JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Tyrkiet. Fra Constantinopel skrives under 25de November: "Vicekongen af Ægypten begynder nu at udvikle sine Uafhængigheds Planer. Den imod Syrien under Jbrahim Pascha skikkede Expedition, synes at være Tegnet paa et formeligt Brud mod Porten, da man her aldeles misbilliger den, og der er afgaaet den bestemte befaling til Vicekongen, at indstille sine militaire Rustninger, og at reducere sin Armee til det Antal, som efter truffen Overeenskomst engang er bestemt til Landets Forsvar. Men man erfarer, at Mehmed Ali, istedetfor at formindske sin Armee, vedbliver at forstærke den, og man ahner derfor intet godt. En Expres er afsendt til Sultanens Agent i Kairo, for at denne kan advare Vicekongen, og tilføie den Trudsel, at naar Formaninger ikke ville frugte, vil Porten gride til strænge Forholdsregler, for at opretholde dens Authoritet. Der træffes ogsaa virkelig i Constantinopel store Anstalter til en Sø og Land Expedition, som man troer er bestemt mod Vicekongen, skjøndt der hviler et hemmelighedsfuldt Slør over dens Øiemeed. Det er ikke let at indsee, hvad Porten vil vinde ved at bekrige Vicekongen, og derved vove dens endnu svage Kræfter i en Kamp, hvis Udfald er meget tvivlsomt, tilmed er Ægyptens Stilling for Tiden saaledes, at det med eller uden Mehmed Ali, trods Portens OverHerredømme, sildigere eller tidligere maae bliver afhængig. (Hamb. v. Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Blandinger. Den nylig afdøde Fyrstinde Lowitz var en ved Skjønhed, Aandsdannelse og Characteer udmærket Qvinde. Ofte havde hun været Polens Skytsengel, og siges saaledes allerede at have frembragt en betydelig Gemytsforandring hos hendes Mand, nu afdøde Storfyrst Constantin. Hun havde nu Haab om at blive Moder. Flere Gange havde hun erklæret, at den polske Revolutions første Aarsdag vilde vorde hendes Dødsdag, og hun endte virkelig, under usigelige Smerter, sit unge Liv afvigte 29de Novbr., netop Aarsdagen efter at hendes Landsmænd, dem selv til liden Baade, afkastede det russiske Aag. Hun har vistnok ikke dandset paa Roser!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Breve fra Pernambucco af 18de November tale om meget alvorlige, der udbrudte Uroligheder, som gik ud paa at mishandle Portugiserne. Ved Skibets Afgang raste Jldløs i Byen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Den lille Hertug af Bordeaux skal nylig være styrtet med Hesten og have brækket et Been.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
J en engelsk Kuldgrube ere 28 Mennesker nylig omkomne ved en Gas-Explosion De meest anseete Medlemmer af de amerikanske Frimurer-Loget have besluttet at ophæve Frimureriet i hele Amerika. Uden at miskjende, hvad Frimureriet i sin oprindelige Reenhed, muligen kan have virket for Friheds og Humanitets Fremspiren i despotiske Stater, erklære disse Mænd aabenhjertigt: at det i alle frie Lande, hvor Videnskaber og Konster blomstre, nu er blevet en van treven Plante, der kun yder faa Frugter og, ligesom alt andet Legetøi fra Nationernes Barndoms periode, ikke fortjener at bruges af vor Slægt eller dennes Efterkommere. R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Jndenlandsk. J Dagen No. 311 læses: "Under Titel af: Frimodige Yttringer om den danske Stats Toldvæsen af Peter Worm, Sognepræst for Hyllested, og Rosmus i Aarhuus Stift, trykt i Aarhuus 1831. 41 Sider, er for nogle Maaneder siden udkommet et lille Skrift, der indeholder adskillige Paradoxer, blandt andre den, at alle Toldembedsmænd og Betjente kunde undværes og Staten derved aarlig spare henved en Million. Medens Captain Bloms Skrift sætter saamange Penne i Bevægelse, er det høiligen at undre over, at Jngen hvæsser sig mod denne Pjece, der synes endnu mere at opfordre til Gjendrivelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Et Par Forældre i Randers har i disse Dage havt den Hjertesorg, at miste en vakker Dreng paa 8 Aar, der den 7de De, om Morgenen frisk og rask forlod dem, for at gaae i Skole; men savnedes siden, indtil man anden Dags Eftermiddag fandt hans afsjællede Legeme i Vandet ved Tørvebryggen, hvor ogsaa hans Bøger tidligere vare blevne fundne paa en af Kaagene. Er den tilbageblevne Børneflok end stor, er det tabte Barn jo dog altid det kjereste, 1 R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Kjøbenhavns Børs, den 2 Januar. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 212. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 148 1/2 a 14 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdl. Rigsg 44 a 44. Rbs. Tegn. 4 pCt. kongl. Oblig u. R. 89 a 89 1/2 Rbdlr. Sedler. 184 a 84 1/2 i Banco. Nationalbank-Obligationer 4de Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 107 1/2 a 108 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Kjøbenhavns Havnepriser den 31. Decbr. Rug 5 Rbd. - Mk. - s. A - Rbd. - Mk. - s. radet Byg 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - sk. Havre 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Døde. Kjøbenhavn: Etatsraad og forhenv. Contoirchef under Generalitetet J. Hedegaard; Enkefrue Overkrigscommissairinde Kemp. Gisselfeld, Jomfr. EM. Betzer, 17 Aar. Kolding; Major af Veicorpset, Niels Wilhelm v. Stockfleth. Svendborg, Kjøbmand og eligeret Borger J. M. Krøyer. Middelfart. Caroline Georgine Didericke Zeuthen, fød von Støkken, 53 Aar, Aarhuus, Fru Dorothea Sophie Lindhard, fød Sommer, 57 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
AVERTISSEMENTS. Gammelt Guld og Sølv kjøbes og betales E. J. Brinch, til de høieste Priser af Guld= og Sølvarbeider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
At jeg Undertegnede for en Tid siden har etableret mig her i Byen, men ei gjort samme offentlig bekjendt, er en Følge af idelig gode Bestillinger og tilstrækkeligt Arbeide. For dem som endnu ei ere komne til Kundskab om min Nedsættelse, saavelsom for det hele ærede Publicum, anbefaler jeg mig herved med mit Arbeide, hvilket jeg saa billig som mulige og redelig vil yde Enhver. Det bemærkes at gammelt Guld og Sølv kjøbes af mig, delst til de laveste Priser; dog befatter jeg mig ikke med at kjøbe af mistænkelige eller uberettigede Personer. Thisted den 10de Januar 1832. L. Heltt, Guldsmed, boende hos Hr. Snedkermester. Rosenberg paa Storegaden. Schemata til Af= og Tilgangs-Lister oper Kyst-Militsen, faae her i Officinet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Da flere af Dhrr. Landmænd i denne Tid have anmodet mig om Efterretning om de i Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Oldenburg, indtræffende Heste- og Qvægmarkeder, saa opgives samme i den i Hamburg udkomne Gemeinnutziger Almanach für 1832, paa følgende Steder saaledes: J Altona den 9de April, 25de Juni, 10de Septbr. og 10de Decbr. Apenrade har 2 Qvæg- og Hestemarkeder, den 16de Juli og 22de October. Bramstedt 2 Qvæg og Hestemarkeder den 25de April og 12te October. J Crempe 2 Oxer, Heste og Krammarkeder; den 28de, 29de og 30te Marts, og den 24de, 25de og 26de Octbr. Delmenhorst, 4 Qvæg-Markeder, den 25de Februar, den 25de April, den 18de Juni og 22de September. Eimsbüttel, Kram- og Qvægmarked den 16de Juli. Elmshorn, den 15de Marts, 25de Juni, 21de September og 1ste October. Eppendorff, Qvægmarked den 4de Junii. Flensborg har Qvæg og Hestemarkeder den 26de og 27de Marts, samt 30te Octbr. Glückstadt, et Oxemarked den 16de Octbr. J Horst 2 Krame, Heste- og Oxemarkeder den 12te Ap. og 16de Octb. Jtzeboe 2 Hestemarkeder den 22de Marts og 1ste Septbr. samt Qvægmarked den 28de Octbr. Kellinghuusen, Træe, Qvæg, Heste- og Krammarked, den 9de og 10de Mai, og Hestemarked den 22de Junii. Kieler Omslag er den 6te Januar. Meldorff, den 9de April og 14de Septbr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Oldeslobe, 3 Qvæge, Heste og Krammarkeder den 16de April, den 25 Juni og 10de September. Ottensen, 2 Kram= og Qvægmarkeder den 25de Juni og 22de Aug. Tøndern, 2 Qvæg- og Hestemarkeder, den 4de Aug. og 4de Septbr. Uetersen, Qvæg- og Krammarked den 21de April Hestemarked den 26de Juli, og Oxe og Kram marked den 20de Oct. Wandsbeck, 4 Kram Qvæg- og Hestemarkeder, den 9de og 10de Mai, den 17de og 18de Juni, den 27de og 28de August, samt den 22de og 23de October. Wilster, 2 Hestemarkeder den 4de Januar og 30te Juli. Joh. S. Lund. Tille til Thisted Amtsavis og Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriske Tilskuer. No. 4.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Onsdagen den 11te Januar. Ao. 1832.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Blandinger. Blandt de ulykkelige Constitutionelle, som tilligemed Torios nylig bleve skudte i Spanien, var ogsaa en Engelænder; de spanske Embedsmænd have nu udleveret hans Liig til den engelske Consul i Gibraltar; – men Livet kunne de ikke gjen skjænke den Døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
J Engelland er man nu kommen til Kundskal om, at de fra Bibliotheket i Paris røvede Mynter, er solgt til engelske Elskere af Antiqviteter. Jfølge et keiserl. Ukas, foregaaer en Forandring med de militaire Colonier i Rusland, hvorved de coloniserede Batailloner ophæves; Colonisterne, der skulle tjene som Reserve, erholde Navn af "agerdyrkende Soldater." og deres Bolig skulle tjene til bestandigt Cantonnement for de Tropper, som Keiseren forlægger dertil, og Overbestyrelsen over alle Colonier anbetroes en General.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
J det belgiske Deputeredeskammer er det antaget, at Hæren skal formeres til 80,000 Mand, og en ny Recrutering paa 12,000 Mand for Aaret 1832 finde Sted. (Hamb. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Fra Berlin meldes, at begge de der værende Cholerasyge, og en dito værende Patient, som var bleven syg den 29de December, vare alle helbredede. J Breslau vare den 29de Decbr. 2 Jndividuer angrebne deraf. J Prag synes Cholera at være slem nok, da der til den 25de December om Middagen vare 74 igjen angrebne, 1 helbredede, 35 døde og 22 tilbage; i det Hel angrebne 294. J Wien var den 24de Decbr. 1 Person igjen angreben deraf, den 25de Een, og den 26de To; de Syges Antal 16 Den 25de Decbr. om Morgenen vare i det Hele i Sunderland 525 Personer angrebne af Cholera deraf 195 døde. J Newcastle er i det Hele 210 angrebne, deraf 77 døde, tilbage 40. H. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Jndenlandsk. Fra Jtzehoe skrives under 31te December: Saaledes som der smugles her, kan man ikke gjøre sig noget Begreb om, Egnen her egner sig særdeles dertil, og det skeer med Baade og Vogne, der ere bemandede med 8 a 10 Mand. Det gaaer saavidt, at Smuglerne ordentlig paatage sig af Risico og levere Varene frit til Stedet hvor man ønsker dem. Dette Uvæsen vil ikkun kunne hæmmes ved de kraftigste Forholdsregler fra Regjeringens Side eller ved Nedsættelse i Tolden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Prinds Emil med 40 Curasserer har i 8 Dage lagt i Qvarantaine her, fordi de kom fra Altona. Han marscherede herfra i Tirsdags.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
J Weile Avis læstes nylig følgende Spørgsmaal: J hvilken Lov hjemles Toldbetjente Ret til at ligge i Afstand fra hinanden i Mulm og Mørke paa Landeveie, og standse de Reisendes Vogne? Er det Pligt for de Reisende at holde stille, fordi Personer, der kalde sig Toldbetjente, producere Noget, de kalde et Toldtegn, og som det er umuligt i Mulm og Mørke at kunne see? Var det ikke tænkeligt, at Stimænd, Røvere eller Banditer misbrugte den Autoritet, hvormed de virkelige Kongelige Toldbetjente ere forlenede? Hvem indestaaer eller kan indestaae for de Følger, der kunne flyde heraf, naar Fruentimmer eller svagelige Reisende paa slig en Maade ved Nattetide anfaldes paa den fredelige Landevei, Disse Spørgsmaale ønskes besvarede af en Mand, der med Agtelse for Loven forbinder Agtelse for sine Medmennesker
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Høiesteret har dømt en Person i Salling til 8 Maaneders Forbedringshuusstraf for utilbørligt Forhold mod sin Fader, og en anden Person, ved Navn Walstedt, til 1 Aars Forbedringshuusstrafor uchristelig og tyrannisk Behandling mod sin Hustrue. (Ah. Av. Ringkjøbing, den 30te Deth. Foruden Konen som døde i den Gaard, hvor Toldvæsenet confiscerede Brændeviinstøier, fik en gift Datter af hende saadan Rørelse at hun ligeledes døde, og en anden ugift Datter ligger Døden meget nær. – J Søndags hortes her en stærk Torden i det Fjerne, som om det kunde været Kanonskud. Ah. Av Den nærværende Trompeter for de secteriske Skjændegjæster har fremkaldt en ny Proces af det forargelige Slags, og hvad der endnu er mere af beklage, (haabentlig dog kun for en Tid!) standset en retskaffen Præst i hans af alle Retskafne hæderlig paaskjønnede Virksomhed for den christelige Cardinaldyd Godgjørenhed. Det kongel danske Cancellie har nemlig under 10de f. M. befalet Pastor Visby, at fralægge sig de imod ham af Magister Lindberg fremførte beskyldninger." Disse bestaae blandt andet i, at Hr. Visby i sit Tidsskrift for practisk Christendom har talt saa bespotteligt om Gud, at Haarene maae reise sig paa Hovederne af Forfærdelse over de gruelige Ord. Af hvad Natur disse haarreisende Bespottelser ere. kan man slutte deraf, at Hr. Magisteren characteriserer Pastor Visbyes hæderlige Bestræbelser for de Ulykkelige saaledes: "den megen Kjærligheds-Tale vil Diævelen gjerne høre. (Ved en saa ugudelig Tanke kunde Haarene snarere reise sig!) "Med Rolighed. - siger Hr. Pastoren, idet han tager Afskeed med Læserne af Tidsskriftet, som han under slige forstyrrende Omstændigheder indtil videre har tabt Lysten til at fortsætte seer jeg Domstolenes Bestemmelse imøde. Jeg kan ikke glæde mig til nogen Hævn over en Mand, der visselig maa være meget ulykkelig, allerede ved det Sendelag, der besjæller ham. Magister Lindberg henregner mig til Christendommens Fiender, nu vel! jeg vil tilstaae: der er en Christendom, hvis Fiende jeg er og aldrig skal aflade at være. Det er den Christendom, som i ham selv har fundet en saa høirøstet Forsvaret: den Christendom, der i de senere Aar har vakt saa usigelig Forargelse i vor fredelige Kirke, som har afstedkommet Splid og Kiv og Trætte, og megen ond Handel. Jeg er en Fiende af den Christendom, hvis Frugter vise sig i Had, Forfølgelse og Bitterhed, en Fiende af den Christendom, som ei alene selv intet Godt har at fremvise, men endog kalder Andres gode Gierninger Diævelens Værk Skal det være Christendom, hvad Lindberg udgiver derfor, og skulle Christendommens Frugter ikke være andre end de, som den har baaret hos ham selv og hos det Partie, hvis Ordfører han er - saa er jeg ingen Christen, saa ønsker jeg heller aldrig at blive det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Den samme Hr. Magister Lindberg, som nu i flere Aar har villet lære os, hvorledes vi skulle tænke, tale og handle, for at kunne være værdige til Navn af Christne, har ogsaa faaet ny Navnkundighed ved en Proces med Hr. Bogtrykker Jørgensen, der efter den Fremstilling, som læses i Nyeste Morgenpost, ikke gjør hans Redelighed synderlig Ære. Sagen angik en Fordring af 72 Rbd. 3 Mk. 1 s. for Trykningen af de to første Hefter af Maanedsskrift for Christendom og Historie" m.m., og ved Gjeldscommission er Hr. Magisteren bleven dømt til at betale ei alene Fordringen og Sagens Omkostninger med 3 Rbd. 59 s. Sølv, men endog nogle fornærmelige Udtryk mortificerede. Disse indeholdt beskyldning for: "at Jørgensen maatte have benyttet hans Fraværelse i Jylland til at bruge hans Navn, hvilket imidlertid ved Magisterens egen Haandskrift modbevistes. H. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
J denne Tid existerer der en Avisfeide i Aarhuus mellem Hattemager Hirsch og en Annonym, angaaende huns eneste Vandtætstivning Under Rubrikken: "Rapper til Mossis Navnløs " læses Følgende i No. 2. - En snavs Personage maa Han være, da han ikke tør være sit Navn bekjendt, og jeg skjøtter ikke engang om at vide det. Snak Han kun væk; hverken jeg eller Nogen bryder sig om hans Vaas. Jeg har aldrig sagt at min Vandtætstivning er bedre end alle Andres, men at den Slags jeg bruger, er den eneste her i Landet, og at mine Silkehatte ere bedre end alle de som gjøres af Fuskerne. Forresten pas Han Sit og lad mig passe Mit, og busk paa hvad jeg engang for nogle Aar siden skrev i Avisen til en ligesaadan Person som Han: Dummer Esel, Du Lasset mich in Ruh. Kümre Dich um denne faule Sache, Und nicht vie ich meine Hute mache. Herpaa har en tredie Mand indladt sig i Sagen, og indsendt til Aarhuus Avis følgende Opfordring til Hattemagerlauget i Aarhuus"Op. Mestere og Svende, tager Søndagskjolen paa, og drager i Pomp hen paa det lille Torv, løfter Joseph Hirsch op paa Eders Skuldre, og udraaber ham, den eneste Vandtætstivningsfabricant, til Eders Laugspoet og Æresmedlem, og hæng til en evig Erindring hans delige tydske Mestervers under Glas og Ramme op paa Eders Laugshuus til et uforgængeligt Minde om hvor drabeligt han forsvarte sin og Laugets Hæder i Aaret 1832.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
J det Holsteenske blive nu Heste, som skulle have tjent til Remonte for det holsten-lauenborgske Forbunds Armee-Contingent, solgte ved offentlig Auction.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
No. 5. Ao. 1832. Lle anna Kongelig allernaadigst privilegerede og Avertissemennende, Amtvavi. eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Søndagen den 15 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
Post-Efterretninger. Preussen. Fra Berlin skrives under 7de Januar: "Hvor fornøiede vi ogsaa overalt modtage det ny Aar, saa er der dog desværre liden Sandsynlighed forhaanden, at det vil bringe os den længe forventede Fred; meget mere synes alle Tidens Aspecter at forkynde en alvorlig Krig. Keiseren af Rusland ventes hertil i Marts Maaned; den hedder at han vil tage Veien over Warschau. Da Qvæstionen: om Holland og Belgien skal vedblive at være Tvistens Æble for Europa, vil til den Tid være afgjort, saa kan man, i Tilfælde af et ugunstigt Udfald, slutte sig til Øiemedet af dette os tiltænkte hvis Besøg. Den bekjendte Professor Raumers Erklæring, at han ikke veed, paa hvad Maade Jndholden af Ansøgning om Afskeed, og sammes Grunde, er kommen i allgemne Zeitung, har i Berlin næsten opvakt ligesaa stor Sensation, som Brevet selv, hvori der klages over den trykkende og illiberale Censur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
Polen. Fra Posen skrives under 31te Decbr.: Endskjønt vi kun boe 9 Mile fra den polske Grændse, saa vide vi dog der saalidet, af hvad der foregaaer, som om Polen laae i Maanen. Gravens Stille har leiret sig over det hele Land, og bringer selv de laveste Stammer til at forstumme. Fra Tid til anden indtræffe vel Reisende fra Warschau hertil, men de vode neppe, at meddele os nogen Kundskab om de derværende Forhold; hvad vi imidlertid høre af dem, beviser eensstemmig, at Polen maa bøde haardt for sin Revolution. De Reisendes Udsagn stemme ogsaa overeens i, at den russiske Regjering vil forlægge saavel det lithauiske som polske Universtret til andre Steder, hvilket er mindre gunstige for revolutionaire Bevægelser, end Wilna og Warschau, man taler og Kjow og Grodno; de fleste Warschauer Professorer ere afskedigede, og det uden Pension; paa samme Maade skal Regjeringen have ifinde at gaae frem med det i Wilna. Naar disse Foreningspuncter aldeles ere berøvede Landets Ungdom, saa vil det Forlangende at reise i Udlandet miste al Modvægt; og formodentlig vil der udkomme en befaling, som forbyder unge Mennesker at reise til Frankerig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
Fra Krakau skrives der: "Man ville meget tage Feil, hvis man troede, at vores saakaldte Fristat er en fri Stat; nei, dette er kun en tom Formalitet; vor Skjæbne er meget mere bundet til Kongeriget, der maa man søge Thermometret, for Frihed; man troer ogsaa at Russerne, selv naar Forevendingen de revolutionaire Bevægelser. - er hævet, vel alligevel vil søge at beholde Magten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
Engeland. J London vare Cabinets Forsamlingerne igjen i fuld Gang, Grev Grev og Lord Palmerston havde havt en Forsamling med den russiske Gesandt; men Resultatet deraf var ikke bekjendt. Med Hertugen af Wellingtons Tilstand synes det bestandig at forværre sig, og man anseer ham for at være meget syg Jfølge en Skrivelse fra Lord Melbourne til Lordlieutenanten af Grevskabet Nordfolk, tilstaaes en Belønning af Regjeringen til dem, der opdage Mordbrændere, og der loves ogsaa Benaadelse for den Medskyldige, naar han ikke et Hovedophavsmand dertil; man nærer imidlertid den Overbeviisning at det er Arbeiderne paa Godserne selv, der anrette denne Jldsvaade; hvorfor ogsaa Godseierne og Forpagterne begynde at handle menneskeligere med dem, give dem smaae Stykker Land til egen Dyrkning, under iden ogsaa noget at kjøbe et Sviin for, og saa videre. Fra London meldtes under 30te Decbr., at Urolighederne i Luxemburg havde, end skjønt tilsyneladende af liden Betydning, dog opvakt Opmærksomhed, og Coursen var falden; der siges ogsaa, at i den næstsidste Londonner Conferents havde man sagt den hollandske Minister saa smigrende Ord, at det havde foranlediget ham til at afsende en overordentlig Depesche til hans Hof. Et engelsk Blad af Oppositionen, beskylder de nærværende engelske Ministre for at de ikke besidde Mod, Aand og Kundskab nok, at de ved Besætelsen af de vigtigste Poster, have spurgt Liberaliteten mere til Raads, end Politiken, og at de istedetfor at besætte Embeder. med deres Venner, have besat dem med deres politiske Fiender, for derved at vinde Mennesker forsig, der kun besjæles af smudsig Egennytte. Naar man kunne bibringe de nærværende Ministre Hertugen af Wellingtons Uforfærdethed, saa ville det være dem til stor Gavn; men vi ere i en civiliserer Tilstand, hvor Egenkierlighed er prædominant, og Faa ville sætte deres Eiendom og Liv paa Spil for et nok saa velgjørende Øiemeed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
Frankerig. Fra Valenciennes skrives, at Fæstningens Afvæbning der, gaaer rask fra Haanden, Kanonerne ere allerede bragte til Arsenalet; Krigsministeren har ogsaa givet Ordre til at afvæbne Metz, Longen, Thionville, Marsal, Toul, Verdun og Bitche. Der meldes fra Toulon, at i de sidste Dage vare flere Detaschementsaf spanske Flygtninge indtrufne, som derfra bleve satte over til Algier, og indlemmede i Fremmed Legionen. De Deputeredekammers Forsamling af 31te December, begyndte med en Beretning over Petitioner af forskjellig Jnteresse, en af de Ansøgende forlangte, at man til taknemmelig Anerkjendelse af Kong Ludvig Philips Fortjene ster af Frankerig, skulle skjænke ham Keisertitelen. En herpaa følgende Discussion om AbbeSaulniers Anslag, at sætte Premierministeren Hr. Perier i Anklage-Tilstand, i Anledning af en ministeriel Foranstaltning med Hensyn til en religiens Stiftelse, et Trapist Kloster, som Ministeren, paa Grund af de der bestandig sammen smedede carlistiske Planer, lod ophæve; - blev henlagt. Hr. Perier skal have tabt noget af sin Popularttet, paa Grund af hans Tvist med Hr. Dumolart, der dog virkelig under vanskelige Omstændigheder i Lyon, viste meget Mod og Conduite. Hertil kommer, at Hr. Dumolart var en Favorit af Marskalk Soult; hvorfor der ogsaa skal være opstaaet en Spænding mellem begge Ministrene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-15
Jtalien. J Kirkestaten seer det meget uroligt ud, istedetfor den af Prolegaten i Bologna underskrevne ny Rets Forordning, har nu Cardinal Bernetti i Hs. Helligheds Navn publiceret et nyt Civil- og Criminal-Edict, og erklæret at Prolegaten i Bologna, var bleven tvungen til at sætte sit Navn under hiint Document; dette Dementi fra Regjeringens Side har opvakt megen Misfornøielse, og har foranlediget Folkebevægelser. Prolegaten er enten bleven afsat, eller har selv søgt sin Dimission.