JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Auction. Hos Johan August ved Udbyehøy bliver Onsdagen den 14de Februarii næstkommende om For som er beliggende ved Udbye Færgestæd i Randers Fiord, middagen Kl. 11 a 12, Galease=Skibet Ane Marie, ved een Auction til den Høistbydende bortsolgt, efter de Conditioner som da bliver bekiendtgjort, og til Liebhabernes behagelig Efterretning meldes, at Galeasen er brændt 20 en halv Læst; drægtig 8 a 900 Tønder Korn Læst. Som Jnventarium medfølger et Stel Seil, 3 Ankere, 2 Touge, (hvoraf Svær=Touget og Ankeret er nyt, alt staaende og løbende Redskaber, samt en god SkibsBaad, alt efter een derover forfattet Liste, som 3 Dage førend Auctionen er at faae til Eftersyn hos Johan August ved Udbyehøy og hos Kiøbmand Hr. Niels Bay i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Hvedemeel kan faaes i Lispund og 100 Pund viis for 4en halv til 7 en halv s. Pundet ved Munckeport No. 146. Ligtornopergieur Elias Marcusen, er nyeligen ankommen hertil Staden, og logere. i Guldsmedgaden i No. 216 hos Peder Michelsen, han anseer det for sin Skyldighed at lade det ærede Publicum bekiendtgiøre følgende: 1) Han giør Operation paa Fødderne ved de saakaldede Ligtorne, han aftager dem med megen Behændighed og uden Smerte, inden 5 Minuters Forløb; han er saa sikker i den Konst, at han ingen Betaling tager naar der fornemmes ringeste Smerte." 2) Haver han tillige noget for Tænderne, hvormed man i en Hast kan stille Tandpine, ligeledes til Tændernes og Tandkiødets Vedligeholdelse. Denne bekiendte Ligtornoperateur fremviser de sikreste Attester fra troeværdige Mænd om sin Habilite og Duelighed, hvem som behøver hans Tieneste vilde behage at lade det melde i hans Logie. Han opholder sig her kun for en kort Tid, med Hr. Doctor og Stifts PhysicuHahns Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Fredagen den 23de Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Stadens Raadstue i Postgaarden holdt Licitation over et Qvantum af circa 4000 Favne got og forsvarligt Bøge=Brænde at levere her paa Stedet til Stadens Magazin inden September Maaned dette Aar, efter de Conditioner, som forinden paa Raadstue Skriver-Contoiret blive at erfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Kiøbenhavns Raadstue, den 22de Januarii 1798. Til 11te Junii Termin dette Aar forlanges til Laans 20000 eller 3000 Rdr. paa første Prioritet i en Gaard paa 8 en halv Tønde Hartkorn i en af de skiønneste Egne i Nørre-Jylland, hvor der er god Skov og Eng. Nærmere Efterretning giver J. Bek, Skolelærer i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Virtussen Theodore Hermann Dalgast, Organist i Randers, giver (med høie Øvrighedens Tilladelse) en Orgel-Concert med fuld Accompagnement i St. Mortens Kirke i Randers Mandagen den 12te Februarii næstkommende. Concerten begynder præcise Kl. 3 er halv Eftermiddag, og Billetterne er at faae i hans Logie hos Hr. Bogbinder Berlin, hvilket herved for Liebhaberne bekiendtgiøres. Et smukt Værelse paa to Fag med Kakkelovn og et lidet Biekammer er til næstanstundende Fløttetid at faae til Leye, enten for en Ugift, eller og for en liden Familie. Nærmere Underretning kan haves hos A. D. Woetmann, Aarhuus, den 3die Februarii 1798. sal. Block.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
En haver tabt et Meerskums Pibehoved med et sort Rør ved i Søndags Aftes, imellem det lille Torv og Broebergport, hvem som haver fundet samme, vilde behage at levere det til mig imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Mesterseilmager i Aarhuus, Niels Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
En honet Mands Søn, som har Lyst at lære Handelen hos en Grosserer i Kiøbenhavn, vilde melde sig hos Kiøbmand Hans Bech ved Mindeporten, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
J en god Eiendoms-Gaard, som har en Skovpart og er vurderet for 1500 Rdr. og afsecureret i Brand=Cassen, for 570 Rdr., hvis aarlige Udsæd er 10 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre og 6 Tdr. Boghvede, forlanges til næste Snapsting 900 Rdr. paa første Prioritet. Man melder sig derom paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Da et udspredt Rygte har gaaet at Kiellerup Stude skulle være solgt, saa tiener til respective Liebhaberes Efterretning at de ei endnu ere solgte, men der kan bekommes 80 a 100 Stykker føde Stude med Overfoder, liden og stor Qvantum. Kiellerup ved Mariager, den 16de Januarii 600 Rdr. publike Penge ere imod lovmæssig Pant og gangbar Rente at faae til Laans til næstkommende Snapsting, naar Vedkommende derom melde sig hos Administrationen for Støfring Herreds Fattigvæsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Tirsdagen den 13de Februarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auction ved Rau ders Broe, bortsolgt en Galleace, 17 og en halv Commerce=Læster, hegt og stærk, vel udhalet med Seil og Redskab, den er bygt i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Jmod antagelig Forsikring og ganghar Rente kan til næste Snapsting bekommes 250 Rdr. til Laans af Ning Herreds Casses Penge, ligeledes kan paa ovenanførte Vilkaar bekommes 400 Rdr. Umyndiges Penge, hos Præsten i Beder Præstegaard, den 27de Januarii 1798. M. Hasle, p. t. Provst i Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
En Dreng af skikkelige Forældre, der er confirmeret, og har Lyst til Garver Profession, kan strax, eller til Paaske tages i Lære hos Niels P. Bergren Aarhuus, den 27de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Herved bliver Rytteren Christian Brygger indkaldet, inden 4re Uger fra Dato, at indløse et par nye Støvler, tillige med i Kaaber Theekiedel, 1 lidet Tinfad, med 4re Tallerkener, 1 dito Skaal og 1 Strygjern, som alt fra ham blev udtaget den 4de November 179. til Pant for 4 Rdrs. Mulct, i anden Fald bliver det bortsolgt ved Auction, paa det Støvlerne ikke skulle aldeles forderves, og Skoemager=Lauget seer sig ikke pligtig at være ansvarlig til alt dette, indtil bemelte Rytter Brygger finder for godt i Følge sit erholdte Benficium paupertatis af 19de Maji 1797 at afgiøre Sagen ved Retten, hvortil det synes han har ingen Lyst Aarhuus, den 23de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Efter Skoemager=Laugets Begjæring, som dets befalet Sagfører. C. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
En god Eiendomsgaard paa omtrent 6 a 8 Tdr. Hartkorn, forlanges tilkiøbs paa billige Vilkaar, Sælgeren opgiver strax Gaardens Beliggenhed, dens aarlige Udsæd af hver Slags Korn, hvormange Læsser Ho omtrent der aarlig kan avles, om der er Tørveskiær m. m. i et forseilet Brev adresseret Portofrie til Kiøbmand Hr. Hans Buchtrup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Kiøbenhavn. Mandagen den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag celebreret. Om Middagen var Cour ved Hoffet, og derefter det Kongelige Taffel af 20 Couverts, hvorved opførtes Taffelmusik af Hr. Kammermusikus Kirckhoff paa Harpe. Foruden det Kongelige Taffel var et Galla Marskalstaffel 84 Converts og Rosen 20 Couverts. Til Aften var Aparte, ment, og derefter det Kongelige Bunteradstaffel af 48 Couverts og Marskalstaffelet 80 Couverts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Capitels-Taxter. For Siellands Stift 1797. Rug a Tønden 2 Rdr. 5 Mk. 8 s. Byg 2 Rdr. Havre 1 Rdr. 1 Mk. For Stiftet Fyen og Langeland 1797. Rug a Tønden 2 Rdr. 3 Mk. 14 s. Byg 1 Rdr. 4 Mk. 8 s. Havre 1 Rdr. 4 s. For Wiborg Stift 1797. Rug a Tønden 2 Rdr. 4 Mk. Byg 1 Rd. 3 Mk. Havre 5 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
J Christiania vare den 17de f. M. Kornpriserne følgende: Hvede 5 a 6 Rd. Tønden; Rug 3 Rd. 24 s. a 3 Rd. 3 Mk. Byg 2 Rd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rd.; Havre, 1 Rd. 3 Mk. a 1 Rd. 4 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Aarhuus. Vacancer. Sognekaldet, til Aale og Tørring Meenigheder i Thyrsting og Wrads Herred, anslaaet til 290 Rdr., hvoraf svares i Pension til Formanden, 170 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Sognekaldet til Thunøe Meenighed under Samsøe, Herred, anslaaet til 80 Rdr. Til begge disse Kalde har Hans Majestæt Kaldsrettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Hr. Wendemose leverte mig i Dag 1 Rdr. 3 Mk., som han ved en Lystighed i hans Huus af Giesterne, havde indsamlet til de Fattige, for hvilke de paa de Fattiges Vegne takkes af Aarhuus, den 6te Febr. 1798. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Det har behaget Gud den 3 Februarii at bortkalde fra det Jordiske, min elskelige Mand, Jørgen Loumand, Comsumsions Betient, i sit Alders 73 Aar, med hvem jeg har levet i et kierlig Ægteskab i 39 Aar. Han har været Consumsions Betient i 38 Aar, og efterlader sig en Søn og en Datter. Dette bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 3die Februarii 1798. Mette Jensdatter. sal. Loumands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Prædikanterne paa Søndag Sexagesima. Froprædiken i Domkirken. Stud. Svaneberg. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. H. Cramer. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Udenlandsk. Frankrig. Det gamles Raad har nu bekræftet det vigtige Decret, hvorefter Skibenes Egenskab, enten de ere neutrale eller fiendtlige, skal bestemmes efter deres Ladning, og de deraf, som tildeels eller ganske ere ladte med Engelske eller Colonievahre, erklæres efter Decretets bogstavelige Jndhold, for gode Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Den 21de Januarii holdt det 500des Raad deres første Samling i sin nye Sahl, i det forhenværende Palais Bourbon, men denne Sahl har den slemme Feil at Talernes Stemme ei tydelig nok kan høres i den. De Deputerede har paa denne Dag første Gang deres nye Klædedragt. Palaiet Bourbon kaldes nu Nationalpalaiet og Pladsen derved, samt Gaden som fører dertil, skal kaldes det 500des Raads Plads og Gade. Directoriummet har og høitideligholdt Ludvig den 16des Dødsdag med stor Pragt. Directeurerne og Ministrene med et Følge af 25 Karether, kjørte under Eskorte og Paradering, af Livgarderne til St. Sulpicekirken. Efter en høitidelig Musik, holdt Præsidenten Barras en Tale, som indeholdt en Oversigt over Hovedepocherne af den franske Historie, og søgte deraf at udlede Nødvendigheden i at vedligeholde Hadet imod Kongedømmet. Efter Beretninger fra Øen Corsica skal en Deel Rebellere under Anførsel af Emigrerte og Præster være paa Marschen mod Bastia, og deels have nedhugget, deels taget de Tropper til Fanger, som vogtede Broen ved Golo. Dog skal Patrioterne være trukken imod dem, og tvungen dem til at vige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Engeland. For den Brester Havn skal der krydse 27 Linieskibe i alt, under Admiralerne Thompson og Bridport. En til London kommen flygtet Matros, har fortalt, at han i 6 Uger har arbeidet paa de store Flaader i Brest, som skal bruges til Landgangen, og hvoraf to ere næsten færdige. Hver af disse skal føre et med Huder bedækket, og derved skudfrie Batterie, paa 78 svære Canoner, som paa Hiul af Heste kan sættes i Bevægelse. Paa den Hollandske Kyst skal og krydse 7 Linieskibe, som samle sig i Yarmouth; til den lille Øe St. Marcon afgaaer 3 Fregatter med Munition og til Scilly Øerne ligeledes. Øerne Jersey og Guernsen sættes og i dobbelt Forsvarstand, da man har Efterretning om at Franskmændene, inden de giør Landgang, først vil søge at indtage disse Øer. Den franske Officeer Bergeret, som saa tappert forsvarede sit Skib, er reist i Regieringens, Ærinde til Paris, for at give det franske Directorium et bedre Begreb om Fangernes Behandling i Engeland, og for at udvirke en regelmæssigere Udvexling. De Handlende har holdt en Forsamling hos Grev Liverpool, for at aftale Beskyttelse for vor Handel til fremmede Lande, hvis Franskmændene skulde opfylde deres Trudseler. Den 24de Januarii kom 17 engelske Passagerer paa et preussisk Skib, fra Calais til Dover. De meldte at alle Engelændere i Calais vare i Begreb med at forlade Staden, da man hvert Øieblik ventede befaling fra Paris paa deres Forviisning og bargo paa alle Skibe. Erkebiskopperne af Canterbury og York har hver undertegnet sig paa den frievillige Subscription til Krigsomkostningerne, for 1000 Pund. Der skal alt være subscriberet henimod 200,000 Pund. Tydskland. J en nye Conference som de franske Gesandtere den 21de havde med Baron Albini, erklærede de: Det var den franske Regierings Hensigt, at de Fyrster, som mistede deres Eiendomme paa den venstre Rhinbredde, skulle have Skadesløsholdelse. Dette erklærede Baronen igien for Rigsdeputationen den 22de. Saa blev og besluttet, da der i det Breisganiske, Badenske og Nassauiske vare udspredte mange Oprørsskrifter, at anholde hos den franske Regiering om, ikke at beskytte de uroelige Hoveder, som søgte at republicanisere den høire Rhinbredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
J Maynz er den franske Garnison alt sadt paa Fredsfod. Den gemeene Soldat faaer daglig 6 Sous, hvoraf han maae give sin Vert de 3 Sous for Kosten. Den 25de Januarii opfordrede Overgeneralen Hatry den Manheimer Rhinskandse paa den venstre Rhinbredde, med Trudsel at han ellers indtog den med Storm. Den overgav sig derpaa, og Franskmændene trak ind i Manhem den 26de Januarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Rigsforsamlingen i Regensburg har uden Betænkning anerkiendt Borger Bacher som fransk Gesandt, omendskiøndt Rigsfreden endnu ei er sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Franskmændene har ved Overthinen ganske forladt den høire Rhinbredde og holder blot Kehl besadt. General Angereau selv, tager sit Hovedqvarteer i Strasburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
En den 23de Januarii til Wien ankommen Coureer bragte Regieringen Efterretning om, at Staden, Venedig blev den 18de besadt af de Keiserlige. Tropperne bleve indskibede i Mestre og landede paa St. Marcuspladsen, hvor Generalitetet og denne forhenværende Republiks Stænder modtog Feldttøimester Wallis, som under et bestandig Raaben: Keiseren leve, blev bragt til sit Qvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
J Basel er nu den Forandring som man formodede vikelig gaaet for sig den 19de Januarii og Landfolket faaet lige Rettighed som de Baseler Borgere. Alt den 19de om Morgenen rykkede 5 til 600 bevæbnede Landfolk indi Basel og besadte Vagterne fælleds med Borgerne og fra den Tid bærer alle Jndvaanerne en trefarvet sort, hvid og rød Cocarde. Den før i fransk Tieneste standne General Buxtorf er udnævnt til Commandant for de forre nede Stads- og Landborgere, hvilke den 19de om Eftermiddagen under Vaaben svore at forblive frie Schweitzere, forsvare Friehed og Liighed, beskytte deres Eiendom og blot lyde deres General. Landfolkene lagde til, og deres valgte Udskudde. J Bern vedvarer, uagtet de med den franske Regiering begyndte Underhandlinger, de eftertrykkeligste Forsvarsanstalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Jtalien. J Rom ere alle Theatre sperrede og i Kirkerne anordnede offentlige Bønner. Alle fra Venedig opbrudte Tropper ere paa Marschen til Rom, hvor Paven efter nogle Beretninger skal ligge farlig syg, efter andre, berede sig paa at flygte til Malta. Kongen af Neapolis, har ganske frasagt sig at give Paven Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Et Cisalpinsk Corps, som er indtruffen til Massa Carrara, er bestemt til Lucca for der at understytte en Revolution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Holland. Den i sidste Avis anmeldte Revolution, er udført paa følgende Maade: Natten til den 22de bleve alle Conventens Medlemmer indbudne til en Samling om Morgenen Kl. 8. Paa samme Tid viste den bataviske Garnison sig under Gevær, og den vagthavende Officeer havde Ordre, ikke at indlade andre end blot Repræsentantere; de saakaldede Moderate bleve indbudne i Præsidentens Calinet, de andre til den sædvanlige Forsamlingssahl. Kl. 9 kom Præsidenten ind i Conventsalen, og spurgte om Medlemmerne vare villige til at sværge Had imod Stadtholderskabet, Foederalismus, Aristocratie og Anarchie. Elleve af Medlemmerne vilde ikke, maatte derfor og forlade Samlingen og nedlægge deres Embeder. De 21 Medlemmer som vare indsperrede i Præsidentens Cabinet, fik nu og Tilladelse at gaae hver til sit Hiem, men maatte ikke forlade Haag. Derpaa constituerede Conventen sig "i en det bataviske Folk repræsenterende lovgivende Forsamling", og decreterede: At det Reglement, hvorefter Generalstaterne sammenkaldte Nationalconventet, nu blev tilintetgjort. Alle Provindsial=Anthoritæter skulle ophøre, og med et Ord Enighed og Uddeelelighed i sin hele Omfang antages til Grundvold. Den 25de Januarii af lagde den af en Commission valgte udøvende Magt, deres Eed. Denne Magt eller Directorium, bestaaer af Borgerne: Wreede, van Langen, Wilderick, Fokker- og Wybo Fynie. Blandt de arresterede moderate Deputerede ere med de vigtigste, Borgerne Hahn, Bicker, Gevers &c. Den lovgivende Forsamling bestaaer nu knap af 60 Medlemmer, alle de andre ere enten arresterede eller frievillig afgaaede. Den franske General Joubert har faaet Commanden over den hele bataviske Armee paa Garnisonen nær i Haag, hvorover Directoriummet ha forbeholdt sig Commando, dog maae han ikke foretage sig noget med Tropperne uden Directoriummets Vidende. Det fornemste som er decretteret til Grundvold for den nye Constitution er: Al Provindsial Sonveraintet og Fendal=System ophæves, ligeledes Kirkens Adskillelse fra Staten. Det oraniske Huses Tilhængere og Folke Souverainitetens Fiender, ere udelukkede fra StemmeRettighed i 10 Aar efter Constitutionens Antagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Der giøres Udkast til en nye Finantsplan som skal grundes paa enhvers relative Formue. Den fuldførende Regiering vil bestemme Pengefordringerne og det lovgivende Corps bekræfter samme. Den lovgivende, fuldførende og dømmende Magt skal være adskilt. Den skal aarlig aflægges Regnskab for de offentlige Penges Brug. Jngen constitueret Magt maae antaste Vexel banken. Den allernøieste Forbindelse med den franske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Jmod de afsadte Regieringsmedlemmer giøres der mange Beskyldninger, f. Ex.: At Handelen med Engeland bestandig hemmelig er bleven dreven. At man imod den franske Regierings Villie og uden trængende Nødvendighed gav Flaaden til Priis. At man har søgt at hindre Flaadens Jstandbringelse &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Revolutionsdagen den 22de Januarii skal høitidelig. holdes ved en Nationalfest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Adskilligt. Siden Hertugen af Brunsvigs sidste skierpede befaling imod Emigranterne, har og Greven af Provence forladt sit Opholdsted i Blankenburg, og er gaaet med sit følge til Curland, hvor han skal logere, paa det Hertugelige Slot i Mietau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Fra den 28de December af har der krydset 16 engelske Linieskibe for Cadix, og man ventede da daglig 12 til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
J Hamborg skal der ligge Engelsk Eiendom for 3 til 4 Millioner Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Da der paa det gode Haabs Forbierg er stor Mangel paa Jldebrand, saa skal alle dertil og til Jndien bestemte Skibe, indtage Steenkul til Ballast. Leonard Bourdons Sendelse til Hamborg, skal have et Laan til Hensigt, som Directoriummet vil aabne i Hansestæderne, men især at forstyrre den engelske Handel paa disse Stæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Bekiendtgiørelser. Et smuk og velindrettet Sted, bestaaende af en Stue paa 3 Fag, med Sovekammer, Kiøkken og Spisekammer, samt en Sahl paa 4 Fag, Brændehuus og Vandi Gaarden, tilligemed Haugeplads, er for en liden hos net Familie at faae til Leie næstkommende Paaskeflyttetid hos Henrich Langballe paa Vestergade. Paa Wilhelmsborg 1 en halv Miil nær Aarhuus, er underhaanden 30 Stkr. gode Mejerie-Køer at faae til Kiøbs, de fleeste deraf kalver ved Mandagstild dette Aar, hvem Liebhabere som ville see dem, kan accordere om Kiøbet hos mig her paa Gaarden inden Februarii Maaneds Udgang, da de kan bekomme een eller fleere Stykker deraf efter Behag. Wilhelmsborg, den 7de Februarii 1798. Gulmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Jndkaldelse. Efter Begierning af Arvingerne efter her afgangne Jens Jensen Leth ere hans Stervboes Klæder m.v. ved Auction nu bortsolgte: Stiftet kan da igien foretages; thi indkaldes Arvingerne og andre Vedkommende at møde eller møde lade her paa Lyngbyegaard, Mandagen den 26de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, til hvilken Tiid Skiftet videre vorder fremmet og formodentlig med det samme sluttet. Lyngbyegaard, den 7de Februarii 1798. F. Althalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Ellen Margaretha Lassen er i ugift Stand bortdød her i Horsens. Hendes Fader skal have været Skræder, i Kiøbenhavn, men død, og hendes Moder skal endnu boe i Kiøbenhavn, men paa hvad Sted vildes ei. Jkke heller vides om hun haver andre Arvinger. Hendes Boe er af os taget under Skifte=Behandling. Hendes Arvinger og Creditorer indkaldes herved at møde i Skiftet inden 12 Uger fra Dato med lovlig Legitimation. Boet formaaer ei anden Proclama. Horsens Raadstue, den 5te Februarii 1798. Borgermester og Raad. Priis-Contant over alle Sorter raffinerede Sukkere og Siruper ved Aarhuus Stifts privilegerede Sukker=Raffinaderie udi Randers den 6te Februarii 1798. Fiin Fiin = = = 41 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Fiin Raffinade = = 40 s. Ord. Raffinade = = 38 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Fiin Melis = = = 37 s. Ord. Melis = = = 36 s. Lumpen = = = 34 s. Hvid Candis = = = 42 s. Lyseguul dito = = = 40 s. Lysebruun dito = = 38 s. Bruun dito = = = 36 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Hvid Pudersukker = = 32 s. Guul Pudersukker = = 24 s. Bruun Pudersukker = = 22 s. Hvid Sirup a 100 Pd. 28 Rdr. Bruun Sirup a 100 Pd. 12 Rdr. For Sirups Tønder 1 Rdr. 32 s. St. Naar tages mindre end 25 Pund af hver Sort er Priisen foranderlig. Chr. Hansen, Fuldmægtig. Lugtorn=Operateur Elias Markusen, tilkiendegiver det høie og respective Publikum at han endnu agter at opholde sig her nogle faa Dage, og tilbyder samme i denne korte Tid sin Tieneste, naar man behageligst vil lade ham kalde fra sit Logie hos Peder Michelsen paa Guldsmedgade Nr. 216. 2 En Jern-Jishakke med Staal forlagt, 2 S. V. Qvarteer lang med et rund Skaft af Bogetræe 2 Alen lang, er i sidste Sommer udlaant til Veiarbeidet, og desaarsag bortebleven, formodentlig kan den været indlagt i Huuslye og siden forglemt af Arbeiderne at afhente, eller og den kan være bleven glem ude om Natten og nogen kan have kjøbt eller fundet samme, uvidende hvem den tilhørte og hvortil den var brugelig. Hvo som kan tilveiebringe samme loves en passende Douceur af dens Eier i Aarhuus. Terchild Fogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Skulde der være nogle Muursvende her i N. B. provindsen eller anden Stede, som havde Lyst at arbeide i dette Aar her i Aarhuus hos mig Underskrevne, saa maatte de komme saa snart som muelig, for de skal bekomme Arbeide ligesaa fort som de kommer, naar det er ellers Veirligen til vores Profession, skulde der være nogle som helst vilde arbeide i Gibs- og Pusse=Arbeide, det kan de faae i Accordt eller Dagløn, og begynde strax, Arbeidet kan, fra nu af, vedvare saalænge Veirliget tillader det i Efteraaret. Aarhuus, den 24de Januarii 1798. Joh. Frid. Colvitz, Muurmester her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Torsdagen den 22de Februarii førstkommende Klokken 10 slet Formiddag, bliver udi Stervboegaarden efter afgangne Kiøbmand Mads Møller i Greenaae, ved Auction bortsolgt hans efterladte, og nogle fleere Jorder og Enge paa Greenaae Mark, af omtrent 30 Tønder Sædeland, samt halv Porten udi tvende Jagter, det ene af disse Fahrtøyer drægtig 18 en halv og den anden 16 Commerce=Læster, begge liggende i Vinter=Havn udi Randers Fiord ved Udbyehøy, hvor de inden Auctionen kan tages i Øyesyn. Ved samme Auction bliver ogsaa bortsolgt: En og en halv Søeboe ved Greenaae Strand, og dito Skibebaad, eller Pram. Næste Dag den 23de Februarii, bliver dernæst forauctioneret endeel Stangjern og 2 Skpd. Hamp med videre, fornævnte afgangne Kiøbmand Møllers Stervboe tilhørende. Grenaae, den 27de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-07
Som Auctions-Forvalter, N. C. Behr.