JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1810-12-03
Den 4de Novbr. sendte Admiralitetet en Baad til Morlaix til Hr. Mackenzie (der underhandler om Fangernes Udvexling.) Vor Regjering vil ikke lade nogen menneskekjerlig Fordring utilfredsstillet, for at befrie vore i saa lang Tid i grusomt Fangenskab sukkende Landsmænd, (Monitøren gjendriver i en derv Note denne Forsikring. Englaad her, siger den, kun eet Middel dertil, nemlig at udvexle Mand mod Mand, Grad mod Grad, og endelig Franske mod Englændere, Spanier og Portugiser. Disse 2 sidste Nationer ville derimod Engl. ikke an ste for dem vedkommende, endskjøndt de have besoldet og bevæbnet ja klædt dem og, uagtet disse, ved at stride jævnsides med Englænderne, saasom i Gallicien, da Moore retirerede ved Talavera, da Tuesta udgjorde den engelske venstre Fløi, ved Overgangen over Tajo, for Cadix, hvor Spanierne under en engelsk Generals Anførsel gjorde Udfald, Garnisonerne i Almeida og Cindad Rodrigo, som Engl. indsluttede og opfordride til Modstand under Løvte at hielpe dem. Det var jo høist uretfærdigt, ikke at ville erkjende disses Ret, som fægtede i Samfund med engelske Korps, til Udvexling? Mackenzie har under hele Forhandlingen snoet sig fra denne Forpligtelse, fordret 2 Gange Passe, efter Forløb af 1 Maaned mellem hver Gang, og har nu endelig forladt Morlaix. J øvrigt havde den engelske Regiering i ham sendt baade en Underhandler og en Spion. Han har opført sig meget slet. Den Tilladelse at bereise Morlaix paa 8 a 10 Miles Omkreds, har han misbrugt, han har brevvexlet og tiltaget sig Ret over Politiet og opført sig som et uopdragent ungt Menneske, der hverken havde Erfaring eller Maa behold. Denne Mackenzie var 1805 ved Underhandlingen i Cattaro. Siden var han een af Agenterne ved den afskyelige Tildragelse for Kiøbenhavn. Han er en Mand af samme Art som Drake, Windham og Jackson. Ville Englænderne for Alvor underhandle, saa vide de nok, hvad Mænd de skulle sende. Da de ville underhandle om Freden i Amiens, sendte de Lord Cornmallis, hvis Karakteer allerede tilkiendtgav alvorlige Hensigter. England har Overflødighed af kundskabsrige og ædelsindede Mænd; men det har og en stor Mængde afskyelige Mennesker, som udmærke sig ved Rænker, Spioneri og Mordbrænderanslag. Vil England oprigtig underhandle med Frankrig; saa kan man snart af den Underhandler man vælger, see om det er Alvor. Man kan nok bedrage nogle uvidende Nabober i Indien; men ikke en opklaret Regjering.)¬
Viborger Samler, 1810-12-03
(Alton. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Paris 18de Novbr. Den 16de Novbr. ere D. K. Majestæter komne hertil Slottet fra Fontainebleau.
Viborger Samler, 1810-12-03
Under 12te d. M. har Hs. M. Keiseren befalet, at Walliser-Landet, under Navn af Departem. Simplon, skal forenes med det franske Rige. J Jndledningen til Forordningen siges, at Veiene over Bjerget Simplon, som er til Nytte for mere end 60 Millioner Mennesker, og har kostet Frankrig og Jtalien over 18 Millioner at anlægge, forfeiler sit Øiemeed, naar Handelen ei der finder Beqvemmelighed og Sikkerhed. Walliserlandet indgik Forpligtelser i saa Henseende, da Anlægget begyndtes, som det aldeles ikke har opfyldt. Tilmed er Landet plaget med Anark og Folkepartier, hvorved det ene søger at undertrykke det andet. (Landet Wallis udgiør den sydligste Provinds af Sveits, er 82 Qvadratmile stort, hvorpaa det leve 126,000 Mennesker. Det er omgrændset af svære Bjerge. Rhonefloden flyder igjennem Dalen og deeler det i to Deele. Da Bjergene altid er skjulte af Snee, som Dalens Varme optøer; og forhindre de mange Dunster fra at adsprede sig; saa er Landet et af de usundeste i Europa, der paa Beboerne sædvanlig viser sig i Kirtelsyge, der her ikke sielden gjør Mennesket uskikket til Forretninger og yderst svagt; saa det ligner Dyret i Uvirksomhed, Man kalder de Syge Cretins og den er endog arvelig hos hele Slægter. Men Dalens og Jordbundens Frugtbarhed er fortreffelig. Mandel Figen og Granattræer grønnes her altid baade Vinter og Sommer. Landet udfører til Jtalien Qvæg, Smør og Oste, Hovedstaden er Sitten i en fortryllende Dal.)Hr. Divisionsgeneral Cæsar Berthier er udnævnt til at bestyre Walliser Landet. Baron Stockalpet, Præsident i det Walliser Statsraad, har under 14 Novbr. udstædt en Proklamation til sine Medborgere der begynder saaledes "De politiske Omstændigheder og vort Lands Beliggenhed, som afgiør Folkeslagenes Skjæbne, og have forandret saamange Stater i Europa, har anlediget vort Fædrelands Forening med det franske Keiserdom. Han formaner forresten til Lydighed, Underkastelse og yttrer sin Glæde over den over Landet satte som ædel bekjendte Gouvernør.
Viborger Samler, 1810-12-03
Baron Stockalper er valgt som Formand for en Deputation, som alt er i Paris for at forsikre H.M. Keiseren om Landets Hylding og Troskab.
Viborger Samler, 1810-12-03
Fra det franske Hovedqvarteer Beres i Spanien berettes det Sørgelige, at den brave Overartillerigeneral Senarmont, har havt det Uheld at blive truffen af en fra et fjendtligt Skib kaste Haubitskugle, da han besaae de frygtelige Artillerie værker; den knuste hans Bryst. Det samme Skud, dræbte Artill. Generaldirectør Oberst Desgenes og Capitain Pinondelle. Senarmonts Liig skal balsameres og sendes til Paris. Brigadegeneral Dabboville er bleven Overgeneral for Artilleriet i Senarmonts Sted.
Viborger Samler, 1810-12-03
Et engelsk Parlementærskib Georges, bragte 96 Sveitsere til Bresat den 6te Novbr. Det blev henviist til Morlaix. (Alton. Merk.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Nederelben d. 26 Novbr.
Viborger Samler, 1810-12-03
Den sidste engelske Convoi paa 600 Handelskibe, har i Østersøen havt en skrækkelig Skjebne. Over 200 af disse Skibe ere forulykkede i de Storme man havde midt i October. Pommerens Kyster ere fulde af Vrag. Andre, som kjæmpede længe mod Havets Overmagt, maatte tilsidst søge preusiske Havne og ere der priisdømte. Et Brev fra Kønigsberg af 2 November siger herom "Admiral Saumare; ilede, saasnart han fornam man i Hamborg, Lybek o. a. St. konfiskerede de engelske Skibe, med at advare de i Østersøen værende Skibe og kalde dem sammen for at gaae tilbage. Jmidlertid havde Frankrig foreslaaet, at lade engelske Skibe uhindret løbe ind og derpaa konfiskere dem. De franske Consuler gjorde alt for at faae Admiralen til at troe, at de sikkert kunde løbe ind i østersøiske Havne. Men, som en gammel Søemand, lod han sig ikke saa let fange. Han sendte for at forsøge det, 14 Skibe til Pillau og andre Havne, for at see hvorledes det ville gaae dem. Man merkede Knebet, og konfiskerede dem ikke. Nu garSaumare; Ordre til de andre at søge de bestemte Havne; men fra den 8de til 20de Octbr. var Stormen saa heftig, at det ej lod sig gjøre og den 21 Octbr. havde man i Østersøen en mageløs Storm, hvorved heele Convoyen blev adspredt. Man regner at 150 Skibe ere strandede og forgaaede. Nogle ere strandede paa de danske Kyster eller tagne der af Kapere. De som bjergede sig ere komne til Østersøens Havne og der konfiskerede. Man regner, at hele Convoyen var 150 Millioner Livrer værd; deraf er til Danmark opbragte eller der konfiskerede for 40 Millioner; sunken for 35 Mill., strandede for 20 Mill. og Resten konfiskerede i Østersøens Havne. J Pillaus Havn allene er efter et Brev derfra af 31 Octbr., meddeelt i Monitøren, konfiskerede 102 Skibe, som regnes for 40 Mill. Fr. (Alt. Merk.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Stokholm, o. 18de Novbr. Ved at unddrage sig fra Alliancen med England, og vende tilbage til de politiske Forhold, som dets Tilbøielighed saavel som dets Erindringer paakaldte, havde Sverrig af egen Erfaring lært at kjende Resultatet af det udelukkende System, som det hidtil havde fulgt. De Ulykker, der havde overvældet det, de smertelige Tab, det havde lidt, vare uundgaaelige Følger af den upolitiske og ulige Strid, det havde kjæmpet. Dets Fornødenheder og Jnteresse betegnede det den Bane, det for Eftertiden havde at følge. Da det intet andet ønskede, end i Rolighed at kunne ophielpe den Kraft, der endnu var det levnet, burde det haabe at vedligeholde Freden med alle Magter, uden at være nødsaget til Offere, der vare dobbelt smertelige for Landet, som nyelig var blevet formindsket en Trediedeel. Vel havde Freds Tractaterne sluttede med Frankrig, Rusland og Danmark, sat Sverrig i lige Forhold med de Magter, der havde erklæret sig for Fastlands Sy stemme, men dog paalagde de det ikke den Forbindtlighed ganske at bryde en Neutralitet, som det ønskede at kunne vedligeholde for sig. J samme vare ikkun Forpligtelser angaaende Handelen blevne vedtagne. Jmidlertid har Sverrig siden den Tid bestandig været udsat for Bagtalelser, som maaskee Had eller Misundelse have udruget. Man har beskyldt det for ikke at opfylde sine Forpligtelser med al den Nøiagtighed, som baade Tractaternes Hellighed og Kongens bekjendte Characteer udfordrede. Alle de Misbrug, der have fundet Sted paa Ø stersøens Kyster til Fordeel for Engellands Handel, bleve skrevne paa Sverrigs Regning, og man paa sted, at denne Tingenes Forfatning, hvortil Sver tig allene skulde have givet Anledning, var den største Hindring, der endnu modsatte sig en almindelig Fredsslutning.
Viborger Samler, 1810-12-03
Hs. Maj. de Franskes Keiser, Konge af Jtalien, har troet, at burde gjøre Kongen Forestillinger for at hæve den Tvivl, der endnu stod tilbage angaaende det sande Forhold mellem Sverria og Storbrittanien; Kongen, som ved denne Leilighed ikke har havt andet for Øine, end de uforanderlige Agtelses og Venskabs Følelser han har for Hs. Keiserl. og Kgl. Maj., og som endog erkjender, at nogle Brud, mod de allerede existerende Forpligtelser fra de Handlendts Side kunne have givet Anledning til billige Klager; men, som efter Pligt tillige benægter den Masse af ubeviiste beskyldninger, der ere rettede mod Sverrig, har besluttet at give en nye Garantie for sine Hensigter og de Grundsætninger han følger. H. M. har altsaa tilkjendegivet, at han erklærer England Krig, at han uopholdelig vil befale at anholde de engelske Skibe, der imod Forventning skulle befinde sig i Sverrigs Havne; at Kongen, for ikke at give oftere Anledning til nogen Beskyldning, angaaende en hemmelig Overeenskomst med Engelland, eller en vedligeholdt og svigefuld Jndførsel af Colonialvarer til Fastlandet, vil paa den strængeste Maade lade fornye det allerede existerende Forbud mod Jndførselen af engelske Handelsvare til Sverrig, uden Jndskrænkning forbyde al Jndførsel af Kolonialvarer, af hvad Oprindelse de end ere og uden Hensyn til Flaget under hvilket de bringes, og fra nu af og uden mindste Jndskrænkning ikke tillade nogen Udførsel fra Sverrig til Fastlandet af engelske eller Colonialvarer. Fremdeles vil Hs. M. give de nødvendige befalinger, at det hele Forraad af engelske eller Colonialvarer, der ere indførte i Sverrig, under hvilketsomhelst Flag, efter den 24 April indeværende Aar, ved Undersøgelse kan vorde bekjendte og udleveret til Kongens lovlige Disposition.
Viborger Samler, 1810-12-03
J det Kongen beqvemmer sig til disse Opoffrelser, hvis Storhed Erfaringen vil vise, har Hs. Maj. fornemmelig havt for Øie baade sit vedvarende Venskab for Hs. Maj. de Franskes Keiser, og sit Ønske ogsaa fra sin Side at bidrage til Udfaldet af den store Grundsætning, der nylig er bleven anført mod Sverrig i Henseende til Søe Freden. Det er ikkun ved at forene sin Bestræbelser med Fastlandets til at fremkalde denne for Menneskeheden saa velgjørende Epoke, at Hs. Majestæt, i sine Undersaatters, Øine, vil for en Deel kunne retfærdiggjøre de betydelige Tab, som Omstændighederne ville forvolde dem, og tilkjendegive Europa, at det ikke har beroet, paa ham, i dette Øieblik at see Freden herske paa Havene, og Handelen bragt tilbage sin oprindelige Uafhængighed.
Viborger Samler, 1810-12-03
Som en Følge af denne Declaration vil den kan formillige Krigserklæring mod Engelland blive indrykket i Vore Blade, og med det samme alle Foranstaltninger vorde føiede, for overalt i Riget at anholde og seqvestrere alle engelske Vare. (Statstid.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Bekjendtgjørelser. En Capital stoer 2,400 Rd. private Penge, en dito sider 1,259 Rd. 2 Mk. 6 2/3 s. og en Dito stoer 3000 Rd.
Viborger Samler, 1810-12-03
Umyndiges Midler, kan faaes til næste Snapsting 1811, imod lovlig Pant og Renter, hos Cancellieraad og Byfoged Rommedahl i Hobroe.
Viborger Samler, 1810-12-03
Min iboende Gaarde Rønbergs Gaard kaldet der formedelst anden Bestemmelse af Bopæl, underhaanden at faa tilkjøbs Gaarden som er beliggende ved Skive Byes Østerport, er bekjendt nok for dens gode Beliggenhed for Handel, der i mange Aar har været drevet udi Samme. Bygningerne er alle i god Stand. Med Gaarden følger foruden Hauge og Tømmerplads, cen tet bag ved samme beliggende betydelig god Græstoft. Alt kan sælges paa billige Vilkaar, hvorom handles med Eieren. Skive d. 30te Novbr. 1810. P. M. Voet mann.
Viborger Samler, 1810-12-03
De der udi 5te Klasse af det 57 Kongelig Kjøbenhavnske Classe=Lotterie, under min Collection her i Randers haver vunden nogen Gevinst, og ei allerede har erholdet samme udbetalt, vilde behage med første at lade disse affordre, imod Original Gevinst Lodderne. Saa er og nu daglig hos mig at bekomme nye Kjøbelodder til 1ste Klasse af det 58 Lotterie. Samt udleveres Frilodder til samme Klasse i Følge Planen, af Stabell. Randers den 30te November. 1810.
Viborger Samler, 1810-12-03
Paa Provstiets Gods i Rogenstrup, Fiskbek Sogn er et Gadehuus af 6 Fag med tilliggende Hauge, fæsteledig til Beboelse af en duelig Mand, som jo før jo hellere maatte melde sig. Viborg d. 1ste Decbr. 1810. Astrup.
Viborger Samler, 1810-12-03
Fortegnelse. Over de ved Viborg Post-Contoir for Octbr. Maaned d. A. uindløste Breve, nemlig : No. 20 fra Randers til Berthelsen, Otto a Steenholt i Skive Sogn. No. 1 fra Rudkjøbing til Christianshede, Thomas ved 2det Jydske Jnf. Reg. Jæger Corpsa Viborg. No. 2 fra Schlesvig til Peders, Hans a Taabel ved Skive. No. 4 fra Helsingøer til Saabye, Hans Christian Gaardmand i Tiste ved Vischum. No. 25 fra Randers til Smed, Peder Thomasen i Soelberg paa Morsøe a Nyekjøbing. No. 1 fra Fridericia til Sørrensen, Niels i Westervannet, Sørslev Sogn, Avnsberg Gods a Viborg.
Viborger Samler, 1810-12-03
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Blandede Efterretninger. J det Østerrigske har man den Tidende, at Greven af St. Leu var i en Hast kaldet til Paris.
Viborger Samler, 1810-12-03
J Mallaga og Chartagen har yttret sig Smitte, som man frygter er den gule Feber, og i Brundusi- og en anden Havn i Neapel har yttret sig en Art Pest, som er didbragt med Skibe fra Corfu.
Viborger Samler, 1810-12-03
Man klagede den 26de Octbr. i Gothenborg over, at Engl. daglig fornærmede den svenske Regjering, endskjøndt de tillige meget geskjæftige søgte at forstikke deres Vahre for det ventende Beslag.
Viborger Samler, 1810-12-03
Russerne have atter frataget Tyrkerne i October, under Fyrst Winsemsky Fæstningen Turno, den sidste de havde paa venstre Donaubred, og den 26de Oct. kom Fyrst Kammensky for Fæstningen Nikopolis, som næste Dag kapitulerede.
Viborger Samler, 1810-12-03
Fra Presburg skrives 16 Novbr., at den tyrkiske Fæstning Widdin efter 6 Maaneders Beleiring ved Capitulation har overgivet sig til Grev Kammenskoy. Besætningen med Bagage og Vaaben afmarscherer fri 12 Dage derefter. Generallientn. v. Sass er med 14000 Md. kommen til Serviernes Hovedqvarteer ved Deligrad. Der staaer nu 20000 Russer og 30000 Servier. Denne Hær agter at gaae mod Nissa.
Viborger Samler, 1810-12-03
6 engelske Fregatter og nogle Førselskibe, der havde nogle tusende Geværer og 1500 Jnsurg, ombord, og krydsede i Bugten ved Biscaya sidst i Octbr., blev adspredt i en Storm, 2 Kanonbaade drev paa Land. Nogle andre Skibe forgik med Top og Tavl.
Viborger Samler, 1810-12-03
Kotzebne har nu skrevet det 194de Skuespil, Beleiringen af Saragossa.
Viborger Samler, 1810-12-03
Da Greven af St. Leu (Kong Ludvig) nylig overnattede i Znapm, fandt Pigen, efterat han var reist, 2 Ruller Napoleonsdorer i Hans Seng. Den ærlige Tjenestepige angav det for Kredskapitainen, som ved Stafet sendte Greven Pengene. Greven sendte Capitainen et forbindtligt Brev og en Gulddaase og Pigen en Bankoseddel paa 5000 Gylden.
Viborger Samler, 1810-12-03
(Nürnberger Zeit.) 3die December 1810.
Viborger Samler, 1810-12-03
Den 17de Novbr. brændte man i Frankfurt endeel engelske Vahre, som regnedes af Værdi 1 Tønde Guld. (Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Jndenlandske Tidender. Eckernførde, den 22de Novbr. Den 16de dennes opbragte Premierlieutenant A. Holstein et Barkskib, de var med i den Convoi, som 320 Skibe stærk passerede Beltet. J Farvandet heromkring befinde sig i dette Øieblik adskillige fiendtlige Skibe, som ofte med et temmeligt Antal Langbaade søge at gjøre Entrepriser. Flere smaae Fartøier skulle være faldne dem i Hænde. Korsøer, d. 23 Novbr. Liutenant Bull fra Flotillen ved Nakskou hae taget en Gallease og indbragt den i sikker Havn.
Viborger Samler, 1810-12-03
Korsøer, d. 24 Novbr. Kl. 10 Formiddaglettede Taagen saameget, at man kunde see Convoien under Seil ved Hou paa Langeland. Kl. 2 Eftermiddag klarede det saaledes af, at Convoientemmelig tydelig kunde observeres. Den bestod af omtrent 84 Koffardiskibe, under Bedækning af 3 Orlogskibe, 1 Fregat, 1 Brig og en Kutter. J Mørkningen var den Nord efter af Sigte.
Viborger Samler, 1810-12-03
Af denne Convoi ere 3 Galleaser tagne og indbragt i sikker Havn ved Kanonschaluppernes Fartøier. J Aften saaes nok 1 Gallease at være opbragt. 1 Gallease ladet med Hvede, Traad, Duun og Svinebørster, er opbragt af Lieutenant Didrichsen. 1 Brig er landsat ved Karskou, og nok en Brig skal være taget af en Kaper. (Statstidenden.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Ved Longelse paa Langeland er en Skomager for kort Tid siden bleven uden for sit eget Huus mishandlet ret paa sin kannibalisk. Han blev nemlig om Aftenen overfaldet af et Umenneske, der afskar ham det ene Øre og beskadigede det andet saaledes, at det dinglede ved Hovedet, samt skar et Stykke af hans Næse. Hvor ønskeligt er det ikke for den almindelige Sikkerhed, at sligt et Umenneske, som Forbryderen, sikkert maae være, kunne blive paagrebet til velfortjent Strafs Undgjældelse. (Maribo Avis.)¬
Viborger Samler, 1810-12-03
J Penia No. 20 sluttes en (især for disse Tider, mærkelig Beregning over hvad en Embedsmand af de anseete mellemste Klasser, og som ikke har Familie, behøver aarlig til at leve af, og finder Udgiveren at 14 til 1600 Rd. er det mindste han bør have at leve af, og er derved ikke regnet noget til Forlystelse efter langvarigt trættende Arbeid, intet til Fadderstaaen, Bryllupper o. s. v.; intet til frivillige Bidrag til almeennyttig Jld, intet til Ophold for Kone og Børn eller andre Slægtninge. Forfatteren bemærker, at for at bringe Embedslønningerne til det Forhold mod Priserne, hvori de ved deres første Bestemmelse stode, maatte de i det mindste sexdobles. - Under Beregningen forekommer adskilligt, der er paafaldende. En Søeofficeers Hat koster nu 50 Rd.,et Par Mellemstøvler 18 til 30 Rd. - Tobak troer Forf. kan regnes om Aaret til en Udgivet for den som snuser af 12 Rd., for den som røger af 18 Rd., og for den som skraaer af 7 til 8 Rd.
Viborger Samler, 1810-12-03
Grosserer Hr. Friis i Kbhvn, har med en Gave af 1000 Rd. understøttet de Brandlidte i hans Fødebye Seest ved Kolding. (Dagen.)
Viborger Samler, 1810-12-03
Af en Bekjendtgjørelse i Statstidenden sees, at Natten imellem den 17 og 18 d. er skeet Jndbrud hos Samuel Moses, boende i Klosterstræde No. 67 i Kjøbenhavn, og af hans Kontoir bortstiaalet en 13000 Rd. i rede Penge og henved 20000 Rd. i konsignable Fonds, Vexler, Vexel= og Pante-Obligationer, Priisparter og Actier, samt endeel Guld i Daase, 4 Uhre, Kjæder, Ringe, Braseletter m. v. Randers er atter berøvet en af sine brave og ædelsindede Mænd. Agent Hans Christian Hansen, der for egen Regning, allerede for endeel Aar siden, anlagde en Klædefabrik der i Byen, der gav mange Fattige Arbeide og mange Hænder Virksomhed, er, efter nogle Aars Svaghed, der tilintetgjorde hans Virkelyst, død. Hans Fabrik blev desuagtet ligefuldt dreven og den er et varigt Minde om, hvad han var som Statsborger. (Udgiveren
Viborger Samler, 1810-12-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Cand. Juris H.F. Payngk beskikket til Proc. ved alle Over= og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen. Stiftsrevisor Christiansands Stift, H. F. Hansen, til Viceraadmand i Christiansand. Cand. Theol. N. G. Wedel confirmeret til personel Kapellan for Dahler Menigh. i Ribe Stift; Cand. Theol. D. Plesneer til ordineret Lærer for Skjærve under Tromsøe Provstie i Finmarken. Høiesteretsassessor og Auctionsdirecteur i Kjøbenhavn, J. P. Brown, udnævnt til virkelig Etatsraad. Committeret i General=Landoeconomie= og Commerce Collegiet, Legationsraad M. Classen, til Geheime=Legationsraad med virkelig Etatsraads Rang, og Committeret i samme Collegium, Justitsraad og Ridder af Dannebrogen, C.H. Pram, til virkelig Etatsraad. Cancellieraad og Auctionsdirecteur J. Boggild i Aalborg, og Cancellieraad samt Auctionsdirecter E. Bendixsen i Randers udnævnt til Justitsraader; Herredsfogden og Skriveren i Hindsted Hellum Herreder under Aalborg Amt, C. Nissen, til virkelig Cancellieraad; Exam. Juris A. Baade til Proc. for Bergens Stifts Over- og Underretter, imod at tage Bopæl i Bergens Bye.
Viborger Samler, 1810-12-03
Under General-Commissariats=Collegiet : Major H. C. Schmidt, af Kjøbenhavns borgerlige Artillerie, udnævnt til Brandmajor i Kjøbenhavn og Chef for Kjøbenhavns Brandcorps. Sec. Ritmester C. L. v. der Wettering, af Prinds Frederik Ferdinands Dragonregiment, meddeelt i Naade, efter Ansøgning, Afskeed af Krigstjenesten, med Titel af virkelig Cancellieraad, og Prem. Lieut. P. A. v. Lassonne udnævnt til Sec. Ritmester i Regimentet, med den ham reserverede Ritmesters Anciennetet. Da forrige Prem. Lieut. a la s. ved det schlesv. Jn. Regiments 3die Batallion, J. F. v. Honnons, som ifølge allerhøieste Resolution af 11te Septbr. d. A., formedelst forsømt Mælding til Batallionen om sin Ansættelse, er udslettet af Officeerlisten, har tilveiebragt Formodning om, at han fra Øen Nordstrand skriftligen har mældt sig til sine Foresatte, men disse hans Mældingsbreve ikke ere komne Vedkommende tilhænde, og det derhos er oplyst, at han siden den Tid han blev ansat ved Batallionen, har været i activ Tjeneste ved Kystmilicen, har Hs. Maj. befalet allernaadigst, at bemældte v. Honnonsskal være retableret i hans hafte Charge og Anciennetet som Prem. Lieut. a l. s. ved det schlesv. Jnf. Regiments 3die Batallion. Underchirurg ved danske Livregiment, S. B. Svendsen, der for Tiden er ansat som constitueret.
Viborger Samler, 1810-12-03
Regimentschirurg ved det jydske Skarpskyttercorps, meddeelt Regimentschirurgs Characteer.
Viborger Samler, 1810-12-03
Under Rentekammeret: F. W. C. Benzon, udnævnt til Hofjunker. Hidtil værende Stiftamtmand for Ribe Stift og Amtmand for Ribe Amt, Kammerherre W. J. A. Moltke, Storkors af Dannebrogen, udnævnt til Stiftamtmand for Siællands Stift, Bornholm og Færøerne, og Amtmand for det, i Overeensstemmelse med allerhøieste Resolution af 4de Septbr. 1793, indrettede Kjøbenhavns Amt og Færderne. Divisionsadjutant, Ritmester M. R. Jessen; Premierlieutenant ved Livgarden til Fods, N. Juel; Prem. Lieutenanterne ved Kongens Regiment, T. G. Høegh, O. U. R. Giedde og W. F. H. Funck, Prem. Lieut. og Adjutant ved Livgarden til Hest, C. C. Kardorff, Sec. Lieut. ved Livgarden til Fods, G. F. Krogh og Sec. Lieut. ved Livregimentet Ryttere, C.F. Holstein, udnævnte til Kammerjunkere.
Viborger Samler, 1810-12-03
under Admiralitetet: Cadet J. K. D. Wedel oprykket til Cadet med 100 Rd. aarligen i Cadetgaae, og Cadet H. A. Bille til Cadet med 50 Rd. aarlig i Cadet Gage; extraordinair Cadet Colbiørnsen tillagt extraordinair Cadetunderofficeers Douceur; Cadetunderofficeer, J. G. Weidemann avanceret til Sec. Lieut. med extraordinair Gage. Contreadmiral L. Fisker, efter Ansøgning, i Naade afskediget med Pension; Contreadmiral O. Lütken igjen indtraadt i Etaten med sin forhen hafte Anciennetet og extraordinair Gage, indtil en virkelig Contreadmirals Gage og No. bliver vacant.
Viborger Samler, 1810-12-03
under Oeconomie- og Commerce-Collegiet: Fuldm. i Handels- og Consulatfagets Secretariat, C. L. Jeger, udnævnt til Secretair ved General Consulatet i Philladelphia. Den constituerede Consul i Embden, O. H. Rabbek, til virkelig Consul der paa Stedet.