JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Kronprindsen af Bayern har foræret det Bayerske Videnskabers Academie en udvalgt Samling af naturhistoriske Bøger, Mineralier og Conchylier udaf den berømte v. Cobresiske Samling i Augsburg. Denne Samling, blandt Botannikerne saa bekjendt under Navn af Cobresia, var i en lang Tid en Gjenstand for alle dannede Reisendes Beundring. Den naturhistoriske Bogsamling var i den Henseende Kronen for Privatbibliothekerne paa det faste Land, maaskee kun den Bankiske i hele Europa kunde sættes ved Siden af den Tydske. Naturforskere kjendte den mere af den Ædelmodighed, hvormed Eieren udlaante til langt borte boende Lærde de sjeldneste og kostbareste Værket som af Delicia Cobresianæ, hvori sikkerlig kun en Trediedeel af denne naturhistoriske Bogskat findes optegnet. v. Cobres angav i en trykt kort Oversigt Bogsamlingen for at bestaae af 6500 Bind, Samlingen af Conchylier for 6000, af Crustacie- og Zophyter for 500, af Forsteeninger for 2000, Mineralierne for flere end 14,000, den botaniske Deel for flere end 1438 Stykker. Standset i Forøgelsen og Fuldstændiggjørelsen af disse naturhistoriske Skatte i de sidste 20 Aar ved Krigens trykkende Byrder, besluttede han sig i en Alde af 63 Aar, at gjøre alle Bøgerne og Naturalierne i Penge. Allerede i to Aar var det Kongel. Videnskabers Acadenie betænkt paa at komme i Besiddelse af denne Samling, men i Tidens Trængsler syntes hvert Haab om at faae endog kun det Sieldneste og Kostbareste af samme, forsvundet, Endelig havde Academiet den Lykke, at Kronprindsen forærede det 12,000 fl. til at tilkjøbe sig sjeldne kostbare og vigtige Bøger saavelsom Pragtstykker og Suiter af Naturalier af den Cobresiske Samling. (S. Bl.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmer, ne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden til bringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Om Recensionen over Corregio. Kun naar du glemmer reent Poeten, Og hilser paa Moraliteten, Da maa jeg hilse dig igjen Fordi det kunde Skade stifve, At stande aabenbare Skrifte, Som ubesindig Frækheds Vel. Correggjos Forf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Lovgivning. Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge, hvorved Toldafgivterne under visse Bestemmelser paabydes i Spreied. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, 25. &c., Gjøre vitterligt: J Hensyn til Pengevæsenets og Vareprisernes fra Tid til anden forandrede gjensidige Forhold, sinde Vi det fornødent at anordne Toldafgivternes Erlæggelse i Species, til hvilken Hensigt Vi allernaadigst byde og befale: I. Den under 1ste October 1802 paabudne Extra-Afgivt af Varer, som søvært indføres til eller udføres fra Vore Kongeriger Danmark og Norge, og alle deraf flydende Forhøielser ville Vi for Fremtiden allernaadigst have ophævet for alle saadanne Varer, som desuden svare Told. For toldfrie Varer skal denne Afgivt derimod fremdeles vedblive, og erlægges efter de i det følgende for denne og andre Afgivter fastsatte Bestemmelser. II. Jndførselstolden, Udførselstolden og Transittolden efter Tarifferne af 1ste Febr. 1797 og senere Anordninger desangaaende, de vestindiske og ostindiske Afgivter efter Forordningerne af 3 Maji og 16de Junii 1797 samt 8de Maji 1807, Extra Afgivten efter Forordningen af 1ste October 1802, forsaavidt den fremdeles vedbliver, Oplags afgivterne efter Toldforordningens §. 62 og 68 og Lastepenge af fremmede Fartøier samt indenlandske, der fare fra eller til fremmede Stæder, efter Toldforordningens §. 370375 skulle, tilligemed de dertil ved Forordningerne af 21 October 1803, 6te Junii 1806, 11te November 1809 og 17de Februarii 1810 paabudne Forhøielser, herefter erlægges i Species, og ville Vi derved allernaadigst have fastsat: at Afgivterne beregnes efter foranførte Anordninger, og derpaa nedsættes fra 150 Rdlr. dansk Courant til 100 Rdlr. Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Endvidere bestemme Vi herved følgende Nedsættelser og Forandringer, som Undtagelse fra den føre gaaende almindelige Regel: a) de i Forordningen af 17de Februarii 1810, 1ste Afdeling 41 fast satte Undtagelser fra den forhøiede Afgivt bortfalde, hvorimod Vi, under den her befalede Beregningsmaade for Afgivternes Ydelse i Species, ville allernaadigst have Jndførselstolden nedsat til det Halve for følgende Varer, i begge Vore Kongeriger, for Salt, Humle, Hamp og Talg, i Danmark for Tørfisk, Trælast, Kalk, Teglsteen, Beeg, Tjære, Tran og Jern, i Norge, for alle Slags Kornvarer, Malt, Bælgfrugter, Kartofler, Meel, Gryn, Fedevarer, Kornbrændeviin og Flotholt. b) Af de i Forordningerne af 27de October 1810, og 19de April d. A. benævnede Colonialvarer og Tobakker blive Jndførselsafgivterne at yde efter de i benævnte Forordninger fastsatte Bestemmelser. c) Det ved Forordningen af 17 Februarii 1810 for Trældstafgivterne og Kobbertolden fastsatte Cours forhold skal herved være ophævet. d) Ved Udførselen af Heste og Qvæg til fremmed Sted eller til Hertugdommene skal herefter istedet for alle forhen paabudne Afgivter ydes, for i Hest 8 Species, for 1 Tyr eller Stud 4 Sp., for 1 Koe, Qvi eller Kalv 25 Sp. III. Alle foranførte Afgivter skulle, saaledes som herved er fastsat, enten erlægges i Species eller i dansk Courant i det Forhold imod Species, som Vi ved Placat igjennem Vort Vestindisk Guineiske Rente- og General Toldkammer nærmere bestemme. Hvorefter Alle og Enhver sig kunne vide at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 28de Julii 1811. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge, hvorefter den almindelige Fyrafgivt visse Tilfælde skal erlægges i Species. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre vinterligt: Ligesom Vi under Dags Dato have befalet, at Toldafgivterne herefter skulle erlægges Species, ville Vil ogsaa, at Forafgivten betales paa samme Maade; thi byde og allernaadigst befale ViAf alle fremmede Fartøier og indenlandske, som fare fra eller til fremmed Sted, skal den under 24de Novbr. 1802 og 2den April 1810 paa budne Fyrafgiør herefter i Vore Kongeriger Danmark og Norge erlægges i Species, saaledes at der bliver at beregne 100 Species, hvor hidindtil beregnedes 125 Rdlr. dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Jstedet for Species skal de indtil videre vær tilladt at erlægge denne Afgivt i dansk Courant til det Forhold imod Species, som Vi nærmere ved Placat igjennem Vort Vestindisk Guineiske Rente og General-Toldkommer bestemme. Hvorefter Enhver kan vide sig at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, de 230 Julii 1811. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Plakat, hvorved bestemmes Coursen af dansk Courant mod Species i Told- og Fyr-Algivterne indtil Udgangen af indeværende Aar. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre vilterligt: Da Toldafgivterne og Fyrafgivten efter Vore Forordninger af Dags Dato skulle under visse Bestemmelser erlægges i Species, og Vi til Beqvemmelighed for Yderne tillige allernaadigst tillade, at de maae i et vist Forhold erlægges i dansk Courant istedet for Species, saa er det Vor allerhøieste Villie, at dette Forhold fra nu og til næste December Maaneds Udgang skal være 600 Procent, eller 6 Rdlr. dansk Courant for 1 Rdlr. Species. Hvilken Vor allernaadigste Villie, herved bekjendtgjøres til Enhvers Underretning. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 23de Julii 1811. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik K. Plakat, hvorved Udførsel af raae Silke fra Danmark forbydes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Ved aller Joleste Rescrive under 10de Dennes har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at befale, at al søværts Udførsel af raae Silke fra Kongeriget Danmark skal være forbuden. Overtrædelsen af dette Forbud straffes med Confiscation og en Mulkt, der skal være lige stor med det Forbrudtes Værdie, som tilfalder Anholde ren. J Mangel af Straffens Betaling forholdes med sammes Aftjening efter Forordningen af 6te Decbr. 1743. Saaledes bekjendtgjøres herved denne allerhøieste befaling til enhvers allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, den 10de August 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Placat, hvorved den 15de §. i Forordningen af 6te Novbr. 1810, angaaende Vognmandslauges Indretning og Vedligeholdelse i Danmark, nærmere bestemmes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Ved allerhøieste Resolution af 22de f. M., har Hans Majestæt allernaadigst bemyndiget Landmilice=Sessionerne til, at fritage de Vognmandskarle, som paa Grund af den 16de §. i Forordningen af 6te Novbr. 1810 kunne ansøges fritagne for Krigstienesten, naar disse ere over 35 Aars Alder, og saafremt de annecterede Batailloners virkelig tjenstgjørende Klasser ligefuldt kunne completteres, uden at dertil behøves at tages Huusmænd, som med egne Heste og Plov drive deres Jord, eller de, gamle Gaardmænd og gaardbrugende Enker bevilgede, hielvende Sønner. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Det Kongelige Danske Cancellie, d. 6te August Placat for Danmark og Norge, hvorved det bekjendtgjøres, at det hannoverske, hamborgske bremiske og ubelske Flag ikke længere ere gieldende Efter Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Befaling bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort, at det hannoverske, hamborgske, bermiske og lubekske Flag ikke længere er gjeldende, siden Hansestæderne ere indlemmede i det franske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Det Kongelige Danske Cancellie, den 9 August Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Jndenlandske Efterretninger. Ved Auction paa Børsen d. 15 Aug. solgtes Ravnduger til 80 Rdlr. 3 Mk. a 84 Rdlr. 1 Mk. Stk., Flamskdug a 100 Rdlr. 3 Mk., feed Virgin tobak 5 Mk. 14 s. til 1 Rdlr. 11 1/2 s. Pd., Risen. gryn til 43 Rdlr. a 40 Rdlr. 3 Mk. 8 s. 100 Pd., Nordamericansk Rom til 432 Rdlr. a 436 Rdlr. 30 Vittl., tørre Kirsebær 4 Mk. 4 s. a 5 Mk. 1 s. Pd., tørre Pærer a 2 Mk. 8 s. Pd., tørre Æbler a 2 Mk. 3 s. Pd., valset Baandjern 81 Rdlr. a 81 Rdlr. 3 Mk. Skpd., Jernplader a 104 Rdlr. Skpd., komme Søm 9 Rdlr. 1 Mk. a 9 Rdlr. 3 Mk. pr. 1000de, allerbedste Sort Steenkul 11 Rdlr. 3 Mk. a 12 Rdlr. 3 Mk. Td., Sabel klinger a 7 Mk. Stk., Cadixer Salt 22 Rdlr. 4 22 Rdlr. 1 Mk. 4 s. Td., Medoc 671 Rdlr. 2. 682 Rdlr. pr. 30 V., Margaux a 688 Rdlr., Dito af 1802 a 600 Rdlr. pr. 30 V., Madera Viin a 4 Rdlr. 8 s. Kl., Franske Propper a 38 Rdlr. pr. 1000de, Bamberger Svedsker a 39 Rdlr. 6 Mk. pr. 100 Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Virginia Tobak er i disse Dage stegen betydelig i Prisen. Een af Aarsagerne er, at der er skeet et betydeligt Jndkjøb J Bergens Avis læses følgende Bekjendtgjørelse. J nærværende Tidspunct, da alle Levnetsmidler, og især Brødet, er steget til en overdreven Priis, er det os behageligt at kunne lette den Fattiges tunge Kaar ved Uddeling af 2de Brød maanedlig af 11 Markers Vegt til Familier og 6 1/2 Marks Vegt til enkelt Person. En kongelig Gave af 10,000, som til denne Hensigt er skiænket vort Fattigvæsen, lader os haabe saaledes at kunne blidgjøre noget de Fattiges sørgelige Lod, baade nu i den tilstundende Høst og paafølgende Vinter. Og ligesom vi veed, at enhver god Borger erkiender taknemmelig med os vor faderlige Regjerings kjærlige Omsorg ogsaa i denne Foranstaltning, saa sikkert tør vi vente, at ingen Vindesyg vil driste sig til at forlede den Fattige til Misbrug, af denne kongelige Gave. - Overcommissionen i Bergen, d. 3die August 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Kjøbenhavns Vexelcours d. 16 Augusti. To Maaneder 813, k. S. 820. – Spec. 814. Hamborger Cours 825 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
(Af Hamb. Corresp.) Paris den 6te August. (Ved overordentlig Leilighed.) Dagsmoniteuren indeholder følgende officielle Efterretninger fra Armeerne i Spanien; Catalonien. Efter Erobringen af Tarragona marscherede Marechal Suchet til det Jndre af Catalonien. De bevæbnede Hobe, som Campo Verde havde søgt at organisere, have i en Skynding adspredt sig. Det Corps, som havde trukket sig sammen imod Enden af Beleiringen ved Jgnalada, er fuldkommen igjen adskilt. Folkene søge, saa godt som de kunne, i smaa Bander igjen at komme til deres Hjem, og sælge deres Vaaben og Heste forat faae Brød. Nogle af disse Partier have forstukket sig i Arragoniens Skove, hvor de faldt i Hænderne paa de imod dem udsendte Gensdarmer og bevægelige Colonner. Marechal Suchet er marcheret til Vique, hvor han allerede ventedes d. 13 Julii. Ved hans Ankomst adsplittedes den hele Ofveske Hær. Campo Verde, der var forladt af alle sine Folk, har, efter Rygtet, indskibet sig i Mattaro d. 14de, forfulgt af Kystens Beboere, som plyndrede hans Equipage. Nogle Dage før Campo Verdes Afreise havde General Maurice Matthieu afsendt et Detaschement til Mattaro, der har ødelagt og opbrændt de Magaziner, som Fienden der havde villet anlægge. 100 Jnsurgentere vare blevne dræbte der. 10 engelske Krigsskibe havde forgiæves forsøgt paa at beskytte Martaro. Ved den heftigste Jld, som de gjorde, mistede vi kun 3 Mand og 3 Heste. - Engellænderne opholde sig nu udenfor Palammos, uden at torde vore en Landgang. Fæstningen Figueras er snævrere indspærret end nogensinde før. Alle Hestene deri ere fortærede. Der er kun endnu noget Meel tilovers. J Linierne bliver Opsynet fordobblet for at medsætte sig ethvert Forsøg af Garnisonen til at undslippe, der dog tilsidst maa give sig paa Naade og Unaade. – Da den fiendtlige Commandant har Mangel paa Levnetsmidler, saa har han uden Betingelser sendt de 850 Fanger, som han har gjort i Fortet, tilbage. Jmidlertid rykker et Armeecorps fra Arragonien til Valencia, og forener, i Nærheden af denne Bye, deres Munitions- og Proviants Depot, for strax at underkaste sig denne Provinds. Nordanmeens Arrondissement. Da Hertugen af Jstien erfarede, at de bevæbnede Hobe Sallicier, formerede sig i Dalen ved Vierzo, og truede med at afskjære Communicationen mellem Leon og Asturien, saa troede han, at han burde concentrere en Deel af sine Tropper, og lade General BonnetsCorps for Øieblikket trække nærmere til sig. Den ne erholdt ifølge heraf befaling til at begive sig omtrent d. 20de Junii til Leon, efterat han tilstrækkelig havde besat Linien ved Debra. Da fortificationerne ved Astorga bleve erkjendte for ubrugelige og slette, lod Hertugen af Jstrien dem sløife.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
- Den 23de Junii lod de benavidske Jnsurgenters Avantgarde sig see. Paa første Efterretning herom brød General Balletaux op med 3 Batailloner og 60 Chausseurs. Troppernes rasende Hidsighed kunde neppe holdes i Tømme. Skarpskytterne forfulgte Fienden og trængte frem lige til Quintanilla deel Valle. J denne Stilling fik man først Kundskab om, at den fiendtlige Armee var 2000 Mand stærk. Affairen var alt for stærkt begyndt, til at udføre en Retraite Bevægelse. Uden at regne paa Fiendens Antal, gjorde Generalen sine Dispositioner, og befalede at angribe Byen. Den blev taget med Storm, uagtet Fiendens Anstrængelser, som blev tvungen til at trække sig tilbage. Det 119 Regiments Bataillon tog sin Stilling til Høire paa hiin Side Byen; det 122 Regts Bataillon stillede sig mod den fiendtlige Colonne, som formerede sig paa Landeveien fra Fontoria og Qvintana Dejor. Bataillonschefen Durel holdt til Venstre i Tøilen de Tropper, som vare komne fra Astorga, og forgjeves bestræbte. sig for at tournere ham. Denne saaledes begyndte Action havde til Udfald, at vore brave Folk beholdt Valpladsen, hvorpaa man fandt 600 fiendtlige Døde. De saarede Fienders Antal var langt større. Denne glimrende Affaire gjør General Valletaux Ære i hans Live sidste Øieblik, han blev dræbt i Enden af Fægtningen; døende saae han Fiendens Nederlag. Foruden ham beklage vi Tabet af 30 Kjække. Vi have havt 87. Saarede. Sataillenschef Dati, Adjutant i Meda og Capitain Grasse i Særdeleshed, som ogsaa alle dette Detaschements Officerer og Soldater i Almindelighed fortjene Roes. – Fienden trak sig tilbage paa hiin Side Astorga. General Bonnet recognoscerede ham indtil d. 10 Julii. Der var truffet alle Forholdsregler til at angribe denne Trop, som commanderedes af Santocildes. Banden fra Parlos, som engang var frygtelig i Biscaia, tæller kun endnu nogle Banditer, hvis Ankal Genød Armerne daglig formindske. Longa en anden Banditchef, bliver hæftig forfulgt af de bevægelige Colonner; han veed ikke længer at finde et eneste Fristed, hans Folk benytte sig af Amnestien for at give sig paa Naade og Unaade. General Dorsenne er ankommen til Valladolid, for at overtage Overcommanden over Nordarmeen. Han har strax afsendt Divisiongeneral Dumoutier med 10,000 M. og 1500 Heste, for at po stere sig ved Coa foran Cindad Rodrigo. Reserve armeens 4 Divisioner ere rykkede ind i Pampelona og Victoria. Disse Troppers skjønne Anstand, hvoraf den yngste Soldat fæller 4 Tjenester, er Jndbyggerne meget paafaldende, og giver dem Vished om Engellands intetsigende Anstrængelser. Foersættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Petersborg d. 26 Junii. Søndagen d. 9de g. St. blev i det Tauriske Palais holdt en Takkebøn i Anledning af den Seier, vor Moldauiske Armee har tilkjæmpet sig over Tyrkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
London den 3 Julii. Efter Gaars Bulletin er Kongens Sygdom i Almindelighed endnu den samme; men H. M. har igjen faaet nogle Kræfter. – Formedelst Kirkelhævelse har han ikke kunnet synke. Prindsregenten af Portugals Gemalinde, Prindsesse Charlotte, har i Forening med den spanske Ambassadeur, Marquis af Yuny, søgt at bemægtige sig det Gebet af Buenos Ayras, der ligger ved den nordlige Kyst af Platafloden. Af Juntaen i Buenos Ayras ere 8 Medlemmer blevne udstødte. Tropperne, under Gener. Rondo og Belgrano, beløbe sig til 3000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Den Comet, som Flaugerques opdagede i Viviers d. 25 Martii og Pons i Marseille d. 11te April d. A. og som i Paris faaes indtil d. 20de Maji, vil i den sidste Halvdeel af Aug. komme tilsyne igjen igjennem Soelstraalerne. Den vil være langt klarere end i Foraaret. Sin største Glands har den i October og selv i September er den endnu synlig. J Sept. og Ost, gaaer den hos os paa den nordlige Himmel ikke under. (Afet Brev fra Doct. Obers til Prof. Bode).Man vil nu endelig faae bestemte Efterretninger om la Peyrouses Skjebne. Det synes at være vist, at et engelsk Skib har fundet 12 Maatroser, der ere blevne tilbage af hans Egnipage, paa en øde Øe i Sydhavet, ved hvilken Astrolade led Skibbend. Man forsikkrer endog, at disse Ulykkelige ere ankomne i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Paris eier et Mesterstykke fra det fjortende Aarhundrede i et Kors, som den berømte AbrecheDurer har forfærdiget for sin Velynder Maximilian 1., der vilde forære Pave Julius II. samme, og paa hvis 4 Ydresider Hovedbegivenhederne af Jesu Levnet forestilles. Det er 18 Tommer høit, bestaaer af 52 Sjenstande i ophører Arbeide, og af 1200 Figurer. Konstneren arbeidede i 3 Aar derpaa. Julius Død var Skyld i, at det ikke, efter Bestemmelse, foræredes Petrikirke, og at det blev i Marimilians Datters Oratorium, hvorfra det 1630 kom til Antwerpen. Paa Konst kamret i Kjøbenhavn gjemmes en portativ Altertavle af Træ, med Kine udskaarne Figurer, ligeledes af Albrecht Dürer).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Grevinde ke vid, født Forstinde 2, beboede med sin Familie Slottet i i Galligien. Ofte talte man om Røveres Anfald om Natten i Egnen deromkring, og Grevindens Søn, en Yngling paa 17 til 18 Aar, paastod, at han ved saadant et Angreb vilde gaae Røyerne modigen i Møde. Moderen, som vilde sætte ham paa Prøve, gjorde Natten mellem d. 27 og 28 Maji, ledsaget af nogle fortrolige Betjentere, en stærk Allarm uden for Slottet og især under Grevens Vindue. Tre Gange raabte denne ud af Vinduer, hvem der Men da ingen svarede, løsnede han en skarpt ladet Pistol, og hans Moder, som han elskede saa inderligen, styrtede død omkuld. Den Ulykkelige vilde derpaa tage sig selv af Dage. Han blev forhindret deri, men hans Forskand var forvirret, Hamb. Corr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Vor vædagogiske Litteratur er nyligen bleven beriget med et vigtigt Skrift under Titel af: Fader Roderik blandt sine Børn, af C. F. Sintenis, oversat af P. Poulsen. Forfatteren er, som det i Oversætterens Forerindring hedder, erkjendt som en af Tydsklands værdigste Folkelærere og ypperlig Moralphilosoph. De fleste af hans Værker, saasom Hallo's lykkelige Aften, Hallo den Anden, Timer levede for Evigheden, Elvizon, &c. ere oversatte paa Dansk og fordeelagtig bekjendte blandt vort læsende Publicum. Nærværende Skrift har allerede længe været anseer i Tydskland, for et af de bedste Opdragelsesskrifter, og Anmelderen kan ikke andet end anbefale den Danske Oversættelse, hvorpaa der er anvendt saa umiskjendelig Flid, til alle Folkelærere, Opdragere og Ungdomsvenner som en ligesaa gavnlig som underholdende Læsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
En Kone vilde i disse Dage polere sine Vinduer, og holdt sig til den Ende fast i Vinduesposten. Denne, som var raaden, gik løs, og hun styrtede ud af Vinduet og døde paa Stedet. En vigtig Advarsel for alle dem, der polere Vinduer og holde sig fast ved Vinduesposten, Mariboe, den 12 August. Stege, den 4de August. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik af Danmark, tilligemed Hs. H. Prindsesse Juliane og Prindsen af Hessen Philipsthal, har besøgt Møen. De ankom til Morfeldt den 22de Juli, hvor De opholdt sig hos Hr. Kammerherre v. Bülov indtil den 26de, da De igien forlode Øen. Paa Tilbagereisen igjennem Stege besaae Hs. Høihed de offentlige Bygninger, Kirken og Tugthuset, paa hvilket sidste Sted Han gav til Fangerne 40 Rd., for hvilke de skulde gjøre sig tilgode med Mad og Drikke. - Den 24de blev indbragt paa Møens Tugthuus fra Arresterne i Stege og Kennemark Are Fanger, hvoraf den ene var Mordbrændersken fra Bogøe, som Hs. Majestæt har benaadet med Tugthuusarbeide paa Livstid under stræng Bevogtning. - Høsten er i fuld Gang. Kuns maa man beklage, at en stor Deel Korn baade Ærter, og Byg er bleven skollet af den vedvarende Tørke, vi have havt. Ogsaa Hveden har paa sine Steder faaet Skade. Dette formørker for en Deel de blide Udsigter, som Jordens øvrige Velsignelser aab J Nysted. nede os i den kommende Vinter. ligger en stor Mængde Mennesker syge af Feber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
J Rødbye er 1 Tdr. Hvede betalt med 20 Rd. Smorstikkerne forlange 40 Rd. for 1 Fjerding Smør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Natten imellem den 8de og 9de August haglede det her i Mariboe med stærk Torden og Lynild, derpaa faldt en Pladsregn, der skyllede hen af Gaden og brød med saadan Voldsomhed ind i en Tærskelse, at den rev et Par Stikkehager bort med sig, som formodentligen hidrører fra Vedkommendes Forsømmelse i at oprense de nye anlagte Rendestene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-17
Mariboe Av.) Ribe, d. 13 Aug. Kornhøsten er nu snart til Ende her i Egnen og er i det hele faldet bedre ud, end man efter saa megen Tørke kunde vente. Rugen er her som paa flere Steder den mindst givtige, men dog et saa daarlig som nogle raabe paa, og da der er endeel tilovers fra forrige Aars velsignede Høst, saa har det vel ingen Fare for Mangel, om endog Priserne skulde blive noget høiere end forrige Aars Den Mand, hvis Gaard i Jndre Bierum afbrændte Natten til den 1 Decbr. f. A., havde i Gaar det Uheld, at Brønden, af hvilken han vilde optage nogle Steen, skud efter og bedækkede ham med Gruus og Sand til op paa Brystet; i hvilken ynkelig Stilling han maatte udholde 3 til 4 Timer, da han ved de Tililendes Anstrængelse endelig blev reddet. Ved Opkomsten befandt han sig meget stiv, men havde dog ellers ikke tager Skade. (Riber An