JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-08
Af Aalborg Cathedralskoles Midler bliver 815 Rbd. 90, s. Sølv at udsætte til næste Juni Termin. - Hvo som maatte attrae denne Capital imod anordningsmæssig Pant, ville indlevere Begjering derom med Oplysning om Pantets Beskaffenhed til Skolens Regnskabsfører, Stiftsfuldmægtig Ostenfeld, i Løbet af indeværende Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-08
Gode Sæde=Kartofler faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. Foranlediget af senere gjort Underbud, afholdes, Tirsdagen den 21de Dennes, Kl. 10, i Sønderup Degnebolig, Licitation over en ny lignende Bygning sammesteds, alternativ af Grundmuur og Bindingsværk, og for Øvrigt er ter de Conditioner, Tegning og Overslag, som der forinden ere til Eftersyn. Hvilket af Skole=Commissionen herved bekjendtgjøres. Efter Begjering af Skifteretten heri Byen, bliver, Mandagen den 27de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, og føl liggende Dag, afholdt Auction i den Stervboet efter Kjøbmand Niels C. Brix's Enke, Cicilie Lassen, tilhøgrende Gaard Nr. 515 i Møllegyden her i Byen, over en Deel bemeldte Stervbo tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af: Schatoller, Dragkister, Skabe, Kister, 1 Stueuhr, Borde, Speile, Sengeklæder, Sengesteder, Dækketøi, Frulentimmerklæder, Sølv=, Kobber=, Messing, Tin, Jern= og Blik=Tøi, et complet Kobber=Brændeviinstøi og en stor Deel Brænderiredskaber, 1 liden Kakkelovn, 43 Tønder Malt,
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Spanien. Efter den franske Moniteur skulle Sagerne i Spanien, have taget en anden Vending. Christinerne, forhen indsluttede i Elisondo, have nu frie Hænder og gaae over fra Forsvars= til Angrebsystemmet. Mina træffer alle Forberedelser til at omringe Jnsurgenterne paa alle Sider, for derved at nøde dem til en afgiørende Kamp. Med 2000 Mand holder General Vigo Landsbyen Lanz besat, Oroa marscherer med 4000 Mand til Jrurita og Jauregurhar Ordre, med 1500 Mand at falde Jnsurgenterne i Ryggen, for at afskjære dem Tilbagetoget. Under disse Operationer rykker Mina med sin Hovedstyrke frem mod Zumalacarreguys Front, og et Hovedslag vil da vel blive uundgaaeligt. Zumalacarreguy trækker ogsaa alle sine Stridskræter, 16 Batailloner, sammen i Bastandalen og synes roliat oppebie Angrebet. Saa regelmæssig og tillige saa truende en Caracteer har denne Krig endnu ikke havt. Den for restaaende Kamp vil muligt afgjøre denne Deel af Spanien Skjebne, men ganske vist den seirende Feldtherres Adgang til Hæder og Berømmelse. Det synes nu imidlertid afgjort, at denne Kamp ingensinde vil kunne sætte Prætendenten i Besiddelse af Spaniens Trone; thi udenfor de baskiske Provindser, hvor, som bekjendt, Provindsial=Interesser tale hans Sag, finder den liden Gjenklang i Gemytterne, og, selv i Tilfælde af Zumalacarreguys Seier, vil Prætendentens Vaaben ikke udbrede hans Jndflydelse meget langt ind i det øvrige Spanien. En saadan Seier vilde nu kun tjene til at ansporden øvrige Deel af Kongeriget til at udvikle en forøger Energ. Blive derimod Jnsurgenterne overvundne, saa kan Kampen vistnok ansees som afgjort, og forsaavidt kan man ikke andet end med spændt Jnteresse see dens Udfald imøde. Preussen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Det har tidligere været berettet, at Prinds Wilhelm skal indbyde den østerrigske Keiser til Schlesien til den der forestaaende Troppesamling. Det angives nu for vist, at Underhandlingerne om Oprettelsen af et nordeuropæisk Forbund der vilblive fornyede paa det Grundlag, som tidligere i Toplitz blev lagt Da det med hver Dag bliver af større Vigtighed, ikke blot for Stæderne Hamborg og Lübeck, men ogsaa for hele Nordtyskland og i Særdeleshed for de preussiske Havne ved Østersoen, at man kan spare Farten igjennem Sundet, saa skal der nu, som det hedder, indledes Underhandglinger med Danmark for ved mindelig Overeenskomst at brydde Hindringerne af Veien. Der vil da blive anlagt en Jernbane imellem de 2 benævnte Stæder og ved et Plomberings=System vil man tillige, saameget som muligt, fjerne nde Hindringer, som Toldvæsenet saa let medfører for Handelen. Medens saaledes Expeditionshandelen fra Hamborg, og Lübeck vil tiltage uberegnelig meget, maa ogsaa Fordelen for hele Østersøen blive meget betydelig, da Sundfarten ikke nalene er kostbar, men ogsaa ofte farlig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
J Warschau har tildraget sig en rædsom Begivenhed den 20de Marts. Præsidenten for Civil=Tribunalet sammesteds, Brzozowski, sidder ved sit Arbeidsbord i Nærværelse af 2 Conutoirbetjente, beskjæftiget med at underskrive de færdige Expeditioner. En forhenværende Advocat Stanislaus Maalinowskitræder ind i Arbeidsværelset, gaaer lige løs paa Præsidenten, griber ham ved Hovedet og giør med et eneste Snit med gen skarp Kniv Ende paa Oldingens Dage. Han døde øieblikkelig, og den grebne Forbryder tilstod, at Hevngierrighed havde forledet ham til denne Udaad. Den Myrdede var en halmindelig agtet Embedsmand, og havde Familie, som, idet Øieblik Mordet forøvedes, befandt sig i et tilstødende Værelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Holland. Det engelske Blad Morning Herald af 26de Marts melder om Uroligheder, som skulle være forefaldne i Amsterdam, i Anledning af Skatteoppebørselen. Den Skat, som har givet Anledning til Stridigheder med Oppebørselsbetjentene, bestaaer i en Afgift af smaae Vaaninger, hvis Leie ikke overstiger 1 Gylden om Ugen, og som tilforn blev betalt af Leierne. Da denne Oppebørselsmaade var vidtløftig, fandt Regjeringen det passende, for Fremtiden at holde sig til Eiserne, istedetfor, som forhen, til de forskjellige Leiere. I Holblands store Stæder, især i Amsterdam og Rotterdam, er denne Classe af Huuseiere overmaade talrig og farlig med Hensyn til den afgjørede Indflydelse, den yttrer paa Leierne, der høre til den fattigste Deel af Befolkningen. Efter forgiæves at have gjort Modforestillinger, forenede disse Huuseiere i Amsterdam sig om, at organisere en aabenbar Modstand mod Statskassens Agenter. Da Skatten indkrævedes hos en Borger i Amsterdam og han truedes med Execution, kom Misfornøielsen til Udbrud. Selv Borgemesteren kunde Intet udrette; men holdt det imidlertid ikke for klogt at anvende Tvangsmidler, forinden Sagen havde været Kongen forelagt. Hidindtil ere de uhyre Afgifter, som, siden Juli Revolutionen, have være paalagte, blevne udredede, om ei med Jver, saa dog uden Modstand fra Folkets Side, og dette første Symptom til Vægring er derfor saameget farligere, som denne Aand derved let kunde udbredes; man troer derfor almindeligt, at Regjeringen ikke vil tage i Betænkning, i denne Sag at vise nogen Eftergivenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Blandede Efterretninger. Efter de nyeste Beretninger fra de forenede Stater, skal den franske Gesandt i Washington Hr. Serrurier være ankommen til Philladelphia, for derfra at indskibe sig til Frankrig. En amerikansk Fregat, som er bestemt til at afløse, et Fartøi af de forenede Staters Eskadre i Middelhavet, har Ordre, først i Havre at oppebie de franske Kammeres Beslutning, med Hensyn til Gjelden til Amerika, og i Tilfældet, den ikke anerkjendes, da at tage den amerikanske Gesandt ved det franske Hof ombord.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
J en Gjæstgivergaard i Strasborg kjørte den 2de Marts en elegant Reisevogn for Døren. Neppe havde den tillende Opvarter gjort Anstalt til at modtage de Reisende, for 2 Politibetjente nærmede sig og anmodede dem at forblive endnu nogle Øieblikke paa deres Pladse i Vognen Strax efter indfandt Politicommissairen sig, eftersaae de Reisendes Pas, lod dem stige ud og gjennemsøgte Vognen J denne fandtes en Mængde oprørske Flyveskrifte: og det viste sig, at de Reisende vare Legitimister, som vilde begive sig til Prag; de bragtes strax til Præfecturet og videre veed man endnu ikke om denne Sag. Skrækkelige Snigmord synes at høre til Dagens Orden. Grev Frantz Beleznai, Medlem af en rig ungarsk Magnatfamilie var ved uordentlig Vandel geraadet i Gjeld og hans ældre Broder Johann havde derved seet sig foranlediget til at lade ham sætte under Formynderskab. Forbittret herover begav han sig med 3 dobbeltløbede Pistoler til sin Broder, og opfordrede ham til at tage denne Bestemmelse tilbage paa hans Vægring skjød han ham en Kugle i Underlivet saarede hans Kone med en Kugle i Brystet og en tilstæde værende Embedsmand med 2 Kugler i Armen og Underlig vet. Den sidste døde snart, om de 2 andre Offeres Liver der dog endnu Haab. Denne samme Familie er allere de for nogle Aar siden bleven rammet af en lige frygtelig Skjebne. En yngre Broder af den heromtalte Morder, dræbte Faderen, og blev henrettet. Samme Lod vil nu træffe Grev Frantz, som strax efter den forøvede Udaad blev fængslet. Den her fortalte sørgelige Begivenhed foregik Pesth den 19de Marts. Dupin, som i den senere Tid giør sig berømt ved sine vi tige Jndfald, sagde nylig: om maison, ou maison nettel Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Kjøbenhavn, den 4de April. J Torsdags Formiddag behagede det Hs. M. Kongen og Kongehuset at tage de af det kgl. Kunstacademi paa Charlottenborg udstillede Kunstværker i Øiesyn. Kbhyst.) Det er vistnok glædeligt og tillige smigrende at see, hvorledes fremmede Aviser alt, mere og mere begynde at omtale de danske Forhold, og deels giengive, deels extrahere Artikler, der have staaet i vore Blade. Ved saaledes atter at læse disse Artikler, seer man tillige, paa hvilken forskjellig Maade, de benyttes af de forskjellige Redacteurer, i Overeensstemmelse med deres Avisers Tendents. Saaledes har f. Ex. Preussische Staatzeitung, ved en findrig anbragt Forkortelse, saa kaldeles forandret vor Artikel om Gildet for Jubellieutenanten i Helsingøer, at vi knap vare istand til at gjenkjende den. Hverken Jubelskjænken: den hæderlige Paryk, eller Toasten, ere her ommeldte med et Ord. Man seer paa det Hele, at Sagen kun er let berørt, ja at Red. har trukket parfumerede Silkehandsker paa, inden han har vovet sig til denne farlige Artikel, der under hans delikate Hænder nu er bleven saa gentil, at den uden Fare kunde passere baade den petersborgske Hoftidende og den osmanniske Moniteur. - Ganske anderledes seer denne samme Artikel ud i et Par franske og et engelsk Blad, medens flere tyske Aviser dog have dristet sig til at give den uforkortet i temmelig gordret Oversættelse. Ogsaa i svenske og norske Blade er Artikken, naturligviis uforandret, gaaet over, og i et norsk Blad har i den Anledning en gammel Lieutenant, bekjendtgjort, at den danske Armee, hvad Jubellieutenanter angaaer, ingenlunde kan maale sig med den norske, der i dette Aar allerede kan tælle 20, og, hvis ingen uventet Forandring indtræffer, om 2 Aar kan præstere 40 saadanne Veteraner, hvis Antal i de følgende Aar sandsynligviis vil blive forøget, ja maaskee fordobblet." (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
J Torsdags lod den keisekgl. Forretningsfører, Kammerherre Baron v. Langenau, i det østerrigste Gesandtskabs Capel holde en høitidelig Sjelemesse for den forevigede Keiser Frantz. Ds. Kgl. H. Prinds Christian og Prinds Ferdinand, D. Durchl. Prindserne af Hessen, det herværende overordentlige løsterrigske Gesandtskab: Greverne Esterhazy og Zichy, der. Statsministre, det diplomatiske Corps og de fornemste Hof og Stats-Embedsmænd bivaanede denne Høitidelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
J Tirsdags Formiddag afseilede herfra Rehden Helsingørs Vagtskib, Orlogsbriggen Møen, under Commando af Hr. Capitain C. L. L. Harboe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
J Torsdags Nat, omtrent Kl. 1, udbrod der Jld i Frederiksberggaden, men den blev hurtigt slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Blandede Efterretninger. J Torsdags Morges Kl. 9 indtraf Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian til Veile. Efterat have beæret det landoeconomiske Selskab ved dets Foraarsmøde med sin høie Nærværelse, behagede det Høisamme om Eftermiddagen Kl. 6 igjen at tage tilbage til Fredericia.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Foruden Oplysning om de Forhold, som havde foranlediget hans Udtrædelse som Deputeret, indeholder Generalkrigscommissair Neergaards Skrift flere almindelige bemærkninger, der ikke ville læses uden Jnteresse. Vi tillade os her at fremsætte nogle af Forfatterens Yttringer og Bondestanden, At Bonden i sin Trældoms Periode, da den hele Stand, blev betragtet som en Faareslok, der bevogtedes af Hyrden, for at den engang kunde blive hans Rov - da han medde den ene Haand rakte det naadige Herskabs Ridefoged den sidste Dyne, og med den anden modtog Bettelstaven - at han dengang afholdt sig fra at tænke, for ei at tænke over sin egen Elendighed, var klogt. Men nu, da Stavnsbaandet er løst, da der er givet Bonden Menneskerettigheder, og da Landsfaderen har forundt ham Sæde og Stemme ved Siden af sit Herskab i Stænderforsamlingen, hvor han kan paasee og paatale sine Rettigheder, og gjøre den med Standen forbundne Erhvervs Almeennyttighed gjeldende, nu siger jeg, bor han ogsaa med varmt Fædrelandsfind, søge at gjøre sig værdig til denne sin Konges Naade, og sine Medborgeres tillidsfulde Agtelse; - nu er det hans absolute Pligt at udvikle de gode Spirer, han bærer hos sig, at uddane sin Fornuft, Naturens høieste Behersker, Livets Styrer, saa at han i Almindelighed kan raade sig selv, og ikke behøver blindt hen at troe, hvad Andre anbefale ham, som heldbringende Sandhed, i sin Næringsyssel, Det er ingenlunde min Mening, at han skal forskaffe sig slig Oplysning ved megen Læsning, ved speculative Spidsfindigheder uden Exempler i Udøvelsen; nei, han bør blot med tilbørlig Opmærksomhed og Eftertanke studere Naturens store Bog, der ingen Penge koster og ei er underkastet menneskelig Censur, fordi den hverken kan tænkes farlig for Staten eller Sæderne; og dernæst uden Mistroiskhed sætte sig i Forbindelse med retskafne cultiverede Mennesker, for ved deres gode Raad og Exempler - en Følge af høiere Oplysning - nu og da at lede og styre sin Virksomhed. Kun bør han ingenlunde lade sin Villie aldeles fængsles, sin fornuftige Beslutning aldeles undertrykkes - ingenlunde vedblive at gaae i Ledebaand, og lade Andre tænke og handle for sig; thi derved røves ham al Selvstændighed, der er nødvendig for at anstille Sammenligning, bruge Eftertanke og bestemme sig efter Grundsætninger, og han vorder i det hele - blot en legemlig Maskine, der ei synderlig er ophøiet over hans Huusdyr."J Horsens Avis læses følgende Spørgsmaal fra Dandselærer O. G. F. Bagge. Fordi der gives en Plakat Som nægter en og hver Krabat Foruden Kansellibevilling. At tjene sig en Skilling,
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Ved: Hoffentligt at fidle, Og tvadle, tvudle, tvidle, Dernæst: at forevise Dyr Fra Abekat til indisk Tyr, Fra kraftfuld, stærk og munter Loppe, Jndtil den bedste Fuldblodshoppe. Skal derfor, spørger jeg med Grund, En Deklamator holde Munde Assistencehuus-Auctionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
(Af Kiøbenhavnsposten.) Hvorpaa kjendes egentlig en Oprører, en Revolutionair, den Demagog fra en Ven af Tingenes bedstmulige Orden, af Sandheden og Fædrelandet: Paa hvilken Maade yttrer sig hver især af disse tvende heelt forskjellige Arter af Mennesker, Og kan der gives saadanne Ligheder og Overeensstemmelser imellem dem, at det er muligt at confundere Begreberne og tage den sidste for den første: Man tillader sig at opfordre en af vore, Himlen være lovet, endda ikke saa faa, besindige Venner af den sande Frihed til at besvare disse simple, men sikkert ikke overflødige, Spørgsmaale. Var denne Besvarelse udarbeidet i Form af en Tale, vilde det være saameget desbedre, da en saadan, holden for en eller anden Forsamling, af hvilken den ikke kunde misforstaaes, vist neppe vilde forfeile sin Virkning: Anledningen til disse Spørgsmaale er ligefrem den, at man nu ikke sielden hører Embedsmænd, endog af høi Rang, Betydenhed og Jndflydelse, med paafaldende Bitterhed, 10 vel stundom endog med hadefuld Forbittrelse, fælde det vrangeste Domme over Mænd, lige udmærkede ved Aands og Hjertes=Egenskaber som ved talentfuld Skribentvirksomhed, Mænd, der idetmindste burde være i Besiddelse af Alles Agtelse. For faa Dage siden blev en saadan Mand endog, af en idet mindste ved sin Embedstilling betydelig Person, kaldet en Demagog, en Revolutionair m.m. Det vilde vist ikke være af Veien, om deslige Embedsmænd dog engang lærte at kjende Forskjellen imellem de to ovenfor ommeldte Arter af Mennesker - ikke af Veien om de lærte, at der, udenfor deres almindelige borneert, Synskreds, er noget til, som fortjener Agtelse - om de lærte, hvad det egentlig er, der oprører.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
(Meddeelt.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
J første Kvartal 1835 indklarerede her 57 Skibe, 1831, 4; i 1832, 35, i 1833, 27, og i 1834, 31. Heraf iaar 38 Danske fra indenlandske Havne, 1 fra Norge, 1 fra Sverrig, 1 fra Lybek, 1 fra England, 13 Norske fra Norge, 2 Svenske fra Sverrig. - J første Kvartal 1832 udklarerede her 53 Skibe, i 1831, 4; i 1832, 34; i 1333, 22, og i 1834, 22. Heraf iaar Danske til indenlandske Havne 41, til Norske 2, til Svenske 1, til Russiske 15 til Proisiske 13 til Engelske 3, Norske til Norge 2; Svenske til Sverrig 2.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Jmorgen (Fredag) holdes Fasteprædiken i Fru Kirke af Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Bekjendtgjørelser. Det behagede det alvise Forsyn den 4de April sidstleden, Formiddag Kl. 10 ½, ved en rolig og stille Död, efter 6 Aars Sygeleie, og det sidste halve Aars meget haarde Lidelser, at bortkalde til Fredens salige Hjem, min inderlig elskte, gode og retskafne Moder, Birgitte Marie Möller, södt Meldahl. Enke efter forhen afgangne Proprietair Peder Möller til Vibrogaard, og som i sin 7 sidste Leveaar hos mig har opholdt sig, nu salig hos sin forevigede Ægtefælle. I Tabet af den bedste Moder er Gjenforenings-Haabet min eneste Trøst. Vidstrup, den 5te April 1823. Paa Södskendes og egne Vegne Marie sal. Aagaards. födt Möller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Hos Skipper N. F. Larsen, beliggende i Østeraa, er at bekomme Hvedemeel, Ost, røget Flæsk og Æbler til billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Enkemadame Hinnerups iboende Gaard i Nibe, der er beliggende paa en af Byens reeleste Gader og er indrettet til Kjøbmandshandel, kan underhaanden erholdes billig tilkjøbs. Forvalter Hvilsom paa Restrup er overdraget Salget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Samtlige Jndvaanere her i Byen underrettes herved som, at dette Aars Skatter og Afgifter nu kunne blive indskrevne i Skattebøgerne, naar de afleveres til Skatteindcassator, og maatte Skatterne for første Halvaar dermed betales. Aalborg Raadstue, den 8de April 1835. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Nylig hjemkommet frisk og godt Haugefrø faaes hos Christen Poulstrup i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Dersom Nogen har Lyst til at lade sig engagere som Hornblæser, da kan han melde sig hos Undertegnede. Aalborg, den 8de April 1832. Schleppegrell, Capitain og Compagnichef. Et lille Sted i Hellum Sogn, Dronninglund Herred, Munkholt kaldet, staaer for Hartkorn 9 Skjepper, har et Areal af circa 80 Tønder Land gode Jorder, samt det fornødne Tørveskiær. Stedet eier Kirke-Korn og Kvægtienden af sit Hartkorn. Paa Eiendommen er for net Par Aar siden opført Bygninger af Nyt, foruden et Afbyggerhuus paa Eiendommen, som for Tiden er beboet. Alt det Foranforte er underhaanden, paa billige Conditioner, at faae til Kjøbs og kan strax tiltrædes, hvorom accorderes med Eieren. Korslund, den 29de Marts 1835. L. Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses ved Over= og Underretten, ere Creditorerne efter Overkrigscommissair Johannes Christian Brønnum, der for flere Aar siden er død paa Gaarden Tidemansholm, og nu senere ved Døden paa hendes Gaard Skoven, i Elling Sogn afgangne Enkefrue Sixtine Marie Brønnum, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at møde for undertegnede Skifteret og der under Tabet af deres Krav anmelde og legitimere samme. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 1ste April 1835. Lassen. Tirsdagen den 14de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes paa Herr Consul Hansens Plads offentlig Auction, paa billige Vilkaar, over et Parti hvidt, fiin raffineret Salt i Sække, hvoraf Prøver forevises af Mægler Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Da der ved Auctionen over Bortforpagtningen af de Aalborg Hospital tilhørende Konge-Kvægtiender af 12 Sogne i Borglum Herred ikke skeete antageligt Bud, saa bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, en ny Auction afholdt Onsdagen den 22de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 her paa Contoiret, hvorved berørte Tiender atter opbydes til Bortforpagtning i 6 Aar. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 4de April 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-09
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i afdøde Geheime-Statsminister, Grev Schimmelmanns Bo bli hver, paa Lindenborg Birks Tingsted i Fiellerad, Torsdagen den 23de April d. A., om Formiddagen Kl. 12, ved Auction bortsolgt en Deel uvisse Fordringer, til Beløb circa 2000 Rbd., som fornævnte Bo har udestaaende hos forskjellige Debitorer til Gudumlunds Fabrik. Conditioner og Fortegnelse over Fordringerne ere forinden til Eftersyn hos Jnspecteur Wilhelmsen paa fornævnte Fabrik og hos Undertegnede. Nørgaard, den 25de Marts 1835. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Lord Russells Motion, betræffende den irlandske Kirkes Jndkomster, debatteredes i fire Dage efter hinanden, hvorefter den blev antagen af Underhuset med 322 Stemmer mod 289, følgelig havde Oppositionen. en Majoritet af 33 Stemmer, og af samtlige 668 Medlemmer vare ved Afstemningen kun 47 fraværende. Det er altsaa nu afgjort, at Huset danner en Commitee til at undersøge dette Anliggende, og da Præsidenten forelagde det Spørgsmaal, om Beretningen skulde indledes den følgende, Dag, søgte Robert Peel, i det Haab at vinde Tid, at faaes denne Formalitet udsat til den 6te og angav som Grund, at mange Medlemmer, som under de foregaaende Debatter, ei havde kunnet komme til Orde, da vilde kunne benytte Leiligheden til at sige deres Mening, og at det derfor syntes hensigtsmæssigt, ikke strax at fortsætte de saa trættende Debatter strax den følgende Dag. Lord Russell satte sig mod denne Begjæring og opnaaede, at Beretningen virkelig blev bestemt at forelægges Huset den 3die April. De liberale Blade ansee, efter denne Oppositionens Seier, Tory=Ministeriets Fald for afgjort og støtte nu deres Paastand paa Slutningen af den Tale, som Robert Peel holdt umiddelbar efter Afstemningen. Efterat han havde gjort Oppositionen adskillige Forslag om at udsætte Motionen indtil Kirke Committeens Beretning var indløben, efterat han gientagen havde bebreidet den, at den ikke gik ærligt tilværk, men kun betragtede denne Motion som et Middel til at styrte Ministeriet, henvendte han sig til sine Modstandere med følgende: Ord: "Jeg tilstaaer, at jeg ikke kan paatage mig at sætte denne Bestemmelse i Værk, om den skulde gaae igjennem. Aabent giver jeg Dem herved Underretning om den Vei, jeg agter at gaae. Jeg erklærer Dem, at jeg, saavel i Committeen sætter mig imod denne Bestemmelse, som videre imod dens Meddelelse til Hans Majestæt. Men, naar De skulde lægge Hindringer i Veien for den Forholdsregel, jeg har foreslaaet den irlandske Tiendebill, ved hvilken Robert Peel vil have Tienden ydet paa en ganske anden Maade, end hidtil), hvis Grundlag jeg har fremlagt og fra hvilket jeg ikke kan afvige, saa erklærer jeg, at Nødvendigheden at see denne Sag uden videre Forhaling afgjort, er saa paatrængende, at jeg, naar de absolut paastaae, at løse Opgaven efter Deres Grundsætninger, aabenbart maa bekjende, at jeg ikke vil kunne føie mig derefter. Naar De erklærer, ikke at kunne stemme for de af mig fremsatte i Grundsætninger, da vil jeg ansee denne Erklæring for et saadant Udtryk af dette Huses Stemning, at det, ifølge min Pligtfølelse, vil blive mig umuligt at forblive paa den Post, jeg nu har den Ære at beklæde.