Corsaren, 1844-10-25
Kortfattet Fædrelandshistorie. Tilegnet Stænderdeputeret, Selveier Lydersen. Første Capitel. (Jndtil Odins Død.) Der var en Tid, da Danmark var et ulykkeligt Land. Solen havde endnu aldrig belyst nogen Leerbeck, og Selveier Lydersen havde endnu ikke gjort det Danske opmærksom paa Viisdomsord; det største Mørkeog den største Uvidenhed svævede over Norden. Havde Blok Tøren levet den Gang, da havde han ikke havt nødig at lade sig nøie med Titlen "en ikke uberømt i Videnskabsmand", nei, saa kunde han ligeftem have kaldt sig "en berømt Videnskabsmand", og det var ikke faldet noget Menneske ind at sige ham imod; men det er da ogsaa mange hundrede Aar siden. Vore ældste Forfædre vare Cimbrerne, som tillig vare bekjendte for at lave Mad, hvorfor det ogsaa indtil Dato har været deres vigtigste Bestilling, og i gamle Dage blev den stedse Hovedsmand, som kunde spise mest. Teutonerne, som boede i Holsten og det sydlige Slesvig, vare derimod bekjendte for at være nogle frygtelige Mennester, der rykkede Træer op med Roden og frydede sig ved Krig; formodenlig maa den schleswigholsteinske Race nedstamme fra dem, siden de endnu ville prove paa at oprykke det danske Sprog med Noden. Historien begynder forresten med en stor Folkevandring imod Syden. Hvad der egenlig har været Grunden dertil, derom er man endnu uenig; dog formoder man, at det maa have været en stor Oversvømmelse; thi Udkastet til den nye Trykkefrihedslov var jo endnu ikke bekjendt den Gang. Uagtet man altid taler om vore Forfædres Mod og Tapperhed, saa seer man dog, at næsten allevegne, hvor de ere komne hen, have de faaet Prygl; det blev da ogsaa Resultatet af Cimbrernes og Teutonernes i Tog mod Jtalien. Den romerske Generalfeltmarschal, Hr. Marius, slog dem paa Flugten, og der faldt en saadan MængdeTeutoner, at man brugte deres Been til at bygge Gjærder af, da Grosserer Owen endnu ikke havde fundet paa at male Been til Gjødning. Schleswigholsteinerne skulde virkelig paastaae deres Arveret til disse Been. Det kan vel neppe mangle dem paa Documenter i den Henseende, og de kunne nok faae "Berlingske" til at udregne Benenes Antal, hvormange der skal være af voxne Teutoner og hvormange af Børn. Naar vi have sagt, at der ingen Leerbeck var, saa maa det ikke forstaaes saaledes, som om slet Jngen havde Magten, som om der slet Jngen var, for hvem Folket behøvede at være bange; jo der var en Politidirecteur, som hed Odin. Han var halv Gud og halv Menneske, og det nuværende Politi kan bevise, at det nedstammer fra Odin derved, at det ogsaa halvt bestaaer af Mennester. Politikammeret hed Asgaard og Politibetjentene Aser. Denne Benævnelse bruges endnu undertiden om den sidste Slægt, kun med en forfalstet Udtale. Fra denne Politidirecteur Odin nedleder Skjold. ungstammen sin Herkomst, og det er formodenlig derfor, at Skjoldungerne og Politiet altid have staaet hinanden bi med Raad og Daad. Odin maa imidlertid ikke have havt det saa godt som Leerbeck; thi han blev kjed af at leve, og bad sine gode Venner om at stikke ham ihiel, hvortil de, da han var deres Leerbeck, naturligviis strax vare villige, og han døde da, efterat man havde tilføiet han ni Stik, hvilket beviser, at Odin ikke har været nær saa stærk som Skipperen paa Fiskerqvasen ved Knippelsbro, der har faaet mange flere Stik, og ikke er død endnu. (Fortsættes.)