JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Endeligen kom den af Pariserne saalangselfuldt ventede 2den Decbr. paa hvilken Hertuge, af Angouleme, den saakaldte seierrige og fredstiltende Prinds, holdt sit længe bebudede Jndtog i Paris. Alt hvad som kunde krybe og gaae var ude forat see denne Nationalhøitidelighed, derfore vare alle Bøder lakkede at Mærkstæderne komme. Alle Husen, i de Garer hvor Toger paasserede, vare smyrtede me hvide, laurbaromvundne Faner. Prindsen var tilhest omgivet af en talrig Mængde Officerer, blandt hvilket man bemærkede Generalerne Reggio, Ragusa, Laur sion, Damas, Larochejaquelin, c. Ved Barriere, Etoile var der reist et prægtigt med Emblemer og Faner smykket Telt, hvorfra Præsekten, Grev Chabrol, i Spidsen for det hele Municipalitæt, holdt en høitidelig Tale til Prindsen, som høre paa samme med ubedækket Hoved. J Teltets Baggrund stode Hallen Damer Fiskermadamerne i Paris, og udenfor de respective Kuldragere, som overrakte Prindsen en Sølbonket. Overalt løb Raabene: ene Troenderherten, Da Prindsen var traadt af ved Thunenerne. knælte han for Kongen, der løftede ham og og sagde Min Søn, jeg er tilfreds med Dage og Løntrede. ham til sit Hjerte. Hr. M. satte sig ned paa Slots balkonen, bod sin Broder Monseur og prinds Generalligstmus at sidde paa sin høire og Hertuginderne af Argouleme og Berrn paa sin venstre Side. Blandt de Personer som stode bagved Kongen, saae man Fyrste Talleyrand, Hertugerne af Blaae og Turembourg. Kongen tog høitideligt sin adopteerte Søn ved Haanden og fremstilte ham for Folket, hvorpaa Hs. K. H. kyssede den ham tilrakte kongelige Haand. Jn begyndte Tropperne, 30,000 Mand, at deflere forbi Slots balkonen. Lige umiddelbar derefter fulgte Hallens Dag mer og Kuldragerne. Ved den hele Dags Høitidelighed tildrog sig kun een eneste Ulykke, nemlig at et ungt Menneske som klattrede over Thuilleriegaardens Rækværk blev nedskudt af Skildvagten. Om Aftenen var hele Paris illumineret. - Dagen efter havde Pariserne et Skuespil af en anden Slags: Lægen Castning blev quillotineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Spanien. Fra Madrid er bleven afsendt en stærk Troppekolonne for at afvæbne de ballasteroste Tropper, der nylig have holdt saa gruelige Scener i Meding, at Staden nær var bleven til et andet Troa. Empecinado blev nylig fanget, men befriet igien af Sine. Erministeren San Miguel er paa Veien til Madrid, hvor han kan vente samme Skjebne som Riego. - Arresteringerne vedblive alleregne, men især i Hovedstaden. Jfølge Privatbreve herfra, tager Geistlighedens og Fanatikernes Jndflydelse saalunde. til, at der ingen Forandring er at tænke sig. Endvidere har Kongen underskrevet følgende Detreier: Der skal udnævnes et faregent Tribuul til at domme Elios Dommere. Denne Generals Søn er givet Titelen, Marqvis af Lealtad (Troskab) og hans Familie Rettigheden til at føre den spanske Krone i sit Vaabens Hjerteskjold med Omskrivt: Tro stad, Ære, Retskaffenhed. Generalerne Bessieres, Ciceros og el Locho ere forviiste Madrid, den Sidste, er desuden bleven begraderet han var for to Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Svinehorde, siges der. J Madrid er nedsat en Komnission af franske og saanske Chefer under General Guilleminots Forfæde, for at overveie, hvorfra Pengene til Besætningshærens Underhold skal komme. J i Udlandet vil Jngen besatte sig med Lam deres Engelland. J London havde man det Rygte, at den brittiske Regjering har solgt Canada til de forenede Stater. (Canada er er stort Land i Nordamerika af 358,000 - Miles Fladeindhold. Af dette eier Engelland dog kun en Deel, som kaldes Øvre, og Nedre Canada, med Hovedstæderne Montreal og Qvebek. Resten beboes af frie Jndianere, hvoriblandt Eskimperne, Jrokeserne, Huronerne, o. s. v.) - Medden merikanske Regiering har Engelland sluttet en meget fordeelagtig Handelstractat. - Endeel engelske Krigsskibe forsamle sig ved Lissabon, for efter Omstændighederne at kunne operere enten i Middelhavet eller i de amerikanske Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Sverrig En stor Deputation af Bondestanden, har ansøgt om at Dronningen maa vorde kronet endnu før Rigsdagens Slutning. Præstestanden var strax villig til at sauctionere denne Begjering, men Adel= og Borgerstanden vilde betænke sig derpaa. Gaaer den igjennem, da vil Rigsdagen vare ved til midt i Februar. -J Stockholm oprettes nu et fransk Theater, hvortil Kongen og hans Søn har bidraget 40,000 Daler Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Blandinger. En stor Deel Engellændere have ladet sig optage i Maltheserordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
J London gaaer nu Enthusiasmen for Friheds martyren saavidt, at man har oprettet en RiegosklubGrev Fuentes som blev forviist fra Madrid fordi han havde ægtet en Skuespillerinde, er nu død. En Enke i Paris, som tiltaltes for at have forgivet sin egen Mand, er af Retten frikjendt, men tiltil Afsked en saa gjennemtrængende Formaning af Præsidenten, at hun brast i Graad og besvimede. J Anledning af at denne Forbrydelse i senere Tid er bleven sa hyppig baade i Frankerig og Engelland, anmelder et offentlig Blad en ny Opfindelse, bestaaende af en Pumpe, ved hvis Hielp man skulde kunne udtømme Maven, hele Jndhold, og saaledes undgaae den farlige Brækning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Den franske Chirurg Cherom underretter Publicum om: at man længe kan konservere Blodigler i store Steen kar, hvori man kommer grovt stødt Kul i Forhold af et Pund til 20 Kander, man bytter Vandet om med frisk og renser Jglerne fra det Skim de udsvede. Har Kullet indsuget saameget Vand, at det ikke meere sam mer ovenpaa, saa maae man komme frisk deri. Naar en Blodigle har fuget sig mæt, saa skal man lægge den paa tørt Kulpulver, da den saa strax giver Blodet fra sig, de paa valter man den af, og kommer den i Kul vandet, saaledes kan man ofte bære sig ad med den samme Blodigle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Efterretningerne fra Canton af 18de Febr. melde følgende: "Den Skade, som blev foraarsaget ved den sidst Jldebrand, er næsten allerede gandske oprettet, og det paa chinesisk Viis, idet de nye Huse saa fuldkomiment ligne de afbrændte, at Enhver, som havde været i Canton, og nu atter kom hid, uden at vide noget af hvad der var forefaldet, ikke vilde kunne ane noget dersom. Chineserne er overhovedet et Mønster i at holde fast ved det Gamle, og dette Rige, som i et Aartusinde har staaet paa samme Trin, er et sandt Problem i Historien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
J Nederlandene er nu lagt en Afgivt af 1 Procent paa alle Capitaler som laanes der i Landet af Fremmede, og 2 1/2 Procent af slige Capitalers Renter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Kongen af Neapel har givet alle sine Undersaatter lige Frihed til at slagte og handle med Kjød, for at skaffe godt Kjøb paa Livets første Fornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Den engelske Regjering giør i denne Tid store Opkjøb af Oxe= og Svinekjød for Marinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Paa sidste Matthausmarked i Warschou blev der solgt omtrent 300 Heste, 700 Stude, 20,000 Faar, 10,000 Sviin, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Den norske Statsminister Sommerhjelm har formælet sig med den svenske Frøken Løvenhaupt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Vor Kapeloboist Barth nævnes i tydske Blade som En af de første nulevende Solospillere og Kompenister for Oboen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Fædrelandet. Khvn. Professor Dr. Wendt har paa almindeligt Hospital begyndt et Clinicum, hvilket han holder to Gange ugentlig. Han tager af mærkelige Sygdomme, paa Hospitalet Anledning til her at forredrage, hvad ikke saa beqvemt kunde udvikles ved Sygesengene. Auditoriet er meget talrigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Klokkeren ved Holmens Kirke, Brendstrup, forhen Medbestyrer af v. Westens Jnstitut, er død meget pludselig. Han sad paa sit Contoir ved Forretninger, da han sagde: jeg faaer saadan Snue, og dermed døde han.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Den 24de Novbr. er i Vandet ved Langebro fun lott en velklædt Mandsperson af omtrent 50 Aars Al er, høi og for af Lemmer. Hans Linned var mær tet J. J. F. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Altona, den 7de Decbr. De heftige Vinde, som i forrige Uge have raset fra Vest og Sydvest i disse Egne, gik i Torsdags, den 4de over til en orkanagtig Storm, som vedvarede hele Natten med lige Rasenhed, og fyldte ved den henimod Morgenstunden indtrædende glod i de lavere Egne af Staden Kielderne og adskjellige Magazinhuse med Vand, som gjorde betydelig Skade. Paa Landet ere mange Tegl- og Straatage afrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Dampbaaden, som gaaer mellem Hamborg og Haar burg, er sjunken i den hamborgske Havn; adskillige mindre Fartøier ere, saavel i Hamborg som i Altonas Havn og ved Eibbredderne, slagne imod hinanden og knuste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
J Blæsenborg i Fyen er i October død Tømmersvend H. Jacobsen, der var 100 Aar og 10 Dage gammel. I Viborg har Dyrlæge A. Dyrbye i disse Dage, ved det saakaldte Keisersnit, af en Koe udtaget en fuldbaaren Kalv, som ikke ordentligviis kunne fo des. Kalven havde to Hoveder, der forenedes i Nakken. Bagmunden fra begge Hovederne vare forenede i Svælget og havde kuns een Mavepibe og eet Luft rør, der vare forenet med Bagmunden fra begge Hoveder. J selve Munden manglede Ganeknoglen og Plogjernsknoglen i deres hele Forlængelse, saaledes at Næse og Mund vare forenede i Eet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Dødsfald. Amtsprovst og forhenv Sognepræst T. Smith i Holbek; Kammerjunker F. v. Wallmoden i Skovbygaarden paa Falster; Organist og Stadsmusikant Heisti Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Khvns Kours, den 12te Decbr. 250. - Specier, 15 Rbmk. Obligationer 81. Norske Sedler 113.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Befordringer og Afgang. Hof= og Stadsrets=Prokuratorerne O. Høegh Guld berg og O. Blechingberg beskikket til Høiesteretsprokurator rer: Auscultant i Høiesteret H. Greve af Moltke beskikket til 3die surnumeraire assessor i Viborgs Landsoverret Sognepræst for Dorup &c i Viborg Stift, A. Sørensen, til Sognepræst for Nordrup og Færringløse M i Sjælland; Cand. theol. Kirkebye til personel Capellan for Veilbye og Homaae M. i Aarhuus Stift; Catechet ved St.Petri Kirke i Khvn. G. Adler, til 2den Compastor i Rellingen; Cand. K Obeshausen til overordentlig Professor i de østerlandske Sprog ved Universitetet i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Bekiendtgiørelser. Hr. Fr. Tolstrup i Skanderborg har under 26de f. M. i Aarhuus Avis No. 170, fremstaaet som Calumniant imod mig. J Anledning heraf, og af Høiagtelse for et æret Publicum, bekjendtgjør jeg følgende til Oplysning. Endelig har Hr. Tolstrup ladet mig den 9de d. M. forkynde Appellations=Stævning dat. 6te dito, at falde i Retten den 2den Febr. 1824, hvorved Auctionen for det første standses. At han skulde vinde Sagen, det hverken troer eller frygter jeg, men jeg frygter de svanggaaende mange Opsættelser; da imidlertid Debitor forøder ellerbortskaffer Creditor Pant og Eiendom, som Hr. Tolstrup alt, for endeel, har gjort. - Jeg har ikke faaet Sagen optaget til Doms, men Fr. af 3die Juni 1796. har tvunget min respective Dommer dertil, som her, saavelsom i flere Sager, har været mig en ligesaa stræng som retfærdig Dommer. - Hr. Tolstrup har, ved at gjække mig dertil, havt Sagen foretaget ved Forligelsescommissionen den 4de og 18de Decbr. 1822, 29de Jan. og 1ste Marts 1823 da den blev henviist til Retten hvor den er foretaget den 21 Marts, 16de April, 2den og 23de Mai, 6te Juni, 4de og 18de Juli, 15de og 29de Aug. da den endelig blev optaget til Kiendelse eller Dom, uden at han fremmede det allermindste Reel ved Sagen. Er nu Manden overilet? – En sød Strube gjør sig mange Venner. - Hr. Tolstrup er en fødtalende Mand, og meget rund paa Ærlighed, og uegennyttig Tienstvilligheds Forsikkringer. Meest paa disse Creditiver, laante jeg ham den 28de Juni 1818, 1500 Rbd. Sedler imod Pante: ei bligation, som skulde været betalt, Snapsting 1819 da Coursen var pari, men jeg har hverken faaet Renter eller Capital. Han pantsatte mig derfore et Revers paa 1400 Rbd. Sedler, som jeg paa hans Forsikring, derom, antog for god, thi jeg kjendte det ikke; men det duer ikke for 11 s. - Udstæderen gik fallit! - Den 26de Decbr. 1821, laante jeg ham atter, efter Vexelobligation, 800 Rbd. Sedler, som sidst blev fornyet 31de Juli 1822, hvoraf jeg heller ikke har faaet enten Renter eller Capital. - Herfore har han pantsat mig, med 1ste Prioritet, hans Ind- og Udbo samt Besætning, som han da ejede eller eiendes vorder, og i Brev til mig af 31de Decbr. 1821, siger han trofast: "Og min Ære skal iøvrigt borge for, at Jntet af det til Dem forheftede skal til Andre vorde forheftet. - Den 27de Aug. 1822, blev holdt en Udlægsforretning hos Hr. Tolstrup fra Hjelmslev Giern Herreders Overformynderie, og af det da opskrevne, mig Pantsatte, som blev betroet ham i Boet, og dog ikke siden er forauctioneret, manglede meget betydeligt, ved den Udlægsforretning, jeg lod afholde sidstafvigte 30te og 31te Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
J Spøg har Hr. Tolstrup engang sagt til mig: at han og vilde gjøre Aager=Exception imod mig, for at have den Plaist. - Havde han gjort det, havde det været en reen Løgn. - Paa anden Maade kunde jeg ikke faae nødig at tilsværge mig Noget hos ham, og en min Samvittighed i saa Maader ikke betynget med Noget; men vel dermed, at jeg har været saa god og og lettroende, at laane Hr. Tolstrup saa mange Penge, fornemmelig paa saa svagt Pant, som hans Ære og Redelighed; hvorved det, sans comparaison, falder mig ind, hvad der staaer i Faabelen: "Du talte som en ærlig Mand, men pegte a. - De Erfarne og Kyndige veed: at i vore Dage præsenteres meget ofte en ugrundet Aager-Exception, som Valuta for virkelig skyldig Gjæld og at der, efter Aager=Loven af 14de Mai 1754, og endeel Dommeres Forklaring og antagne Princip derom, ikke fra Debitor Side behøves andre Beviser, end den blotte Angivelse, for at bevirke Benægtelsesced af Creditor, og at der, i Almindelighed, intet andet Middel eller Beviis gives for Creditor til at fralægge sig, endog den usandeste en ner færdigste Aager Angivelse, end blot saadan Eed, aa kan enhver Creditor lettelig komme i denne Nød hvilket har været Tilfældet for mig, at jeg har været andt til, efter Dommerens Paalæg at aflægge slig Eed, og som jeg fremdeles skal gjøre imod enhver ugrundet : og urerfærdig Aager: Deskylder, som dermed maatte overfalde mig, for at svilde mit lovlige og virkelige Krav (thi andet skal jeg ikke forlange), for ikke at medvirke til den Sletsindedes moralste Forfald, eller den dødeligesyge Credits beklagelige Død, uden at jeg derfore fortjener nogen grundet Daddel; thi Alt hvad jeg her har anført, kan jeg, med mine Rets=Acter, be Forøvrigt bemærkes, at jeg lovlig sagsøger Hr. Tolstrup saavel for hans upasselige, ulovlige og fornærmelige Forhold og Udladelser imod mig under fornævnte Udlægsforretning hos ham den 3dte og Alte Octbr. sidst, som for hans ligedan formeldte Avisskriverie, og at jeg ikke agter mere at spilde Tid og Penge paa at besvare slig uværdig og ulovlig Aviskjævlerie. Lauenhovgaard, den 12te Decbr. 1823. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
De ædle og veltænkende Medborgere, som have bidraget til at lindre min haarde og tunge Skjebne som ramte mig den 3die Martz sidst, aflægges herved min skyldigste Taksigelse, saavel for enhver Gave, som for den Hielp og Understøttelse de i denne min Nød har viist imod mig. Aastedbroe, den 8de Decbr. 1823. Marten Høy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Efter Begjering af vedkommende Reqvirent, bekjendtgjøres herved, at den i disse Tidender til den 17de de M.. hos Hr. Frederik Tolstrup averterede Auction, bliver udsat indtil videre, da Tolstrup nu har indanket det Auctions=Reqvirenten givne Udlæg.) Skanderborg, den 18de Decbr. 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Det bekiendtgiøres herved, at der Tirsdagen den 28de dennes, Kl. 10 Formiddag, her paa Contoiret, Gaarden No. 4 paa Vestergade i Aarhuus, bliver holdet en Skiftesamling i Stervboet efter Overkrigskommissair Schandorff af Tarschoumølle, hvorved Skiftet agtes, om muligt, sluttet. Hasle a. Herredscontoir den 11te Decbr. 1823. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det Væver Hoppenget her i Byen tilhørende Huus No. 229, beliggende paa denne Byes Fiskergade, bestaaende af: 3 Fag, stillet til offentlig Auction : Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Torsdagen den 18de Decbr. d. A.) den 8de Januari 1824, den 15de dito s. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa denne Byes Raadhuus, hvorimod tredie Auction afholdes i selve Stedet. Auctions=Conditionerne som ved Auctionerne vorder fremlagte, ere forinden til Eftersyn hos Prokurator Nielsen her i Byen. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 9de Decbr. 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Fredagen den 19de Decbr. næstk. Kl. 3 Eftermiddag foretages offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen over noget udpantet Bohave for resterende Skatter samt endeel Seqvestrations=Gods, saasom: Dragkister, Sengeklæder m. m., alt mod kontant BetaAarhuus, den 13de Decbr. 1823. ling. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
J Følge Forlig og Udlæg bliver : Fredagen den 9de Januari, den 2de dito, Løverdagen den 7de Februari 1824, hver Dags Formiddag Kl. 11, afholdt Auction over Hans Jacobsens Gaard i Trebierre Bye, Hvirring, Sogn med Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 7 Skpr. 3 Fdkr. 13 3/4 Alb. Skovskyld 1/2 Alb. Første og anden Auction afholdes paa Voer og Nim Herreders Tingsted, tredie Auction derimod paa Eiendommen, efter saadanne Conditioner som ved Auctionen nærmere bekiendtgiøres. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 4de Bernth. Decbr. 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
At i Aarhuus Stiftstidender No. 15 og 16 omtalte og imod Gigt anpriste Bær af Ilex aquisolium saaog Frøet af Colchicum autumale nu er at faae paa Svane=Apotheket, tjener til behagelig Efterretning for de som have gjort Forespørgsel derom hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Et nyt, udmærket smukt og godt Dreielad staaer til Salg hos Jens Liisberg, boende ved Studsgades Port i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Nye Pommeranzer og Citroner kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
Hvor to eller flere Skolediscipler, eller andre honette Personer kan faae Kost og Logis for billig Betaling, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-16
En honet og skikkelig Pige, som i flere Aar har været Huusholder, ønsker sig empløieret i samme Fag, strax, eller til 1ste Mai, tilligemed en Ladefoged, anvises af Fæstemanden i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-18
Aar 1823. No. 179. Torsdagen. den 18de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. ihuus. J sidildendt. Gammelt og Nyt. Empecinado, som nu ene kæmper for den konstitutionelle Sag i Spanien, er født i Landsbyen Castrillos. Hans egentlige Navn er Juan Martin Diet. Tilnavnet Empecinado, der betyder. den Beegsvarede, har han tilfælleds med alle sin Landsmænd fra Castrillos og dens Omegn, som kommer af en derværende sortagtig Dynd, hvis Udseende meget ligner Beeg. Da Napoleon faldt ind i Spanien levede han endnu som Bondemand. Det lyktes ham enganat opsnappe et af Keiserens Jilbud, og dette var Begyndelsen til hans Krigerbane og kjække Vaabendaad. Han blev Spaniens første Guerilla, og trængte mangegang frem indtil Hovedstadens Porte, uden nogensinde at vorde Slagen. Hans Tapperhed og Snildhed gjorde ham berømt og frygtet. J Aaret 1814 gjorde Kougen ham først til Oberst og kort efter til Marechal de Camp. Den var ham som havde Mod til, i egen Person, at bede Hs. M. om Konstitutionens Gjenoprettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-18
Paa den sidste Opdagelsesreise som Capt. Parry gjorde, traf han paa et gandske nyt Folkeslag, der vare kobberfarvede, og aldrig havde seet nogen Europæer førDe have ikke ringeste Begreb om nogen Guddom, men troe sig i Forbindelse med underjordiske Aander. Den hersker den Skik iblandt dem, at de bytte Koner som et stort Venskabsbeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-18
I Paris er nylig udkommet en Reisebeskrivelse af en Søekapitain Landolph, som i en Tid af 36 Aar har passeret Vendekredsen 42 Gange, lidt Skibbrud 11 Gange, o. s. v. Ogsaa Damerne ville interessere sig ved hans Reisebeskrivelse. Han fortæller f. Ex. at det smukke Kiøn i Kongeriget Benin bruger sex Maaneder, for at coeffere sig, men at en saadan Coeffure da ogsaa varer i tre Aar, Mangen Dame vilde dog snart lære at giøre sit Tøilette hurtigere, hvis ikke de fatale 27 Fod. lange Calmaner vare, der fortære Coeffuren samt Papillotjernen: Alligevel vove Beninianerne at tæmme disse Dyr. To Negere bestige nemlig en Barke, og saasnart de blive Calmanen vaer (der for at snappe Fiske pleier at svømme som død oven paa Vandet), svinger en Neger sig i cheral paa Dyrets Ryg, lader sig dukke under med det, saa ofte det ubændige Dyr finder forgodt, kaster det en Knebel i Struben, og paalægger det, ved Hielp af sin Kammerat, en Tømme af stærke Remmer; saaledes viser han sig snart paa Strandbredden, med den glubende Krokodil, der nu maa tiene ham som Hest. - Konernes Utroskab i Benin straffes paa følgende Maade: Man fører den Anklagede paa en Plads, hvor der staaer to Skaale, den ene fyldt med tilsyneladende, den anden med virkelig Gift. Tilstaaer hun ærligen sin Brøde, saa maa hun drikke af den første, og slipper derfra med den blotte Skræk; tilstaaer hun ikke, maa hun tømme den sidste. En af de naragtigste og tillige meest barbariske Skikke er Minister=Ombytningen i hiint Kongerige. Døer en Konge, saa bliver hans Liig sænket ned i en 30 Fod dyb Grav, der er fire Qvadratfod bred, men nedentil meget rummelig, og - Ministrene levende med!! Saa er Ministerombytningen gjort, Glaven tillukkes derpaa med en Træklap.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-18
Paa Adelphitheatret i London morer i denne Tiden theatralsk Tusindkonstner, ved Navn John Reve, Publikum paa det kosteligste hver Aften fra Kl. 7 til 11 og det gandske allene. Han træder frem paa Scenen, og fortæller Publikum en heel Roman, eller beskriver en af sine Reiser, o. s. v. og efterligner derhos baade Stemme og Ansigtstræk af alle de Personer, han talende indfører i sin Fortælling, uden een enestegang at feile i Gjentagelsen, naar de samme Personer atter forekomme. Hans Tunges Bevægelighed er mageløs, hans Foredrag er aandrigt og vittigt. Fremdeles opfører han hele Komedier gandske allene; omklæder sig med en mageløs Hurtighed og bliver Costume, Sprog og Mimik til enhver Karacteer saa troe, at Jllusionen kan kaldes fuldkommen, og det hele saa overraskende i og interessant, at man skulde synes det var umuligt. Det er bekjendt, at Lord Byron for ikke længe siden har ladet to af sine i Jtalien afdøde Venner brænde, for at tage deres Aske med sig. Dette bringer i Erindring og Marqvis d'Argenson. Han var meget riig, og omtrent saadan en Philosoph som Byron. Han havde i Ormes et formeligt Serail, og hans Yndlings-Elskerinde var en Demoiselle Jehan, forhenværende Skuespillerinde. Hun døde, og da hun ikke maatte hvile i indviet Jord, brændte han hendes Liig, og det (som stor Chemiker) med saa stærk en Hede, at hendes Aske forglassedes. Denne Masse sendte han til Juveleren, og lod den indfatte som et Smykke. Brudstykke af en hellenisk Tidende: "Jngen Konge eller Keiser paa denne Jordklode vil række os sin høire Haand. Deres Flaader seile gjennem vort Hav, de see Bølgerne gløde af vort røde Blod, de skue paa vore Bedrifter og høre vor Nød, men døvere end i Bølgen, som bærer deres Skibe, haardere end Klippen, som sønderslaaer Kjøl og Mast, ere de seilede forbi. Men i Herren sendte Jldstrømme ned fra sine Høie. Hvorhen sigter hans høire Haand? Hvem gielder hans Lyn? Bødlens stolte Flaade flyver op i Lyn og Knald, saa Bjergene trindt omkring gjenlyde, og det vilde Han bruser op af de dybeste Huler. Seiler forbi og takker Gud vor Herre, og hvad J have seet, det melder fjernt og nær, og forkynder Eders Herskere det underfulde Budskab: Gud har sluttet et Forbund med Hellas Sønner, det hellige Kjærlighedens Forbund paa Liv og Død, hvilket Helvede og Verden forgiæves truer med Guld og Jern. Dette hellige Forbund vil staae fast, naar Eders gaaer under, og vil engang triumpherende med os opstaae af Graven.