JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Jfølge Efterretninger fra Barcelona af 4de d. M., har Juntaen der udstedt et Manifest, der for saavidt afviger fra dens tidligere Erklæring, at det er rettet til hele den spanske Nation og derved frakiender sig Foederalismens Princip. Det hedder deri, at Catalonierne ere fast og uadskilligt forenede med hele Spanien, at Barcelona er i enhver Henseende en spansk Stad, der med Enthusiasme er Dronningen af Spanien hengiven, og at Nationens Ønsker og Landets Farer ere blevne skjulte for Dronning-Regentinden, ved en Skare onde og feige Mordere. Naar Barcelona forlangen ufortøvet Jndkaldelse af Cortes, da skeer dette kun, for at det Kongelige Prærogativ og Landets Rettigheder kunne blive grundfæstede i Overeensstemmelse med Kronen. – Valgene i Barcelona foretages efter Dronningens provisoriske Decret, hvorefter denne Stad tæller 10,000 Vælgere og 1000 Valgbare. – J Valencia har Grev Almodovar ikke alene solgt Kloster-Godserne, for med Udbyttet at bestride Provindsens overordentlige Fornødenheder, men endog paalagt alle ikke vaabendygtige Borgere en maanedlig Afgivt af fem til tyve Realer; hvis dette ikke kunde slaae til, skulde et almindelig Paalæg, classeviis, uden Undtagelse udskrives, hvilket det nærværende Systems Modstandere især skulde udrede. Alle Grander og Prælater ere opfordrede til – det vil sige befalede – at yde frivillige Bidrag. Jerusalems-Ordenens Fonds ere lagte under Beslag. Mørser og Haubitser ere bragte bort fra Fortet Sagunt, og fra Carthagena ere 6000 Sabler og 2000 Geværer forskrevne. - Om Carlisternes Bevægelser har man ingen særdeles Efterretninger. Den 7de d. M. havde de deres Hovedqvarteer i Estella og havde udstrakt deres Linie til Sanguesa, Tafalla og Puente de la Reyna. Et lille Corps under Gomes iagttog San Sebastian, hvor Jaurequi var blevet tilbage kun med 800 Mand. Samme Dag skal Cordova have været i Viana, medens Andre, som alt meldt, paastaae, at han ligger syg i Logronno. Fra Navarra strømmede endnu bestandig en Mængde Jndivider til Prætendentens Fahner, og de fire Batailloner, der vare afsendte til Aragonien, droge ogsaa mange Frivillige til sig En af Bataillonerne skal dog ved Monzon have lidt et Nederlag, Fremmed-Legionen skal være paa Veien til Madrid. Den udgjorde 4100 Mand, da den spanske Commissair forlod den paa Majorca. Af Officererne har man allerede i Algier foretaget et Udvalg. 10 Sveizer-Officerer, der tidligere hørte til den Kongelige Garde, havde vægret sig ved at gaae med. De franske Frivillige, 800 Mand, have faaet Ordre til at rykke ind i Spanien over Jaca.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Med Hensyn til Censur-Commissionen her i Paris, har Her Thiers ikke allene forbudt alle politiske Hentydninger, men ogsaa alle andre Scandalosa og Obsconiteter. Blandt de allerede forkastede Stykker høre: Senge-Kammeraten og Mallets Sammensværgelse. Flere Stykker ere strøgede paa Repertoriet blot for deres Titels Skyld.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Optrinene i Amiens have været af en temmelig alvorlig Natur, flere Personer, især Fruentimmere, ere bleve dræbte eller saarede.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Belgien. Brüssel, den 15de Septbr. Den 12te d. M. blev en Jnvalid fængslet her. Han beskyldes for at have forfattet en Placat, der i Forgaars fandtes opslaaet paa Frihedstræet, paa Place-Rayale, og som endte med de Ord: Republiken leve De her værende Fremmede ere traadte sammen, for at protestere mod Tjenesten i Borgergaarden. Dette er en rimelig Følge af Fremmed-Loven; de ville nemlig ikke tage en Uniform paa eller bære en Nations Cocarde, der udelukker de Fremmede fra alle borgerlige Rettigheder; Loven er vel kun rettet mod Forbrydere og den offentlige Ordens Forstyrrere; men Sagerne føres for de sædvanlige Domstole, og selv de rolige Fremmede troe sig stillede samme Kategori. Jfølge en Beslutning fra Krigsministeren skulle for Fremtiden kun hollandske Deserteurer optages i Fremmed-Legionen. Alle andre, skjøndt erklærede Deserteurer, skulle af Politiet føres over Grændsen, naar de ikke ere forsynede med gyldige Passe til at reise i Belgien. er nu
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Norge. Christiania, den 18de September. – J Forgaars Aftes, efter Hs. Majestæt Kongens Ankomst, behagede Hs. Majestæt Dronningen at kjøre ud for at tage Jlluminationen og den oplyste Æreport i Øiesyn, og modtoges med Hurraraab af den endnu talrig forsamlede Menneske=Masse. J Gaar vare Deres Majestæter i Rolighed efter Reisen, og i Dag har der været stor Cour hos Hs. Majestæt Kongen saavel for de civile som militaire Autoriteter og Embedsmænd, hvorefter Deres Maj. have behaget at indtage Middagsmaaltid hos den norske Regjerings første Medlem, Hr. Statsraad Collet; ved deres Kongelige Majestæters Skaaler blev der saluteret fra Aggershuus-Fæstning. – Veiret har siden Deres Majestæters Ankomst, i det Hele taget, været ubehageligt.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Den 7de d. M. har Hs. Majestæt Kongen naadigst udnævnt Frue Henriette Riis, født Collett, til Statsfrue hos Hs. Majestæt Dronningen, samt Ritmester Carl Henning Lützow Dunker, Ordonance-Officeer hos Hs. Majestæt Kongen, til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Arendal, den 15de September. – J Gaar Aftes indkom hertil, formedelst Storm og ualmindelig svær Søgang, Dampskibet Constitutionen paa sin Tour til Christiansand. Da Veiret i Morges continuerede, blev Posten sendt over Land. Kl. 12. Middag fortsattes Touren igjen.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Efterretninger af blandet Jndhold. Børnejournaler ere nu almindeligt i Møde i Paris; en Courier des enfans har nylig begyndt at udgaae og truer med at tage Luven fra alle de andre af samme Slags J en Egn af Parken ved Chantilly (mellem Paris og den nordlige Kyst, der kaldes la Cumbiere, har man fundet tvende Steen plader med antike Basreliefer. Det ene forestiller Phaeton, da han netop har besteget Solens Vogn; Horgerne holde de koblede Heste, en Olding med langt Skjæg sidder bag paa Vognen og synes at formane den ufornuftige Yngling. Videre hen bær en Slave Frugter og en Amphora, ustridigt for at bringe Guderne et Offer. Aurora, som højer sig ned fra den høie Himmel, betragter Phaeton med veemodige Blik. Det andet forestillen Phaetons Fald, er meget beskadiget og mindre smukt udarbeiden Begge disse sjeldne Stykker opbevares nu paa Slottet Chantilly Silkeorme-Høsten er allerede for nogen Tid siden tilende i Rhone-Mundingernes Departement, og Spindemøllerne ere i fuld Virksomhed. Høsten har i det Hele givet et godt Udbytte og Priserne holde sig upaaklageligt; et Pund Cocons som hvilke Ormen spinder sin Silketraad) koster 3233 Sous. Hele Forraadet udgjør 7000 Centner, som afkaster en Sum af 1,200,000 Fr. for Departementet. Disse 1000 Centner give 650 Centner, Garn til en Værdi af 1,130,000 Fr.; Gevinsten heraf forSpinderne udgjør over 200,000 Fr. Denne Erhvervsgreen til tager med hvert Aar; talrige Plantninger af Morbærtræet anlægges, og disse ville snart blive til en Rigdomskilde for Departementerne.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
J London blev et mærkeligt Smugleri nylig opdaget. En Kjøbmand havde faaet en Ladning fremmede Legetøier, og ToldOfficianten, der netop var beskjeftiget med at veje Kisterne, bad Kjøbmanden om at forære ham en lille Træhest til hans Børn Denne afslog det og befalede hiin, der allerede havde faaet fat i en af Hestene, temmelig heftigt, strax at lægge den ned i Kisten igjen. Told-Officianten adlød, men da Kjøbmanden havde bortfjernet sig, tog han en Hest ud, den gik itu og for Dagens Lye kom – 12 Par franske Silkehandsker, der paa en yderst sindrig Maade vare skjulte inden i den malede Hest. Nu bleve ogsaa de andre Legetøier aabnede. Heste, Hunde, Lam og Æsler, Alt var udstoppet med Silkehandsker; man gjorde saaledes et Bytte af 2,116 Par Handsker, til Værdi af 200 Pund Sterling. De fandtes ogsaa tolv Børnetrommer, hver med 12 Par Handske inden i.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 18de Septbr. – Med Følelser af den inderligste Hengivenhed feiredes her saavel offentligen som i private Kredse vor Stifts Gouverneurs, Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederiks høje Fødselsdag. – Hr. Cancellieraad Hempel, indbyder i denne festlige Anledning sine Medborgere til Bidrag til en Stiftelse i Odense for gamle trængende og værdige Haand værksmestere samt disses Enker Kjøbenhavn, den 25de September.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Det Kongelige Theater. J Morgen Aften opføres, Slaget i Kjøge Bug, original dramatisk Skildring i een Handling, af Hr. Skuespiller Holst, og Michel Perrin eller Politi=Spionen, uden at vide det, Vaudeville i to Acter af Møllesville og Ch. Duveyrier, bearbeidet af Hr. Th. Overskou Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Kjøbenhavn, den 25de September. Posten bragde de udenlandske Aviser i Morges Kl. 4 1/2.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Mangfoldige falske Rygter ere udspredte om Sammenkomsten til Teplitz. Der tales saaledes om, at alle de i Bøhmen garnisonerende Regimenter skulle sammendrages i en stor Leir, men kun saameget er sandt, at Regiments-Cheferne i Theresienstad Saa og Prag have faaet Ordre, at holde sig marschfærdige Ligesaa ugrundede ere Historierne om de mange Politi-Forholdsregler, ifølge hvilke alle tillende Fremmede skulde vises tilbagtunder Sammenkomsten, ja at en Militair-Cordon endog skulde opstilles mod de Rysgjerrige. Gesandtskaberne have naturligvis deres bestemte Jnstructioner, med Hensyn til Passe; men om af mindelige Forbud eller Tilbageviisninger har der slet ikke været Tale. Hele Staden Teplitz er beskjeftiget med Forberedelser i Souverainernes Modtagelse. Triumphbuer oprettes, Transparente males til Jllumination, Slottet og Theatret istandsættes, Stal og Remisser bygges, alle Gader renses, Centarier indstuderes 2 Digte trykkes. Hver Dag komme nye Qvarteer Bestillinger Teplitz vil neppe kunne satte den Folkemasse; Leien stiger nyt Den 19de d. M. om Morgenen ventes Keiseren af Østerrig, u Kongen af Preussen først den 22de og Keiser Nicolaus endnu senere. Man siger, at de ville blive der til den 8de October. Hr. James de Rothschild Pariseren) skal være kaldt til Teplitz, for, som man troer, af Monarkerne at drages paa Raad med i Penge Anliggender for mulige Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Værtshusene og Hotellerne i Minchen ere nu propfulde af italienske Gjæster, der flygte for Cholera; 20 – 30 Vogne indtreffe hver Dag med saadanne.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Den 16de d. M. ventede man i Paris, at Regjeringen om Aftenen skulde offentliggjøre Grundene, der have bevæget den til, for Øjeblikket at afvise Madrider-Cabinettets gjentagne Opfordring til Jntervention. Gazette de France yttrer: Den franske Regjerings Afslag paa Spaniens Opfordring til Jntervention ere grundede derpaa: at det endnu ingenlunde er afgjort, om Frankerigs og Englands allerede grebne Forholdsregler ikke ville slaae til, at en directe Jntervention for Øjeblikket vilde støde paa større Vanskeligheder end for sex Maaneder siden; at Jntet endnu gjør det sandsynligt, at Cordova ei skulde kunne holde Prætendenten Stangen; at Don Carlos endnu ikke har bemægtiget sig nogen fast Plads, at de Utilfredse i Barcelona og de øvrige Stæder aldeles ikke have ophørt med at anerkjende Jsabella dens Autoritet; at den spanske Regjering hidtil, og det i Anledning af Herr Mendizavals nu først paafulgte Ankomst, ikke engang har forsøgt paa, at tilfredsstille Oppositionen. At endvidere en fransk Jnterventions-Armee vilde faae at bestille med de tvende, mod hinanden staaende Partier, og at den indirecte formodentlig blot vilde bidrage til, aldeles at styrte Regjeringen i Madrid, at en Jntervention altsaa kun viser Fare, men ingen Fordeel, og at den vilde forstørre de indre og ydre Forviklinger. Først naar Jnterventionen viste sig som uundgaaelig nødvendig, kunde der være Tale om den.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Jfølge Efterretninger fra de spanske Grændser, skulle Saragossas og Barcelonas Jndvaanere offentlig have brændt det sidste Decret fra Madrid, der erklærer Provindsial-Juntaerne forudlovlige og oprørske. Man staaer i Begreb med - siger Journalen La France – at oprette en kongelig Garde i Frankerig. Den skal bestaae af sex Regimenter, halv Grenaderer, halv Chasseurer. Uniformen til dette Corps er allerede bestemt. Alle Linie-Regimenter skulle give Mandskab til det.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Den engelske Hof-Tidende af 18de d. M. indeholder det nye Admiralitets=Collegiums Medlemmer, nemlig de Herrer GrevMinto, Ch. Adam, W. Parker, G. Elliott, Th. Trou bringe og Lord Dalmeny.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Da Lord Ha nylig sendte en Lieutenant til Don Carlos's Hovedqvarteer, i Anledning af, at dennes Folk havde beskudt Baaden paa Bilbao-Floden, hvor Lieutenant Barlow befandt sig i, som blev saaret tilligemed en Deel af Mandskabet (af hvilke sidste ogsaa nogle dræbtes), for at forlange Fyldestgjørelse, nægtede man, som sædvanligt, at have havt nogen Andeel denne Sag, ja Prætendenten tilbød endog, at lade den commanderende Officeer skydes hvilket da, det var Castor, en at deres bedste Anførere, naturligviis ikke var skeet. Maroto, OverGeneralen, havde skrevet tvende Breve, for at erkyndige sig, om England erklærede Don Carlos Krig; heraf tog Lord Ha ingen videre Notits, men svarede blot, at den hele Sag laae aaben til den brittiske Regjerings Afgjørelse. – Fra sit Hovedqvarteer, San Sebastian, har General Evans den 4de d. M. bekjendtgjort flere Avancementer i det engelske Hjelpe-Corps, for udviist Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Kongen af Frankerig er den 14de d. M. om Aftenen afreist til Slottet ud i Normandiet, med Hs. M. Dronningen, og Prindsesserne Marie og Clementine. I deres Følge vare: Handelsministren, Generalerne Athalin og Rumigni, Museets Directeur og Kongens Adjutanter. De bleve – som forhen omtalt – overalt modtaget med levende Glæde. – Efter September Festens Slutning i Brüssel, vil – sige de belgiske Blade Kong Leopold ogsaa komme til En med Hds. M. Dronningen og sin Søn. – Abbs Guillon er ikke død; han forvexledes med Kongens Almosenier, Jauffret. En af de sidst valgte Pairer, Herr de Cordone, skal have afslaaet denne Ære. Det var ham – fortæller Quotidienne der som Deputeret under Restaurationen erklærede Lilierne for Frankerigs eneste Vaaben, og Tricolor for Oprørets. – J Kraft af den, med den nye Presselov tillige nedsatte Censur for Kobberstik, er harivari nægtet Bemyndigelse til sine Vignetter. – Denbekjendte Legitimist Visc. de Couni skal med det første stilles for Assiserne. Han er anklaget for et Brev til Gazette de France, der indeholder en Fornærmelse mod Kongens Person. Hr. Hennequin vil forsvare ham. - Reformateurs Redacteur er dømt, i Anledning af en forskjellige Artikler, in contumaciam til eet Aars Fængsel og 10,000 Fr. Pengebøder. Artiklerne vare skrevne førend den nye Presselov traadte i Kraft, og dennes Bestemmelser ere derfor ikke komne i Betragtning. Det næstsidste Rummer af Reformateur er derimod lagt under Beslag, og i denne Anledning vil den første Proces for en Presse-Forseelse finde Sted efter den nye Lovs Anordninger.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Det engelske Cabinet skal i sine sidste diplomatiske Meddelelser, angaaende Spanien, have erklæret, at Quadrupel-Tractaten og dens Tilsats-Artikel udelukkende vare rettede mod Dou Carlos og at de under nærværende Omstændigheder ingenlunde bemyndige til nogen Jntervention, hvilken man jo ikke kunde ansee som rettet mod Prætendenten. Selv det spanske Ministerium har ikke paaberaabt sig hiint Fordrag, men kun den trængende Stats Nødvendighed.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Fra Bayonne meldes, af 12te d. M., at Nord-Armeen skal forstørres indtil 10,000 Mand og inddeles i tvende Brigader, den ene under Cordova og den anden under Espartero, Portugiserne, 10,000 Mand med 1000 Heste og trende Batterier stærke, skulle danne et Corps for sig, medens Franskmændene og Belgierne udgjøre Reserve-Corpset. – Ved den spanske Grændse fortæller man, at de navarresiske Carlist-Bataillioner, der nylig gik over Ebro, havde været i Begreb med at rykke ind i Lerida, som Gouverneurens Forræderi skulde have overgivet dem; men den algierske Fremmed-Legion var kommet til, havde slaget Carlisterne og reddet Lerida.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Den 16de d. M. holdt Hs. Majestæt Kongen af Holland et Conseil, formodentlig i Anledning af General-Staternes næste Session. – J Amsterdam gjør man i denne Tid Forsøg, paa at oplyse en af de reformeerte Kirker med Gas. – Ved Wyk-aan-Zee blev den 17de d. M. en Art Hvalfisk, 32 Alen, lang, levende liggende paa Stranden.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Dr. C. F. C. Rosenmüller, Professor i de orientalske Sprog, døde den 16de d. M. i Leipzig. Hans Skolier lagde Grunden til den Barthske Boghandels Rigdom. Hans Bibliothek, der indeholder en Mængde sjeldne Skrivter, skal sælges.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 22de September: Bødkermester Nielsen, fra Odense, Handelsbetient Borella fra Falster, Kiøbmand Michelsen fra Rønne, Skolelærer Yderck fra Guldborgland, Kiøbmændene Guilhan og Hesse, Particulier Overend, Groshandler Schwan, Consul Massoneau, Handlende Andersen, fra Helsingøer, Skrædermester Brock, Handlende Silow fra Malm, Cand. Pharm. Gorm fra Aarhuus, Justitsraad Petersen fra Nykiøbing i Siælland, Kiøbmand Bertelsen fra Løgstøer, Kiøbmand Biester fra Slesvig, Procurator Callundan, Kiøbmand Fourtoft, Forvalter Giede fra Nykiøbing pr. Morsøe, Skolelærer Nissen fra Haderslev.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Onsdags Formiddags Kl. 11 1/2 fra Traveminde, medhavende : Consul Duborg med Frue og Søn, Consul Rooth, Viseconsul Beer, Consul Wendler, Lieutenant v. Møller, Kiøbmændene J. Benneche med Kone og Datter, A. og L. Bennecke, Schmitz, Dreyer, Goldschmidt, Stolle, de Chaume, Cramer, Delmonte, Munktell, Lassen, Hambrok, Borch i Schiøth, Pastor Rothlieb og Kone, Particulier Fenweik, Fabrikant Meyer, Forstelev Schultze, Discipel Fiedler, Uhrmagersvend Jarmann, Løverdagen den 19de September 1835 hensov min elskede Mand, Justitsraad Nicolai Beausin, Regimentschirurg ved det Kongelige Artillerie, Ridder af Dannebroge, hvilket herved sørgeligst bekjendtgiøres. Sophie Beausin, født Ravn.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Literatur. Jdkommen er: J. L. Heibergs samlede port. Skrifter, 2de Bind, (Skuespil de 5 Bind. Jndeholder :De danske i Paris, te Ring, eller den vanvittige af Kjærlighed, Kjøge Huuskors. Prisen er 2 Rbd. Med 8de Bind sluttes denne Samling. J. H. Schubothes Boghandling. Til F. Kuhlauslukommelse, nogle Ord fremsagte i et mu 4 sikalsk Selskab af Geheimelegationsraad, Prof. Dr. Brøndsted, faae for i Rigsbandmark Exemplaret hos Boghandlerne Gyldendal, Brummer og Rentel.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
AVERTISSEMENT. Brasilie Caffe, Cichorie i grønt og blaat Papiir, Peber, Piement, Finsk Kommen, Stempelblaae og Salpeter, faaes billigt i Adelgaden No. 846, Søren C. J. Bang. ud for Sølvgaden, hos Thechandel. I Boutikken i Frimurerlogens Bygning No. 31 i Kronprindsensgade, hvor der, hvad, saavidt mig bekiendt, ikke er Tilfældet paa noget andet Sted her i Byen, ene og alene handles med Thee, er som en Følge af den i Dag paa det Asiatiske Compagnie afholdte Auction, Priserne pr. Contant i rede Sölv: Bohe 4 Mk. 10 Sk., Congo 5 Mk. 4 sk., 5 Mk. 8 Sk. og 6 Mk., Kampay 7 Mk. 8 Sk. pr. Pd. Kiöbenhavn, den 25de Septbr. 1835. N. B. Perch.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
at afgangne Grosserer Niels Hoy Husted og Enke Rosaline Sophie Husted, fød Rose, deres fælleds Boe, under Dags Dato, efter truffen Accord med Boets Creditorer, er extraderet til Enken, det bekiendtgiøres herved af os, der som Skiftecommissairer have behandlet Boet. Kiøbenhavn, den 24de Septbr. 1835. M. F. Hansteen, C. F. Schou, Landsoverrets- samt Hof- og Grosserer. Stadsrets=Procurator. For at Straffeanstalten kan sættes istand til at erholde de Artikler, som ud) fordres til at bestride dens løbende Fornødenheder, til muligst billige Priser, har Directionen fremdeles fundet det hensigtsmæssigt at aabne Concurrence til en Leverance for Tidsrummet fra 1ste November d. A. til 1ste Mai 1836, efter Reqvisition successive at levere: circa 32,500 Stkr. Rugbrød a 6 Pd. pr. Stkt. 200 Lpd. Haardtbrød. 6,500 Stkr. Suurbrød a 4 s. pr. Stkt. 1,300 Stkr. Franskbrød a 4 s. pr. Stkt. 150 Tdr. Byggryn, 6 Tdr. Havregryn. 90 Tdr. Erter. 200 Lpd. fersk Oxekiød. 150 Lpd. fersk Flæsk. 50 Tdr. Smør. 20 Skpd. Ost. 30 Tdr. Salt. 40 Tdr. godt Øl a 6 Grader. 350 Tdr. simpelt Øl a 3 Grader. 60 Tdr. Kartofler. 550 Pd. Sillerie. 700 Pd. Purre. 450 Lpd. Hvidkaal. 4 Tdr. gule Rødder. 10 Tdr. klar Havkalvs Tran uden Fod. 25 Lpd. Formelys 4 6 Stkr. pr. Pd. 102 Lpd. Spedelys a 8 Stkr. pr. Pd. 1,500 Lpd. Rughalm. De som maatte attraae at paatage sig Leverancen, anmodes om behageligst at indsende skrivtligt Tilbud til Directionen for denne Straffeanstalt inden den 24de October førstkommende, med Opgivelse af de Priser, til hvilke Varerne kunne leveres. Conditionerne for Leverancen ere til Eftersyn paa Straffeanstaltens Contoir, Den Kongelige Direction for Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset i Kiøbenhavn, den 23de September 1835.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
En fiin blaae Klædes Chenellie, foret Heelt igiennem med Conting, sort Fløyels Krave, sorte Qvaster og Snorer i Halsen, er bortkommen sin Eier ved en nemreise med flere Passagerer i Callundborg den 24de August d. A. Den der er i Besiddelse af bemeldte Chenellie bedes behageligen sende den til Giæstgiver Thrane i Callundborg. Tiin renset Lampetran, som er fuldkommen klar, 24 s., i Ankere 22 s. Potten, nye, gode Kogesild 2 Rbd. Fierdingen, dito Trondhiems Spegesild 22 Mk. Fierdingen, nye, fiin, afnakket islandsk Klipfisk 8 Mk. Lpd., ordinair dito 6 Mk. Lpd., m. m., bekommes hos Hørkræmmer F. Kehler, lille Kongensgade No. 39, ligefor Nicolai Taarn, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Skifte=Jndkaldelse. andagen den 12te October førstkommende, om Middagen Kl. 1, afholdes We en Session i bortreist Mecanicus Carl Frederik Schiøtte Boe, som da forventes optaget til Slutning. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission, i Kiøbenhavn, den 21de Septbr. 1835. a Stervboet efter afgangne Træeskoemand Hans Jørgensen Nellemoes af Frederiksberg, i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Juli 1822, var henstaaet usluttet Aar og Dag, uden at alle Arvinger have meldt sig, saa indkaldes herved samtlige den Afdødes Arvinger til en Skiftesamling, som holdes paa mit Contoir, Kiøbenhavns Vesterbroe No. 52, Mandagen 2den November d. A., om Formiddagen Kl. 10, for at anmelde og beviisliggjøre Deres Arveret, og saafremt det er mueligt at Skiftet kan sluttes, modtage Deres Arvepart. Det bemærkes, at Boets Beholdning vil omtrent blive 20 Rbd. Sedler. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 20de September 1835. M. Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1835-09-25
Auctioner. Torsdagen den 1ste October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 5te og sidste Gang opraabt og til den Høistbydende uden flere Auctioners Afholdelse absolut bortsolgt: den afgangne Møllermester Mathias Callesens Boetilhørende hollandske Veirmølle Kongens Mølle kaldet, beliggende i Schackens Bastion paa Vestervold, der, ved de foregaaende Bekiendtgiørelser, er omstændeligere beskreven, og som er vurderet til Auctions-Efterretning for 22,500 Rbd. Sølv, og assureret for 24,000 Rbd. Sølv. Auctionen afholdes paa selve Møllen, og Auctions-Conditionerne og Vurderings-Forretningen, ere tilligemed Adkomstbrevene, samt flere Eiendommen vedkommende Documenter, til Eftersyn hos Procurator Petersen, boende i Compagnistræde No. 70, anden Sal. Det bemærkes : at ved 4de Auction ikkun er buden 14,000 Rbd. Sølv. Kiøbenhavn, den 21de September 1835. Loverdagen den 10de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 Den 4, lader Directionen for Nationalbanken, ifølge passeret Execution for resterende Bankhæftelstørrenter, ved offentlig Auction 1ste Gang opbyde til Bortsalg Huset No. 122 i Smedens Gang 2den Aution afholdes den 20de Octbr. førstk. og 3die Auction den 7de Novende næstefter, begge om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.