JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-12-24
J Af allerbæste Sort Engelsk Flors Meel kan bekommes Po for 8 s. og Lispd. 7 Mk., udi Viinkielderen under Comoediehuuset.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Som Skiftet efter salig Frue General-Majorinde Øllegaard von Jngenhaven, fød Rantzau, bliver, i Følge Loven og forhen gjorde Proclama, samt Publication i Aviserne, den 28de Januari 1760 her i Veille sluttet og til Ende bragt, altsaa indkaldes herved saavel Debitorer som Creditorer, og den udi 25 Aar fraværende Arving Hr. Capit. v. Jngenhaffen, som ey, siden bemeldte Tiid, vides, hvor er, at møde eller møde lade her i Veille bemeldte 28de Januar førstk., da enhver af os, som allernaadigst anordnede Skifte=Commissarier i bemeldte Stervboe, skal vederfares, hvad Lov og Ret medsører. Veille, den 11te Dec. 1759. A. de Hoffman. C. Linde.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Da den ved det Kongelige Artilleries Stald-Etatestandne Stald skriver, Hr. Hinrich Peter Kierulf, den 28de i afvigte Nov. Maaned er død, og hans Fader, Skræder Carsten Hinrichsen Kierulf, boende i Lunden i Ditmarsken, har angivet sig som Arving til den Afdødes ringe Efterladenskab, saa indkalde vi undertegnede forordnede Commissarier i den Afdødes Stervboe, alle og enhver, som i nogen Maade maatte have noget hos den Afdøde at fordre, eller hannem noget skyldig ere, eller have Panter fra ham i Hænde, og det saaledes, at hine under Straf dermed siden at tie stille, og at disse under Lovens Tvang sig indfinde; de her i Nærheden værende inden 6 Uger, men de, som paa bortliggende Steder opholde sig, inden 12 Uger a dato, hos Hr. Ober=Auditeur Leonhardt, som Actuarius i Commissionen, her i Rendsborg, og fremlegge de i Hænde havende Beviser, samt efterlade Copie deraf ved Protocollen, da de siden kunne vente sig at vederfares, hvad Ret er. Decretum in Commissione Rendsburg, den 13de Dec. 1759. Schuchard. Hans Danielsen Wichhorst, Lieutenant ved det Holsteinske Under-Staldmester ved den KonArtilleriekorps. gel. Stald-Etat. Jn Fidem. G. Leonhardt, Ober=Auditeur. Ma en Mossession Maa hos en No. 103. Sr. Fol180500 Sog4 Aar en saa Deutsche, Copenhagener OstJorangen.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Montags, den 24 December. Paris, vom 7 December. Man arbeitet an dem Aussatz des Processes gegen einen der Chef der Kønigl. Flotte, welcher in dem Augenblicke, da das Gecht zwischen dem Hr. von Conflans und den Englischen Admiral Hawke den Anfang nehmen solte, mit verschiedenen Schiffen die Flucht genommen hat. Wider diesenigen von den Königlichen Schiffen, welche sich nach der Villaine retiriret haben, ist von den Feinde, so viel man weis, nichts unternommen worden. Die Batterien, di man an Mündung des gedachten Flusses augerichtet hat, verhinder die Englander einen Brander, oder irgend ein anderes Fahrzeng; hinen zu schicken. Wie Briese von Nantes melden, sost am 29sten November die Königl. Fregatte, la Fidele, aus Cauada zu Portlouis angelanget. Man weis noch nicht was für Nenigkeiten diese Fregatte mitgebracht har allein nach alteren Nachrichten, die der Hof durch die Gazette de France har bekannt werden lassen, " kampirte unser General, der Marquis de Vandrenil, den 25 sten September mit seinen Truppen vier Meilen overhald Quebek, wo die Feinde ihn anfachen zu wollen, nicht das Ansehen hatten. En har dahin den Chevalier de Levi, welcher unter Monthaein Korps Truppen kommandirte, zursikberuHr. von Bourlamaque, welchem die Vertheldinder Gränze des Sees Champlain gegen die Undermungen des Generals Amberst augetragen warden hatte, nachdem er die Forts Karillon und St. Frem rit gesprenget, sich nach der Jnsel Aux Noix, 15 Meilen von Montreal, zurücketogen. Durch diese vortheilhafte Stellung har er nicht allein die Feinde den ganzen Feldzug uber augehalten, søndern dieselden auch verhindert, ihre Eroberung weiter zu treiben. Mit einem Worte, die Englander haben nichts als den einzigen Besitz der Ruinen der Stadt Que beck, wornach einem Bombardement von 64 Tagen gegen diese nu mit einer Mauer bevestiget gewesene Stadt, blos 4 Hauser stehen geblieben sind. An statt Meister von gedachtem See zu sein (welcher in der nenen von Hr. Popple ausgegebenen Land charte Lacke superieur genennet wird) besigen sie nu cinige kleine Striche an dieser Gränze, da hingegen die Königl. Truppen die gange Colonie einhaben."Der Königl. Spanische Ambassadeur begiebt sich fast taglich nach undrer Metropolitankirche, den Fort gang der Arbeit an dem Castro Doloris in Augenschein zu nehmen, welches in der Mitte der Kirche sur wey land den Kønig ven Spanien augerichtet wird. Es wird dieses Gebande som prachtig, das man die Kosten auf mehr als 60000 Livres schäbet.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Breslau, vom 11 Dec. Nach dem ans Oberschlesien eingegangenen Nachrichten, har der Hr. Oberste von Bülow den 21sten November in und bey Censtochan 8 Mann Gefangede vom Landonschen Korps, nebsteinigen Bagage gen und einem Theil der Feldapotheke bekommen, uddas Korps uber eine Meile hinter Censtochauverfølget. Selbiges ist aber bereits Tages vorher anfarbrochen gewesen, und har seinen Marsch uberStareck und Crachslow auf Cracau genommen. Der Rittmeister von Rosenkrantz, Wernerschen Regiments, ist zu gleieher Zeit mit einem Kommando auf Kent, Biala und Bilitz gewesen, und har verschiedene feindliche Bagage Margstetenderwagen und viele Perdeerbantet.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Den 23sten har der Lieutenant von Warlowsky, rom Puttkammerschen Husarenregiment zu Szoreck, 1 Russischen Kornet und 3 Grenadiers a Cheval aufgehøben. Auf die eingelausene Nachricht, das der General Landon sich von Cracau auf Bielitz wendete, murden der Hr. Generalmajor le Grant und der Hr. Oberske von Bülow in die Gegend von Berun undPlesse, und der Hr. Generalmajor von Ramin uber die Oder in deren Soutien detachiret Der General Landon machte den 27sten Versuche, bey Oswoncin und Gottschalkowitz an der Weichsel, ohnweit Plesse, durchubrechen; er ward aber am ersten Ort durch den Hr. Obersten von Bülow, und am letten durch den Generalmajor le Grant, wieder zurückewiesen, welches auch den 30sten bey dem dritten Ver suche von dem Hr. Generalmajor von Werner in der Gegend Plesse geschabe. Den 29sten hat der Hr. General najor le Grant die feindliche Vorposten aus Diedzitz und Cechow zwischen Plesse und Bielitz vertrieben und 5 Mann Gefangene gemacht. Da der General Draskowitz in der Gegend Troppan eine Verstarkung erhalten hatte, und gegen das Teschensche marschirte, um den Landonschen Marsch zu decken, so giengen den 30sten des Hr. Generals Fouquet Excellenz, mit dem Korps von Cosel nach Ratibor, um desto mehr in die Nähe zu seyn. Die Generals Landon und Draskowitz haben sich mit einander conjungirt, und stehen im Teschenschen, und der darum liegenden Gegend langs der diessetigen Gränge. Da sie die beyden an der Oppa in der diesseitigen Gränze liegenden Oerter Benneschan und Hultschin, jeden mit ongefehr 1000 Mann Jnfanterie und Husaren, beseet hatteen; so wurden den 6ten dieses durch 2 zu gleicher Zeit abgeschikte Detaschements, unter Anführung des Hr. Generalmajors von Gablenz und von Qveis, der Feind daraus vertrieben, uber die Gränze gejaget und dabey 1 Ober lieutenant Namens von Mennersdorf, nebst 67 Mann von den Regimentern von Wallis und von Angern, zu Kriegsgefangenen gemacht, ohne was dabey niedergehaven worden.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Nach einhelliger Aussage der Deserteurs, welche tachlich noch in groser Anzahl heruber kommen, har das Landonsche Korps auf dem Marsche durch Polen uber 4000 Mann durch Desertion verlohren.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Die feindliche Gefangene vor Feldwebel und Wacht meister an sind bereits gestern, und zwar die von der Jnfanterie jenseits, die von der Kavallerie hingegen dissets der Elbe nach Bøhmen abgeschikket worden, denen die Generals, Stabs, und Oberofficirs hente dahin følgen, deren Namen bereits mitgetheilet worden. Der dissetige Verlust belauft sich bey der Jnfanterie af 4 todte und 26 blessirte Officiers, 586 Blessirten vor Feldwäbelan; bey der Kavallerie 1 blesirter Officier, 1 Wachtmeister tødt und 17 Blesirte. Jn Summa 934 Mann. Die sammtlich bey dieser Affaire anmesende dissetige Generals-Staabs- und Oberofficiers, und uber haupt die gesammte Truppen, sowol von der Jnfanterie als Kavallerie, gaben hierbey Proben ihres sonst gewohnten Heldenmuths.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
NOTIFICATION. Von der, von dem Hr. Magister Werring aufderichteten Wittwen und-Pennons Cassa die vierduppelte vereinigte Liebes=Gesellsmaft genant: Da keinige von den Jnteressenten bereits den in der Fundation festgesesten i jarigen Contingent erleget und die Direction sowohl als die Deliberatores befunden haben, das eine Generalversammlung unumaanglich vonudeden um durch den mehresten Stimmen eine Resolution zu fassen, die den Jnteressenten somhl al den Pensionisten die niplichste savn konnte. Sorwerden alle Jnteressenten und Pensionisten der besagten Cassa her durch eingeladen entweder in Person oder durch schriftlich Bevollmachtigten zu erscheinen den 24 Jan. 1760, Nachmittags um 2 Uhr auf dem Conert-Sahl der Musicalischen Gesellschoft in dem Høie des Brauers Sr. Fuhl in der Rahthausstrase, wo die Versammlung geschehen soll. Ebenfalls wirdes kundnethen, das die Zablung tum bevorstehenden Januarii Termin von denen Jnteressen ten, so annoch den 10 jariaen Zuschus nicht præstirt haben, bis zum 29 Januarii erarünstig angenommen werde.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
AVERTISSEMENTS. Am Freytage den 28 Dec. werden auf der Børse um 12 Uhr zum erstenmal angebaten, und, wenn zur Gnugergeboten wird verkanste 4 Actien in der Königl. Da nischen octroyirten; Agatischen Compagnie. Zakünstigen Freytag, den 28 Decemb. Vormittags um 12 Uhr, werden anf der hiesigen Börse durch offentliche Auction zum dritten und lettenmal augebothen undverkant vier Actien in der Königl. Octroyirten Kopenhagener Banque. Die Schiffer und dessen Reder, die gesonnen sind, oder werden machten, zukünstigen Fruhiahr Schiffe, unterschiedener Grose, von 30 bis 90 Kommercelasten, auf Jsland und Finmarken zu Befrachten, wollen je cher je lieber sich mit dessen Prasentation sich auf der Renten kammer, in dem Drontheimischen und Bergenhusischen Kontoir melden.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
Am Frettage den 28ten December erstkunstig des Vormittags wischen 9 und 11 Uhr, wird das Hans der Kleinschmidts Witwe Madame Hast, in der kleinen Kønigstrasse belagen, sum dritten und lystenmale durchoffentliche Auction augeloten und absolut verkanst wer Die Beskaffenheit des Hanses kan ans denen gedruckten Placaten er ahrenwerden. Jusolge des Landetats Generalkommissariats Kollegii og um 10 Ordre, wird den 2den Jan. 1 6 Uhr, auf dem Prov anthose, durch fentlig Auction verkauft, 8 dis 900 Tonnen Kla en Rongen Kønigl. Majestat instandig, welcher von Gerwasker el was beschadiget worden.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
HISTORIOUEEr POLITIOUE. De COPENHAGUE. He No. 103. Hasse Go Ha SoAVERIVILECE Du ROl. Du Lundi, le 24 Decembre. LISBONNE, le 13 Novembre. es Flottes de la Bane & de Gode Janeiro opt aporte pour le Ror 2 millions & demi& pour les Particuliers, 14 millions en or & en argent, 2 coffers pleins de diamans, 17870 caisses de sucre 12825 crilles, balots de Tabac. 250270, curs, 1673 dent d'Ephans, 114 balots de saine, & beancoup dautres effets. La Flotte de la Bege a amen & Jesuite. qui ont et mis Nabord dans la Tour de St. Julien. On a austi conduit au Fort de la Junquire Mr. Enserribodes qui est et revenu ici le 7  bort du Paquebot le Henoure. Caffaire des pronviers a tar west paa fine, le nombre ne fait maleurensement qvagmenter. Unpare bealsoup dune prochame excenton.
Berlingske Tidende, 1759-12-24
AVERTISSEMENT. Cher Monsr. Jonas Jensen Fabriqueur de soye dans larske nomme Kiøbmagergade effa deuxieme Etage, og les legements fert beaux & bien disposes, à loyer au tems de de delogement de paqves.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
ald SSEMENTS. BEGS Da Haar Maane 2de Mai at Kiøbenhavnske Danske bindelse Saa 28de December. Fredagen, den Fra Franken, den 13de Dec.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Omendskiønt der, formedelst den bidende Kulde, næsten daglig 15 til 20 Mand og fleere Heste ere frosne til døde i Rigsarmeens Leyr, saa vil man dog sikkert vide, at Operationerne saavel ved denne, som den Dauniske Armee, skulle vedvare heele December=Maaned endnu, i Følge en fra Vien. ankommen befaling.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Fra Hertug Ferdinands Hovedquarteer til Crofdorf, den 12te Dec.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Den Franske Hovedarmee staaer endnu ved Friedberg, hvor dens Hovedquarteer ogsaa er. Giessen tænker endnu sat forsvare sig. Kanon=Kuglene flyver temmelig nok ud, saasnart nogle af vore Tropper lade sig tilsyne, dog kommer ingen til Skade derved. Staden er paa alle Sider indslut liet. Hertugen af Holstein commanderer Bloquaden. Den de hujus har man allerede begyndt med at sammenbringe Størmstier og Faskiner, som vel sigter til at tvinge Staden, til at overgive sig. J Gaar angreebe vore Jægere og Husaer ved Butzbach det Korps under Hr. Chabot, drev samme baa Flugten og gjorde 1 Officier med 11 Mand til KrigsFanger; Man havde nær faaet Hr. Chabot selv fangen. Butzbach er nu bleven besat af os. Den 10de huj. maatte for Armee vise sin Glæde for den vundne Søe=Bataille ved de sædvanlige Glædestegn.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Fra Oderstrømmen, den 16de Dec. Russerne have atter foretaget sig et Streiferie i Bagpomnern, og afhentet noget Qvæg og nogle Penge.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Den commanderende Russ. General, Græven af Soltiaf, er ankommen til Marienwerder den 11te hujus. Af en Skrivelse fra en Preuss. Officier, fra Leiren. ved Wilsdrup, den 10de Dec. Vore Fiender have i deres Fortælling om den Tildragelse. ned det Finkiske Korps den 20de i forrige Maaned, over naade formeeret deres Fordeele. Der skal være 18, eller, ster nogle Beretninger, 24000 Preusser slagne og gjorde Krigsfanger af 15000 Østerriger. Det er ubegribeat, hvorledes man af det i alle fiendtlige Relationer nævnte intal af 18 Batailloner og 35 Eskadroner, har kundet giøre et Korps af 18 til 20000 Mænd, thi om alle disse Batailloner og Eskadroner havde været complette, saa havde de dog ikke kundet udgiøre 15000 Mand. Men man begriber uden Møye, at de Preuss. Batailloner, efter saa mange i dette Aar holdne Feldtslag og Træfninger, lige saa lidet kunne være complette som de Østerrigske. Jeg kan i al Sandhed, forsikkre, at det Finkiske Korps, førend det Tilfælde ved Maxen, ikke tilfulde har været 8000 Mand stærk. Af dem ere maaskee et Par 1000 Mand dødede og saarede; hvilket ikke med Vished kan bestemmes; men Dagen, da de maatte overgive sig, have de ikke været fleere tilsammen end 2800 Mand Jnfanterie og 900 Mand Cavallerie. Mangfoldige ere bortkomne baade førend Overgivelsen og ved Transporten, thi meere end 2000 Mand have virkelig indfundet sig ved Armeen og i Cantonneringerne; saaledes som man nu har gjort det Finkiske Korps større, saa har man forringet det Fiendtlige til 15000 Mand. Feldtmarechal Daun i hans Hoved=Beretning, giver det Korps, som gjorde Angrebet, 12 Regimenter Jnfanterie og 8 Regimenter Cavallerie, og han giver selv tilkiende, at General Brentano med et Korps har staaet paa et Sted, det Palfiske Korps paa et andet, Rigsarmeen paa det tredie, og at de have angrebet det Finkiske Korps paa alle Sider, følgelig ere de Efterretninger, som vi have fra alle Steder, at den imod dette Korps brugte Magt har bestaaet af 50000 Mænd, sikkerlig efter al Formodning rigtige. Fienden giver sin Forliis for at være 1000 Mand stor, hvilket vi ikke nøye kunde bestemme, i det mindste er det vist, at de fleeste af vore Batailloner have forskudt alle de Patroner, de havde hos sig. Dette i sig selv ulykkelige Tilfælde har for Resten hidtil ikke havt anden Virkning for os, end at vi endnu ikke have faaet Dresden.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Vi forfægte endnu immer vore Leyre ved Wilsdrup og Frey berg, vi underlade ikke, allevegne at byde Fienden Spidsen, og holde os færdige til at prøve Styrke, og ingen ved heele Armeen tvivler i ringeste Maade paa, at jo Kongen efter denne Forliis vil vise sig lige saa stor og skrækkende for sine Fiender, som efter de ulige vigtigere Slag ved Collin, Breslau og Cunnersdorf &c.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Fra den Kongel. Preuss. Armee ved Wilsdruf, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Hs. Majestæt Kongen har i nogle Dage opholdt sig i Freyberg ved det Hülsenske Korps. Høystsamme har et Jnfanterie-Regiment, Regimentet Gens d'Armes og LivGarden i Følge med sig. Uagtet det meget kolde Veyrligt, saa maa dog 14 Batailloner og 24 Escadroner af denne Hovedarmee bestandig campere. Samme blive afløsede hver anden Dag. Man har oprettet Straa Hytter, for nogenledes at værge sig mod Kulden. De fiendtlige Armeer holde sig ganske rolige siden den 10de hujus, Aarsagen hertil er os ikke fuldkommen bekiendt.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Fra de Sachsiske Grændser, den 16 Dec. Man vil med Vished sige, at der med det første igien skal myntes i Leipzig for Preussisk Regning.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Paa nærværende Tid staaer den Preussiske Oberst von Kleist ved Wittenberg med 1800 Heste, for i fornøden Tilfælde, enten at bedække de Brandenborgske Grændser imod Østerrigernes Streyserier, eller ogsaa støde til Armeen igien.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Af en Skrivelse fra det Brandenborgske, af 18de Decbr.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
General Beck har trækket sig med sit Korps til Høyerswerda. De Tropper, som bleve detacherede fra det Manteuselske Korps til Egnen ved Berlin, ere ankomne til Zednik, hvor de til videre Ordre skal blive staaende. Generalmajor von Stutterheim commanderer dem, og de bestaae af 3000 Mand Jnfanterie og 4 til 500 Heste. Fra Stettin ere atter nogle 100 Helbredede ankomne, som igien gaae til deres Regimenter. Aspecterne til Freden blive stedse bædre, og for kort siden gik en Engelsk Coureer igiennem Berlin til Rusland, som, efter Formodningen, skal have medbragt Depecher, Freden angaaende. Naar han kommer tilbage, skal han indfinde sig hos den Engelske Minister, Hr. Mitcheel, i Sachsen.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Genev, den 30 Nov. Som man med sidste Breve fra Turin fornemmer, saaer den Troppe. Formeering, som Kongen af Sardinien foretager sig, en virkelig Complettering, som rækker sig til alle Regimenter. Dernæst bliver alle Slags Vaaben kiøbt, Levnetsmidler og Krigs-Fornødenheder bringes tilsammen, 15000 Telte arbeydes paa, og Mellemhandlingerne er særdeles stærk ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Nyrnberg, den 11 Dec. Efter besynderlige Efterretninger, beløber sig Antallet paa de Fangne, som den Preussiske Oberst von Kleist har gjort i Bøhmen, foruden Gidslerne af Klostrene, paa 40 Officierer og 1000 Gemeene.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Fra Egnen af Leipzig, den 14 Dec. Rygtet gaaer, at den Keyserl. Kongel. Armee siden i Gaar Morges var paa Hiemveyen til Bøhmen, har dette sin Rigtighed, saa er det enten af Mangel paa Subsistence, eller formedelst den under Generalerne Schmettau og Gablenz fra Schlesien fremrykkende Forstærkning af 9 Batailloner og 3 Cavallerie-Regimenter.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Altona, den 20 Det. Det er blot en Efterretning, at de allierede Tropper havde bemægtiget sig Giessen, og gjort den der liggende Besætning af 2000 Mand til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
En anden Efterretning vil, at en Hob Østerrigske Tropper, under General Beck, var afskaaren fra Hoved-Armeen. Men sikker er det, at adskillige Breve fra det Meklenborgske melde, at de Kongel. Preussiske Tropper vare ankomne til Güstrow og Sternberg, og ventes ligeledes der paa andre Steder, hvorfra Betienterne og andre Personer har begivet sig derfra.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Helsingøer, den 27 Dec. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 24. hujus, Axel Holm af Kbhn. fra ibid. til Westindien med Stykgods. Barthold Nickels af Christiania fra Kbhn. til Amsterdam med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Kiøbenhavn, den 28 Dec. Den Hamborgske Post er i Dag ikke ankommen, saa vi angaaende de udenlandske Tildragelser intet meere kunde mælde vore Læsere, end hvad vi med forrige Post fik, men desto betydeligere og glædeligere Tidende have vi at meddeele dem fra denne Residence-Stad. Vor dyrebare Monark, som for nogle Dage siden blev angreben af en betydelig Svaghed, er nu til Skaberens Ære, det Kongel. Huuses Trøst, og Undersaatternes Gavn og Glæde, uden Fare. J Tirsdags, som var den første Juuledag, for nede alle Jndvaanerne offentlig i vore Templer deres Tak til Gud, med de ivrigste Bønner om Hs. Majestets Liv, til hvis Forsorg saa mange tusinde Mennesker ere overgivne, og hvis Faderlige Omhue, saa mange skiønsomme Undersaatter billigen tilskrive dette, at de boe tryggelig paa en Tid, da andre Landes Agre giødes med Jndbyggernes Blod; da Sverdet, Hungeren, farlige Sygdomme, ja Naturen selv synes ligesom at have bereedet sig, til de omliggendes Undergang; og da Børnene, disse Alderdommens Støtter, rives bort fra Forældrenes grædende Øyne, for at ledes til Slagterbænken.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Angaaende det i forrige No. ommeldte Jordskielv, havs vi erholdet Efterretninger fra Hadersleb, Colding, Kerteminde, Odense, Nyeborg, Corsøer, Sorøe, Helsingøer, Moss og Christiania. Disse stemme mestendeels overeens følgende: at man først om Aftenen den 21de er blevet et Jldsyn vaer i Nordost, da Veyeret var stille og Luften tyk, ligesom der kunde være en Jldebrand i Nærværelsen; men da samme siden tabte sig, giorde man sig ingen videre Betænkning, Ved Midnats=Tider, eller noget derefter, hørte man som en Art Torden eller Rummel af en Vogn, og paa nogle Steder, som i Kerteminde og Odense, Skud i Jorden; Bulderen varede saa meget som et got Minut; derpaa fulgte Jordens Rystelse, som varede omtrent i 2 Minuter. Virkningen deraf have været ulige. J Hadersleb siges, Husene at have været ferdige til at falde ned, og Hestene at være blevne urolige i Stalden. Den sidste Virkning har man fornummet her i Staden. I Helsingøer har Hammeren slaaet paa Klokken i St. Olai Kirke-Taarn, ligesom naar det sagte kimer. Sammesteds er Kalk nedfalden af Tag steenene paa Husene, og i Sorøe Tagsteene; men i Christiania Ruder af Vinduerne. J Norge har man holt for, at Directionen af Jordskielvet var fra Norden til Sønden, eller tvertimod. Herudi er den Efterretning vi have fra Nyeborg forskiellig fra de øvrige, at man der har merket Jordskielvet imellem 11 og 12, og siden stærkest imellem 12 og 1. Denne siger desuden, at Sengene 2 a 3 Gange ere blevne lettede fra Jorden. Fiskerne fra Skaane berette, at de og der have fornummet de samme Virkninger som her ere mældede.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Skulde nogle flere Efterretninger indkomme fra andre Stæder, ville vi ikke undlade at bekiendtgiøre samme. Jmidlertid overlade vi til andres Gietninger, om man kunde troe, at Jldsynen skulde være foraarsaget af noget Jldsprudende Bierg, som man i Nærværelsen kunde formode.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Da Hs. Kongel. Majestet d. 24 Nov. a. c. allernaadigst har resolveret, at der skal opbygges 18 Bønder Huuse i Heden i Silkeborg Amt, altsaa bliver Auctionen derover Mandagen d. 14 Jan. førstkommende foretaget i Knudstrup Kroe, i Torning Sogn, i Silkeborg Amt, da Tegningen og Conditionerne der skal blive foreviist, og den mindstbydende tilslaget, dog paa Hs. Kongel. Majestets nærmere forventende allernaade Approbation; thi ville de lysthavende bemeldte 14 Jan. Kl. 11, der behage at ind inde sig.
Berlingske Tidende, 1759-12-28
Vexel=Cours. London 4 Rdlr. 47 a 46 1/2 Ls. Pd. Sterl. Amsterdam 15 a 14 3/4 pro Cento. Hamborger Banco 14 a 13 3/4 pro Cento.