Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Efter adskillig videre Detaille heder det som følger: "Saaledes har den christne Verdens Deltagelse sat Grækercommitteen i Paris istand til at udstrække sin understøttende Opmærksomhed til Alt, hvad de ulykkelige Græker trænge til, og idetmindste lindre de Byrder, for hvis knusende Vægt de ellers ufeilbarlig maatte have bukket under. Om Morgenrøden af en lykkeligere Fremtid nu viser sig for dem, om mægtigere Arme nu udstrækkes til deres Hjelp; glemmer da ikke, mine Herrer, hvad Grækerne selv med Taarer i Øinene erkjende, at det er de europæiske Committeer, som i Skibbrudets Øjeblik tilkastede dem den Planke, paa hvilken de omsider skulde redde Frihed og Fædreneland. Ved sammes Understøttelse alene have de været istand til at fortsætte Kampen mod Asiens og Afrikas af Europas Skiftninger anførte Hære saa længe indtil de store Christne Magters Taalmodighed var udtømt, og de vaktes til at deeltage i Kampen. At denne Forandring i deres Tænkemaade, denne Menneskehedens endelige Sejer over mægtig Ængstlighed, medrette kan ansees for et af de største Mirakler i vor paa Mirakler saa rige Levetid, det vil Ingen kunne nægte, som erindrer sig Grundsætningerne af den Statskonst, som, da Revolutionen i Grækenland brød ud, opkastede sig til Styrere af Europas Skjebne, var understøttet af 3 Millioner Krigere, og hvis Indflydelse dengang just var paa sit høieste. At ønske en Forandring i Statsforholdene, paa en Tid, da deres Uforanderlighed blev decreteret som det europæiske Statsforbunds højeste Lov; at gjøre Opstand for at erholde constitutionel Frihed, paa en Tid, da Armeer marscherte for at kuldkaste den, hvorsomhelst den ej viste sig som en Gave af Magten - i Sandhed, demaatte for hvert et menneskeligt Øie fremstille sig som et Sidestykke til hint Vovespil, der, sy Aar iforveien, til Frankrigs Grund tilbageføre. dets banlyste Helte. Begge disse Hændelse maatte i lige Grad overraske den europæiske Politik, og de vare begge lige meget stridende med dens Planer. Men Grækenlands Opstand havde ei det frygtelige Udseende som Napoleon. Tilat dæmpe hvad man ansaae og - i Betragtning af de Kræfter, som derved kunde komme til at maale sig med hinanden - maatte ansee for i ubetydeligt Opløb, behøvedes, troede man ef noget Waterlo. Det var denne Tro, der reddede Opstand. Da den overraskede de europæiske Guders Raadsforsamling, sagde den ikke, med Napoleons trodsende Overmod: "jeg har opløst den." Derimod, naar den seer de samme Magter, som for sex Aar siden ønskede, om en besluttede, dens Undergang, nu at ile den til Hielp, og forene sig for at skaffe den hvad de har udgjort Formaalet for dens Bestræbelser kan den medføje sige: "Jeg har standset Politikens regressive Fremgang; jeg har lært den, i sine Beregninger at tage Hensyn til en vældigere Magt end Styrkens; lært den, at det er kun forsaavidt den stiller sig i Spidsen for Menneskehedens høiere Anliggender, at den kan være sikker paa Verdens Rolighed, og indlægge sig stedsevarende Ære." Og endnu engang, min Herrer, det er ved den christne Deltagelses stille men kraftsomme Virksomhed, yttret lige skjønt og lige almindelig fra Missouri til Mælarens Bredder, Grækenland har været sat istand til at kunne give Verden en Lære, som den nuomstunder saa vel behøver. Jkke har denne Deeltagelse havt Armeer eller Floder at sende Grækenland; men den har sendt hvad den havde og sendt det i den Guds Navn som kaldte Menneskene til Frihed; den har sendt en Skjerv af sit Overflod, i Tanke at den aldrig kunde anvendes for en ædlere, en skjønnere Sag. Den har ei afgivet Declarationer; dens Velgierninger har blot været dens Noter; men de have været tilstrækkelige, da de have fremkaldt de Mægtiges Hjelp. Lad disse Betragtninger opfylde os med en behagelig Tilfredsstillelse, men fremfor alt med det ædle Forsæt, at blive ved med vore veldædige Bestræbelser. Endnu kjæmpe Grækerne mod Storm og Bølger. Den Hjelp, der hidtil er dem ydet af Europas store Magter, er endnu blot negativ *). Lykkes det dem end, at holde nye Skarer, borte fra deres Strande, glemmer da ej, mine Herrer, at i Grækenlands hielpeløse Stilling ere de gamle allerede frygtelige nok; og at, paa den Modstand de formaae at gjøre dem, beroer den Grad af Selvstændighed og Frihed, som venter dem. Committeen, som har underskrevet denne Beretning, har til Ordfører Carl Bonde, Vice-Ordfører G. F. Akerhjelm, Seeretair P. A. Wallmark. Som Medlemmer seer man Franzen, Wallin, Schwerin, og flere berømte Navne. (Meddeelt.)*) Da dette skreves, var Efterretningen om Slaget ved Navarin d. 20de October, endnu ikke kommen til Stockholm.