JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Det Kongelige Danske Cancellie, den 19de December 1818. Kags. Cold. Monrad, Ørsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J Løverdags gaves til Fordeel for Mad. Schall, som nu siden 1789 har været Solodanserinde ved den Kgl. Skueplads, Balletten Ma beth, Rastdagen, et Lystspil, og de to Ord, et nydelig lidet Syngespil, efter det Franske. Havde man i Balletten, Leilighed til at beundre denne yndede Danserindes Konst som Lady Mabeth, saa havde man ligesaa stor Grund til at glædes over hendes fortræffelige Pantomine i Syngestykket de to Ord, som den unge Rose, der tjener i et ensomt Skovhuus, hvis Beboer er en Røver, og hos hvem en fransk Officier med hans Folk er nødsaget til at tage ind. Den unge Pige tilkjendegiver ham ved Pantomine blandt hvilke Folk han befinder sig, saavelsom den Skjebne, man har tiltænkt ham, og bliver hans Befrierinde. Hun har i hele Stykket kun to Ord at sige, og udfører alt det øvrige ved Pantomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J Mandsminde har man ikke paa saadan Tid af Aaret seet saa mange Skibe paa Helsing, ders Rhed, som i dette Øjeblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J denne Tid søge mange om at faae Laan, i faste Eiendomme hos Nationalbanken, men da Banken, i Følge sin Fundats, ikke maa udlaane Penge i faste Eiendomme, saa kunde Vedkommende spare megen Umage og Uleilighed, naar de enten først efterlæste denne Fundats, eller raadførte sig med en Saakyndig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J den senere Tid har der i Kjøbenhavn været adskillige mærkelige Auctioner over Konstsager, og sjeldne Mynter, og hvad der er besynderligt, de bleve meget dyrt betalt i Forhold til Priserne paa de fleste andre Gienstande, der, som en Følge af Pengeforbedringen, saa betydeligen ere faldne. To Auctioner over Samlinger af Kobberstykker ere blevne holdte i de sidste Maaneder, men indeholdt for det meste kun nyere, og faa udmærkede Stykker, hvilke sidste derfor bleve saa meget dyrere betalte. Det samme har været Tilfældet med en Myntsamling, der for nogle Uger siden blev bortsolgt. Det synes som Myntelskerne nu følge ganske andre, og videnskabeligere Grundsætninger end for 20 til 30 Aar siden. De ikke sjeldne og let forklarlige, men anseelige og i Øine faldende Stykker bleve den Gang dyrt betalte; nu sælges de for lidet over Sølvets Værdie. Derimod er Smagen for de ældre, sjeldnere og historisk mærkværdige Stykker nu stegen i den Grad, at gamle danske Mynter, der paa Grev Thots Auction bleve solgte for 6 til 8 Skilling Stykket, nu stundom betales med hundrede Gange saa meget, især naar de ere mærkværdige. Ligesaa mange som nu interessere sig for de nordiske Mynter, saa faa samle paa nyere fremmede. Hr. Capit. Hornbek har anmeldt en stor Auction over Kobberstykker, og, efter Sigende, vil i næste Maaned blive solgt en Samling Malerier, Konstsager &c. efter afdøde Consul Etatsraad Saabye. Mariboe, den 21de December. Aaret 1818. ere her i Sognet copulerede 12, Par. Fødte af Mandkjøn 17, af Qvindekjøn 12, ialt 29. Deraf 3 udenfor Ægteskab, og 2 førend deres Daabs Publication. Døde af Mandkjøn 7, af Qvindekjøn 9, ialt 16. Deraf 4 under 10, 3 over 70, 2 over 80 og 1 over 90 Aar. Følgende Aarsager ere angivne for de Døde: 6 af Alderdom, 1 af Tæring, 3 af Brystsvaghed, 1 af Koldbrand, 1 af Bindsel, 1 af følgerne af et Slag i Hovedet, 1 af et Slag af en Hest, 1 af Hoste, og 1 af indvortes Slag. - Ved Trommeslag er det her i Dag bekjendtgjort, at der i Lysemose Skov under Grevskabet Knuhtenborg er lagt Selvskud; saa at enhver Skovtyv sig for Skade haver at tage vare. - J Nakskov begynder man nu ogsaa at praktisere Baxekunsten; da nemlig et Slagsmaal i forrige Uge forefaldt der i Søndregade, der var saa alvorligt, at den ene af Baxerne blev baaren som død ind i Sygehuset, men kom dog igjen til Live efter nogen Tids Forløb. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Odense, d. 22 Decbr. En af de Døde i Altona i dette Kirkeaar blev over 100 Aar gl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
- Frosten, som begyndte med den 11te, vedvarede, som Terminen i gamle Dage, indtil den 18de, men under idelig Taage. Den 19de begyndte det at slingre, den 20de og 2de havdes Tøveir og Støvregn af S. V. Jnat, mellem 21de og 22de ved Soelhvervs Jndtrædelse gik Vinden til V. N. V. med Frost, klar Luft og stjernefuld Himmel, som ellers i disse Dage en Sieldenhed, og inat mellem 12 og i saaes i S. S. V. et besynderligt Meteor: En Stierne af Størrelse for Øiet som Maanen med en Dunstkreds fra hvilken i nogle Timer udsprang smaae Stjerner af og til, som dem der frembringes ved Stokraketter, eller saakaldte Romerske Lys. Jdag har Solen skinnet meget liveligen. Vinden er endnu V. N.V. uden Taage, som gjorde at den ellers korteste Dag syntes noget længere end den skulde være. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Odense. For nogle Dage siden har en Huusmand ved Assenskanten, som kun var 27 Aar gammel og for 3 Uger siden havde Bryllup, hængt sig selv. - Prices Selskab giver i denne Tid - - "Et Qvinde Forestillinger i Ridekonsten. menneske har her i denne Tid fundet paa en dumdristig List, bestaaende i, at hun passer paa det beleilige Øieblik, naar hun veed at Manden ei er hjemme, for at gaae ind i Husene og med megen Færdighed opdigte, at Manden har kjøbt et Antal Krølhaars=Soller paa Gaden, men anmodet hende om at indlevere dem og modtage Betalingen derfor hos Konen. Forhaabentlig vil Politiets Aarvaagenhed snart standse denne Jndustriegreen, hvorved saa Mange allerede ere beskuppede."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
NB. Det var forestaaende bogstavelige Anmeldelse, der foraarsagede det i Tirsdags-Avisen No. 178 opstaaede Censurhul, da, ligesom Redaktøren, paa sin Side - som en sand Politiven troede det Pligt at vække Opmærksomheden paa og advare for disse, Gudskelov, i Provindserne endnu ikke saa gjængse Bedragerier, Politiet derimod befrygtede, at denne Offentliggjørelse muligen kunde have forhindret den Skyldiges Opdagelse eller Paagribelse. Da dette et Par Dage efter er skeet, saa har Politiet nu tilladt Anmeldelsen at indrykkes, og det ved sammes Udtagelse af Avisen foraarsagede Censur-Huul saaledes at udfyldes. S. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
(Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J Randers Avis No. 149, spørges: "Om Hornqvæget er velholden med at faae gammelt Foder mellem Nyt for at spare Foder, 2 Efter min 30 Aars Erfaring, som Agerdyrker og studerende Dyrlæge, svares herpaa: Dersom det gamle Foder ikke er muggent eller raadnet, da er det dog sikkerst først efter Juul at bruge det; men har det disse 2 nævnte Egenskaber, da volder det altid Lungesyge, Kraftløshed og Urinens Tilbagehold hos Qvæget. - Hellere bør man altsaa strøe dermed og erstatte Foderet ved frisk afhugget Lyng, hvor den gives, og fremfor alt, ved tide at skjære alt Foderet, Høet med, i grov Hakkelse, paa det de æde op, et Par Gange om Ugen gives uskaaren Halmfoder. Malkekøer ville ved Kartofler, Bærme o. s. v. mellem Foderet holde sig. En Trediedeel af Foderet spares ved at give Hakkelse, og endelig, er Salt eller Spegesilds Affald, strøet paa Foderet, et godt Middel til at lokke det maadelige Foder ned, og vække Lysten hos Køerne til at drikke meget, der om Vinteren formerer Melken. A. F. Just. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Blandede Efterretninger. Om det af Prof. Steffens nyligen udgivne Skrift "Karikaturen des Heiligsten, hvori Vrængbilleder af vor Tidsalders Meninger og Bestræbelser skulle fremstilles og bringes til deres rigtige Skikkelse tilbage, hedder det i tydske Blade, "at de samme Tanker for en Tid siden ere blevne udførte af en aandrig Franskmand, Hr. Lourdimier, i hans Folies du siecle", men hvilken Forgjænger Hr. Prof. Steffens neppe har kjendt. Men trods den store Ulighed nødes man dog uvilkaarligen til at anstille en Sammenligning mellem begge disse Forfattere. Franskmanden er en fiin Jagttager af dyb Forstand, en skarp Tegner, sin Gienstand, som sin Fremstilling mægtig, som fransk Forfatter endnu af egen Aand, og i den Forstand, man kan sige det om Diderot, af stort Talent, virkeligen en Konstner; men han holder sig for meget til Dagens Phænomener, og lader Læseren blive staaende ved sine Billeder, uden at lede ham til høiere Gestalter. Den Tydske (?) er en dybttænkende Philosoph, fuld af sprudende Liv, rig paa Aand og Stof, med den heftigste Fordring paa den grundigste Omfatning, fuld af begeistrende Jld, dygtig og ofte yderst heldig i enkelte Træk, men klodset, uden Orden; han vil hæve sig over Vrængbillederne, og bliver desuagtet selv i det blot Dunkle - Dybdens Vrængbilled eller i Veltalenhedens Fakkelild - Begeistringens Brængbilled. Den franske Revolutionshistorie, hvortil der hører mere end blot Aviserne fra 1798, synes Forf. ikke at have studeret meget. Hans Bog, der i mange Henseender, kan sammenlignes med den aandrige, men ogsaa confuse Fru v. Staels efterladte Værker, trænger, ligesom disse, til sin Bailleul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J Ridderhuuskirken i Stockholm holdtes den 12te Decbr. en Erindringsfest af Kong Carl den 12te, da han paa denne Dag for et Aarhundrede siden (den 30te Novbr. 1718, gl. St.) faldt ved Frederikshald. - For Jngangsbilletterne gaves Betaling, som tilfaldt Kong Carl Johans Militair-Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Literær Anecdot. Den bekiendte Villaume havde sendt sin Besvarelse af et af Academiet i Metz udsat Priis spørgsmaal: "hvilke ere Midlerne til at vække Fædrenelandskjerlighed hos Folket," til en vis tydsk Stad, for der at faae den trykt. Efter nogen Tids Forløb kom Haandskriftet tilbage med følgende Billet fra Censoren: Hr. Hofbogtrykker " veed meget vel, at jeg intet kan censurere, som strider mod Staten d. c. mod vor tydske Forfatning. Men Patriotismens Anbefaling passer kun for Nyfrankernes Stat. Af hvilken Aarsag jeg uden at forespørge mig paa høiere Steder ikke kan paatage mig at være ansvarlig derfor i Tydskland." - Villaume fortæller selv denne Ancedoi Fortalen til den i Altona 1794 udkomne Bog Abhandlungen des Jnteresse der Menschheit betreffend &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
For de mange, der have at bestemme de post daglige forandrede Courser i Rigsbanksedler og Tegn, har Herr Klingsey til eget Brug beregnet og nu ladet trykke en Tabel, hvorefter samme strax sees til 74 Courser fra 225, 226 o. s. f. kun 1 Point forskjellige indtil 294. Den er i Octav 8 Blade, og koster 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Ved Hielp af denne Tabel kan man ved blot Sammenlægning finde hvad en opgiven Kapital indtil fulde 1999 Rbdlr. 5 Mk. 16 s. baade i rede eller Sølvmynt efter Børs Cour ser, og i Sølv efter Qvartal Courser fra 225 til 294 begge inclusive i hele Tal og uden Brøk af Skillinger udgjør i Rigsbanksedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Man søger nemlig i Tabellen den Kolonne hvor den opgivne Cours findes øverst paa Tvers. Derpaa tager man i den nedgaaende Kolonne, hvorover der staaer Rbd. Sølv, for 1000 Rbdlr. af den opgivne Kapital (enten i Sølv Mynt eller i Sølv) den Størrelse i Rbs. der staaer ligefor Tverlinien af den opgivne Cours Kolonne. Fremdeles paa lige Maade, for Hundrederne, Tienderne og Eenerne af Rbdlr., for Rbmarker og Rbskillinger; alle disse Størrelser, sættes under hinanden; Rbdlere under Rbdlere, Skillinger under Skillinger, og Tusinder under Tusinder, Hundreder under Hundreder, Tiere under Tiere og Enere under Eenere, Brøkskillinger, under Brøkskillinger. Derpaa sammenlægges alle de udsatte Størrelser i Absedler og Tegn. Den derved udkommende Sum er da Beløbet af den opgivne Kapital i Rbsedler og Tegn efter den opgivne Kours. F. Ex. 1) Hvad er 1999 Rbdlr. 5 Mk. 16 s. Sølv Mynt i Rbs. og Tegn, naar Børs Coursen er 271, Svar: 2709 Rbs. 94 1/2 s. i Tegn. (Efter Coursen 271 s. Side 12, 2den Colonne.) 1000 Rbd. S. M. . . 1356 Rbs. 6 Mk. . . . 1999 Rbd. 5 Mk. 16 s. er 2709 Rbs. 94 1/2 s. 1 3/2 Sølv Mynt: Rbs. og Tegn. 2) Hvad er 1999 Rbdlr. 5 Mk. 15 s. Sølv i Rbs. og Tegn, naar Qvartal-Coursen er 250, Svar 2499 Rbs. 94 3/4 s. i Tegn. (Efter Coursen, 250 s. Side 8, 1ste Colonne.) 1000 Rbd. Sølv . . . 1250 Rbs. - 5 Mk. . . . . 1 1999 Rbd. 5 Mk. 16 s. Sølv, er 2499 Rbs. 94 1/2 s. Rbs. og Tegn. Vil man vide hvad en Kapital i Sølv Mynt eller i Sølv udgjør i Rbs. og Tegn efter en opgiven Cours, naar Kapitalen overstiger 1999 Rbd. 5 Mk. 16 s., saa finder man det ved at tage Størrelsen i den opgivne Courses Kolonne saamange Gange som der er Tusinder i den opgivne Kapital og derefter gaae frem med det Øvrige paa samme Maade som er viist i Exemplerne 1 og 2. F. Ex. 3) Hvad er 17999 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. Sølv. efter Qvartal-Coursen 250, Svar 1000 Rbdlr. Sølv, efter Coursen 250 s. Side 8, 1ste Colonne, er 1250 Rbs., altsaa er 17000 Rbd. Sølv - 17 Gange 1250 Rbs. er 21250 Rbs. . - 4 Mk. . . . . . - 80. 17999 Rbd. 4 Mk. 8 s. Sølv, er 22499 Rbs. 66 s. Vol. og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Hvorfor koster Almanakken endnu stedse en Mark, Har man indtil Aaret 1807 kunnet solgt den for 2 a 3 s., burde den da ikke nu i det mindste kunne sælges for 8 a 12 s.? Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Slots Femtende Aargang. No. 104. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 December 1818. Om Historieskrivere og Historiographer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Det synes ved første Øjekast, som Historieskriver og Historiograph kunde være Udtryk af eens Betydning; men Forskjellen er dog meget stor. Vel er enhver Historiograph ogsaa Historieskriver, men ikke enhver Historieskriver er Historiograph. Som bekjendt forstaaer man ved det sidste en Historieskriver, som af Staten eller Regenten lønnes forat skrive Landets Historie. J Frankrig havde Carl VII. udnævnt Digteren og Archidiaconen Alain Chartier (død 1444) til sin Historiograph. Voltaire paastaaer, at denne tog Kongens Tienestefolk under Eed, for at erfare af dem, om han virkeligen havde levet i Concubinage med Agnes Sorel, og at Frugten af hans Undersøgelse var, at Carls Kierlighed havde været aldeles platonisk, skjøndt det er historisk beviist, at han har have tre Døttre med hende, hvoraf den ældste, gif med en Breze, blev ihielstukken af sin Ægtemand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Efter Chartier har der af og til været Historiographer i Frankrig. De vare sædvanligen tillige Statsraader og nøde en bestemt Jndkomst af Hoffet, uden just altid at skrive nogen Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Digterne Racine og Boileau vare Ludvig XIV. Historiographer, men ei at tale om, at store Digtere sjeldent ere eller kunne være store Historieskrivere, saa vogtede begge hine berømte Mænd, ligesom flere Andre, sig vel for, at lade den poetiske Frihed gaae over i Historien, og bleve aldrig Historieskrivere, uagtet de døde som Historiographer. De tænkde som Amiot, der sagde, at han elskede sin Monark for høit til at skrive hans Historie. Jesuiten Gab. Daniel, som skrev under Ludvig XV. en kjedsommelig Historie om Frankrig i sexten Qvartbind, fuld af Partiskhed for sin Orden, og slettere og slettere jo mere han nærmer sig de nyere Tider, fik, efter at have sammenskrevet dette Værk, Patent paa fransk Historiograph og 600 Livres i Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Blandt de flere, nyere, mekaniske Opfindelser, som fra Udlandet ere forplantede paa dansk Grund, kan man med Føie, regne den draisinske Kjøre eller Løbe=Maskine til en af de behagelige og nyttige. Draisinen kan, især med nogen Forandring, afgive en herlig Motions- og Befordrings Maskine for hver den, som først ved nogen Øvelse, successive, har lært at indsee hvorledes man fordeelagtigst og beqvemmestlkan betjene sig af samme. Den sætter det hele Legeme i Activitet formedelst den ævilibristiske Øvelse der er forbunden ved sammes Brug. Men fornødent er det, at den som tænker, til nogen Fuldkommenhed, at forene det Nyttige med det Behagelige, ved Brugen af denne Maskine, maa især have sit Legeme ganske i sin Magt, saa maa og Draisinløberen vel være under 12, men ikke ret vel over 18 Lpds. Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Undertegnede, der alt ofte har gjort Brug af Draisinen, har under Brugen af samme, alt mere og mere lagt Mærke til, og lært at indsee, hvilke Forandringer og Forbedringer, Draisinen, til større Fordeel, og mere Beqvemmelighed, endnu kunde modtage, og i saa Henseende bør, i Følge min Erfaring: 1) Hjulenes største Diameter udgjøre Draisinløberens halve Høide. Det er noksom indlysende, at jo høiere Hjulene kan være, desto lettere kan Draisinen føres efremad, og Veiens Ujævnheder, saavelsom Draisinens Stød vil herved blive mindre mærkelige. Draisinens Construction bør være saa simplificeret, som muelig, og dens fulde Vægt ikke coverskride to Lispund. Under Sædet, eller om man saa vil Sade ler, bør være anbragte elastiske Staalfædre, for at Stødene paa Steenbro eller jævn Vei herved kan modereres. Uden denne Jndretning vil det hartad være umuelig længe at udholde Draisinløben. 4) Forhjulet bør staae fremad, saaledes, at fra Forhjulets Understøttelsespunkt, til Hvilepunktet i Sadelen, samme saa nær som mueligt udgjør 450 Grader med Horizonten; herved vindes: for det første faaer det forreste Hjulvikke saa meget at bære af Lasten. For det andet: at Stødet som Draisinløberen giver Draisinen fremad, virker maturligere end maar Stødet skeer hen ud over Hjulet, og for det tredie, Bliver man ved hiin Fremgangsmaade ikke saa let udsat for at styrte forover med Draisinen, hvad enten man uventet støder mod en Steen, eller træffer i et Hull, eller og ved at løbe ned ad en Bakke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Den Rose fra Provence, som her staaer, Saa yndig frisk og grøn, Og det beskedne Blik mod Jordenslaaer, Hvor er den ikke skjøn! Den skuer fra sin Høide, gjennem Løvet Til Ormen, som sig vaander der i Støvet. J Dag jeg synes, eret den kraftig tyder, Mig meer end før, de høie sande Dyder. Som Uskyld staaer den der og ahnerringen Fare, Tillad mig elskte Klare At bryde den til Dig! At den Dig ligner fryder riig! Klare. Tak, Theodor, min elskte Ven! Jeg gier Dig siden en igjen. Theodor. Men see Soelsikken, hvor den prunker der, Og vil fordunkle Alt, som kommer nær. Der staaer den, uden Duft, og strækker De vædskefulde Blade ud, Og ved dens haarde Skyggebud, Den Livets Spire i hver Plante knækker, Ret som saamange hjerteløse Store, Der uden Aand og uden eget Værd, Det de foragted og forsvore, Omslynge Undergangens Sværd Mod. Alt hvad der tør nærme sig den Plet Fra hvilken de med Haan betragte Mennesket!" Klare. O! bryd den, bryd den, elskte Ven! En Rose vi, vil plante der igjen. Theodor See den Stolte, Klare, ved dens Side, See hvor den neiser med den bunkle Krone; Jeg gjerne vilde mig med den forsone, Blot for den staaer saa ene under Lide, Og for dens Simpelhed. Men hvor det kommer ved jeg ikke, Jeg læser altid i dens Blikke Kun Armod og Hovfærdighed! Klare. Det er en hæslig Laff, O, bryd den i en Hast!"At, Theodor, min elskte Ven, En Rose vi kan plante der igjen!" Begge. Hvad blinker, hvad blinker, J Græsset, saa blaae? Hvad er det som vinker Med kjerlige Smile?" O, kom lad os ike, Hvad monne her staae, Killade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
En lille Viol, saa beskeden og bly Hvor dufter den yndig i Rosernes Ly O, lad mig den bryde, 5 Dit Knaphulat pryde, Til Giengield for Rosen Du skjænkte mig nys. Jeg skjænker Dig Skolen Og giør Dig et Kys. Thiebdor (entusiastisk. Nei, her paa det hvide, Det hvælvede Bryst, Vi sætte den Blide, Ved Hjertet saa tyst. See der skal den vugge, Den yndige Blomme, Og stige og dukke Til Tiden er omme Og smile og bufte, Balsamiske Lufte, Til endelig Livet, i salige Smerte, Den udaander, trykt til Dit elskende Hjerte, Blegge. Og døende selv, skal os begge den lære Beskeden- og nøisom at være!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-29
Jndenlandske Efterretninger. J Kirkeaaret 1818 ere i Fyens Stift: Coputerede: 1398 Par, Fødte: af Mandkiøn 2513, af Qvindekiøn 2360, hertil Uægte 570, er 5443. Døde: af Mandkiøn 1384, af Qvinbekiøn 1359, er 2743, altsaa 2700 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 33 Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 228 Dødfødte, og 893 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. sædvanlig høi Alder have opnaaet 394 en Alder fra 70 til 80 Aar, 235 en Alder fra 80 til 90 Aar, 38 en Alder fra 90 til 100 Aar, og en Alder over 100 Aar. Pludselige, Dødsfald, 8 Mennesker ere pludselig døde, og fundnerdøde paa Marken. Ved ulykkelige Hendelseromkomner 24 Mennesker ere druknede deels paa Søen og deels i Aaer, Vandsteder, og Tørvegrave, en Karl og en Dreng dræbt ved løbske Heste, en Mand ihielslaget ved at fælde et Træe i Skoven; en Mand ihielslaget ved at nedstyrte Jord til en Dæmning; en Mand dræbt ved at falde ned af et Steengierde; en Mand dræbt under et Læs Tørv, en Kone dræbt ved i Besvimmelse at falde om paa en Kniv. Dræbte: J have hængt sig selv; I druknet sig selv, og 2 dræbt sig selv ved Knive, en Pige dræbt sig selv ved Skevand. Odense Kjøbstæd, Copulerede: 44 Par; Fødte: af Mandkjøn 118, af Qvindekiøn 110, hertil Uægte 48, er 276; Døde: af Mandkjøn 90, af Qvindekiøn 72, er 169, altsaa 107 flere Fødte end Døde.