldaterne, hvad de vilde under Paaskud af, at kjøbe Levnetsmidler, og Generalen brandskattede Jndvaanerne, saa at han tog bort derfra med 2 Mill. Realer. Secretariaterne og de øvrige Administrationer ere blevne plyndrede paa Veien til Cadix, deres Tab anslaas til 500000 Ducater. Om Østpyrenæerarmeens Bevægelser og Stilling haves næsten ingen Efterretninger. Mina skal være rykket ind i Barcellona. En fransk Avis siger herom: "Minas Hensigt er, at slæbe den franske Armee frem og tilbage i Catalonien, udmatte og opløse den. Jdag er han i Olot, imorgen i Manresa, overmorgen i Vique; snart sætter han Gen. Donnadieu i Aande, snart lokker han Baron Croles til at klattre bag efter sig over de høieste Bierge, som ad stille Catalonien fra Frankerig, og saa truer han vore Grændser, erstatter sit Tab, og viser sig paa ny paa Kamppladsen. Var det ikke ærefuldere, at gjøre det af med saadan en Fjende, end forfølge en Røver, som de ministerielle Journaler skildre os ham?" - Minas Corps skal tælle 5000 Mand, med hvilke han opererer mod 15 til 20000 Mand. Nogle af Ballesteros's Folk, der efter officielle Beretninger vare afskaarne fra Corpset ved Murviedro, ere rykkede ind i Catalonien. Ved Lerida har Royalistchefen Santos Ladron tilbagekastet de Constitutionelle, som gjorde et Udfald fra Staden, skjøndt med langt ringere Magt, og taget deres Skyts fra dem. J Logrono ere blodige Scener forefaldne. Af 60 Jndvaanere, der bleve noterede som Liberale ere paa een Dag 10 blevne henrettede, de 50 toge Flugten. Merino lader alle Milizer skyde, som han fanger. Overhovedet klager Man fra mange spanske Stæder, især i Arragonien, over blodige Excesser, som Pøbelen begaaer mod de Constitutionelle. Franske Blade give følgende Fortegnelse paa Fæstninger, der endnu skulle indtages og Generaler og Guerillaschefer, der endnu skulle underkastes af de Franske: Fæstninger af første Rang: Figueras, Pampelona, S. Sebastian, Barcellona, Lerida, Badajoz, Cadix og Øen Leon, Tarragona, Alicante, Carthagena, Tarifa, Cindad-Rodrigo, Hostalrich, Astorga, Santona. Fæstninger af 2den Rang: Seo d'Urgel, Venasqve, Monzon, Las Penas de San Pedro, Quinchilla, Peniscola, Vinaroz, Oropesa, Cardona, Ayamønte, Algesiras, Albuqverque, Campo-Mayor, Olivenza, Valencia-de-Alcantara. Generaler: Mina, Sarssield (under dem Milans, Llobera, Manso, Roten); Ballesteros, Villacampa, Lopez Banos (under ham Zayas, Casteldosrios); Vigodet, Morillo (under ham Quiroga, Wilson. Guerillaschefer: Juan Martin (Empecinado), Jauregni (el Pastor), Juan Palarea (el Medico), Pater Nebot (el Frayle), Abad y Moreno (Chaleco), Pablo (Chapalangaro) Campillo, Ant. Croles, Selles, Arana.