JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Det synes paafaldende, at Hr. Serruriers Tilbagekalse skal gielde for en kraftig, revsende og halv fjendtliges Forholdsregel, uagtet han erholder Ordre at efterlade en Chargsit d'Affaires i sit Sted. Med samme Føie kunde man ogsaa sy fristes til at skimte en lignende Stemning hos det russiske Cabinet mod Frankrig, naar Pozzo di Borgo afgaaer og efterlader en Charg d'Affaires; men man er vel snarere berettiget til at antage, at netop den Omstændighed, at Frankelig, rig ikke aldeles afbryder sine diplomatiske Forhold med Amelvge, er, som, deligt. Desuden give de fleste franske Blade Anledning til at at formode, at den offentlige Mening i det Hele er stemt for i at give efter for Amerikanerne, fordi disse - have Rette Det er derfor høist sandsynligt, at Kammeret i 1835 vitillgjøre sin Forgængers Uret god igjen. Ruslands Fordringer, gere nu underkastede Prøvelse af en dertil udnævnt Committee, og en Copi af Conventionen af 27de Septbr. 1816 som angaaer Liqvidation af Frankrigs og Ex=Hertugdommet Warschaus gjensidige Fordringer er forelæst Kammeret og befordret til Trykken. Da det nu engang er kommet til henlagte Reclamationer (den russiske har slumret i 11 Aar, saa taler man ogsaa om en Fordring fra den danske Regiedring, som grunder sig paa et Tilgodehavende for 2 franske Divisioner, som i Aaret 1808 stode paa dansk Territorium. Endog en tysk Greve er kommet frem med en Fordring, som skriver sig fra Henrik den Fjerdes Tid. Trods al den Tvivl, der har været opkastet om, hvorvidt det har været Alvor med at sende Sebastiani som Gesandt til London, maa man dog nu til at troe derpaa; thi, efter Journal des Debats af 29de Jan., er han ankommet til Paris, skjøndt hans svagelige Sundhedstilstand skal have gjort ham Reisen besværlig nok.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Spanien. Opstanden den 18de skal have havt til Hensigt at proclamere Constitutionen af 1812, og er formodentlig udbrudt, forinden den var kommen til Modenhed. Debatterne i Procuradorernes Kammer om denne Begivenhed, vare naturligviis ved. Ved disse Discussioner have især følgende Yttringer, af en Hr. Galliano gjort Opsigt. "Jeg afskyer i Almindelighed Revolutioner, sagde han. "Jeg sammenligner dem med smertefulde og farlige chirurgiske Operationer, men disse kunne ikkedestomindre undertiden være nødvendige. Vi ville derfor indskrænke os til Brugen af dette Middel i yderste Nødstilfælde, og undgaae det, saalænge Regjeringen nogenlunde holder Skridt med Nationalaanden. Mindst Held turde den vel være at vente af Militairrevolutioner, skjøndt ogsaa disse kunne blive uundgaaelige, og jeg selv har deeltaget i en saadan 1820. Men det skeete kun, fordi den daværende Regjering ene og alene støttede sig paa den raa Magt, og dervar altsaa intet andet Middel tilbage til Frelse, end at bekæmpe den med samme Vaaben. Regjeringer, som søge deres Støtte i voldsomme Forholdsregler, staae stedse Fare for at vorde styrtede, og maae, om kort eller lang Tid, gaae til Grunde. Skjøndt jeg maa erklære Opstanden den 18de for et forbryderisk Forsøg, troer jeg dog at maatte gjøre opmærksom paa, at dette Attentat alligevel kan gjøre Fordring paa skaanende Hensyn, da det blev forøvet af Soldater med brændende Frihedsskjærlighed, men som derhos savnede den Skarpsindighed, der leder til, at finde de rigtige Midler til at naae den gode Hensigt. De grebe til en Militair=Revolution for at afvende det truende Onde, de med Rette befrygtede af en forestaaende Forandring i Ministeriet, saaledes som denne var bebudet af Rygtet, nemlig at skulle fore Spanien atter nogle Skridt tilbage fra det Maal, det stræber efter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Tyskland. Den frankfurtske Oberpostamts-Tidende indeholder nu et Udtog af den Bestemmelse, som blev ført til Protocols i den tyske Forbundsforsamlings Møde den 15de Januar, betræffende de tyske Haanværksvendes Vandringer, Forsamlinger og Forbindelser. Det er forbudet samtlige Haandværksvende, der høre til nogensomhelst af de tyske Fordundstater, at vandre til de Lande eller Stæder, i hvilke Forsamlinger og Forbindelser mellem Haandværksvende enten taales eller notorisk finde Sted. Samtlige Regjeringer ere enige om at træffe Anstalter til at kalde de mtilbage, som allerede maatte befinde sig paa saadanne farlige Stæder og efter deres Hjemkomst at sætte dem under stræng Opsigt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Blandede Efterretninger. J Sverrig ere trufne adskillige Foranstaltninger, som vi, efter godhedsfuld Meddelelse, bringe til vore Læseres Kundskab i Sverrigs og Norges Konge har naadigst forordnet: at Fartøier af alle Nationer, der enten formedelst Storm eller Modvind, samt for at proviantere eller reparere, anløbe, Slito eller andre Havne paa Øen Gothland, skulle være befriede for at erlægge alle andre Slags Afgifter end Lods penge og det sædvanlige Gebyhr til Toldbetjentene, i Overeensstemmelse med Sporteltaxten, ligesom at uprivilegerede Fartøier ikke skulle betale høiere Lodspenge end indenlandske og priviligerede Nationers Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Under 24de Januar er naadigst forordnet, at Kartofler fra og med den 1ste Marts d. A., til den derpaa følgende 1ste August, maa udenrigs fra indføres til Sverrig fri for Told og andre Afgifter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Under samme Dato blev paabudt en Jndførsels= og Udførsels=Told paa Kornvarer fra 1ste Marts d. A. indtil videre saaledes som følger: Hvede 3 Rbd. Jndførselstold, 16 s. Udførselstold, Rug 2 Rbd. Jndførselst., 8 s. Udførfelst., Byg og Malt 1 Rbd. 24 s. Jndførselst., 4 sk. Udførselst., Havre 1 Rbd. Jndførselst., 4 s. Udførselst., Ærter 2 Rbd. Jndførselst, 8 s. Udførselst., Boghvede 1 Rbd. 24 s. Jndførselst., 14 s. Udførselst., Vikker 1 Rbd. 24 s. Jndførselst., 4 s., Udførselst.; Alt i sv. Banco pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Kjøbenhavn, den 4de Februar. Den danske Flaade bestaaer ifølge en i Archiv for Søvæsenet Nr. 25, 1835) meddeelt Liste for Tiden af 7 Linieskibe i Dronning Maria, Waldemark, Frederik den 6te, "Skjold" og et under Bygning værende, hvert paa 84 Kanoner, Danmark paa 66, og Phoenix', der ved sidst afholdte Besigtelse er erklæret utjenstdygtig, paa 58 Kanoner); 8 Fregatter ( Freyal, Havfruen, Rota" og Bellona", hver paa 46, og Venus", Minervall, Nymophen" og Fyllad, hver paa 40 Kan.); 5 Corvetter i Galathea" paa 26, og Najaden" "Diana", "Fortuna" og Flora", hver paa 20 Kanoner; 5 Brigger i Møen" paa 18, St. Thomas" paa 16, St. Jan, Alart" og en munder Bygning værende, hver paa 12 Kann.; "St. Thomas, og "Alart, for Tiden i Vestindien, den første under Hr. Capt. Lieutn. Aschehoug, den sidste under Hr. Capt. Lieutn. Slettings Commando); 3 Skonnerter ( Elben paa 8 Kan, oplagt i Altona, Delphinen" paa 6, og Pilen", oplagt i Nyborg, ligeledes paa 6 Kanoner), og 3 Kuttere Helsingørk, Maagen" og Svalen). Roe Flotillen bestaaer af 56 Kanonbaade, 2 Kanonjoller og 4 Morteer=Chalupper. Kbhvnspst.) Jgaar (Tirsdag) faldt der Høiesteretsdom i den af Kammeradvocaten, paa Embedsvegne, anlagte Sag imod suspenderet Myntmester C. F. Gerlach og suspenderet Myntgaarden J. G. G. Fabritius. Dommen lyder som følger: Lands=Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at Mulcten for Myntgaarden, Jacob Gregorius Graah Fabritius bestemmes til 500 Rbd. Sølv; og at Kammeradvocatens Salair forhøies til 60 Rbd. Sølv. Kammeradvocaten tillægges i Salair for Høiesteret 150 Rbd. Sølv, som udredes af de Tiltalte efter det i bemeldte Dom fastsatte Forhold." (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
J Mandags foretoges i Hof= og Stadsretten Trykkefrisagen mod Prof. David. Generalfiskalen begjerede en forblænget Anstand af 8 Dage, hvilken af Retten blev bevilget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Af de tvende nye Originalstykker, som iaar bleve opførte i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag, er Hr. Prof. Heibergs interessante og ægte poetiske Eventyr-Commedie, Alferne ved de følgende Forestillinger bleven optaget med udeelt Bifald. Hr. Skuespiller Holsts saakaldte idylliske Drama. Borgfogdens Bryllup, har derimod ikke havt en saa gunstig Skjebne. Ved dets anden Forestilling vare bifaldsyttringerne ledsagede af Hyssen, og ved Stykkets tredie Forestilling i Onsdags lode endog nogle Piber sig høre, der, uagtet de stærkere bifaldsyttringer blandt hvilke ogsaa hørtes Raabet. Holst leve!"), ikke vare at bringe til Taushed, saa at Gongongen, som sædvanligt, maatte skille Meningsstriden. (S. Bl.) Som Exempel paa, hvorledes Deeltagelsen for offentlig Drøftelse af Landets meer eller mindre vigtige Anliggender tiltager i Hovedstaden, fortjener det at anføres, at det kjobenhavnske Blad, som i denne Henseende afgiver det rigelig 1ste Bidrag. Kjøbenhavnsposten, der ifjor ved Nytaarstid, ellede omtrent 550 Abonnenter, nu allerede tæller over Jndsendt.) Ved Herr Proprietair. Niels Winde Kjellerups Bortgang den 3die Februar 1833. paa Visborggaard. Sov nu södt, Du elskte, trætte Leer, Striden endt - Du ikke lider meer; Vel har mange savre Livets Roser, Evig lukt sig her for Öiet, da det brast. Men - bag stundom rædselsvangre Hoser, Haabe vi en Seiers-Palme fast. Bedre Deel! Du i den höje Hal, Frelst og salig, stedse juble skal, Hvor den dybere i Aanders Rige. Træder frem til Viisdoms ædle Fryd, Takkende for Proven, her vi lide, For at nyde hisset Frugten af vor Dyd. Der sig vender saliggjort Din Aand. om de elskte Fire, Du i Støvets Baand- efterlod - Din Bön for dem skal svære Frem til Gud, i Favnet af de Smaae, Som i Lysets Hjem end forud leve For med Dig og dem til Seirens Fryd at gaae Elskte Moder, bøiet dybt med Tre Over Saaret, Almagt slog, o vee! Sæt saa fast til evig Viisdoms Gud Haab og Trøst af Hjertets hele Fylde, Da skal Glæde, Møje paa hans Bud, Vexle om og hisset Palmen fylde. V.... d.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Bekjendtgjørelser. Efter flere Maaneders lillagende Svag ed og 8 Dages Smertefuldt Sygeleie, her w i sil 45de Aar til et bedre Liv, i Dal. 2, min trofaste og retskafne Mand. roprietair Niels Winde Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
ved hvem jeg i 13 Aar har levet et ferlig og lykkeligt Ægteskab. Een Sön, g 2 Döttre begræde med mig Tabel open Höitelskte. Tvende af vore Börn ave modtagel kom i Evigheden. Slægtinge og Venner ville vis nok med og Efterlevende bevare den Hengangne i serlig Erindring. Nisborggaard, den 3die Febr. 1833. Cata Severine sal. Kjellerup. söde Kruse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
J Forbindelse med min Annonce i denne Avis af de og 9de Dennes, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, at jeg, i Commission for en Lotteri=Collecteur i Kjøbenhavn, ogsaa ombytter Lotterisedler til det 88de Lotteri mod Frilodder af de af derr. Collecteurer Bech og Grønnebrup underskrevne, og at hændehaverne kan være aldeles betryggede for ikke at blive misleddede ved denne Ombytning, da Frilodder modtages som contant Betaling for authoriserede nye Lodsedler. Aalborg, den 12te Februar 1835. Ostenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Da min Tjenestepige, Marie Fuglsang fra Thisted, flere Steder her i Byen har gjort Gjeld i mit Navn uden mit Vidende, maa jeg gjøre Vedkommende opmærksomme paa, at benævnte Pige ikke længere er i min Tjeneste, og at den Gield, hun i mit Navn allerede har gjort eller herefter maatte gjøre, er mig aldeles uvedkommende. Aalborg, den 12te Febr. 1835. Gaarmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Søndagen den 15de Februar opføres: Kostgængeren,
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Lystspil i 1 Act, efter det Franske, Derefter: En Fødselsdag i Slutteriet, ny original Vaudeville af kgl. Skuespiller Th. Overskou. F. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Et Overværelse er at faae til Leie hos C. Rimmen, Skomagermester, paa Ny=Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Gode gule og grønne Kogeærter faaes hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Hauge- og Blomsterfrø, perenerende Blomster og Busk værter, Frugt= og Plantagetræer m. m. m., Alt friskt ægte og af bedste Sorter, faaes hos Undertegnede. De meget billige Priser paa Frøet for 1 Aar kan behagelig nærmere erfares af min Priis=Courant, der er under Trykken. De der gjør betydelig Kjøb faaer svær Rabat m.m. H. P. Beyer, Gartner, ved Reberbansport i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Et Leiested i Doctorens- og en Leiebeboelse i Cortes gyde er strax eller til Paaske Flyttetid at erholde til seie. I. M. Cohen. Huus=Parceller, beliggende tæt udenfor Frederikshavn, og bekvemme for Fiskeri, kunne erholdes i Fæste hos Rosborg. Knivholdt, den 1ste Febr. 1833. En duelig Skytte ønskes til Mai eller November. Stiftstidende-Contoiret. opgiver det Nærmere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Til Paaske Flyttetid kan faaes en Beboelsesleilighed i Marenturisgade hos Friedr. Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Proclamata. Ved Proclama, som idag er læst her ved Birketinget og som snart vil blive læst for vedkommende Overret, er Matros Anders Andersen, som ved Notarialfuldmagt af 26de Juli 1819 overdrog Hr. Krigsraad og Forligelsescommissair Hjort her af Øen at modtage nogle sig tilhørende Arvemidler, indkaldt med Aar og Dags Varsel, til at legitimere sig og modtage disse Summer, tilligemed det, der ved oplagte Renter er tilkommet, af undertegnede Skifteforvalter, da Capitalerne overs, i Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 30te April f. A., vil blive uddeelt mellem hans Arvinger, hvorfor disse og, saafremt han ei selv skulde melde sig, tillige herved indkaldes. Læs, den 12te Januar 1833. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Ved Proclama, som vil vorde læst i vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i afgangne Skipper, Christen Hansens og efterlevende Enkes, Maren Hass's Fælledsbo af Løgstøer, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aars og Sleth Herreders samt Løgstøers Birketings Contoir i Løgstøer, den 5te Februar 1833. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Ifølge Proclama af Dags Dato, der vil blive læst inden Under= og Overretten, ere Creditorerne i Boet efter den i Ladepladsen Løkken afdøde Capitain og Strandtoldopsynsbetjent Christian Michaelsen indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ved samme ere den Afdødes Arvinger ligeledes indkaldte med Aar og Dags Varsel for at anmelde og legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 3die Februar 1835. Spirck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Af dette Steds Lodser er en 28de Dennes, i MiD. N. O. af Strandby, paa 3 ½ Favne Vand opfisket og bertil indbragt et Skibs-Anker med circa 10 Favne 1/3 slidt Toug, 9 Tommer tyk, en fiirkantet Træbore og circa 6 Favne Zetoms kabelslaaet Bøiereb. Eierne hertil indkaldes ifølge Placaten af 14de November 1828, med 2 Maaneders Varsel, til at møde og ligitimere deres Ret. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 30te Januar 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Licitati. Fredagen den 20de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa disse Herreders Thingsted i Nørre-Sundby afholdt Licitation til Opførselse af et Hegn om en ny Kirkegaard for Nørre-Sundby Menighed. Conditioner og Overslag med videre til Licitationen fremlægges ved dennes Afholdelse og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Omkostningerne ved Arbeidet ere i Overslaget ansatte til, 81 Rbd. 3 Mk. 12 s. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, i den 2den Februar 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Auctioner. Efter Begjæring af Hr. Kammerraad, Hospitalsforstander Juul, bliver de Aalborg Hospital tilhørende KongeKvægtiender i Flade, Aasted, Gjærum, Lendum, Bindslev og Elling Sogne stillet til Auction til Bortforpagtning i 16 Aar fra 1ste Januar 1835, hvilken Auction, efter Conditioner, som hos mig ligge til Eftersyn, afholdes paa Thingstedet i Frederikshavn, Løverdagen den 28de Dennes Klokken 10 Formiddag. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 7de Februar 1835. Lassen. Det afgangne Capitain og Strandtoldopsynsbetjent Mischaelsens Bo tilhørende, smukt indrettede, Huus i Løkken opbydes til Salg ved 3de Auctioner, nemlig Mandaugene den 16de og 2de i d. M. samt 2den Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, af hvilke de 2de første afholdes paa undertegnede Herredscontoir, og den sidste i Huset selv. Lysthavende indbydes. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 3die Februar 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Formedelst anden Bestemmelse og Bortflytning lader Kjøbmand J. Jlum opbyde ved offentlig Auction som afholdes i hans Bopæl paa Nytorv, og begynder Fredagen den 20de Februar førstk., om Formiddagen Klokken 10, til Bortsalg en Deel Meubler og landet Jndbo, saasom Borde, Stole, Speile, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi m. m., og en Boutique Jndretning samt en Restbeholdning af forskjellige Sorter Handelsvarer. Catalog og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Jensen. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 4de Februar 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Tirsdagen den 3die Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Løkken over afgangne Capitain og Strandtoldopsynsbetjent Michael sens Boes Løsøre, bestaaende af Meubler, Kakkelovne, Sengeklæder, Linned, Glas- og Steentøi, noget Kobber, med mere, Alt af god Beskaffenhed. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Børglum Herreds-Contoir i Hjørring, den 7de Februar 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Efter Begjering af Kammerraad og Hospitalsforstander, Juul, bliver den Aalborg Hospital tilhørende Konge Kvægtiende af Vrensted, Thise, Tolstrup, Steenum, Østerbrønderslev, Vesterbrønderslev, Serritslev, Emb, Braa, Rakkeby, Taars og Jerslev Sogne opbuden til Bortforpagtning i 6 Aar ved Auction, som holdes paa undertegnede Herredscontoir, Fredagen den 27de Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtligøres. Borglum Herreds-Contoir i Hjørring, den 7de Februar 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-12
Ifølge Begjering fra Fladstrands Fæstnings Commandantskab, bliver den 24de Ds. Kl. 10 Formiddag, i Gitadellet Fladstrand forauctioneret en Deel gamle Materialier,
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Robert Peel har gjort det første offentlige Skridt til at fremme den af ham bebudede Reform i Kirken. Den kgl. Forordning desangaaende har udnævnt Erkebiskoppen, af Canterbury, Lord Storkantsleren, Lord Lyndhuust, Erkebiskoppen af York, Greven af Harrowby, Biskoppen af London, Biskoppen af Lincoln, Biskoppen af Gloucester, Sir Robert Peel, drr. Goulburn, Wynn, Hobhouse og Jenner til at sammentræde i en Commission, for at undersøge Tilstanden i de forskjellige geistlig Stifter i England og Wales og dernæst at indkomme med Forslag til at afhielpe i det Mindste en Deel af de stedsindende Misbrug, blandt hvilke ogsaa udtrykkelig nævnes den at en Sognepræst, hvem en Menigheds evige Vel er anbetroet, kan bygge og boe langt fra sit Sogn, og lade sit Sielesorger=Kald varetage ved en leiet Hyrde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
J det Hele har denne Forholdsregel fundet bifald hos Bladene af alle Farver, men ikkun Valget af Commissairerne er ikke ganske efter de liberale Blades Sind. Eet af den finder, at der ere formange Bisper i Commissionen; at dis, ses Mening kunde været inhentet paa anden Maade o. s. v. Et Andet dadler, at der sidde Mænd i Commissionen som Erkebispen af Canterbury og Sir Goulburn, Mænd som hidtil altid paa det Heftigste have modsat sig enhver Reforni Kirken. - Atter Andre, saasom Morning Chronicie, paa staae reentud, at hele Commissionen ikkun er en Maske som man vistnok ved første Leilighed igjen vil kaste fra sig Derhos henleder man ogsaa Opmærksomheden paa den grove Jnconseqvents, som Ministeriet, ved Udnævnelsen af denne Commission, har gjort sig skyldig i. Hr. Robert Peel har altid tidligere paastaaet, at Kirken var ligesaa ubetinget Herover sin Formue, som enhver Grundeier over sin Eiendom, og at Staten altsaa havde ligesaa lidet Ret til at gjør Kirkens Jndkomster til Gienstand for en Undersøgelse, som den vilde være berettiget til at anstille Efterforskninger over en Privatmands Jndkomster. Ved Udnævnelsen af denne Commission erkjender derimod Robert Peel, at Geistligheden Jndkomster, ligesaavel som den civile og militaire Embeds classes, kan gjøres afhængig af Staten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Det synes ogsaa at være mærkeligt ved ovenstaaende kal Forordning, at den aldeles ikke omtaler den irske Kirke, som dog nok fornemmelig er den, hvor de værste og meest trykfilkende Misbrug finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Frankrig. Rygterne om en Forandring, idet mindste en Modification, i Ministeriet, vedblive at beskjæftige det Pariser Publicum. De ere imidlertid af den Art, at nogle af Journalerne bede til Læserne om Forladelse for, at de underholde dem med saadanne Ubetydeligheder og især med saadanne Personer. De Jntriguer, som især faae Skyld for at arbeide imod visse Medlemmer af Cabinettet, skulle være foranledigede af den Bekymring, der er vakt hos flere af dem, at Marschal Soult, igjen skulde blive kaldt i Spidsen for Ministeriet. Marschal Mortier har altid været anseet blot som en Cabinets=Præsident ad interim. Skjøndt Marschal Soult, om han aftillløste ham, heller ikke, hvad Jndflydelsen angaaer, vilde komme i Besiddelse af mere end dens Navne-Værdi, saa Allerindrer man dog ret godt hans Yttring, da han sidst traadte ud af Ministeriet, at han nemlig vilde spænde lutter mye Hefte for, om han nogensinde igjen kom til at kjøre Statsvognen. At opregne de mange forskjellige Gisninger i de uafhængige Blade, om, hvor mange og hvilke Portefeuiller der ville blive ledige, vilde være saameget mere overflødigt, som Talen her dog kun er om en Omskiftning af Personer, ikke om Systemets Forandring, som endnu lader til at ligge fast i Doctoinair=Partiets Hænder. Det synes iøvrigt, som Ministeriet nu maa være sikkert paa Majoriteten i Kammeret, med Hensyn til det amerikanske Anliggende, siden det er kommet saa meget til Aande, lat det nu kan beskjæftige sig med sine smaae indre Anliggender. Det har vel heller ikke lidet beroliget Cabinettet, at de Efterretninger, man har fra Washington, af 15de Jan., indeholde det amerikanske Senats Beslutning, som gaaer ud paa at det, i nærværende Øieblik, vilde være uhensigtsmæssigt at give nogen Forholdsregemed Hensyn paa Forholdene med Frankrig, Lovskraft, ved hvilken Beslutning da Præsidenten Jacksons Andragende paa Repressalier synes at være, idet mindste opsat. Jmidlertid er Cabinettet dog ikke ganske uden Bekymring for, at Americas Repræsentantkammer kunde tage en Bestemmelse, der stemmede mere overeens med Jacksons Forslag, og, kom saadan en Efterretning til Paris forinden de Deputeredes Kammer havde afgivet et definitivt Votum i Sagen, saa vilde Ministeriets Beregning, at erholde de 25 Millioner bevilgede, rimeligviis gaae i Lyset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Moniteuren af 4de Febr. melder officielt, at Grev Poze di Borgo har indhændiget Kongen den Skrivelse, ved hvilken han kaldes til Gesandtskabsposten i London. Efter nogle Beretninger skal denne hans nye Mission kun være forbigaaende og have sin Grund i Underhandlinger, der skulle pleies i London, for at bringe Ro tilbage i Spanien. Omsk det er saa, er vel ikke afgjort, men det er i al Fald neppeltil disse Underhandlingers Fordeel, at Mænd som Pozzo disk Borgo og Sebastiani befinde sig samlede ved saadanne Conferencer, da Spændingen imellem dem fra Fortiden er saa almindelig bekjendt, at nogle af Journalerne endog anføres, det som en Mærkelighed, at Ludvig Philip har faaet dem overtalte til at gjøre Reisen til London i Forening, for idet mindste derved at lede Publicum paa Formodning om en god Forstaaelse imellem det franske og russiske Cabinet.