JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Jfølge en hos Huusmand Søren Andersen afholdt Seqvestrationsforretning og efter den fra Reqvisitii Side givne Jndrømmelse, bliver det, til Sikkerhed for Omkostninger til det Offentlige, beslaglagte, ovenmeldte Søren Andersen, tilhørende, Sted i Gjøddinghuse, Norup Sogn, der skylder af Hartkorn ufri Tart 1 Skp. 2 syvottended. Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Torsdagen den 16. November.) 30. f. M.,) førstkommende. 11. December,)De tvende første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted heri Byen hver Dags Formiddag Kl. 10, og den sidste i det sælgende Sted om Eftermiddagen Kl. 1. Foranstaaende bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhabere som Pantecreditorer, i Overeensstemmelse med Placaten 22. April 1817, med Tilføiende, at Conditionerne for Salget ligge 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Naar den faste Eiendom er bortsolgt forauctioneres det seqvestrerede Løsøre bestaaende af Kister, Stole, Kobber- og Messingfang, Sengeklæder m.m. Herredscontoiret i Veile, den 21. October 1843. C. F. Hersleb, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Onsdagen den 1 Novbr. næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt Auction til Bortsalg i smaa Partier af det Ribe Cathedralskole, tilkommende Tiende- og Landgildekorn af Fenling, Læborg, Østervedsted, Faaborg, Kieldst og Hedegaard, ialt omtrent 94 Tdr. Rug, 23 Tdr. Byg og 3 Tdr. Havre. Kornet modtages her i Byen directe hos Yderne, og sufficante Kjøbere gives Henstand med Betaling til 1. Februar Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir, d. 18. Octbr. 1843. Høyer. Jacob Thorup, 4de Classe No. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Cand. Jur. og consti10 Rbs. Sølv. tueret Herredsfoged i Skads Herred; – Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator N. J. Hansen i Varde som befuldmægtiget for Branddirecteur Hans Pieper af Rendsborg og i Overeensstemmelse med efternævnte Kongelige allernaadigste Bevilling af 2den August dette Aar saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. – Gjøre vitterligt, at eftersom Procurator Niels Jesper Hansen af Vor Kjøbstad Varde udi Vort Land Nørre-Jylland som befuldmægtiget for Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Branddirecteur Hans Pieper af Rendsborg for Os allerunderdanigst har andraget, at tvende af forhenværenEier af Krogsgaard i Skads Herred under Ribe Amt udi Vort Land Nørre-Jylland Hirsch Dessauer under 2den Januari 1813 udstædte Panteobligationer, den ene udstædt til Guldsmed Lillienthal i Rendsborg for 4,100 Rd., og den anden til Branddirecteur Hans Pie per i Rendsborg stor 1,700 Rd., begge Summer hidrørende fra Overdragelse af en Capital paa 5,800 Rd., som Hirsch Dessauer ifølge Obligation af 13de October 1807 var Oberstlieutenant Bruun skyldig, hvilke Obligationer ere tinglæste ved Skads Herreds Ret den 22de Juni 1813 og senere omskrevne førstnævnte til 3,895 Rbd. S. V. og Sidste til 1,615 Rbd. S. V. hvorfor var givet Creditorerne Pant i den Hirsch Dessauer da tilhørende Gaard Krogsgaard med tilliggende Eiendomme samt Skads og Tjerreborg Kirker med Prioritet næstefter 6,000 Rd. Sl. H. C. og 800 Rd. D. Courant, ere bortkomne, da ville Vi efter hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stævning til vedkommende Ret, der 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den Berlingske, politiske og AvertissementsTidende, vedkommende Stiftsavis og den altonaiske Mercur maae med Aar og Dags Varsel indkalde den eller dem som bemeldte Obligation maatte have ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligationer erhverves Mortificationsdom. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 2den August 1843. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. L. J. Holm. C. Dahl, Cancellist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Bevilling for Procurator N. J. Hansen af Varde som befuldmægtiget for Branddirecteur Pieper i Rendsborg, til Mortifications=Dous Erhvervelse paa tvende bortkomne Obligationer. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem, som Obligationerne maatte være eiende eller hændehavende til at møde for Skads Herreds Ret som holdes paa Varde Raadstue, den første ordinaire Retsdag i Januarii Maaned 1815 om Formiddagen Kl. 10 for med Obligationerne at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre; – thi i andet Fald vil Citanten ved Rettens Dom forvente og paastaae Obligationerne kjendt døde og magtesløse samt af Pantebogen udslettede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Skads Herreds Contoir i Varde, den 18de October 1843. Thorup, const. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-27
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at bortsælge min eiende Gaard i Tanderup, Nør=Fardrup Sogn. Gaardens Bygninger afgive en bekvem Bopæl, og dens Eiendomme, der bestaae meest af Mærsk, føde til Rigelighed 36 a 40 Stkr. Kreature, 5 Heste og 20 Faar. De Lysthavende ville behage snarest at melde sig, da Gaardens Eiendomme ellers blive opmaalte til Udparcellering i Løbet af Vinteren. Tanderup, d. 21. Octbr. 1843. M. A. Nørup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Nibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffMandagen den 30. October. No 128.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Udenlandske Efterretninger. Spanien. D. 15. Octbr. ere Cortes aabnede ved at Ministeren Lopez oplæste den provisoriske Regerings Dekret i denne Anledning. Hr. Onis er udnævnt til Præsident og Hertugen af Rivas og Grev Espeleta til Vicepræsidenter. Roligheden i Madrid var uforstyrret. - General Prim havde nylig indgaaet en kort Vaabenstilstand med General Amettler i Gerona, og tilbudt ham at afsende to Deputerede til Barcelona for at overbevise sig om Tingenes Tilstand, der. Disse Deputerede ankom virkeligen for Barcelonas Porte, men bleve negtede Indgang af General Sanz, og maatte vende tilbage med uforrettet Sag. Prim skal have tilbudt Jnsurgenterne i Gerona fri Afmarsch til Frankrig, men Tilbuddet blev ikke antaget. En Deputation af flere anseete Mænd fra Nabostæderne, der begav sig til Gerona for at bevæge Juntaen til Kapitulation for at forebygge videre Blodsudgydelse, har intet synderligt Jndtryk gjort. D. 11 og 15, havde Prim atter begyndt Bombardementet paa Gerona, men dog efter Juntaens Begjering tilladt Oldinge og Børn at drage bort. – Barcelona er Tilstanden den samme, og Jnsurgenterne synes ikke at tabe Modet. Skydningen fortsattes d. 13. Octbr. fra begge Sider. D. 12, havde General Concha begyndt sine Operationer mod Saragossa og allerede bemægtiget sig Forstaden St. Joseph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Grækenland. Man vedbliver at paastaae, at den russiske Gesandt ved det græske Hof, Hr. Katakazi, har ved sine Jntriguer nærmest fremkaldt Begivenheden d. 15. Sept. Et tydsk Blad mener, at Hoffet i Petersborg maa kalde ham tilbage, dersom man ikke skal tiltro det konstitutionelle Bestræbelser. Jfølge "Allg, preuss. Zeit. har Keiseren af Rusland, saasnart han erfarede det i Athen Forefaldne, befalet, at Hr. Katakazi skulde afsættes fra sin Post. – Kalergis bliver løftet til Skyerne og kaldes Grækenlands Lafayette. Borgerskabet har overrakt ham en Æres sabel. Den 7. Octbr. skulde være stort Taffel hos Kongen og Kalergis og Makryani skulde sidde hver paa en Side af ham. - Fyrst Mawrokordatos er ikke tilbagekaldt fra Konstantinopel, men har erholdt et Par Maaneders Permission af den provisoriske Regerings Præsident, Metaras, for om han maatte have Lyst til at deeltage i Redaktionen af den nye Konstitution. Kolettis, græsk Gesandt i Paris, er afreist derfra til Athen. Den Førstes Tilbagekomst anseer man snarere for det første Skridt til Exilering end til hans Udnævnelse i Metaxas Sted, da Hadet mod alle Fanarioter (de i Tyrkiet boende Græker) falder paa ham, og af den Sidste vente de Revolutionære Jntet, da man er af den Mening, at han har slaaet sig til det franske Parti, som man anseerfor antirevolutionært. Den engelske Gesandt ansees derimod for en Støtte for den nærværende Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Tyrkiet. Fra Erzerum har man modtaget Efterretninger om, at man snart kan vente Freden gjenoprettet mellem Porten og Persien. Fra Vrumia har man modtaget den ubehagelige Efterretning, at Paschaen af Mossul med en Hob Kurder og Tyrker, har overfaldet Nestorianernes Land, mellem Tyrkiet, og Persien, og efter et grueligt Blodbad underkastet sig dette ædle, fri, christelige Bjergfolk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Ægypten. Efter den franske Konsuls Raad skal Mehemed Ali have taget en befaling angaaende Anlæggelse af en Jernbane mellem Kahiro og Sues tilbage, der vilde blive uhyre kostbar og egentlig kun komme Englænderne til Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen d. 26. Octbr. afsagdes Høiesteretsdom i Sagen mod Grosserer William Eilert Fiedler, der tiltales for bedrageligt Forhold. Ved Lands-Over samt Hof= og Stadsrettens Dom af 16 Marts 1843. er Tiltalte dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. Høiesteretsdom: William Eilert Fiedler bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Rotwitt for Høiesteret betaler Tiltalte 50 Rbd. Sølv og for havte Udgifter 3 Rbd. Sølv. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Høiesteret har paakiendt en Sag mod en kjøbenhavnsk Lysestøber Lund, der var tiltalt for Assurance svig og dermed forbunden Jldspaasættelse, af hvilken Dom erfares, at Tiltaltes Benegtelse ikke har været tilstrækkelig til at fri ham for Lovens straffende Arm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Natten mellem 11 og 12. Jan. d. A. var der udbrudt Jld i hans Huus paa Christianshavn, som blev sluk tet ved hastig Hjælp. Lund beboede Huset ganske alene med sin Kone, og da Jlden var opkommen paa Loftet, hvor ingen Andre kunde have Adgang, og han kort iforveien havde assureret sit Jndbo for 2000 Rbd. og sine Varer for 4000, saa fik man strax den Mistanke, at han selv havde paasat Jlden. Han havde saaledes anført, at have havt paa Loftet, liggende i Stabler, 900 Lpd. Lys, samt endeel Kasser med Lys, Tønder med Talg &c. Men af alle de Personer, som have været paa Loftet under Branden, havde Jngen seet det Mindste til al den Mængde Lys. Ogsaa de Folk, som daglig kom i Huset, for at hjælpe ham ved Støbningen, vidnede imod ham. Men Tiltalte vedblev indtil det Yderste at paastaae, Rigtigheden af sin Angivelse. Alligevel blev han, baade ved Hof= og Stadsretten og Høiesteret, dømt til 1 Aars Forbedringshuusstraf. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Den d. 14. Octbr. af Hof= og Stadsretten paadømte Justitssag imod Jordemoder Else eller Ellen Kirstine Kragh, Stangerups Hustru, der for Foster mord blev anseet med Tugthuusarbeide paa Livstid, aabner et sørgeligt Jndblik i Kjøbenhavns, navnlig dens Almues, sædelge Tilstand. Der er nemlig under Sagen fremkommen stor Sandsynlighed for, at Forbrydersken uforstyrret har drevet sin skjændige Haandtering i en lang Række af Aar, idet det første af de 4 Fostermord, hun har tilstaaet, alt er begaaet i Aaret 1833, og de øvrige i Aarene 1840 til 42; men det ifølge det store Renommee, hvoriblandt en vis Classe Fruentimmer sees at have været i Besiddelse af, ifølge den Redebonhed, hvormed hun ydede sin Assistance, og ifølge hendes forhærdede Gemytsbeskaffenhed er aldeles uantageligt, at hun ikke i den Række Aar, der ligger imellem 1833 til 1840, skulde have fortfaret i sin Forbrydelse, ligesom et høist troværdigt Vidnesbyrd af en anstændig Kone, der i nogen Tid logerede hos hende, gjør det sandsynligt, at hun i de sidste 4 Maaneder, hun var paa fri Fod, har tilintetgjort langt flere Væseners Tilværelse, end hun har vedgaaet. Det nævnte Vidne har nemlig udsagt, at hun en a to Gange om Ugen havde saadanne Besøg, som man kan antage ialmindelighed gik ud paa Fosterfordrivelse; der vil altsaa, hvis man regner et ugentligt Besøg af den Art i 10 Aar, udkomme et Antal af 500 Mord, og selv om man antager, at hun i Begyndelsen har havt ringere Søgning, vil man dog heraf kunne danne sig et Begreb om, hvor frygtelig en Udstrækning hendes Næringsvei har havt. J 1840 blev hun alt angivet for Politiet og anholdt, men paa Grund af manglende Beviis atter løsladt. Endelig gav i Begyndelsen af dette Aar en af Abortens Følger døende Piges Aabenbarelse for sin Moder Anledning til hendes Paagridelse. Uagtet der under de med en sjelden Dygtighed ved Politiretten ledede Forhører tilveiebragtes en stor Mængde Vidnesbyrd og andre Jnditier imod Forbrydersken, holdt hun dog ud i halvtredie Maaned at vægre sig ved at tilstaae, indtil hun endelig vedgik de 4 Mord, for hvilke der alt var tilstrækkeligt Beviis; men al videre Forfølgning af hendes Forbrydelsesbane strandede paa hendes og en med tiltalt, forvorpen Tjenestepiges Haardnakkenhed. (Fædrel.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Theologisk Embedsexamen. D. 24. Octbr.: F. Nielsen Land.; J. C. F. A. Hjort og T. J. Dorscheus, Haud illand. D. 26. J Barfod Land. (inpr. ob Spec. Scriptum); J. A. W. Lottrup og S. L. H. Worsøe Haud illand. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Fuldstændig juridisk Embedsexamen. D. 24. Octbr.: P. L. Peterson Laud.; En forlod Examen. D. 26. T. A. T. Bugge Hand illand.; En Non contemmendis. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Den forenede Læge-Examen. D. 24. Octbr.: Bock Land. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Om Grundtvigs Foredrag i det skandinaviske Samfund hedder det i Dannevirke: Man maatte henrives ved hans rolige og faste Veltalenhed og den sjeldne Magt over Sproget, som Taleren viste. Ogsaa Talerens Selvstændighed maatte man beundre; thi der var end ikke eet Ord beregnet efter Tiden og Tilhørerne, men, sig selv bestandig liig, udtalte han med Rolighed og Fasthed den Anskuelse, som han saa tid har udtalt, mens den kun har lydt som en Røst i Ørkenen, hørt af Faa, og tidt endda misforstaaet af dem. Tiden synes nu med et skandinaviske Kæmpespring at ville indhente den klartsynede Olding, der kæmpede for den skandinaviske Jdee og værnede omden, som sin kjæreste Yndlingside, paa en Tid, da næsten uden Undtagelse alle Andre havde deres Opmærksomhed henvendte paa andre Ting. Man hørte kun een Dom over Foredraget: Alle vare enige i at rose det, og under Talen blev han et Par Gange afbrudt af bifaldsudbrud. Skjøndt det er yderste vanskeligt at give et nogenlunde værdigt Referat af et saa fuldendt Forredrag vil jeg dog forsøge paa at giengive nogle af Hovedtrækkene i Talen. Som det forekommer mig, var det i Følelsen af, at Aanden er det Væsentlige, og at den, hvor den kraftig og sund er tilstede, nok selv skal forskaffe sig et tilsvarende og passende Legeme, at Taleren især søgte at fremhæve den aandelige Forening mellem de tre nordiske Broderriger, medens han med Rette handlyste Ensformigheden, som det ledeste Værk, nogen arrig Trold kunde skabe, som derfor ogsaa var forhadt blandt Venner. De nordiske Sagn og Nordens Fortids Historie berettigede de tre nordiske Riger til Haabet om en lys Fremtid, og Tidens Tegn syntes at vidne, at Forsættelsens Stund, da den nordiske Aand skulde gjenoplives, var nær. Det enige Skandinavien var stort og stærkt nok til at forsvare sig mod hver udvortes Magt, om den end i Udstrækning kunde omspænde det, hvilket man klart kunde see af, hvad de tre Broderriger hvert for sig havde udrettet, og forat see dette, behøvede man slet ikke at gaae saa farligt langt tilbage i Tiden. Vilde man i det Hele taget fraregne Gothernes Bedrifter i Historien, da fik man en Nyaars-Historie, der kun handlede om Russer og Tyrker. Det kom nu kun an paa den nordiske Aands kraftige Gjenoplivelse, og derom maatte man jo nære grundet Haab. Det var ikke længere siden, end da Frederik Ul var paa Valg til den svenske Throne, da alle Danske vare begeistrede for den nordiske Jdee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Det var ikke nogle sværmende Ynglinge, der nu vare begeistrede for Nordens aandelige Eenhed, men det var det danske Folk. Han selv havde sværmet derfor da han var Dreng, og det var ham en kjær og hellig Sag nu, da han stod paa Gravens Bred, og man vilde dog vist indrømme ham, at han var ægte Dansk, og følte med det danske Folk. – Da han i England hørte Efterretningen om, hvad der foregik herhjemme, var han bleven høiligen forundret ved at høre Englændere mene, at der gaves Nogen i Danmark, der ikke skulde nære Sympathi for Nordens aandelige Forening. Derpaa udtrykte Taleren sit tidligere udtalte Ønske om en nordisk Høiskole, hvor den nordiske Videnskabelighed kunde fremmes og uddannes, og sluttede med et Ønske for Selskabet, og med den Yttring, at Fremmede aldrig skulde see den Dag, da de skulde lægge det fribaarne Norden i Lænker. Man maa haabe at see denne herlige Tale i Trykken. Da Skaalen blev udbragt for vore svenske og norske Brødre, afsang man den nordiske Nationalsang "Kung Karl den unge hjelte, der blev modtagen med stor Applaus, og navnligen paa et vist Sted saavoldsomt, at Sangen i et Par Minutter maatte holde inde. Orla Lehmann har ansøgt om den ved Guldbergs Død ledigblevne Advocatpost. Det er vel ingen Tvivl underkastet, at han jo vil erholde den. (Ah. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
J forrige Uge skjød en Koffardikapitain sig paa Grønningen i Kbhvn. Aarsagen til dette Selvmord skal have været, at han, fordi han havde forsømt at tage Lods, havde sat sit Skib paa Grund ved Dragø, hvorved hele Ladningen var bleven fordærvet. (Ah. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Det er i dette Blad tidligere omtalt, at Handels lauget i Odense har indgivet et Andragende til Banken om Oprettelsen af en Filialbank i Odense. J det forenede Bankbestyrelses Møde den 12. ds. er Directionen, ifølge dens, i Henhold til de tidligere Beslutninger, som Bankens Bestyrelse i Anledning af lignende Andragender havde taget, gjorte Jndstilling, bleven bemyndiget til at erklære det for stridende mod Bankens Jnteresse for Tiden at oprette et saadant Jnstitut. (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Et hos Chr. Bünsow i Kiel udkommet Skrift, indeholdende Poester af den bekiendte Wilhelm Hocker, i Hamborg, maa, ifølge Forbud fra Kancelliet, ikke sælges i Hertugdømmerne og heller ikke falbydes i offentlige Blade ved nogen Annonce. (Duvk.)J en Artikel om "Partisygens Virkninger, yttrer "Dannevirke, med Hensyn til de stedfundne Jnsubordinationer i Holsteen. Endnu staae, Gudskeelov; Sagerne her saaledes, at en kraftig Erklæring ovenfra, angaaende vore Statsforhold, vilde være tilstrækkelig til at udrydde alle de prange Anskuelser om vore Pligter og Rettigheder, som de nordaldingiske Blade, have bibragt Almuen. Men hvorlænge Sagerne ville blive staaende paa dette Punkt, formaaer ingen Dødelig at forudsige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Som bekiendt blev en vis J. Mogensen fra Fjelstrup i afvigte Forsommer af Jægeren Casper Schrøder fra Nygaard antruffet med Gevær paa den kongelige Vildbane, og, da Mogensen ei vilde staae og levere Skytten sin Bøsse, af denne givet et Skud Hagel af Nr. 4 i saadan Afstand, at han dog kun blev truffen af 2, respective i Laaret og i den ene Finger. Sagen, der i sin Tid gjorde megen Opsigt, og kriminel blev undersøgt, er nu paakiendt og af Mogensen offentliggjort i "Dannevirke". Jfølge samme skal Mogensen, overeensstemmende med de kgl. Forst- og Jagtanordninger, erlægge en Mulkt af 8 Rbd. Sv. og hans Bøsse være konfiskeret; Jægeren Schrøder, der kun var forpligtet til at anholde M. som Vildtyv og fratage ham hans Bøsse, skal for den imod ham udøvede, forresten ikke betydelige korporlige Beskadigelse, hensættes i 14 Dages Fængsel paa sædvanlig Fangekost; begge de Anklagede forøvrigt, hver for sit Vedkommende, udrede Sagens Omkostninger. Forstandidat Behrens, som ved Mogensens Arrestering havde tilladt sig reelle Jnjurier imod ham, skal derfor betale ham 2 Rbd. i Skadesløsholdelse, desforuden erlægge en Mulkt af 5 Rbd., samt udrede Sagens Omkostninger med 4 Rdlr. Kourant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
J Fredags reiste den slesvigske Forenings Deputation til Kjøbenhavn. (Onok.)Et Antal med hverandre beslægtede Gaardmænd i Beftoft Sogn, i Haderslev Amt, have besluttet, med deres Familier at udvandre til Nordamerika. Tre af disse annoncere allerede deres Gaarde til Salg. Deres nye Hjem vil de søge i de vestlige Egne af de forenede nordamerikanske Stater, hvor Jordeiendommene endnu ere meget billige. De agte at tiltræde Reisen til næste Sommer, ved at hyre et Fartøi, der kan føre dem til Mundingen af Missisipp. Herfra gaae de med Dampskibe en Strækning af 2500 engelske Miil op af denne og Missourifloden, hvor den af dem, ved en Udsending, valgte Egn forefindes, under et Klima som de milde Rhinegne. Saaledes lyde deres Beretning. (Duvk.)J Anledning af Provst Petersons Udnævnelse til geistlig Suppleant ved Jslands Althing, uagtet han var død, bemærkes, at dette Tilfælde hverken er det eneste eller det første i sit Slags, og noget Lignende vil ogsaa Fremtiden kunne skee, naar det ikke gjøres Sognepræster eller Skifteretten til Pligt at indberette Stænderdeputeredes Oødsfald. Til Østifternes første Stænder-Forsamling blev saaledes den valgte Kjøbstaddeputerede Cancellieraad P. J. indkaldt Rumtid efter sin Død og Procurator M. mødte som Deputeret i hele Sexenniet. (Meddelt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Entledigelser. Under 25de, har Hs. Majest. paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra 1 Januar 1844 at regne: Maleværkscontrolleurerne i Kjøbenhavn M.B. Fog og Krigsraad J. F. Steenberg, Told- og Consumtionsinspecteur i Middelfart, Capitain L. Prehn, samt Told og Consumtionscasserer i Frederikssund, Krigscancellisecretair C. M. Looft. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Ledige Embeder. En Strandtoldbetjentpost i Niebye under Cappeln Toldsted, der er tillagt en aarlig afdragsfriGage af 350 Rbd., 100 Rbd. til Hestehold samt fri Bolig med Forpligtelse at vedligeholde denne og afholde de paa samme hvilende Afgivter. – En Veier-Maaler- og Vrager tjeneste i Nestved, hvormed er forbunden Maalertjenesten i Karrebeksminde, og som indbringer circa 160 Rbd. aarlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
En Amtsportnertjeneste i Schwarzenbeck Amt, som, foruden fri Bolig med Hauge, er tillagt en aarlig Løn af 26 Rd. 18 s. Courant, nogle Sportler, samt, foruden noget Brændsel, in natura, endvidere til sammes Anskaffelse en aarlig Godtgjørelse af 16 Rd. Courant. Samtlige disse Tjenester høre til dem, der fortrinsviis skulle besættes med Militaire. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Altona Kvægmarked. D. 23. Okt, vare 1309 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 1000 solgtes deraf til Udlandet 150). Med Handelen var det igjen flavt. (Duyk)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 27. October: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 112 a 113 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Ribe Torvepriser d. 28 Octbr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 16 s.; Byg 2 Rd. 4 s.; Havre 1 Rd. 12 s.; Boghvede 2 Rd.; Boghvedegryn pr. Skp. 21 ls.; Byggryn 28 s.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Æg 4 enh. ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Bekjendtgjørelser. Med dyb Smerte maae jeg bekjendtgjöre Fraværende Slægt og Venner, at min elskede Mand, Capitain i Ingenieur-Corpset, Peter Christian Küker, hensov efter omtrent et Aars tiltagende Svagelighed ved en blid og rolig Død Torsdagen d. 26. ds., i sit 29de Aar. Kun altfor kort varede vor kjærlige Forening og mange lyse Forhaabninger til Fremtiden ere ved hans Bortgang tabte for hans efterladte, dybtsörgende Enke og spæde Barn. Flensborg, d. 28. Octbr. 1843. S. Käken födt Bilschou.