JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Paris, den 25de Marts. Moniteuren for idag indeholder Følgende: Hertugen af Belluno Victor, marscherede med Tropperne af den 2den Militairdivision mod Paris, da Regimenterne erfarede at Napoleon nærmede sig Hovedstaden. De paafæstede derpaa strax Nationalcocarden. Hertugen af Bellund forsvandt, og den hele Division fortsatte rolig sin Marsch. Officerer og Soldater i den 3die og 4de Division paasaatte ligeledes den trefarvede Cocarde, hvormeget end Præfecten Vaublant og nogle Generaler søgte at afholde dem derfra. Oberst Jaqueminot, Adjutant hos Hertugen af Regio (Ondinot), overrakte idag ved Paraden Keiseren Adresser fra adskillige Corps. Hertugen af Albufera (Suchet) og General Gerard have i Elsas ladet plante Nationalfanen. Samme skete i Burgund og i Franche Comte.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Generallieutenant Pajol havde i Orleans ladet uddeele den trefarvede Cocarde. Da Marschal St. Cyr ankom dertil, lod han Generalen arrestere. Da Tropperne havde viist sig gunstig findede for Rapoleon, lod Marschallen Stadens Porte lukke. Men de bleve strax slagne ind af det 1ste Curasseerregiment, hvorpaa Marschal St. Cir forsvandt.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Staden Rouen og det hele Normandie skulle ligeledes have erklæret sig for Napolon. General Lemarras har faaet Commanden i denne Provinds. Bretagne og navnlig Rennes skulle have viist Enthusiasme. Generallieutenant Pirs, Commandant for den 13de Division, har ogsaa indsendt en Adresse til Napoleon. Som det hedder skulle Tropperne have sat sig i Bevægelse med Hertugen af Bourbon, som den 20de var afreist fra Angers.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Generallieutenant Clauzel er afreist til Bourdeaux, forat overtage Commanden der. Hertuginden af Angouleme har indskibet sig. Ifølge de sidste Efterretninger fra Marseille lader det til, at denne Stad endnu vil beholde det hvide Flag. Man har der sammenbragt 1500 Mand, som skulle gaae imod Napoleon. Land- og Sømagten i Toulon har heiset det trefarvede Flag Den bestaaer af 35 Linieskibe og Fregatter, Fra Paris ere Tid efter anden 40000 Mand afmarscherede til de nordlige Dele af Riget. Avantgarden under Generallieutenant Excelmans Befaling vil imorgen indtræffe i Lille. Den 20de afreiste Hertugen af Angouleme fra Nismes. Adskillige Troppecorps havde sat sig i Bevægelse, forat afskiære ham at Communication med Kysten Den gamle Garde har foreviist Napoleon dens forrige Ørne. Keiseren kyssede dem, og holdt derpaa en Tale til Officererne. Napoleon har bevilget Trykkefrihed i Skrivter og periodiske Blade. Censuren er bleven undertrykt. Denne Efterretning har gjort stor Sensation. Officererne paa halv Gage ere blevne opfordrede til at indfinde sig forat blive ansatte.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Idag har Grev Hulin overtaget Commandoen over den 1ste Militairdivision. Grev Lobaus Udnævnelse var kun midlertidig. Mønstringen over Nationalgaden, som skulde have Sted næste Søndag, er bleven udsat til 2den April: Napoleon arbeider med største Virksomhed, og altid til langt ud paa Natten. Greven af Montalivet er bleven udnævnt til Generalkre intendant. Keiseren har befalet, at Nationalgarden skulle have en Æresvagpaa Thulleriernes Slot, som Beviis paa hans Tilfredshed med dens Tieneste. - Fra Basel skrives under 13de d., at Marschal Suchet Søndagen iforveien var ankommen til Huningen, men afreiste igien en halv Time efter til Strasburg; at Jngen efter den Tid bliver indladt i Huningen; at Garnisonen er forstærket til 5000 Mand, og at Jndvaanerne forsyne sig med Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
London, den 28de Marts. Følgende Bulletin blev den 25de Marts udstædt af vor Regiering, Statscancelliet for de udenlandske Anliggender. Oberst Jenkinson ankom iaften med Depescher fra Fitroy Sommerset, daterede Paris den 22de. Lord Fibrop Sommerset og hans Følge, samt de spanske, hollandske, svenske og russiske Gesandtskabet i vare paa ovennævnte Dag endnu blevne holdte tilbage i Paris, da de t ikke kunde faae Passe for Postheste. Bonaparte ankom til Paris Mandag Aften Kl. 8 1/2. Hans Følge var i 3 Kareter, hver forspændt med 6 Heste. Caulincourt (Hertugen af Vicenza) er affærdiget til Tydskland, forat indbyde Erkehertuginde Marie Louise til Paris. Han 3 forlod Paris Tirsdag Aften.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Sidste Fredag blev Hertugen af Feltre (Genetal Clarke) indført hos Prindsregenten af Lord Castlereagh, og havde en lang Audients hos Hs. Kongel. Høihed. Jforgaars reiste han igien tilbage til Hs. Majestæt Ludvig den 18de.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
J Calais, Boulogne og Dunkirchen træffet man nu alle Anstalter for at sikkre sig mod Overfald.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Lord Exmouth (Pellew) har erholdet Overcommandoen over den til det middellandske Hav bestemte brittiske Escadre, og vil ufortøvet, afseile derhen paa Linieskibet Boyne, der fører 98 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Bonaparte Far lagt Embargo paa alle Krigsskibe i de franske Havne, forat forhindre, at de ikke skulle erklære sig for Kongen. - Hertuginden af Orleans er ankommen til London. - Vore Ministerialblade undskylde nu Oberst Sir Reil Campbell, som var hos Bonaparte paa Elda. Ved Frere Champenoise var bemeldte Oberst bleven haardt saaret af en Kosak, lesagede derefter Bonaparte til Frejus, og beskyttede ham mod Folkets Trængsel. Forat være sikker for Barbarerne a., udbad Bonaparte sig, at Campbell maatte forblive hos ham. Dette blev tilstaaet. Forat komme efter Bonapartes Forbindelser gjorde Campbell ofte smaae Reiser til det faste Land &c.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Forberedelserne i vort Arsenal i Woolwich ere ganske overordentUge. Jkke mindre end 415 Kanoner med Tilbehør ere allerede deels afgaaede til Fastlandet, deels i Begreb med at afsendes dertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Den 29de Marts. De Beretninger vi have fra Frankrig, stadfæste mere og mere at Paris dannede en Masse af Sammensvorne f. imod Bourbonerne. Det var ikke langt fra, at Kongen selv var bleven fangen.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Vor Regiering har idag faaet Depescher fra Ostende. Skiønt deres Jndhold endnu ikke er bleven bekiendt, saa have vi dog, efter det 6 vi af Privatbreve vide, stor Aarsag til at troe, at de medfølgende i Efterretninger ere ubehagelige. Hr. Lambe og en Officeer, som den 1 26de forlode Ostende, ankom igaar til Ramaste. De medbringe den Efterretning, at Ludvig den 18de er indtruffen i Ostende. Den Rygte, at Napoleon selv var ankommen til Lille den 24de, er aaben dar ugrundet, da man bestemt veed, at han paa denne Dag var i 1 Paris.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Fra Ostende ankomme daglig Paqvetbaade med Passagerer og Flygtende.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Det er ikke sandsynligt, at Ludvig den 18de strax vil komme over til Engelland. Man troer meget mere, at han vil forblive i Belgien, da man ikke kan drage i Tvivl, at de talrige og skiønne allierede Tropper, som befinde sig der, jo ville være mere end tilstrækkelige til at forsvare dette Land. I Plymonth hersker ualmindelig stor Drivtighed. Adskillige Krigsskibe ere allerede løbne ud, og mange andre skulle følge efter. Troppeudskibningen til Nederlandene vedvarer endnu. Tropperne ankomme fra alle Rigets Dele til Kysterne af Kanalen, hvor overalt de hensigtsmæssigste Anstalter træffes til strax at føre dem over til Belgien. Alle regulaire Tropper skulle afgaae til denne Bestemmelse, og kun Landeværn blive tilbage til at besørge Tienesten i det Jndre. Man vil vide, at vor Regiering lader bringe mange Geværer og store Qvantiteter af Munition til Vendte, Bordeaux og andre Egne af Frankrig, hvor Antallet af de Kongeligsindede er betydeligt. Man troer ogsaa, at Spanien vil sætte to Armeer i Bevægelse, en over Perpignan, og en anden over Bayonne. Den sidste skal understøtte Bordeaux. Ligeledes vil man vide, at portugisiske Tropper skulle bringes tilføe til denne Egn. Det er tilforladeligt, at alle franske Havne skulle bloqveres. Admiralitetet træffer allerede de fornødne Anstalter dertil. Man seer i denne Henseende en Erklæring af vor Regiering imøde. - Fra Cadix erfare vi, at den store Expedition, som man troede bestemt til Platasloden, skal seile til Caxaccas.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Gent, den 25de Marts. Hs. Majestæt Kong Ludvig den 18de kom den 23de d. giennem Menin, forat begive sig til Ostende. Høistsamme sendte de for Husarer, som tiente ham til Escorte, tilbage til Halluin. Den ulykkelige Monark vilde ikke, at de skulde gaae over Grændsen. Han om armede dem hiertelig, og lod dem derpaa drage bort. Marschallerne Mortier og Macdonald vare hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Marschal Berthier, Fyrste af Wagram, er inat ankommen hertil fra Brussel, forat begive sig til Ostende til Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Brussel, den 27de Marts. Troppernes Giennemmarsch vedvarer her uophørlig. Nogle engelske Batailloner ere ankomne tilsøes til Antverpen. Ogsaa er en hannoversk Husarregiment og et Artilleriecorps med congreviske Raqvetter kommen herigiennem.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
En preussisk General med adskillige Officerer er ankommen hertil, De træffe de fornødne Anstalter til, at en preussisk Armee paa 60,000 Mand kan marschere giennem vor Stad.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Som Aarsag til Kong Ludvig den 18des pludselige Afreise fra Lille den 23de d. angives Følgende. Om Middagen havde en forklædt Mand indfundet sig i Kongens Bolig. Han forlangte at tal med Hs. Majestæt. Da dette blev ham nægtet, overgav han til Marschal Mortier, som kom ud, et forseglet Brev, hvorpaa Kongens Afreise strax blev besluttet. Man forsikkrer, at Kongen skulde have været anholdt.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Hvorstor Forvirringen har været i Paris mellem den 19de og 20de, og hvorlidet man paa Thullerierne havde belavet sig paa det yderste, beviser den Omstændighed, at de fremmede Gesandter ere blevne tilbage i Paris, fordi man underrettede dem for sildig, og Lavalette allerede var Herre over Poster og Barrierer da de vilde træffAnstalter til deres Afreise. Det Overraskende i Napoleons Ankomst. den mellem hans Tilhængere værende Forstaaelse, hvis Omfang Ingen kiendte, svækkede Modstanden paa hans Vei, og det øiensynlige Forræderi i Regieringens Sæde selv betog dennes ivrigste Tilhænger, Modet til at gribe kraftige Forholdsregler. Men der, hvor den først Skræk ikke strax gjorde en Beslutning nødvendig, hvor man endnu havde Tid at betænke sig og maale den Afgrund, hvortil Nationen føres, der kunde Trylleriet ikke virke saa forstenende, der maatte Seieren i det mindste giøres den onde Aand stridig. De allerfleste Franske længes efter Ro, og en borgerlig Orden, der kan sikkre samme. I Vesten, i Sønden, i Caen, i Vendte, i Rimes, Bordeaux, Marseille, Montpellier, Boulouse, under Anførsel af Augereau, Decaen, Richelieu og Hertugen af Bourbon, samle sig Strivskræfter, som kun behøve liden Fremvært, forat voxe til frygtelige Hære og forene Alle om sig, der endnu have Følelse for guddommelige og menneskelige Rettigheder. Blive de hastig understøttede ved en Diversion i Norden og Østen, saa tør man haabe, at den nye Revolution, hvis Følger vilde vorde skrækkeligere for Europa end alle de foregaaendes, vil være qvalt inden nogle faa Maaneder. Den 30te Marts. Fra Dunkirchen meldes, at de derværende Jndvaanere have afvæbnet Garnisonen, og paasat den hvide Cocarde under det Udraab: "Kongen leve!
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Arveprindsen af Oranien er den 27de d. afreist til Mons, forat tage de paa Grændsen trufne Forholdsregler i Øiesyn. - De med Hertugen af Berry ankomne Kongelige Huustropper, fik ikke Tilladelse at betræde vort Gebet, førend de vare afvæbnede. Ogsaa Marschal Victor, Hertug af Bellund, som er bleven Kongen tro, er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Som man erfarer fra Paris forener Napoleon sin Hovedstyrke i Egnen af Hovedstaden i en snever Kreds af nogle Mile. Endnu er ikke en eneste Soldat bleven afsendt mod Sønden eller til Vendte, hvor Hertugen af Bourkon staaer i Spidsen for et mægtigt Parti. Mange Tropper have forenet sig med ham.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Man har officielt bekiendtgjort for de her staaende Tropper, at Hertugen af Wellington ufortøvet vil ankomme, forat overtage Commanden over Armeen.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- J hele Velgien har man anordnet meget strænge Politieforholdsregler. De Reisende maae ikke alene være forsynede med Passe, som ere underskrevne af de sædvanlige Civiløvrigheder; men de skulle ogsaa undersøges af Militaitcommandanterne. Den, som ikke følger disse Forholdsregler, skal strax arresteres. Tillige har man forbudet alle Civilpersoner at bære fremmede Ordener, naar de ikke kunne fremvise nogen særdeles Berettigelse dertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
- Over Amsterdam skal man have den Efterretning, at Kongen af Spanien, paa Efterretningen om Napoleons Landing, strax besluttede at opstille to Armeer, hver paa 60,000 Mand. Den en skal ufortøvet samles i Catalonien, den anden i Biscaya. Den spanske Nations Had til Napoleon er ubeskriveligt. - Dersom de Allierede gaae frem med Hastighed og Kraft, hvilket ikke er at betvivle, saa er man, efter de første franske Marschal lers Paastand, af den Mening, at Bonaparte ikke vil kunne vise lang Modstand, da han har Mangel paa Kanoner, Munition og Krigsfornødenheder. Han behøver i det mindste 8 Uger, førend han kan forsyne sig med de fornødne Reqvisiter. Iøvrigt hersker det i det sydlige, sydvestlige og vestlige Frankrig stor Giæring.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Ostende, den 25de Marts. 150 Transportskibe ere ankomne hertil med de vigtigste engelske Tropper og en Deel af Kongens Garde. Skibene vare først udløbne fra Themsen forrige Søndag. De overførte 14 til 15000 Mand. Om nogle Dage ventes igien ligesaa mange Skibe. Jnden kort Tid vil et Armeecorps paa 20 til 25000 Mand være landet.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Lille, den 24de Marts. Den Paastand at Hertugen af Berry befandt sig i Kongens Følge, var falsk. Da Hs. Majestæt forlod vor Stad, var han meget bekymret for ham. Jnat ankom Hs. Kongel. Høihed til Stadens Port, og forlangte at blive indladt med 300 Mand af de Kongelige Huustropper. Da man svarede ham at han kunde blive indladt for sin Person, men ikke med sit følge, tog han Veien til TournayVed Bethune blev Hertugen saa levende forfulgt af 200 Landsedragere, at han kun med stor Vanskelighed kunde redde sig til Ypern. Som man forsikkrer, vil den hele bourbønske Familie begive sig til Haag. Hertugerne af Treviso og Tarent have fulgt Kongen til Grændsen. Imorges kom de igien tilbage hertil. Grev Etion, som var forsvunden Natten mellem den 20de og 21de, har igien idag overtaget Commanden over sin Division. Hans Tilbagekomst har opvakt stor Glæde blandt Generaler og Officerer. Nationalfanen er plantet paa vor Stads Hovedbygninger, og Besætningen har igien paafat den trefarvede Cocarde. Som man forsikkrer, ere de Vogne, hvorpaa Sølvtøiet fra Thulerierne førtes bort, blevne indhentede og bragte tilbage. Kongen selv med 60 Vogne lod man rolig kiøre. Soldaterne kaldte Napoleon le pere de la Violette, fordi han var kommen tilbage om Foraaret Desaarsag vare alle hans Tilhængere den 20de Marts pyntede med Violer.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Aachen, den 1ste April. De sidste Efterretninger fra Paris ere af 24de f. M. Denne Stad har et sørgeligt Udseende. Jerngitteret ved Thullerierne er lukket Nat og Dag, og kun Personer, som man har Tillid til, blive indladte. Bonaparte skal være usædvanlig urolig. Selv Synet af Forræderen Ney skal have rystet ham heftig. Den 20de om Aftenen Kl. 9, blev der givet Befaling til at illuminer Husene. Men aldrig har en Jllumination været sørgeligere. Paa Gaderne gik kun nogle beskiænkede Soldater og Mennesker af den laveste Pøbel. Den 21de og 22de vare alle Kramboder lukkede, og kun paa en Befaling fra Thullerierne bleve de igien aabnede. Ved Nationalgardens Aarvaagenhed forebyggedes Excesser.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Haag, den 1ste April. Enthusiasmen i vort Land er steget til det høieste Borgerskabet te har i Haag, Amsterdam, Rotterdam, Harlem og andre Stæder, te tilbudet at staae op i Masse, for at marchere enten alle eller deel re viis mod Fienden, efter som Kongen maa finde det nødvendigt. Paa Grændsen af Velgien er Alt endnu fuldkommen roligt. De gelske Tropper ankomme i betydeligt Antal. De forskjellige Magters Armeer, som for nærværende Tid ere forsamlede i Belgien, ere mere end tilstrækkelige til at dække dette skiønne Kongerige, hvori den bedste offentlige Aand hersker.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Rotterdam, den 1ste April. Belgierne vare for et Øieblik noget ængstelige. Men Frygten er spunden efterat man har fret saa store Armeer ile hertil. Grændserne dækkes allerede af over 180,000 Mand. J nogle Dage have 300 unge Mennesker af de første Familier ladet sig indskrive, som Frivillige.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Hamburg, den 4de April. Børsenhalle for idag indeholder Følgende: Den franske Post er ikke ankommen idag. Fra Belgien erfare vi, at den er bleven anholdt paa Grændsen. Denne Forholdsregel synes at være truffen, forat den Aand, der hersker i de bonapartiske Blade ikke skal blive udbredt.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Senatorerne i Lübeck og Bremen have opfordret disse Stæder Frivillige til at gribe til Vaaden.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Mayn, den 29de Marts. Man taler om tre Hovedlinier, i hvilke de allierede Hære skulle sostilles. Den første til Staden til Maynz, bestaaer af Preussere, Engellændere og Hannoveranere, Belgiere og Hollændere, og skal anføres af Hertugen af Wellington I den sydlige Deel af denne første Linie komme de sydtydske Tropper, Østerrigerne og Piemonteserne under Fyrsten af Schwarzenberg til at staae. Den anden kal dannes af Russerne. Til den tredie regner man endnu en preussisk Armee og samtlige Landeværn under Commando af Fyrst Blücher Wahlstadt. De russiske og preussiske Garder skulle danne Reserver under General Barclay de Tollys Anførsel. Churfyrsten af Hessen, har foreløbig sat 10,000 Mand af sine Tropper i Marsch, der skulle støde til General Kleist=Nollendorf Armeecorps.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Overrhin, den 28de Marts. Strasburg og Landau udmærke sig ogsaa denne Gang, som i Repolutioner, og nære aldeles ikke noget gunstigt Sindelag mod deres Raboer, skiønt neppe en Femtedeel af deres Jndvaanere tale og forstaae det franske Sprog. Efter et Udfald, som Landaus Garnisor gjorde for nogle Dage siden ind paa tydsk Grund, forat tage Frugser og Qvæg, begav den Kongel. bayerske Commandant i Speyer sig til Forposterne, forat paatale denne Sag. Bitsch, Phalsburg, Met, Thionville og Sarluis ere erklærede leiringsstand.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Ausburg, den 27de Marts. De Kongel. bayerske Tropper ere i fuld Marsch til Schweiz og Rhinen. Ogsaa have allerede talrige østerrigske Troppecorps betraadbort Kongerige fra Bøhmen og Salzburg, forat tage samme Retning. De würtembergske og schweizerske Tropper skulle da forene sig med dem, og med stor Magt bryde ind i det sydlige Frankrig, hvor Bonaparte for nærværende Tid ikke vil kunne opstille nogen betydelig Armee, eftersom han har ført sine derværende Tilhængere med sig til Paris.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Handelsefterretninger. Lichau, den 1/2 Marts. Veiret er afvexlende med Frost, Sned da Pd. Tilførselen vil snart ophøre. - Hør, Hørfro, Rug og Byg ste de Artikler, som have fundet Kiøbere; Priserne paa Rug er 16. 30 Rubler, Byg 53256 Rb., Hvede 120 134 Rb., Havre 36240, Rb., Oliefrø 135145 Rb., Hampefrø 6466 Rb., Sæde=Hørfrø, de 9 Rb., 4 Brand=Hør 41 1/2 422 Rb., 3 Brand dito 3738 Rd. Hamp 24225 Rd., St. Udes Salt 78 Rb., Liverpool dito 71 Rd. danske Sild 190. 194 Rb. - Endnu ere ingen Fragter afsluttede Ankommen er et dansk Skib Louise, Capt. Jürgensen, fra Kiel og en Rostocker med Sild, Frugter m.m. Vexelforretningerne hvile.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Petersburg, den 1, Marts. I Handelen er det overordentlig stille med alle Vare. De senest betalte Priser ere in leco contant steen Hamp 90 Rb., Udskud 85, halvreen 80, Hampeblaar 45, HørNovogorod 12 H. 190, Blaar 40 a 45, Hørfro pr. Tschtw. 26, Seil dag 40 a 75, Ravndug 36 a 42, flamsk Lærred 55 a 65, raae Oxe buder 15 a 18 Rdl. pr. Stykke. - Vexelcours: Hamburg 9 1/2 s. Amsterdam 10 Sto. London 11822. D. Sølv Rubel 397.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Rostock, den 3die April. Begivenhederne i Frankrig have her gjort stor Sensation. I den herværende Handel har det hidtil en havt Indflydelse paa de franske Vine og Brændevine, hvoraf der er gjort nogle Jndkiøb for hamburgsk Regning. Eierne holde nu paa høiere Priser. For rød Bourdeaurviin er givet 38 a 54 Rd. p. Oxehovet af 30 V., for dito Brændeviin 66 a 80 R. OrdinaiHvede er ogsaa solgt fra Pakloftet for 135 Rd. N. 3 p. Læst. Jøvligt hersker stor Stilhed i Handlen, da Pengemanglen vanskelig giør senhver Speculation. Aalborger Sild betales med 8 a 100 Rd. p. Td. mecklenborgsk Rug 104 a 116 Rd. p. Læst., dito Byg 60 a 66, dito Havre 38 a 44 Rd., Malt 50 a 55 Rd. Cours: Hamburg Bco. a vista 128 ½, 2 Md. 127. London 2 Md. 4. 24, Louisdor 4. 38, la 40. J Marts Maaned ere 5 danske Skibe ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Wismar, den 1ste April. Et dansk Skib, Jagten Brigitta, et afseilet herfra til Flensborg med Muursteen. 3 Skibe ere afseilede til Stockholm, nogle andre ligge endnu under Ladning derhen, til andre Havne udfrives endnu intet. Overhovedet hviler her al Handel, hvortil nu komme Forandringerne i Frankerig, hvilke standse alle Speculationer. - Viin søges noget, og vil formodentlig stige mere. Om det vil have Jndflydelse paa Colonialvare kan endnu ikke bestemmes. - Veiret er nu meget gunstigt og Vintersæde, staaer fortreffelig, saa man kan vente et godt Aar. - Priserne ere paa Hvede pr. Læst 144 148 Rd., Rug 124128 Rd., Byg 6064, Rd., Havre 40244 Rd., Ærter 9096 Rd.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Kiøbenhavns Vexelcours, den 7de April. Hamburg, 708 Procent. 2 Mk. Dato. 76 - a vista Amsterdam, 666 - 2 Md. Dito. London, 25 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species 715.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Kiøbenhavn, den 7de April. De Meddelelser, som med Dagsposten ere ankomne fra Wien, indeholde den tilforladelige og høist glædelige Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen befinder sig i høieste Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
(Ved en Trykfeil staaer i de angaaende Hs. Majestæts Sundhedstilstand i No. 24 af Statstidenden givne Meddelelser, at Hs. Majestæt havde forladt Sengen den 13de Januar, hvilket skal være den 13de Februar.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Det Kongelige Academie for de skiønne Kunster, holdt Fredagen den 31te Marts, Stifterens Fødselsdag, et høitideligt offentligt Møde under Forsæde af Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark. Det behagede Hs. Høihed at passere giennem alle Academiets Skoler, hvor Høisamme tog Elevernes Arbeider i Øiesyn, og yttrede derover sit naadigste bifald. Efterat Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, fremstod Secretairen og oplæste en Forklaring over det vigtigste, som ved Academiet var foregaaet og virket i det forbigangne Aar. Derpaa bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar havde vundet Præmier, nemlig: ved Concoursen til de store Præmier, Heuer i Kobberstikkerkunsten den store Guldmedaille; for Tegning efter det levende Model, A. Linde den store Sølvmedaille, J. Dahl, C. A. Jensen og C. Svendsen den mindre Sølvmedaille; for Bygningstegning P. E. Kornerup og D. Klein den mindre Sølvmedaille; hvilke samtlige modtoge Belønningen for deres Flid af Hs. Høiheds Haand. - J Løverdags behagede det Hs. Majestæt Dronningen og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsessen samt øvrige Kongelige Prindser og Prindsesser at tage Udstillingen paa Charlottenborg, Slot i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1815-04-07
Jgiennem General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium er, under d. 1ste April d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Ved allerhøieste Resolution af 29de f. M. er det allernaadigst bestemt: At Forpligtelsen til at forsyne de Kongelige Undersaatters Skibe med de befalede Kongelige Sopasse, skal ophøre for Farten i de europæiske Farvande og Middelhavet, og derved de, for Meddelelsen og Brugen af saadanne Sopasse udgivne allerhøieste Anordninger og befalinger sættes ud af Kraft.