Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-09-26
Høsten, Landmandens Haab og Trøst, er nu her for det meste forbi, paa Bygget nær, der paa mange Steder endnu er grønt, og skiøndt der ei kan siges at være egentlig Misvæxt, saa er den dog meget mindre end i Fior. Her i Sognene er en særdeles betydelig Underballance imod f. A.; og uden at overdrive Tingen tør jeg forsikkre, at herer avlet i Aar over 280 Traver Rug, 150 Traver Byg og 300 Traver Havre mindre end i Fior Jeg selv har avlet mindre end i Fior, 12 Traver Rug, vel 10 Traver Byg og 17 Traver Havre, uden endnu at tale om at Bindet er meget mindre end ellers. Min Naboe paa 4 Tønder Hartkorn har over 60 Traver af alle Slags mindre. – Høe sletten var ellers ikke ringe; og det er dog en Trøst at det Korn der er, er godt og sundt, og vil blive meelrigt og drøit. Men med alt dette seer det dog ikke frydeligt ud for Landmanden. - Enhver føler hvor Skoen trykker. – Kreaturene koste lidet: den Stud som for 1/2 Aar siden kostede 50 Rbd. koster nu 16 a 17 Rbd., Køer, Heste &c. i i samme Forhold. - Men ihvorlidet her end imod Sædvane er avlet, er det dog en besynderlig Guds Naade, at vi have det vi har, og af Kornet er intet, der har lidt mere end Havren og den sildig saaede Byg - thi det Slags kunde ikke vel udholde Tørken, der har været, da det vist ikke siden Pintsedag har regnet 3 Gange af Betydenhed her; og Ditmars Spaadom kan næsten ordret siges at være gaaet i Opfyldelse hos os, hvad end Aarsagen er dertil, den Gud ene kiender, som ordner og styrer alt med Fadergodhed, Ømhed og Viisdom. (Rand. Av.) Aalborg. Hvad der læses i den Vest-Siællandske Avis om Folkelønninger, fortiene vist at muelig Opmærksomhed. Paa visse Steder i Jylland har Skik og Brug indført, at fæste eller accordere med de Tienestefolk, man vil have til den paafølgende November, allerede ved Jule- eller Nytaarstider iforveien. Hvoraf følger, at Tiden naar Lønnen er forfalden, kan være meget forskjellig fra den Tid, da Accordten gjordes. Thi naar man nu en første Karl eller Avlskarl, ifølge Accordt i Sidstningen af 1816 eller Begyndelsen, af 1817, erholde for 1 Aar til førstkommende November 60 til 80 Rbd. - en anden Karl 30 Rbd. - en Pige 30 a 36 Rbd. – og en stor Dreng 20 a 24 Rbd. - alt i N. V.; da er dette, beregnet til Korn, f. Ex. Rug, for den første circa 8 a 10 Td. – for den anden circa 5 Td. – for Pigen circa 3 3/4 a 4 1/4 Td. – og for Drengen circa 2 a 3 Td. - Hvorimod man forhen havde en første Karl for Værdien af 3, høist 4 Td. Rug - den anden for 1 1/2 til 2 Td. – Pigen for 1 1/2 Td. – og Drengen 1 Td. – Den nuværende Folkelønning bliver altsa 2 til 3 Gange høiere, end den forhen brugelige, som var anseet for tilstrækkelig og passende, – Hvor meget var det da ikke for Landmandens og tillige andre Huusbonders Tarv at ønske: at Folkelønnen maatte betales efter Pengenes Værdie paa den Tid da Accordten sluttedes - hvorved Tyendet paa ingen Maade fornærmedes, og Huusbondens Bekymringer lettedes. Derved vilde altsaa f. Ex. 60 Rbd., lovet ved Nytaarstid 1817 – da 1 Td. gialt 20 a 24 Rbd. - nu blive at betale med 24 a 30 Rbd., og 40 Rbd. med 16 a 20 Rbd. N. V. o. s. v. kort med det Halve, som paa denne Tid fuldelig svarer til Værdien af det Belovede. (Wandals Av.) Paa den østre Side af Nørrejydland blev for omtrent 10 Aar siden en liden Høi udgravet og planeret, og ved denne Leilighed kom man paa den Formodning, at vore hedenske Forfædre ligesaavel have begravet deres Afdøde omkring Høiene som i dem. J den her omtalte Høi fandtes kun nogle store Steen; men en Snees Alen østen forden stode adskillige Potter i en Halvirkel, lidt over et Qvarteer under Jordskorpen. Fra dette Stykke Cirkelbue af indtil Høien var en ordentliligen lagt Steenbro, hvorpaa nu var henved et Qvarteer Jord bevoxet med Lyng. Jøvrigt laae Høien ved nogle Agerender paa Kanten af en Bakke, og nedenfor Bakken er et stort Kiær, hvor der efter et gammelt Sagn forhen skal have været en seilbar Flod, som dog synes at modsiges nogte ved den Omstændighed, at der i bemeldte Kjær for nogle og tyve Aar siden blev opgravet en Steenbro under 1 1/2 Alen høi Tørvemasse.