Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-23
Efterretninger om den franske General Miranda. *) Miranda er fød i Caracos i Syd=America, hvor han havde meget anseelige Eiendomme. J Begyndelsen af den Americanske Krig, var han Adjutant hos Gouverneuren af Havannah, men avancerede i Krigens Fortsættelse til Oberst i spansk Tieneste. Gouverneuren blev kaldet tilbage, og ved sin Ankomst 2) Taget af Archenholts Minerva for Junius 1793. til Cadix, kastet i Fængsel. Denne er den sed vanlige Skiebne for Ministre og Statholdere i hiine Lande. Regieringen anseer det, efterHofmaximer, for godt, at holde saadanne Folk efter en vis Tid tilside, og Fængsel er den beste Maade til at bringe alle Klager og Retfærdiggjørelser til Taushed; den er næsten ligesaa kraftig, som Halshugningen i Tyrkiet. Miranda, som, endskiønt han var fød i et Slave=Land, dog stedse havde høje Begreb om Frihed, holdt det ikke for raadeligt at udsætte sig for den Fare at blive indsluttet i et Fængsel i Cadix eller Madrid under et Paaskud eller en Aarsag, hvorom han maaskee aldrig vilde faae Kundskab, gik derfor til Nord=America for at staae dennes Jndbyggere bie i at erlange deres Uafhængighed, i det Haab, at dette vilde være et Forspil for hans Fædrenelands Uafhængighed. Efter denne Periode boesatte han sig i England, efterat han i Forveien havde besøgt og giennemreiset alle Lande i Europa, Rusland og Tyrkiet ikke engang undtagne. Man indbød ham adskillige Gange at komme tilbage til Spanien, men han er, en alt for stor Ven af Friehed til at betroe sig Despoternes Magt, Mirandas Jver for Friehed bragde ham naturligviis i sidstafvigte Aar til at være et Øjevidne til Kampen for samme i Frankerig. Hans militairiske Talenter vare overalt bekiendte og agtede; han blev derfor ombedet at anvende samme til Tieneste for dette Land, i en Sag, som han var saa meget hengiven. Paa Grund heraf antog han i forrige August Maaned Plads som Marechal de Camp ved Republikens Armee, reisde lige til General Dumouriers Leir, og var tilstede i de forskiellige Trefninger, som foregik imellem den 12te og 20de September, og nødte Preusserne til at trække tilbage. Formedelst sit Forhold og Fortieneste ved denne Leilighed blev han ophøiet til General=Lieutenant, og fulgde i denne Værdighed med Dumourier til Belgien. Jntet kan meere bevise Dumouriers Tilfredshed med denne saa duelige Assistent, end den ærefulde Maade, hvorpaa han taler om ham i sine offentlige Depecher. J sit første Brev fra Brussel siger Dumourier: "at han har efterladt Hovedcorpset under Commando af den vise og tapre General Miranda, som i det Øieblik, da Canonaden begyndte, rykde frem dermed. Ved General Labourdonnayes Afgang siger han: "denne Deel af Armeen er nu betroet til General Miranda, en Mand, der agtes formedelst sine militairiske Talenter og sin Philosophie. Og efter Depecherne, som ankom om Castellets Erobring i Antwerpen, synes det, at Miranda commanderede her som Chef. Disse aabenbare Handlinger bevise, at Miranda har beklædet sit Embede og brugt sine Talenter i en ganske anden Character, end en Geheime=Secretairs. Hvilke Hoffer han kan have tilbudt sin Tieneste, veed jeg ikke; men saa meget troer jeg mig at kunde sige, at naar de engelske Ministre havde gjort Brug deraf i de sidste Tvistigheder med Spanien om Nootka, var Nationen, efter at have anvendt tre Millioner Pund Sterling paa at udruste den største Flaade, som nogensinde existerede, ikke tilsidst bleven afspiist med et høist ubetydeligt Forlig.