JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Jndenlandske Efteretninger. Af en udkommen Beskrivelse over de Nicobariske Øers nærværende Tilstand sees, at disse de Danske tilhørende Øer ere 12 i Tallet, hvoraf den største er 7 Mile lang og 5 Mile bred, foruden nogle ganske smaa. Der voxer, af sig selv, foruden Sukkerrør, ogsaa Kokos, Oranger, Lemoner, Bananas, Yams, søde Potatos, Pisanger og andre indiske Frugter til Overflød; der gives Mængde af Fisk, Skildpadder, samt Svin, etslags Faar, Høns, Papegøier, Abrkatte og vildt Fæe i de store Tømmerskove. Der er ogsaa gode Havne og god Ankerbund. Jndbyggerne ere halvvilde, store og stærke, gaae næsten nogne, forresten godmodige og troskyldige Mennesker. Uagtet Øerne ligge meget beleiligt for Handelen i Ostindien, og uagtet Englænderne ofte lægge Øerne an og indtage hele Ladninger af Kokosnødder m. v., har Danmark dog endnu ikke ført sig dem til synderlig Nytte, som skal komme at det Udraab de ere komne i for Usundhed, da et Par smaa Forsøg, fra Trønkebar af, paa at kolonisere dem, er mislykkes, endskiøndt det paastaaes, at Ul sundheden nok forsvandt, naar Landet, ved Skovenes Nedhuggelse, fik fri Luft. Detuden gaves de oversendte Kolonister slet ingen Fruentimmer med, som dog maatte fornødiges ved en Colonisation, især da de nicobariske Damer skal være faa grimme, at der udkraves en meget stærk Elskovs=Ruus, for at faae Behag til dem. De mæhriske Brødre have længe havt en lille Mandkolonie der, men blot for at omvende Ricobarerne, som siges at troe paa Diævelen. Profess. Robertion siger i sin Alsked i Aviserne med Kiøbenhavn: "Jeg har lært at kiende en Nation, som jeg evig skal agte, en Hovedstad, hvis Skiønhed fordøies ved dens Jndvaaneres udmærkede Blidhed og Giæstfrihed.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Efter en Beret ing fra Jsland, bleve de 2 engelske Fregatter, som i Sommer indløb i Havnestor, den der, forsynede fra Landet med 4000 Potter fransk Brændevin, 19 Stude og 84 Faar. Det islandske Brød syntes de intet om.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Henneberg Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Tallotteriet. Til den 739 Trækning i Wandsbech udkom følgende Nomre.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Til den 740 Trækning sammesteds kan faaes Lotterie=Sedler indtil 10 November Middag førstkommende, hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Tanker. ved salig Madame, M. E. Kogsbølle fød Kirgelsens Grav den 3die November 1806. Du elskede Din Gud, i alle Livets Dage, Din Mand og Børn, Du god og trofast var. Thi døde Du i Haab som ikke vil bedrage, At faae et varigt Liv, vel den som samme har Farvel da salig Siel, din Bortgang vi begræde Mand Børn og Venner skiøndt vi veed du er i Glæde, Du byttet vel da Dur fandt Sted blant Englers Tal, Vort Tab er stort, men vil dig aldrig glemme skal Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Til de blandlidte i Nibe ere til mig indkommen følgende Gaver: fra Hr. Oberst von Bülow Chef for det 3 Jydske Jnfanterieregimende 20 Rd.; fra Sognepræsten Hr. Holst 4 Rd; fra T 10 Rd.; for hvilke 3. Takker, Aalborg den 3 Novbr. 1806. Ad jeg herved paa de Brandlidtes Vegne vedbørlig Pentz.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Torsdagen den 13de Novbr. Formiddagsal 10 sk. rer i Coldboe Pakhuuset i Aalborg holdet Auction over endeel til Confiscation anholte Vare, tildeels ei Udførsel, bestaaende af Kalmuk, Casimir, Multum ulden Stof og Chalong, blaae og hvid Porcelain diverce uldne Baand og nogle Kasser malet Cicorie Manskiener, Silketørkleder, Silke Lerreds Fløiels og Florets Baand, ordin. Knive Horn Piberst Messing, Søm Metalknapper, Blikplader, Træ Pibehoandre Tørklæder, Syenaale m.m. Aalborg den veder, couleurt Camelgarn, Bindler, Bomulds og 3 Novbr. 1806 Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
J November Maaned er Klubben Enighedens Assembleer og Baller bestemt saaledes: hver Søndag bliver Assemblee, og Søndagene den 16de og 30te tillige Sal. Fredagen den 21de holdes det første Klub Bal, hvorom Bestemmelserne nærmere skal vorde bekiendtgjort. Selskabets Medlemmer ombedes behageligen at lagttage, at lade sig antegne hos Verten inden Kl. 2 Eftermiddag, den Dag de vil blive at spise til Aften. Aalborg den 31 Ott. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Jfølge den 20 5 i Forordningen af 27 Septemb., 1799 bekiendtgiøres herved den i den Kongel. LandsOverret, samt Hof= og Staderet i Kiøbenhavn, den 27 Octob. 1806 udi Sagen: Johan Jacob Leiner paa den ene, og Student H. C. A. Giessing paa den anden Side, angaaende Misbrug af Trykkefriheden, afsagte Dom, ved hvilken er kiendt for Ret De af Jndstevnte Student H. C. A. Giessing, com og imod Citanten Johan Jacob Leiner i den ei Tillægget til Bladet Dagen No. 143 (udgives den 5te Sept. sidstleden) udrykkede og af Jndestevnte underskrevne Bekiendtgiørelse fremførte fornærmelige Udladelser, bør døde og magtesløere at være, og ikke komme Citanten til Skad opaa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maa æde; hvorimod Jndstævnte for sit herved udviste aløvstridige Forhold bør døde et hundrede e Rigsdaler til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Processens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanien med tolv Rigsdaler. a Saa betalet han og til Justitskassen for unødig Trætte saa meget som Dom og Stal koster. At udredes inden semten Dage efter denne Doms a lovlige Forkyndelse, under Adsæld efter Loven.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
At forestaaende Domslutning er rigtigen afskreven, bekræfter Bang, Justitssecretair.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Formedelst den Vold, som foretages med at giøre almindelig Vei paa Rugsæden langs med Fødstien 3 min Mark ved Leergraven; desaarsag nødes jeg til, aldeles ikke meere at tillade denne Fodstie, som henved indtil videre aflæses til alles Efterretning. Aalborg d. 3 Oct. 1806. Ludvig Ellebrock.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Til de Brandlidte i Nibe er endvidere udkommet Hr. de Læsen til Biørnholm; Tor Rug og 3 Tdr. Bog: Fra Hr. Lientenar Jnspecteur Lybecker i Hierting, som han selv og nogle flere af Hierring og War des ædle Beboere have som ninskudt, 76 Rd.; fra Bødkerlauget i Aalborg 10 Rb; fra Hr. Baron Juel til Lindbek 25 Rd.; fra nogle af Thisted ædle Jndvaanere og andet lige veltænkende Landbehøre i 6 nen der omkring, indsamlet ved Hr. Proprietair Sko nan til Kiølboegaard 7 Rd. 4 s. Ved offendtlig at anne de dise anseelige Gaver, og derfor at aflægge de Brandlidtes hierteligste Taksigelse kan jeg ikke efterlade at ve de Rend i Hierting og Warde samt de i Thisted og dens Omegn, som saa ædelmodig have bidraget til at lindre de Ulykkeliges Nød min ser deles Tak; Thi ei allene ere de sternede fra os ved mange Miles Afstand, men de staae end ikke i nogen Slags Forbindelse med Nibe; de have følgelig saamegen med re Fordring paa alles vores Agrelse og Erkiendtlighed den vi ogsaa skal vise i Sieringen om nogen af dem formedelst et Uhæld, maatte vorde fatte i den sørgelge Forfatning at søge Medborgeres Understøttelse. Nibe den 23 Octbr. 1809. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Jomfrue Mette Christensdatter Møller som paa nogle Aar har opholdt sig hos sin Bøstet Karen Møller sal. Dedens i Kielberggaard i Svaderkongerslev Sogn er ved Døgen afgaaed den 10de d. M. hendes uderydelige Efterladenskaber er strax taget under Forseiling og Registering. Den afdødes fraværende Arvinger ere anmeldte at være 1 Brover Sindahl Christensen, boende i Aunkier Mølle i Skiære Sogn, 1 Broder, Jens Christensen boende i Svinhaugen i Waar Sogn 1 Brødet Christen Christensen boende ved Skiævet i Waar Sogn, 1 Broder Andreas Møller formodent, lig Skotholder vra Horsens, men hvor vidts ikke, 1 Søster Naren Christensdatter, har været gift med Lars Seile boende i Sklæde Sogn, hun stal være død men efterladt sig 4 Børn som formodentlig ere hos Faderen; samtlige forbemelte Arvinger og om flere skulle være til, indkaldes herved 1 Dottestemmelse med Plakaten af 26 October 1792, enhver met Laugværge og Umyndige med Borger, at møde ved Boets Aabning paa bemelte Kiellingøerghaard den 10 Novbr. førstkommende og eller inden 12 Uger 2 Dato for at lagttage deres Ret og legitimere samme. Med samme Varsel indkaldes Stærvboets Credi= og Debitorer. Giegsgaard den 26de October 1806. C. Rissen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Herved bekjendtgiøres det ærede Publicum at jeg har nedsadt mig her i Byen som Mandskreder og forfærdiger alt Slags Mandsarbeide saavelsom Fruentimmer Chenilier efter nyeste Facong, og skal det altid være min Bestræbelse at opvarte enhver som forunder mig deres Arbeide til Fornøielse; jeg er boende i Slotsgade paa den Vestre Side Aalborg den 1 November. 1806. ole Vinther, Nester Skræder.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
J Overensstemmelse med Placaten af 14 October, 1192 indkaldes herved Chreditorerne og Deheleteraefter afgangne Axel Lyche Sogardign for Understes og Karup Sognet at møde til 11 Uge nogen Fredagen den 19 Detendet førstkommende Formiddagen Kl. Ti Trye Skole i Tørkles Sogn, for at bevise deres Fordringer og at betale hvad de skylde til Boet. Tiltiat bliver til samme Tid Arvingerne saavel efteredemeite Axel Lyche, som hans forhen afdøde Hustrue finne Nielsdatter Liffsgaard indkaldede til at møde da efter et mellem dem optattet og i Stervboet foren fundet Testamente Boet skal deres mellem begges Arvinger om der eller kan blive noget at deele mellem Arvingerat som paatvivles efter Barts fortfangne Tilstand at dømme. Torslev Præstegaard den 27 October 1806 Kund Schott Deichmann.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Enhver som formener sig berettiget til noget Krap efter afgangne Huusfæster Mikket Pedersen og Hustrue Maren Madedatter i Kieret i Woer Sogn, under Woergaards Godt, Hiøring Amt, indkaldes herved nølge Plakaten af 26 Octbr. 1792, til inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Woergaard den 15 September 186. Paa de Hr. Skifteforvalteres. Vegne J. Møller. At bruge de Jndske Vildmaser meer til Brændsel end Skov og Jordskorpe, og at bruge Kortag til Tækning, er dekonomisk. Rortag sælges hver Dag i Nor øre Søe for billig Priis. En 7 til 800 Læs Torv af 3 Mk, ere at faae af Bratskovs Mose Jndskibning gen kan uopholdelig skee, og Fartøierne gaaer fra Atterup i Broust Fiord til den nye Kanal og Havn. Froust den 14 Septbr. 1806. Krohmann.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Smurt Læder til store Støvler faaes tilkiøbs hos Kiøbmand Qvist ved Vesteraae.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Hvo som maatte behøve Dameklæder, Hatte og anden Fruentimmerpyndt forfærdiget, item noget broderet, alt efter nyeste Moder, som jevnligen saaes og tillendes mig fra Kiøbenhavn, behager desangaaende at henvende sig til mig i mit Logie hos Madame Thuren her i Byen. Jeg er villig at forrette saadant enten i mit Logie, som meldt, eller og, naar det forlanges, at begive mig hen til dem der maatte behøve mit Arbeide; hvilket jeg forsikkrer at fuldføre saaledes, at respeklive Vidkommende i alle Hentrent der dermed skal finde sig fornøiede. Fladstrand den 1 Oct. 1806. Birgithe Marie Hvitfeldt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21 August som er læst ved Nørrejyllands Lands Overret den 8de September 1806 andkaldes herved sub poena præclusi paapetui silenti med Aars og Dags Varsel, alle og enhver som maatte forment at have noget at fordre i min afgangne Vands Proprietair JoalimSchalstrup til Biørnetier i Aalborg Amt og min sæl leds Boe, med deres Paastand at fremtomme og laa dan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig eller min antagne Laugværge Hospitalsforstander Schou i Aalborg, at anmelde og beviislesgiørt Biørnker den 15 Octbr. 1800. Som Laugværge. AC Birk, Schou sat Schastrup.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Ganet Kgl. Frede
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. - Jdag Middag, hedder det : en Skrivelse fra Berlin af 24 October, ere de Franske, 15,000 Mand stærke, indrykte her i Staden. Keiser Napoleon ventes imorgen ul Slottet Sanssouci og overmorgen her til Berlin. Den franske General Hulain er udnævnt til Stadskommandant her.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Ogsaa i Brunsvig ere d. 27de 4000 franske Jagere indrykte. Garnisonen maatte aflevere Geværerne, men Over- og Underofficerer beholdt deres Sidegevær.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Reisende, som forløde Leipzig den 23 Oct., udsige, at over 60,000 Mand Franske vare marscherte giennem denne Stad i de 3 første Dage efter den franske Besættelse. Over 3000 Fremmede have meldte sig om Passe ved Passekommissionen, men den udfærdigede kun 100 Passe daglig. Englænder, Russer og Preusser fik ingen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Paa de sachsiske Grændser findes nu Pæle med den Opskrift: Sare electorale, pays neutre. (Chur sachsen, neutralt Land.) Halle maatte de Franske indtage med Kaarden i Haanden, og Fegtningen blev endog ved i Gaderne. Ved denne Tummel kunde endeel Udi dener ikke standses førend Bernadotte selv ankom. Ogsaa i Jena var der Excesser. Den 23de rykkede 1500 Mand af Nordameenind i Münster, og Gen. Michand ankom der samme Dag.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Den 26de kom Gen. Grandjean med 60 holland, ske Dragoner til Osnadruck, og erklærede strax for Landsregieringen: at han i Hs. M. Kongen af 13 Vartall. Hollands Ravn tog Forfiendommet Osnabrick i Besiddelse. Slottet der maatte ufortøvet sættes istand, da Kongen af Holland selv vilde indtreffe der om nogle Dage. 3000 Hollændere ventedes dertil samme Dag. General Daendes stod d. 26de ved Leer i Ostfriesland.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Den franske Keiser har udnævnt General Legrand til Generalkommandant over Fyrstendommet og Steden Bayreuth. Den 22 og 23de marscherede den hele virkembergske Armee under General Suckendorf, 10,000 Md. stærk, igjennem Erlangen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Paa de hannoverske Grændser skal idast opreises Pale med Paaskrift: Lars et kannære.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Det preussiske Korps under Smeral Lerog har forladt Hameln og rykker af Elden Mk. Den 9de vare Tropper af dette Korps ankomne til Laarde 3.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
General v. Wartensleden befinder sig i Made borg med 12000 Pecusiere. Nordssing fra denne Stad skulle de preussiske Tropper have samtet sig i gien i betydeligt Antal, og man faae der et nyt Slag imede.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Den 25de var Hohenlohes Hovedqvarteer i Nrustadt ved Døssestrømmen, og den 26de tre Hertugerne af Venmar og Brunsvig Ols gongne over Elden ved Havelberg. (Hertugen af Weymars Korps, denimod 20,000 Mand, tog ingen Deel i Slaget den 14de.) Det vil, hedder det, nu komme an paa hvem af Parterne der først naaer Oderen, enten Preutterne eller Franskmandene. Ved Fehrbellin er Biven afbrudt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
J Leitzig ere alle engelske Vahre konfiskerte, enten saa Eierne ere Englander iller Kie. Mellem de preuss. og sachs. Fangne i den hele lige Gavs Kloster i Bamberg kom det den 22de til virkelige Kilg, formedelst Bedreidelser, de gjorde hia den. Den Klarm blev dog snart stillet ved bayelsk Militær.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Holland. J Haag er Officielberetningen om Blaget den 14de Oct. bekiendtgjørt saaledes: Jera, d. 3 Oct., Kl. 8 Morgen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Slaget ved Jena vil blive et at de mærkværdigste i Historien. Preusserne vare 150,000 Rd. staa ke. De have tabt 200 Kanoner, 32 Fahner og 23,000 Krintfangne. Hertugen af Brunsvig og General Rüche, ere dræbte, (i genendeld.) (Ere som bekiendt kun saarede.) Prinds Henrik er haardt saaret. Mange Generaler og Stadsofficerer ligesaa. Den franske Armees Tab er uendeligt ringere. Dog have vi i Hospitalet i Jena 120 Gaarede, og i det i Naumburg 1500. At vor Generaler er kun General Debilly bleven. Marschal Davoust, der stod ved Korsens og Naumburgs Desiteer, sloges den hele Dag, og bragde meer end 60,000 Mand, kommandeerte af Møllendorf, Kalkeruty og Kongen selv, i Uorden.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Marskallerne Lannes, Soult, Reys og Angereaus Korpser toge med lige Uforsagthed Deel i Slaget. Dronningen af Preussen blev forfulgt af vort Husarer, Hun havde kun 3 Timers Forspring, og tog Veien hvor det preussiske Militær var tykkest.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Storhertugen af Berg ankom først ved Dagens Ende og giorde i Spidsen af sine Kyradserer og Dragoner adskivige prussiske Bataillons Quarreer tilfange. Fienden forfølges paa høire og venstre. Fienden maa have liidt et strækkeligt Tab., 6 af hans Generaler og et stort Antal Officerer ere Krigsfangne.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
(Efter den Münchener Bulletin skal Preusserne have havt 20,000 Døde og Blesserede, de Franske derimod kun 1100 Døde og 3000 Saarede.)
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Frankrig. Den 21 October forkyndede Kanonernes Torden Paris's Jndvaanere den store Seier, Kineren vandt d. 14de ved Weymar. Jndtil Kl. 12 Middag blev hvert Minut løsnet en Kanen. Fiendens Nederlag har være fuldstændigt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Endnu aldrig har Keiseren viist sig saa stor, som ved denne Leilighed. Han var den hele Nat fra 14de til 15de tilstede ved de Gaaredes Pleie. J Skuespilhusene, hvor Stier depesten ogsaa forkyndtes, var Saltunarmen udes velig.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
J den første Buurtine fra Storarmeen siges, at Kongen af Preussen var bleven forledet til at stride til Trigen mod Frankrig ved det udspredte Rygte, at Rasland og Frankrig vare blevne enige om, at Pohlen skulde aftrædes til Storfyrst Constantin, Stesien til Østerrig og Hannover til England. J den 2den, 3de og 4de Bullettin fortælles hvad den tildrog sig i Feldten fra den 9de, da Fiendtlighederne begyndte, indtil den 13de, Dagen for Hovedslaget. Det vigtigste var, at Prindsen af Ponto-Corvo fordrev d. 9de 10000 Preusser fra Schleitz, hvorved disse mistede 400 Døde og 300 Fangne. Den 10de gjorde de franske Husaret 300 Munitions= og Baggagevogne til Bytte ved Gera, og det lette Rytterie belæssedes med Guld. Den 12te tournerede Davoust den preussiske Armee ved sin hurtige Marsch til Naumburg, hvor han tog de preusiske Magaziner og 18 Vogne med konbar Pontont bort. Fegtningen ved Schleitz og ved Saalfeldt havde allerede sat Fienden i Bestyrtning. Omgaaet paa den venstre Fløi befandt hans Armee sig strax i Begyndelsen i en kritisk Stilling. Dens Ryg vendte nu mod Rhinen og den franske Armees mod Elben. Baade Drerden, og Berlin vare ubedekkede. Alle opsnappede Breve sagde, at man holdt Raad over hvad der skulde gribet til; men medens man holdt Raad, marscherede den franske Armee, for at bringe sin Fiendt i en Kri be, der ei kunde andet end foranledige vigtige Begivenheder. Tilsidst følger i Moniteuren et opmappet Brev fra en preussisk Officeer i Naumburg af 12te October, hvori han yttrer sin Bekymring over den preussiske Armees Stilling og over det forestaaende Slag.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
J Moniteuren paastaaes, at Dronningen af Preussen var ved Armeen klædt i Husardragt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Man giør allerede den Anmærkning, at Feldttoget ifior mod Østerrigerne var tilende inden 6 Uger; men iaar har den store Napoleon begyndt og endt det preussiske Feldttog i en Tid af 5 Dage.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
England. Efterretningen om, at Kongen af Preussen havde erklæret Keiser Napoleon Krig, har i London foraarsaget megen Glæde - men Enden var ikke endda Efter londoner Aviser, underhandler vor Regiering nu en Subsidietraktat med Sverrig, om at stille tredivetusinde Mand.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Preussisk Pohlen. Det vrimler her af Russer, hvoriblandt en stor Mængde Rytterie, som ile i forterede Marscher til Stesten og Sachsen. Gen. Michel en kommanderer en Armee paa 30,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Indenlandske Efteretninger. Kongen af Sverrig, med Dronningen og hele Holstaten flytter med det første til Malmøe, forde at tilbringe hele Vinteren. Nogle mene, at Kongen der maaskee vil holde en Rigsdag. - Efter Reisendes Beretning, var den preussiske Dronning venter des til Stralsund. Arvep indelsen af Sachsenemar er ankommen til Eutin, hvor og saa 2 mis. kli til. Gesandter og Grev von Stachelberg befinder sig.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Under 10de Oct. d. A. er, igiennem Cancelliet udfærdiget et af Hs. M. Kongen approberet provisorisk Reglement for Almue=Skolevæsenet paa Landet i Siælland, Byen, Lolland og Falster. Jfølge Planen, skal der overalt tages Hensyn til, at samtlige Degnekald paa Landet, som blive ledige, skulle nedlægget, og Jndkomsterne deraf anvendes til Skolevæsenets Fremme.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Den 31 Oct. er Cand. Theol. C. Wagaard, konfirmeret til Sognepræst for Schrlund og Vis borg Menigheder i Viborg Stift., og Cand. Theol. N. Ove ligesaa til Sognepræst for Vindum Menigheder i samme Stift.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Vandet er i disse Dage steret usædvanlig høit ved Khavn og har paa Gammelholm bortskyllet noget Tømmer m.v. Ved Frederiksværk fjeg det næsten en Fierdingvei er i Landet og gjorde nogen Skade.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 2 Novemberg fra Hasseriis, Huusmand Niels Madsens Datter Karen; Fadderne: Anne Hansdatter, Ane Nielsdatter, Niels Jensen Kalstrup, Anders Christensen, Jens Nielsen. Den 4 November, Vertshuusholder Jens Jensen Urtes Søn Niels; Fadderne: Mad. Aars ler, Jomf. Norkier, Kiøbmændene Lars Selgensen, og Sølgen Biering, Bager Gyrsting, Kiøbmands karl Biørn. Den 6 November, Blikkenslager, F.W. Mejers Søn Fritz; Fadderne: Mad. Brünes, Jom. Halkier, Kiøbmand J. B. Malling, Gottlied Meyer og Barnets Fader F. W. Meyer.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Kopulerede. Den 31 October, Ungkarl Christen Jensen Krustrup og Pigen Maaren Cathrine Hansdatter Hiort. Den 5 November, Ungkarl Christen Jensen og Pigen Dorethea Kirstine Nielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Den 7 Novbr., Skrædermester Hans Christian Bradsted og Mad. Anne Søgaard sal. Hoholts. S. D. Kiøbmand Hans Hass og Mad. Sophie Charlote Hansen sød Cortsen. S. D. Kiøbmand Christian Nørbech og Jomfrue Marie Kirstine Christiansen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Begravede. Paa Almeen Kirkegaarden: Den 1 November, Thomas Wedel Sperre Kammerherre, Oberst, Generaladjutant og Regiments Chef for det nordre jydske Landeværns Regiment, 53 Aar, 11 Maaneder og 8 Dage. Den 3 November, Mad. Marie Elisabeth Kogebøll, fød Rigelsen, 55 Aar. Den 4de November, Arbeidsmand Claus Snoe. Den 5te November, Møllerkudsk Peder Jensens Datter.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Paa 23de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budelphi Kirke: Hr. Doct. Clauds- og til Aftensang Hr. Hennederg. J Frue Kirke prædiker til Høimesse og Aftensang Hr. Aspach. J Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Avertissements. Canske nye Billed A. D. C., udgivet af Anton, Fraph. Just, bekommes indbyrden for 20 sk. i Aar borg hos Søren Porup.
Jyske Efterretninger, 1806-11-07
Bekiendtgiørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne.