Almuevennen, 1842-08-31
Onsdagen den 31te August, Ansvarhavende Redacteur: J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Trykt hos J. C. F. Græbe. Den frivillige Statsgjælds=Betaling. Vi komme atter tilbage til dette kæmpemæssige Foretagende, fordi vi holde os forvissede om, at det er vore Læsere kjært at see, hvorvidt det kan bringes, ved alle de store Midler der er brugt og alle de store Forberedelser der er gjort for at fremme Sagen. Sidst vi omtalte den, berettede vi at Statsminister Ørsted havde paataget sig at være Foreningens Formand og at han tilligemed femten andre Mænd havde dannet en "Central-Committee", og at Kongen havde tilstaaet Portofrihed for alle dens Forsendelser med Posten. Af AdresseAvisen for den 22de Juli sees det nu, at Central Comiteen fandt, at den ikke kunne paatage sig de Forretninger som henhører til en Local-Committee, nemlig at modtage enkelte Bidrag for Hovedstaden, og da det viste sig at være fornødent til Foretagendets Fremme at danne en særegen Forening for Hovedstaden, saa vedtog Sagens Venner i et Møde den 11te Juli at danne en saadan Forening; Grundbestemmelserne for Foreningen vedtoges og en Bestyrelse valgtes, bestaaende af 26 Medlemmer, med Magister Lindberg til Formand. Det sees endvidere, at Mag. Lindberg som i denne Sag i flere Aar hyldede den størst mulige Hemmeligholdelse, nu har forandret Anskuelse, idet Foreningen vil handle med den størst mulige Offentlighed. Den gjør ogsaa strax Begyndelsen med at berette, at Central-Committeens" egne ikke ubetydelige Bidrag medgaae til Dækning af Administrations-Omkostninger, Huusleie, Trykke omkostninger o. s. v. over hvilke der føres et særeget Regnskab. Dette Anliggendes Bestyrelse sysselsætter altsaa nu i Kjøbenhavn 42 Mænd, og med alt dette er der endnu ikke indkommet 600 Rbdlr. Størstedelen af dem der have givet Bidrag ere kjøbenhavnske Haandværkere og Tjenestefolk, og det er glædeligt at der mellem de opgivne Navne kun findes een eneste Bonde, nemlig N. Hansen, Sogneforstander, Gaardmand i Paarup Bye, Græsted Sogn, der har indsendt 40 Rbd. til Afdrag paa Statsgjælden. Der holdes baade ordentlige og overordentlige Møder, hvor Magisteren anvender alle sine Evner for at samle flere og flere ægte Dannemænd og "ædle Danne qvinder" til det "ædelstolte Maal. Foreningen maa i Fremtiden vente meget betydelige Bidrag, thi den har valgt to Kasserere, og Magisteren har udregnet at naar hvert Menneske i Danmark vil give en Mark om Aaret i 43 Aar, saa er hele Danmarks Statsgjæld betalt; Foreningen oplyser Publikum om, at dersom der i den samme Tid af 43 Aar slet Jntet afbetaltes paa Statsgjelden, vilde den ved Enden af disse Aar være ligesaa stor og trykkende for Fædrelandet som nu. En dybsindig Bemærkning! Den af Foreningen udstædte Jndbydelse er iøvrigt affattet i saa sværmerske Udtryk, at et Par Udtog deraf ikke ville være uden Jnteresse. Det er i Tillid til vore Medborgeres forstandige Fædrelands-Kjærlighed, at "alle ægte Dannemænd og ædle Danneqvinder indbydes til at forene deres Gaver med Foreningens, for at det Maal kan naaes, der vilde skabe vort Folk i Nyaarstiden et hæderligt Navn, og sprede en Glands over det hjertelige Forhold mellem Konge og Folk i Danmark, som Historien indtil denne Dag ikke kan opvise Mage til i andre Lande."Der spørges: "skulde der ikke være nogen Tanke, som kunde vinde Klarhed, nogen Følelse, som kunde naae Livsfylde, noget Forsæt som kunde komme til Udførelse især i vort eget Fædreland, og altsaa med Rette fortjene Navn af ægte Dansk, Tilvisse, saasandt vi end denne Dag udgjør et Folk med et kjendeligt Tungemaal, med en særegen Statsforfatning, med anderledes Hjertebaand af gjensidig Kjerlighed og Tillid mellem Konge og Folk, endder gjennem alle Tiders Løb har været at opdage paa den ganske Jordens Kreds, Jndbyderne føle dybt og levende, at Sagen, er ædel stolt i sin Grund og ægte Danst i sit Anlæg." Naar denne Tale henvendes til "den forstandige Fædrelandskjærlighed, da vil denne vel ikke lade sig blænde af saa udsvævende Tirader.