JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
7. De, som benaades med Embeder i Hertugdømmene, maae tillige være kyndige i det tydske Sprog. 3. Naar Underofficerer ansættes udi saadanne Embeder og Bestillinger, hvortil de beskikkes ved Collegierne eller andre Øvrighedspersoner, kan de ikke forafskediges uden kongelig allerhøieste Resolution. 9. De Embedsposter, hvorudi de ansættes, maae være af 150 til 200 Rdr. aarlig Jndkomst, og ingen under 100 Rdr. 10. Et gor Forhold udi et saadant Civil-Embede kan bane dem Vei til Forflyttelse og forbedrede Vilkaar. 11. Over de, hvilke saaledes af og ved Militair=Etaten ansees værdige til at komme i forslag til Ansættelse i det Civile, skal med hvert Aars Begyndelse en Liste meddeles ethvert Collegium, hvorudi enhvers Navn, Fødestæd, Alder, Tienestetid, Forhold i Tienesten, Dueligheder, for Studerende den erhvervede Caracteer, og for saavidt fornøden eragtes, een og andens særskildt Attraae, hvor de ønske at vorde placeret, hvilken Liste vedkommende Departementer have at forelægge ved deres allerunderdanigste Forestillinger, om de Embeder, til hvilke Underofficerer gives Adgang. 12. Foruden flere Betieninger, hvilke mueligen kunne gives, ere følgende nu forhaanden opgivne til Adgang for veltiente Underofficeer, naar de tillige have behøvende Duelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under det Kongelige danske Cancellie, med en næsten udelukkende Rettighed: Bye= og Raadstuetiener; Hof= og Statsrets Budde med flere som dertil kan henregnes; Budde ved Retterne i Almindelighed; Gravere, Bedemænd og Arrestforvarere; med ovenmeldte lige Rettighed med andre Civile; Andre Embeder uden Benævnelse, naar de i Henseende til Kundskaber og Duelighed kan sættes i Classe med andre Ansøgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under det Kongelige tydske Cancellie: Bud ved Overretterne; Saakaldte Tugthuusvægtere og Fogeder; Politie og Kirkebetiente, saavelsom Betiente ved Rettern, Portskrivere, med Hensyn til aller høiste Resolution af 3die Januar 1772. Copiist og andre Skriver-Embeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under det kongelige Rentekammer, Bud ved General-Directoriet i Kiel; Bud ved Land-Commissionen; Amtsbudde udi Amterne Plden, Reinfeldt og Travendal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under det Kongelige General-Toldkammer. De bedste Underbetient=Poster i begge Rigernes Kiøbstæd der, Grændsepatrouille-Tienester imellem Jylland og Slesvig; Strandrider og Udhavns Poster af omtrent 150 Rdr. Jndkomst, samt de mindste Controlleur Tienester i Hertugdømmene, hvis Jndkomster kan regnes lige med hine; ligesom og de Underbetiente, som vælges af Jnspecteuren paa Stæder, hvor ingen Overbetiente ere ansadte, til at gaae ham nærmest tilhaande, med Fortrin for de øvrige Underbetiente og Tillæg udi Jndkomsterne. Forfremmelsesposter til Belønning for udviist Troeskab og god Tieneste ved Told og Consumtionsvæsenet, saa og for Underofficerer, som i det Militaire have tient 18 Aar og derover med gode Vidnesbyrd, saasom Toldbetiente i Kiøbenhavn, de bedre Udhavns- og Toldbetientposter i Norge, samt Controlleur-Embeder i Hertugdommene fra 200 til henimod 300 Rd. aarlig Jndkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under det Kongelige Oeconomie og CommerceCollegium: Branddirecteur-Embeder i Danmark og Hertugdømmene, naar de besidde de dertil udfordrende Kundskaber og kan stille den Caution, som i Hertugdømmene ved disse Embeder fordres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under General-Postamtet: De Postmester-Embeder, hvilke kan regnes med 150 til 200 Rdr. aarlig Jndtægt, dog under de Vilkaar, at stille den Caution som disse Embeder er paalagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Under det Kongelige Generalitets- og Commissariats Collegium; Commandosskrivere ved Generalcommandoerne, hvilke foreslaaes af de commanderende, Generaler: Materialskrivere; Stokhuusforvaltere, og Stokmestere; Budde ved Collegiet og Fyrbødere; Portsluttere; Voldmestere, naar de dertil findes skikkede. (Taget af Viborger Samlet.) Efter er virksomt Liv, efter en Apperit der ofte gjorde Indgreb i Eiendomsretten og efter en Pillegrimsgarg af noget over 2 Aar, adskildt fra Familien og ganske blottet for Venner, er da den berygtede og fra Elven til Vardøe, huus omtalte Ulv i Wiborg Krat gaaet alt Kiøbs Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Bonden Niels Agerskov førte denne Tyrans Liig til Wiborg Torsdagen den 17de Maji og han er baade den og følgende Dag beseet og beføelt af nogle hundrede Mennesker, der da nu have endt deres mangehaande Tvivl om dette saa ofte omtalte Dyr. Da Samlerens Redaktør har været et af de mange Øienvidner, er det ham kiert at kunne offenelig berette dens udvortes Form; thi dens indvortes Sindelag er Egnen alt for tydelig bekiendt- og N. Agerskov har blant andre Skadelidte mistet under hans Ophold her i Krattet: 8 Faar og Geeder, en Stud i 3die Aar og et Stykke Kiød af Laaret af en Koe, der dog blev lægt og lever. J Fior rev han 2 Køer ihiel paa Wiborg Mark, der altid vare 50 Rdr. var, og fra enkelte Omegnens Beboere har han nu og da ranet baade Ungqvæg, Faar, Sviin og dræbt Hunde. Det er en Han Ulv med følgende Kiendemærker: Farven lys guulbrun med iblandet sortegraat paa Haarpidsene, Bugen mere graa, fort Stribe langs af Ryggen, Hovedet mørkebrunt; lang haarriig og meest sort Hale med brusende Haar som Rævens, 5 korte stærke Hunde kløer, hvoraf den ene sidder høiere oppe paa Benet, under Foder 5 sorte Baller eller Tæer, bred Pande, smaa skævtstaaende Øine, lodretstaaende mod Enden spidse, 6 enfierdedeel Tomme lange Øren (der have Huulheden vendt foran og ei syne saa lange, da Kiævens og Halsens Haar ere lange og bousende) spids Snude, Kaften forsynet foruden stærke trekantede tetstaaende Kindtænder med 4 i Over= og Underkæbens Udside siddende lange fladrunde. mesten spidse og paa hinanden passende Hugtænder; mellem disse 4 lange sidde i Overkiæben 6 og i Underkiæben 6 nærsidddende, lige lange, korte meere flade Fortænder; paa Siden af den vide Kæft nogle Knurhaar; Halsen tyk, meget haarrig; Brystet bredt og stærkt, kraftfulde Been, tynd Mave, store udstaaende Sidebeen, lange maare se nede Baglaar, dens Længde, Halen uberegnet, var i død Tilstand 1 Alen 22 Tommer, Høiden regnet fra Ryggen over Forboven 1 Alen 8 Tommer, (levende har den synet meget høiere naar Hals, Hoved og Ører reg des hertil) Skabningen ligner forresten en stor dansk Hunds og Hovedes Spitsernes. Uagtet man har tillagt ham saa got er Spisekammer, var han dog meget mager efter Uvenaturen; den maae man og tilskrive en modbydelig suur og stram Lugt, der og skal volde Hundenes Frygt for ham. Denne med Sandheden overeenstemmende Beskrivelse har jeg troet nødvendig, deels for deres Skyld der ere Naturkyndige, deels for den overtroiske Hob, der omformede den til en Varulv (Diævel i Ulvefigur der ei kan dræbes) eller som alt for undertroiske lode den blive en Hyæne, Satire eller opdigtet Fabel. Hvorfra den er kommer, er ikke udfundet (sin Historie fik den ikke Tid selv at skrive) men timeligst er det, at den fra Tydskland har neget sig igiennem Holsteen herhid. De sidste Ulve heri Jylland bleve, saavidt jeg veed, skudte i Thiele Skov ved Wiborg, for omtrent 26 Aar siden. Endelig er det værd at erindre, at man i Frankrig for en 35 Aar siden var saa ilde plaget i Provindsen Gevandan af af en glubsk Ulv, at man og antog den for en Hæne og fortalte underlige Fabler om den. Kongens Liv karl Antoine fangede den omsider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Bekiendtgiørelser. Priis=Courant over alle Sorter raffinerede Sukkere, og Siruper ved Aarhuus Stifts privilegerede Sukker Raffinaderie udi Randers den 29de Mai 1804. Fiin Fiin Fiin Raffinade = 36 s. Ord. Raffinade . Frin Melis . Lumpen i smaae Topper Dito i store Dito . Hvid Candis . Lyseguul dito . . 36 s. Lysebrun dito . . 30 s. Brun dito . . 28 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Hvid Puddersukker . 25 s. Guul Puddersukker, Brun Puddersukker, Hvid Strup a 100 Pd. 26 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Brun Sirup a 100 Pd. 100 Rdr. For Sirups Tønder 9 Mk. St. For prompte Betaling gives 3 pro Cento Rabak af Top=Sukker og Candis, men tages under 25 Pd. af en Sort er Prisen foranderlig. Christen Hansen. Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Hos Balser Christensen og Søren Møller i Grund føer ere 2de Plage optagne, som haver gaaet her i 10 a 12 Dage, en sort Mærplag 2 Aar, med Stierne i Panden, Snop paa Næsen og venstre Bagfod hvid, med Klaptræe paa, en dito sortebruun Hesteplag 1 Aar, med Grime paa. Eieren til samme ville jo før jo hellere lade dem afhænte, imod at betale Omkostningerne. Grundføer, den 26de Mai 1804. I Kraft af Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi efter Ane Charrine Esmarch, Enke efter afdøde Landværnskapitain, Birkedommer og Forvalter Lauriz Jespersen paa Ørbech gaard, under Grevskabet Scheel, hendes herom gjort Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts Tidender, 2de Gange efter hinanden maae indkalde ase dem, som formeene sig at have noget at fordre hos hende, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for hende eller Laugværge, Forpagter Ole Emarck at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse Aviserne ansees og være ligelaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, den 16de April 1804, Under Vort Kongl. Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Schwartsen. Allerunderdanigst læst i Nørre Jyllands Landsting,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Onsdagen den 18de April 1804 under No. 10. Betalt med 2 Rdr., siger to Rigsdaler. Lautrup. Gierulff. Krabe. Protocolleret at Hauch. Allerunderdanigst læst paa Scheels Birkelings Ret Fredagen den 4de Mai 1804 og Protoc. tilfort Fol. 192. Betalt med 1 Rd., skriver Møller, een Rigsdaler. constit. Birkedommer og Skriver. Jndkaldes Fornævnte afdøde Landeværnskapitain, Birkedommer og Forvalter L. Jespersens Stervboes navnlige Creditorer sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel for mig eller Laugværge, Forpagter Ole Esmarch paa Stamhuset Estrup pr. Randers, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, der hidrøre fra hans Embedsforretninger eller andet af hvad Navn nævnes kan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
J øvrigt ville enhver som til Stervboen maatte være Penge skyldige, til bestemte Tider efter Beviser, og de som ere skyldige i andre Henseender behagentlig henvende dem til min Broder benævnte Forpagter Esmarch paa Estrup, som efter min ham givne Fuldmagt, paa mine Vegne modtager Penge og derfore giver Qvittering. Ørbechgaard, den 7de Mai 1804. Ane Chatrine Esmarch, Enke af Zespersen. Estrup, d. 7 Mai 1804. Som befuldmægtiget Laugværge, Ole Esmarch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de Maji sidst, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle de som formene sig at have noget at fordre efter den her paa Grevskabet Frysenborg ved Døden afgangne Chirurgus Johan Christian Bredefeldt, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden for reskrevne Tids Forløb, for Undertegnede at anmelde og beviisliggiøre. Frysenborg pr. Aarhuus, den 12te Mai Tommesen. I Kraft af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Martii d. A., som for vedkommende Retter er læst den 21de i f. M. og den 26de April næst efter, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui filentii, 3de Gange i den Berlingske Tidende, Aarhuus Stits Adresse Avis og den Altonaiske Merkur, Credi= og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Student Lauriz Bogh, som forrige Aar døde i Blegind paa Aarhuus Amt, at møde inden Aar og Dags Forløb for undertegnede Skifteforvalter, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at erlægge deres Skyld. Schanderborg, d. 7de Mai 1804. Bagger, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Endskiøndt jeg underskrevne Frantz Richter i denne Maaned har ladet holde offentlig Auction over endeel Vare her paa Horsens Raadstue, saa vedbliver jeg des, uagtet min hidtil førte Handel i min sædvanlige Gaard her paa Nørregaden, og nu er bleven forsynet med alt hvad tilhører en complet Handels=Botik, det være sig moderneste Galanterie, Alen og andre Handelsvare af engelske, franske og danske Fabriqver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Dette har jeg den Ære herved at tilkiendegive de høie og respective Velyndere, som forhen, og endnu beærer mig med deres Handel, ligesom og andre det ville behage at forsøge samme. Hvortil jeg recommenderer mig, og forsikrer alle er hastig og redelig Behandlig. Horsens den 15de Mai Frantz Richter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Sognepræsten for Hylke Meenighed i Aarhuus Stift, Hr. Peder Fabritius Dorscheus er ved Døden afgangen i Hylke Præstegaard, og hans Boe taget under lovlig Behandling; i Følge Placaten af 16de October 1792, bekiendtgiøres dette herved 3de Gange i Aarhuus Stifts Addresse=Contoirs Tidender, saavel for den sal. Afdødes fraværende Børn, som for hans Credi= og Debitorer, at hvo som har noget at erindre, under dette Boes Behandling, behagelig vilde melde sig, enten hos undertegnede Skifteforvalter eller hos Enkens Laugværge Hr. Søren Bagge i Sneptrup Præstegaard Sognepræst for Onsild og Taaning Meenigheder, da enhver i Følge Lovens Medfør skal blive behandlet. Af den allerede bevidste Gield, sees ellers ikke at noget kan blive at arve. Elbech Præstegaard den 17de Mai 1801. Jordhøy, Provst i Woer Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-26
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Markedspasser, a Bog . . 3 Mk. Limeret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Af og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis 1 en halv s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Udenlandsk. Endnu indkomme stedse flere Bidrag til Kommissionen, for de Qvæstede; for Salg af Biskop Kroghs Tale om Kierlighed til Fædrelandet er atter indsendt 220 Rdr. den har tilforn indbragt de Qvæstede 498 Rdr. 16 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Den 23de Mai fandtes Landmaaler Steenstrup druknet i Søen ved Tømmerpladsen uden for Vesterport. Han var gaaet ud for at bade sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Den 24de Maji om Morgenen fandtes efter stærk Natteregn paa Kbhvns Gader og svømmende paa Rendeste nene et guult Støv, i Farve og Fiinhed som Svovlblomster. Almuen troer det er Svovl og betyder Krig, Jordskælv eller Dommedag. Samlet og antændt brænder det med en Røg som af Traad, Papir eller deslige vegetabilske Substantser og giver Kul; er altsaa langt fra ikke Svovl. Under Microscopet har det Lighed med Planters Sædstøv. Hos Moses er anført en Svovlregn. J Mansfeld anfører Spangenberg en lignende Regn af 1658. Stegesbeck fortæller om en dito i Brunsvig, 1621. Scheucher fortæller og en guul Regn 1677. som svømmede paa Brøndene om Zürich og ZürcherSøen. Man antog den for Sædestøv af Fyr eller Gran, ført af Vinden i Luften og nedfaldet med Regnen. Et lignende Tilfælde indtraf i Bordeaux 1761, hvorfra man indsendte Prøver til det franske Videnskabers Selskab, som fandt at det var Blomsterstøv af For eller af Gran, som just blomstrede hyppig om Bourdeaux paa den Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Hollmann har seet samme Slags Phænomen i Göttingen 1749 og Grischow i Berlin. For ikke længe siden faldt en lignende Regn i det Østerrigske. Ole Worm fortæller at man i Kbhvn havde et saadant Phænomen Aar 1646. Danmark fik ikke Krig førend 11 Aar derefter, og Verden staaer endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Af alle fremmede Kunstnere i Rom er Thorvaldson, en Dane, den meest udmærkede, og en farlig Rival for Canova.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
(Af Handelstidenden) Hamborg den 18de Maji. J. Dag blev det paa Børsen bekiendtgjort, at de smaae Fartøier, som Engelænderne havde anholdt paa deres Fart over Vatterne fra Tønningen hertil, igjen ere frie givne; dog vil denne Fart herefter ikke være saa sikker som tilforn, da der tillige er erklæret, at intet Skib som igien antræffes paa Vatterne, vil blive løsladt andengang. Det synes altsaa endnu ikke at vorde indseet hvormeget denne Fremgangsmaade skaber Engelands egen Handelsinteresse, foruden at den er aldeles stridende imod den Agtelse, som burde vises de neutrale Flage i deres egne Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Om kort Tid aabnes nu Færgetransporten fra Nysted i Lolland til Helgenhavn i Holsteen. Rentekammeret har overdraget Foretageren Hr. Thorsen den deligt indrettede og let seilende, af Kapt. Sølling byggede, Paketbaad Gienveien, og desuden anskaffer han selv en Smakke eller Færgejagt paa 20 Læster. Med Paketbaaden kan ingen Heste eller Vogne overføres, men med Smakken. Overfarten med Færgejagten koster 15 Rdr., og med Paketbaaden 12 Rdr. Torsdag er Bortdag i Nysted og Onsdag i Helgenhavn. Paa dem skal Fartøierne afgaae Kl. 7 om Morgenen indtil sidste Oct. men i Nov. Kl. 8. Uden for Børtdagen kan Fartøierne ogsaa fragtes mod fuld Fragt. Saavel for Skippernes og Skibsfolkenes Drikkepenge, som for Litsenbrøderne i Nysted og Helgen havn ere Taxter fast satte, som vorde opslagne til offentlig Beskuelse, ligeledes for Bropengene. Reisende faae ved dette Færgeløb en betydelig Besparelse af Tid og Udgivter, da Veien bliver omtrent 26 Mile kortere imellem Kiøbenhavn og Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Helsingøer den 23de Maji. Den 2den Maii vare de forhen i Avisen ommeldte 5 Villingebeks Fiskere tilsagte at møde i Frideriksborg hos Amtmanden Hr. Geheimeraad Levezau, som under en Opmuntringstale og i Nærværelse af en stor Forsamling, overleverede hver den dem for ædel Daad tilkiendte Sølvmedallie. Denne veier 10 Lod. Paa den ene Side sees Kristian den 7des Brystbillede med Kongenavnets Omskrivt. Paa den anden Side en Laurbærkrands, hvori staaer: For ædel Dand. Der tvivles nu ikke paa, at den lille 11 Aars Søn, Abraham Hartvig, der i Vinter reddede den spanske KonsukBadins Søn, vil jo erholde en passende Belønning, da et Forhør denne Anledning er af Magistraten optaget og til vedkommende Sted indsendt. Besynderligt ellers, er, det reddede unge Menneskes Fader ikke har viist sin ældste Søns Redningsmand det mindste Tegn paa Erkiendtlighed. At Helsingøer skalsaae en større Havn, derom, er Omtalen meer end forhen. Men hvor Havnen skalanlægges, derom ere Rygterne ikke enige. Nogle ville have den paa Sydsiden, fra Brohovedet ud til Sukkerhusene. Andre mene, Landet bliver giennemskaaret fra Syd til Nord; Andre ansee det sidste for bekofteligt, og saakyndige Sømænd mene, at den anlægges paa Nordsiden ved Lappen. De paastaae at Naturen der har dannet en rummelig Havn. Lappegrunden, sige de, gaaer ud af Kattegat i 2de Arme, men saavidt fra hinanden, at de største Skibe kunne gaae derigiennem, og komme derpaa ind i et sandyb og rummelig Sø=Bassin, at Skibe, som stikke 20 Fod og derover, kunne gaae deri, og Bassinet vel rumme 300 Skibe, der alle finde et ligesaa af Naturen dannes Udløb hen af Kronborg til. Maaskee er imidlertid alt dette allerede undersøgt, eller vil blive undersøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Aalborg, den 29de Mai. Orlogskibet Neptunus, bestemt til at overføre Deres K. H. Kronprinsen og Kronprindsessen til Norge, er et disse Dage ankomme til Flastrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Aarhuus. Fra den 27de til i Dagere følgende Skippere udgaaede her fra Havnen: J. C. Boye til Marstald, J. C. From til Sønderborg, S. Møller og H. Wiel til Kiel, Wilhelm Raakmann til Riga, J. Madsen til Tønningen. Jndkomne, B. Sørensen fra Sønderborg og Jacob Andersen fra Samsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 26de til i Dag : Baro neske Rosenkrantz, Jomfrue. C. Aster, Cand. Theol. J. Becher, Jnspecteur Warborg, Lieutenant Baron v. W. Jarlsberg, Mad. Davidsen, Cornet og Adjutant Paulsen, Opticus M. Herz, Frue Geheimeraarinde Bülow med 2de Døttre og en Tiener, Forpagter Rasmussen, Kiøbmand J. C. Wulfs, Pastor Asbach med Kone, 12 Livgardere til Hest, 7 Livgardere til Fods, 3 Husarer, 24 Jægere, 29 Artillerister, 4 Konstabler, 40 Mulqvetterer og 20 Landsoldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Udpasserede. Fra den 26de til i Dag: Frøken F. Bertouhr, C. Volqvartz, Feldbereder R. Hasle. Med Skipperne Hansens og Eschildsens Smakker blev afsendt Stude tilhørende A. Hvild, med Skipper Salling Stude, tilhørende Thomas Jensen, med Skipper Jversen, Stude tilhørende Chr. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Hercell. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirke Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Udenlandsk. Frankrig. Den 19de Maii var Senatet sammenkaldt, for under Consul Cambaceres Præsidium at berraadslaae over den nye Constitution. Til de høie Statsbetieningers Besættelse, bestemmer man General Murat til Stor=Connetable; Minister Talleyrand til Erkestatscanzer, under hvem Hr. Laforet erholder det udenlandske Ministerium; Consul Cambaceres til Rigserkecanzler og Consul Lebrun til Erkeskatmæster. Efter indført Keiserværdigher vil blive givet en mere udbredt sammestie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Den 17de har Statsraaterne Portales, Treilhard og Berlier overleveret det forsamlede Senat, det i Geheimeraadet udkastede Project til det Senatus Consult i Anledning af den arvelige Keiserværdighed. Det skal bestaae af 4 Hoved Afdeelinger og over 100 Artikiet. Man paastaaer, at den arvelige Værdighed vil i den Bonapartiske Familie kun strække sig til Joseph og Ludvig Bonaparte. Derhos skal det staae Napoleon Bonaparte, frit for, umiddelbar at vælge en af fine Brodersønner til sin Efterfølger, saasnart samme har opnaaet sit 18de Aar. Om nette medfører Sandhed, vil Tiden lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Ved Hyldelsen den 14de Julii, vil hverken Kronning, eller Salving finde Sted, men Bonaparte vil paa Martis Pladsen blive beklædet med den Keiserlige Kaabe, og modtage det Keiserlige Sværd af Storconnerablens Hænder, efterat begge Deele først ere indviede i Notredame Kirken af Erkebiskoppen i Paris. Herpaa vil han aflægge nu Eed i Senaters, Tribunatets og det Lovgivende Korpses Nærværelse. Alle Præfecter, Biskopper og Deputationer fra alle Militaircorpser kommer til Paris til denne store Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Man siger at der vil blive udnævnt en nye Generalgouvernent for Velgien som skal residere i Brussel, og hvis Anthorttet ligeledes skal strække sig over den hele venstre Rhindrødde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-30
Criminaltribunatets store Sahl er nu færdig. Forhøret over de arresterede Sammensvorne, vil nu snart blive begyndt og man troer, endes med en Benaadelse. Blant andet hedder det, Georges vil paa Livstid blive indsperret i det Slot, hvor Toussaint Louverture døde. Tiden vil lære om denne Formodning har Grund. Man fortællet at General Morean og Georges har Tilladelse i got Veir at spadsere i Templehaven, og at der stedse under deres Spadsering staae 20 Mand under Gevæhr i Haven. Morcan bliver derved ledsaget af sin Gemablinde, som tilbringer hele Dagen hos ham, og kun om Aftenen tager hiem til sit Hotel.