JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Da det ved 3die Auction skete høieste Bud er forkastet, bliver den Christen Rasmussen Hougaard og afdøde Hustrues Kirsten Mogensdatters fælles Bo tilhørende Gaard i Hallendrup By, i Rund Sogn, med Bygninger og tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 2 Skpr. og Skovskyld 1 Fdkr., stillet til en fjerde Auction, som afholdes i selve Gaarden Fredagen den 8de December d. A., Formiddag Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 20de Novbr. 1843. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Da der til Paaske Flyttetid 184 vil blive en fordeelagtig Plads vacant som Klubvært for Selskabet Polyhymnia" i Aarhuus, anmoder man herved Enhver, der maatte attraae bemeldte Post, om snarest muligt og senest inden 17de Decbr. d. A., til Directionen at indsende deres Begjæringer desangaaende, hos hvem de nærmere Belingelser ved Ansættelsen ville kunne erfares. Aarhuus, den 17de November 1843. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Til det i Pappegøie-Anlægget herved Byen opførte Huus søges til Paaske Flyttetid 1844 en Vært, der tillige er Gartner, og der som saadan kan overtage det fremtidige Arbeide i Anlægget. De herpaa Reflecterende vilde inden den 20de December d. A. melde sig paa Borgemester Contoiret, hvor Vilkaarene henligge til Eftersyn. Horsens, i Committeen for bemeldte Anlæg, den 29de November 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Det keiserl. Kongel. østerrigske Stats-Laan, (See den med denne Tidende Nr. 190 1813 fulgte Bortlodningsplan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Dette i Aaret 1839 stiftede Statslaan, der bestaar af 120,000 Obligationer eller Actier, bliver i Løbet af 36 Aar indfriet ved Præmie-Gevinster paa ialt fl. 74,250,500 Conv. Mynt, ved 36 Serie=Bortlodninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den 1ste December 1843 finder i Wien, med alle lovlige Formaliteter, den 8de Serie=Trækning af dette Statslaan Sted, og der vil der til Tilbagebetaling blive udtrukken 35 Serier eller 700 Obligationer (enhver Serie indeholder 20 Obligationer). Den 1ste Marts næstefter skeer Gevinsttrækningen, i hvilken kun de ovennævnte 7000 Partial=Obligationer tage Deel og som indeholde følgende betydelige Præmier, nemlig: i Gev. paa 2 - hver paa fl. 3,800 " gjør a a 1070 6. 480 Jalt 700 Gev. beløbe tilsammen. fl. 842,040 i fl. 24 Fod. (Fem Gylden ell. fl. Conv. Mynt gjør 6 Gylden i fl. 24 Fod og 1 fl. i 24 Fod udgjør circa Bro 12 s. eller 4 s. 8 s. Sølv.) En heel Lodseddel koster 20 2 Sedler, en Femtedeel 4 2 Sedl., 6 Hele eller 30 Femtedele 100 af Sedler, saa der altsaa ved Kjøbet af 6 Hele eller 30 Femte deele erholdes en Rabat af 20 2 1/2 Sedler. Undertegnede, af hvem Original=Lodderne for alle 36 Trækninger, saavelsom de alene gyldige Lodsedler for næste Trækning kunne forskaffes, paatager sig den særegne Forpligtelse og Ansvarlighed; hurtig og punctlig at tilstille Kjøberne eller Deeltagerne de anthentisk udfærdigede Lister af de vindende Numere, og endvidere med største Beredvillighed at meddele enhver Oplysning der maatte ønskes desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Frankfurt am Main i October 1843. J. G. Fuld, Banquier. Planer og Lodsedler til ovennævnte Serie. Trækning kunne indtil den 5te Decbr. d. A. erholdes, de første gratis og de sidste imod den ovenanførte Betaling, naar man personlig eller i frankerede Breve derom gjør Anmeldelse enten til Hr. Handelsbetjent Jacobsen hos Hr. Kjøbmand H. N. Schmidt i Weile, eller til Undertegnede, som ene her i Danmark af Hr. Banquier F. C. Fuld antagne Commissionair, ligesom og mindre Andele af flere Lodsedler, kunne hos Undertegnede, imod forholdsmæssig Betaling, erholdes i Jnteressentskab, hvortil Flere allerede have meldt sig – naar Anmeldelser i den Anledning skeer snarest muligt. Aarhuus Commissions-Contoir, i November 1843. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
NB. Da jeg, ifølge modtagen Skrivelse fra Hr. Bangnier F. C. Fuld har faaet Udsættelse med at indsende min Numeropgave paa de afhændede Lodsedler, indtil ovenanførte Dato, den 5te December førstk., saa kunne nu Lodsedler indtil den Tid erholdes, og tillader jeg mig derhos at bemærke, at jeg nu har truffet den Foranstaltning, at man ogsaa kan erholde Planer og Lodsedler indtil den Tid hos Hr. Handelsfuldmægtig M. J. Holm i Randers. Aarhuus Commissionscontoir, den 20de November 1843. A. Hansen. 1044 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Umyndiges Midler kan imod lovbefalet Sikkerhed strax eller til 11te Decbr. Termin erholdes tillaans af Skanderborg Kjøbstads Overformynderi hos Ass, pharm. Apotheker D. Seidelin. Ny Jyllandspost", 47 indeholder: Skrivelse fra Enke Madame Hinchelder i Khvn, til Madame Fitzmeier i Aarhuus. – Et slemt Optrin under Communionen i N. Kirke Søndagen d. 22de Oct. d. A. - Sagen, der svæver for Skive Bythingsret. – Om Filialbanken i Aarhuus. – Stiftamtmanden over Viborg Stift. – Huusmand Hans Gramboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En duelig Handelsbetjent, som er oplært saavel ved Manufactur, Colonial, som Jsenkramhandelen, med særdeles gode Anbefalinger, ønsker sig Emploi enten strax eller til førstkommende Mai 1844. De Reflecterende ville behageligen henvende dem hos Undertegnede. Colding, den 29de Novbr. 1843. N. C. Møller, Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Dampbrænderi ønskes i Forpagtning. Et velindrettet, ei altfor stort Dampbrænderi ønskes i Forpagtning, helst fra 1ste Jan. 1844. Det er ligegyldigt, om det er beliggende paa Landet eller i en Kjøbstad, naar der kun er god Afsætning. Man behage snarest muligt at henvende sig til den Berlingske Tidendes Contoir i Kjøbenhavn, Pilestræde Js 118, i frankerede Breve, mærket "Dampbrænderi Js 64, hvori nogenlunde detaillerede Oplysninger ønskes givne. N. D. Michelsens i Aarhuus blevet forsynet med J disse Dage er mit Oplag af BundtmagerLange & korte Baas, Sælskinds Damestøvler, Astrakaner Kraver til Herrer, Reisehandsker, Muffer i Vinterkasketter, i allernyeste Facon, som sælges til billige og bestemte Priser af J. Cohn. Warde, den 28de November 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Tvende gibsede Værelser ere at faae tilleie, strax eller til Nytaar, i Gaarden 9 132 paa Middelgade. Havre i gode, sunde og velrensede Vare, kjøbes af Underskrevne. Marcus S. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En velvoxen confirmeret Dreng kan strax blive anbragt ved Handelen, naar man personlig eller i portofrie Breve henvender sig til Andvig Koppel. Grenaae, den 29de Novbr. 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Hermed et Følgeblad. 1843 No. 213.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Løverdagen. den 2 December. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftertidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Blandinger. Nys ere der i Paris, i een og samme Uge, døde to mærkværdige Skuespillere. Den Ene spillede paa Scenen, den Anden bag Coulisserne; Begge havde lige Talent, og dog døde den Første som Betler, medens den Anden lukkede sine Øine i Besiddelse af en Pension af 50,000 Fres. Vi tale her om Montrond og Rosambeau. Med Montrond døde den største diplomatiske Curiositet i vort Aarhundrede; med ham er den meget roste og meget fordømte Fyrst Talleyrand først heelt død. Montrond var hans efterlevende Halvdeel. Udstyret med et elegant Udvortes, med Aand, Vittighed og et uhyre Talent til Jntrique, kastede han sig i Aaret 1789 paa den politiske Carriere; han vakte snart Fyrst Talleyrand's Opmærksomhed, blev hans Ven, Secretair, Fortrolige og Factotum. Fra nu af begyndte der for ham det romanagtigste og sælsomste Liv af Verden: idag riig, imorgen fattig, idag kjørende i glimrende Eqvipage, imorgen sættende denne Eqvipage paa Ruderknægt; idag kastende om sig med Bankbilletter paa 1000 Fres., imorgen ikke i Besiddelse af Saameget, som han kunde spise til Middag for. Talleyrand overøste ham med Guld; men det havde intet blivende Sted hos ham. Da en diplomatisk Negotiation engang havde indbragt ham to Millioner til hans Part, sagde Talleyrand til ham: "Jeg haaber, Montrond, at De nu vil blive fornuftig og de ponere disse Penge sikkert." – "Ganske vist, svarte Montrond: J mit Skrivebord." Det gjorde han og saa, og greb i Skuffen, til der ikke var Mere. Juli regjeringen udbetalte ham omsider en fast Pension af 50,000 Fres, aarligt, for af ham at erholde Talleyrand's Memoirer, som han størstedeels eiede; disse ville vel nu aldrig see Verdens Lys. Montrond, den største Coniker og Atheist, døde iøvrigt ganske angergiven, med alle Religionens Trøstemidler, som han selv havde forlangt, i en Venindes Arme. Da en Ven yttrede sin Forundring for ham over hans pludselige Omvendelse, svarte han: "Skade kan det aldrig!" vendte sig om mod Væggen, og døde. – Rosambean var en genial Skuespiller, men et liderligt Genie. Som en Diogens drog han om i Paris's Gader, og førte et kunstnersk Nomadeliv. Alle Skuespillere i Paris understøttede dette tilgrunde gangne store Talent, men forgiæves; hans Lommer havde ingen Bund; ingen Penge kunde blive deri Jsær gav Mile. Mars ham Meget; men da han kom hver Dag, og stedse uordentligere klædt, gav hun ham en Abonnementsbillet til en Badeanstalt med de Ord: "Det er det Eneste, jeg endnu kan give Dem!" Rosambean gik hen i Badeanstalten. Et Bad!" raabte han, idet han afgav sit Kort. Medens det blev beredt, læste han den ophængte Taxt: Et Bad 1 Franc en Frokost 1 Franc." – "Garcon!" raabte han Kan jeg, istedetfor Badet, faae en Frokost for min Billet?" – "O ja," – "Saa kom med den Den er mere nærende." – Han døde i den yderste Elendighed, og Skuespillerne i Paris lode ham anstændigt begrave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En riig Kjøbmandssøn havde giftet sig i Longchaumois, og vilde vende tilbage med sin unge Kon til Pontarlier. Ved Foncinele-Bas styrtede Vognen i en Afgrund. Den unge Mands Hjerneskal blev knuust, den nygifte Kone blev farligt saaret, Hestene dræbte, Vognen adsplittet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den berømte franske Forfatter Alphons Karr er fremtraadt med en Spaadom. Han har udtalt en Tanke, som udentvivl Flere have havt, men som her, i sine Conseqventser, viser sig yderst original. Jdet han taler om den store Rolle, Dampen spiller nutildags, bemærket han, at Naturen bruger en uendelig lang Tid til at frembringe Tørv og Steenkul, Det er umuligt Andet, end at den i Tiden maa blive udtømt. Den Dag vil komme, da Steenkul ville blive meget dyre og sjeldne. Ogsaa Tørven vil engang blive saa kostbar, at Staten vil anmasse sig Monopolet derpaa. Naar man saa har opbrændt de sidste Steenkul, saa maa Alt staae stille ..... ingen. Jernbaner, ingen Maskiner – ingen Ting mere Himlen være lovet, at vi ikke behøve at frygte, vi skulle opleve denne Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Alle Modeberetninger fra Paris ere enige i, at Coffuren i Vinter udmærket sig ved en fortryllende Rigdom i Opfindelsen. Man bruger Blomster i Masse dertil. Coffuren Chatelaine" bestaaer af et Net af Guldtraade, som er smykket med Tresser og Mara bouts. En Anden, som kaldes "Clementine", bestaaer af blaat Fløiel, smykket med en Rose, i hvis halvaabne Væger Dugdraaber glindse, medens frisk Løvværk omgiver den, og der paa Bladen sees ligge hiint fine Blomsterstøv, som vi saatidt beundre i Naturen. Der bæres i Vinter mange Bijoux i Paris, men ogsaa de ere Modens Vexel underkastede, og for altid at hylde dens Lune, maatte man være i Besiddelse af umaadelige Rigdomme. Lykkeligviis er Kunsten kommen Koketteriet til Hjælp, og man kan nu kjøbe Juveler, der ere skuffende eftergjorte, til meget billige Priser. Klagen mod den saakaldte Hertug af Normandiet (Naundorf) er, den 17de f. M., bleven forhandlet for Fallit-Retten i London. Passivmassen, andrager 500 Pund St. Som Activa anfører han: alle sine Fordringer paa Slottene St. Cloud og Rambouillet, paa Staden Paris og Kongeriget Frankrig, saavelsom paa de hans Moder, Dronning Marie Antoinette, i sin Tid tilhørende Privateiendomme, hvis Værdi han anslaaer til 30 Millioner Fres."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En riig Englænder havde for nylig gjort et Væddemaal, som gjaldt 10,000 Pd. Sterling, at en Flok fede Gjæs skulde tilbagelægge 20 engelske Mile hurtil gere end en Flok muntre Kalkuner, og han vandt Væddemaalet, der var meget skarpsindigt beregnet, thi Toget gik igjennem en Skov, og her fløi Kalkunerne op i Træerne, medens Gjæssene ufortrødent vraltrede videre. England alene opfostrer ligesaamange Sær linger, som hele den øvrige Verden. Den bekjendte Georg Schovn, hvis bons mols vare en Magt, kjendte ingen større Fornøielse, end at være Øienvidne til – Henrettelser. Han lønnede Correspondenter i hele Landet, som maatte underrette ham om enhver Dødsdom, saa der, i en Række af Aar, ikke foregik nogen Henrettelse vidt og bredt, uden at han jo var tilstede derved. Ja, han reiste endogsaa til Paris, naar et sjeldent Exemplar af en Skurk henrettedes der. – En anden Særling, den rige TomNogerson, og, i Ordets strængeste Forstand, 150,000 Pund Sterl. gjennem sin Hals i Løbet af 6 Aar. Han gjennemreiste hele Europa ene og alene for at gjøre gaastronomiske Studier, og holdt lønnede Emissairer i China, Mexico, Canada osv., som skulde opdage og seende ham nye, i Europa endnu ubekiendte Spiser. Efter at han paa denne Maade havde fortæret hele sin uhyre Formue paa een eneste Guineenær, kjøbte han sig til Slutning en Ortolan, tillavede den efter Kunstens strængeste Regler, spiste den, sov til Middag, og hængte sig derpaa. – Nys har en blind Englænder, som gjennemreiste Europa fra Neapel til St. Petersborg, udgivet sin Reisebeskrivelse. Det er heller ikke længe siden, at der i England døde en Millionair, som gik om og betlede af pure Liebhaberi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En i Theaterverdenen hidtil uhørt Begivenhed fandt den 13de og 14de ds. Sted i Paris, idet een og samme Componist paa to efter hinanden følgende Aftener lod to store nye Operaer opføre paa de første Theatre i Paris; det behøver vel ikke at tilføies, at Componisten hedder Donizetti. Den første Opera "Don Sebastian, faldt igjennem, den anden derimod, "Maria di Rohan", gjorde Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En ung Herre, som kaldte sig Grev Normann, von Ehrenfels, havde i nogle Maaneder opholdt sig i Bern og ført et lystigt Liv, da Politiet endeligen blev opmærksomt paa ham, og det viste sig da, at Hr. Greven var en fra Ludvigslust undvegen Slave ved Navn Jæger. Denne Begivenhed gjorde saadant Jndtryk paa en Baron, der i længere Tid havde drevet om i Bern, snart i en med tre Ordener behængt blaa Frak, snart i fransk Oberstuniform, at han øieblikkeligt forsvandt af Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den franske Prinds, Hertugen af Aumale, er kommen til Neapel, hvor han selv personlig har anholdt og Kongens yngste Søsters, den aarige Prindsesse Thereses Haand, og faaet JaEn besynderlig Begivenhed har nys tildraget sig paa den Berlin=Anhalter Jernbane. En anseet Berliner Kjøbmand befandt sig, ene med en anden ung Reisende, i en Coupe. Bag Ludwigsfelde angreb Denne pludseligt sin Nabo, og opbød at sin Styrke, for at myrde ham. Kjøbmanden, der tillykke var en kraftig Mand, satte sig til Modværge. Nu begyndte der mellem Begge en voldsom Kamp, som først endtes, da Toget gjorde Holdt i Trebbin, ved Hjælp udenfra. Det viste sig nu, at hiin unge Mand pludseligt var bleven vanvittig. Han blev sat af i Trebbin og bragt i Forvaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Er Hertug Carl af Brunsvig har i London, reist Klage mod sin Formynder, Kongen af Hannover. Han forlanger Formynderskabet ophævet og Regnskab aflagt for de Pengesummer, der ere gaaede igjennem Formynderens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
J Breslau er midt i Novbr. falden saa megen Snee, at Magistraten har opfordret Alle, som holde Heste og Vogn, at hjælpe til at kjøre den bort, da de sædvanlige Kjørsler ere utilstrækkelige dertil. Ude i Landet laa Sneen nogle Steder saa høi, at man neppe kunde komme igjennem, endogsaa med Slæder. Vor Landmand, Violoncellisten Kellermann, har i denne Tid ladet sig høre i Oldenburg, hvorfra det hedder om ham: "den Modsigelse hører han blandt de bedste nulevende Violoncellister. Han er anbefalet af Hans Kjærlighed til Eders Kjærlighed, d. v. s. fra Hof til Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Nogle Patrouillebetjente fra Malm have fundet en paa Saltholmsrevet opdreven død Fisk, som de beskrive saaledes: Den havde et kort Hoved med et saa stort Gab, at en Mand kunde passere det; Tænderne vare korte og hvasse; Fiskens Længde, Halen iberegnet, udgjorde omtrent 8 Alen; Halen bestod af hornagtige Finner fra 1 til 6 Qvarteers Længde, som i den yderste Ende vare af en Skikkelse som en kløvet Pen eller Vifte, Fiskens Krop var rund, meget feed og trannet, samt saa tyk som en almindelig Oxe; den havde hornagtige Finner paa Ryggen; den forreste Halvdeel af Kroppen havde Skjæl, saa haarde som Horn, større og mindre, fra 2 til 4 Tommers Størrelse, og den anden Halvdeel indtil Halen var glat og dens Farve lyseblaa(Af et Brev fra Kbhvn.) "J. K. og jeg vare i Søndags i et Maadeholdenhedsselskab, hvor vi med megen Opbyggelse hørte nogle frimodige Bekjendelser af en forhenværende Dranker H., som, efter at have bragt det tilden Yderlighed, at have kunne drikke 4 Potter Brændeviin om Dagen, endelig lærte at drikke Vand i Nordamerika. Hertil knyttede P. W., som ofte om Aftenen har været meget nær ved at rive Folk om paa Gaderne, en smuk Tale, hvis særlige Navitet rørte de Fleste. Endelig sluttede H. med en Opfordring til Forsamlingen om Bidrag; men ikke saasnart var denne i hiint Øieblik uheldige Tale holdt, for de fleste Tilhørere gik bort, navnligen ligeoverfor til en Ølhandler, der har en ganske fortrinlig Punsch." (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den russiske Regjering har givet sin Generalconsul i Kjøbenhavn (Hr. v. Gerschau, Ordre til at engaaere endeel danske practisk uddannede Dyrlæger til russisk Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Udenlandske Blade ville vide, at Orla Lehmann ikke har været indstillet af Cancelliet til Høiesteretsadvocaturen, men skal skylde denne en høiere Jndflydelse. I Nærheden af Flensborg er i denne Tid bleven skudt en Krage Trappe (Otis tubara), der ellers hører hjemme i Barbariet og Arabien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Ved Fanøe er Natten til den 23de Novbr. indstrandet et Brigskib, uden Menneskers Medfølge. Skibet, der ligger 3 a 4 Alen under Vandet, formodes at være engelsk, ladet med Jern eller Steenkul, Og fra Fohr meldes, at den engelske Skonnert, Glasgow, fra Hamborg bestemt med Stykgods til Leith, er strandet ud for List og sjunken. Mandskabet er reddet. Forpagteren paa Aalholm ved Nysted har i denne Tid ladet slagt et Sviin, som udgjorde en Vægt af 464 Pd. eller: 29 Lpd. Paa Bovbjerg er i dette Efteraar opreist en Mindestotte for sal. Kong Frederik den Sjette. Den er en anseelig, smuk Granit, hvori to Marmorplader med Jnscriptioner, og bekostet ved frivillige Sammenskud alene i Lemvig samt Skodborg og Vandfuld Herreder. Sangforeningen i Aalborg vil næstk. Torsdag give en Concert til Jndtægt for de Brandlidte i WexiøØen Hirtsholmen, der rigtignok er et lille Appendix til den danske Stats Udstrækning, er bleven beskyldt for, at have ikke mindre isinde, end at rive sig løs fra Danmark. Et Spadsmagerrygte fortæller saaledes, at en meget vidtomfattende Speculant skulde have kjøbt denne Ø af dens hidtilv. Enebesidder, og have isinde at sælge den til en fremmed Magt, men dog iforveien havt den Opmærksomhed, at tilbyde vor egen Regjering Øen først, naturligviis imod en klækkelig Avance, men herpaa faaet Afslag. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
J Randers er i disse Dage en Borger og Ølbrygger Christensen bleven arresteret for Tyveri, som han skal have drevet i længere Tid, endog til en forbausende Høide. (Jyllp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Aarhuus. (Meddeelt.) Den høitidelige Bisættelse i Domkirken sidste Onsdag af den saa tidligt bortrevne Adjunct Breinholms jordiske Levninger maatte, ved Tanken om de mange Forhaabninger, der her sank i en tidlig Grav, vække den dybeste Medfølelse hos de Tilstedeværende. Baaret og ledsaget af Cathedral- og Real skolens Lærere og sidstnævnte Skoles Disciple bragtes Liget til Kirken, hvor DD. Nr. Pastorerne Føns og Topsøe med Jnderlighed og dyb Følelse skildrede den Afdødes elskelige Characteer som Menneske, Lærer, Ægtefælle, Ven og Frænde, og det smertelige Tab, hans Slægtninge og Venner, saavelsom den Skole, hvortil hanvar knyttet, havde lidt ved hans Bortgang fra Verden. - Albert August Breinholm, Søn af afd. Major v. Breinholm, var født i Kbhvn., og dimitteret fra Metropolitanskolen i Efteraaret 1834. J 1840 tog han theologisk Attestats med bedste Characteer, og var bekjendt som en udmærket Candidat. Den 21de Juni 1842 blev han constitueret som Lærer ved Realskolen her i Byen. Kun 29 Aar vare hans Dages Tal. Hans efterladte Enke, med hvem han kun havde været gift i nogle Maaneder, er en Datter af afd. Major v. Prunst i Artilleriet. Ved Baaren blev afsungen tvende til Sørgehøitideligheden forfattede Psalmer, hvori det heed: For Stormen hvirvles Skovens Blad, i Vintren som i Vaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Hvad gjælder Aars og Dages RadEn Aand for Himlen baaret? kun Frelsens Haab ved Jesu Troi Döden skjænker Hjertet Ro og smiler gjennem Taaren. Hans Strid er endt; han vandt sin Fred i Skrinets mørke Gjemme. Kort dvæled han paa fremmed Sted – Nu er han evigt hjemme. Fred med hans Aand i Himmelbo! Did gik han hen i Jesu Tro, At höre Frelsens Stemme! - Hr. Printzlauls Beneficeforestilling var i Aftes saa overordentlig stærkt besøgt, at Mange maatte gaae bort igjen, uden at kunne faae Plads. J det Hele taget har det Beckerske Selskabs Forestillinger været dennegang usædvanlig stærkt besøgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Jndsendt.) Veed Du det Land, hvor Hedelynget groer, 1830. Hvor Tørrejyden er i bedste Flor; Hvor Heltefisken faaer ei Plads i Vandet, Men trænger sig i Masser op paa Landet; Hvor Silden har Forstand. Og om et Dampskib raisonnere kan, Og hvor den faaer Vapeurs, Colik og Krampe, Saasnart den blot seer "Dania" at dampe Veed Du det Land, hvor Marehalmen groer, Hvor Helte, Torsk og Flyndre ikke mere troer, At de behøver nu at trænge ind paa Landet Fordi blot Jris rører op i Vandet; Hvor Silden nu har faaet den Forstand, At Königinn, ei taales mere kan, Thi da den faaer Bapeurs, saasnart den hører Tydsk, Saa bedes man ombord – herefter tale Jndske C. S. . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 7de December bliver afholdt Generalforsamling i Harmonien, hvortil Selskabets Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Til det i Pappegøie Anlægget herved Byen opførte Huus søges til Paaske Flyttetid 1844 en Vært, der tillige er Gartner, og der som saadan kan overtage det fremtidige Arbeide i Anlægget. De herpaa Reflecterende vilde inden den 20de December d. A. melde sig paa Borgmester Contoiret, hvor Vilkaarene henligge til Eftersyn. Horsens, i Committeen for bemeldte Anlæg, den 29de November 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den af mig, som befalet Sagfører for Aftægtsmand Philip Jacobsen af Kierende, under 11te Octbr. d. A. udtagne Mortifications=Stævning til Rougs m. fl. Herreders Ret, paa en Obligation stor 212 28 3 ½ S., udstædt til Jver Jensen, tilføies herved den bemærkning: at ingen Forelæggelse eller Lavdag gives i Følge Forordn. 3die Juni 1796. Randers, den 1ste Decbr. 1843. Jensen, Procurator. En duelig Handelsbetjent som er oplært saavel ved Manufactur, Colonial, som Jsenkramhandelen, med særdeles gode Anbefalinger, ønsker sig Emploi enten strax eller til førstkommende Mai 1844. De Reflecterende ville behageligen henvende dem hos Undertegnede. Colding, den 29de Novbr. 1843. N. C. Møller, Fæstemand.