JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: En Extract og Register over Deres Kongelige Majestæters til Dannemark og Norge etc. Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter og Placater, som fra Aaret 1670 til 1768, ere udgangne, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, henddragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordninge. nes Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Data, hvor de i samme Love kunde henhøre: tilligemed et hosføyet alphabetisk og cronologisk Register ved Commerce-Secretair Nissen. Det første Hæfte, som angaaer de 3 første Bøger af Lovene, det øvrige, som bliver det andet Hæfte er og for længe siden fra Autors Side færdigt, men formedelst indløbne Forhindringer ved Trykningen, har det heele Skrivt, som dog har været Øyemedet, ei under et kundet udkomme. De, som vil eye dette nyttige Skrivt, kan bekomme samme hos Autor for 5 Ort paa Trykpapiir, paa groft Skrivpapir 5 Ort 12 s. paa bædre ditto 6 Ort, paa Fransk MedlanPapir 6 Ort 12 sk. Exemplaret, da der bekommes tillige en Sæddel, som et Beviis paa det andet Hæfte, hvilket det snareste mueligt er, skal uden videre Efterskud imod Sæddelens Tilbageleverelse blive vedkommende udleveret. Man formoder at Bogen vil finde Liebhabere, da den er indrettet saaledes, at den er til Nytte, for alle Stænder. Saa kan og endnu hos Autor faaes hans Tractatus PhilosophicoJuridicus de Juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanic& Danico Norvagici considerato, for 16 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt. Den Første og Anden Tome af Den almindelige Natur-Historie, i Form af et Dictionnaire etc. oversat, forøget og forbedret af H. von Aphelen, for 1 Rigsdaler 2 Ort pr. Tome faas tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Til Kiøbs eller til Leye. En mig tilhørende Gaard udi Bersvendveiten beliggende, som forhen af Ole Tongen er beboet, kan straxen hos mig bekommes til Leye eller tilkiøbs, hvorom de Lysthavende nærmere med mig kan accordere. Hinrich Lysholm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Fundne Sager. Paa Politie-Cammeret er af Hr. Major von Krane opleveret en Trebands Guldring i 3 Støkker, som en Soldat ved Velbemelte Hr. Majorens Compagnie har foregivet at have fundet; J Anledning af dette Avertissement er end videre opleveret det 4de Stykke af samme Guldring, som formodentlig samme, Soldat har solgt her i Byen, som alt Eieren. paa Politie-Cammeret igien kan bekomme, imod at bevise sin Adkomst dertil, og dette Avertissements Bekostning, samt en billig Findeløn. Tabte Sager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Sidstleden Søndags Eftermiddag, den 24. Julii, er imellem Hr. Byefoget Møynichens Huus her i Byen og Steenbierget, tabt Halvedeelen af en Sølv Hirschfænger=Spende indlagt med Chrystal=Steene. Om nogen skulde have fundet samme, da lover Eiermanden deraf, som er Hr. Borgemester Bredal, for dens Tilbageleverelse, en Douceur af 1 Rixdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Adskillige Efterretninger. Den første, som opfandt Aareladen var Leonhardt Botallus.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Opfinderen af Thee-Drikken var Bontekoe, paa hvis Forslag Franzoserne vare de første, som vovede at bruge det. Jldens første Opfindelse er skeed ved tvende Flinte=Steene af hvilke man blev vaer de gav Jld fra sig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Tanker og Jødernes Sabbaths Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
(Af Hr. Hof=Raad Michaelis i Gottingen.) det syvende Aar skal Landet hvile for Herren. Paa den syvende Dag hvilede Gud, og hvert syvende Aar maatte Landet i Palæstina hvile. Jngen Ager maatte hverken pløyes eller besaaes. Men maatte man derover i saa folkerigt Land ikke frygte for den yderste Hungers Nød, i sær dersom der ikke indfaldt et usædvanligt frugtbart Aar foran, Dette er næsten Skrivt-Fortolkernes almindelige Formodning, hvilke endogsaa tildeels tager deres Tilflugt til et Mirakel, hvorved Frugtbarheden i det slette Aar er bleven saa formeeret, at sammes Frugt og Grøde ogsaa kunde rekke til, til det sydende Aar. Men hvor overlede ere dog hine slette Forsvarere af en god Sag, som af dette opdigtede Mirakkel søger at beviise Religionens Sandhed? Denne Lov i sig selv var meget meere et naturligt Middel til at afværge Hungers Nød fra Landet og dets Jndvaanere, efterdi enhver Huusfader derved blev nødt til, at indsamle en god Forraad i hans Lade i de sex Aar, og at forebygge en befrygtende Mangel. Saadan Forraad i enkelte Huuse er ikke saa meget underrastet Fare for Jldebrand, Utøy og Fiender, som tager offentlige Magaziner. - For de fem Millioner Jndvaanere i de Preussiske Stater udfordres en Forraad af meere end 20 Millioner Rigsdaler, ifald der skulde indfalde Misvext, og = = = = . . . naar man siden vil sætte Priisen paa Magazin Kornet formedelst de derpaa anvendte mange Bekostninger, efter den dyre Tiids Priis. - Tydskland, skal ikke fornemme til nogen Hungers Nød, saa længe Korn-Jøderne aarligen oplegger en god Forraad i adskillige Provintzer og Stæder. Men var det ikke bedre, naar enhver Huusfader, og formuende Eiendoms Herre gjorde disse gierrige Menneskers Bestræbelse undværlig. Gierrigheds Exempler. Angellus Raus, en Jurist i Regpolis, var saa Penge gierrig, at han endogsaa engang befalede sin Tieneste. Pige, at hun skulde tilstrekkelig prygle ham med en Træe Knippel, fordi han ikke havde vildet tage imod en Sølv-Penge, som en af hans Clienter havde vildet give ham, men forlangt en af Guld, hvorover Clienten var bleven vred og gav ham ingen. Hvingerus melder og en fornemme Medicus, som havde levet i hans Tiid, hvilken om Vinteren, naar det var koldt, tog et stort Stykke Brænde og bar samme op og ned af LoftsTrappen, indtil han blev varm, paa det at han ikke skulde ødelegge noget paa Brænde, til at giøre Varme i Kakkelovnen med; og naar han var buden til Bord hos andre, maatte hans Pige ikke giøre Jld paa Fyre stædet. Løn for dem, som sætter Kiød til sin Arm, eller tiener Mennesker meere end GUD.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
J en Bog raldet Stultitia Mundi, eller Verdens Daarlighed, læser man, at Keyser Carl V. besøgte engang en af sine fornemste Ministre, som laae dødelig syg, og spurgte ham; om han endnu i sin sidste Time havde noget at bede ham om, saa skulde han ikkun dristig begiære, og være forsikret paa, at han ikke skulde faae Afslag. Den syge Minister svarede da: Ja allernaadigste Keyser og Herre, jeg vilde endnu til Slutning bede om en Naade, naar den kunde blive mig skienket for al den sure Møye og Arbeide, som jeg har forrettet for Eders Majestæt. Vel an! sagde Keyseren, hvad forlanger du, Vil du muligt bede om nogen Raade eller Befordring for dine, Vi har allerede tænkt derpaa. Rey, blev Ministeren ved: ingen af mine har endnu gjort sig meriteret til Eders Majestæts Raade: men det er for min egen Person, at jeg vil udbede den. Hvad er det da? spurgte Keyseren. Jeg beder, sagde han, med næsten døende Tunge: at Eders Majestæt vil endnu lade mig leve et par Timer eller tre, paa det jeg kan forlige mig med Gud og Mennesken, og berede mig ret til Døden. Keyseren undskyldte sig, at sligt ikke stod i hans Magt, men hvad han ellers vilde bede og skulde blive ham givet. Den døende Minister vente derpaa sit Ansigt til Veggen, og sagde med en grædende Stemme: Vee mig arme og ulyksalige Mand, som i mit heele Liv har sat Kiød til min Arm, og tient et Menneske saa meget, at jeg har forsømt at tiene den GUD, som ikke allene kan giøre min Leve-Tiid kort, men endog formaaede at give mig den lange. og salige Evighed. Kunsters Vide. Man skulde ikke tænke, naar man seer en Knappenaal, at der behøvedes saa megen Kunst, eller saa megen sand Opfindelse dertil, imidlertid skal dog 16 forskiellige Arbeidere foreene deres Kunst, førend Knappenaalen bliver færdig. Men just dette giør Manufactur-Arbeid let Kiøb og hastigt færdigt, naar enhver Arbeider har ikkun noget lidet at passe paa, samt behøver ikkun lidet Forlag og lidet Verktøy. Forladelse. O Sadi, forlad Daaren; opfyld dit Hierte med Velbilligheds søde Følelser, og du skal have Medlidenhed baade med det Menneske, som bedrages og med det, som bedrager. Forlad og Synderen selv; thi andres Laster giver dig jo ofte Anledning til at øve Dyden. Gravskrive over en Dranker. Naar andre Skibbrud leed, paa Havets Tumle=Vande, Da leed jeg Skibbrud med i Skaaler, Glas og Kande, Jeg drak da Synd som Vand, Og mellem Hud og Kiød Fik Vand og Vattersot, og deraf tog min Død.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Adskilligt Nyr. Det behagelige Veyr, som man i forrige og denne Uge har haft giver Landmanden Haab om en rig Høst. Græsset har i Aar været med get mindre end forrige Aar, hvilket man tilskriver den kolde Vaar. Varmen har disse Dage været fra 18 til 19 Grader over JsePuncten til Heede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
J Løverdags ankom hertil Hr. Hell Keyserl. K. Astronomus og Pere Taynowitz hans Medfølger, tillige med deres svære Pagage for videre herfra med det første at fortsætte Reisen, til Wardøe=Huus, for der at observere Vene res Gang forbi Solen. Deels i denne og deels i forrige Uge er Jægterne fra Ledingsberger-Market hiemkomne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
10 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Kaas. Mr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Dødsfald. Hr. Jørgen Bernhoff Sogne-Præst for Størens Meenighed død den 27 Julii meget hastig i sin Alders 49 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 1 død og 3 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Jndpasserede. Hr. Ober=Veyer og Maaler Fietzenz fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Ankomne Skibe. Skipper J. Rodery fra Nyro med Baglast. E. Dornig fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Udgaaende Skibe. Skipper J. Robbertson. J. Moor. R. Greve, alle til Jrland med Bord. W. Gordinertil Christiansund at lade. L. Nielson til Christiania med Souder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Bekiendtgiørelse. Eftersom fra den 8de til den 19de denne Maaned af Artilleriet bliver skudt efter Skiven, saa lader Hr. Artillerie Capitaine Krogh samme hermed bekiendtgiøre: at et Vahr-Skud, et Qvarteer, førend de skarpe Skud ved hver Excercicie-Samling affyres, paa det alt hvad som kan tage Skade maae holdes fra Skyde Linien. Gode og forsvarlige Vinter=Producter af Hoved Kaal, Rødder og Urter, er for billigste Priis at bekomme til forestaaende Høst hos Sr. Niels Hagendal, Gartner, boende udi Hr. Cancellie-Raad Lysholms Lystgaard paa Kalv skindet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Proclamata. Da residerende Pastor for Saltdalens Meenighed i Saltens Provstie og Nordlands Amt, Hr. Johan Daniel Furstenberg, som opholder sig i Kiøbenhavn, der agter at indlade sig i et nyt Ægteskab, men forinden maa i Følge Loven skifte mellem sig og sin afdøde Hustrue Cathrina Balchs Arvinger, saa har hans befuldmægtigede Commissionair Hr. Cammer=RaadHysing paa hans Vegne reqvireret af mig, i Provstens høje Alderdom og Svaghed constitueret Skifte-Forvalter i Saltens Provstie, at tage bemeldte Hr. Furstenbergs Boe under lovlig Skifte=Behandling til Rigtighed for ham, hans afdøde Hustrues Arvinger, Credi= og Debitorer; Thi indkaldes herved i Tronhiems privilegerede Adresse=Contoirs Aviser hans afdøde Hustrue Cathrina Balchs retmæssige og fra værende Arvinger, som ere angivne at være en Broder Daniel Balch, boende paa Hallerøen i Normøers Fogderie og en Søster gift med Hans Baade i Bokkelsund, tilligemed Credi og Debitorer, at møde eller møde lade til forestaaende Skifte, som paa Præstegaarden Fiskewaag i Saltdalen, bliver næstkommende 2den Decembris i dette Aar foretaget til forventende endelig Afgiørelse. Skiærstad, den 11te Junii 1768. Chr. Fr. Hagerup. Peder Jalles, Byefoged paa Molde, og Lauritz Aschenberg, Tolder sammesteds; Giøre vitterligt: At da vi, som udnævnte Opbuds-Forvaltere haver antaget Kiøbmanden her paa Molde, Sr. Søren Fietzentzes Opbuds-Boe til lovlig Behandling; saa have vi funden fornødent ved et lovligt Proclama at indkalde dette Opbuds-Boets Credi- og Debitorer, til hvilken Ende vi og hermed vil have indkaldet alle og enhver, der haver noget at fordre udi bemeldte Sr. Fietzentzes Opbuds-Boe, at de jo før jo heller melder sig med deres Fordringer og legitimerer sammes Rigtighed saaledes, som Lov og Forordninger foreskriver, og det i det længste inden 6 Maaneder fra dette vort Proclamatis Publication, i Følge Forordning af 18de Novembr. 1757. da de i vidrig fald maae tilskrive sig selv den Uleylighed deraf vil flyde. Til samme Tiid indkaldes og Opbuds=Boets Debitorer at afbetale hvad de kan være skyldige, da Opbuds-Boet efter 6 Maaneders Forløb agtes at blive sluttet, hvor enhver efter Boets Beskaffenhed skal blive behandlet Lovgemæs. Molde den 4de Julii 1768. P. Jalles. L. Aschenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Til Kiøbs. En enkelt Cariol i god Stand, tilligemed en Kiærre falbydes, og herfra Adresse-Contoiret. anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Paa Adresse=Contoiret er tilkiøbs at bekomme: Et smukt nyt Mandhoved til et Skib eller Jægt med udgravet Arbeide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Høyers Juridiske Collegium og Hedegaards Trifolium Juridicum tilsammen for 2 Rigsdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt. Den Første og Anden Tome af Den almindelige Natur-Historie, i Form af et Dictionnaire etc. oversat, forøget og forbedret af H. von Aphelen, for 1 Rigsdaler 2 Ort pr. Tome, og Leyers-Crantz eller sandfærdig Beretning om Kiøbenhavns Beleyring for 1 Ort 8 sk. faas tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Paa Adresse=Contoiret er indlagt til Forhandling: Hr. Ober=Brandt-Mæster Johan Daniel Berlins Musicaliske Elementer, eller Anledning til Forstand paa de første Ting. udi Musiquen, hvorudi afhandles den Musicaliske Signatur, saa ogsaa Applicaturen paa strygende og blæsende Jnstrumenter, og andet mere Musiquen tilhørende med dertil hørende Figurer, paa Skrivpapir for 2 Ort 16 Skilling Exemplaret. Tabte Sager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-05
Sidstleden Søndags Formiddag, den 24de Julii, er imellem Hr. Byefoget Møynichens Huus her i Byen og Steenbierget, tabt Halvedeelen af en Sølv Hirschfænger=Spende indlagt med Chrystal=Steene. Om nogen skulde have fundet samme, da lover Eiermanden deraf, som er Hr. Borgemester Bredal, for dens Tilbageleverelse, en Douceur af 1 Rixdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Om lille Annes Friere og hendes Opførsel imod dem. du havde Anne lært i femten Aar, Ny hvorledes Der i Huusholdningen skal tages fat og svedes, Hun havde ogsaa lært i sidste tvende Aar Paa hvilken Fod den Kunst i Hoved-Standen staaer, Hun fandt dens Pigebørn lidt skikkede til Landet,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Hvor der udi et Huus bestilles daglig andet, End pynte, speyle sig, og være færdig til At tage imod hver, som først besøge vil. Hun to Huusholdninger nu havde lært fra Grunden, Og af sin Fru Mama for dygtig var befunden, At hun sit Jomfru-Barn fra denne Time af Al Huus-Forretningen aldeles overgav. Selv sad den gunstige Storhandler Kielsens Frue Udi sin fulde Stads i den fornemste Stue, Hvor hun hver Formiddag gav sig en Tidsfordriv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Ved Giennemlæsning af Romanske Heltes Liv. Til Middag spiste hun, saa som hun lidt paa Maden, Derefter kiørte hun til Vennerne i Staden, Hvor feles Tidsfordriv var Caffe, Thee og Spil, Og hvad der ydermeer hør saadant Selskab til. De fleeste Tider hun dog havde Selskab, hiemme, Thi en og anden lod, om Morgenen fornemme, Om Fruen fandt sig vel, og hendes Sundhed stod Paa en behagelig og selv forønsket Fod; Og sligt var Leylighed til siden at besøge Og ved et Spillebord uskyldig viis at spøge, Naar for Forretninger Storhandleren var fri, Han slundum gjorde med i Spillet et Parti. Den lille Anne Moer hun kunde ogsaa spille, Og var der ej for travlt i Huset at bestille, Da om de fattedes engang en Fierde Mand, Saa spillede hun med, og det med god Forstand. Som nu til Fruen kom en Mængde Stads Matroner, Saa kom til Herren selv en heel Hob MandsPersoner, Og alle disse Folk fik Jomfruen at see, Som hendes Yndighed og Dyd beundrede. Naar hver kom hiem til sit, de bragte strax paa Bane En En Snak om al den Dyd, der var hos lille Anne, Og om den Yndighed og Skiønhed hun besad, Saa hun blev snart bekiendt udi den heele Stad. Hvert Hierte, hvorudi var mindste Guist tilbage. Af den forborgne Kraft, som lader sig indtage Hvert Sind blev drevet til en sød Begjerlighed, Og ønske sig en Vey til dette Huus bered. Hver vilde nu sin Sag anlegge paa det beste, Og stræbe for at faae i Huset Fode=Fæste: Thi til Hr. Kielsens Huus de fleste Elskere, Den Adgang ikke saae, som de sig ønskede. Derover søgte hver paa en forskiellig Maade, At bane sig en Vey til sin forønskte Baade, Endeel anmeldte sig med nette Skrivelser, Endeel betiente sig af gamle Kierlinger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Endeel opvartede ved Vers til Fødsels-Dage, J Tanke Huusets Gunst derved til sig at drage, Men de udrettede enhver for sig ved sligt, Dog ikke noget som var ret betydeligt, Thi de af første Slags, som deres Meening skreve, Vel til Hr. Kielsens Bord derefter budne bleve; Men han sit kiære Barn ej vilde give bort Med mindre hende blev et gylden Tilbud gjort. Thi skiønt han selv var riig, han elskede dog Penge, Og altid frygtede at komme til at trænge; Af samme Sindelav hans Frue ogsaa var, Som derforuden Lyst til Rang og Høyhed har. Hun havde sagt saa tidt: Der ingen faaer min Pige Med mindre han er rig, og høyt paa Straae tillige; Og denne Slutning var alt nok til Svar for dem. Som sit Anliggende med Breve bragte frem. Det andet Slags, som sig af Koblersker betiente, De kunde ej engang saa godt et Udfald vente, Thi disse torde ej gaae til Forældrene, Men kun hos Jomfruen sit Budskab, rygtede. Og hun med Kieringer gad aldrig staae og snakke, Men dem befalede paa Porten sig at pakke, Hun havde hørt hvad Ondt, der ofte stiftet er Jmellem brave Folk af Rende-Kierlinger. Hun kunde dette Pak i Gaarden ej fordrage, Som smigre ikkun for at meele deres Kage, Som tidt til Tyveri forføre Tiende, Og hielpe dennem af med Tyve-Kosterne. Hun vidste denne Kram er for at høre, føre, Og ved Bagtalelser sig vel fortient at giøre, Hun vidste, at de meer forringede et Boe, End nogen lettelig om dennem skulde troe. Hun vidste at de har forført de beste Koner, Og gjort dem til et Rov for løse MandsPersoner, At de har Grunden lagt til den fordømte, Skik, At mangen Kone er forfalden reent til Drik. De andre Elskere, som lode Aanden rime, For at opnaae engang den lykkeligste Time, Og efter deres Haab at vinde Jomfruen, De med sit Digterie kun dreve Tiden hen(Fortsættelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
11 Søndag efter Trinitatis prædiken. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Mr. Rhode. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 7døde og 6 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Jndpasserede. Jomfrue Hammond. Stads-Musikant Holte. Studiosus Mr. Nicolaisen, alle fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Ankomne Skibe. Skipper J. Schiødt. P. Pettersen, begge fra Østersøen med Kornvahre. W. B. Ursin fra Riga med Rug, Hamp og Liin, F. Juvart. W. Gryssen, begge fra Jrland med Baglast. D. Fergusen. A. Klark, begge fra Amsterdam med Baglast. H. U. Stork fra Sælland med Sukker og Kornvahre. S. Hannak fra Hamburg med Baglast. C. Nissen fra Slego med Skotmeel. J. Bovmand fra Dublin med Baglast. J Kroll fra Dantzig med Ruug. Pe Christiansen fra Kiøbenhavn med Støkgods. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Skipper J. Rodery til Jrland med BordS. Thode til Amsterdam med Kobber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Efterretninger for Pubico. Den 16de Augusti aabnes Festnings-Portene om Morgenen Klokken halv 5 og tillukkes om Aftenen Klokken 10 Slet. Broe=Porten aabnes først om Morgenen og tillukkes sidst om Aftenen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Bekiendtgiørelse. Taxt, hvorefter de Avertissements, som i Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger forlanges indførte, skal betales: For et Avertissement bestaaende af en Linie 6 s. Naar det er over een til 12 Linier, for hver Linie 4 sk. For hver Linie, som er over 12 til 24 Limer, 3 s. og for hver Linie, som er over 24 Linier, 2 sk. Naar ingen Adresse i Bekiendtgiørelsen, er mældt, betales altid for hver Avertissement 4 s. meere, end naar Adressen der staaer. Denne af Høyvelbaarne Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow approberede Taxt uagtet, kan dog enhver efter Omstændighedenne om en mindre Betaling accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Proclamara. Da Skiftet efter Salig afgangne Primier Lieutenant Erich Nicolay Tønder er bleven opholdet af lovlige Aarsager en lang Tiid, men det nu endeligen er kommen dertil, at samme kan bringes til endelig Slutning, saa endskiønt dette Stervboe ikke er behæftet med ud gen Vidtløftighed af Giæld, og Arvingerne som eeneste vedkommende aparte er tilskreven, da videre Avertissements kunde være ufornøden, saa dog for at forekomme ingen i Eftertiden skulde melde sig, som uvidende om dette Skiftets Slutning; indvarsles Arvinger, Debi og Creditorer herved behagentlig at møde eller møde lade udi mit General Auditeur Kierulffs Huus i Jhlen den 19de Septembr. Klokken 2 Eftermiddag med hvad de finder fornøden at indgive, da skal blive handlet, som i Følge Lov skee bør. Tronhiem den 20de Julii Da Bonden Ole Jngebrigtsen Miøen udi Opdals Præstegield og Ørchedals Fogderie ved Døden er afgangen, og hans efterladte Stervboe befindes med saa megen Giæld behæftet, at samme ej formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama; Saa bekiendtgiøres herved benævnte Dødsfald, da alle bemelte afdøde Mands Creditorer herved indkaldes, inden 6 og 12 Uger fra Dato at regne, at indfinde sig her paa Sorenskriver-Gaarden Stoche i Meldalen med deres Fordringer, saaledes legitimeret, som Loven æsker af den, der kræver Giæld efter død Mand, da enhver skal skee Ret efter Loven, hvorimod de udeblivende maae have Skade for Hiemgiæld. Stoche den 7 Julii Ad. 1768. A. C. Krog.