JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Endnu er der intet vigtigt forefaldet siden den sidste store og blodige Begivenhed; man ruster sig endnu paa alle Kanter, men om denne Rustning vil fremskynde den Fred, som Europa sukker efter, eller samle ny Tønder til den Tvedragtsild, der ødelægger de skjønneste Egne, er endnu en Gaade. Historien kan neppe opvise et Exempel paa, at der har staaet større og frygteligere Hære væbnede mod hinanden, end netop i dette Øieblik. Frankrige har tilligemed sine Bundsforvandte 560,000 Mand, Østerrige 380,000, Rusland 230,000, Sverrig 24,000, Engelland 46,000. Alle disse Magter have i Reserve: Frankrige (de Conscriberede, som endnu skulde udskrives, iberegnede) 230,000, Østerrige 130,000, Rusland 420,000, Sverrig 26,000 Engelland 54,000. Endelig har Preussen, Dannemark og Hessen til Neutralitetens Vedligeholdelse opstillet 380,000 Mand. Alle disse Tropper udgjøre ialt 2 Mill. 580,000 Mand, som, naar man beregner hver Mands daglige Lønning til 3 Franske Livres, koster hver Dag at underholde Mill. 740,000 Livres. - Under alle disse Storme har den Franske Keiser forundt Neapel Neutralitet. Men Sicilien synes ikke at være saa lykkeligt. Engellænderne have fragtet i dets Havne mange Transportskibe og sendt dem til Maltha, hvor 15 til 1800 Engelske under GeneralCaig, holde sig i Beredskab til at gaae om Bord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
J Livorno ventes 6 Russiske Krigskibe, og de fleste Russiske Tropper paa Corfu ere nu afseilede til Jtalien, for at afløse Østerrigerne. Engellænderne have atter gjort et frugtesløst Forsøg paa at angribe Boulogne. – Fra Jtalien hedder det vel, at Massena skal have slaaet Erkehertug Carls Armee, men endnu har man intet officielt derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Den Russisk Østerrigske Armee har trukket sig tilbage fra Jnn, og det lader som den vil foren alle sine Kræfter ved Salsburg. - Den Russiske Avantgarde, under Grev Østermann, er gaaet 3000 Mand stærk, over Elben, og rykket ind i Liineburg, hvor man venter 20,000 Mand. 1200 Russer og 800 Svenske ere allerede indtrufne Lauenburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Jndenlandsk. De ved Borgerbevæbningen i Kjøbstæderne ansatte Officerer, som bære det borgerlige Feldttegn. skulle af de, som ere dem underordnede og hør til Borgerbevæbningen, gives militaire Honneurs men dette kan, i Følge en Kongelig befaling, fra nu af ikke fordres mere af den staaende Armes Mandskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Konstberider Chiariny har faaet Tilladelse til i een af Kjøbenhavns Forstæder, daglig, efter Godtbefindende, at forevise forskjellige gymnastisk Øvelser i Ridekonsten, og at indrette et Vauxhalmed indhegnet rummelig Bygning til Jllumination Springen, Linnedansen og Pantomine, samt Fyrværkerie, og hvor der tillige kan opvartes med Forfriskning &c. at Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Mandagen den 18 opføres: Heckinborn. Tirsd. den 19. De pudseerlige Arvinger, og Renau d'Ast. - Torsd. den 21. De to Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Fred, den 22: Vestindianerne. Enhver, som vil have nogen Bekjendtgjørels der i en eller anden Henseende kan interessere Publicum, indrykket i dette Blad, behage at indsend den til Bogtrykker Høeckes Enke, i store Helgeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Tirsdagen den 19 November, 1809. Fyrgetyve Timer i Kjøbenhavn. (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
En chirurgisk Strid. Det kommer ret tilvas, min Herre, faade den grønne Mand ganske forpustet, da jeg traadte ind i Gjestestuen – det kommer ret tilpas, De skal dømme os imellem - " Jeg stod ganske perpler, og vidste ikke hvad jeg skulde tilskrive den Tillid, som den grønne Mand satte til min Dømmekraft. Men endelig erfarede jeg, at han var kommen i en heftig Strid med en Tydsk Chirurg, der med Avisen i Haanden og Piben i Munden, saa overst ved Bordet. Striden angik egentlig Tydske Forelæsninger. Chirurgen var af den Mening, at det ved et offentligt Bud burde være Professorerne paalagt, at læse paa Tydsk, fordi de fleste Danske kunne Tydsk, og de færreste Tydske forstode Dansk, fordi vort Modersmaal taber, sin Værdie, naar man nærmer sig Bæltet, og er ligesaa de som det Mesopstaniske, naar man kommer over Rhinen. Den grønne Mand paastod derimod, at vort Modersmaal er en Nationalskat, som vi ere forbundne til at vaage over, og at det i hver Henseende er vor Pligt, at hævde dets Rang. Striden var just kommen til det yderste, da jeg traadte ind i Værelset, og den Lydske Chirurg var saa forsnakket og forpustet, at han ikke kunde faae andet frem end et bredt aber, som den grønne Mand bestandig drev tilbage med tusind Million Dievler. "Mine Herrer!" begyndte jeg: "i vore Dage er det en vanskelig Sag at være Fredsmægler. Men da De opfordrer mig til at dømme Dem imellem, vil jeg ikke undslaae mig derfor, Jeg er ligesaalidet Chirurg som jeg har den Ære at kjende nogen af Dem, og min Dom maa altsaa være upartisk. At vort Sprog desværre har en alt for indskrænket Virkekreds, det veed jeg. En Dansk Digter som Evald ligner derfor en Blomst, som Naturen lader fremkomme imellem to Klippevægge, hvor den blomstrer og visner useet; født i et Land, hvis Sprog var almindeligere udbredt, vilde man maaskee have hørt hans Roes gjenlyde fra en Verdensdeel til den anden. Men desstørre Hæder er det for os, at vi endog under saa ublide Omstændigheder kunne opvise saa mange indfødte store Mænd, des større Hæder for os, at vi, uden Opmuntring, blot af Kjerlighed til det Nationale, have givet vort Sprog den Grad af Dannelse, som end ikke Udlændinge kunne negte det. Vi ere et lidet Folk, næsten et af de mindste i Europa, det er sandt, men vort Sprog er et af de kraftigste Vidnesbyrd om for ældgamle Selvstændighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Historien fortæller om en vis Romerst Keiser, at han aldrig nogen Aften gik til Sengs førend han havde holdt Regnskab med sig selv og spurgte, hvad Godt har du stiftet i Dag, Hver Gang han saae sig nødt til at besvare dette Spørgsmaal benegtende, fældte han Taarer, og betragtede en saadan Dag som aldeles spildt Uagtet jeg ikke er Romersk Keiser, har jeg dog fra min Ungdom af fulgt denne Regel. Da jeg kom op paa mit Kammer, tog jeg min moralske Regnskabsbog frem. Hvad God har du stiftet i de 24 Timer, du har været i Kjøbenhavn. – Du har gjort den grønne Mand opmærksom paa, at han ikke bør glæde sig over Blodsudgydelse. - du har taget det Danske Sprog i Forsvar - du har forekommet, at en Konstner og en Konstdommer dræbte hinanden Ak udraabte jeg i et Slags Extase, hvorfor er du ikke saa lykkelig, at kunne leve i Kjøbenhavn, hvor man har Leilighed til at stifte mere Godt paa en eneste Dag, end i den Landsbykrog i hele Maaneder. - Men da jeg nøiere eftertænkte denne Sag, saa fandt jeg, at det just ikke altid er nogen Anbefaling for en stor Stad, at der gives saa mange Leiligheder til at stifte Godt. Hvor Gavmildheden har en stor Virkekreds, der er Fattigdom, Usselhed og Ladhed ikke sjeldne; hvor man hvert andet Skridt, har Leilighed til at omvende Folk og bringe dem paa bedre Veie, der hviler Moraliteten just ikke paa de fasteste Grundstøtter; hvor Fredsmægleren kan krone sin Jsse med Oliegrene, der maa Tvedragtens Lue ufeilbarlig rase. - Held den, der har mindre Leilighed til at virke Godt, fordi Aarsagerne til det Onde ere faa - J dette Øieblik ønskede jeg mig igjen tilbage til min Trine, til mine Børn, og til min fredelige Camin. Med denne Tanke lagde jeg mig, med denne Tanke stod jeg op igjen. Morderen. Da jeg om Morgenen kom ned i Gjestestuen, var Alting igjen i fuld Flor. Den grønne Mand var allerede sysselsat med at læse Adresseavisen. - Atter en Morderhistorie. En Kone paa Amager er bleven dræbt i sit eget Huus af en Person, der har tjent hos hende for en Tid siden. Det er det tredie Mord, der er begaaet i Kjøbenhavn i en Tid af omtrent et Aar, sagde een af Gjesterne: hvad mon der egentlig er Aarsag til, at Drabsgierninger nu ere hyppigere end for
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Indenlandske Efterretninger. Den Person, som har myrdet Vildbrandt Jn sens Hustrue i Magleby, er i Løverdags bleven bragt til Kjøbenhavn, under Bevogtning. De har blev paagreben i Helsingborg, fordi han manglede Pas, tilstod han strax sin Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Præsidenten i det Kgl. Danske Cancellie, Hr. Kammerherre Kaas, er ankommen til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Medens Nyborg By, i Aar ved Commandantens Bestræbelse har faaet fastsatte Concerter, som blive meget besøgte af Byens og Omegnens Beboere, seer Odensee, denne lille Coquette, som ved alle Leiligheder søger at efterligne sine større Søstre Kjøbenhavns Flanerie, sig ikke istand til at fremdringe nogen Concert. Det har heller ikke i Mands Minde været saa jammerlig bestilt med Musiken i Odensee som nu paa nogle Aar. For3 eller 14 Aar siden havde denne Stad Concen ter, som fortjente Kienderes Beundring, og som uden for Hovedstaden neppe fandtes saa fuldstændige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Prof. Pfaff i Kiel havde allerede d. 16 Oc indbudet til Galls Forelæsninger, naar han kom did fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
Udenlandske Efterretninger. Archenholt, siger i det sidste Hefte af hans Minerva, i Anledning af Elbblokadens Ophævelse, at Historien neppe kan opvise Mage til en saadan Blokade. At man i Krigstider spærrer sine Fienders Havne er en almindelig Regel, men ganske anderledes er det, naar man behandler Handelsstæder som Hamborg og Bremen, som Krigen er aldeles uvedkommende, blot af Egensindighed, paa en saa fiendtlig Maade. Mange tusinde Familier af de lavere Folkeclasser ere paa begge disse Stæder blevne forarmede ved Eldblokaden. De have nu næsten ingen Grund mere til at glæde sig over dens Ophævelse. Ligesaa lidet kunne Jndbyggerne i Altona, Glückstadt og andre Stæder ved Elbbredden betragte den som nogen Velgierning; de befinde sig kun nu igjen i deres naturlige Tilstand, som mægtigere Mennesker ikkun for en Tid kunne fortrænge dem fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Løverdagen den 28 November, 1805. Breve over den Galske Lære om Hjernen og Hjerneskallen..Man for spurgt D. Gall, om han kunde an nogen Forklaring over den vaagende og sovende Tilstand? Han har, overeensstemmende med Organlærren, besvaret dette Spørgsmaal paa en ligesaa sindrig som interessant Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Dr. Prof. Schielderup, som har begyndt sine Forelæsninger over Anthropologien paa Borchens Collegium, havde strax den første Dag 60 Tilhørere, hvis Tal dagligen forøges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
J disse Dage anlægge samtlige Assessorer i Landsoverretten samt Hof= og Stadsretten den anordnede Uniform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Der skal endnu udskrives endeel Stykknegte og Artillerieheste, for at begive sig til den i Holsteen camperende Artilleriebrigade, og et endnu større Antal af begge skal holdes beredt til paa første Vink ligeledes at afgaae til samme. At Skiær og Klippere forhøie sig paa den vestlige Kyst af Jsland, og komme nu reent op af Vandet og fuldkommen tilsyne i Ebberiden, er en Naturbegivenhed, der forekommer Ukyndige utrolig. Folk der paa Steder mene, at det er en Virkning af Jordbranden, som stedse ulmer og arbeider i Jordens Inderste Grunden dertil ligger snarere i Havets Aftagelse, som gjerne kan være mærkeligere paa denne store Øe, Vesten for end Østen for, Men det er utroligt, at Verdenshavet aftager i samme Grad som de anførte Skjær og Rey skyde i Veiret,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
J dette Efteraar ere samtlige Medlemmer af den Islandske Matriculeringscommission nedkomne til Kjøbenhavn. Deres Ærinde har medtaget fem Aar, som ikke kan kaldes nogen lang Tid, naar man betænker Landets Udstrækning og den med Reiser i disse Egne forbundne Vanskelighed. Disse Reiser vilde nu maaske blevet umuelige for Commissionen, hvis den ikke var bleven færdig før den ulykkelige Hestesyge indtraf og hvis Overhaandtagelse alle senere Breve fra Jsland kun alt for meget stadfæste. Medlemmerne af Commissionen vare aflagte med I. 400 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Magistraten i Trondhjem har nu aflagt offentlig Regnskab for de Bidrag, der ere indkomne til Understøttelse for dem, som have liidt ved den ulykkelige Jldebrand, der overgik denne Stad d. 14 Maji. J dette Regnskab findes paa det bestemteste anført de Brandlidtes Navn og den Sum, som enhver af dem har faaet. Den høieste Understøttelse, som nogen har faaet, er 300 Rd. og den mindste 48 tz. Den hele indkomne Sum beløber sig til 21811 Rdlr. 48 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Under d. 8de d. M. er der udkommet et Patent angaaende Døvstummes Underviisning og Forsørgelse i Hertugdømmene af følgende væsentlige Jndhold. Alle trængende Døvstumme under 15 Aar skulle bringes til de Døvstummes Jnstitut i Kiel, hvor de skulle nyde Ophold og Underviisning paa Landets Bekostning; dog undtages herfra de, som enten ere fjantede, epilleptiske eller befængte med nogen smitsom Syge. Efter deres Demission fra Jnstitutet skal Directionen paa mueligste Maade bære Omsorg for de Trængendes Forsørgelse og den kan til den Ende tilstaae de Mestere, som maatte tage dem i Lære, en aarlig Godtgjørelse af 24 Rdlr. i de første to Aar. Enhver Haandværksmester maa antage og uden Betaling lade dem ind- og udskrive; ligeledes tillades det enhver concessioneret Haandværksmand paa Landet, at antage Døvstumme, om han endog ellers er formeent at have Hjelpere. Enhver Døvstum, som saaledes har lært et Haandværk tilgavns, kan meddeles gratis Bevilling til at nedsætte sig som Frimester i en Stad eller Flække, eller paa Landet at drive sin Haandtering ved en Medhielper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Den høitydske Jødemenighed i Hamborg har i en lang Række af Aar havt sin Kirkegaard i Landsbyen Ottensen i Nærheden af Altona. Dadenne Kirkegaard begynder at opfyldes med Liig, og disse efter Jødernes Religionslove ikke bør begraves paa hinanden og ligesaa lidet opgraves, saa have Menighedens Ældste anholdt om Tilladelse, at kjøbe et Stykke Jord af en Kongel. Undersaat for 7000 Mark L. for dermed at udvide deres Kirkegaard, og H. M. har allernaadigst behaget, at forunde dem Tilladelse dertil. (Af Hempels Avis)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Anledningen til Feiden angaaende Tydske Forelæsninger ved det chirurgiske Academie, har egentlig været følgende. Efter Academiets Statuter er det overladt til Professorerne, enter at læse paa Tydsk eller Dansk. Da de ældre chirurgiske Professorer for det meste vare Tydske og de fleste Lærebøger forfattede i disses Modersmaal, saa fandt de det naturligviis hensigtmæssigst, at holde Tydske Forelæsninger, skjønt i den senere Tid alle Professorerne, paa en eneste nær, holdt Danske. Ved Hr. Etatsraad Callisens Fratrædelse have endeel unge Chirurger, især Holstenere, anholdt om, at der maatte holdes enkelte Tydske Forelæsninger. Pluraliteten af Stemmerne skal have været for Danske Forelæsninger. Academiet agter nu at overlade det Hel til Cancelliets Afgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Det er just ikke sjeldent, at Børn fødes eller blive confirmerede i et Tugt eller Tvangshuus, men sjeldnere er det sikkert, at et Par bliver viet paa et saadant Sted. Dette har imidlertid dog nylig været Tilfældet. Et Fruentimmer i det Holsteenske har nylig ansøgt om Tilladelse, til at lade sig vi til sin Kjereste, som er i Tugthuset i Neumünster, med tilføiet Løvte, strax efter Vielsen at forlade ham igien, og det Kongel. Overconsistorium har bevilget Ansøgningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Den Danske Maler Hansen, som nu er kommen tilbage fra sin tiaars Udenlandsreise, er i sit Ungdom bleven holdt til Konstens Studium af den afdøde Kammerherre Plessen, paa hvis God hans Fader boede. Han understøttede ham i to Aar med 300 Rdlr. aarligen til at reise udenlands. Han sen fortsatte siden sin Reise og sine Studeringer uden ringeste Hjelp, indtil han i det sidste Aar fik en Understøttelse af Fondet ad nous publicos til at gjøre en Reise til Jtalien. Han har paa sine Reiser opholdt sig i Hamborg, Dresden, Prag, Wien, paa hvilket sidste Sted han forblev indtil Aaret 1803 og gik derpaa til Jtalien. Han sysselsatte sig overalt med sin Konst. Han agter nu at udøve den som Portraitmaler, og naar det te ikke tilfulde kan beskjeftige ham, at antage et eller andet Decorationsarbeide. Pladen til Forestillingen af Slaget d. 2 April af Hr. Clemens, er nu færdig, men aftrykt er den endnu ikke. Følgende kan tjene som et Bidrag til Fangt keren Hans Hauges Caracteristik, Det er nu omtrent ti Aar siden, at han i Thunøe Sogn begyndte at agere Apostel. Ethvert ophøiet Sted paa vist Mark, saasomt føie, Gierder a., valgte han sædvanlig til Talestoel; et Par unge Mennesker gjorde han næsten afsindige, nogle, sagde Rygtet, styrtede sig ned af Tagene, da de troede at de end ikke skulde støde deres Fod paa nogen Steen; Andre gjorde, lig Jesus, Forsøg paa at gaae paa Vandet, og vare nær omkomne. Han opholdt sig for det meste i Annebo Præstegield i Grevskabet Jarlsberg, og forsøgte blandt andet at indføre uskyldighedsstanden. Et Exempel havdes hos en velhavende Bonde. Da denne var bortreist paa nogle Dage, indfandt sig i hans Huus to af Hauges Emissarier, der talde saa vel for Konen i Huset, at de fik denne iøvrigt anstændige og agtede Kone omvendt. Manden kommer om Aftenen hjem, og finder sin Kone liggende nøgen imellem to nøgne Ungkarte. Han bliver naturligviis alarmeret herover og spørger, hvad skal det betyde? Konen svarede: give dig tilfreds, jeg ligger imellem to Frelsere! Den stakkels Mand gav sig tilfreds og blev omvendt. (Fortsatte Efterretninger om Officierernes Lønning ved den Danske Armee.) Dronningens Livregiment til Fods 1 Oberst 1740 Rdlr. aarlig; 1 Oberstlieutenant 852 Rdlr.; 1 tredie Stabsofficier 732 Rdlr.; 1 fjerde 648 Rdlr.; 1 femte 600 Rdlr.; 5 Compagniechefer a 600 Rdlr.; 2 Stabscapitainer a 228 Rdlr.; 10 Præmierlieutenanter a 156 Rdlr.; 10 Secondlieut. a 135 Rdlr.; 10 Fændrikker a 114 Rdlr.; ialt 42 Officierer, hvis Lønning beløber sig til 12,078 Rdlr. Hele Regimentet koster at underholde: 63,366 Rdlr. 43 1/2 s. - Skieløber-Compagniet: 1 Chef 276 Rdlr. aarlig; 1 Præm. Lieut. 135 Rdlr.; 1 Second Lieut. 114 Rdlr. Compagniet, som egentlig bestaar af 100 Skieløbere og 50 Landeværn, koster aarlig at underholde 1002 Rdlr. 23 s. (Munderingsudgivterne uberegnede. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
En ugivt Uhrmager i Odensee er for nogen Tid siden bortreist, til ikke liden Sorg for alle dem, som have betroer ham deres Uhre, og ikke vide, hvor de nu skulle søge dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Konstberider Chiariny har i en Tid af 14 Dage daglig moret Odensee Jndvaanere med sine Ridekonster. - D. 18 d. M. blev til almindelig Glæde for denne Stads Indbyggere dens Theater aabnet med de lystige Passagerer. lille Billetterne til Jomfru Astrups Benestevare, paa Parquetbilletter nær, allerede afsatte i Gaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Udenlandske Efterretninger. Krigsbegivenheder. Lord Nelsons Seier over den forenede Flaade, har i Engelland opvakenthuusinstisk Glæde. Hele London har været illumineret, og Pøbelen slog Vinduerne ind hos enhver, der forsømte at yttre sin Glæde paa denne lysende Maade. Men efter Collingivoods (Koellingsvuds) egen Beretning, kan man i Grunden ikke sige, at de Engelske have vundet nogen egentlig Seier. Vel har den forenede Flaade tabt 19 Skibe, og en stor Deel af sit Mandskab, men de erobrede Skibe vare saa ilde tilredte, at de Engelske maatte lade sig nøie med at ødelægge dem, og at neppe et eneste af dem, nogensinde vil see nogen Engelsk Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Britterne maatte altsaa dyrt betale deres Fienders Nederlag. Jmidlertid har dette Slag dog ganske forandret de hidtil værende krigerske Forhold imellem Engelland og Frankrige. Det sidste er i sine Operationer som Sømagt sat berydelig tilbage, og den saa længe omtalte Landgang paa Engelland vil nu saa meget meere forhales herved. Frankriges Modstandere paa Fastlandet ere derimod langtfra ikke saa heldige som de Engelske til Søes. Den Østervigske Keiser har forladt sin Residen, og opslaaet sin Bolig i Olmütz, en stærk Fæstning i Mähren. Vel forstærkes hans Hær deels ved Reserveregimenter, deels ved ankomne Russer, og deels ved Ungerske Hjelpetropper, men alligevel har den Østervigskerussiske Armee ved Donau dog trukket sig tilbage til Mähren og Unger, medens de Franske med raske Skridt, rykke frem mod Keiserstaden. Der, hvor de nu staae, have de allerede udskrevet over 14 Mill. i Contribution og Provision. Men Keiseren af Østerrige skal have besluttet, i Forening med sine Bundsforvandte, fremdeles at anvende de kraftigste Midler mod Fienden, og ikke at slutte nogen Separatfred. Et Fransk Corps skal være rykket frem mod Mähren, og allerede have taget Pilsen, en stor Stad 37 Mile N. V. for Wien, i Besiddelse. Et andet Fransk Corps rykker frem mod Jnspruck, Hovedstaden i Tyrol, hvis sydlige Deel nu er erobret af de Franske, som nu kunne angribe Erkehertug, Carls Armee i Ryggen. Ogsaa denne Østerriges for fornemste Herfører synes kun at have liden Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
J Affairen d. 30 Det, og Massena 3500 Østerrigere til Fanger, og de Dødes Antal var saa stort, at Erkehertugen, for at faae dem jordede, maatte foreslaae en Vaabenstilstand. Den 2 Nov. bleve ved Verona 6000 Østerrigere tagne til Fanger, og Erkehertugen maatte derpaa trække sig tilbage. Den Franske Armee i Jtalien er bleven forstærket med 22,000 Mand, under General Cyr, fra Neapel, og har i dette Øieblik uden Tvivl allere de forenet sig med den store Franske Armee. De Franske have deres Hovedqvarteer i den lille ByLambach i Øvre Østerrige. Den Østerrigske General Wolfskehls Corps, som staaer i Schwahen, er aldeles afskaaret, og kan ikke undgaae Angereau og Ney, uden at det vil retirere ind i det neutrade Schweiz. Østerrigerne ere saaledes næsten paa alle Sider omgivne af Fiender og neutrale Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Anecdoter om Nelson. Paa sin Reise til Nordpolen med Lord Mulgrave, foer han i en meget liden Baad imellem og over Jsen, for at udfinde Canaler. Man savnede ham en heel Nat. J Dagbrækningen saae man ham forfølge en Bjørn, og da man spurgte ham, hvorfor han havde forladt Skibet, svarede han, at han ønskede at faae et Bjørneskind for sin Fader. Førend han sidst forlod London bestilte han sin Liigkiste, og sagde til Snedkeren, at han formodentlig vil komme til at behøve den. De fiendtlige Skarpskyttere havde lagt sig i Mærset, hvorfra de især forede paa Officiererne, og traf Nelson lige paa Ordenen. Hans Capitain havde bedet ham, at tage en Og kjole paa, men han svarede, at han ikke havde Tid dertil.