JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Under Jndsendt læses i Randers Avis følgende: "Ved at læse den vestsjellandske Avis, No. 59, randt det Jndsenderen ihu, hvad Aftenposten et Sted fortæller om en Madame i Kjøbenhavn, der havde en Tjenestepige fra Ebeltoft. Da denne Pige med megen Møie havde faaet hende overtydet om, at Ebeltoft laae i Jylland, og at denne sidste ikke var nogen Bye, men en Provinds, forlangte hun, at Pigen skulde vise hende sine Fødder, forat hun kunde see, hvilken af dem der var en Koefod; thi hun vidste, at Jyderne havde een Koefod og een Menneskefod. - Vilde de eenfoldige Sjellændere dog ikke blotte deres Uvidenhed paa Preut. v. s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Hr. Pastor S. S. Blicher har i No. 95 af viborger Samler ladet indrykke Følgende: "Til Redactionen af den vestsjællandske Avis i Anledning af et Slags Digt i samme Tidende Nr. 59 d. A. Jeg har ikke kjendt nogen Jyde, som anderledes end med taus Foragt anhørte Yttringer af hiin - ikke gamle - alligevel næsten forældede - men nu atter i en sjællandsk Avis opfriskede Provindsialfordom mod vor Halvøe. Jkke som om Læsningen af ommeldte rimede Pølsesnak kunde bevirke andet end et let Smiil; men naar Man saa kommer i Tanke om, at det er Hr. Bastholm, evangelisk christelig Præst, Ridder af Dannebroge, Forfatter af Skriftet og Fattigvæsenet, Søn af den lærde og veltalende Bastholm -at det er ham, som har sat denne Klak allerforrest paa sin Avis, da forvandler Smilet sig til Rynker. Synes De ikke Hr. Bastholm, det nu kunde være paa Tiden, at høre op med hine Flauheder, eller synes De virkelig ikke, det var bedre, at gjensidig Kjærlighed, grundet paa gjensidig Agtelse, sammenbandt det lille Danmark ikke talrige Borgere, eller troer De maaskee, det kan opflamme Nationalaanden, hæve det ved mange Ulykker fristede Mod, knytte Enigheden og bestyrke Kjærligheden til Konge og Fædreland, om een af Provindserne kunde gjøre halve Danmarks Jndbyggere latterlige, og søge sin Storhed i det negative Fortrin ikke at være Jyde? Dog - jeg bør ikke antage andet, end at De - desværre lidt sildigt - indseer deres Forseelse; men det er ikke nok Hr. Pastor Bastholm; De maa afbede den. Denne Afbigt skylder De en halv Million Jyder, den skylder De halv saa mange Sjællændere, den skylder De det hele danske Folk; ja den skylder De Jydens og Sjællænderens ædle Konge, som i hiin Pamphlet ordentlig faaer en Spidse, der skal see ud som en Compliment, fordi han ikke behandler Jyden som Stedbarn. Han viste sig for os som elskelig Fader, og som saadan blev han modtaget, ihvorvel vi endnu ikke have lært at regalere ham med saadanne Vers af saadanne Potter, som hos Dem sidde til Høibords. Jeg vilde ønske for deres Skyld, som Embedsmand, Præst og dansk Borger, at de havde en antagelig Undskyldning, som f. Ex.:at en Bogtrykkerdreng havde paa egen Haand indrykket dette uheldige Forsøg i det Naive; eller at De uforsigtigviis havde betroet Redactionen af dette fatale Nummer til een af slige uvidende og uvorne Lapser, hvoraf enhver Kjøbstad, - saavel i Jylland som i Sjælland - stundum fostrer nogle i sit Skjød. Men indtil enten Afbigt eller antagelig Undskyldning kommer, sigter jeg Dem, Pastor og Ridder Bastholm, som den, der har fornærmet enhver brav Sjællandsfar, Jyde, Fynboe, Holstener - kort enhver værdig dansk Mand, som forener Kjærlighed til sit Fødeland med Agtelse for sine Medborgere. - Jylland, den 6te August 1824.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
J samme Blad læses Følgende under Overskrift: Nibe den 2den August. Man skal have Efterretning om, at Hr. Klokker H. engang for nogen Tid siden havde i Slagelse eller dens Omegn været til et muntert Aftengilde. Efter Bordet havde man anmodet Hr. H. om, at han, da han syntes at være i et smukt begeistret Lune, vilde fornøie Selskabet med at gjøre en lille Vise. Uheldigviis kommer han paa det Jndfald, at ville forsøge sig i det Naive, og skriver, eller dicterer i Pennen for en god Ven, et for nylig i Slagelseavis staaende, og siden oftere omtalt Qvad. Hr. H - skal om anden Morgenen, da han vaagnede, have forlangt sit Manuskript tilbage, men forsildigt, da han erklærede, at skjøndt det Skrevne ikke var saa ilde meent, da han jo selv var Jyde, saa var han dog nu ved gjentagen Gjennemlæsning bleven overbeviist om, at det ikke var hans Fag at være giv i Poesien, ligesaalidet som en Gade=Vægters, at spille Gurli paa Theatret, og at bemeldte Digt, som han var bange skulde misrecommandere hans alt udkommende Riimpose, var det sletteste han under sit haarde Liv havde gjort. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Søndagen den 15de August bleve Præmierne paa Skydebanen vundne saaledes: 1ste Præmie, en Sølv forgyldt Sennepskande, Hr. M. Widsted, ved eget Skud. 2den Præmie, En Sølv Fiskeskee, Hr. Jnspecteur Kirstein paa Lindenborg, ved Hr. M. Widsted. 3die Præmie, en Peberbøsse, Hr. Garver Peterson, ved Hr. J. Chr. Christiansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Den 14de August. Jndclarerede, Skipper N. C. Schougaard fra Kjøbenhavn med Salt, Kul, Tjære og Stykgods. J. C. Stokkel fra dito med Salt, Tjære og Stykgods. Af Olsen fra dito med Salt og Stykgods. J. Jensen fra Sæbye, med Brænde. - Udclarerede, H. Nielsen til Drammen med Korn og Fedevare. J. Olsen til Norge med dito. A. O. Foyen til dito med Kornvare, Smør og levende Sviin. H.N. Serresleff til Flensborg med saltede Sild, Uld og tomme Foustager. S. Pedersen til Kjøbenhavn med Rug og Smør. S. Willumsen til dito med saltede Sild, Aal, Uld, Smør og Skind m.m. L. Broe til dito med Rug og Uld m.m. Døde. Mad. L. Brorson, fød Wrisberg, i Kjøbenhavn. Landinspecteur Chr. Søndergaard, 56 Aar, i Slagelse. - Dr.Theol. og forhen Sognepræst til Thurstrup og Tugelslev i Aarhuus Stift, 54 Aar, i Ondløse. - Mad. K. Steenfeldt, fød Møl 66 Aar, i Callundborg. - Mad. A. P. Friis, fød Lund, 58 Aar, i Sarup Skole, i Fyen. - Frøken C. F. Schmidt, Conventualinde i Estvadgaards Stiftelse, 74 Aar, paa Lundgaard. - Jfr. M. M. Hougaard, 29 Aar, i Randers. J. A. K. Suhr, Major ved det borgerlige Jnfanterie, i Altona.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Bekjendtgjørelser. Ved en rolig og stille Død omskiftede vor gamle Moder Søndagen den 15de August Tiden med Evigheden, i hendes Alders 85de Aar og 2de Maaneder; hvilket vi, hendes 3de efterlevende Børn, ikke undlader at bekjendtgjøre vor Familie og Venner. Aalborg den 15de August 1824. M. Falkenberg. B. Falkenberg. O. Falkenberg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Hos Gartner Beyer kan faaes til billige Priser: bred og smal bladede Myrtetræer a 2 a 3 Aars Alder, at Høide en Alen. Skaftekorn. Byg, Havre og Vikkehavre, kan i disse Dage faaes paa Brixgaarden for billig Priis.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Extra fiin Rakitsker Hør med flere Sorter Hør og Hamp, Alt af forrige Aars Avl, som er særdeles udmærkede gode Vare, har jeg nyelig faaet hjem, og sælger i Partiviis til de billigste Priiser. Th. v. Spreckelsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
At den offentlige Examen i Aalborg Cathedralskole begynder i Aar Torsdagen den 19de August, Formuldag Kl. 8, og fortsættes til Torsdagen den 2den September, hver Formiddag 8 - 12 og Eftermiddag 2 - 5, bekjendtgjöres herved til behagelig Underretning for Disciplenes Forældre, Foresatte og Værger, samt de Velyndere af videnskabelig Underviisning, som ville beære Skolen med deres Nærværelse. Aalborg, 13de August 1824. Tauber. Forældre og Værger, som have anmeldt Börn til Optagelse i Aalborg Cathedralskole ved det nye Skoleaars Begyndelse, ville behage at lade disse møde paa Skolen Fredagen den 3die September d. A., Formiddag Kl. 8, at deres Duelighed og Modenhed for Skoleunderviisningen kan blive provet. Aalborg, 13de August 1824. Tauber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Det paa Bredkjer Præstegaards Mark i Hellevad Sogn, i Vensyssel staaende Korn, af Rug, Byg og Havre, agtes underhaanden bortsolgt. De nærmere Vilkaar, paa hvilke samme kan skee, accorderes med Undertegnede. Bredkjer Præstegaard den 10de August 1824. N. H. Wacher.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Ægte fiin Guld faaes nu igien til nedsat Priis, a Bogen 4 Mk. 4 s., hos Rottbøll Sadolin. Leier til 2 eller 3 Værelser med Loftsrum og Skorsteen, helst paa et Sted for sig selv, anviser Kjøbmand Jacobi Bispensgade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Torsdagen den 19de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet er nye Licitation berammet at holdes paa Aalborg, Raadstue over endeel fornødne befundne Reparationer paa Frue Kirkes Taarn og Langkirken, af Muur- og Tømmer=Arbeide, efter det derover forfattede og forinden Licitationen til Eftersyn hos Kirkens Værge henliggende Overslag. Aalborg den 16de August 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Auctioner. Efter vedkommende Arvingers Begjering bliver Husene No. 36 i Smedens Gyde her i Staden, Stervboet efter Karen Andersdatter Vidsted og forhen afdøde Mand, Jørgen Didrichsen Thaarup tilhørende, ved Auction som holdes i Stærvboehuset, den 31te August næst, om Formiddagen Kl. 10, opbuden til Salg, for om nogenlunde antagelige Bud skeer, absolut at bortsælges, hvilket herved til Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg den 13de August 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-16
Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring bliver Lars Christian Nielsens iboende Gaard i Broust af Hartkorn 6 Tdr. 1 Skp. med Afgrøde, opbuden til Salg ved trende Auctioner, som holdes Torsdagen den 2den og 16de samt 30te September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, de 2de Første paa Herredskontoiret paa Aagaard og den Sidste i selve Gaarden; hvilket herved til Lysthavendes og Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Hanherredernes Contoir paa Aagaard den 1ste August 1822. Kjer, constitueret Auctionsdirecteur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Tyrkiet. Fra dette Land gjenlyder fra alle Kanter Efterretningen om, at Jpsara har havt Chios's Skjæbne, i det dens Jndbyggere ere fuldkommen udryddede og Øen er i Tyrkernes Hænder, saa at østerrigske Beobachter dengang ikke har løiet (s. No. 122).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Capudan Paschaen, der af Sultanen havde Ordre til at erobre denne Øer, hvad det saa skulde koste, forlod i denne Hensigt Natten mellem den 2den og 3die Julii Bugten ved Mitylene med 80 Seilere. Paa Efterretningen om, at det var Tyrkernes Alvor, havde Primaterne paa Øen og Senatet allerede den 2den taget Flugten, tildeels paa deres egne Skibe. Ved samme Leilighed vilde saamange Andre flygte, at adskillige Baade sank, fordi Man overlæssede dem. Den 3die Julii saae Man først 2 tyrkiske Fregatter, der uden Modstand begyndte at sætte Tropper iland, hvis Antal tilsidst beløb sig til 16000. Disse rykkede nu frem imod Fæstningen, der kun blev forsvaret af Albaneser. Der skal det først være kommen til Fægtning, hvori - end- og efter tyrkiske Angivelser - 500 Tyrker faldt. Tyrkerne trak derfra op paa Spidsen af et Bjerg, som behersker Staden Jpsara, og plantede der det tyrkiske Flag. Til samme Tid rykkede Flaaden frem mod Staden og omringede Øen; snart var Nederlaget paa Jpsarioterne fuldstændigt, saa at Flaaden ikke engang behøvede at anvende dens Skyts. Staden Jpsara blev taget med Storm og Havet blev bedækket med Liig af Grækerne. Da disse vare sammensmeltede til nogle Hundrede, udførte de deres forhen forkyndte Beslutning, i det de antændte Krudtmagazinerne i Fæstningen, hvor deres Koner og Børn opholdt sig, og sprængte saaledes Fæstningen i Luften. Endeel af Fæstningen blev ved et Tilfælde ubeskadiget, og de, der da opholdt sig der, dræbte sig selv, for ikke at falde i Tyrkernes Hænder. Grækerne tilskrive Albanesernes Forræderie hele Ulykken, da disse, som skulde forsvare Fæstningen og de deri værende Koner, Oldinge og Børn, havde fornaglet Kanonerne og vare gaaet over til Tyrkerne, af hvilke de vare bestukne. Capudan=Paschaen bemægtigede sig alle de Skibe, han forefandt i Havnen, men tog dog kun de bedste med sig og opbrændte de Andre. Han udsendte derpaa Chalupper af hans Flaade, der skulde krydse om og opsnappe de Græker, de kunde faae fat paa, og lovede dem desuden en Belønning af 100 Piastre for Enhver, de udleverede. Capudan=Paschaen seilede fra Jpsara til Samos, for hvilken Øes Skjæbne Man ogsaa, hedder det, har Alt at frygte, da 16000 Tyrker staae ved Scala Nuova og kunne saaledes fra Landsiden understøtte Operationerne mod Samos. Efter Nogles Angivelse har Tyrkernes Tab ved Jpsaras Erobring ikke været mindre end 15000 Mand. Om Jpsarioterne er der ikke meere Tale, da disse i bogstavelig Forstand ere udryddede, idet de Qvinder og Børn, der vare tilovers, bleve slæbte til Asien. En Skibscapitain, der kom fra Jpsara har dog fortalt, at et Kloster endnu var i de Christnes Magt; Man venter nu nærmere Efterretning herom. Grækernes Bestyrtelse over dette Tab er ubeskrivelig, idet derved en Deel af deres Marinectablissements er tilintetgjort. Sultanen, hedder det, blev saa glad ved denne Efterretning, at han forærede Overbringeren deraf en Tobaksdaase af 15000 Piastres Værdie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Fra Alexandrien vil Man have den Efterretning, at et engelsk Skib havde overbragt de derværende brittiske Undersaatter den befaling, at de ikke maatte overføre Vaaben, Munition eller Tropper under engelsk Flag til Nogen af de insurgeerte Provindser, da Storbrittanniens Neutralitæt derved vilde blive krænket.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Fra St. Petersborg skrives, at den russiske Regjering er nu officiel underrettet om de gunstige Forholdsregler, som Porten har taget for de til de levantiske Havne seilende russiske Skibe. Jfølge disse staae de under Portens særegne Beskyttelse. Saalænge der ingen egne russiske Consuler ere ansatte i de tyrkiske Søehavne, have de russiske Undersaatter at henvende sig til de østerrigske og franske Consuler, angaaende Certificater og Attestater. Russiske Skibe, kommende fra det sorte Hav, have ubehindret Adgang til Archipelagus, og ere ikke Visitation underkastede. Men komme de fra Middelhavet eller Archipelagus til de tyrkiske Havne, da ere de de almindelige Love underkastede. - En Efterretning fra Constantinopel af 9de Julii taler om, at Pesten ogsaa har indfundet sig der, og, hvad der gjør det værre, tillige en stor Hede. Dertil kom endnu atter en Jldebrand, som vedvarede endnu da Beretningen blev skreven.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Spanien. Om Urolighederne i Madrid den 25de f. M. mellem de franske og spanske Soldater, som der før kun foreløbig har været talt om, haves nu fuldstændig Efterretning. Nogle franske Jægere vare blevne insulterede af en spansk Soldat, som de strax tugtede for hans Frækhed; men de andre Spaniere toge Partie for ham og den hele spanske Vagt begik Excesser mod Jægerne. Hurtig kom der flere Franske til, som toge sig af deres Kammerater, og strax derpaa blev Generalmarschen slaaet. Et Flinteskud gav Signal til Angreb, Franskmændene uden andet Vaaben, end deres korte Sabler, værgede sig som Helte. Husene bleve tillukkede, Skrækken tiltog og Man hørte raabe: Døe Franskmændene, Pøbelen styrtede sig ligeledes med Stene og Kjeppe ind paa de værgeløse Franskmænd, de frivillige Royalister forede og der faldt over 300 Flinteskud, der tillykke vare daarlig sigtede. Jmidlertid vare Generalerne Ordonneau og Qvesada ankommen med Tropper af begge Nationer og bragte med megen Anstrængelse Roligheden, tilbage. De Spanske, der dog alene vare bevæbnede med Skydegevær, havde fleest Døde og Saarede; de Franske havde 5 til 6 Døde og ligesaamange Saarede. Dagen efter sendte Gen. Digeon en Adjutant til Kongen, escorteret af 8 Jægere. 2 Dage efter var igjen en halv Times Fægtning for en Piges Skyld, hvorved een Franskmand blev dræbt og Adskillige saarede, af Spanierne bleve omtrent 20 deels dræbte, deels saarede. - Fra Estremadura meldes, at Morales's endnu ikke opløste Tropper have der begaaet de største Udsvævelser, og i Rondabjergene og omkring Mallaga sværme bevæbnede Bander. - Over 900 spanske Conscribeerte ere nu dragne fra Fæstningen Badajos til Portugal og ere der godt optagne. De frygte, at de skulle indskibes til Sydamerica. Samme Frygt har givet Anledning til et Mytterie af Soldaterne i Corunna og til Excesser mod de Franske. En Afdeling Soldater paa 60 Mand, der havde Ordre til at inddrive 80000 Realer som Skatterestancer, er flygtet med Pengene til Portugal. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
En Røver, ved Navn Jame med Tilnavn den Skjæggede, der er hængt i Murcien, har iforveien tilstaaet de skrækkeligste Misgierninger. Man torde i lang Tid ikke henrette ham, fordi hans Broder, den berygtede Alfonso, daglig truede Jndvaanerne med Ødelæggelse, hvis det skeete. Men da denne faldt i en Røverfægtning, tøvede Man ikke med at henrette Misdæderen. Jmidlertid ere Landeveiene dog ikke bleven sikkrere derved. Fra Frankerig ventes flere Tropper til Spanien istedetfor den bortdragne franske Livgade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Der er udkommen en kongelig Forordning, hvorved de under den constitutionelle Regjering med Sydamerica af sluttede Overeenskomster, saavelsom Commissairernes Fuldmagter erklæres for ugyldige. - Man vil paastaae, ifølge sikkre Efterretninger, at det spanske Laan i Frankerig var saa nær afgjort, at Kongen havde samtykt i den gjorte Betingelse, Anerkjendelsen af Corteslaanene. Men Banqviererne gik derpaa videre og forlangte Anerkjendelsen af Sydamericas Uafhængighed. Men da Laanet især skulde gjøres for at bestride Omkostningerne ved Sydamericas Gjenerobring, kunde Man altsaa ikke indlade sig herpaa og Underhandlingerne bleve da afbrudte. - Den russiske Gesandt Bulgari er afreist, og W. A Court, hedder det, belaver sig derpaa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Blandinger. Den 26de f. M. ankom den svenske Konge og Dronning til Gothenborg, og Kronprindsen med Gemalinde afreiste derfra den 29de til Christiania, hvor de agtede at indtræffe den 1ste August.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
J en Kornmark ved Landsbyen Habenhausen, ikke langt fra Bremen, har Man fundet et fuldkommen afklædt Liig af en Mandsperson, der synes at være dræbt. Da Man ikke har kunnet opdage Noget dette Mord angaaende, udloves en Belønning af indtil 100 Rbd. eller derover for dets Opdagelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
J Flekken Galnenkirchen i Overøsterrig ere omtrent 400 Siele gaaet over fra den katholske til den evangeliske Kirke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Da den forhenværende Gouverneur i Benkulen Sir Thomas Raffles vilde gaae ombord paa et Skib for at vende tilbage til Europa, udbrød der Jldløs paa Skibet, saa at Passagererne og Mandskabet kun med Nød og Neppe kunde redde sig i Baade. Hr. Raffles angiver sit Tab til 30000 Pd. St.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Ludvig den Fjortende var i Aaret 1672 næsten for Amsterdams Porte, hvor en almindelig Frygt herskede for Kongens seierrige Vaaben. Magistraten forsamlede sig og raadslog, hvad Man under disse Omstændigheder havde at gjøre, Alle stemmede: at Man burde levere Kongen Nøglen til Staden. Jmidlertid blev Man en gammel Borgemester vaer, som var faldet i Søvn, og intet havde hørt om Raadets Forhandlinger. Man vækker ham, og han spurgte: hvad Man havde raadslaaet om "Vi vil overlevere Kongen af Frankerig Nøglen til Staden." - Har Kongen forlangt den, spurgte den søvnige Borgemester. Endnu ikke!" - Nu, saa tænker jeg, at vi, mine Herrer, gjør bedst i at bie, indtil han selv forlanger den. - Dette ene Ord reddede Amsterdam og maaskee hele Holland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Kjøbenhavn. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen under 27de f. M. at udnævne Consul Dumreicher i Alexandrien, og ligeledes under 4de dennes at udnævne Oberst Kræfting, Directeur og Chef ad interim over Frederiksnagor i Bengalen, til Riddere af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Den 27de Juli er Stiftamtmanden over Aalborg Stift og Amtmanden over Aalborg Amt, Geheime-Conferentsraad F. Moltke, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte hans Embeder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Under 15de f. M. er Johan Peter Bøckmann tilladt i Kjøbstæderne i Danmark i 2 Aar at forevise mechaniske, optiske og æqvilibriske Konster, mod Afgivt til Fattigvæsenet paa ethvert Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Under samme Dato er Mechanicus J. Hoffmann meddeelt Tilladelse til i 2 Aar overalt i Danmark at forevise optiske og mechaniske Konster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Den 10de d. M. ankom en russisk Orlogsfregat syd fra her paa Rheden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Kjøbenhavns Torvepriser, den 13de August: Rug 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk.; Hvede 4 Rbd. a 4 Rbd. 2 Mk.; Byg 1 Rbd. 5 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Tønden. - Røget Flæsk 2 Rbd. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s.; Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk. Lispundet. Cours den 13de August. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter, 91 a 91 1/2. Nationalb.-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820, uden Renter) 100 1/2 Rbd. r. S. eller 1200 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 97. Dito 4000 Bcomk. 96 1/2. - 6 pC. norske Oblig. ved Hambro & Søn 103 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Hamborg den 13de August. St. Petersborg 812. - London 36, 1 1/2. - Lissabon 37 1/2. - Amsterdam k. S. 105 3/8.2 M. 106 1/2. - Kjøbenhavn k. S. 238. - Specier 1/4 A.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21de Juli er Sognepræsten for St. Petri tydske Menighed i Kjøbenhavn, Dr. Theol. A. H. M. Kochen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte hans Embede, Exam. juris A. C. Dehlholm beskikket til Procurator ved Underretterne i Fyens Stift. Den 30te, Reservemmedicus ved Fredriks Hospital i Kjøbenhavn, G. Jessen, til Stiftsphysicus i Lolland og Falsters Stift; Cand. Theol. C. Sommerfeldt, til Catechet ved Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn. Den 4de August, Sognepræst for Ring og Feuling Menigheder i Aarhuus Stift, A. P. J. Theilmann, til Sognepræst forBøvling og Flynder Menigheder i Ribe Stift; Adjunct ved den lærde Skole i Ribe, Cand. Theol. P. M. Bildsøe, til Sognepræst for Vesternyekirke og Faaborg Menigheder i Ribe Stift; Sognepræst for Bøvling og Flynder Menigheder i Ribe Stift, J. Fabricius, til Sognepræst for Ring og Fenling: Menigheder i Aarhuus Stift; Byefoged og Skriver i Sarkjøbing, samt Herredsfoged og Skriver i en Deel af Musse Herred i Lolland, Cancellieraad C. Hartmann, til tillige at være Birkeskriver ved Fuglsang og Prierskov Birker; Byefoged og Byeskriver i Nysted, S. C. Prom, til tillige at være Birkeskriver ved Grevskabet Christianholms Birk. Den 6te August, Justitssecretair i Høiesteret, Justitsraad C. Degen, samt Justitsraad og Høiesteretsadvocat H. Vilsted, udnævnte til virkelige Etatsraader; Høiesteretsadvocaterne, Overauditeur G. Schack og F. W. Treschow, til virkelige Justitsraader. Under samme Datum, Etatsraad og Højesteretsadvocat H. Bilsted til Generalfiskal.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-18
Blandinger. J. Ph. Fallmayer, forhen Alde de camp hos Generalmajor Grev Spretii, nu Professor ved det Kongel. Gymnasium i Landshut, er tilkjendt Præmien for den af Videnskabernes Selskab udsatte Priisopgave, om at samle og ordne de adspredte Efterretninger om det græske Keiserdømme Trapezunt. Forfatteren af en Afhandling om Myntens udvortes Tilstand i Danmark fra Knud den Stores Tider indtil den oldenborgske Stammes Regjering, Hr. H. M. Velschou, Candidat i Theologien, kunde vel ikke tilkjendes den udsatte Præmie, men er dog tilstaaet Selskabets Medaille i Guld, som Beviis paa den Agtelse, hvormed det erkjender den Flid, de Kundskaber og det Talent, Forf. derved har lagt for Dagen. Godsbesidder