Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-12-24
Revolutionen i de spansk-americanske Colonier gjør med hver Dag nye Fremskridt, og Regentskabet har gjort sig almindelig forhadt i alle den nye Verdens deels Provindser. J Mexico have de Misfornøiede kun faaet mere Mod efter det lidte Nederlag. Emissarier gjennemstreife det skjønne Rige for at oppusteJnsurtectionsflammen og sammenhverve Tropper, som de sende til visse fraliggende Puncter, for at oves i Vaaben. Man regner, at der allerede er samlet 6000 paa et Sted, paa et andet 8000, paa det 3die 12000 og paa det fierde 20000 Mand. Disse Corps true flere af vore vigtigste Poster, have allerede tilfægtet sig adskillige Fordele, og afbryde al den indre Communication. For vor Regjering bliver dette overalt af stor Vigtighed; thi naar den ei længer faaer Penge fra America, vil den sættes ud af Stand til at betale og underholde sine Tropper i Europa. Saavidt Artiklen fra Cadix. – Efter Madrid-Avisen var det ved et kongeligt Decret af 28de August oprettede Jngenieur-Academie blevet aabnet den 4de November. Marschal Jourdan havde allerede i Forveien igjen taget Commanden i Madrid. – J Peniscola var der den 29de Sept. bekjendtgjort en Proclamation fra General Blakke, hvori han lover alle dem Tilgivelse, som have have den Svaghed at desertere; men truer dem, som herefter maatte gjøre sig skyldige, med haard Straf. Den sanctgallske Fortæller siger: For den schweizerske Krigshæders Aarbøger fortiener en Vaabendaad at bevares, der tillige sætter en paa Følger riig Krigsbegivenhed i klarere Lys. Efter at den engelske Overgeneral mod alle spanske Generalers Raad havde draget sig tilbage over Guadiana, vilde General Blake endnu af egen Kraft udføre en dristig Streg mod Sevilla. J raske Marscher nærmede han sig Staden Niebla (4 1/2 Miil fra Sevilla), omgav den i Nattens Mørke fra alle Sider, og opfordrede den med den aarle Morgen den 30te Junii d. A. Hans Magt bestod i 15000 Mand, han ventede endnu 6000, men udgav sig for 30000 Mand stærk truede med Storm, og bevilgede fem Minutters Betænkningstid. Men i Niebla commanderede Oberstlieutenant Frischher fra Schweiz; denne vakkre Mand svarte i første Minut den spanske Parlamentair: "Generalen kunne kun rykke frem, hvis han vilde see hans Folk, Æren vilde være desstørre, naar 300 Schweizere slog saa mægtig en Armee tilbage, Garnisonen bestod virkelig kun af 300 Schweizere, der vare udtagne af Regimentet Royal Etranger til at danne et eget Schweizerregiment, og ere Levninger af de forhenværende spanske Schweizerregimenter. Generalen ventede nu til Midnat; en halv Time efter skede i halvanden Time en hæftig Kanonild paa Fæstningen; da den lang, trængte hans Jnfanterie frem mod Hovedporten, en hæftig Fægtning afgjorde dets Tilbagetrækning; paa en anden Side lagtes Stormstiger til, og dette Angreb blev ligeledes afslaaet. Da marscherede Blake, der ingen Tid havde at bortgive, bort fra Nieblaa, opgav sin Plan, søgte Guadianas Mundinger, og indskibede sig ad Cadix, efter at have lidt nok et Nederlag af en fransk Division. For Niebla havde han mistet mange Døde, 200 Fanger, 60 Overløbere. 300 Spaniere vare saarede. Schweizerne blev ganske uden Tab. Jndbyggerne i Nieblaa havde alt paa 40 Personer nær forladt deres Bye for længe siden. Garnisonen maae stedse være vaagen og paa Færde. Paa Napoleons dagen røvede en Bande Jnsurgenter til Hest deres Faar fra Glaciet. Schweizerne aftog dem Hiorden; men Vagten paa 8 Mand havde Banditerne bundet til Hestene, og slæbt dem med; to eller tre dræbte de paa Flugten.