Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Maribo Amts oekonomiske Selskab. Denne Forening har allerede virket saare meget godt ved i forskjellige Retninger af Landbruget at understøtte og opmuntre Næringsfliden paa Lolland og Falster, ved at forene et stort Antal af disse Øers meest intelligente Landmænd til fælleds Samvirken og ved den herved fremkaldte Jdeendvexling at berige Medlemmerne med Erfaringer og Kundskaber i de til deres Erhverv henhørende Gjenstande. Jmidlertid har Selskabet især faaet Krav paa en mere almindelig Opmærksomhed ved en gjennemgribende Forandring i dets Organisation, som efter foregaaende Forhandlinger blev indført ved en Generalforsamling i sidst afvigte Efteraar. Derved blev Selskabet deelt i 3 Sectioner efter Stiftets 3 Districter (Lollands østlige og vestlige Halvdeel og Falster); disse Sectioner holde under Ledelse af Districtscommissairer bestemte Møder i hvert District for at forhandle de enkelte Gjenstande for Selskabets Virksomhed i enhver Egn, og for samtlige Medlemmer holdes i Saxkjøbing en Generalforsamling hvert Efteraar til Afgjørelse af de oekonomiske Sager og andre Selskabsanliggender og et Møde hvert Foraar, som udelukkende er bestemt til gjensidig Meddelelse af Erfaringer og Kundskaber, i hvilket Øiemed forskjellige Comiteer bleve udvalgte for at udarbeide eller fremkalde Afhandlinger over Gjenstande af almindelig Vigtighed og Jnteresse for Selskabets Medlemmer. Jfølge denne Forandring, afholdt Selskabet sit første Foraarsmøde i Begyndelsen af sidstafvigte Martsmaaned. En meget talrig Forsamling havde indfundet sig og der blev oplæst 5 Afhandlinger: af Hr. Kammerraad Friderichsen om Halvbrak, af Hr. Forpagter Fibiger om de forskjellige Høstmaader, af Hr. Proprietair Tesdorpf en Besvarelse af det Spørgsmaal. Kan det betale sig at fodre Køerne med Korn eller ikke, af Hr. Forstcandidat Holten om skadeligt Vands Afledning, og af Hr. polytechnisk Candidat Carlsen om Forbrænding samt om de forskjellige Brændematerialiers Hedeevne og Værdie. Alle disse og flere dermed i Forbindelse staaende Gjenstande bleve ved Samtaler drøftede af de Tilstedeværende, som Alle vare enige i den Erkjendelse, at dette Møde havde været i høi Grad interessant og lærerigt. De fire førstnævnte Afhandlinger ere senere paa Forretningscommissionens Vegne udgivne som Manuskript for Medlemmerne af Hr. Lehnsgreve Knuth til Knuthenborg, og da vi troe, at det baade vil være nyttigt og lærerigt i en større Kreds og tillige bidrage til Selskabets Tilvæxt, meddeele vi idag med Forfatterens Tilladelse Hr. Kammerraad Friderichsens Afhandling, der, efter de af Udgiveren tilføiede Bemærkninger, bærer et tydeligt Præg af Sagkundskab og vakte saa meget større Opmærksomhed, som Forfatterens Dygtighed i at benytte Skarificatorer (Langjernsplove) og andre vel construerede Agerdyrkningsredskaber er almindelig anerkjendt. Om Halvbrak. Lige saa vist som Vintersæd i Almindelighed for vor Provinds maa ansees som Hovedsæd i vort Alvsbrug, ligesaa afgjort er det, at Jorden med Brakning forud maa være vel behandlet, om Vintersæd efter de almindelige Forhold skal lykkes. – Man kan vel antage det Forhold som almindeligt, at 1/2 Deel af et Avlsbrugs under Dyrkning værende Jorder blive brakkede og nedlagte med Vintersæd, snarere mere end mindre, og saaes nu andre med Vaarsæd, blive ikkun igjen tilbage, Dele til Høe og Græsning; og da man ikkun faa Steder heri Landet er forsynet med tilstrækkelig Eng til Høeslet, bliver første Aars Kløver gjerne bestemt og anvendt til Slet, til nødvendigt Vinterfoder for Creaturene. Der bliver altsaa et altfor lidet Areal tilbage til Græsning for en efter Alvsbrugets Størrelse passende Besætning. For tildeels at afhielpe denne Trang til Græsning, betjener man sig paa flere Steder af Halvbrak og af benytter saaledes dette Areal til Græsning i Forsommeren, indtil Kløveren bliver slaaet og Høet bjerget, hvorved man faaer et større Græsningsareal til Raadighed.