JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1798-04-10
Onsdagen den 25 April førstkommende, bliver paa Hovedgaarden Ulstrup i Thye Land, holdet Auction over endeel Kiør og Qvier, nogle Stude, Heste, et betydeligt Qvantum Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver m. m., hvikket bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhabere. Ulstrup den 27 Martii 1798. Nekiendtgiørelse: Fredagen den 18 Maj førstkommende, er en Skiftesamling bestemt at holdes i Aastrup Mølle under Aastrups Gods, efter den der afdøde Fæster Laurs Bertelsen, til denne Tid indkaldes at møde: a) De som maatte have noget at fordre, hvilke og ville være betænkt paa at ligitimere Fordringens Rigtighed. Og b) De som maatte være noget skyldig for da at betale samme. Og da endeel Debitorer er bekiendt og anmeldt, saa paatvivles vel ikke, disse jo til bestemt Tiid indfinder sig, eller og forinden aflægger Rigtighed til Undertegnede. Aastrup d. 5 April 1798. Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Agerbecks Vegne. J. Egholm.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Florenz, den 12 Martii. Staden Terni i Hertugdommet Spoletto, i den nu værende Rommerske Republik, har erfaret en ulykkelig Skjæbne. Sammes Jndvaanere opstod in Massa imod de Franske nedhuggede alle som faldt i deres Hænder. Men den i Rom commanderende General d. Allemagne, sendte strax et Troppecorps mod dennem. Alt, hvad som imodsatte sig blev uden Skaansel nedhugged og Staden plyndret. Den hel. Fader beobagter vedvarende i Siene det strængeste Jncognito; dog modtager han alle hans Rang tilkom mende Æresbeviisninger. Storhertugen har tilbuden ham en Vogn med 6 skiønne Heste og andre Ting, men som han altsammen har afslaaet.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Rom, den 11 Martii. De i Kongeriget Neapel, liggende, fordom Pavelige og nu til den Rommerske Republik henhørende Herskaber, nemlig Hertugdømmet Benevento og Manto Corvo, vil nu ogsaa blive forenet med vor Republik Jndvaanerne have proclammeret deres Uafhængighed, plantet Frihedstræer og ved Deputerte ansøgt det franske Generalitæt om Understøttelse, da Neapel har gjort Fordringer paa hine Lande og sendt Tropper derhen. De Franske lader ligeledes nu ogsaa marschere Tropper derhen. Den sig her befindende franske Jnterims Commandant, General Dallemgne har forlangt 1 Million Livers til Laans af Republikken Lucca. Benævnte General tilsammenkalder hver Gang, naar der skal gribes til vigtige Beslutninger, et Krigsraad, til hvilket de fornemmeste Officerer bliver kaldet. Daldtte blev tilkiendegivet de Franske, at Hertugen af Braschi havde 5 Mistioner Scudi liggende i Banken, i London og Amsterdam, saa maatte han endnu forinden hans Afreise udstæde Vexler derover.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Rom, den 18 Martii. Alle Hovedpladse i vor F. Wandall. Stad ere nu beplantede med Frihedstræer. Jhielskydningen af de den 25 Februarii fangne Oprørere vedvarer endnu, og i Forgaars bleve igjen 7 af samme ihielskudte. Consulerne have noget nedsat Prisen paa Viin, Olie og Sæbe, men de øvrige Levnetsmidler ere endnu dyre. For et Hospital til 400 syge Franske, maae Klosterne frembringe og skaffe, Senge, Linnet a. - Borgerne maae levere de franske Tropper Skoe, Hatte og Skiorter. Af alle Kirker bortages Sølvtøier. General Masena er den 13 igien anlanget hertil fra Genua. General Ney gav ham i den arresterede Kardinals Rinuctinis Pallais en stor Tractation. Overhovedet ere 8 arresterede Kardinaler hvoriblandt Doria, Borgia Archetti, Antonelli, Exgouverneurer af Rom Sperandini og 7 af de første Prælater, blevne bortførte herfra over Civita-Vechia som Gidsler til Frankrige.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Frankfurt, den 3 April. De Franske Tropper, have paa den høire Rhinstrandbred, allene i Egnen af Lahn formeret sig til over 6000 Mand. De vil drage en Leir ved Hochst eller Freiburg. Fra Wien skal være ankommen befaling til Ulm, at indeholde med de derværende Skandseredskabers Sælgelse.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Den herværende Messe er bleven besøgt af mange flere Schweitzere endsom man havde ventet. Ogsaa ere her mange Lyonner og Hollændere og Oplagene af alle Sorter Vare ere meget anseelige. En anseelig engelsk Dame, en Democratinde, skriver fra Rom: hun var bleven der som de Franske indrykte sammesteds, har henvendt sig til Overgeneral Berthier om Tilladelse dertil, og denne har skrivtlig og under Segl meddeelt hende denne Tilladelse med den Erklæring: at den Franske Republik ikke førte Krig mod Fruentimmere. Ogsaa de engelske Kunstnere og Haarværkere, erholdt Tilladelse at blive i Rom, men Banqvererne vare flygtede, og deres Huse samt Meubler bleve tagne i Beslag. Det gemene rommerske Folk, troede indtil den sidste Time ganske vist og fast at de Franske ikke vilde indrykke i Rom. Da de Franske allerede havde besat Engelsburg, sagde man endnu i den anden Ende af Staden. no vengon, no vengona, det er: de kommen ikke og dog var de allerede der.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Aalborg, den 16 April. I Gaar bleve af den tilvoxende Ungdom, i begge Byens Kirker confirmerede i alt 42 Drenge og 20 Piger; deraf i Budolphi Kirke: ved Hr. Professor Pontoppidan 8 Drenge, ved Hr. Henneberg 23 Drenge og 9 Piger, i Frue Kirke: ved Hr. Stiftsprovst Schierup 1 Dreng og 5. Piger, ved Hr. Magister Bach 10 Drenge og 6 Piger.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Fra den 9de til den 14de April er ved Aalborg Toldbod følgende Skippere indkomne og udgangne. Jndkomne Daniel Breche af og fra Friderichshald, med Træelast, Anders P. Flørenæss af Nedeneslehn fra Arendahl, dito, Rasmus Alrøe af og fra Aarhuus, Brende, Peder Møller af Aalborg fra Laurwig, Træelast og Jern, Poul Back af og fra Læssøe, Tiære, William Landsdown af og fra Boskon, Baglasted, Sivert Torgersen Howland af Nøtterøe, fra Tønsberg, Træelast, Jørgen Larsen Dam af og fra Læssøe, Strandet Skibsinventarium, Torge Caspersen af Nedenestehn fra Laurwig, Træelast. Udgaaede: Christen K. Krog af Aalborg til Kiøbenhavn, med saltet Sild &c., Christian Ruber af Aalborg til Norge, Korn, Olle Marchussen af og til Odense, Lamskind, Hans Jørgensen af Saxkiøbing til Christiania, Korn, Niels S. Swenstrup af Aalborg til Drammen, Korn, Jeppe Larsen af Nyekiøbing til Drammen, Korn a., Emanuel Christensen af og til Christiansand, Korn a., Claus H. Raun af Fridericia til Mariager, Breder, Christen C. Krog af Aalborg til Randers, Kiøbmands Vare, Peder Hauerslef af Aalborg til Roeskilde, saltet Sild, Anders Lybye af Løgstøer til Aarhuus, Rug, Jens Møller af Nyekiøbing til Aarhuus, Rug, Clemmen Thorup af Thisted til Randers, Korn a. Rasmus Altøe af og til Aarhuus, Rug og Kiøbmands Vare, Heyle Jørgensen af Aalborg til Mariager, Tommerlast, Greger Tergesen af Nedeneslehn til Øster Riisøer, Korn, John Siversen af Nedeneslehn til Øster Riisøer, Korn, Anders P. Florenæss af Nedeneslehn til Arendahl, Baglast, Poul Bach af og til Lessøe, Kiøbmands Vare, Christen Sund af Løgstøer til Randers, Rug, Daniet Breche af og til Friderichshald, Korn a., Anders J. lumsen af Netterøe til Drammen, Korn, Friderich Cælle Horth af Aalborg til Korsøer, saltet Sild, Poul Wilsen af Aalborg til Bergen, Korn a., Jens J. Holm at dito til dito, Korn a., Jens Eldrup af Nedeneslehn til Øster Riiser, Korn a., William Landsdown af Boston til London, Havre, Mathias Carsten List af Rømme til Engelland, Havre.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Jndsendt.) Efter Gellert. Til dette Aars Confirmanter iten til enhver anden J. unge, hører Dydens Stemme. Og aldrig, aldrig i den glemme: Endnu er saadant eder let; En Gud og Dyden at tilbede, Dertil i værer altid rede! Ja skyer Lasten, over Ret! Dig Dyden adler og ophøier, Naar Lasten Konger selv nedbøier; J Lykkens Smiil din Glæde stiger, J tunge Kaar hver Sorg bortviger For Dydens ædle høie Trøst, J Livets sidste Øieblikke Dig Dyden end forlader ikke, Men skaber Mod udi dit Bryst. Da Dyden skal din Siæl ophæve Du Dydens Engle seer at svæve Omkring dit Leie - hver da sig, J Tanken fryder at see dig Forøge salig Aanders Skare; Med Glæde kan du da henfare. Til Engle, Engles Fader Gud. O Maling, Pige, følg den Lære, At give Gud og Dyden Ære! O! adlyd stadig Dydens Bud. (Svar til Bagsmækken i Nr. 28.)
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Velbyrdige Hr. Opsynsmand Hvad gaaer Dig fremmed Sager an? Kan man vel holde Posen tæt For den som der tiger læt? Kuns at Du ingen Dadel førte Man muelig mindre om Dig hørte. Jo vidst kan Meening-Sagn blive Vaase, Og ei er det ræt med Feil at skaase; Alvorlig Ting bør tales uden Vaas, Naar man ei skal betre sig som en Gaas. Men at desværre: En Roberspierre. Et Skydemaalet for de fleeste, Vel sundt. - Men er han skyldfrie Næste, Da først han svarer til den kjække Mand; Som gaaer den lige Vei og holder Stand.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
(Jndsendt.)Hr. P. M. til Afskeed. Høistarede Hr. Bessermachen Hvis Minde staaer med Pose=Sachen, Tak for det seeneste Besøg, Og for Din megen vittig Spøg; Bliv ved med Feilene at skaase, Har Du ei Kald, - saa har Du Vaase; Og møder stundom Dig en Gaas, Da husk den rimer vel med Vaas. Lad aldrig af at svare til Din Rest Dog vild: en Schuster bliver ved sin Læst.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Indsendt.) vad Hr. Byefoged Brandt hidtil i disse Efterretninger, har meddeelt Publikum, i Feiden med Hr. Wanting, er intet andet end Udfald imod dennes Person, men ikke, hvad man dog havde ventet sig af en Mand som Byefoged Brandt, naar han endelig ville skrive i den Sag, der mindste Beviis for, at den opbragte Forbryders Forklaring til Hr. Wanting, om hans Undvigelse af Arresten, er Usandhed. Efter denne Anmelders Begreeb var det dog fornemmelig det, som Byefogden burde skrive om, naar han fandt det fornødent at svare. Hvad vil det sige at give Præstet Reqvisitioner og true med Lovens Sværd, Var jeg Manden, ved min Ære, jeg blev ikke bange for disse Trudsler, men skulle møde Byefogden som en uforsagt og ætlig Stridsmand. Det eneste Præsten har stødt an imod, med at lade hans bekiendte P. M. indføre i Al visen, er Velanstændighed eller Høflighed, hvilket man vil - han burde først have bekiendtgjort det for Byefogden allene og afvartet hans Svar, om det var sant hvad Forbryderen havde forklaret - Men sæt, at Præsten har forbrudt sig, hvad vinder da Byefogden ved at faae ham straffet? Jntet, dermed er ingenlunde afbeviist hvad Forbryderen har forklaret, og det var dog det, som, frem for alt burde bevises - Præsten har snakket efter Forbryderen, og Spørgsmaalet er, om han maatte det - Siger Loven nei dertil, saa straffes Præsten, men er Publikum derved overtydet om, at Arrestanten har sagt Usandhed, De maae ikke blande Publikum, Hr. Byefoged ved at drage dets Opmærksomhed fra Sagens egentlige Qvæstion hen til Deres og Præstens private Stridigheder. Forresten synes mig, at Byefogden ikke gaae frem paa arlig Modstanders Viis, thi en saadan bliver ved den Sag der handles om allene; Byefogden derimod skeier ud, ved at love O Efterretninger om Misdædere fra Flade og GierumSogne, samt en pyntelig (?) Anmærkning, &c. Vil De agere Jnqvisitor eller Fiskal Hr. Byefoged der hvor De ikke er nød til, Det er slemt, og hvad vedkommer det Tvisten, Maaden at være Fiskal eller Angiver paa giør ingen Forskiæl i Handlingens Moralitet. Byefogden skulle have havt den største Satisfaction over Forbryder og Præst tillige, om han til Svar paa Præstens P. M. blot havde skrevet: "Dette er intet Beviis og enhver fornuftig Mand, som af Erfaring kiender en Smule til eensidige Fortællingers Troværdig hed skulle have tilsmillet ham Biefald. Nu derimod fristes nogle til at spørge sig selv; Mon Uskyldigheden, behøver at giøre saa megen Støi for at bevise sin Uskyldighed? Til Slutning et Spørsmaal. Er det en Mands- eller en Qvindesperson som passer Arrestanterne i Hiøring.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Lotterie. J Tallotteriets 638 Trækning i Altona den 10 April, ere følgende Nommere udkomne: Til den forestaaende 639 Trækning i Altona den 1 Maj, kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Post comtoir.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Til forestaaende 539 Trækning i Altona, kan daglig L. bekommes Sedler hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Avertissements. Andægtige Betragtninger for unge Christne, som for i første Gang tage Deel i den hellige Nadvere: faaes paa Bogtrykkeriet for 2 s.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Sriverre Qvinctius Hemmeran von FlamingsT Liv og Levnet, oversat efter Lasontaines tydske Original, 1ste Deel, er udkommet og faaes hos Bogtrykker Wandall i Aalborg, heftet for 5 Mk. 8 s. De som paa ovenmeldte Skrift har subskriberet ombedes at lade deres Exemplaret afhente.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Hos Bogtrykker Wandall faaes: Urigtighederne i de saakaldte Berigtigelser ved Afhandlingen om de danske vestindiske Øers Tilstand, af Hr. Major Oxholm; heftet for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
udi anden Classe af det 45 Kongelige Kiøbenhavnske i Classelotterie, er under Kiøbmand Niels Borups Collection i Aalborg følgende No. med vedmeldte Gevinster udkomne: No. 2602 med 8 Rd. No. 1419 med 8 Rd.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Hos Klokker Milling er nu at faae Nytaarsgave for Damer 1798., Poulisky Anviisning for Landmanden til Sundhedspiere, Anekøvter om Statsforfatningen i Rusland, 14 15 Deele af Suhms Samlede Skrifter. Dito Levnetsbeskrivelse med Potrait, om Herremanden Brahe og Bønderne i Ørbye, der er Lienhard und Giertrud; Badens Cornelius Tacitus paa Dansk 3 Deele.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
J Anledning af at jeg ved Wolstrup i Hørmested Sogn, er opsagt at qvirere til næste Majdag, saa i Mangel af anden Leilighed, nødsages at lade bortsælge den der ved Gaarden værende Besætning m.v., saavel for dette som for at udbetale mine Creditorer, og til den Ende er berammet Auctions Holdelse, Mandagen den 30 April næstkommende, over 11 Bester, unge og midaldrende, 16 Stkr. unge Kiør og 7 Stkr. aarings Stude= og Qvie=Kalve, 36 Stkr. Faae, de bedste med Lam, og 2 Stkr. aa rings Sviin, samt Gaards Redskaber, Vogne, Plouge, Harver og andet Redskaber m. m., item endeel Sængeklæder m. m., hvilket alt skal blive de Lysthavende foreviist, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort. Wolstrup den i April 1798. Chr. Galthen. Rd. Skagens Byes publiqve Penge kunne til 10 næste Snapsting faaes til Laans, imod lovlig Rente og anordningsmæssig Sikkerhed; man henvender sig desangaaende til Jnspecteurerne for de Fattiges Væsen i Skagen. den smuk Canoper efter nu Modens Brug, er at faae S til Kiøbs i Urbansgaden hos Stoelemager Berg. Fredagen den 5 hujus er mig bortstiaalen er N. B. O blaae Klædes Mands Kiole med blaat Underforder, blaae Silke Knapper, og uden Rabatter; hvem samme kan opdage loves en resonabel Douceur. Peder Christian Møller, boendes paa Klosterjordet.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Auction. Herved bekiendtgiøres, at Mandagen den B. 23 April førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet. og efterfølgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Øendrup igjen foretaget offentlig Auction over en stor Deel Meubler og Effecter, bestaaende af omtrent 600 Lod forarbeides Sølv, endeel Tin, Kobber, Messing, Malm, Træ- og Jernfang, Kakkelovne, Glas, Porcellain og Steentøi, Skatoller, Dragkister, Borde, Stole og Speile, en stor Deel Dækketøi, Lagner, Senge og Sengeklæder, en god Karet med meget mere, som bliver for vidtløftig at opregne, tilhørende Stervboet efter afdøde Hr. Major Christian Cæsar von Lüttichau. De trykte Catalogi ere forinden at bekomme hos Kiøbmand Hr. Korsberg i Aalborg, og paa Auctionsstedet; thi ville de Lysthavende sig til bemeldte Tild- og Sted behagelig indfinde, da Conditionerne paa Auctionsstædet nærmerne skal blive bekiendtgjorte. Logstøer den 31 Martii 1798. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Bekiendtgiørelse: 30 Dagen efter afg. Mad. Langebech, Degneenke, som døde i Uldstedlund i Uldsted Sogn, indfalder den 23 April førstkommende, hvilket tiener til behagelig Efterretning for dem, som ved Stervboets Aabning er v. have noget at melde. har Lyst at anbringes ved Pennen, og dertil besidder Et ungt Menneske der har været til Confirmation, og en god moralsk Caracteer, kan faae Condition, naar han betids melder sig i Aalborg Aviisexpeditions=Contoir, der giver nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
J vende brune Valakker 6 Aar gamle, 10 og en halv & Qvarteer høi, er at faae til Kiøbs, naar Liebhabere, melder sig hos mig undertegnede. Aalborg den 2 April N. J. Steenholdt.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Levende Østers er at faae paa Frisenborg hos Kold.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Administrationen for den Kongelige Porselins Fabrik bekiendtgiør herved, at Onsdagen den 2 Maj førstkommende bliver udi General=Postamtets Gaard No. 88 paa store Kiøbmagergade, holden Auction over endeel Kiøbenhavns Porselin, bestaaende af Bord= og Theetøi, blaadt og hvidt af forskiellige Tegninger, samt røde og hvide Casse og Theestell, med adskilligt meere, hvorover de trykte Fortegnelser ere 8 Dage før Auctionen at bekomme paa Porselins=Fabrikens Kontoir paa store Kiøbmagergade No. 3. Porselinet forevises Liebhaverne 2 Dage førend Auctionen. Hvor der er en god Tieneste ledig for en Arbeidskarl til anstundende 1 Maj, ved en Fabriqve her i Byen; derom giver Bogtrykkeriet Efterretning. Jomfrue Jnger Høyer i Høyen eller gl. Skagen, ind Saavel Arvinger som Credi= og Debitorer efter afg. kaldes med 12 Ugers Varsel at møde hos mig som Skifteforvalter for at iagtage hvis enhver af dennemre kan vedkomme. Skagen, den 27de Martii. 1798, Tetens. R. Huusmand Peder Hansen Snedker i Lyngbye, under Randrup Gods, er død for nogle Dage siden, og hans Boe straxen taget under lovlig Behandling, 30 Dagen bliver den 18 April, 6 Ugers den 1 Mai og 12 Ugers dagen den 12 Junii, hvilket i Følge Placaten af 26 October 1792 maatte tiene Credi= og Debitorer efter denne Afdøde til behagelig Efterretning, thi Boed er fattig og uformuende til at bekoste anden Jndkaldelse. Randrup den 30 Martii 1793.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Onsdagen den 25 April førstkommende, bliver paa Hovedgaarden Ulstrup i Thye Land, holdet Auction over endeel Kiør og Qvier, nogle Stude, Heste, et betydelige Qvantum Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver m. m., hvikket bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhabere. Ulstrup den 27 Martii 1798. Ankere og Touge, Seil og Redskab, alt i god seilbar En liden Jagt, drægtig 5 Commerre Læster, med behørig Stand, er underhaanden at faae tilkiøbs; hvorom Anviisning gives af Oluf Christensen.
Jyske Efterretninger, 1798-04-16
Subskriptions=Indbydelse. Paa et Skrivt med Titel Om Virksomhed og Flid, sammes Nytte og Befordring, en Oversættelse af det Tydske. Jette Skrivt, hvis Forfatter er en Pastor Fest, som er berømt af sine andre Skrivter, udkom sidstafvigte Aar fra Trykken i Leipzig. Det udmerket sig ved et lærerigt Jndhold, ved practiske Leveregler og et giennemtrængende Foredrag; det er brugbart ei alene for det enkelte Menneske, og fornemmelig Ungdommen, men endog for Opdrageren og Øvrigheden, som have at vaage over Borgernes Erhvervelsesflid. J den første Deel - i 13 Kapitler - fremstilles grundigen Flittig hedens Værd og Fordeele for ethvert Menneske i Særdeleshed og for det menneskelige Selskab i Almindelighed, vises dens Jndflydelse paa Livets Underhold, paa Agtel, se og Værdighed, paa Sundheden, og paa Menneskets Aand og Hierte, og Fordelene for det borgerlige Selskob og Staten udsættes fra hinanden. Den anden Afdeling handler og Midlerne til at bringe Flidens Fordele stedse høiere, saavel ved at bortryde Hindringerne, f. Ex. Livegenskabet, de høie Afgivter, de mange Helligedage, de alt for almindelige Almisser, Drikker og Spillehuse, o. s. v. - som ved opmuntrende Foranstaltninger, ved Tvangsmidler (mod Betlere &c.) ved Ungdommens Opdragelse til Flid, o. a. m. Det store Publicum for hvem denne Bog er bestemt, vil den vist være velkommen hos. Den vil ikke komme til at savnes i noget Læseselskab, eller i nogen Bogsamling. For Oversættelsens Nøiagtighed og Skiønhed, skal der blive anvendt al den Flid som saa godt et Skrift med Føje fortiener; ligesom det bliver trykket med ganske nye Typer, hvoraf Subskriptionsplanen, som i næste Uge udkommer, skal fremvise Prøve. Med Trykningen skal strax begyndes, saasnart Subskriptionen er fulført, og jeg som Forlægger seer mig sikker for Tab. Skrivtet vil komme til at bestaae af en 16 Ark. i Octav, og overlades Subskribenterne for 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. paa Skrivp. Subskribenternes Navne trykkes foran i Bogen. Paa hvilke Steder Subskriptionen, imodtages, samt hvorlenge samme vedvarer, skal nærmere vorde bekiendtgjort. Aalborg den 16 April 1798. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1798-04-20
Cadix, den 14 Martii. Vor Fløde giør sig igiefærdig til at gaae til Seils og indtager Provian, Levnetsmidler paa 4 Maaneder. Lord St. Vinten, krydsede hidindtil ved de Africanske Kyster, udenfor Cap. St. Spartel med 12 Linieskibe og havde taget hans Stilling saaledes at han uopholdelig kunde forene sig med de 12 Linieskibe hvilke holder vor Havn strengt bloqverer. Engelænderne venter paa, at den franske Toulønner Fløde skulde giøre et Forsøg at forene sig med den spanske Cadixer Fløde, og Lord St. Vintent indhenter fra alle Skibe som passerer Efterretning, om de allerede havde seet den Toulonner Flode. Herfra skal nu igien afgaae nogle Skibe med Qvægsølv til Amerika.
Jyske Efterretninger, 1798-04-20
Jnspryk, den 24 Martii. Rustningerne ved vore sydlige Grændser ere overordentlige. Det almindelige Rygte gaaer vel, at vore Tropper snart vil besætte Mantua, Bergamme, Brescia a. og at den Tisalpinske Republik derimod fra en anden Side vil saa Godtgiørelse eller Tilvoxning; men imidlertid er dette blodt Formodninger.
Jyske Efterretninger, 1798-04-20
Jtalien den 26 Martii. Den Gaade, (siger et offentlig Blad, som har opspunden sig ved Strankanten af Etsch udvikler sig daglig alt mere og mere. De der værende Tilrustninger og Troppers Sammendragelser, lere overordentlige. Ved de sydlige Grændser i Tyrol, langs ned mod Ersch bliver Armeen bestandig stærkere. Selv fra Venedig afgik flere Tropper for at forstærke samme. Fra Krain, Karnten, Østerrige og Ungern, drager Tropper sig ligeledes fremad, og gaaer deels til Tri sendt og Roverede, deels afsides derfra til Eisch. Tilligermed disse afgaaer et anseeligt Corps fra Bayern og per Jnspruk til det Jtalienske Tyrol, for at støde til Armee, som en af Padug og Verona skal øre en Magt af 60,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1798-04-20
Florenz, den 18 Martii. Ogsaa her findes Efbefindede, som uagtet vor vise og gode Regiering gierne vil de virke en Revulition. Om Natten opslaaes oprøriske Skrifter og plantes smaa Frihedstræer; men Regieringen har fordoblet dens Opmærksomhed. J sidstafvigte Nat bleve 2 Kapuzinere myrdede i Staden, Sienna og Oprørssedler anslagne for at bevæge Folket til Rebellion; i Pisa gjorde man ogsaa lige forsøg. Et Corps Cisalpiner er indrykket i Republikken Lucea, har i flere Byer plantet Frihedstræer og fordret 200,000 store Dalere af Staden Lucca, hvilke allerede ere blevne udbetalte. J Sienna maae ingen Cardinaler eller Prælater blive hos Paven. Til Livorne er anlanget en talrig Napolitansk Koffardie-Flode. Flere Skibe af samme ere bestemte til Genua og Marseille.
Jyske Efterretninger, 1798-04-20
Wien, den 31 Martii. Fra Berlin er igien en Coureer ankommen med en fra Hs. Majestæt Kongen af Preusen egenhændige og directe til Hans Majestæt Keiseren stilende Skrivelse, hvilken strax blev overbragt ved Greven af Keller. Den Ungerske Geistlighed giver ogsaa Paven en Penge-Understøttelse. Omendskiøndt Friherre von Degelmann er bestemt som befuldmægtiged Minister til Paris, saa seer man dog endnu ikke at han føier mindste Anstalt til hans Afreise.
Jyske Efterretninger, 1798-04-20
Paris, den 8 April. J Forgaars har Directoriummet fattet følgende Beslutning: Efterat Directoriumet har erfaret af de Beretninger som Søeministeren, paa hans Reise til Brest har indsendt til samme, og overveiet, at Mangel paa Overeenstemmelse imellem Operationerne af Land og Søemagten, der ere bestemte til Expeditionen mod Engelland, kunne ligge hindringer, i Veien for sammes hastige Udførelse og dens Udfald, saa beslutter det følgende: i General Buonaparte begivet sig forinden 10 Dage til Brest for sammesteds at paatage sig Commanden over Armeen af Engelland. 2 Han har den hele Land og Søemagt, i Bestyrelse som er bestemt mod Engelland. Fra Brest meldes under 24 Martii følgende: Denne Morgen har Contre=Admiral Nielly, en meget brav Søepfficeer, paataget sig Commanden over den paa vor Rhede forenede Søemagt og opplantet Flaget paa Linieskibet Ocean paa 120 Kanoner.