JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
(Af Hamb. Corresp.) London d. 24 Julii. J Dag er Parlamentet bleven prorogeret. – Da Handelen fra Helgoland til Nabokysterne nu er ganske afskaaren, saa opgive Kjøbmændene deres derhavende Establissementer, og lade deres Varer komme tilbage. Antallet af de Syge og Saarede ved den engelske Armee i Portugal beløber sig til 10,000. - Da den americanske Regjering har iler med at bekjendtgjøre Capit. Rogers Jndberetning om hans Fægtning med little Belt, ligesom om den derved vilde give et Beviis paa, at Døren er lukket for hver Underhandling, Erklæring og Overeenskomst, saa har vor Regjering troet, heller ikke at burde dølge for Almeenheden Capit. Binghams Jndberetning. Den meddeles fuldstændig i vore Blade og er af 21 Maji 1811. Bingham nægter deri, at det var ham, der skjød først, og forsikkrer blandt andet, at han gjorde Signalet 275, uden at faae Svar, hvoraf han sluttede, at det var en americansk Fregat, at han siden gjorde det et særeget Signal, men fik intet Svar, at det efter alt dets Manøvres at dømme var øiensynligt, at det vilde beskyde ham langsskibs, at han anraabte det: ho, Skib, hol og fik samme Svar tilbage; at han hilsede det endnu engang og fik atter samme Svar og derpaa det glatte Lag, som blev besvaret; at først efterat dette var skeet Fægtningen begyndte paa begge Sider og varede 3/4 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
London, den 27de Julii. Det engelske Parlament er prorogeret til den 22de Augusti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
General Graham er fra Cadix ankommen til Lissabon med 400 Chasseurs og det demonterede tydske Cavallerie ombord. Han kommer til at commandere en Second under Lord Wellington.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Gener. Cocke commanderer indtil videre i Cadix; men Gener. Spencer begiver sig ufortøvet did. - Gener. Beresford er d. 3 dennes ankommen til Lissabon og er ligesom forhen bestemt til at udtage et nyt Corps af 20,000 Portugisere og lade dem øve i Vaaben. – Gener. Lasey er udnævnt til Commandant i Catalonien og allerede reist did. – Lissabon d. 13 Julii. De Franske have trukket sig tilbage fra Estremadura. En Division er marcheret til Sevilla og en anden til Madrid. De have efterladt en stærk Garnison i Badajoz, og sprængt Værkerne i Olivenza, hvilken Plads de aldeles have forladt. Vort Hovedqvarteer er i Portalegre og vor Armee gaaer i Cantonnering, saa Talen for Tiden ikke er om nogen Kamp. Vor Armee har mange Syge. Vi have faaet Forstærkning og Gener. Grahem er ankommen fra Cadix. Det store Antal syge og saarede Officierer, man seer her, giver Staden et sørgeligt Udseende. - Efter Breve fra Ny-York af 24 Junii er Havnen nu bloqveret af engelske Fregatter. Een af samme har d. 21 Junii taget den til Bordeaux bestemte Americanske Brig Tamahmagh. 40 Passagerer, der var ombord, blev med deres Bagage sendt i Land. – Regjeringen søger uophørligen at forstærke Armeen i Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Omtrent 600 Dragoner og Buffles ere i Plymouth, for at afgaae til Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Efter et Keis. Fransk Decret skal der udsættes en overordentlig Fond af 1 Million til Roms Forskjønnelse, nemlig til at gjøre den Deel af Tiber, der løber igjennem Staden Rom, seilbar, til nye Broers Opførelse, til nye Spadsereveies Anlæg, og til den botaniske Hauge. Der skal ogsaa anlægges et Academie under det Keis. Universitet og 2 Lyceer i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Keiser Napoleon har bevilget Staden Rotterdam et nyt Vaaben. Det gamle Skjold er blevet forøget med 3 Bier og bæres af Laurbærgrene istedet for de forrige Løver. Ørnen svæver over Vaabenet. Ogsaa Hollands øvrige og andre gode Steders Vaaben skulle forandres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Jkke langt fra Galtstrøm i Kirkesognet Niu runda i Medelpad har man seet en Hvalfisk paa 70 til 80 Alens Længde. Den rækker 5 til 6 Fod frem over Vandet, sprøiter Vandet temmelig høit i Veiret og med en Dundren som af Canonskud. To Personer, hvoraf den ene var Maire i Longis, som have forfærdiget falsk Mynt, ere blevne henrettede i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
J Dover har man indbragt et Skib, der havde en Vandtønde med dobbelt Bund hvori fandtes Guld i Barrer og en stor Mængde Breve og andre Papirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
London, d. 24 Julii. Den Americanske Fregat John Adams har sat en Herre i Land i Plymouth, som har Depecher til den Americanske Gesandt i London, og derpaa fortsat sin Fart. Man forsikkrer, at den skal have Hr. Hammilton ombord, der overbringer en meget vigtig Communication fra den Franske Regjerings Side. Man indseer let, at denne Communication holdes meget hemmelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Gagette de France af 20de Julii omtaler en positiv Efterretning om Kongen af Engellands Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Bekjendtgjørelse. Fra Søepremierlieutenant Christopher Lütken er til Hans Majestæt Kongen indkommen efterstaaende Rapport, dateret Taars den 5te Augusti Da en fiendtlig Flaade paa omtrent 200 Seilere, under Bedækning af 3 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Brigger og nogle armerede Skibe Kl. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
i Gaar Eftermiddag kom i Sigte Syd fra, roede jeg ud mod Alboen med den mig naadigst anbetroede Roeflotille; det var da en frisk Kuling af S. O., Vinden løiede af, da den agterste Deel af Flaaden var tver for Alboen, og 1 Linieskib, 1 Fregat, I armeret Skib og 1 Brig dreiede derfor til, for at beskytte de sydligste Skibe. Jeg torde nu ud, for at angribe Fregatten, som laae sydligst, men den og Linieskibet nærmede sig hinanden, og jeg besluttede derfor at attaquere Briggen, som var løbet tæt ind til Grunden. Kl. 4 1/2 begyndte Attaquen, Briggen vendte strax ud efter og blev ved tilsendte Fartøier buxe ret bort, ved at eftersætte den, nærmede vi os til Linieskibet og Fregatten, som Kl. 6 1/2 begyndte at beskyde os Vester fra, medens det armerede Skib Nord fra uafladelig kastede Granater imellem Baadene. Dette Skib var i en saadan Afstand, at vi ikke med Virkning kunde angribe det; jeg lod derfor Flotillens Jld rette paa de 2 sydligste Skide og paa Briggen, som vedblev at barere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
J denne Stilling vedvarede Bataillen indtil Kl. 7 1/2, da de angrebne Skibe, ved opkommende sydlig Vind, nærmede sig den øvrige Deel af Flaaden, som imidlertid var gaaet til Ankers. Vi vare da midtveis imellem Alboe-Grundene og Langeland; det armerede Skib vendte, for at actaquere med større Effect. 8 svære Fartøier syntes at ville angribe Florillens sydlige Fløi, og i Betragtning af den betydelige Overmagt og ved den tiltagende Kuling og Dønning, ophævede jeg et Angreb, jeg ikke kunde give noget fordeelagtigt Udfald. Kl. 10 ankrede Flotillen ved Taars. Efter at have i henved 2 1/2 Time modtaget 3 svære Skibes Jld – Briggen havde ophørt at fyre, da disse begyndte – maa jeg ansee det for et betydeligt Held, at Flotillen kun havde een Mand dræbt og een saaret; Fartøierne selv have ingen betydelig Skade faaet. Jeg har derimod "Aarsag til at troe, at de fiendtlige Skibe, og Særdeleshed Briggen maa have lidt, saa megemere, som vi ikke bleve eftersatte under Jndsellingen, uagtet Vinden tillod det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Det glæder mig at kunne allerunderdanigst tilføie, at Flotillens Officierer og samtligt Mandskab under denne Affaire har viist et Mod og en Vedholdenhed, som anstaaer sig Deres Majestæt Krigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
J Følge denne Rapport har det allernaadige behaget Hans Majestæt Kongen at tilkjendegive Commandeuren for Roeflotillen, Premierlieutenant C. Lütken og Flotillens øvrige Officierer, sam Mandskabet, Sin allerhøieste Tilfredshed med deres kjække Forhold i denne Affaire. Hvilket saaledes efter allerhøieste Befaling bykjendtgjøres. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot den 8de Augusti 1811. F. Bülow, Generalmajor, Hs. Majest. tjenstgiørende Gener Adjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Commandeur af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-10
Viborg, den 3 Aug. Til Torv har i Da været noget lidet Rug, som har kostet 2 Rdlr. noget 13 Mk. Skjeppen. Der blev forlangt i Mk. Den travle Høstrid og den øiebliklige Forlegenhed betjene Rugpugerne sig meget godt af Der opkjøbes gammel Rug overalt, ligesom man skulle proviantere en Fæstning eller aldrig ventede at see Rug mere. Sæderug er der buden 20 Rdlr. for, og endda kan man ei tinge den til besten Priis. Paa endeel Steder har Rugen ingen Skade taget i Kjernens Fyldighed; men vel Mængden af Kjerner. Straa er der Overflødighed af. J Thy, Mors og Salling, hvor det sidst i Junii regnede i næsten 14 Dage, skal al Slag Korn, Rugen iberegnet, staae fortraffeligt. For sorte Kirsebær tog man 32 s. for Pundet. (V borger Samler.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen den 11te August indviedes i Frederiks=Kirken paa Christianshavn af Sjællands Biskop, H. H. Dr. Münter de tre, af Hs. Maj. nys udnævnte, Biskopper, Stiftsprovst Dr. Plum over Fyens, Provst Hjort over Ribe, og Stiftsprovst Sørensen over Christiansands Stift. Et nyt Ritual, forfattet af Biskop Münter, fulgtes; isteden for den tilforn brugte latinske Sang, have de Hr. Theaterdirecteur og Ridder Thaarup forfattet Homner i Modersmaalet; Musikken, sat af Hr. Organist Weyse, udførtes af Orgel og Syngestemmer, ledsaget af blæsende Jnstrumenter, Stiftsprovsten, Prof. Clausen, holdt fra Prædike stolen en Jntimation; og, efterat de tre Ordinandiomgivne af Stadens dertil indbudne Geistlighed, havde indtaget deres Plads foran Alteret, begyndte Biskop Münter Ordinationen med en Tale, ved hvis Ende han oplæste deres, af dem selv forfattede, Levnetsbeskrivelser. Nu fulgte den egentlige Ordination ved Haandspanlæggelse af de tilstede værende Præster, og efter en skjøn Lovsang besteg Biskop Sørensen Prædikestolen, og talede over Dagens Evangelium. Til Slutning communicerede Ordinator og de tre ny ordinerede Biskopper tilsammen (hvorved Hr. Pastor Gesner forrettede Messen), efter at de Dagen iforveien havde indfundet sig til Skriftemaal hos Stiftsprovsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Hs. Høih. Prinds Christian og D. D. Durchl. Prindserne Wilhelm af Hessen og af Hessen Philipsthal, tilligemed Stadens fornemste Embedsmænd, som dertil vare indbudne, bivaanede denne Religionshøitidelighed, der til almindelig Opbyggelse fuldførtes med den største Orden og Værdighed. Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Mariboe, den 8de August. Den 23de Julii afholdtes den sædvanlige Examen i det vesterborgske Skolelærerseminario. Directionen og flere kyndige Mænd vare overværende. 8 Seminarister, af hvilke Halvdelen var fra Lolland, de øvrige fra Rigets andre Provindser, bleve demitterede; 4 med første, 1 med anden, 2 med tredie og 1 med fjerde Characteer. - Prisen paa Hveden begynder nu at stige. J Rødbye er en Tde. gammel Hvede bleven betalt med 17 Rdlr. J Mariboe med 16 Rdlr. 3 Mk. Den ny Hvede er hist og her me ger maadelig, liden og indkrompen. – J Søndags faldt der i Østofte, Sørup og Nørreballe saa stærk en Regn, at den skyllede hen af Jorden; i Mariboe derimod ikke en Draabe. - En Hest, der skal være 29 Aar, er i disse Dage bleven her betalt med 300 Rdlr. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Som Redacteur af Bladet den norske Bondeven, der udgives af Selskabet for Norges Vel, indbyder Pastor Wulffsberg i norske Blade Norges Landmænd til at meddele deres Erfaringer eller andre passende Bidrag til dette Blad. De kunne indsendes til Selskabets Formand, Kammerherre, Anker paa Bodstad ved Christiania.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
J Christiania solgtes Grønærter endnu d. 2 August, paa hvilken Tid de ikke mere vare at faae paa Kjøbenhavns Torv for 6 Mk. 12 s. Skjeppen. Et Beviis paa, hvor meget man lægger Vind paa Haugedyrkning i Norge. For saa meget som mueligt at komme Byens Trængende til Hjelv lader Magistraten i Bergen a den Qvantitet Kornvarer, der er bleven den overladt af Providerings-Commissionen, male Rug- og Bygmeel, som sælges for 8 tz. Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
For Tugthuset i Christiania søges en Fabrikmester med 200 Rdlr. aarlig Løn og en Gratification af 50 Rdlr. om Aaret, saa længe de dyre Tider staae paa, samt frit Huus og Brændsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Aalborg, d. 8 Augusti. Sidst i afvigte Maaned slog, i et stærkt Tordenveir over Egnen af Tversted, en Lynstraale ned paa en Mands Mark lod og dræbte der en togerig Plag. J Horsnab, Tversted Sogn, antændte Lynet en skjøn og stærk Lade, og forvandlede den i faa Minuter til en Askehob. – J Løverdags den 3 Augusti henimod Aften afbrændte et Huus i Søndertranders Bye; det stille Veir, samt at ingen andre Bygninger vare i Nærheden, bidrog til at Jlden ei udbredede sig videre. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Den 2den September aabnes den Kongelige Skueplads med et af Hr. N. T. Bruun omarbeidet Stykke, Kobbersmeden kaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Ved Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsens Nærværelse i Aarhuus blev paa det forenede dramatiske Selskabs Theater givet 3 Forestillinger til Bedste for de i Krigen Saarede samt de Faldnes efterladte Enker og Børn, nemlig: d. 14 Julii, Orlogsskibet Phønix faaes i Baggrunden af Theatret, saaledes som det var færdig til at løbe af Stabelen, fortræffelig malet af Hr. Plohn (for hvilket Arbeide Hr. Plohn aldeles ikke vilde modtage nogen Betaling). Digtet af Hr. Prof. Ochlenschlager declameredes af Hr. Knudsen. Derefter opførtes af Selskabets Medlemmer: Manuscriptet, Skuespil i 1 Act. Til Slutning, Oldingen, Digt af Hr. N. T. Bruun. Theatret var decoreret med Mindestøtter til Crin dring om de sidste Krigsbegivenheder, ved hvilke 16 unge Piger med Krandse vare grupperede. 2 af de fra Toget imod Anholt haardt Qvæstede fremstilledes paa Theatret af Hr. Knudsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
D. 17 Julii opførtes: Epigrammet, Skuespil, 4 Acter af Kotzebue, hvori Hr. Knudsen udførte Kammerraad Hippeldantses Rolle. – D. 18 Julii gaves efter Opfordring samme Forestilling som d. 14de, men istedet for Sku spillet Manuscriptet opførtes en Violin Concert af Hr. Rosenkilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Jndtogten for alle Aftener beløb sig, efter Afdrag af de nødver 1ste Udgivter, til 827 Rdlr. 4 Mk. og 1 Specir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
(Af Hamb. Corresp.) Fra Tyrkiet d. 16 Junii. J Constantinopel. seer det atter meget krigersk ud. Storherren skal med Divanets Samtykke have besluttet, ikke at afstaa en Fodbred Land til Rusland, men at fortsætte Krigen med al Eftertryk. Alle de Janitscharerortas, som endnu befinde sig i Constantinopel, have faaet befaling at bryde over Adrianopel op til Storpizirens Armee, alle Paschaliker i Europa og Asten have faaet nye skjærpede Hatti Scherift, at udtage alle tjenstdygtige Folk og lade dem stille i Feldten; Capudan pascha har faaet en hemmelig Expedition (som det hedder til Krimm) af hvilken man lover sig store Følger. Paa hans Flaade er et udvalgt Troppecorps fordeelt. Storviziren har ved sin Arme indført en yderst stræng Krigstugt, men tillige bekjendtgjort, at hen vil belønne hver heeltemodige Daad. Fra Ægypten erfares, at den derværende Pascha Statholder for største Delen har indhente ved det eftersendte Rytterie de Beys og Mammeluker, der ere undgaaede Blodbadet i Kahira, paa deres Flugt til Øvreægypten, hvor de uden videre Omstændighed ere blevne nedsablede. Benævnte Pascha er en meget rask Mand, men, som man har seet, i Valget af Midlerne til sit Øiemeds Opnaaelse, ingenlunde samvittighedsfuld. Han lader nu Fæstningsværkerne i Søstæderne Damiate, Rysette og Alexandria forstærke og ruster sig til en Kamp mod Wehabiterne. For medens samme staaer paa at have Ryggen fri, og sikkre Ægyptens Rolighed, foranstaltede han Blodbadet i Kahiri afvigte Martii Maaned. J Havnen Sues samler han en Flaade af Krigs- og Transportskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
London d. 20 Julii. J en Depeche fra Lord Wellington til Lord Liverpool berettes, at den franske Portugals Armee bestandig staaer paa høire Bredde af Guadiana. - En Deel af de Transportskibe hvorpaa Blakes Armee befandt sig, er ankommen til Cadix og de øvrige ventes ufortøvet. Officiererne af little Belt ere, efter Sigende, blevne afhørte i Halifax af 4 af de ældste Marine Capitainer, for at faae Vished om, enten Præsident eller little Belt har gjort det første Skud, og deres Udsagn, stemmer fuldkommen overeens med Capit. Binghams. Der er ikke, som man sagde, sat nogen Krigsret over Capit. Binghams Adfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Paris d. 2 Aug. Journal de i Empire meddeler under Artiklen Hamborg d. 24 Julii, adskillige meget interessante Privatefterretninger fra London om alle Haandteringers dagligen tiltagende Forfald og Kjøbmændenes desformedelst dagligen stigende Forlegenhed, som bevirkes af Fastlandssystemets strænge Udførelse. - Kong Joseph er d. 8. Julii ankommen til Burgos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Den 28de f. M. døde i Wien den berømte Digter Collin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Neapel, den 17de Julii. En Søemand, der paa et neutralt Skib er ankommen her fra Vestindien og agter at vende tilbage til sit Fædreneland, gjør følgende Beskrivelse over den nuværende Tilstand i Vestindien, befinder Handelstanden i Engelland sig ved Fastlandets Spærring i stor Forlegenhed, saa er Planternes nærværende Forfatning paa Jamaica og de øvrige engelsk vestindiske Øer endnu langt værre og fortvivlelsesfuld. De fleste af dem, som hidtil paa deres vidtløftige Plantager lode ved 100 til 400 Negere dyrke Sukker, Caffe, Bomuld, Jndigo, Tobak &c., og afsatte disse Producter for Priser, de kunde bestaae ved til Engelland, vide ikke mere, hvad de skulde gribe til. Sende de dem for deres Regning til Moderlandet, saa blive de liggende usolgte, eller man byder dem paa samme Priser, som ikke engang dække Fragten og Assurancen. Ville de afsætte dem i Vestindien, saa faae de ingen rede Penge derfor, men de maa git lang og usikker Credit, og sædvanligen komme de derfor udstillede Vexler, formedelst de mange Follissementer i Engelland, tilbage med Protest. Disse Plantere ansee sig derfor endnu for lykkelige, naar de kunne om tuske deres Producter til yderst lare Priser mod europæiske Frembringelser. Som en Følge af disse Omstændigheder er Værdien af Plantager og Negere falden 1/2 Deel, og naar samme Tilstand endnu skal vedvare nogle Aar, saa ere de fleste Plantere bankerot, og Negerhandelen paa den vestlige Kyst af Africa, som allerede længe har været en Skjændsel for Menneskeheden, vil som en Følge af Napoleon den Stores vise Foranstaltninger ophøre af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
J Mailand vises nu en plastisk Forestilling af Slaget ved Wagram. For at sandseliggjøre den franske og østerrigske Armees Stillinger er der anbragt 10,000 Metalsigurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Fra Mayn skrives under d. 3 Aug., at man allerede der i Egnen har Viinstokke med modne Druer og seer friske Blomster. Man venter sig derfor i Aar en Viin, som vil ligne den fra Aaret 1540, der smagte som Malvasier, og hvoraf man den Gang solgte et Læs for 7 1/2 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Blandede Efterretninger. Riget Burnu, som vi næsten kun kjende af Navn, synes, efter de Efterretninger, man har faaet fra en ung Pilegrim, Abd Allah, at være meget vidtløftigt, deelt i mange Statholderskaber, snart bjergfuldt, snart jevnt, og overhovedet en Sammensætning af adskillige i Ørkener blomstrende Deser. Alle Huse i Burnu og Affadeh ere af Steen, Tegl og Leer, man forfærdiger Kar af Leer, driver Jernbrug, forstaaer at smedde Jern, og tilbereder Krudt. Floden Halman, der en halv Miil fra Staden flyder fra Syd til Nord, er saa stor som Nilen og bedækket med Skibe. Overhoved synes der at herske en rig Vegetation, rig paa endnu ikke bekiendte Planter. Her er stor Rigdom paa alle Arter Palmer og Frugttræer; Gummi udflyder af mange Træer. Af de spiselige Frugter af det tykkeste og høieste Træ, Syldig kaldet, presses en medicinsk Olie. Abd Allah var i en Tid af 33 Dage reist fra Staden Affade, hvor man kunde see Hovedstaden Burnus Taarne, til Dasur og fra Datur til Jambo i omtrent 22 Dage. Efter Abd Allahs Skikkelse at dømme høre Burnuanerne til Negerracen; de have en sort Farve, Ansigtet staaer neden til udad, men Læberne ere ikke saa tykke som hos de almindelige Negere. Schlesv. Holst. Prov. Berichte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-13
Paa een af sine Reiser til Polen vor Keiser Alexander i Egnen af Wilna ilet allene foran forsit Følge. J nogen Frastand saae han adskillige Personer, der syntes at slæbe noget op paa Strandbredden af Floden Wilie. Han steg udaf Vognen, gik løs mod samme, og fandt at det var et Liig. Jngen kjendte ham, og enhver forundrede sig, da den Officier, som man ansaae Keiseren for, forlangte, at man skulde søge at bringe den Døde til Live igjen. Man viste ham endog kun en meget seendrægtig Hielp, da han selv trak Liget heelt op af Vandet, skilte det ved de vaade Klæder, og med al Magt aned ham Brystet og Tindingen. Al hans Umage var imidlertid forgjeves. - Hans Følge indhentede ham, og samme var, foruden Førsten Wolchonsky, Greven v. Lieven og Doctor Weilly, Keiserens første Saarlæge. Alle tre forenede nu deres Bestræbelser med Monarkens. Doctoren udtømte alle sin Konsts Midler, Keiseren og de andre holdt Legemet og søgte at opvarme Aarene. Tre Timer lang havde Alexanders Anstrængelse allerede varet; endnu sporedes intet Livstegn, og Lægen erklærede at den Druknede var uden Haab død. Keiseren vilde endnu bestandig ikke troe det. Han lagde selv igjen først Haand paa Værket og de andre saae sig naturligviis nødte til at følge hans Exempel. Blot efter Keiserens befaling aabnede Weilly en Aare paa den tilsyneladende Døde, og Alexander havde den usigelige Glæde, at see Blodet flyde og høre et sagte Suk. Det er umueligt at beskrive Monarkens Fryd. Gode Gud, dette er den lykkeligste Dag i mit Liv, raabte han, og hede Taarer trillede ned af hans Kinder. Naturligviis fordobbledes nu Anstrængelserne for den Ulykkelige, og Keiseren forbandt ham med sit eget Lommetørklæde, den Arm, han var aareladt paa. Derpaa lod han ham bringe under Tag, og gav ham ved hans Bortgang alle de Penge, han havde hos sig, ligesom og Løvte om en Pension, som han ogsaa strax derefter erholdt. (Allg. Litteraturg.)