JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
At det, af Rigsbankens Direction hidtil fulgte Princip, ved Udlaanet af Laanefondens Capital, er rigtig, vil Saakyndige neppe negte. Jmidlertid vil der sikkert findes Mange, som det synes billigt, at de foreslagne 3 Millioner bleve anlagde i Prioriteter. For at denne virkelig vigtige Sag desbedre kan drøftes, vil jeg, foruden de i Collegial=Tidenden Pag. 36 anførte vigtige Grunde, endnu tilføie følgende Anmærkninger. Den hele Fond af 6,600,000 Rbdlr., antages for Tiden, som rimelig, at være udlaant. Naar deraf nu inddrages 3 Millioner, for at laane Eiere af faste Eiendomme, vil dette da afhielpe Pengemangelen, Vilde det ikke tvertimod drive Disconton meget i Veiret; thi de opsagte 3 Millioner maatte naturligviis søges andensteds, og det til enhver Priis, da Pantets Værdie i Almindelighed mange Gange overstiger Laanets.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Den Deel af de pantsatte Effecter, som bestod i Pante=Prioritets=Obligationer (og af denne Slags ere de fleste, vilde de ikke desto hurtigere af denne Aarsag blive Grundeierne opsagte, - Det er vanskeligt at forstaae Forfatteren der, hvor han taler om faste Penge; thi snart siger han: "Jngen kan med Føie laane Penge paa faste Eiendomme, hvor Creditor forbeholder sig at kunne opsige Laanet hver Termin, og siden siger han: at de, som søgte Laan hos Rigsbanken i faste Eiendomme, maatte indgaae saadanne Betingelser, at Banken stedse kunde være ligesaa raadig over sine Midler, som den var det ved Laan med Hypotek af rørlig Valuta". Skal det Anførte indeholde nogen Mening, saa er det nok denne: at Rigsbankens Udlaan skulde skee paa samme Vilkaar som de offentlige Cassers, med 1/4 og 1/2 Aars Opsigelse; men hvilken Opsigelse aldrig, uden ved særegne overordentlige Tilfælde, burde finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Naar man tænker, sig en Bank, kan man umuelig dermed forbinde den Jdee om et Jnstitut, hvis Capitaler paa denne Maade staae fast; og er dette ikke Forfatterens Mening, men derimod virkelig at Laanene i faste Eiendomme skulde kunne opsiges paa samme Vilkaar som paa rørlig Eiendom, nemlig paa een Maaned, hvilket uden Undtagelse er Tilfældet; rigtig nok blive sjelden Laanene indkrævede inden 6 Maaneder; men Banken forbeholder sig dog denne korte Termin, og undertiden gjør den ogsaa Brug deraf. Kunde Eierne af faste Eiendomme være tjente paa denne Maade, - Den først her anførte Forudsætning var altsaa nok hans egentlige Mening; men lader os gaae videre. Af den Sum circa 6,600,000 Rbdlr. er der circa 2,457,000 Rbdlr. Jndlaan, hvorfor Banken har givet Obligationer paa 3 Maaneder; denne Sum maa naturligviis paa lige lang Tid stedse være Banken disponibel, altsaa ikkun tilbage, circa 4, 130,000 Rbdlr. Vilde man un derfra tage 3 Millioner, hvad Sum blev da tilovers for Banken, som den Pag. 36 angiver, tilat komme de offentlige Jnstituter til Hjelp, som ved Pengevæsenets og Jndultens Virkninger ere komne i Forlegenhed; til Udlaan paa rørlige Eiendomme; til Discontering af Vexler og Vexelobligationer; og fremfor alt, hvilke Midler bleve Banken tilovers til fri Raadighed til at virke paa Coursen og imod Agittage, naar den i hiint vigtige Øiemed seer sig nødsaget til at indtrække en betydelig Deel af Fondens Capital, ja opsige, for at have fri Hænder, endog alt? Jeg for min Deel øiner intet Middel til Hielp for Grundeierne fra Rigsbankens Side, undtagen dette: om Banken fra nu af kunde afsee den 1/2 Deel af dens aarlige Revenne, som bliver tillagt Laane fonden. Som bekjendt bliver Bankens Revenne langt større, naar 5 Aar efter Freden ere forløbne. - Hvorvidt de 585,423 Rbdlr. 24 s., som den 1ste April 1816 af denne Natur alt var tillagt dette Fond, samt hvad der endvidere for Løbet af 1816 endnu tilkom det, tillige kunde anvendes til samme Øiemed, det lader sig vel ikke saa ligefrem sige; men ønskeligt var det, paa det at der kunde være Noget strax til dette Aars Terminer, at begynde med, og da denne Summa ikke er saa stor, at dens successive Jnddragelse fra de andre Anvendelser ikke maatte have de Følger, som en større Sum lod befrygte. Jøvrigt troer jeg, at ved saadanne Laan i faste Eiendomme, baade Banken maatte forundes et specielt Beneficium til Laanets Jnddragelse, samt Laanerne betrygges ved visse fra de almindelige Bankregler afvigende Betingelser; thi ellers vilde det blive til Tab for begge Parter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Hvad det andet af Forfatteren, gjorte Forslag angaaer om Fndultens Forlængelse, dag er det saaledes, at det ingen alvorlig Gjendrivelse fortjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Blandinger. Mandeville sammenligner Statslegemet med en Bolle Punsch. Gierrigheden kald han Citronsaften, Overdaadighed Sukkeret, og den store Hob Bankundighed, Daarskab og Lettroenhed Vandet, medens han derimod antager Visdommen, Æren, Kraften og Menneskehedens øvrige store Egenskaber, som ved Konsten, er skilt fra Naturens Bærme, og som Ærens Jld har destilleret og forsinet til en aandig Essence, for Romen eller Araken. "Jeg tvivler ikke paa, siger han, at en Laplænder eller anden enfoldig Fremmed, der er ubekjendt med den sande Sammensætning, vilde, naar han smagte de forskjellige Jngredientser hver for sig, ansee det for umueligt, at der kan laves en taalelig Drik deraf. Citronerne vilde forekomme ham for sure, Sukkret for vammelt, Araken for stærk til nogensinde at kunne drikkes i nogen Mængde, og Vandet vilde han kalde en smagløs Drik, der kan passe sig for Køer og Heste. Jmidlertid lærer Erfaringen og dog, at de Jngredientser, jeg har nævnt, tilbørligen sammenblandede give en fortræffelig Drik, som Folk af den kræsenste Smag holde af og beundre Maatte Statstyreren dog aldrig tabe den mandevilske Lignelse af Sigte, Maatte han betænke, at ligesom i Naturen det mindste Møl er ligesaa nødvendigt et Led i Skabningens store Kjæde som Elephanten og Strudsen, saaledes er ogsaa det ringeste Statslem for det Hele, ligesaa vigtigt som den første Minister; kun ved en rigtig Sammenblanding af Fattige og Rige, Daarer og Vise, Fritænkere og Sværmere, Vanhellige og Hellige, fremkommer den konstige Bolle Punsch, vi kalde Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Gjenstanden for Videnskab, siger Jean Paul, er ingen Gienstand for Følelsen. De Jnjurier, som en Mand af Ære fnyser ved, ere for Juristerne et Blad, en Glose, en Jllustration af Titeten til Jnjurier. Hospitallæggen repeterer ved Sengen af den Febrikant, som Feberinerne staae sammen over, roligen de faa Afdelinger i hans Klink, som passe dertil. Officieren, der paa Valpladsen træder hen over sønderbrudte Mennesker, tænker blot paa Evolutioner og paa de af hans Cadetskoles Svingninger, der udkræves til at udskjære hele Generationer i phystognomiske Fragmenter. Bataillemaleren, der følger bag efter, tænker og seer vel paa de sønderhugne Mennesker og hvert blodige Saar, men han vil afcopiere Alt for Galleriet i Düsseldorf, og den rene Menneskefølelse for Jammeren vækker han først ved Bataillestykker hos andre, og mueligt ogsaa hos sig selv. Saaledes drager hver Kundskab en Steenskorpe over vort Hjerte, den philosophiske ikke allene. - Det kunde efter den Jean Paulske Paastand, synes som om Forstanden altid dræbte Følelsen, videnskabelige Sysler, men deri har han kun halv Ret. Ethvert Pligtsarbeide kræver, naar det skal udføres samvittighedsfuld, at undertrykke den egentlige Følelse for Gienstanden selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Naar Juristen, gjennemlæser Jnjurier, naar Officeren skal commandere i Feldten, saa kræver begges Pligt, mere at tænke end at føle, endskjønt at Følelse, selv under Tænkning ikke bør ganske undertrykkes hos ham. Den Saarlæge, der afsætter en Arm, bør tænke paa Operationen, og ikke paa den Syges Smerter, men hvis han ikke er et Umenneske, bør han dog føle saa meget for hiins Smerter, at han vil søge at gjøre dem saa taalelige som mueligt. Den Jnquisitor, der skal afhøre en Jnquisit, bør tænke, fordi der er hans Pligt ved Tænkning, at opdage Sandheden, men han bør desuagtet føle, at enhver Sag lader sig betragte fra flere Synspunkter, og at Ret og Uret ofte grændse meget nær sammen. Hvad Jean Paul siger om Bataillemaleren er neppe rigtigt. En Konstner bør selv som Bataillemaler og i Bataillen, aldrig mangle Følelse; thi uden den kan han ikke levere noget sandt Konstværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Frederiksberg Hauge besøges af fire Classer, Spadserende, der igjen deele sig i Morgen, Middag, Eftermiddags- og Aftenbesøgere. Til den første Classe, høre efede Folk og Hypochondrister, Lærde og Poeter; hine løbe gjerne om Formiddagen derud, for at skaffe sig Motion, dog mindre for at nyde end for at fordøie hvad de allerede have nydt; de sidste, som man kunde kalde Tankejægere, spadsere der for at gjøre Jagt efter alle Slags poetiske Billeder og Jndfald. De vandre helst i Ensomheden, fordi Ensomheden er Musernes, ligesom Maanen de Forelske des Ven. Den anden Classe kommer der hverken for at gjøre sig en Motion eller fange Tanker, men ene for at placere sig paa de brede Bænke ved Jndgangen og holde Mønstring over de Forbigaaende og forbisvævende Hatte, Fjere, Schaller, Modester, Pantelons o. s. v. Disse Bænke fortjente at kaldes Mønstringsbænke. Et tredie Slags kommer blot for at blive seet eller passere Revne. Hverken den skjønne Natur eller den fri Luft eller Nattergalens Sang, men ene Forfængelighed og Mode drive dem derud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Ligesom den første Classe spadserer for at kunne fordøie hvad de have spiist, saaledes spadserer den fjerde Classe, for at kunne spise hvad den agter at fordøie. Den trækker derud med hele Madposer af Fødde, og Drikkevaret, og er den sande Antipode af hiin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 21de Juli. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte Juni Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 28 Rd. a 30 Rd. 1 Tønde Rug 18 Rd. a 20 Rd. 1 Tønde Byg 14. Rd. 1 Tønde Havre 9 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 16 Rd. 1 Tønde graae Ærter 16 Rd. Pund røget Flæsk 3 Mk. 1 Pund fersk Flæsk 2 Mk. 8 s. 1 Pund Kjød 2 Mk. 1 Pund Smør, 5 Mk. 1 Pund Ost 4 Mk. 8 s. 1 Pund Talg 5 Mk. 1 Slagternød 90 Rd. a 100 Rd. Sviin 50 Rd. Et Faar 10 Rd. - Alt i Rop. N. V. - Veiret er i Aar just ikke gunstigt for Høehøsten og Tørvbjergningen. - En Mand i Waalse, paa Falster, ved Navn Ammitzbøll, der forhen har været Skolelærer i Vedbye, har havt den fjeldne Tildragelse, at hans Koe i 1 Aar og 26 Dage har faaet 6 Kalve, nemlig 3 hver Afgangne Dr. Jens Sandse. Gang. - var fød i Holbek den 18de August 1743. Hans Forældre vare velhavende Kjøbmandsfolk. Fra Roeskilde latinske Skole blev han demitteret til Universitetet og tog første Examen i Aaret 1791. Han studerede fornemmelig Theologien, udmærkede sig ved sit lyse Hoved og grundige Kundskaber; i hvilket Aar han underkastede sig den theologiske Embedsexammen vides ikke; men allerede i Aaret 1768 blev han kaldet til Sognepræst for Vesterulslev Menighed her i Lolland. At han har prædiket for særdeles mange af Landets fornemste Adelige, og selv for Enkedronningen, er bekjendt. Aaret 1769 var hans saare lykkelige Aar, da han blev udi dette den 6te December forenet med sin sjeldne Hustrue Karen Schæfer, en Datter af Oberførster Etatsraad Schæfer, i Nykjøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
J 47 1/2 Aar skjænkede hans efterlevende Enkefrue ham al huuslig Lyksaligheds Fylde; det fattedes blot, at de skulde have havt Børn. Denne Lykke nød de aldrig. J Aaret 1775 succederede han afdøde Provst Brygmann i Thorebye Kald; disputerede i Kjøbenhavn for den theologiske Doctor Grad, var en Tidlang Provst i Musseherred, og resignerede 1806 for tiltagende Alders Svaghed. Hans Død indtraf dette Aars 2den Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
J Forsøg i de skjønne Videnskaber findes nogle Prøver af hans aandelige Muse. - - - Den 8de Juli blev han begravet, ikke i Nyekjøbing, men paa Thorebye Kirkegaard. Liget blev baaret fra hans Boepæl af Thorebyes Gaardmænd, og hvorfra det kjørtes til noget uden for Thorebye, og atter derfra baaren af bemeldte Gaardmænd. Jntet Liigfølge var indbuden, men de fleste af Nyekjøbings Embedsmænd og Kjøbmænd indfandt sig i Sørgehuset, tilligemed nogle af hans Venner her fra Landet, og fulgte den Afdøde lige til Hvilestedet. Hs. H. Stiftamtmanden fulgte ligeledes til Sundbye Færgegaard. Liget blev indført i Kirken. Hans efterladte Frue havde skjænket til den 2de Alterlys med Plader, som paa den Dag straalede skjønt fra Alteret. Ligeledes havde hun meddeelt Sognets meest trængende Fattiglemmer en Gave til en Vederqvægelse paa denne Dag. Paa Kirkegulvet holdt Sognepræsten Hr. Dresler en kort og skjøn Tale. Liget blev derpaa udbragt fra Kirkegulvet og jordet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
I Hempels Avis af 21 Juli læses følgende: Forlangt Jndrykkelse. – Naar en ved Underviisningsfaget ansat Embedsmands lille og utilstrækkelige Løn, ikke saa meget af virkelig som fremkunstlet Mangel, udebliver længe efter Forfaldstiden, kan da en saadan Lidende, uden Følger i Fremtiden, bortfjerne sig fra Embedet og dets Pligter, En Dagleier spørger ikke herom, Aalborg, d. 25 Juli. De af Hs. Majestæt Kongen for 8 og 16 Aars troe Tieneste skiænkede Hæderstegn, ere ved den her garnisonerende 2den Bataillon af 2det jydske Jnfanterie=Regiment tildeelte følgende Underofficerer: af 2det Musat. Compagnie, Sergeant Hagemann, og Vaabenmester Jolander, hver for 16 Aar, Corporal Tapdrup for 8 Aar. Af 4de Compagnie, Corporalerne Hess, Kalmbach og Willefrance, hver for 16 Aar. Af 5te Compagnie, Sergeant Devaldt, for 8 Aar, Sergeant Carice og Fourer Jolander, hver for 16 Aar, Corporal Schwalde for 8 Aar. Af 8de Compagnie, Sergeanterne Hagstrøm og Theis, hver for 16 Aar, Foureer Ferslev for 8 Aar, Corporalerne Fahlherg og Carl, hver for 8 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Søndagen den 20 Juli blev Præmierne i Aalborg, Skydeselskab saaledes vundne: 1ste Præmie en Sølv Kageskee Hr. M. Wedsted ved eget Skud; 2den Præmie 4 Sølv Defertskeer Hr. Viinhandler Stricker, ved Hr. A. Møller; 3die Præmie et Sølv Bæger Hr. N. Jungersen, ved Hr. M. Wedsted; 4de Præmie en Sølv Strikkekrog med Kugle Hr. Viinhandler Borregaard, ved Hr. B. Fleron.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
J Løverdags blev den hedenfarne hæderværdige Olding, Hr. Major von Jakhelln, med megen Høitidelighed ledsaget til sit Hvilested. Ved Graven holdt Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Schierup en saare skiøn og passende Tale. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Kjøbenhavns Børs d. 29 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 461, a vista 470. Amsterdam 2 M. - , a vista 428. London 2 M. 19 3/4 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 475. Specier solgtes til 28 Rbmk. 8 s., Toldspec. 28. Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 104 pr. 100; Oblig. 83. Norske Rbksedler 23. Dito Species. 18. Svenske Sedler 7 Mk. 14 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Frue v. Stal er død i en Alder af 53 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
J Preussen er oprettet en Orden for Qvindekjønnet under Navn af Loviseordenen. Allerede 62 Fruentimmer have faaet denne Orden. - Jern korsets Orden tæller nu 6000 Medlemmer i Armeen. Ædderkoppen og Fluen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Ædderkoppen. Rom, o kom, mit lille Barn! Sku min Silkerede Længe, længe kan du lede, Før du finder sligt et Garn. Fluen. Tak, min Frue, for den Ære, Jeg gad gjerne seet Jer Konst, Men jeg mindes Moders Lære, Jngen Ære er omsonst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Ædderkoppen. Lille Nar, vær uden Frygt, Venskab her du nyde. Ei din Moders Qvindekløgt, Du heel blindt bør lyde. Fluen. Engang er jo ingen Gang, Os de Vise sige Jeg da følge vil mit Hang Og dit Væy bestige. Ædderkoppen. Lille Nar, nu har jeg dig, Det var det, jeg vilde; J mit Silkegarn let sig Dumme Fluer hilde. Fluten. Skaan mit Liv, min føde Frue! Slip mig af Jert Silkehuus. Jeg er kun en stakkels Flue, Og ei vant til Suus og Duus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Ædderkoppen. Hvor du er, der skal du blive; Spræl og vil da længe nok, Ei omsonst vor Konst vi drive, Døden spindes paa vor Rok Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J. Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
Den Møde, som staaer ligefor paa Bakken, tæt ved Kiæret, tilhører en Konstner. Han har erhvervet sig Hæder og Formue ved at indbilde Folk, at hans Mølle sættes i Bevægelse ved et af ham opfundet, yderst konstigt sammensat Drivværk, men det er usandfærdigt; thi enhver veed, at han ikke driver sin Mølle ved andet end altervig andre, nemlig ved Vind. De Faa, som have anlagt her Damp- og Vandmøller kunne ikke drive disse saa godt, som de, der til Møllernes Drivt betjene sig af Vind, og det af den ganske naturlige Grund, at Dampe, endog af Steenkul, ere bekostelige, og at Vand snart udtørres, snart fryser, da derimod Vind haves til alle Aarstider og for Jntet, og sjeldent ganske mangler i et saa ustadigt Clima. Jeg havde gjerne underholdt mig længere med denne snaksomme Mand; men en pludselig Allarm paa Gaden vakte mig af min Søvn, og borte var nu Fortælleren tilligemed Møllerne. Deres forbundne. Robert Vincent, Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
Anno 1601, d. 1 Jan, have Slagterne her i Königsberg baaret en Pølse, 1005 Alen lang, igjennem Staden Königsberg hen til Slottet, og forærede Hs. førstel. Naade nogle Alen deraf, fordi de i 18 Aar ikke havde lavet nogen. De droge op med Trommer og Piber, foran en Anfører med et Spyd, vel udpyntet med Fjere og Baand, med flyvende hvide og grønne Faner. Denne fulgtes af 103 Slagtersvende, som bare Pølsen. Paa begge Sider ginge nogle, der agtede paa, at Pølsen ingen Skade tog. Da de vare ankomne til Slottet have de foræret H. førstel. Naade 130 Alen af samme Pølse. Fra Slottet droge de over Smedekroen i Kneiphof, derfra igjennem Altstadt i Löwenicht, sammesteds bleve de af Bagerne modtagne, hvilke de ogsaa forærede mange Alen af samme Pølse, og derpaa bleve af Bagerne budne til Gjæst, og gjorde sig til ud paa Natten tilsammen lystige."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
Efter Begiering fra Førstel. Durchl. have Slagterne paa det nøieste gjort Overslag og Jndberetning over hvad den lange Pølse har kostet og dertil er medgaaet. Pølsen er 1005 Alen lang, har veiet 885 Pund. Dertil er intet andet Kjød brugt end 81 rene skjære Fleske=Skinker 118 Mk. 10 Sr. - Pf. Tarme af 45 Sviin (sandsynligviis endnu af Andre, som ikke have givet dertil deres Skinker). Jtem halvanden Tønder Salt. 3 Mk. 5 Sr. - P. Jtem halvanden Tønder 3 Mk. - Sr. P. Jtem 18 og 1/4 Pd. Peber, 24 Mk. 13 Sr. - Pf. Jtem have arbeidet derpaa 3 Mestere, 87 Svende, gjør 90 Personer. Have derved drukket 2 Fade. og 1 Td. Øl. Men ved hele Gildet er medgaaet omtrent 40 Fade Øl, hvert Fad 12 Mk. giør 480 Mk. - Sr. - Pf. Den første Dag arbeidet derpaa fra Kl. 6 om Morgenen til om Aftenen Kl. 7, den anden Dag fra Kl. 8 til Kl. 1. De Krandse (hvormed de vare pyntede) have været 109, og have kostet 112 Mk. 16 Sr. 3 P. Summa 743 Mk. 14 Sr. 3 P.J Dalere, hver Daler regnet til 86 Sr. gjør 412 Dalere 16 Sr. 3 P.) Til denne Pølse havde Kukkenbagerne bagt otte store Strudser og sex store runde Kringler, og, efter Førstel. Durchl. Begjering, indberettet hvad dertil er medgaaet o. s. v. Da denne Historie egentligen ikke mere kan regnes til hiint store Phænomen, saa udelade vi her den detaillerede Specification, og anføre kun, at der til disse Strud ser, Kringler o. sv., brugtes 12 Skiæpper Hvede, at hver Strudse var 8, og 2 deraf 9 1/2 Al. lang, der, tilligemed det brændte Ved, Saltet, 2 Pd. Annis, det derpaa anbragte, af Peberkagedeig bagte og forgyldte Bagersvendvaaben, Løvehovederne, Sol, Maane, Stjerner og Kroner af samme Deig, havde ikke kostet mere end omtrent 24 Daler. Men derfor er dette nu ogsaa 200 Aar siden, da Pengene endnu ikke vare saa godt Kjøb, som nu. Ved denne Betragtning bliver ogsaa Pølsen til 412 Daler.) endnu meget mere respectabel, uagtet der ikke behøves noget videre Ræsonnement for at opfylde enhver, der har Følelse for dette Slags Konstproducter, med Respect for samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
Det Snurrige herved er, at Bagerne, der egentligen ikke opmarscherede, men blot modtoge de Andre, eller maaskee endog stode i en Kreds eller i korte Geleder, ogsaa havde ligesom sammenbundet sig med Strudser og Kringler, da derimod Slagtersvendene hartad som deres Pølse formerede en Linie af 1005 Alen. Efter skeet Forening har formodentligen ogsaa Pølsen rullet sig op, og her lader sig dog virkeligen intet skjønnere billede paa Velsignelse, Fred og Samdrægtighed tænke blandt Væsener, der nu dog eengang er noget drøiere end mathematiske eller methaphysiske Punkter, end netop en Trop muntre Bager= og Slagter*) Regner man denne Sum til omtrent 2000 Rbd. N. V., saa kunde, i Følge en Bekjendtgjørelse i Adresseavisen No. 176 s. d. A.,¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
Indenlandske Efterretninger. At den Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, hvorefter alle i Rigsbankdaler Sølvværdte anordnede eller betingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges, fremdeles indtil videre forbliver 375, er fra Bankens Side kundgjort. Tiksdags Formiddags løb et nyt Linieskib paa 74 Canoner, som har faaet Navnet Danmark, af Stabelen paa Nyholm. Deres Majestæter Kongen og Dronningen, D. K. H. Kronprindsessen og Prindsesse Wilhelmine, D. H. Prinds Christian med Gemalinde og Prinds Fordinand beærede denne høitidelige Handling med Deres Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
Da ovennævnte Skib løb af Stabelen, indtraf det Uheld, at i Trængselen af det uhyre Antal Mennesker, der gik over Flydebroen, en Deel af Jernrækværket blev løsstødt, og imellem 20 til 30 Personer faldt i Vandet. Men adskillige raske Søcadetter og andre Menneskevenner, blandt hvilke Kammerjunker v. Scholten og SøelieutenauGraah, styrtede sig strax ud i Søen, og Frelste de Ulykkelige, paa et ungt Fruentimmer, et Mandfolk og et Barn nær. En Underofficier af 3die jydske Jnfanterie-Regiment, som ligeledes var sprungen ud for at komme sine ulykkelige Medmennesker til Hjelp, blev, efterat have reddet to Personer, et Offer for sin ædle Jver. Kjøge, den 29 Juli. J Dag var her det sædvanlige Vare- og Hestemarked. Allene af Skoe magere vare her 60, og det største Antal fra Kjøbenhavn. Kjøges egne Skomagere see just ikke med de blideste Øine til disse Kjøbenhavnske Gjæster, da Mangfoldige, der behøve Skotøi, sædvanligen bie med at anskaffe sig samme, indtil Markedstiden kommer, i den Forventning, at faae deres Sko og Støvler under den sædvanlige Priis.