JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Kjøbenhavns Vexelkours den 28 Octbr. Hamborg, 2 M. 520, k. S. 525. London 2 M. 20 1/2 Rbdlr. Specier 520. Disse solgtes til 31 1/2 a 31 1/2 Rbmk., for Kommit teesedler blev givet 65 1/2 a 66 pr. 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 11 October er Bogtrykkersvend P. Magnus meddeelt Bevilling som Bogtrykker i Slagelse, samt til at udgive en Avis sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Den 21de, Krigsraad og Procurator Deygaard af Thisted, meddeelt Bevilling som Strandings=Kommissionair i Thisted, Amt; J. M. Fabricius af Skagen ligeledes for Hjørring Amt : Brændeviinsbrænder F. Larsen meddeelt Bevilling som Gjæstgiver i Odense. - Under Finants=Kollegiet: Den 5 October er Smelter J. H. Ausborn ved de Pappenbüttelske Værker efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Tjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Vacancer. Under det danske Kancellie: Borgmester, Byefoged- og Byeskriver-Tjenesten i Kjøge, Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Vieverskov Herred: Birkedommer- og Skrivertjenesten ved Gammel=KjøgegaardsBirk, og Distriktschirurgicatet i Hirschholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Skibe passerede Store=Beltet, fra d. 23 til 29 Octbr. incl. Skip. Christ. Thomsen af Nakskou, med Jagt 10 1/2 Læster, fra Aarhuus til Nakskou med Kalk. A. Gommesen af Samsøe, med Jagt 8 1/2 L., fra Flensborg til Samsøe med Steenkul Jens Clausen af Nyested, med Jagt 7 L., fra Nyested, til Aalborg med Kornvare. N. L. Kock af Ærørskjøbing, med Jagt 21 1/2 L., fra Kjøbenhavn til Aalborg, ballastet. Truels Petersen af Stubbekjøbing, med Jagt 9 L., fra Stubbekjøbing til Aarhuus med Kornvare. Peder Niested af Aalborg, med Skib 93 L., fra Aalborg til Lybek med Kornvare. Johan Chlers af Rendsborg, med Slup 11 ½, fra Christiania til Rendsborg med Stykgods og Jern. Math. Fischer af Odense, med Slup 3 L., fra Odense til Lybek med Fedevare og Have=Urter. Strømmen i Beltet stedsevarende fra Syd til Nord, enkelte Dage noget svagt Løb; Vinden vedholdende Ost og S. C. Ost udtagen i Fredags, da den gik Vestlig med frisk Kuling og got Veie, dog sidst i Ugen atter D. S. O. med stiv Auling og Regnbyger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Odense Bynyt. Fra den 18 til 30 October. Døbte: Knapmager F. L. Thiels Søn, Christian Frederik Fadd. Barnets Moder, Jomfr. Lund Bager J. Hartvigsen, Skrædermester Stegman, og Bogbinder Milo jun. Kirsten Poulsdatters Søn, Rasmus Wilhelm, Fadd. Skoemager P. Hogesens Kone, Pigen Maren Pedersdatter, Skoemager P. Hogesen, Værtshuusholder N. Jensen, Handelsbetjent H. Nielsen, og Pottemagersvend P. Hansen. Konditor F. A. Bangs Datter; Frederiche Adolphine; Fadd. Mad. Fleischer, Jomfr. Jeppesen, Gjæstgiver Grubbe, Kommissionær Ottesen, Prokurator Hansen, og Handelsbetjent Kjær. Karethmager Birchs Søn, Hans Johan Herman; Fadd. Kasserer Hansens og Pottemager H. Nicolaisens Koner, Skoemagermester P. Breineberg, Vævermester Fick, og Kasserer Hansen. Smaae handler Dahls Datter, Cathrine Marie; Fadd. Værtshuus holderne M. Andersens og J. Nielsens Koner, Værtshuus holderne M. Andersen og J. Nielsen, og C. J. Huusemoese, Selveier-Gaardmand J. Nielsens Datter, Anne Kirstine; Fadd. Madamerne Tygesen og Holm, Forvalter Tygesen, Skolelærer Holm, Lægdsmand K. Nielsen, og Selveier P. Nielsen. Dagleier M. Hansens Datter, Karen; Fadd. Pigerne Kirsten og Marie Jørgensdatter, Underkæmmer C. Jørgensen, Urtemændene C. Rasmussen, R. Rasmussen og J. Hansen. Dagleier H. Nielsens Datter, Johanne Kirstine; Fadd. Pigerne J. Olsdatter og K. Nielsdatter, Dagleier J. Frandsen, og Tjenestekarlene P. Larsen og L. Nielsen. Handskemager K. C. Hansens Datter, Andorthe; Fadd. Mad. Albertsen, Jomfr. Larsen, Handskemagersvendene J. Schulz, C. Sørensen og C. Becher. Skipper H. Holbechs Datter, Elise Marie; Fadd. Mad. Hansen, Jomfr. Holbech, og Skipperne A. Bryller, H. Nielsen og H. Nisted. A. D. Nielsdatters Datter, Anne Catharine: Fadd. Marie Kirstine Lund, Dorothea Hansdatter, og Ungkarlene A. Frederichsen, L. Nielsen og H. Nielsen. Tømmersvend S. Andersens Søn, Jørgen; Fadd. Dagleier H. Christiansens Kone, Barnets Moder, Skoemagermesterne R. Aagaard, J. Buch, N. Christesen og C. Larsen, og Muursvend T. Svendsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Kopulerede: Tjenestekarl Johan Svendsen og Piger, Maren Nielsdatter. Linnedvæver Peder Jensen Møller og Mad. Mette Marie Gjesing. Sadelmagersvend Johan Frederich Braes og Pigen Annne Johanne Hansdatter. UngkarAnders Nielsen og Pigen Johanne Sørensdatter. Smedesvend Edlev Bachsenblum og Pigen Birthe Nielsdatter. Ungkarl Peder Christensen og H. Thorsens Enke, Caroline Johans datter. Underofficeer F. Støckelbach og Pigen S. Erichsdatter, Ungkarl H. Hansen og Soldat C. Rasmussens Enke. UngtarP. A. Møller og Pigen Sidsel Hansdatter. Begravede: Snedker C. Buschs Søn, Hans HenrikAusch, 1 1 Aar. Skoemager B. Hartvigs Enke, Ane Cathrine Olsdatter, 74 Aar og 8 Maaneder. Dagleier J. Jørgensen, 60 Aar. Bager R. Rasmussens Kone, Mette Marie Nielsdatter, 73 Aar. Gaade for Hestekyndige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
En Hest blev præsentert, men manglede en Tomme, hvoraf det da kan komme, At man har observett, at næste Dag den var saa overmaade raar, Og voxen flur den Tomme, før Døgenet var omme?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Avertissements. J Nyborg kan faaes tilkjøbs en næsten nye holsteens Vogn med Kalesche, Jernarler og Malmøs, naar den Lysthavende behagentlig henvender sig til C. Unger Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
J No. 20 i Korsgaden er følgende tilkjøbs : et Par store ny Speile 2 3/4 Al. i Høiden og 1 Al. i Breden, 2 Par mindre dito, et Par Mahogni=Komoder, et nyt Chatol, en Sophe- og 12 Stole, et Klædeskab, 2de 3 Dags Stueuhre, 2 Dragkister, et moderne Spebord et rundt Elmetræes Bord, er komplet fiin Seng, 2de dito Folkeklæder, 3 Stkr. 2 Etager Jern=Kakkelovne, enkelte og Vilægger=Kakkelovne, ny ovale Stegegryder med Laag, og andre Gryder, med flere Sorter Varer, til de muligst billigste Priser C. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Da det ved Auctionen den 28 f. M. over Jørgen Jacobsens Gaard i Bogense ved Nyborg, gjorte Bud er blev antaget, saa bliver Gaarden til absolut Bortsælgelse igjen stillet til offentlig Auction førstkommende Fredag den 11 November, om Formiddagen Kl. 9. Gaardens Jorder staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/3 Alb., og Skovskyld, 1 1/4 Alb., hvortil er et Areal af omtrent 40 Tdr. Land med fornøden Gjerdselskov og Tørveskiær. Bygningerne bestaa af 4 Længder, omtrent 60 Fag, for faa Aar siden af ny opbygte, og er, skjøndt de kun ere simple Bondebygninger, forsikret i Brandkassen for den særdeles høie Sum 5,335 Rbd. S. V. Naar Auctionen over Gaarden er endt, foretaget Auction over Besætning, Ind og Udboe, bestaaende af Bester, Køer, Faar, Vogne, Harver, Senge og Sengeklæder, Borde, Stole, Skabe, Bænker m. a. m., som paa Auctionssteder, bliver bekjendtgjort. Konditionerne hvorefter Gaarden bortsælges er forinden til Eftersyn paa mit Kontoir i Odense, Thi ville de Lysthavende til bemeldte Sted og Tid indfinde sig Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 1 Novbr. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
En Jndfød af den mosaiske Troes Bekjendere, som en duelig til Skolelærer og Schechter, kan strax blive antaget naar han derom melder sig hos W. J. Wulfsen & T. M. Warburg, Forstandere for den mosaiske Troes Samfund i Assens Assens den 24 October 1814.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
For omtrent 4 Uger siden er fra Gaardmand Lars Hansen paa Vindinge Mark bortkommet en liden sort Hoppe uden Aftegning, 5 Aar gammel, og har ingen Skoe; skulde denne Hoppe nogensteds træffes, bedes samme tilbageleveret eller saadant anmeldt paa Holckenhavns Skriverstue, hvor derfor betales en passende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
En bruunplettet Tæve Hønsehund, som lyder Navnet Flora, er bortløben her fra Gaarden. For sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur, naar Vedkommende i den Anledning melde sig hos Forvalter Evers. Wedelsborg pr. Assens 26 October 1814.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
Et lidet Landsted, i Nærheden af en af de svenske eller og nærmeste jydske Kjøbstæder med passende Boepæl for er Familie uden for Bondestanden, og saameget Jord at der kan holdes 2 a 4 Køer og 2 Heste, ønskes tilkjøbs eller Leie, i Mangel heraf, Boepæl med en Haugeplet hos en hos net Familie paa Landet, hvor tillige Melk og Hestefoder kund faaes for taalelig Betaling. Den, som maatte have en saadan Leilighed til Salg eller Leie, ville behage derom jo før jo heller portofrie at henvende sig til Kommissionair Ottesen, paa Odense Nørregade No. 441.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-01
En Person af fat Alder, med de fornødne Kundskaber, ønsker sig ansat som Bestyrer ved et Gods til 1 Mai 1811 Adressekontoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Fredskongressen i Wien. Kongeriget Hannover skal allerede være erkjendt at samtlige Hovedmagter, og til Leipzig indtraf den 24 October ved Stafet den officielle Efterretning: at Sach. en er aftraadt til Preussen under Vedblivelse at dets forrige Forfatning og dets Statspapirers Garantie. Handel og Fabrikker er lovet al mulig Beskyttelse og Ophielpning. At denne Tidende har gjort stort Jndtryk, kan Man let forestille sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Den 20 f. M. holdt den tydske Kommittee, bestaaende af de fem størse Magter Østerrig, Preussen, Bayern, Hannover og Würtemberg, alt sit 3die Møde. Forhandlingerne skee paa Tydsk og Hofraad Martens fører Protokollen. De Deputerede fra de mindre tydske Stater ere ligeledes særskilt sammentraadte, og forlange som billigt under Østerrigs Protektion Deel med i de tydske Anliggenders Afgjørelse. Efter Forlydende skal Tydskland, deles i adskillige store Militær-Divisioner, hvoraf Kongeriget Hannover med de mindre Nabostater skal udgjøre den ene. Sikkerhed for Frankerig ansees for Hovedformaalet ved alle Forhandlinger, af hvilken Aarsag Man og søger at omgive Frankerig med faa, men stærke Naboer. Ogsaa skal Fyrst Talleyrand have forsikret, at han Jntet vil forlange for Frankerig, men give efter saameget muligt. Af de mange foregaaende Konferenzer og Bestemmelser inden Kongressens egentlige Begyndelse, formoder Man iøvrigt, at denne vil blive meere deciderende end delibererende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Den 24de om Morgenen afreiste Keiser Franz forud til Ungarn, og samme Dag fulgte Kongen af Preussen med Prinds Wilhelm og Keiseren af Rusland med Storfyrstinde Catharina efter. Den 30te ventedes Deres Majestæter tilbage til Wien. Strax derefter troede Man at Fredstraktaten imellem Rusland og Danmark vilde blive ratificeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Ved den prægtige Nationalfest den 13 October var staaet tree Pontonsbroer over Donauen, for at sætte Prateren i Forbindelse med den Simmeringer Hede. Ræk værkerne vare derved af erobrede franske Flinter, ompundne med Qviste og østerrigske Vimpler. Udenfor Lysthuset faaes ligeledes en erobret fransk Fane paa Spidsen, af en høi Pramidde og Lysthuset selv var fra Nederst til Øverste udziret med erobrede franske Faner, Vaaben og Kanoner, omflyngede af Laurbærgrene. Da Tropperne defierede forbi anførste Keiser Alexander selv det ham tildeelte østerrigste Regiment Hiller, og holdt, som Obersterne pleie, med nedsænkt Kaarde over for Keiser Franz imedens Regimentet passerede forbi. Da han derefter havde saluteret tree Gange, omfavnede begge Keiserne hinanden. Storfyrst Constantin anførste og ved denne Leilighed Regimentet Hohenzollern, hvis Chef han er, i en østerrigsk KarasseerObersts fulde Rustning. Feldttmarskal Koller er bleven anden Chef for Keiser Alexanders Regiment, og de forhenværende første Chefer ved de Kongen af Preussen, Kongen af Bayern og Kronprindsen af Würtembers ligeledes overdragne Regimenter, Stipsies, Hohenlohe og Bartenstein, forblive indtil videre næste Chefer ved samme. Kongen af Preussen har i denne Anledning med en smigrende Skrivelse sendt Baron Stipsies den røde Ørneorden af første Klasse. Keiseren af Rusland har i øvrigt paa samme Maade udnævnt Kongen af Preussen til Chef fordet Petersburger Grenadeer=Regiment og Keiseren af Østerrig til Chef for det Kexholmske Jnfanterie-Regiment, og to preussiske Grenadeer-Regimenter ere igjen opkaldte efter Keiserne Franz og Alexander.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Den russisk keiserlige Ambassadeur, Grev Stackel berg, gav den 20 October, og den østerrigske Statsminister, Grev Ziehy, den 22de Bal for samtlige høie Herskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Norge. Foruden den forhen i No. 121 meddeelte Proclamation til det norske Folk af 16 August, og Bilagene til Konven. tionen i Moss, læses nu i Statstidenden af Stokholms Jurikes Tidningar følgende til de senere Tildragelser i Norge henhørende Altstykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
1. Kundgjørelse af Hs. Høihed Prinds Christian Frederik. Nordmænd, Da alle mine Bestræbelser ikke have sigtet til andet end at gjøre Eder saa lykkelige, som det stod i min Magt, ønseer jeg det for min Skyldighed, af Kjærlighed til Eder og af Agtelse for mine Pligter, at gjøre alle de Opofrelser, som egne en god Fyrste, og at underrette Eder om de Midler, der kunne anvendes for at bevarerers Fædreneland fra en ulykkelig Krig. Da Norge uden fremme Understøttelse har at hæmpe imod Sverrig og den Styrke, som de Allierede ved Traktaten have lovet denne Magt, saa erkjender jeg, at en forlænget Modstand vilde være unyttig og paadrage Norden Ulykker, hvis Grændser man umuligen kan forudsee. Alle disse Betragtninger have bevæget mig til at erklære, at jeg overgiver til Nationen den Magt, som Rigsdagen i Eidsvold havde overdraget mig, og at jeg befaler Statsraadet at bestyre Kongeriget Norge provisorisk og efter de stedfindende Love. Tillige erklærer jeg, at Storthinget er sammenkaldet til Christiania. For at dette kan skee paa en forligende og for begge Nationer hædrende Maade skal en Sammenkomst have sted mellem mig og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Sverrig og Norge. - Nordmænd Jeg er overtydet om, at Norge under Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs faderlige Myndighed skal nyde samme Fordele, Privilegier og Friheder, som det har givet sig ved sin Konstitution i Eidsvold, og at Hs. Majestæt, ifølge sine ædelmodige Hensigter, ingen Forandring vil gjøre i denne Konstitution, uden for saavidt Nationen maatte ønske det. Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af Sverrig har, i sin Souverains Navn, givet mig følgende Erklæring: Vi Carl Johan, Kronprinds af Sverrig og Norge, erklære hermed, i Kraft af den Fuldmagt, som Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge, Vor naadigste Souverain, har givet Os: 1) At Vi i Hs. Majestæt Kongen af Sverria og Norges Navn, antage den af Rigsdagen i Eidsvold forfattede Konstitution, og at der ingen Forandringer skulle foretages, uden forsaavidt den maatte stride mod Foreningen af begge Kongeriger, og at disse Forandringer skulle skee med Stændernes Samtykke. 2) At Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge lover at glemme det Forbigangne, med Hensyn til alle de Personer, af hvad Stand og Vilkaar de end ere, som maatte have yttret Meninger, der stride mod Foreningen af begge Rigerne, og at Jngen skal blive hverken direkte eller inddirekte forfulgt for slige Meninger. 3) De civile og militaire Embedsmænd, være sig Nordmænd eller i Landet værende Fremmede skulle behandles med den Agtelse og Velvillie, som den høiere Myndighed skylder dem Jngen af dem skal kunne sagsøges for sine Meninger. De, som ikke fortsætte deres Tjenester, skulle pensioneres overeensstemmende med Landets Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Til Bekræftelse heraf have Vi undertegnet nærværende Erklæring i Vort Hovedqvarteer Frederiksstad, d. 10 August Undertegnet. Carl Johan. a. Kundgjørelse fra Norges Riges Re. præsentantere til deres Landsmænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Norges Riges Repræsentantere samledes efter Kongelig Kundgjørelse, grundet paa den paa Moss afsluttede Konvention. Af denne vidste de Hovedgienstanden for Storthingets Forhandlinger. At Landets Tilstand i det Hele var mislig, og at dets Stridskræfter, ved den sluttede Vaabenstilstand vare meget svækkede, var dem bekjendt for de droge fra deres Hjemstavn; men som Nordmænd mistvivlede de ikke om, at dersom en hæderlig Fred ei kunde opnaaes, de jo skulde finde Midler til at hævde Landets Ære og Frihed, under den Konge, som Norges Mænd havde kaaret og tilsvoret Troskab. - Kong Christian Frederiks Sygdom, der saa længe havde ængstet det troe norske Folk, vedvarede tildeels endnu. Kongen kunde et selv aabne Storthinget. Af den Tale, Allerhøistsamme ved Statsraadet lod oplæse i Storthinget, erfaredes, foruden Rigets mislige indvortes Forfatning, den sørgelige Vished, at ingen Hielp for Norge kunde ventes fra Europas mægtige Stater, men at disse stedse vedbleve deres Forbund med Sverrig, - og at vor elskede Konge, med den samme Kjærlighed for det norske Folk, der bestemte ham til at sætte sig i Spidsen for Folket, havde bragt samme det store Offer, at forbinde sig til at nedlægge Kronen, da dette var den eneste Betingelse, under hvilken der kunde opnaaes den Vaabenstilstand, som var nødvendig for Armeens og en stor Deel af Landets Frelse. - Kongen udfærdigede den følgende Dag den Alt, hvorved Allerhøistsamme, for sig og Afkom, nedlægger Norges Krone uden al Forbeholdenhed, - hvorefter Hs. Majestæt samme Aften afreiste. - Norges Frihed, Hæder og Selvstændighed var det Maal Storthinget havde at arbeide til. Om dette Maal kunde naaes ved fornyet Kamp; om Landets Stridskræfter og Hielpekilder vare tilstrækkelige til en maaskee langvarig Krig mod en overlegen Fjende, der allerede var i Besiddelse af betydelige Fordeele; om der var Haab nok om Kampens heldige Udfald, for at Man burde udsætte en stor Deel af Landet for Krigens Rædsler; om Man, endog efter den heldigste Kamp, kunde vente fremdeles at forsvare Landets Grændser og at opnaae den for Norge saa nødvendige Fred paa Havet; eller, om Folkets Frihed og Selvstændighed kunde betrygges ved en hæderlig Forening med Sverrig, under Haandthævelse af Norges Grundlov; - disse vare de vigtige Spørgsmaal, som Storthinget skulde afgjøre. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Storthinget gjorde sig strax til Pligt, at indhente nærmere Oplysninger og Rigets Tilstand, saavel i Henseende til Krigsvæsenet og Provianteringen, som Pengevæsenet. - Kommissairer fra Hs. Kongelige svenske Majestæt fremlagde Forslag til de Forandringer i Grundloven, som de ansaae nødvendige for en Forening med Sverrig. At disse Forslag ville blive modificerede og bestemte saaledes, at Norges Frihed og Ære kan bestaae med Foreningen, derfor borger Konventionen paa Moss. - Tiden, da en Beslutning maatte tages var forhaanden. Efter det modneste Overlæg, besjælet af lige Jver for Norges Ære, som for dets Fred, med Hensyn til den Stemning, som Norges Repræsentantere, hver i sin Egn, kjendte som den herskende, - og ikke uopmærksomt paa de politiske og bekonomiske Fordele, som en Forbindelse med Sverrig kan forskaffe Norge, - har Storthinget i Gaar taget følgende Beslutning: Norge skal, som et selvstændigt Rige, forenes med Sverrig under een Konge, men under Overholdelse af dets Grundlov, med de til Rigets Held og i Anledning af dets Forening med Sverrig nødvendige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Forandringer. Disse Forandringer i den af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, ved Konventionen paa Moss, af 14 August d. A. erkjendte Konstitution, skulle det hastigste muligt blive overveiede og besluttede af Storthinger, og saa snart som dette er skeet vil Storthinget høitideligen udvælge og erkjende Sverrigs Konge, Hs. Majestæt Kong Carl den 13de, som Norges konstitutionelle Konge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Ved Overveielsen af disse Forandringer i Grundloven skal Omhu for Folkets Frihed og Statens Tryghed lede Stør tingets Arbeide. - Landsmænd, Norges Repræsen, tantere, som Eders Tillid hædrede med det høie Kald de have, ere forvissede om, at Eders bifald vil lønne deres Bestræbelser, - at J med den Sindighed, der er Nordmænd egen, ville modtage deres Beslutninger, - og at J med dem dele det Haab at en hæderlig Forening med Naboriget skal vorde til Held for det stedse fri og selvstændige gamle Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Christiania i Norges overordentlige Storthing, den 21 October 1814. Paa samtlige Repræsentanteres Vegne: Christie, p. t. Præsident. Weidemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
(De svenske Kommissairers Tale følger i næste Avis)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Blandede Efterretninger. Spanien. General Mina og hans Neven ere nu begge flygtede til Frankerig. Man formoder, at de blive forlangte udleverede, da der er sat en Belønning af 5000 Livres paa deres Hoveder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Kong Ferdinand havde forlangt Fredsfyrsten udleveret af den hellige Fader, for at faae ham dømt. Dette afslog Paven; men lovede derimod at lade ham bevogte i PesaroHs. Hellighed har med det samme søgt om anstændig Underhold for Kong Carl og hans Gemalinde, som nu have besluttet at blive i Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
J Cadix ere nu og 6 Mennesker døde af den gule Feber. Mauge flygte til Omegnene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Frankerig. Den 20 Octbr. holdtes ved Paris Mønstring, over 25000 Mand, som Hertuginden af Angouleme ogsaa bivaanede. Hele Korpset var deelt i 2 Armeer, der anførtes af Hertugerne af Angouleme og Berry.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Exdirectør Carnot sagsøger nu dem, som paa egen Haand, have udgivet hans Memoires, og har ladet sig afhøre som Vidne. Monitøren ledsager den bekjendte Deklaration og Wiener Kongressens Aabning med nogle meget fredelige bemærkninger, hvori det blandt andet hedder: "Frankerig er ikke skinsyg over de Fordele, andre Stater tragter efter; det stræber kun at oprette en rigtig Ligevægt. Da det selv har tilstrækkelig Kraft og Velstand, saa søger det ikke samme uden for dets Grændser, det laaner ikke Øre til forføriske Jnsinuationer: det vil igjen blive de Svages Støtte og de Undertryktes Beskytter. Saaledes vil det bidrage til at befæste en almindelig Fred, og venter det samme af de Sonverainer, der saa ædelmodig have forkyndt samme Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Den 18 Octbr. blev den danske Legationssekretær Voigt Kongen forestilt ved Gesandten, General v. Waltersdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Tydskland. Efter Frankfurter Blade skal Man ganske have afviist alle franske Jndvendinger i Henseende til Belgien og andre Statsforandringer med den Beskred: at saasnar Frankerigs Ministre viste et ufredeligt Sindelag, eller vilde blande sig i Naboernes Anliggender, laae deres Reise passer færdige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
J Hannover et udskrevet en almindelig Landdag til den 15 Decbr. d. A. for at overvete Midlerne til en forbedret Administration.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Alle de Drengebørn som herefter fødes den 18 og 19 Octbr. i Tydskland, har Man foreslaaet at give Navnene Siegfried og Herrman, og Pigerne ThusneldaØsterrig. Det østerrigske Hof har selv ikke engang anlagt Familiesorg for Dronningen af Sicilien eller notificeret udenlandske Hoffer dette Dødsfald, for intet Skaar at gjøre i de nærværende Feilligheder; men opsat Sorgen, saalænge til de høie Souverainer have forladt Wien. Den forrige Konge af Rom sees ogsaa hver Dag i en Vogn med 6 Heste for kjørende igjennem den keiserlige Slotsgaard, og hilser hver Gang den præsenterende Vagt og Tilskuerne med Opmærksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-04
Uagtet de uhyre Anstrængelser, Østerrig i saa mange Aar har gjort, skal dets Armee ikke siden 1809 have været saa anseelig som for Øieblikket, da den tæller 520,000 Krigere af alle Vaabenarter.