Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Blandede Efterretninger. "Den danske Præsts mislige Forhold til Ritualet." Under denne Titel har Pastor Gad udgivet et fornødent Selvforsvar" mod Lindbergs "ubeføiede Sigtelse for falsk Lærdom. Han anfører de vægtige Grunde, der have bestemt ham til "hvor nødigt han end blotter sit Embedes svage Side at offentliggjøre en Afhandling over nævnte Theema. Han siger at Snedkersvend Gislesen vilde tvinge ham til at bibeholde nogle Ord hvormed Communicanterne tiltales efter Communionen, hvilke Ord han nu under tre Biskoppers Øine altid havde ombyttet med andre meere passende, uden derfor at modtage Rævselse. Men nu modtog han efter Snedkersvendens Klage (hvem G. tiltroer mere end indvortes Kald hertil.)et Brev fra Siellands Bisp, hvori der paabødes ham, "Jntet at forsømme af hvad der tjener til Fred og Opbyggelse, og saaledes ikke fortfare med en Forandring i Ritualet, der havde givet de Skrøbelige Anledning til Forargelse." Pastor Gad retfærdiggjorde nu i en udførlig Svarskrivelse sit tidligere Forhold, men fulgte siden Slavisk Ritualet, hvorimod han paa 3 liturgiske Spørgsmaal, hvis Afgjørelse Omstændighederne tvang ham til at forelægge Biskoppen, eller, gjennem denne, Cancelliet til Afgjørelse, endnu ikke efter 10 Ugers Forløb har erholdt det fornødne Svar, ligesaalidet som en lignende Forespørgsel fra Stiftsprovsten til Cancelliet fra Aaret 1829, endnu, efter 2 Aars Forløb, er bleven besvaret. Forfatteren stiler nu sin Undersøgelse, der oplyser deels at vort Kirkeritual i sin nærværende Form, uden Forandringer, ikke bør gjøres til ufravigelig Regel for Geistlige og Verdslige og ikke kan gjøres dertil, deels hvilke de særegne Grunde ere, der have bestemt ham til at afvige fra Ritualet paa det anførte Sted. - Han gjentager dernæst det længst bekjendte, at Ritualet er affattet for 300 Aar siden, hvorfor man maa kunne sige om det med Schleiermacher: "kan der gives et Menneskeværk (og Menneskeværk ere disse Liturgier dog vel?) der skulde være hævet over enhver Tids Omvexling? Hvilken evangelsk Kristen kan give nogen Samling af Bønner den Roes, uden aabenbar at modsige Paulus (1 Cor. 14) og Guds Søn selv, uden at udsætte sig for den Mistanke, at han er halvveis, eller vel endog meer end halvveis til at blive en Katholik; og anfører nu en Række Yttringer af Landets meest agtede Geistlige (- iblandt disse Bastholm, Biskop Balle, Biskop Fogtmann -), der alle gaae ud paa, at Ritualet trænger til Forbedring, og at denne Trang bør afhielpes saasnart som muligt. - Forefatteren anfører dernæst en Række Foretagender af Regjeringen, der vise, at den har været betænkt paa at afhielpe denne Trang, ligesom der Aaret 1819 er for Missionen i Grønland allernaadigst approberet et Ritual, der indeholder Forbedringer, som endnu ikke ere optagne i den danske Alterbog, og udpeger endeligen Steder af Ritualet, der ikke efterkommes i een af Landets Kirker, deels ikke engang kan følges; hvilket Cancelliet, kort efter den Skrivelse af 12te August 1828, der ikke, som man almindelig hører sige, er noget nyt Lovbud, men blot indskjærpede de ældre Lovbestemmelser om Formularernes Brug, selv, angaaende et Punkt, har erklæret for en Selvforstaaelse"; ligesom, hvad her især er af Vigtighed, hverken Ritualet selv, eller Præste=Eden har paalagt Præsten nogen Slavisk Bogstavtvang. (Fortsættes.)