JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Af en blot Hændelse har man dog ikke udvalgt disse Monumenter, og deres Dannelse har ikke sin Grund i Jndfald og Jndbildning allene. De Regentere, som har ladet dem bygge, kan vel have søgt at giøre sig udødelige ved disse store Foretagender; men det almindelige Beste, den Ære, at befordre Videnskabers Fremvæxt, maae uden Tvivl have været Grunden og Hovedøyemærkket til disse Monumenters Form og Skikkelse. (Fortsættelse heraf skal følge.) Svar paa Spørsmaalet i No. 4. Der er nok intet Middel, som er, og kan være meere treffende, for at hæmme den skadelige Forlægning for Kaaber verks-Parter, end at Forlæggerne vilde behage at indsee, at det kommer allene an paa dem selv, og deres Enighed, i at godtgiøre til Participanterne, en vis, almindelig, og efter Handelens Beskaffenhed taalelig Priis; Saa indrettet: at de selv slipper uden Skade, og at Participanterne ey heller haver nogen retmæssig Aarsag til at klage. Herved kunde da begge Parter være tient, den ene uden den andens Tab: Nu derimod synes det, at Participanterne vil være tjent med Forlæggerens Skade, eller rettere sagt, at Forlæg gerne er tient med deres egen Skade, som er den største Ubillighed imod dem selv. En Handel bør dog at nyde en Fordeel; thi hvorfor handler man ellers, Lad være at een eller anden Berg parts-Eyer, eller Selv-Forlægger kunde have Leylighed, at selge et Partie Kaaber til Uvedkommende, hvilke kunde være meget trængende, i Henseende at giøre Remisser, eller at vedligeholde deres Amsterdanske Crediter, for en overordentlig Priis; Saa kan dette dog ej bestemme noget i Almindelighed; thi der er ingen Rimelighed i, at een eller nogle faae skulde være en Regel og Rettesnor for alle. Efterdi man i Prisen ved Jndkiøbet gjerne retter sig efter det man venter i Forkiøbet; saa kunde man til de Herrer Participanternes Oplysning, og for at betage dem alle forudfattede Meeninger og eegen Jntresse, giøre dem tillige en Beregning over de obtinerede Hollandske Priiser i vore Penge, paa det de klarligen kunde see, at de nød det samme som Kaaberet, var udbragt for, og altsaa det høyeste de kunde pretendere. Naar de ej var fornøyet hermed, skulde jeg, dersom jeg var Forlægger, frasige mig deres Parter, og dette vil jeg og raade enhver Forlægger at giøre. See da, om Raadet ei bliver probat.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Adskilligt Nyt. J Tirsdags blev, som forhen er mældt, af Hans Velærværdighed Hr. Magister Wolf, i det Kongl. Norske Videnskabers Sælskab, holden offentlig Lov-Tale over Sal. Biskop Mannestad. Indgangen handlede om den rætte Høihed, som ikke bestaaer i blot udvortes Magt, Ære og Andseelse; ikke allerne i Lærdom, Kundskab og Jndsigter, uden derhos tillige er Religion, Dyd og Gudsfrøgt. - Jndholden af Talen selv, var kortelig: Denne store Mands san sande Fortjænester; Hvilke bleve beviiste af Hans ypperlige Egenskaber, Hans vare Lærdom og Jndsigt, Arbeidsomhed og Flid i Forrætninger, Rætsindighed i Forhold, Forsigtighed, i Handlinger, Gudfrøgtighed i Levnet; samt Hans paafølgende mange og adskillige Æres=Trin, hvorved Han udmærkedes. Endelig Hans Himmelske Sind og meget gudelige Dødsmaade, med videre, hvilket alt Magisteren udførte ved en ligesaa lærd og sirlig som almindelig bifaldet Tale.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Fastelavens Søndag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius. Hospitalet Hr. Tostrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
1 Onsdag i Kasten prædiker i Dom-Kirken. Hr. Magister Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Dødsfald. Hr. Capitain Stenersen, død i Nummedahlen. Hr. Capitain Jelstrup, død her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Frue Biering fød Tønder, død i Schougnen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Bekiendtgiørelse. Ved seeneste Skifte=Samling, udi Stervboet efter afgangne Borger Sevald Olsen Havnen og Hustrue Karen Berg, blev af Jacob Mortensen Sevelon produceret det Danske Cancellies Ordre til Amtet, datteret 25de Junii 1774, om Undersøgning af bemeldte Karen Bergs Tilstand, da hun oprettede Testamente i Faveur af Producenten, for dermed at bringe Testamentets Virkelighed udi Beviis, hvorfore Skifte=Retten gav Sevelon, Dilation til Testamentet confirmeret, eller anden Høy Kongelig Resolution kunde indløbe, og da Sevelon nu dertil har havt fornøden Tiid, men intet mig anviist, saa berammes herved Skifte=Samling, udi bemeldte Stervboe til førstkommende 25de April, paa BorgerleietHavn, i Helgelands Fogderie, Nordlands Amt, til endelig Afgiørelse angaaende Jorde godsets og Borgerleiet Berenvigens Sahl, eller Udlæg in natura, til hvilken Tiid Jacob Sevelon paalegges, at fremkomme med hvad han fornøden agter. Dette bliver, foruden lovlig Forkyndelse for Jacob Sevelon, ogsaa i de privilegerede Tronhiemske Adresse-Aviser 3de Postdage efter hinanden bekiendtgjort, hvorved tillige Boets samtlige Arvinger vil lade sig være erindret, til ovenmeldte Tiid og Sted, at indgive deres Approbation paa det, ved 3die Gangs Auction over Borgerleget Havnen den 16de Septbr. 1774, af Sr. Niels Wenther gjorde Bud 306 Rdlr.; da ellers enhvers Udeblivelse, som Samtykke ansees. Ligeledes bliver paa Borgerleiet Havn den nest paafølgende 26de April, holdet offentlig Auction over bemeldte Stervboes usolgte Løsøre, bestaaende af Tin, Messing, Kaaber, Jern og Træe, samt Kramvahrer, med videre. Tiøtgen den 17de Januar. 1775. N: G: Brodtkorb.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Skifte=Lysninger. Følgende Skifter bliver med første tilendebragte, nemlig: Efter 1) Enke=Qvinde Ka ten Jacobsdatter Flekvig i Røraas Sogn, hvor Ditlev Jacobsen som skal være i Slaveriet, og hans Søster Jacobæa Jacosdatter i Tugthuset, ere Arvinger for en Broderlod. 2) Peder Svensen Evavalden i Røraas Sogn. 3) Ole Larsen Dahl i Flaae Sogn. 4) Stephan Olsen Midtflaae i Flaae Sogn, og 5) Henrich Evensen Øyaas i Meelhuus Sogn; hvilket herved bekiendtgiøres til Arvingernes, samt Credi- og Debitorers Efterretning. Schor vold den 16de Febr. 1775. P. C. Thyrholm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Auctioner. Onsdagen den 15de Marti 1775. Klokken 11 For 11 Formiddag, bliver i og over undvigte Blikkenslager Gotlob Schultzes Gaard paa Munkegaden her i Teonhiem, foretagen 4de Gangs Auction, da den absolut vorder bortsolgt, og kand Kiøbe-Summen imod 1te Prioritet og Caution blive staaende i Gaarden om forlanges.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Proclamata. Skiftet efter afgangne Hr. Consistorial Raad og Sogne-Præst til Størdahlen, Sal. Peter Wessel Brown, bliver paa StørdahlsHalsen i Sr. Petersens Huus, optaget til Slutning den 28de Martii førstkommende; hvilket herved bliver til alle Vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgjordt. Og da der findes mange som deels ere endnu skyldige til Boet, deels og have andre uafgjorte Affaires med samme; Saa indvarsles herved samme enten at indfinde sig forinden Skiftets Slutning hos Skifte-Forvalteren, eller og til ovenbenæmte Tiid og Sted, med hvad de i meer bemeldte Boe kand have at betale, liqvidere, eller i andre Maader at afgiøre. Alstaahaug Præstegaard i Schougnen, den 18de Februarii 1775. Johan Ch. Testmann. Provst for Øster=Indherredet, og Sogne Præst til Schougnen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Til Kiøbs. Den Gaard og Grund, Maler Sr. Simon Hoff forhen beboede og endnu ejer, beliggende i Søndre-Gaden, er underhaanden at faae til Kiøbs. Værelserne bestaaer i en stor Stue, en Dagligstue med et lidet Sengekammer, alle betrokne og malede, et smukt Kiøkken, en nye indrettet Stue i Gaarden, et Fæehuus, fornødne Udhuuse, Lofter til Brænde, en god Brønd; ligesom og alle Overværelserne ere i god Stand Under Huusene findes og en grundmuret eller hvelvet Kielder. Skulle nogen ville tilkiøbe sig denne Gaard, tilkiendegives, at mig, af Eieren er opdraget, at accordere derom og sælge samme. Tronhiem den 2den Febr. 1775. Lor Ewensen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Da Procurator Hans Ancher er tilsinds underhaanden at bortsælge hans ejende og beboende Gaard Over-Hernæs, beliggende paa Næsset paa Frosten, skyldende ham med Landskyld 2 Spand, og Bygsel over 3 Spand 1 Øre. Gaarden bestaaer af god Ager og Enge-Land, og kan en temmelig Deel NyeLand endnu opryddes. Til Giødselens Forøgelse, kan om Aarets Tider meget Søe=Tang erholdes paa Gaardens nordre Side. Strax ved Gaarden er 2de store skiønne KissebærtræHaver og en Urter=Have, Jtem fornøden Brændeveed. Paa Gaarden er og nødvendige Vaane= og Udhuuse, skikkelig indrettet og i god Stand; Thi ville den som maatte vorde Liebhaber, behage at addressere sig jo før jo hellere til bemeldte Ancher, for at accordere med Ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Hos Madame Jnger Maria Sal. JohThodes, er til Kiøbs at bekomme alle Sorter Have-Frøe af bæste Slags, som nyeligen ere hidkomne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Bøger.¬ De, som maatte have Lyst til at prænumerere paa den Danske Oversættelse af Hr. Capitain Niebuhrs Reyse Beskrivelse, ville behage jo før jo heller derom at mælde sig paa Adresse-Contoiret, da ikke flere Exemplarer bliver trykkede end efter Prænumerantenes Antal, Priisen er her paa Stædet 6 Rdlr. Procurator Sr. Lowums Betænkninger over Lovens Artikler, er paa Adresse=Contoiret til Forhandling indlagde paa Trykpapiir for 3 Ort 8 s. og paa Skrivpapiir for 1 Rdlr., hvor ogsaa bemældte Auctors Extract af Forordninger er tilkiøbs at bekomme paa Trykpapiir for 2 Rdlr. 1 Ort 6 s. og paa Skrivpapiir 2 Rdlr. 2 Ort 6 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-24
Her i Bogtrykkeriet er nyelig trykt ferdig et Skrift paa 32 Sider median 8vo, med Titel: Til Nordmænd om Troeskab mod Kongen og Kierlighed til Fædrenelandet, i Anledning af Einer Tambeskiælver, ved Johan Nordahl Brun, som koster indhæftet 10 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Fortsættelse af No. 8. Korte Tanker over Guomonik. Det sees af et Sted hos Appion, som anføres af Josephus, at Obeliskerne ere stedse af Ægypterne blevne beskikkede til astronomisk Brug, og denne Sproglærer giver Beskrivelse paa en besynderlig Soelviser, hvis Opfindelse han tillegger Moses. Jødernes Lovgiver, siger han, (nemlig den Mand ved hvilken Gud har aabenbaret os sin Lov og bestandige Villie) havde opfundet den, for at giøre samme Tieneste, som Obeliskerne. Appions Vidnesbyrd bliver bestyrket af Plinius; thi denne Skribent siger, at Ægypterne havde ladet Obeliskerne forfærdige i Lignelse efter Solens Straaler, og legger til, at det var det Navn, hvormed de betegnede disse anseelige Spiire. Daviler i sin Ordbog over Bygningskonsten skriver ved det Ord Obelisk, at de ægyptiske Præster kaldte Obeliskerne Solens Fingre, fordi disse store Spire tiente til Viisere, for at afmærke paa Jorden denne Lysklodes forskiellige Høyder. Da Augustus havde bragt Ægypterne under Aaget, lod han tvende store Obelisker bringe til Rom, af hvilke, han lod den ene sætte paa Fægtepladsen, og den anden paa Martis Plads. Man brugte al Forsigtighed, at denne sidste kunde tiene til en Soel viiser; men Augustus, ved at bestem med me denne Obelisk til astronomiske Opagtelser, efterfulgte dermed formodentlig kun Ægypternes Skik. Det sees af II Kong: 20 Cap. 11 v. at Soelviisere udi Achas Tiid var i Brug; men det er rimeligt, at Achas havde faaet denne Kundskab fra Babylonierne; thi den hellige Skrift siger os, at Achas var i god Forstaaelse med Tiglath-Pilleser, Kongen i Assyrien, i Kong: 16 Cap. 8 v.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
J Almindelighed holder man Anaximandeer for at have forfærdiget den første ordentlige Soelskibe i Latedæmon, og nogle tilskriver hans Discipel Anaxtemenes denne Opdagelse; men Herodotus siger tydelig, at Grækerne havde lært af Babylonierne at bruge Uhrer, og at deele Dagen i tolv lige Deele. Herodorus skrev næsten et Hundrede Aar efter Anaximander; men taler ikke om denne Kundskab, som om nogen Nyehed i Grækenland. Man maae altsaa rimelig slutte, at hverken Anaximander eller Anaximenes har været Soelviisernes første og egentlige Opfindere; men disse Verdsligvise kan have forbedret Jndretningen, og saaledes ikkun i en vis Maaade fortiener at ansees for Opfindere. Beroses, en Chaldæer, var den første der opfandt de til Soelskiver saa kaldte Analemmata, efter de 12 Himmeltegns Beskaffenhed; Endorns lærte, hvorledes Himmeltegnene kunde bestemmes og aftegnes; Scopas Siracusius indførte de perpendikular indsatte Stifter eller Viisere; Damenio indbragte de Buer, som viser Dagens Længde; Teoducius indrettede Soel skiverne efter forskiellige Climata; Patroeles viiste, hvorledes Planettimmerne kunde betegnes. Guomoniken bliver ey alene en værdig Videnskab i Hensigt til dens Ælde og Oprindelse; men den kan og med en fuldkommen Ret fortiene Navn af en nyttig og høyt nødvendig Videnskab, i Betragtning af en ordentlig Fastsættelse, Bestemmelse og Bedømmelse af den sande Tiid. Da Tiden bliver Maalet paa Tingenes Varighed og Vedligeholdelse i deres Væsen og Beskaffenhed, samt Maalet paa en Varighed imellem Begivenhedernes Tildragelser i Verden; saa udkræver Varig hedens Udmaaling større og mindre Tiidmaal, de større Tiidmaal af Aar, Maaneder, Uger og Dage, de mindre af Timer, Minuter, Secunder etc. De større Tiidmaal maa nødvendig bestemmes ved vor Klodes idelige Bevægelse, baade ved dens Omrullen fra Vesten imod Østen, og ved dens Fortrykkelse i sin Bane omkring Solen, efter dens forskiellige Stillinger imod de andre af Verdenrummets Kloder; og efter et nøyagtig Overlæg ved denne dobbelte Bevægelse, har man antaget fire Slags forskiellige Dage, nemlig Soeldage, Stiernedage, Middeldage og naturlige Dage, hvilke bliver af en forskiellig og ulige Størrelse, men man indseer og Grunden for denne nødvendige Forskiellighed. (Fortsættelse heraf skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Adskilligt Nyt. J Fredags blev af Hans Høyærværdighed Hr. Biskop Bang til PræsteEmbedet ordineret: Candidat Hr. Johan Jentoft, som Missionair i Nordland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
1 Søndag i Faste prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens, Mr. Lind. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius. Hospitalet Hr. Tostrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
1 Onsdag i Fasten prædiker i Dom-Kirken. Hr. Provst Jrgens.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Copulerede. Mr. Elias Heltberg Borger og Mæster Snedker og Jfr. Peternilla Meldahl, copulerede her i Byen den 23de Febr. Mr. Ole Moen Leensmand paa Levanger og Mad. Jngebor Thyrhaue, copulerede her i Byen i Gaar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Dødsfald. Mr. Tøllev Kundsen Hjulmager, død heri Byen. Hr. Provst Ole Ross Sogne-Præsttil Ørchedahls Menigheder, død i Ørchedahlen den 24de Febr. 64 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Jndpasserede. Hr. Professor Brynich fra Kongsberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Udpasserede. Hr. Obrist Lieutnant Blix til Christiania.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Bekiendtgiørelse. Ved seeneste Skifte-Samling, udi Stervboet efter afgangne Borger Sevald Olsen Havnen og Hustrue Karen Berg, blev af Jacob Mortensen Sevelon produceret det Danske Cancellies Ordre til Amtet, datteret 25de Junii 1774, om Undersøgning af bemeldte Karen Bergs Tilstand, da hun oprettede Testamente i Faveur af Producenten, for dermed at bringe Testamentets Virkelighed udi Beviis, hvorfore Skifte=Retten gav Sevelon, Dilation til Testamentet confirmeret, eller anden Høy Kongelig Resolution kunde indløbe, og da Sevelon nu dertil har havt fornøden Tiid, men intet mig anviist, saa berammes herved Skifte=Samling, udi bemeldte Stervboe til førstkommende 25de April, paa Borgerleiet Havn, i Helgelands Fogderie, Nordlands Amt, til endelig Afgiørelse angaaende Jorde godsets og Borgerleget Berenvigens Sahl, eller Udlæg in natura, til hvilken Tiid Jacob Seveion paalegges, at fremkomme med hvad han fornøden agter. Dette bliver, foruden lovlig Forkyndelse for Jacob Sevelon, ogsaa i de privilegerede Tronhiemske Adresse-Aviser, 3de Postdage efter hinanden bekiendtgjort, hvorved tillige Boets samtlige Arvinger vil lade sig være erindret, til ovenmeldte Tiid og Sted, at indgive deres Approbation paa det, ved 3die Gangs Auction over Borgerleiet Havnen den 16de Septbr. 1774, af Sr. Niels Wenther gjorde Bud 306 Rdlr.; da ellers enhvers Udeblivelse, som Samtykke ansees. Ligeledes bliver paa Borgerleiet Havn den nest paafølgende 26de April, holdet offentlig Auction over bemeldte Stervboes usolgte Løsøre, bestaaende af Tin, Messing, Kaaber, Jern og Træe, samt Kramvahrer, med videre. Tiøten den 17de Januar. 1775. N: G: Brodtkorb.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Proclama. Skiftet efter afgangne Hr. ConsistorialRaad og Sogne-Præst til Størdahlen, Sal. Peter Wessel Brown, bliver paa StørdahlsHalsen i Sr. Petersens Huus, optaget til Slutning den 28de Martii førstkommende; hvilket herved bliver til alle Vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgjordt. Og da der findes mange som deels ere endnu skyldige til Boet, deels og have andre uafgjorte Affaires med samme; Saa indvarsles herved samme enten at indfinde sig forinden Skiftets Slutning hos Skifte-Forvalteren, eller og til ovenbenævnte Tiid og Sted, med hvad de i meer bemeldte Boe kand have at betale, liqvidere, eller i andre Maader at afgiøre. Alstahaug Præstegaard i Schougnen, den 18de Februarii 1775. Johan Ch. Testmann. Provst for Øster=Indherredet, og Sogne-Præst til Schougnen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Til Kiøbs. Den Gaard og Grund, Maler Sr. Simon Hoff forhen beboede og endnu ejer, beliggende i Søndre-Gaden, er underhaanden at faae til Kiøbs. Værelserne bestaaer i en stor Stue, en Dagligstue med et lidet Sengekammer, alle betrokne og malede, et smukt Kiøkken, en nye indrettet Stue i Gaarden, et Fæehuus, formødne Udhuuse, Lofter til Brænde, en god Brønd; ligesom og alle Overværelserne ere i god Stand Under Huusene findes og en grundmuret eller hvelvet Kielder. Skulle nogen ville tilkiøbe sig denne Gaard, tilkiendegives, at mig, af Eieren er opdraget, at accordere derom og sælge samme. Tronhiem den 2den Febr. 1775. Lor. Ewensen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Godt Have- og Blomster-Frøe, som for kordt Tiid siden er hidkommen, faaes til Kiøs hos Karen Martina Sal. Brakers.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Bøger. Den fra Pressen i Tronhiem ved Commerce Secreterer Nissen udkomme Extract og Register over de Kongelige Forordninger, Forbude, Ordonantser, Reglements, LaugsArtikler, Privilegier og tilforn næsten ubekiendte Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer-Resolutioner og Placater, som fra Aaret 1670, til 1771, ere udgangne, ved hvilke Lovene ere forandrede, skierpede eller formid dede, anførte til Danske og Norske Lovs Bøger og Capitler med Forordningenes, Parters Posters og Artiklers korte Jndhold og Data hvor de i samme kunde henhøre, tilligemed et hosføyet Alphabetisk og Chronologisk Register; faaes endnu tilkiøbs i Kiøbenhavn hos Hr. Frederich Knudsen paa Expeditions-Contoiret, i Christiania hos Sr. Schwach, i Tronhiem hos Autor, alle 3 Hæfter paa Tryk=Papiir for 2 Rdlr. 8 s. og Skriv=Papiir for 14 Mark. 8 s., Bogen er indrettet til Nytte for alle Stænder, og har man for at giøre den saa meget meere nyttig, og bringe den til en muelig Fuldkommenhed betient sig med Høy Tilladelse af Tronhiems Stifts=Archiv. Paa samme Stæder faaes og hans Tractatus philosophicoJuridicus de juramento secundum principia Juris Naturalis & civilis Romano germanici & Danico norvagici Consideto a 12 sk. Exemplaret, samt bemældte Autors Juridiske Collegium for saavidt Danske og Norske Lovs 1te og 5te Bog betreffer, geleydet med de til denne Tiid udkomne Forordninger og Rescripter, bestaaende af 4 Parter. Pars 1 maa indeholder 7 Capit. Cap. 1) om Sagsøgeren og Sagvolderen. 2) Om Procuratores. 3) Om Hiemmel. 4) Om Dommere. 5) Om Dommeres Assistenter, 6) Om Skrivere. 7) Om Værne-Ting. Pars 2da Cap. 1) om Stevnemaal. 2) Om Arrest. 3) Om Exceptioner, 4) Om Beviser i Rettergang, samt Dom. 5) Om Appel. 6) Om Execution. Pars 3ta Cap. 1) Om Jagten. 2) Om Fiskerie. 3) Om Bergværker. 4) OmOccupatio; Hertil hører: (a) om HitteGods, (b) Vrag, (c) om occupatio Rerum hostikum. 5) Om Accession, 6) De modacqvirendi Civili, (a) om Hævd, (b) om Arv. 7) Om Testamenter, Gave og Bebrevelse. 8) Om Skifte og Deeling. 9) OmSkifte-Forvalternes Pligter. 10) Om Traditione. Pars 4ta Cap. 1) om Contracter, 2, Om Vexel-Contract, 3) Om Gave, hvorunder handles om Laan, 4) Om Leye. 5) Om betroet Gods. 6) Om Pant, Bodmerie og Biil-Breve. 7) Om Borgen og Forløvte, for 3 Ort Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Fra Christiania er hidsendt et Skrift 2 og et halvt Ark stor, med Titel: Tanker om Aarsagen til de Norske Jern-Verkers nærværende Tilstand og nogle derunder blandede Anmerkninger, samt Forslag af Hielpe-Midler til deres Opkomst. Samme Skrift sælges her i Bogtrykkeriet uindbundet a 8 sk. Stykket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-03
Hr. Johan Plattes opbyggelige Tale ved Weisen-Huusets Jndvielse i Tronhiem, er paa Adresse-Contoiret til Kiøbs at bekomme for 10 s. Exemplaret. Er 10 Ark stor paa Skriv-Papiir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Fortsættelse af No. 9. Korte Tanker over Guomonik. Vil Dagens Udmaaling og Jnddeeling efter de mindre Tiidmaal, har man udfundet adskillige Slags Machiner, saasom Sanduhrer, Vanduhrer, Penduluhrer, Federuhrer og andet mere, som maae bestemmes efter Størrelsen, af Middeltiden; men Soelskiverne af mærker os Solens forskiellige Stillinger imod et antagen Sted paa Jordkloden, den inddeeler os Soeldagen, og bestemmer den sande Tiid, som bliver forskiellig fra Middeltiden. Da vi nu maae ansee Jorden, i Betragning af dens dobbelte Bevægelse, som et almindeligt Verdens Uhr, og den lyse Klode Solen, som en Viiser til det samme; saa bliver det tydelig nok, at Soelskiverne beholder Fortrinnet, efter hvilke, alle andre Slags Uhrmachner bør stilles, rettes og corrigeres; og følgelig bliver Gomonik en nyttig og høyt, nødvendig Videnskab. En saadan nyttig og høyt nødvendig Videnskab burde altsaa være noget mere bekiendt og almindelig iblandt os, end den hidindtil har været. Landmanden var det ikke en ringe Tieneste, om alle Kirker og andre offentlige Forsamlings Bygninger paa den sydlige Side vare forsynede med verticaleSoelskiber, hvilke med en gandske ringe ge Bekostning kunde bringes tilveye.