JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1829-01-19
Man fortæller, at en Borger i Warschau havde paa et Værtshuus yttret Tvivl om Varnas Overgivelse. Men hvad skeer, Om Natten indfinder en Kosakofficier sig ved hans Huus, banler paa Døren og befaler ham at følge sig, men raader ham tillige at tage en god varm Pels med sig. Polakken adlyder og sætter sig stiltiende i Officierens Kibitke, og nu gaaer det over Bjerge og Dale lige til Varna hvorfra han, efterat have med egne Øine overtydet sig om sin Vildfarelse, føres ligesaa hurtigt med Extrapost tilbage til Warschau.
Viborger Samler, 1829-01-19
Da Kongen af Frankrig nylig besøgde Døvstumme Jnstitutet i Paris, var der en Elev, som havde bragt det saa vidt med at tale, at han kunde sige: "den Lykke at see Deres Majestæt, giver mig mit Mæle igjen. Leve Kongen!" Til Slutning dikerede Kongen en af Eleverne disse Ord i Pennen: "Bevarer den Kjærlighed og Taknemmelighed for Eders Lærere, som I ere dem skyldige." - Jfølge Overkrigsraadets Beslutning skal den indbyrdes Underviisning indføres i alle Militairskoler.
Viborger Samler, 1829-01-19
Efter at Stykket Hans Sachs en Aften forleden var bleven givet paa Bambergs Theater, havde nogle Skomagersvende overfaldet Directeuren samt Enaf Skuespillerne og dygtig gjennempryglet dem. Man fik fat paa dem, og nu erfoer man, at En af dem var en ung Mester, som just hedte Hans Sachs, og som troede, at Stykket var en Satire paa ham.
Viborger Samler, 1829-01-19
Hr. Dahlgren en af Sverrigs meest yndede Digtere, der for nylig udgav 2 Hefter af fine lyriske Digtninger, skal nylig af Erkebispen formedelst den i samme herskende Frimodighed have været indstævnet for Consistoriet; men slap igjen, efterat han selv paa det Heldigste havde forsvaret sine Skrivter.
Viborger Samler, 1829-01-19
Jndenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1829-01-19
Kjøbenhavn. Efter Cancellie=Circulair=Skrivelse til samtlige Amtmænd i Danmark af 11te Decbr. kan Udsalg af Meel og Gryn fra selve deres Møller, Møllebygninger eller Localer hvor der til Møllebygningen haves Locale, ei i Almindelighed tilstædes Møllere, der boe i Kjøbstæderne; men imidlertid vil speciel Tilladelse dertil af vedkommende Overøvrighed, efter foregaaende Correspondence med det Kongelige General-Toldkammer- og Commerce-Collegium, kunne forventes tilstaaet under saadanne Betingelser, som i ethvert enkelt Tilfælde fra Consumtionsvæsenets Side maatte ansees fornødne til Betryggelse for Formalingsafgis. terne. Da Lovens 2-12-13 betragter den personelle Capellaans Lønning og Underholdning i Naadensaaret. som en Kaldsbyrde der skal fordeles lige paa den fratrædende Præst eller dennes Enke og Arvinger og Efterkommeren saa kan denne Sidste ikke, efter Cancellie-Skrivelse af 2den Decbr., fritages for at tage Deel i de Bekostninger, som den Capellanen tilkommende Naturalunderholdning medfører hvorved en ulige Fordeling af Byrden vilde fremkomme som strider imod Lovstedets Jndhold. Da fremdeles den tilfældige Omstændighed, at Capellanen fra en tidligere Tidspunct nyder Jndtægter fra et andet Embede, ikke kan berøve ham de Fordele, han, forinden Erholdelsen af sit Kaldsbrev, allerede som Capellan havde erhvervet, bør han nyde sin Løn og Underholdning ligge til sit Kaldsbrevs Datum uanseet fra hvilken Tid Naadensaaret i hans nye Embede tager sin Begyndelse.
Viborger Samler, 1829-01-19
Efter Forlydende ville samtlige danske Blade og Tidsskrifter blive belagte med en Afgift til det Offentlige.
Viborger Samler, 1829-01-19
Arrestanten, Slavenegerdreng Philip, tiltalt af Justitien for begaaet Mordbrand som af St. ThomaBytings Extraret var dømt til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus sin Livstid og af den Vestindiske LandsOverret til at straffes med 25 Slag Pidsk for Justitsstøtten samt taaleligt Arbeide i Jern i 2 Aa mellem de kriminelle Slaver paa St. Thomas, er ved Høiesteret frikjendt for Actors Tiltale i denne Sag, J disse Dage har et meget gammelt og brøstfældigt Huus i Pilestræde, som allerede i lang Tid syntes at vise Tegn paa en udtjent Alder, faaet saadanne Revner i Kielder-Etagen, at dets øverste Deel var nær ved at true med et Fald. Lykkeligviis har man ved en meget høi og tre mindre Stiver faaet afværget de Uheld for Husets Beboere og forbipasserende Mennesker, som ellers lettelig kunde blevet Følge af Forstyrrelse i Bygningens Grundlag og Tømmerverk. Tredie Binds første Afdeling af Johannes Witt, genannt von Dørrings "Fragmente aus meinem Leden und meiner Zeit, er udkommen hos K. Busch's Nachfølger i Altona. Det indeholder blandt flere interessante Gienstande, hans Ankomst til Schweiz; om Frimurernes Hemmelighed; om hans Forhold til de tydske Demagoger i Aarene 1820 og 21 o. s. v.
Viborger Samler, 1829-01-19
Forleden fandt en Høitidelighed Sted i Maglebye Kirke paa Amager. Dragøerne have stedse, som brave Sømænd viist al den Hjelpsom hed, som har staaet i deres Magt, naar det gjaldt at redde Skibe eller Søfolk i Havsnød eller komme Skibbrudne til Hjelp. For saadan Daad ere de blevne hædrede med en kongelig Belønning, som Hr. Stiftamtmand v. Lowzow personlig overgav dem efter Gudstjenesten.
Viborger Samler, 1829-01-19
Aarhuus den 13de Januar. J Aften give de bohmiske Bjergfolk paa deres Tilbagereise, som de sige til Hjemmet endnu en Concert her paa Theatret. Hvad en fremmed Avis fortalte, at de ved deres forrige Concerter ingen Lykke havde gjort her i Byen, var en utilforladelig Beretning, thi de bleve sidste Concert et for denne Slags Kunstnydelser hersteds usædvanlig talrigt Besøg. - Her var nylig en Kunstner ved Navn Paulson, der skal være Dansk af Fødsel, som viste blandt Andet nogle fortrinlige Ballancekunster, som f. Ex., paa eengang at spille Violin og blæse paa et Valdhorn som han ballance rer med paa Tænderne, ligeledes paa to Trommer, den ene paa Tænderne, endvidere med to svære Vog hjul, med et Halmstraae, &c. To Smaadrenge, hans Sønner, vise meget svære eqvilibriske Kunstner, og den Ene, kun 6 Aar gammel, udfører Bajasrollen, med en for hans Alder overordentlig Dristighed. Han reiste herfra til Grenaae og Cheltoft. - Jordbær gaarden ved Slanderborg, er i disse Dage bleven solgt for 5000 Rigsbdlr. Sølv. - Reisende som den 14de Jan. kom fra Kalundborg have i Tirsdags morges, strax efter at de vare seilede derfra, seet en stor Jldebrand deri Byen. Saavidt man kunde skjønne var det i Kjøbmand Kaufmanns Gaard, tæt ved Postgaarden. Jlden maa være udbrudt pludselig og voldsomt, thi da Skibet gik fra Broen mærkedes ikke noget dertil.
Viborger Samler, 1829-01-19
Viborg. J Kjøbenhavnsposten læses nu et Svar fra Hr. Pastor Thisted i Gyrstinge til Anti Tar tumle, imidlertid egner det sig ikke til Optagelse her i Bladet, da det indeholder Angreb paa Hr. Hempel, som denne efter al Sandsynlighed vil indanke for en anden Domstol end Publikums.
Viborger Samler, 1829-01-19
Bekjendtgjørelser. Plads til 1ste Mai for en duelig og paalidelig Møltersvend anviser Bogtrykker Dons i Viborg.
Viborger Samler, 1829-01-19
Jfølge Begjering af Procurator Holm, som Mandatarius for den almindelige Enkekasse bliver Fredagene den 13de 20de og 27de Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 afholdt offentlig Auction over følgende, den almindelige Enkekasse, udlagte, Eiendomme, nemlig: Konge=Kirke=Korn- og Qvægtiende af 3 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn, som forhen har været Laurs Sørensen Østergaards Gaard i Grynderup tilhørende, samt bemeldte Laurs Østergaards eiende Gaard der nu luns er staaende for 2 Tdr. 3 Skpr. Hartkorn. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadhuset heri Byen men den sidste i den bortsælgende Gaard. Saasnart denne Auction er afholdt, bliver tillige bortsolgt en ikke ubetydelig Deel Ind- og Udboe samt Kreature. Hvilket herved til Lysthavendes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 15de Januar 1829. Jansen.
Viborger Samler, 1829-01-19
Tirsdagen den 3die Febr. Kl. 3 Eftermiddag bliver foretaget en Skiftesamling i Muurmester Gren nings og Hustrues Boe her paa Contoiret, og agter Boet samme Dag optaget til Slutning. Samtlige Arvinger ville til denne Tid her begrunde, med lovlig Attester, deres Arveret. Fjends=Nørlyng-Herreders Skifteret den 12te Januari 1829. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1829-01-21
Det gamle og det nye Aar. (fortsat.)
Viborger Samler, 1829-01-21
Det er at haabe, at England ligesaa lidt som Frankrig, ja maaskee selv ikke Rusland, vil tilstæde nogen af Delene. Stakkels Land, som ødelægges under Tyranniets Jernriis, Stakkels forblindede, bedragne Folk, hvoraf Størstedelen støder en lovmæssig Frihed fra sig for at være en Spillehold for Fanatisme, Vilkaarlighed og nedrige Lidenskaber, Naar vil dine Sønners Blod ophøre at flyde for Broderhaand naar vil den første Morgenstraale af sand Oplysning trænge igjennem Taagen, der synes at hvile paa en stor asphaltisk Sump? Sammenlignet med Don Miguel stiger nu Kong Ferdinand af Spanien i Prisen, og den lydelige Daddel imod ham forstummer mere og meere; man taler ikke meere om Spaniens sørgelige Stilling, siden man er bleven vant til at tale om Portugals endnu sørgeligere. Har man Ret deri, betinget ja ubetinget nil Begge Lande ligne hinanden deri, at de begge bekræfte den Sandhed, at en Constitution, den være theoretisk fuldkommen eller mangelfuld, practisk det vil sige i Udførelsen, kun virker velgjørende eller skadelig i det Forhold, som den passer til Folkets eller i det Mindste Pluralitetens, det vil sige fornemmeligen Middelstandens og de lavere Classers Civilisation. En paatvungen Lykke er ingen Lykke. Der er bleven flere Elementer af fordums Storhed tilbage i Spanien end i Portugal, ulige meere Characteer og Heroisme viste sig hos Spanierne end hos Portugiserne under Halvøens Befrielseskrig, og man tør vel sige, at hine ikke ere uværdige til Friheden; men trængende til den er kun en liden Minoritet af de Dannede i Selskabet, og selv denne er først bleven det i de revolutionaire Storme. Man har rigtignok siden 1808 seet Handlinger, der, betragtede som blotte Facta, kunde sættes ved Siden af de overordentligste i den ældre og nyere Tid, og vi have intet mod Sammenligningen af Numantia og Saragossa; men naar man dengang ikke vilde underlægge begge Handlinger ligerædle Motiver, saa udsatte man sig for at frakjendes enhver Sands for det Ophøiede, enhver paatriotisk Følelse, og dog var det mere Nationalstolthed, og Had mod Franskmændene, meere et dovent, til dristige Privatstreiferier og Rov vant, Liv, end ædelt Heltemod, hvad der opflammede den ene Deel af Folket, og meere Slavisk og blind Lydighed imod den sig i Spidsen stillende Geistlighed, end en levende Folelse for sand Frihed, som opflammede den anden Deel ja den store Masse imod Franskmændene, og førte dem i Marken, og nu - men først efter 20 Aars Forløb - er endelig Tiden kommen, have endelig de allerede dengang klart Seende, men netop derfor Miskjendte og Udskjeldte, faaet den fyldestgjørelse, at man nu tør sige høit, at saalidt som Nogen vil retfærdiggjøre Paatrængelsen af et fremmed Dynastie, Spanien under Josephs Scepter vilde ikke alene have undgaaet usigelige Lidelser, men ogsaa fra den Tid til nu have opnaaet en høi Grad af aandig, moralsk, commerciel og industriel Fuldkommenhed.
Viborger Samler, 1829-01-21
Begge Nationer ere endnu ikke modne for Friheden, begge nedsunkne i Uvidenhed og Dovenskab, begge ere Slaver af Overtroen og et fanatisk Præsteskab, og derfor saa meget meere demoraliserede, jo heftigere Lidenskaber der rase i det kogende sydlige Blød; men Spanieren er istand til høiere eller i det Mindste hurtigere at hæve sig, end Portugiseren, fordi hans velsignede Lands Størrelse og Beliggenhed, og Beboernes Antal gjor ham skikket til National- selvstændighed og Uafhængighed og der kun behøves en god Regjering og Gjenopvækkelsen af Agerdyrkning og Flid, for igjen at lade ham træde i de rige og mægtige Nationers Række, medens Portugal vistnok endnu længe vil blive afhængig af England. Selv Spanien formaaer det ikke at trodse, og kan kun ved de store Magters Beskyttelse og fornemmelig ved Britaniens Formynderskab holde sig fri for Spaniens Overherredømme. Fra Spaniens Side er Tanken om en Jncorporation intet mindre end unaturlig, og hvo veed, om ikke, det forstaaer sig, under en viis Regjering, Portugal vilde vinde ligesaameget derved i Lykke som Spanien i Magt. I Øvrigt er det, efter 1814, og senere efter 1823, ikke gaaet Spanien bedre, end det nu gaaer Portugal, og naar man kan sige, at det er roligere, saa er det tildeels en Kirkegaards Rolighed, og man maa betænke, at Despotismen har havt Tid i fem Aar. til at tilintetgjøre sine Modstandere og slaae faste Nødder. Jkke desmindre blodder det arme Catalonier, endnu under en Tyrans Grev Espannas, Bøddelsværde i den høieste Autoritets Navn anordner han Henrettelser i Dusinviis, da en enkelt eller nogle faa ikke ere nok for ham, men forekomme ham som Tidsspilde, og Klagerne fra de Undertrykte, fra de uskyldigen Domfældte, fra de, deres Fædre berøvede, fortvivlende Familier søge forgiæves i Madrid om Gehør og Barmhiertighed.
Viborger Samler, 1829-01-21
J Spaniens Politik eller udvortes Stilling maa man lægge Mærke til tre Forhold, hvoraf de to ere indhyllede i en vis Dunkelhed. Det alene er klart, at Regjeringen ikke har været at bevæge til et forsonende Skridt mod sine forrige sydamericanske Colonier, trods disses udtrykkelige Anerkjendelse af Storbritanien og Nordamerica, og den deels directe deels inddirecte og factiske af de store Magter, og trods de store Handelsfordele som vilde tilflyde Regjeringen og Landet af et venskabeligt Arrangement med disse dets fordums Filialstater, Fordele, som langt torde overveie de i den sidste Tid af Souverainitetsrettigheden over disse vidtløftige Provindser dragne Jndtægter. Saa stor nu ogsaa denne Forblindelse synes at være, saa kan man dog ikke søge Forklaringen alene i Nationalstolthed, Eensidighed, og den ubehagelige Følelse ved at anerkjende formeentlige Rebeller som legitime Fristater, og saaledes selv at skulle sanctionere deres Opsigelse af den undersaattige Pligt men snarere skal man søge den i det Standpunct af politisk Anskuelse, hvorpaa, efter alle andre Kiendetegn, det spanske Cabinet staaer, og hvorfra det meget begribeligt i den ovenfor skildrede Gjæring i hine frafaldne Provindser viner Udsigt til at gjenvinde disse, Man regner mere paa hemmelige Tilhængere i den Jndre, end paa aabenbar Magt, og kun til at understøtte hine og ved et muligt lykkeligt Udbrud gjøre fælleds Sag med dem, er den spanske Escadre i hin Have bestemt, da den vilde være alt for svag til et directe Formaal eller Undertvingelse med Magt. Hin hemmelige Tilhængere og Partiemennesker ere vistnok ogsaa til i stort Antal og vedvarende dristige i Peru Mexico og Columbien. Vi holde det for meget sandsynligt, at de, meere eller mindre, synlig eller usynlig, have havt Haand med i Spillet ved alle de indre Tvistigheder, ved Nystelserne i Peru og de offensive Skridt mellem de enkelte Fristater indbyrdes. ligesom ogsaa fortrinligt ved alle Anslagene imod Bolivar, den nyeste Sammensværgelse ikke undtagen. Men den ene Halvdeel af disse Partiegjængere bedrager sig selv den anden det spanske Cabinet.
Viborger Samler, 1829-01-21
hvad endog disse Staters Lodmonne blive, under Moderlandets Aag ville de aldrig vende tilbage; man kan kun formere Ulykken, kun forlænge den ulykkelige Kamp men man maa ende med Anerkjendelsen. Anslaget mod Bolivars Liv er strandet; men var han ogsaa falden, da var dog sandsynlig Santander, eller en anden traadt i hans Sted som neppe havde villet nedlægge Roes og Gevinst paa det gamle Moderlands Altar. J Mexico har en lignende og vist ikke ugrundet Mistanke imod Enkelte næsten bragt til den haardeste og grusomste Forviisning af alle Spaniere, og det vil i høiere eller lavere Grad gaae ligesaadan overalt. Lad det være sandt, at dette Lands Rigdomme og Forretninger ville vorde betydeligt formindskede, og at den almindelige Velstand vil tabe meget ved dette Skridt, ligesom vi heller ikke bestride den Paastand, at Sælgeren, ved ved den fordums europæiske Handel med disse Verdensegne, fik sine Rimesser sikkrere og hurtigere ved Jntervention af Handelshuse i Cadix, men det vilde være daarligt deraf at vente en Tilbagegang i Tingen, der dog maa gaae frem af den engang begyndte Bane; thi en saadan Tilbagegang vilde ikke igjen tilveiebringe det engang tilintetgjorte Forhold, og sikkert maa den directe Handel om kort Tid dog blive fordeelagtigere og betydeligere end den tidligere inddirecte, hvor man maatte deele Fordelen med en Mellemhandler, ligesom ogsaa de muligen bortdragne Capitaler med Tiden ville erstattes, naar den politiske, commercielle og industrielle Frihed er befæstet.
Viborger Samler, 1829-01-21
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1829-01-21
Tyrkiet. Journal d'Odessa meddeler følgende Skrivelse, fra Varna af 23de Decbr. Contreadmiral Kumani er vendt tilbage hertil med to erobrede Kanoner, og 100 Fanger som han havde taget paa den lille ligeover for Sieboli liggende Øe. J Burgas vare Tyrkerne meget forundrede over at see vore Skibe, og Storvezieren ilede øieblikkeligen derhen. Keiserens Navnedag den 18de Decbr. feirede vi ved Gudstjeneste og om Aftenen ved Jllumination i vor allerede istandsatte Fæstning. Tyrkerne beundre vort Arbeid, og tilstaae, at Pladsen nu er stærkere, end den forhen var. Virkeligen er der ogsaa i kort Tid gjort meget; thi ikke alene de under Beleringen ødelagte Bastioner ere istandsatte; men man har ogsaa bygget nye Værker. Basardschik Pravadi, Gebedschi- og Divno ere ligeledes velbefæstede, og kunne udholde en Belering. Jgaar meldte sig tvende græske Læger fra Schumla ved vore Forposter; de vare ansatte hos Halil-Pascha, der for nærværende Tid er Seraskier i Schumla i Stedet for Hussein Pascha, hvilken sidste har overtaget Commandoen over Tyrkerne i Aldos. Efter Udsagn af disse tvende Personer og af mange Bulgarer, som ere gangne overtil os, lide Tyrkerne i Schumla Mangel paa mange Ting, og Dødeligheden imellem Soldaterne er meget stor.
Viborger Samler, 1829-01-21
Fra Krigsskuepladsen, hedder det i en Beretning fra den russiske Grændse af 25de Decbr., erfarer man for Øieblikket kun Lidet; en fuldkommen Standsning i Operationerne synes at være indtraadt, skjøndt offentlige Blade Tid efter anden underholde deres Læsere med opdigtede Fægtninger. Den virkelige Vaabenhvile er i Øvrigt tilstrækkeligt motiveret ved den slette Aarstid ved Krigsskuepladsens physiske Beliggenhed, og ved Terrainets og Veienes Beskaffenhed. Desto dristigere arbeides der paa den russiske Armees og fornemmeligen dens Forvaltningsgrenes Reorgansation, ved hvilke sidste man vil indføre en simplere Forretningsgang og Embedsmændenes Ansvarlighed under stræng Controll, da, som man paastaaer, mange skadelige Misbrug havde indsneget sig i Hærens Forpleining. Hr. v. Minciaki, der befinder sig i Jassy, skal være eet af de nyttigste Medlemmer i den paa Militairadministrationens Forbedring. arbeidende Commission, da han allerede tidligere har havt Leilighed til at gjøre sig bekjendt med dette Fag, og ved sin Driftighed giør betydelig Tjeneste. J Henseende til Magazinerne skal træffes nye Foranstaltninger, som dog endnu ikke ere bekjendte. Jmidlertid bliver der, efter Forlydende, afsluttet Contracter og saa store Leverancer (hvorpaa der gjøres Leverandeurerne Forskud) at man kan slutte, at den russiske Armee vil aabne det kommende Feldttog med tredobbelt saa stor Styrke, som det i sidste Sommer. Ogsaa Sanitetsforvaltningen og især de bevægelige Hospitaler forestaaer en Forandring, og der siges, at Chefen for Sanitetsanstalterne i Kongeriget Polen skal erholde Bestyrelsen over dem. Af Skaansel for det fjendtlige Gebeet havde man dennegang næsten ingen itregulaire Tropper ladet rykke i Marken, og det regulaire lette Cavallerie maatte tillige bestride Kosakkernes besværlige Tjeneste, hvilket gjorde Armeen stor Skade, da det, ved denne Tjeneste trættede, lette Cavallerie derved kom ud af Stand, til ved vigtige Leiligheder at træde kraftigt op imod det fortræffelige tyrkiske Rytterie. Ogsaa denne Mangel vil blive afhjulpen og der er allerede givet Befaling til 24 Pulks Kosakker at støde til Armeen, ved hvilken der for Øieblikket kun befinder sig se, Pulks. Ogsaa hedder det at en Deel af det donske Artillerie er beordret i Marken. - Med ovennanførte Beretninger stemmer ikke en Efterretning af 24de Decbr. fra Widdin overeens, som siger, at der den Sde eller 9de er forefaldet et blodigt Slag mellem Besætningen af Varna og den nye Storvezier, der med 70,000 Mand forsøgte at tage Fæstningen tilbage; man vidste imidlertid ikke, om det var lykkets Tyrkerne, fuldkomment at indslutte Pladsen. J Bucharest, hvor Keiserens Navnefest ligesom i Varna høitideligholdtes ved Gudstjeneste og Jllumination, havde Divanet udstædt et strængt Forbud imod at tale om politiske Anliggender.
Viborger Samler, 1829-01-21
Jfølge en Efterretning fra Canca paa Candien har der fundet en besynderlig Underhandling Sted mellem Mustapha Pascha i Suda og den engelske Admiral Malcolm. Den sidste foreslog en Vaabenstilstand med Grækerne under den Betingelse, at begge Parter skulde forblive i de Stillinger, som de for Øieblikket havde inde (altsaa skulde Grækerne beholde næsten det hele flade Land). De tilstedeværende Agaer bemærkede, at Admiralen dog vistnok vilde finde det retfærdigt, at de indbøstede Frugterne paa de dem tilhørende Eiendomme (Ollehøsten o. s.v.) og lovede høitideligen i dette Tilfælde at Grækernes Eiendomme og Personer respecteredes paa hele Øen. Hertil skal Admiralen have svaret, at den Tid var forbi, da de kunde giøre Forslag; nu havde de intet andet Valg end at antage, hvad de allierede Magter foreskreve dem; de af Grækerne besatte Marker bleve provisorisk anseete for deres Eiendom." Paschaen erklærede hertil at kun Haabet om en Jntervention af de forbundne Magter havde hindret ham i at tugte Oprørerne, men da man nu tilskrev Tyrsernes Svaghed, hvad der kun var en Følge af hans fredelige Sindelag, saa vilde han drage sine Tropper sammen og snart vise Admiralen, at han var istand til at bringe Jnsurgenterne tilbage til deres Pligt. Admiralen forsikkrede ham, at han i dette Tilfælde vilde bede Grækernes Anfører, Baron Reineck at trække sig saa langt tilbage fra Fæstningen som mueligt, og derpaa selv lade denne angribe baade fra Land- og Søesiden. Nu erklærede Mustapha ikke at kunne underhandle uden Tilladelse af Seraskieren, Sulciman-Pascha, og herved er det hidtil blevet. En Brig afsendtes strax, som man formodede til Malta, hvor der efter Forlydende skal staae flere tusinde Mand beredte til Jndskibning. (Bekræftes denne Efterretning, der er saa afstikkende mod den af Englænderne hidtil iagttagne Neutralitet, saa skulde man snart fristes til at troe, at de selv havde Hensigter paa Candien, og derfor et tout pria vilde have Klammerie med Tyrkerne)