JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Den Engelske Regjerings skjændige Fremfærd, mod Dannemark blev ved offentlige Documenter, paa det yderste misbilliget af Europas største Maa ter. Det Franske Regjeringsblad Moniteuren er klærede for hele Verden, at Frankrige, Østerrig og Rusland forlange, som Fredsbetingelser, og den, der har tilraadet Kongen af Engelland Kjøbenhavnstoget, skal udleveres til Kronprindsen; af Kiøbenhavns afbrændte Bygninger skulle opbygget igjen paa Engellands Bekostning, og at Kongen af Engelland offentlig skal misbillige de store Fornærmelser, der ere tilføiede alle Souperainer. Føbenhavnstaget og Egel den Førstet Mord ere to Pletter i den Engelske Nationalgaracteer, som aldrig ganske ville kunne aftvettes, men til Lykke for det Engelske Folk er der i Europa nu kun en Stemme om den Brittiske Regjering, og det henvundne Aar har knyttet det store Baand, der skal bringe, udmyge og temme denne politiske Kjønnellands, Betynget af en Gjeld af syv Millioner Pund, Sterling, afskyet af alle Nationer, handlyst fra alle civiliserede Stater, kæmpende mod ulmende Tvedragt i Skotland og Jrland, staaer Britannien, ni næsten ganske ene med Fastlandets Kjæmpeforbund. Amerten, som det allermindst kan undvære, ønsker kun en Lelighed til at bryde med en Stat, som hidtil har krænket dets Rettigheder og vanæret dets Flag. Vel søge Engellands snedige Ministere at saagere for denne deres sidste Ven og Statte, men Festerson Fiender alt for vel hiin Streneland, og vil sikkerlig ikke lade et saa heldigt Øieblik forbigaae, hvor hans Fædreneland seer sig fuldkommen istand til at gienske den soste Pind af Britanniens foragtelige Aag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Kjøbenhavn d. 29 Jan. 1808. J. With, Kammerraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Kronprindsen ankom til Kiel d. 24 d. M. Samme Aften var Staden illumineret og den følgende Dag var stor Cour ved Hoffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
D. 4 Febr. ventes Hr. F. H. Kronprindsen tilbage til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Det Skuespillerselskab, som hidindtil har spillet i Jtzehoe, er nu ankommet til Kiel, og giver Forestillinger hver Aften. Jngen Residence har nogensinde i det korte Tidsrum af 14 Aar lidt saa meget ved Jldebrande som vort Kjøbenhavn. Christiansborg Slot skal have kostet at bygge 15 Millioner Rigsdaler; de i Jldebranden 1795 afbrændte Bygninger vare assurerede for 4,629,550 Rdlr. og de ved det Engelske Bombardement afbrændte offentlige og private Bygninger for 2,403,850 Rdlr. Dette udgjør tilsammen den uhyre Sum af 22,033,400 Rdlr. Men deriblandt er hverken regnet alt det rørlige Gods, der brændte saavel paa Christiansborg, og i den store Jldebrand 1795, som under Bombardementet, eller den store Skade, som anrettedes ved fiendtlige Bomber og Kugler paa offentlige og private Bygninger. Man maa tillige betænke, at alle de afbrændte Bygninger og Effecter vare mere værd end de vare assurerede for. Uden Overdrivelse kan man antage, at det, som Luerne have fortæret og ødelagt for Kjøbenhavn i det anførte Tidsrum, var 30 Millioner værdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
At Sjællands Stifts Arkiv under Bombardementet blev reddet, bør man takke den ærværdige Olding Biskop Balle. Hans Bolig rammedes af mange Bomber og Granater, men uden at tænke paa at redde sin egen Eiendom, især sit udvalgte Bibliothek, sørgede han først og fremmest for at henflytte Arkivet i en hvælvet Grav i Frue Kirke. Da midt ud paa Natten d. 2 Sept. Faren blev stor, ilede han, trods de nedfaldende og springende Bomber, ud af sin Gaard, og overgav sine Børnebørn til en Vens Omsorg. Han vendte derpaa tilbage igjen, og blev ved sin Bolig saalænge eet Værelse endnu var i beboelig Stand. Havde mange andre af vore Medborgere fulgt dette skjønne Exempel, saa vilde mangen en Bygning, som nu ligger i Aske, maaskee have staaet endnu. Men en, skjønt meget tilgivelig, Angest drev de fleste ud paa Christianshavn og Amager, medens deres Boliger enten vare ganske overladte til sig selv eller i det mindste til ligegyldige Tjenestefolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
J Gaar Morges fandtes et nyfødt Drengebarn paa Nicolai Kirkegaard. Det var saa voldsom indpræsset i en Æske, at Rygraden var knækket. Præsten Hr. N. Wulffsberg i Christiania agter nu at udgive et Ugeblad under Titel af Tiden. Om det vil svare til sin Titel, det maa Tiden lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Odensee, d. 26 Jan. Paa Jyllands nordvestlige Kyster er der skeet mange Strandinger, med og uden levende Engelskmænd, dog alle formodentlig af Engelsk Oprindelse. Saaledes er der ankommen 3 Skibe med Hør, Hamp og Jern i stor Mængde, som blev solgt til taalelige Priser. Af disse Skibe kom 2 til Klitmøllen og 1 til Vixøe. J Lid Sogn strandede en Engellænder med Tømmer og Fjæle. J Hanherred, Leerup Sogn, forgik et stort Skib med Top og Tagl. Det indeholdt en kostbar Ladning af den meest udsøgte Damepynt af fine Tøier og Kniplinger, som Havet siden opskyllede. Den første Auction varede i 5 Dage, og der skal endnu være usolgt for 20,000 Rdlr. Landet er nu opfyldt med Stads og Luxusvarer. - Haviskeriet har været næsten intet i Aar, deels formedelst Havets Urolighed, deels ogsaa formedelst Strandingerne, der sysselsætte mangfoldige med Bjergning; men Heltesiskeriet i Strild og Tømmerby Sogne har været godt. Kornhøsten har været god og Priserne ligesaa, men ikke i Forhold til det, der skal kjøbes. J Thisted Amt indsamles nu Bidrag til Statens Tjeneste, efter en vel skreven Opfordring af Amtets retskafne og virksomme Amtmand, og som skulle overlades til vor ædle Kronprindses Disposition. Præsterne forestaae hver i sine Sogne Jndsamlingen, og det lader til, at noget Betydeligt vil komme ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Den 1ste Dec. f. A. tildrog sig den Ulykke, at Hr. N. Wind og Kone, to af deres Børn samt Jomfru Gørvell og 3 Søfolk kuldseilede omtrent 2 Mile fra Molde med en Baad, hvorpaa de vilde seile til Sundmøer. Jngen af dem blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Kongsberg, den 21de November. Den 17de d. M. blev hertil indbragt som Fanger en Kgl. brittannisk Søe Lieut Longchamp tilligemed en Matros. Lieutenanten havde været for Kjøbenhavn under Bombardementet, og gik siden med Fregatten the Purg til Beltet, hvilken tog et Dansk Salt skib, destineret for Aalborg. Paa denne Reise blev Lieutenanten sat med tre Matroser til de tre andre, som vare Skibets egne Folk. Da Fregatten tabe tes af Sigte, tog Skibets Matroser Mod til sig, og med dem forenede sig den Ene af de Engelske, som var en fød Nordmand, navnlig Monrad, formodentlig presset. De bemægtige sig Lieutenantens Krudt, og efterat have qvæstet en ung Skotte, kastedede ham over Bord i Søen, som tvang Lieutenanten og den anden Matros at give dem Raadighed over Skibet, hvilket de førte til Langesund. Skibets tilhørende Skipper maatte med et Par andre følge Fregatten. - Foruden de faa Engelske Fanger, som leve her paa egen Bekostning, underholdes af Regjeringen 227 Engelske Kiøbmænd, Skibscapitainer, Styrmænd og Matroser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Udenlandske Efterretninger. I America skal Alting være stemt til Krig, mod Engelland. Aviserne, Flyvestrivterne og Klubberne gjenlyde af Harme over Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
London d. 11 Jan. Den største Deel af de i Engelland liggende eller fra Kjøbenhavn tilbagevendte Tropper, har faaet befaling at marchere til Jrland, hvor der inden en Maaned skal staae en virkelig Magt af 60,000 Mand i 4 Leire, den ene i Athlone, den anden i Augnagheloy, den tredie i Bandon og den fjerde i Strabane. Desuden skulle endnu de ved de Jrlandske Kyster stationerede Krigsskibe betydelig forstærkes. - Den Russiske Ambassadeur, v. Alopens, er afreist herfra. - Til alle Toldkamre i Kongeriget er der sendt befaling, at fordre af ethvert Americansk Skib, der vil seile til een af Fastlandets Havne, en antagelig Caution for den Afgivts Erlæggelse, som Parlamentet i næste Forsamling maatte vilde lægge paa disse Skibes Ladning. - Lord Gover er ankommen her fra Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Den Franske Keiser og Keiserinde besøgte d. 4de d. M. Maleren Davids Værksted, for at tage det Malerie, der forestiller Kronings Ceremonien, i Øiesyn. Maleriet er 10 Fod høit og 30 bredt, og indbefatter 200 Personer i Legemstørrelse. Da Keiseren fik Øie paa det, sagde han hvor det er stort Hvilken Smag. Det er meget skiøn. Det er intet Konstværk, man vandrer i dette Malerie. Da Keiseren blev den gode Vien vaer, sagde David: Ja, Sire, jeg vilde hædre min gamle Lærer ved at anbringe ham paa et Malerie, hvis Gjenstand gjør det til mit vigtigste Værk. Keiseren bifaldt denne Tanke, og bevidnede Konstneren i det Hele sin største Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Kongen og Dronninger af Sverrig tilligemed deres Prindsesse Datter ankom paa deres Hjemreise fra Helsingborg d. 12 f. M. til Gothenborg, hvor de blev modtagne af en Deputation uden for Porten. Da de kjørte ind i Staden løsnedes 128 Canonskud, og fra Kongeportens Altan afsang Gymnastil og Skoleungdommen en Folkesang, under Accompagnement af Panker og Trompeter. Paa Torvet var Gota=Artillerie=Regim. opstillet. Quayerne og Broerne vare illuminerede. Om Søndagen bivaanede Majestæterne Gudstjenesten, Kl. 4 1/2 om Efterm modtog Kongen en Deputation fra Stadens Jndbyggere, som især takkede for Beslutningen at Fæstningsværkerne skulle sløifes. En anden Deputation fra Staden Uddevalla takkede H. M. for Kongens Naade i Henseende til Stadens Gjen opbyggelse. Directionen for Frimurer Børnehuset. aflagde sin Taksigelse for Kongens bifald at Børnehusets Jndkomster for Pengeafgivterne ved Stadens Porte skulde vedblive, uagtet Fæstningsværkerne fløises. Derpaa var Cour. Magistraten og Borgerskabet gav i Frimurerkselskabets Gaard et Bal, som begge Majestæter og Prindsessen beærede med deres Nærværelse. Ved at tage Stadens ny Bygninger i Øiesyn yttrede Kongen sin Tilfredshed over den Hurtighed og gode Smag, hvormed de ere bleve opførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Følgende er en fort Oversigt over Engellands Handel med Rusland, Dannemark og Sverrig. - Rusland faaer fra Engelland: Vestindiske Producter, forskjellige Ostindiske Sager, og Engelske Fabrikvarer. Derimod udføres fra Rusland Hamp, Hør, grove Lærred, Huder, Talg, Brænde, Korn, Potaske, Jern, Børster o. v. J den senere Tid har denne Udførsel aftaget; thi hvad Jern angaaer, da aftager Udførslen deraf i ligesaa høi Grad som udenlandsk Jerns Tilvirkning i Engelland tiltager. De øvrige Russiske Artikler har America tilfælles med Rusland. Det samme er Tilfældet med Hør og Hamp. Men derimod skeler ogsaa den Engelske Fabricant til Rusland, hvor hans egne Landsmænd anlægge Fabriker, der ikke give de Engelske noget efter, og til hvis Opmuntring Jndførslen af Engelske Varer deels ere forbuden, deels vanskeliggjøres og formindskes. Til Sverrig, Dannemark og Østersøen fører Engelland ovennævnte Artikler og modtager for samme: Korn, Brænde, Tjære, Hør, Hamp, Garn og mange andre Fornødenheder. Hvor betydelig Handel Østersøen hidtil har drevet paa Engelland, sees deraf, at der indførtes fra samme til Engelsk Havne i Aaret 1798 for 3 Mill. Pund St. Til Storbritannien kom i Aaret 1803 fra Preussiske Havne 1784 Skibe, hvoraf over det halve Antal var Engelsk, fra Sverrig 424, hvoraf 1/4 Engelsk, fra Dannemark og Norge 1536, hvoraf 2/3 Engelsk. Hell. Trekongers Fest ansees i Rusland for en af de fornemste Høitider. Den blev meget glimrende høitideligholdt i Aar. 30000 Mand Trop der paraderede derved
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Over General Buxhøvden har nu formeret en stor Armee af 180 Regimenter, som er fuldkommen complet, klædt og bevæbnet. Keiser Alexander ankom nylig ganske uventet i Buxhøvdens Hovedqvarteer i Witepsk i Litthauen, hvor han med største Tilfredshed tog den i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Den Østerrigske Gesandtskabs=Secretair Neuman er afreist fra Paris til London. Hidt, har den Østerrigske Regjering ikke kunnet communiere med sin Gesandt i London, uden over Calais, hvortil den havde den Franske Regjerings Tilladelse. Nogle Engelske Blade ville nu forklare, hvorledes deres Regjering har faaet Kundskab om den foregivne hemmelige Artikel i Tilste Tractaten. De fortælle, at Robert Wilson, der befandt sig i Lord Huschinsons Følge, havde overværet Conferencen i Tilsit som Vagthavende, under Forklædning af en Cosak. Dersom det hele ikke er en Satire, saa er dette Foregivende alt for taabeligt, til at nogen Fornuftig skulde kunne fæste mindste To dertil Naar en hemmelig Artikel skal holdes hommelig, saa opsætter man den ikke i Cosakkers Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Garnisonen i Gibralter skal forstærkes, og dens Commandant, General Hugues Dalrymple, synes at belave sig paa en Beleiring. Jntet Brev tør afsendes til Spanien, førend det er forevist Gouverneurens Secreteriat, og de, som overtræde dette Bud, skulde behandles som Spioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Den Engelske Regjering, som i denne Til idelig flikker paa sine Decreter, har under d. 18 Der f. A. erklæret, at dens Cabinetsordre af 11 Nov, ikke indeholder nogen Clausul, hvoraf man kan slutte, at det er tilladt et Skib, der kommer med for Producter og Manufacturvarer fra fiendtlige Cotonier i Vestindien directe til en Engelsk Havn, at indføre disse Varer, men at imidlertid dog erhvert Skib, der fra benævnte Colonier kommer directe til en Engelsk Havn, skal frigives, naar det godtgjøres, at det havde indtaget sin Ladning førend det havde Kundskab om denne Forordning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Adm. Cotton, der hører til Gener, Spencers Expedition, er af Stormen bleven dreven til Torbay med Minotaur og 20 Førselskibe. Man frygter ogsaa at den til Vestindien afseilede Flaade har lidt i Stormeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Jmellem Cork og Bantry skal der i Vinter opslaaes en Leir. Det lader som Engelland frygter meget for en Landgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Keiser Napoleon har i er Deeret af 11 Jan. befalet, at den af Equipagen eller Passagererne paa et i en Fransk Havn eller af Franske besat Land indløbende Skibe, som erklærer for Douanechesen, at samme Skib kommer fra Engelland, Engelske Colonier eller Lande, der ere besatte med Engelske Tropper, eller at det er blevet visiteret af Engelske Skibe, skal have en Trediedeel af Skibets og Ladningens Beløb, naar Udsagnet befindes grundet, og dernæst at enhver af Regjeringens Embedsmænd, eller Agenter, som overbevises om at have overtraadt Decretene af 28 Nov. 1807 og 17 Dec. 187. skal straffes som Majestætforbryder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
J Paris er udkommen et Fransk Digt, som fører Titel af Kjøbenhavns Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Dronningen af Hetrurien ankom d. 8de d. M. til Lyon. Man vidste endnu ikke om hun reiste til Paris eller Montpellier, J Paris hedder det at Keiseren vil tiltræde sin Reise til det sydlige Frankrige og Spanien. Der føies store Anstalter til hans Modtagelse. Keiserens Moder havde hidtil ingen Vagt for sit Palais, men nu besørger et Detachement Garde ogsaa der Tjenesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
De Franske Capere vedblive at gjøre betydelige Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Den Engelske Sømagt havde d. 1 Jan. 1808 795 Skibe i Brug, nemlig 44 Linieskibe, 20 Skibe paa 20 Canoner, 17 Fregatter, 225 Krigstalouper og 227 bevæbnede Brigger, Cuttere og andre Fartøier uberegnede. – Man har paastaaet, at Freditionen til Kiøbenhavn kostede Engelland i Tordeguld daglig. Deres vil man omtrent kunne slutte sig hvilke uhyre Summer hele den Brittiske active Marine maa koste, og man kan bestemt an rage, at ingen Stat, end ikke Frankrige, har nogensinde havt en bekosteligere Bevæbning i Virksomhed. Engelland er nødt til at have saa mange Skibe i Søen, naar det kun halvels skal udføre sit afsindige Krigssystem. Men det vil gaae det som det gaaer Silkeormen: dets egen Konst og Anstrængelse vil dræbe det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
J Oldham i Grevskabet Liverpool, er nylig bleven holdt en Forsamling, hvori der opsattes er Bonskrivt om Fred. Over 10000 Personer vare tilstede. Der blev enstemmig voreret for adskillige Resolutioner, der alle sigtede til at bevise Fredens Nødvendighed, og det blev bestemt, at Bønskrivterne skulde forfattes efter disse. - En anden Forsamling holdtes i Calvesley i Yoreshire, hvor man enstemmig besluttede, at Engellænderne under nuværende Omstændigheder ikke allene vare berettigede, men endog forpligtede til at føie Foranstaltninger, der synes hensigtsmæssige for at faae en sikker og varig Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Keiser Napoleons Decret af 17 Sept. som Repressalie mod det Engelske Decret af 11 Nov., har opvakt stor Sensation i London, og de Engelske Ministere føle nu, at alle neutrale Cabinetter ville bevæge Østerrige og de forenede Stater til at erklære sig definitiv mod Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Krigen imellem Rebelhøvdingerne Christoph og Phetion synes at vedvare. Efter de seneste Efterretninger havde den sidste atter mistet de Fordele, han havde forskaffet sig over sin Modstander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Kong Hieronymus vil gjøre en Reise til Brunsvig, og derfra til Magdeburg, hvor han vil tage Fæstningsværkerne og Saltværkerne ved Salza i Øiesyn. Der gjøres store Tilberedelser til at modtage ham. Den Maadeburgske Magistrat lader bygge en Æreport, som skal koste 13,000 Rdlr. Kjøbmandsstanden og Borgerskabet oprette Æres garde til Hest, som skal modtage Majestæten uden for Staden. Blandt Jndbyggerne paa hiin Side Eldbredden er Nøden nu paa det yderste, formedelst et anseeligt Corps Fransk Cavallerie, til hvis Afmarch der endnu ikke er gjort mindste Anstalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
I Holland skulle alle Svenske Skibe nu behandles paa samme fiendtlige Fod som Engelske J Glasgow er officielt bekjendtgjort, at der til Handelen paa Brasilien udstedes Liceneer (Fribreve, paa de Vilkaar, at Fribrevet maa undersøges af den Portugisiske Minister i London; at en Fortegnelse over Ladningen overleveres ham; at Skibene anholdes ved St. Catharine, Sønden for Rio Janeiro, hvor de oppebie den Portugisiske Regjerings befaling. Jngen andre Varer end de, der tilforn have været tilladt i Portugal, tillades, og de maae betale samme Jndførselstold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
De offentlige Blade tilkjendegive de fortrinlige Bidrag vore danske Medbrødre give til Canon baades Bygning, og den væsentlige Skade deres Capere tilføie vor Fiende. Ligesom Hine have Tønsbergs og Langesunds=Fjordens Borgere udmærket sig ved at tilbyde Regjeringen Canonbaade, som de agte at bygge paa egen Bekostning, og i den senere Tid ved deres udmærkede Activitet i denne Henseende, hvortil betydelige Summer allerede ere sammenskudte, og iblandt andet Kjøbmændene i Hol strand Hr. F. og Hr. H. Holst have givet Tommer til 400 Rdlrs. og Hr. Christensen til 200 Rdlrs. Værdie til dette Øiemed. - Efter vor Flaades smertelige Tab, er Canonbaade unegtelig et af Hovedforsvarsmidlerne for den danske og norske Kyst, og Caperes Udrustning et af de hensigtsmæssigste Midler, væsentlig at skade vor Fiende. Det er urigtigt, naar man anseer Egennytte for den fortrinlige Drivefjer til Caperes Udrustning. Hæderfuld er den frivillige Søkrigers Kald; heldig er han ved oftere at finde Leilighed at hævne sit Fædreland, og derved at lade dets Saar. Nordmanden, som af sine Forfædre har arvet ægte Fædrelands Kjerlighed og Mod, behøver ei at opmuntres; det er overflødigt at tilkjendegive ham vor Frederiks Ønske i denne Henseende; men jeg holder det i min Stilling for Pligt, at lede mine Medborgeres Opmærksomhed paa en Gjenstand, der er saa vigtig for Fædrelandets Vel og Hæder. Hvad vilde Capere paa vor saa fordeelagtig beliggende men fortrinlig den vestlige Kyst, besatte med ægte Nordmænd, ei kunne udrette mod en Fiende, som saa smertelig har krænket os, tilsidesat alle ved Folteretten helligede Grundsætninger, og endnu i dette Øieblik er hører Retfærdighedens, men ikkun Egen nyttens Stemme. Hvilken dansk og norsk Undersaats Hjerte maatte, ved at føle den bittre Harme over vort uforskyldt lidte Tab, er tillige føle den meest brændende Lyst at hævne samme: - det eneste Middel ved Enighed og Kraft at vinde det Tabte tilbage. - General-Commanden er bemyndiget, forsaavidt Landets øvrige Forsvarsmidler det tillade, at understøtte dem, som agte at udruste Capere, med Armatur og Ammunition, og det vil glade samme, naar Anledning gives at benytte denne Tilladelse. Christiania d. 26de Dec. 1807. Christian, Prinds til Slesvig Holsteen, commanderende General. 13de Fortsættelse af Regnskabet for de mig i Anledning af Bombardementet betroede milde Gaver. Rdlr. M. F. 23 Jan. Hendes Kongel. Høihed Kronprindsessen, til Uddeeling imellem Hr. Holst og de 41 Brandlidte (i St. Pedersser. Til Hr. Holst fra A. B. leveret. af C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
- P. R. S. til 2 trængende Familer med Børn Til Brandlidte fra Hr. Pastor J. P. Mynster, indsamlet hans Menigheder Spiellerup og Smerup i Sjælland 163 2 Til samme ved Hr. Pastor Bull, sendt ham til Aflevering i et Brev, underskreven, ærlig Patriot En ubenævnt Velgjører: til Frue Kirkeskoles Jstandsettelse 20 Rd. og 20 Rd. til Brandlidte Endnu anmerkes følgende Gaver til Bradlidte, som ved en Afskrivningsfeil ikke ere indførte i forrige Regnskab: 23 Dec. Arbeidsmand N. En udenævnt Sømand i et Brev som indeholdt rørende Ønsker for H. K. H. Kronprindsens Vel En Unævnt Kjøbenhavn den 27 Jan. 1808. Plum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-30
Rettelse. J nogle Aftryk af dette Mumer Side 100 overste Linie staaer, Carl den Andens læs, Carl den Førstes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-02
Ryeste Skilderie af løbenhavn de for bestaa Femte Aargang. No. 33. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hiertes Enke. Tirsdagen den 2 Februarii, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-02
Breve fra Kjøbenhavn til en Ven paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-02
Kiøbenhavn, d. 31 Jan. 1808. Der er da den saa længselfuldt ønskede HakonJar! Læs den, min Ven, og læs den atter, og ønske Deres Fædreneland til Lykke, at Evalds Aand endnu lever iblandt os. Forrige Gang sendte jeg Dem en Blomst fra Østerland, det fortryllende Phantasiespil Aladdin, denne Gang sender jeg Dem en Krands af Evighedsblomster, flettet blandt Norges stolte Fielde og Grane. Her seer De igjen den gamle, herskesyge Jarl, som i vor Ungdoms henfarne Dage saa ofte sysselsatte vor Phantasie, leve op igjen, handle, virke og døe paa ny. Hvor mange Gange ønskede vi ikke begge lige ivrige at see Evalds skabende Aand fremmane os denne nordiske Cæsar Vort Ønske blev uopfyldt. En yngre Skjald var det forbeholdt at følge dette kjønne Kald. Neppe gives der i hele den nordiske Historie et frugtbarere, større og interessantere Æmne for det sande dramatiske Genie end Hakon Jarls Død og de Omstændigheder, der ledsagede den. NorgeFlamskredsende Føde, store Grme og tørre Sønner; Hakon, hvis Stræben ikke gik ud paa mindre end en Krone; Olaf, som plantede Christendommens første Banner blandt hine Fjeldboer, hvilket Landl. Hvilke Tider, Hvilke Caracterer, Hvilke store, modstridende Kræfter, Læs hele Grækenlands og Roms Aarbøger, og De vil ikke finde et Tidsrum, hvor Alting saaledes som her, liig et stormende Hav, maa strømme ind paa Digterens Phantasie, og virke paa den med imodstaaelig Kraft - ingen Caracteergruppe, der saaledes som denne, saa ganske egner sig for Sørgespillet.