JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Ved den sidste Jndustrie Udstilling i 1819 indsendte Grev Chaptal det skiønneste Sukker, som var tilberedet af denne Plante, og flere Fabrikker for dette Sukker i Chaumont surloire, Tourny, Arras, Pont a Mousson og Chateau-Neuf bleve tilstaaede Hædersmedallier og ærefuld Ommeldelse og det concurrerer stærkt med Rørsukkeret, især da høie Toldafgifter besværer Jndførselen af dette; der ere for nærværende Tid af Runketroes 20 Sukker fabriker i Gang i Frankerige, og en Dansk Reisende har forsikkret Redacteuren af dette Blad, at der forbruges nu mere Sukker i Frankerige af Runkelroer og især af Viindruer, end af Sukkerrør. Man anslog Forbruget af Sukker i Frankerige i 1819 til 39 1/2 Mill. Kilogrammer (et Kilogram er lidt over 2 Pd.) saa at denne Gienstands Vigtighed giver sig heraf tyde, ligt nok tilkiende. Man har nyelig erholdet en meget instructiv og paalidelig Oversigt af Fabrikernes Tilstand i Frankerige. Lyon har ifølge Grev Chavtals Jndberetning nu 15000 Silke Væverstole i Gang, og har saavel med Hensyn til Mængden af disse Fabrikater som til deres Fuldkommenhed opnaaet Frankerige leverer. sin forrige Flor og Høide."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
nu Fabrikater af Hør, hvoriblandt de smukke Battister fra Norddepartementet saameget udmærke sig, for omtrent 100 Millioner Franker og af Hamp for omtrent 143 Millioner Franker. - Af raae Faare uld forarbeider Frankerige efter Chaptal for 93 Millioner Frankers Værdie, som forædlet til Varer udgiør en Summa 238 Millioner Franker."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Jfølge samme Forfatter vare 220 Maskiner for Bomuldspind i Gang i Frankerige. Bomulden faaes meest fra Louisiana, Bengalen og Brasilien. De Muhlhauser Fabrikantere især Hr. Oberkemps. have store Fortienester af denne Fabrikations Udvidelse og Forbedring; men ogsaa paa mange andre Steder i Frankerige gives fortreffelige Bomulds spinderier, i hvilke Garnet bringes til en høi Grad. af Fiinhed. – Da Fabrikvæsnet er paa en saa god Vei fremad i Frankerige, saa beskytter ogsaa Regieringen dets fremdeles Opkomst ved et viseligt prohibitivt System og lader sig ikke forstyrre deri ved spidssindige Demonstrationer og Statsbestyrelses Theorier, som kun see smukke ud paa Papiret. Saaledes har en Hr. Basterreche ved Forhandlingen. i de Deputeredes Kammer om det nye Toldsystem, ivret meget mod det nærværende Toldsystem og erklæret det for et Værk af Napoleons Tyrranne og Erobringsyge, og hvorved Frankerige bliver forvandlet til en Nation af Manufacturister; men Hr. Laine de Villelevesqve, Hr. Brigode og flere viste det ugrundede i hans Paastand. Og Kammeret, har ved den nye Told-Forordning taget Hensyn paa Fabrikernes fremdeles Opkomst og Jndførselen af udenlandske Caschemirer Schavls er bleven aldeles forbudt. - Uagtet denne Fabrikvæsnets Tilvært i Frankerige og de Fordele, som den skaf ser Staten klages dog over, at de Tab som Handelen har lidt ved Revolutionen ikke tet lade sig forvinde; den vigtigste af vore Colonier (nemlig Dømingo) sige Censorerne over den Franske Banke, gik forloren for os, den skaffede ved sit Forbrug Frankerig tilforn en umaadelig Fordeel, og i den lange Tid Revolutionen varede ere Handelsforholdenne i mange Lande blevne foranderlige og de forrige udstrakte og fordeelagtige Handelsforbindelser med Levanten ere gaaede over i andre Nationers Hænder. – (Da nu imidlertid de Franske Colonier ere for det meeste tabte; da dette vil blive Tilfældet i Fremtiden saavel med Frankerigs øvrige, som med alle Europæiske Nationers Colonier, og da Handelen har taget en forandret Gang paa Jorden; saa kunne saavel Frankerige som Europas øvrige Stater ikke gjøre andet for enten at beholde deres Penge i Landet, som de have, dersom Amerikas Metalrigdom ikke længere kan komme i deres Hænder, eller for at trække saameget til sig deraf som mueligt, end at søge at bringe deres indenlandske Jndustrie til den største muelige Høide og Fuldkommenhed, saaledes, at den blot holder Skridt med Agerdyrkningen; men ikke at den fortrænger og skader denne, og det eneste Middel til at opnaae dette Formaal er at beskiærme den i sin Opkomst for udenlandsk Concurrence ved et overtænkt og efter Omstændighederne afpasset prohibitivt System.)(Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Ogsaa i Vest-Persien tegner det til at store Uroeligheder ville udbryde, da dets Regent Feth Alp Schach ligger for Døden, og der rimeligen vil udbryde en heftig Krig om Thronfølgen imellem begge hans Sønner, Aly Mirza og Abbas Mirza, hvoraf den første vel er den ældste, men den anden er Faderens Yngling og af ham bestemt til sin Efterfølger. Abbas Mirza er den berømte Persiske Prinds, som har gjort saa overordentlig meget for at indføre den Europæiske Cultur og Krigstugt i Persien. Man siger, at Russerne see det ikke gierne; men at Englænderne ville understøtte ham, og at den Brittiske Expedition til den Persiske Havbugt staaer i Forbindelse dermed, og at de have ifinde at beholde et fast Establissement paa Kysterne af disse Egne. Om Aly Mirza hedder det i Kotzebues Reise til Persien: Den ældste Broder, som behersker nogle Provindser i Syden, er just ikke meget vel tilfreds med dette Valg. Han er en fuldkommen raae og grusom Mand, som finder megen Fornøielse af Henrettelser i sin Nærværelse, af at udstikke Øinene, udrive Hiertet v. s. v. Det er lykkedes ham, at sværte hans Broder hos de fornemste Persiske Familier, hvis Sønner næsten alle løbe i hans Tieneste, og i Særdeleshed at giøre de regulaire Troppers Jndførsel latterlig, ja endog strafværdig, da Omgangen med Europæerne er derved nødvendig, hvilket ikke saa gandske stemmer overeens med den Persiske Religion. Han fortæller dem, at ved de regulaire Troppers Jndførsel bliver Nationalloven fornærmet og at hans Broder ved Omgang med Europæerne snart vil antage deres Sæder, Klædning, ja maaskee endog den christelige Religion, og erholder ved lignende tankeløst Sladder mange Persers Hengivenhed, som rigtignok der hellere føre et dovent Liv end hos Abbas Mirza, daglig exerceere og forrette en disciplineret Tieneste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Den 14de April androg Finance Commissionen i Repræsentanternes Huus i Vashington paa en Bill til at optage et Laan paa 2 Millioner Dollars.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Den 16de Mai indbragte Lord Calthorpe i det Engelske Overhuus et Bønskrift fra Fabrikanterne i Birmingham, angaaende deres nødlidende Tilstand; hvorved Greven af Stanhope foreslog, at der skulde nedsættes en Commission, for at undersøge de Faltiges Tilstand, især i Fabrikstæderne; men hans Forslag blev ikke antaget, ifølge Greven af Liverpools Modbemærkninger; samme Dag tog Hr. Parnell den i Hr. Gratians Navn anmeldte Motion om de Jrlandske Katholiker tilbage. En Oberst Davies Motion om at udnævne en Commission, for at undersøge alle Statens militaire Udgifter, blev forkastet med 125 mod 45 Stemmer. – Den 25de Mai blev paa Hr. Varrenders Forslag bevilget 23000 Mand til Marinen. Huset forvandlede sig paa Lord Castlereaghs Forslag til en Commission, for at forhandle og Civillisten, denne blev ogsaa antaget efter Forslaget til 850,000 Pd. St. for Storbrittannien og 270,000 Pd. St. for Jrland. Billen skal den 19de være passeret Overhuset uden videre Discussioner. – Hr. Brougham har anmeldt i Cancellieretten, at Dronningen af England vil snart ankomme til England. Hendes Staldmester Cava liere Basalli havde forladt hende i Gens, hvor hun maatte opholde sig i to Dage, for at lade sin Vogn reparere; hun havde forkiølet sig meget paa Reisen, over Bierget Cenis. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Paris, skal hun endnu opholde sig i omtalte Stad, og Rygtet og hendes Ankomst til Paris var bleven foranlediget ved Ankomsten af hendes Vogn med en Grevinde Bute af hendes Følge. Fiskerkonerne i Paris havde begivet sig til dennes Boepæl, for at overbringe Dronningen Blomsterboketter, og det faldt vanskeligt at bringe dem ud af deres Vildfarelse. – Det er mærkværdigt nok, at der opholder sig i Jtalien en anden Person, som giør Paastand paa, at bære Navnet af Englands Dronning, nemlig den sidste Stuartske Prætendents Enke, som kalder sig Grevinde Albany og opholder sig i Nærheden af Florenz; hun fører Englands Vaaben paa sin Vogn, giver hver Løverdag Assembleer og iagttager en strengere Etiqvette end der følges selv ved Storhertugens Hof, hun har ingen Sorg ved Efterretningen og Prindsesse Charlottes Død; uagtet hun dog modtager en Pension paa 1500 Pd. St. af den nærværende Regiering; hun seer gammel udJnfantinden Donna Louise Charlotte, en Søster til Hertuginden af Berry og Jnfanten Don Francissco de Paulas Gemahlinde, er den 6te Mai bleven forløst i Madrid med en Prinds, som er bleven kaldet Franz af Assist, Ludvig, Ferdinand og tillagt, Titelen Hertug af Cadix.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
De i Wien forsamlede Ministre have først i det 31de Møde den 17de Mai undertegnet Slutnings acten, som indeholder Resultatet af deres Forhandlinger. Om otte Dage ville Møderne blive aldeles ophævede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Blandinger. J Storhertugdømmet Posen vare tilforn Ulvene blevne saa frygtelige at i Vinterne af 1814 og 15 bleve allene i begge Kredsene Vangrovies og Gue sen 14 Børn et Rov for disse glubende Dyr. Men den ved Enden af Aaret 1815 foretagne Forhøielse af Præmierne for at dræbe dem, har imidlertid sat Grændser for deres Formerelse. Der ere ifølge denne Forholdsregel overhovedet dræbte 615 Stykker, nemlig 50 Stykker i Aaret 1815, 172 i Aaret 1816, 164 i Aaret 1817, 123 i Aaret 1818, og 165 i Aaret 1819, hvilken Ødelæggelse har bevirken at der i forrige Vinter, ikke er forefaldet noget Exempel paa at Mennesker ere bleve sønderrevne af Ulve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
En af de rigste Kirker er sikkert Cathedralen i Staden Charkas i Chili i Sydamerika i Særdedeleshed naar man betænker at denne Stad er liden og har kun 15000 Jndvaanere. Kirkedørren er støbt af Kobber og bedækket med skiønne Zirater. Hovedprædikestolen bestaaer heelt af det reneste Sølv; ligeledes ere alle Biprædikestolene, alle Altere og de uhyre Armlysestager aldeles af Sølv. Lignende Rigdom paa Guld-og Sølv=Sirater have mange Kirker og Klostere i Sydamerika. J et Ronnekløster i la Paz er en Soel af bar Guld, og Diamanter, som staaer paa et 4 1/2 Fod høit Postament af reent Guld. J Hovedkirken er Fronten af Altaret ind til Loftet bedækket med Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
J Syd=Carolina havde for nogen Tid siden en Moder den Ulykke at lade sit Barn falde i en flammende Jld. Ryggen paa den Lille, blev meget beskadiget, hun kastede den i sin Angest hen paa en Hob løs Bomuld, og løb derfra for at søge om Hielp. En Læge var ikke strax at finde, og da hun kom tilbage var Barnet roeligt sovet ind. Da det vaagnede op yttrede det ingen Smerte; hun lod derfore Bomulden ligge uforstyrret paa Legemet og dette faldt efterhaanden af uden at noget andet Lægemiddel var nødvendigt. De Amerikanske Blade bragte dette Tilfælde til offentlig Kundskab, og man benytter siden den Tid hyppigen dette Midde ved svær Brandskade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Paa den Syrmiske Militairgrændse har man gjort Forsøg med at dyrke det Chinesiske Biergriis, som uagtet mere end 3/4 deraf ere ved 2 Forsøg blevne opædte af Jnsekter dog faldt gunstig ud. Udbyttet var mere end 10 foldigt, og vilde naar ved bedre Veirlig alle Axene vare blevne modne, været blevet over 100 foldig. Anslaaer man Høsten kun til 50 Fold, saa er Dyrkningen af den fordeelagtigere end af nogen anden Sæd. Paa et andet Sted fik man af 100 Sædekorn 1 1/2 Lod (Loddet til 600 Korn.)Der skrives fra Plauen ved Havel i Gammel Brandenburg under 9de Mai. Ogsaa her har i denne forbryderiske Tid tildraget sig en oprørende Ugierning, som opfylder hele Omegnen med Afskye Det var just den 4de denne Maaned her det aarlige Krammarked, da et ungt Menneske paa 17 Aar ved Navn Vogt, der tiente her som Karl, og som var født i Nabobyen Voltersdorf, faldt paa det blodige Forsæt, at gaae ud paa et med Rov forbundet Mord, for at udplyndre de Kiøbere, som vendte tilbage fra Markedet. J denne Hensigt gik han med en Øxe ud paa den Voltersdorfske Grund, hvor han skiulte sig i en Landeveisgrøvt, for at lure paa en stakkels Enke ved Navn Thiele, fra Voltersdorf som havde været her med hendes to Børn, en Dreng paa 11 Aar og en Pige paa 8 Aar, og havde af det hun havde sammensparet kiøbt sig nogle Alen rødt Tøi til en Kiole, og var just nu om Aftenen Klokken 5 i Begreb med at vende tilbage til Voltersdorf, men da hun havde forglemt endnu at besørge noget her, saa gav hun sin Søn Tøiet med under det Løfte, at hun skulde snart komme tilbage. Da Børnene kom til det Sted, hvor Vogt laae skiult, styrtede han løs paa Drengen, tog Tøiet fra ham og slog ham i den Grad i Nakken og i Skuldrene, at han strax blev liggende død. Hans Søster søgte i sin Angest at løbe bort; men Vogt indhentede hende noget fra Landsbyen, huggede Næsen af hende, biebragte hende endnu nogle svære Saar, og lod hende ligge i hendes Blod, i den Tanke at hun ligeledes var død, og gik tilbage. Kort derefter mødte Skurken den ulykkelige Moder, for hvilken han søgte at skiule Øxen, en Omstændighed, som hun bemærkede, og giorde hos sig selv Betragtninger over. Nu løb Vogt tvers over Marken til Charlottengaard, som hører til dette Gods, hvor han under alleslagPaaskud solgte Tøiet til Huusholdersken der for Daler og 12 Groschen, og gik derpaa gandske roeligt tilbage her til Markedet, som om intet var passeret, og indkiøbte for Blodpengene en Hue og andre Smaating. Jmidlertid naaede Moderen hen til sine dræbte Børn, hvoraf Datteren endnu levede og som vil sandsynlig endnu henleve et sørgeligt Livsom en elendig Krøbling. Hun anede strax, at Vogt var Gierningsmanden, og da der endnu kom flere Mennesker til, saa blev der saa hurtigt som mueligt sat efter ham; han blev grebet paa Markedet, og bragt paa den Herskabet tilhørende Gaard til Arresten. Da der just iblandt flere Fremmede fra Brandenburg var Hr. Hofretsraad Gieseke, saa tog han strax Vogt i Forhør, ifølge Herskabets Anmodning. Morderen tilstod sin Forbrydelse, og er herpaa afleveret til Stedets Jurisdiction, til videre Behandling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Paa Jsle de France har den smitsomme Sygdom ophørt, som blev bragt dertil med et Skib fra Ceylon, og som bortrev henimod 6000 Mennesker, Derimod var der udbrudt en smitsom Sygdom paa Øen Bourbon, hvoraf allerede flere hundrede Mennesker vare døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Jndenlandske Efterretninger. Natten imellem Løverdag og Søndag Kl. 2 afbrændte Hovedbygningen af det fordum som Vertshuus kaldte Tagenshuus, i Falconeeralleen, nu som Lyststed, tilhørende Hr. Grosserer M. Fonnesbech. Til Udhusene naaede Luerne ikke. For omtrent 30 Aar siden overgik Tagens-Huus samme Skjebne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Det usædvanlige skiønne Veir i Pintsebelligdagene havde, især anden Pintsedag, udlokket den halve Deel af Kiøbenhavns Jndvaanere til Charlottenlund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Man faae Mennesker af alle Stænder, Aldere og Kiøn, tildeels i al deres Pragt og Herlighed, drage derud til Vogns, til Hest og til Fods. Den ny Vei igiennem Skoven er et meget nyttigt Arbeide, og som, naar den om et Par Aar bliver ret sammen kiørt, vil blive behagelig saavel for Kiørende og Ridende som Gaaende. Veien begynder, som forhen, ved Jndkiørselen forbi Slotsforvalterens Bolig. Saalangt denne strækker sig er Veien brolagt, det øvrige er Steen og Gruusfyldt. Veien gaaer i lige Linie op til Slottet, hvor den til høire Side bøier af af Christiansholm, hvilket Stykke er ganske færdigt, og til Venstre til Bernstorffs Allee, hvilket Stykke endnu er ufuldendt. Alle Biveie til Skoven over Grøfterne ere opførte af hugne Quadersteen og ved Fordybningerne ved Siden af Veien er, hvor det har syntes at være nødvendigt, satte stærke Egetræes Rækværker. J Skoven er efter høie Vedkommendes Tilladelse opslaaet fom Telte, hvori beværtes med alle Slags Forfriskninger. – Charlottenlund kaldtes fordum Gyldenlund. Efter Prindsesse Charlotte Amalia, som undertiden valgte det til Sommerophold, skal det have faaet Navnet Charlottenlund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Mariboe den 15 Mai. En forhenværende Gaardmand i Vesterskiørringe, under Grevskabet Christianssæde, fik netop Christi Himmelfartsdag det fortvivlede Jndfald at hænge sig selv. – J Aftes blev en Gaardmand fra Engelstofte saa voldeligen overfalden tæt ved Mariboe, uden for Østerports Bom at han, efterat have faaet 3 Saar i Hovedet, faldt i Besvimmelse, saa at den herværende Stiftsphysicus maatte ile ham til Hielp. Ligeledes fandt ogsaa igaar 8 Dage om Aftenen nogle lapsede Drengestreger Sted ved Vesterport imellem en Skoemager= og Snedkersvend.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Væddepløining til Efteraaret. J forrige Maaned blev, efter Landhuusholdningsselskabets Foranstaltning, foretaget Forsøg med forskiellige Plove med og uden Hiul. Endskiønt et saadant Forsøg ikke kan afgive aldeles uomtvistelige Resultater, saa kommer man disse dog derved stedse nærmere. Den beileyske Svingplov (den nyeste Engelske Plov uden Hiul, som i England ansees forden bedste, og hvoraf saavel Agerdyrknings-Selskabet for Kiøbenhavns Amt, som Landhuusholdningsselskabet, i Aar har uddeelt adskillige Stykker, vandt ogsaa ved disse Forsøg Fortrinnet. Da Prøvepløiningen var til Ende, fattede de Tilstædeværende den Beslutning, at giøre et Sammenskud for dermed at anstille Væddepløining, den første til næste Efteraar, og Landhuusholdningsselskabet har ligeledes bestemt en Sum til Udførelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Jfølge heraf bekiendtgiøres, at der til næste Efteraar vil blive foranstaltet en Væddepløining i Nærheden af Frederiksborg. Fire eller fem Præmier fra 10 til 50 Rbd. uddeles som Belønning for bedste Plovkarle, enhver Bonde eller Tienestekarl, som selv medbringer Heste og Plov, kan tage Deel i Forsøget, hvortil dog blot Plove uden Hiul gives Adgang. Det nærmere om Tid og Sted skal 14 Dage i Forveien vorde bekiendtgjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
J det Kongelige Landhuusholdningsselskab den 13de Mai 1820.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Litteratur. Sturlunga Saga, 2det Binds sidste Afdeling, som indeholder biskop Arne Thorlak sens Historte med Fortale paa Dansk og Jslandsk, saavelsom Register til hele Værket, har paa det Jslandske litteraire Selskabs Bekostning, nyligen forladt Pressen. Prisen for denne Afdeling 24 3/4 Ark stor, er 1 Rbd. 80 sk. paa Trykpapiir og 2 Rbd. 48 F. s. paa Skrivpapiir. Den kan, saavelsom de 3 foregaaende Afdelinger eller Bind, erholdes tilkiøbs, enten hos Studiosus philosophiæ Th. Gudmunsen, paa Regentsen, 4de Gang Nr. 12, eller i den Gyldendalske Boghandling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
De Deputerede for Finantserne have under 12te d. M. udstedt følgende Bekiendtgiørelse. Hans Majestæt Kongen har under 26de forrige Maaned, paa vor allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst resolveret saaledes: "Vi bemyndige allernaadigst Vore Deputerede for Finantserne, til at foranstalte det Fornødne til Jnddragelsen af den endnu i Omløb værende Skillemynt paa 1 Skilling forhenværende Dansk Courant eller 1/2 Rigsbankskilling." J Overeensstemmelse hermed blive bemeldte til 1 Skilling Dansk Courant stemplede Kobberpenge, der nu giælde for 1/2 Rigsbankskilling indløste, i Kiøbenhavn ved Nationalbanken, og i Provindserne ved Amtstuerne, naar Jhændehaverne af bemeldte Skillemynt indlevere den paa benævnte Steder inden dette Aars Udgang, fra hvilken Tid den ansees som aldeles sat ud af Circulation.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Kiøbenhavns Børs den 26. Mai. Cours. Hamb. 2 M. 251, a vista 254. Amsterd. 2 M. - , a vista,. London 2 M. -a vista . Paris 2 M. - Spet. 255. (Den 26 Mai 1819, 220.) Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 a 6 s. (Jfior 13 Rbmk. 2 1/2 3 s.) Oblig. 71 1/2. (Jfior 73 3/4) Norske Rigsbanksedler 17. (Jfior 16 1/2.) Svenske Sedler 58 s. Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Kiøbenhavns Torvepriser, den 25. Mai 1820. Rug, Tdn. 4 Rbdlr. - Mk. a 5 Rbd. - Mk. Hvede, Tdn. 7 Rbdlr. 3 Mk. a 9 Rbd. - Mk. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. a 6 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 5 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 2 Rbd.; Mk. a 2 Rbd. 5 Mk. s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Beltpassage. Fra den 25de til den 28de Mai ere udreiste: Til Fyen. Major Nüshorn med Søn. Handelsmand H. P. Petersen. Skolelærer Gehl. Skolelærer og Kirkesanger Groth. Discipel Paludan. Raadmand Martens. Jomfrue Hauschildt. Handelsfuldmægtig J. Siegerit. Handelsbet. J. Lazarus. Madam Smauch. Madam Brønniche. Cand. pharm. A. Madsen. Jomfrue H. Fereni. Student F. C. Knutsen. Propriet. C. Mørck. Madam Stub, Møller, E. Nissen, Professor ved Universitetet F. Magnussen. Jomfrue C. Holst. Discipel J. F. Holst. Hr. Palle Bang. Jomfruerne Bang, Krüger og Teytand. Til Sielland, Kiøbmand Münch. Student W. Esmann. Kapitain H. C. v. Rosenørn. Student Theol. Smidt. Lærredshandler S. Rose. Oberst og Ridder Clausen. Ritmester Kyhl. Handelsmand J. Figgen og J. J. Fresen. Forpagter Schau og Kone. Lieutenant og Conf. Betient Rasmussen. Oberkrigskommiss. Baron Lillienkrone. Ritmester v. Quaalen. Oberst v. Thienen. Stabs-Dyrlæge Lund. Farvers. J. Ziegler og Søster Jomfrue C. Ziegler. Madam Thorberg og Datter Jomfrue J. Vinauze. Stud. Theol. P. C. Larsen. Mad. A. Dehn. Kiøbmand J. Jstal. Oberst og Toldkasserer Bülow. Prøve Prokurat. A. O. Winther. Brændeviinsbrænder N. Engberg. Cand. Theolog. Sørensen. Forpagter L. F. C. Engberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
AVERTISSEMENTS. Ved Proclamaer, som ere læste inden den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Slagelse Byetingsret ere Arvingerne saavelsom Creditorerne, i efternævnte Stervboer under denne Kiøbstæds Skiftejurisdiction, nemlig: a) efter afgangne Meelhandler Frederik Bøgvad, b) efter afgangne Bager Johan Gotfried Ernst Heinrich med 12 Ugers Varsel indkaldede til for nedentegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 28de Mai 1820. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn samt inden Slagelse Byetingsret er Creditorene i Kiøbmand Georg Wilhelm Blumenthals Fallitboe, med 12 Ugers Varsel, indkaldede til, for nedentegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtkiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 28de Mai 1820. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
At afdøde Bye- og Herredsfoged Borrings Dødsboe den 24de dennes er optaget til Slutning, det undlader jeg ikke herved til Creditorernes og Arvingernes Efterretning at bekiendtgiøre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskiøre den 27de Mai 1820. Jahnslan¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og indsendt til Læsning ved Lands-Overretten, er Arvingerne efter afdøde Fæstegaardmand Søren Jensens og Huustroe Ane Nielaus Datter i Hallensløv med 12 Ugers Varsel indkaldte at melde sig og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes er Stervboets samtlige Credi tører og Debitorer indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel, de første for at legitimere deres Fordringer og sidste for at betale det de til Boet ere skyldige. Løve Herredscontoir i Tjørnlunde den 28de Mai 1820. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Mandagen den 5te Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Slagelse Raadstue offentlig Licitation over en Hovedreparation som i indeværende Sommer skal foretages paa de Kongelige Port-Consumtions boder her i Byen, efter Conditioner og Overslag, som findes til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 29de Mai 1820. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-05-30
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Nestved. Dagleier Jens Jensen her af Byen, blive herved indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden 12 Uger fra Dato. Nestved den 27de Mai 1820. M. S. Schønheyder.