JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Aalborg den 17de December. Man har engang henvendt Almeenhedens Opmærksomhed paa et, for noget over et Aar siden henved fem Mile herfra oprettet Glasværk, men et industrielt Foretagende her i Byen selv, som allerede bestaaer i flere Aar, og som har den heldigste Fremgang, fortiener visselig ikke mindre at omtales, nemlig det af vor drivtige, hæderlige Medborger, Guldsmed Smith oprettede Jernstøberie. Dette Foretagende maatte, som alle af lignende Art, bestaae en haard Kamp med alle de Hindringer, som i vore Dage lægge sig i Veien for deres Fremme, men Entrepreneuren har ikke ladet sig afskrække. Med den ham egne Kraft har han overvunder dem Alle og Støberiet er i fuld Gang allerede i flere Aar og leverer de sædvanlige Arbeidet, Kakkelovne, Alt til Maskiner henhørende, Am bolter, Plouge, Skibsarbeider &c. &c., Alt i smaa fulde, moderne Former og rivaliserer med de andre her i Riget værende Establissementer af denne Art. At Entrepreneuren holder Priser med disse og ved sine Varers Gehalt anbefaler sig til Afsætning, spores tydeligt nok deraf, at han neppe kan tilfredsstille Bestillingerne. De nye Forbedringer, som Videnskabernes umaadelige Fremskridt i vore Dage aabne Veien for, ere allerede paatænkte og maaskee varer det ikke længe, før vi see vort Støberie tilegne sig de fortrinligste blandt disse, saasom at smelte Jørnet ved varm Luft &c. &c. Kort, dette Establissemener et af dem, som her i vor, paa industrielle Foretagender ikke rige Stad, meest har interesseret enhver Ven af Fremskriden, og der kan neppe være nogen Tvivl om, at H. Smith ogsaa i Tiden vil høste de Frugter, som Flid, Drivtighed og kløgtig Benyttelse af Omstændighederne ikke pleie at lade savne, saameget mere som han sørger for at have meget duelige Folk til at forestaae Arbeiderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie: Aarbye Sognekald i Sielland, 274 Rdl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Under General Toldkammer- og Kommerce=Kollegiet: Told Konsumtions-Jnspecteur-Embedet i Grenaae.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Overlærer-Embedet ved Roeskilde Kathedralskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 17de Decbr. er Distriktshirurg i Grenaae, Regimentschirurg A. S. Wellerup, beskik seet til Distriktschirurg i Randers, og til Læge ved Hospitalet sanmesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Under General-Toldkammer- og Kommerce-Kollegiet: Den 3die Decbr. er constitueret Overbetient i Ebeltoft, L. W. Stand gaard, beskikket til Told- og Konsumtions=Inspekteur sammesteds, den 10de, constitueret Overbetient i Nakskov, C. F. W. Egtved, til Told- og Konsumtions-Underbetient i Kiøbenhavn; den 14de, Konsumtions-Jnspekteur C. Severintog Konsumtions Kasserer H. C. Remmerer, begge i Storeheddinge, beskikkede respektive til Told- og Konsumtions-Jnspekteur og Told- og Konsumtions=Kasserer sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Under Generalpostdirektionen: Den 6te December er Postmesteren i Grenaae; Justitsraad, Bye= og Herredsfoged samt Bye- og Herredsskriver, J. Aagaard, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte hans Embede som Postmester, fra 1ste Januar 1831 at regne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Kiøbenhavns Børs-Cours den 23de December 1836. Hamb. 2 M. - a vista 201. 3 pCt. engelske Laan ved Wil Spec. 202. (d. 23 Decbr. 1835, som & Comp. 72 3/4 a 73. Norske Laan til 4 pCt. Bco. Disconto 5 pCt. (afsluttet den 21. Juni 1834) Spec. solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s. 101 a 101 1/2. (i Fior 12 Mk. 1 s.) Dito dito i r. S. 101 1/2 a – Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito dito til 4 pCt. 101 a – Nye dito dito i r. S. til 4 Dito uden Renter i Sedl. 91 1/2 pCt. 101 a –a 92 (i Fior 89 1/4 a 90.) 4 pCt. svenske HyppothekkasseNationk-Obl. (af Laanet d. 2. Obl. Bco. 92 1/2 a 93. Febr. 1820) r. S. 102 a - 4 pCt. uopsigelige norske Rigs Dito i Sdl. 103 1/2 a 1 Rbd. bank-Obl. lydende paa norske Norske Speciesedler 174 a 174 1/2. Species. –(i Fior 177 a 177 1/2.4 pCt. Rigsbank=Obl., Renten. Svenske Sedler 47 a 47 1/2 s. pr. pr. 6te Januar, 102 1/2 a 1 Rdlr. Rigsgield. Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Kiøbenhavns Torvepriser den 23de December. Rug Td. . . . 4 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. . . 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg, 221., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, 6 r., Td. 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 12 s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Flesk, røget, Lp. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Flesk, grons., L. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 10 s. a - Rbd. 1 Mk. 12 s. Æg, Snesen. - Rbd. 2 Mk. - s. a - Rbd. 2 Mk. 2 s. Giær, Pd. . . . - Rbd. 1 Mk. 8 s. 2 - Rbd. 1 Mk. 10 s. Siell. Smør, Fd. 14 Rbd. 3 Mk. - s. a 16 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
AVERTISSEMENTS. Førstkommende Løverdag den 31te dennes, Formiddag Kl. 11 1/2, bliver paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Licitation over Renovationen og dens Bortførsel af Slagelse Kiøbstads offentlige Pladse i Aaret 1837, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 25de December 1836. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Førstkommende Løverdag den 31te dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Auction over Bortforpagtningen alternativt paa eet eller tre Aar af det Slagelse Kiøbstad tilhørende Portbrænde og Tørv. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 25de December 1836. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Bom-Forpagtning. Fredagen den 30te December 1836, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i Lundehuuskroen, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen, alternativ i 3 a 10 Aar, fra 1ste Mai 1837 at regne, af Passagepengenes Oppebørsel ved efternævnte Bomme paa Frederiksborg Landevei, nemlig: ved Bommen No. 1 ved Wibenshuus, No. 2 ved Wangede, No. 3 ved Røiels Kroe. Trykte Conditioner kunne forinden afhentes her paa Comptoiret, bag Børsen Nr. 78. Kiøbenhavns Amtstue, den 22de Decbr. 1836. FrydensberBom Forpagtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Løverdagen den 31te Occember 1836, om Middagen Kl. 12, bliver i Blaataarn ved Langebro, i Følge det Kongelige Rentekammers Ordre, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen alternativ i 3 a 10 Aar, fra den 1ste Mai 1837 at regne, af Passagepengenes Oppebørsel ved efternævnte Bomme, nemlig: A. paa Roeskildeveien: Bommen No. 1 ved Damhuset, No. 2 ved Writzloselille, No. 3 ved Baldersbrønde, No. 4 ved Roeskilde, B. paa Kiøgeveien: Bommen No. 3 ved Kildebrønde, No. 4 ved Kagstrup, No. 5 ved Ølby, og C. paa den gamle Landevei til Kiøge: Bommen ved Flaskekroen. Trykte Conditioner kunne forinden afhentes her paa Comptoiret bag Børsen Nr. 78. Kiøbenhavns Amtstue, den 22de Decbr. 1836. Frydensberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Skolelærer Sørensen, ansat ved Reinstrup Skole i Gunders lov Sogn, indkaldes herved til, inden 6 Uger fra dette Averissements Dato, at melde sig hos undertegnede Provst, da hans Embede, hvis saadant ikke skeer, vil blive besat med en anden Lærer. Karebek den 17de December 1836. Brasen. At Huusmand Rasmus Gregersen af Kirkestillinge, af Øvrigheden, i Overeensstemmelse med Lovens 317–1 er erklæret i Umyndighedsstand, og at jeg Undertegnede er beskikket til hans Værge, det bekiendtgiøres herved. Østerstillinge den 22de December 1836. Jørgen Thomasen, Gaardmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i det Deichmannske Damp Chocolade=Fabrik, Elisabethsminde ved Kiøbenhavn, udsælges til Fabrikpriser hos Der. O. R. Strande i Slagelse; Tronnier i Sorøe; P. C. Grundtvig i Ringsted; Consul Grønvold i Præstøe; S. F. Sørensen li Vordingborg; H. F. Olivarius i Nestved; O. Vaentins Enke i Skielskiør; N. H. Caspersen i Corsøer; O. Grum i Faxøe og S. H. Hoffmeyer i Storeheddinge. Det bemærkes at Chocoladen fabrikeres i dobbelt tillukkede Maskiner, som opvarmes ved Damp og drives ved roterende Hjul, hvilket det sikkrer Forbrugerne den reenligste Behandling. Ligesom det derhos paa det Omhyggeligste paasees, at Jngredientserne ere af prima Qvalitet og staae i et passende Forhold til hverandre, saaledes er der ogsaa enhver Henseende sørget for en smaafuld Vignetture.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Hos Undertegnede er arriveret i disse Dage diverse Confectirer, saasom store spanske Viindruer, Confect Rosiner, raspedKrakmandler, Catrineblommer, nye Figen, Castanier, fransk Valdnødder, Appelsiner, Pommerantser m. m., tillige faae nye norske Anchiovis. Slagelse den 22de Deceider 1836. M. & L. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
At jeg er flyttet fra Glücksburg og har nedsat mig i Ringsted, undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre. Ringsted den 13de December 1836. F. P. C. Bloch, praktiserende Læge. DENNTE FORENING.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Søndagen den 1ste Januar 1837, afholdes Assemblée i Selskabets Locale. Entrebilletter erholdes hos Madam Lorentzen indtil Løverdag Middag Kl. 12. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
En Præstegaards Avling, beliggende mellem Kjøbstæderne Kallundborg, Holbek og Slagelse, bestaaende af Noget over 100 Tdr. Land, ønskes bortforpagtet. De Liebhavende ville behage at henvende dem til Bogtrykker Magnus Undertegnedes Kunstdreier=Boutiqve, paa Hiørnet af Kongens Nyetorv og lille Grønnegade No. 35, er til enhver Tid forsynet med alt Slags propert og smukt Dreier-, Kamma ger- og Parapluimagerarbeide i de nyeste Facons. Handlende kunde erholde færdigt Arbeide i dousinviis, hvorpaa gives en betydelig Rabat. Endvidere kan bekommes Materialier, bestaaende af Skildpadde, Elphenbeen, Boffelhorn, dito spidse, Palmenødder og Fiskebeen, som alt sælges til de billigste Priser. Kiøbenhavn den 18de December 1836. A. C. Bang, Kunstdreier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
En med Amtstue-Forretninger, samt Regnskabsvæsenet bekiendt Person, kan, naar Samme er forsynet med gode Anbefalinger, erholde en Plads paa en af Siellands Amtstuer til 1ste Mai 1837, man behager desangaaende at henvende sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, der meddeler den fornødne Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
En ugivt Gartner, som tillige har Øvelse i Jagten, øn skeer Kondition til Foraaret. Gode Beviser paa Duelighed og god Opførsel forevises af Bogtrykker Magnus, som tillige anviser. Hos Kiøbmand C. Jensen i Kallundborg, Fede=Qvæg, staar tilsalg 20 Stkr. Fedehoveder. Sammesteds er tilkiøbs 6000 Potter 8 Sr. Kornbrændeviin til 17 s. pr. Pot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
En god, stærk, rummelig Postvogn med malet Fieldefadning, gode Hjul, Jernaxler og tvende Sæder med clastiske Jernfiedre derunder, er tilfals for billig Priis, og strax tienlig til en Fragtvogn. Hvorden er at faae, anviser Aviserpeditionen. Qvistetagen hos Uhrmager Holst er tilleie til førstkommende Paaske Flyttedag. Slagelse den 20de December 1836.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-27
Den Leilighed, som for Tiden beboes af Proprietair Klingberg paa Antvorskov, er at erholde til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, man henvender sig til Eieren desangaaende. H. C. Bollhorn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Aurg. Flid No. 104. eller: bages. Flagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Løverdagen den 31. December 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Historisk Jndledning til det store Franske Værk om Ægypten, af Fourier. (Slutning.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
J intet Land have saa udstrakte og forskiellige Undersøgelser været anstillede og heller ikke var noget meere værdigt dertil. Kundskaben om Ægypten, interesserer virkelig alle kultiverede Nationer, baade fordi dette Land er Vuggen til Konsterne og de borgerlige Indretninger, og fordi det endnu kan blive Middelpunktet for de politiske Forhold og Staternes Handel (det vil det sikkert blive, det vil blive Midlet til Balancen imellem den østlige og vestlige politiske Magt i Europa.) Det Folk, som boede der, har efterladt sig mærkværdige Fodspor af sin Storhed og sin Magt, og aldrig har Konsten anvendt saa store Bestræbelser for at hæve sig til den uforanderlige Karakteer af Naturens Værker. (Dette er da i det høieste Biergene, Floderne og Søerne; thi forresten ere Naturens Værker og selv disse den største Forandring underkastede.)De Allierede havde imidlertid forgiæves forsøgt paa at bemægtige sig Havnen ved Kossir; kort Tid efter tilintetgjorde den svage Garnison i Damiette som erstattede sit lidet Antal ved sit Mod og Hurtigheden af sine Bevægelser, et Korps paa 4000 Janitschare, som havde udskibet sig og begyndt at sætte sig fast paa Kysten; men de Franske, til hvilke det var overdraget at forsvare Ægypten, vare dengang ikke underrettede om de politiske Begivenheder, som havde forskaffet deres Fædreneland Sikkerhed og nedbrudt for bestandig de fiendtlige Magters ærgierrige Forhaabninger; de kiendte ikke uden dets Ulykker, som vare en Gienstand for deres Uroelighed og deres Bekymringer. Man fornyede nu de Underhandlinger, som havde havt til Formaal, at forsone sig med den Ottomanniske Port, men som toge snart en forskiellig uventet Retning; thi dengang blev den militaire Konvention, af eel Aryckforberedet og hurtigt afsluttet. Det blev bestemt, at de Franske Tropper skulde give Ægypten igien til Portens Magt og begive sig paa de allierede Magters Skibe tilbage til deres Havn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Man begyndte kort efter at opfylde de indgaaede Forpligtelser; Storvezirens og Beyernes talrige og udisciplinerede Tropper trængte frit ind i Ægypten og marscherede frem lige indtil Porten af Hovedstaden; Alt forkyndte at dette skiønne Land skulde komme paa nye under dets gamle Herrers Aag men to forskiellige Aarsager stødte sammen for hurtigen at forandre denne Disposition i Gemytterne den første var Efterretningen om den Revolution, som var foregaaet i Frankerigs borgerlige Regiering. Armeen overlod sig til de nye Følelser, som denne Begivenhed opvakte hos den; da man vægrede sig ved at opfylde de Betingelser, som man havde indgaaet. Den af de allierede Magter, som havde meest taget Deel i denne Konvention, og i hvis Navn den var bleven foreslaget, erholdet og betinget, satte en uventet Forhindring imod Executionen, ved at giøre de franske Tropper det fornærmende Forslag, at forblive som Krigsfanger i Ægypten; den søgte, ved at overtræde sine Løfter, at erholde en Fordeel, som den ikke kunde forvente af sine Vaaben. De Ottomanniske Tropper vare blevne satte i Besiddelse af Said og alle Stæder fra Havnene ved det røde Hav og indtil Damiette; man havde trukket Artilleriet tilbage fra Kastellet i Kairo; denne Hovedstad var bleven overleveret to Dage derefter. Allerede vare Provisioner og Munition transporterede til Alexandria; denne Armee, som faa Dage tilforn disponerede over flere rige og frugtbage Provinser, var nu bleven berøvet alle Midler til at fortsætte Krigen; den besad ikke mere i Ægypten end det Terrain, hvor den var opstillet i Slagorden; men en saa overordentlig Omstændighed havde opvakt dens Mod, den havde kun et Formaal, og den Chef(General Kleber) som anførte den, havde antændt i Alles Hierter den ædle Fortørnelse, som besielede ham selv. Hele Europa havde erfaret de mærkværdige Rækker af Fægtninger, som fulgte ovenpaa dette Brud. Seieren, som var mere troe end Traktaterne, bedækkede den med sit Skiold, som man ikke havde ladet beholde andet end Ørkenen til et Tilflugsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Den Konvention, som man af flere Bevæggrunde havde afsluttet med Murad, kunde man ikke stole paa. Hans Alliance med de Franske havde forøget hans Jndflydelse og Resourcer; men han kunde ikke bruge dem med nogen Fordeel uden at erklære sig imod os. Man maatte i høi Grad befrygte hans Forræderie og kunde kun forhaabe en svag Hielp af hans Troskab; saadan var de Franskes Stilling Ægypten, dengang da de fiendtlige Skibe viste sig foran Alexandria. Den Engelske Armee giorde Landgang paa den flade Strandbred ved Abukir, den rykkede derpaa frem paa Halvøen, indtog en meget gunstig Posttion imellem Havet og Udkanten af Søen Madyeh. Angreben af en Deel af de Franske Tropper, forsvarede den sig med Held paa et snevert Terrain, som var befæstet med en Linie af Redouter og tillige forsvaret fra Havets Side med Kanonbaade. Den General (Abercromby) som kommanderede den Engelske Expedition, blev saaret i denne Fægtning, han døde faa Dage derefter af Følgerne af sine Blessurer og efterlod et Minde, som med Rette var hædret. De Allierede, som havde erholdet en betydelig Forstærkning, besluttede at bemægtige sig Rosette og begyndte derpaa at rykke frem paa begge Bredder af Nilen imedens deres Flottille seilede opaf Nilen. Kastellet Rahmannye kapitulerede; Ottomannerne toge Damiette i Besiddelse og Hovedstaden blev kort derefter beleiret. Storveziren havde derpaa forenet sin Armee med Englændernes og Kapudan Paschas; han erholde hver Dag nye Tropper fra det Jndvendige af Ægypten og Syrien, Hans Forstaaelser med Araberne, Mamelukkerne, de gamle Miliser og Landbeboerne bleve begunstigede ved de første heldige Fremskridt, Expeditions=Armeen havde gjort, og udbrød paa alle Kanter. De Jndiske Tropper vare ankomne: Stæderne Kairo og Alexandria vare blevne et Bytte for dræbende Smitsot. Jbrahims og Murads Mamelukker og et meget talrigt Kavallerie fra de Arabiske Stammer havde forenet sig med Ottomannerne; saadan var de Allieredes Position og Styrke, da man foreslog paa nye Kapitulationsbetingelser, som kun vare lidet forskiellige fra Traktaten af et Arych forat overlevere Kairo og derpaa Alexendria. Der forefaldt ikke nogen Fægtning, hvori ikke vore Tropper befandt sig i et langt ringere Antal, thi den Uvished hvor man var om Fiendens Planer bevægede Overgeneralen til at fordeele paa forskiellige Steder den Styrke, som man kunde modsætte ham: Man maa tilføie, at man ikke ophørte i Forløbet af denne Krig at tilbyde de Franske deres Tilbagetog til deres Fædreneland paa de samme Vilkaar, som de havde modtaget lang Tid tilforn og som man havde vægret sig ved at opfylde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
General Menou, som var underrettet om, at der vare aabnede Underhandlinger i Europa, og om gientagne Forsøg, som vor Flaade giorde for at bringe Understøttelse, bestræbte sig for at forlænge Alexandriens Forsvar, og at holde sig indtil den alleryderste Nød. Mod Enden af Beleiringen laae Halvdelen af de Franske Tropper syge i Hospitalerne, og selvide, hvilke epidemiske Sygdomme endnu ikke havde naaet, vare dog svækkede af de overdrevne Strabadser, af Nydelsen af saltagtig Vand, og af den langvarige Nydelse af skadelige Levnetsmidlidler eller Mangel paa Føde; bestælede af deres Anførers Exempler udholdt de med Standhaftighed det besværlige i deres Stilling; men de beholdt kun deres Mod tilbage; man saae dem svækkede og udmattede, de kunde neppe bære Byrden af deres Vaaben, og de fik ikke deres Kræfter igien førend naar Pligten kaldte dem til at fægte, de vare bestemte til at hædre ved deres sidste Anstrængelser Grændsen for denne mærkværdige Expidition. Paa samme Tid, som vor Armee forberedede sig til at forlade Ægyptens Havne, og man i Europa var uvidende om de Allieredes nyeste Operationer, underskrev man i Paris og London Artiklerne af de Traktater, hvorved dette Land blev givet tilbage til Porten. Konsternes Lys havde glimret der i nogle Øieblikke, men det skulle endnu blive et Bytte for det Barbarie, hvorfra de Franske Vaaben havde befriet det. Det er i vore Dage overleveret til Vickongernes Udsugelser, Arabernes eller de udescipline rede Militsers Røverier og til nogle Beyrs Voldsomhed, som endnu vare blevne i Live. Disse Udlændinger endskiøndt reducerede til et lidet Antal, have dog igien erholdet en Deel af deres Magt tilbage; Murado og Jbrahims Slaver ere komne i deres Herrers Sted. Dette bizarre Gouvernement blev dog i det mindste afbrudt i 3 Aar ved de Franskes Ophold. De have overvundet og fordrevet Mamelukkerne, holdet Araberne i Tømme, tilintetgjort tre Ottomanniske Armeer, i Palæstina ved Abukir og ved Hovedstadens Porte, og hvad der ikke er mindre erindringsværdigt, de have kun anvendt en beskiær mende Autoritet i det Land, som de havde underkastet sig, og Enhver enkelt af dem synes at have hævet sig til de store Hensigter, som de havde lagt til Grund for denne Erobring. De have i flere Aar trodset de uophørlige Farer under et brændende og fremmed Klima, og udholdet undsigelige Strabadser, med Standhaftighed; de bleve opretholdede paa denne besværlige Bane af Attraaen til at opoffre sig for Æren og deres Fædrenelands Jnteresse. Denne ædle og nyttige Følelse, som hæver Mennesket over sig selv, som indgyder ædle Beslutninger var paa en Gang baade Bevæggrunden og Belønningen. Deres Tilbagekomst fandt Sted under de gunstigste Omstændigheder. Da Europa var beroeliget og Frankerige, som var hævnet og triumpherede, udviklede signu under de blideste Love af de langvarige Rystelser, som den indenlandske Krig havde foraarsaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Det litteraire Jnstitut, som som havde dannet sig i Ægyptens Hovedstad under de Franskes Vaabens Beskyttelse, var blevet understøttet efter de samme Reglementer, som Akademierne i Europa; det havde til Formaal at kultivere og verfektionere alle theoretiske Kundskaber og at mangfoldiggjøre Anvendelserne af dem Videnskabernes og Konsternes Medvirkning skulde have sat de Franske Establissementer paa en fast Fod og forskiønnet dem, paa samme Tid som de ville frembragt Jndflydelse paa de Jnd fødtes borgerlige Forfatning. Men man kunde ikke opnaae dette saa ønskelige Formaal, naar man ikke først havde forhverret sig Kundskab om Ægypten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Den physiske og historiske Undersøgelse af dette Lander egentlig talt ikke uden en Deel af den almindelig Plan, som man havde lagt for Videnskabernes Studium og Fremskridt, men den var en nødvendig Grundvold og en af dem, som det var vigtigt at bringe Underretning om den til Europa. Saaledes er Gienstanden for den Samling, som manpublicerer; den indeholder Resultaterne af de fornemste Undersøgelser, som bleve foretagne imedens den franske Expition opholdt sig i Landet, som kunde tiene til at lære Ægypten at kiende Værket er sammensat af Texten og af en Samling af Kobbere. Texten indeholder Afgandlinger og Beskrivelser. Atlasset indeholder: 1) Tegninger over Oldsagen Tegninger, som angaae det nye Ægypten. 5 Kobbere over Zologien, Botaniken og Mineralogien 4) geographiske Kort. Rækken af Kobberne forestiller saaledes virkelig existerende Gienstande, som kunne observeres med Nøiagtighed og, som af denne Aarsag maae betragtes, som ligesaa mange positive Elementer for at studere Ægypten. J Afhandlingerne og Beskrivelserne har man havt til Formaal at meddele den fuldstændigste Forklaring over disse Gienstande, at angive med Nøiagtighed alt det, som Tegnekonsten ikke har kunne meddele Kundskab om, at sammenligne alle Fakta, at bringe Resultaterne i Forbindelse med hinanden og at undersøge de Følgeslutninger, som kunne udledes af dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Expeditionen mod Konstantineh.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-31
Hertugen af Nomours er i bedste Velgaaende kommen tilbage til Toulon og med ham de omtalte Herrer, foruden General Colbert og Oberst Boyer; Hr. Sannegon, en ung Privatmand, som ogsaa havde fulgt med Expeditionen, frøs ihiel underveis Marskal Clauzel er paa Hiemtelsen og holder Qvarantainen i Korsika. - Svere Efterretninger fra Algier indeholde, at det er lykkedes den Franske General Letang at bringe en Transport af Levnetsmidler til Tremeen. Nogle Regimentet have faaet Ordre til at indskibe sig til Bona.