Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
J. Newport meente, at der var ingen Grund til at give Portugal en saadan Sum. Han troede, at der ikke var en Mand i Landet, undtaget Hr. Perceval selv, der kunde troe, at det vilde frembringe nogen gavnlig Virkning. Hvor have Portugiserne hidtil været tilbøielige til at vise nogen Anstrængelse i dette Lands Tieneste. Om dette var Tilfældet, hvorfor var man da saa træven i at udføre nærværende Plan. Svaret paa Hr. Cannings Meddelelse er ikke blevet forhalet i mindre end 13 Maaneder, og tilsidst blev det engelske Folk opfordret til at betale 1 Million i Penge paa en Tid, da alt Haab var tabt, og da Spaniens Anstrængelser ere nær ved at indskrænke sig til Cadix's Mure. Skatkammer-Lorden har sagt, at Huuset var i sidste Møde blevet forpligtet til at understøtte Spanierne, saalænge de vare sig selv troe. Var det, spurgte han, ved at overgive saadan en Stad som Sevilla til en saadan Magt som den blev angreben af, og overgive Fienden alle de der opbevarede Krigsforraad, at Spanierne have viist, at de ere dem selv tro, Man havde rigtig nok Exempler paa, at Stæder i det Jndre bleve tapperligen forsvarede, men der var ikke et eneste Exempel paa nidkier Samvirkning, eller at to Stæder handlede i Harmonie, at de ikke røbede Avindsyge den ene mod den anden. Skulde vi blive ved, fordi en enkelt Stad eller et enkelt Corps viste Standhaftighed. Men antaget at de 30,000 Mand skulde indlemmes i Armeen og det var nødvendigt for dem at indskibes, var det da Hensigten at bringe dem til Engelland? Skulde de forøge den Mængde Udlændinge, vi allerede have i vor Tjeneste, eller skulde de overgives Frankrige, paa det dette desbedre kunde blive istand til at gjøre et Jndfald i Engelland. Dersom man agter at sende dem til Brasilien, og har Midler i Hænde til at gjøre det, saa kunde han forsikkre, de ville ikke være velkomne Gjester der. Brasilierne have længe baaret et indgroet Nag til Moderlandet. Skatkammer=Lorden talde om at holde Aanden i Live, men han kjender ingen Aand der er at holde i Live, og ligesaa lidet har man hørt noget derom efter Slaget ved Talapera. Lorden spurgte, om vi bør forsage. Han (John Newport) svarede: at intet fornuftigt Land vilde fortsætte en saadan Kamp, efter at alt rimeligt Haab om et godt Udfald var forsvundet. - Hr. Villiers (den sidste Engelske Ambassadeur i Portugal) forsikkrede, at han i Portugal uophørlig havde arbeidet paa, at frembringe de Virkninger, Regjeringen ønskede, og at han har været meget heldig i sine Bestræbelser. Spørgsmaalet er ikke her om en Million Penge, men om man skal understøtte eller ikke understøtte Armeen i Portugad. Hele Massen af Folket og enhver Enkelt i dette Land stoler paa Engellands Beskyttelse, og skulde vi da forsage dem i deres Forlegenhed? Dersom Spanien havde gjort sin Pligt, havde Tingene seet ganske anderledes ud end nu, og Engellands Hjelp havde været tilstrækkelig til dets Forsvar. Store Anstrængelser har Regjeringen i Portugal gjort, og Engellands store Magt var aabenlys i hvert Departement. J Politiken, i Skatternes Oppebærelse, i Krigstugten ere de største Forbedringer blevne gjorte. Heraf og af den Tapperhed, Standhaftighed, det Talent og den Anstrængelse, den Engelske Over-General i dette Land har viist, lover han sig de lykkeligste Virkninger. (Fortsættes.) Teneriffa d. 15 Martii. J vor Hovedstad, St. Cruz, udbrød den første Uge i Fasten Uordener, som ved de meest anseete Jndvaaneres Mod og Standhaftighed atter ere blevne dæmpede. Nogle af de laveste Folkeclasser forsamlede sig skareviis og skrege over Forræderie, fordi man havde forøget Antallet af fremmede Krigsfanger i den Hensigt, at betjene sig af dem til Dens Overgivelse. Oprørerne forlangte Hovedet af to Udlændinge, som siden nogen Tid havde nedsat sig paa Øen. En Hob af 600 gik derpaa til Hr. Cologans Bolig, bemægtigede sig, uden at agte paa dennes eller Gouverneurens Forestillinger, hans Fuldmægtig Hr. Brezan, dræbte ham og slæbte hans døde Legeme igjennem Gaderne. Oprørerne bemægtigede sig derpaa igjen en anden Udlænding, Hr. Bralle, som var Skoleholder, dræbte ham og hængte ham ved Fødderne op paa et Skib. En anden Skare marcherede til en Landsby, ikke langt fra Staden, hvor nogle Krigsfanger vare indqvarterede, men blev tilbagedreven af Jndbyggerne. Stadens rige Jndvaanere, som havde bevæbnet sig, paagreb 40 af Ophavsmændene og satte dem i Castellet. Derved blev Roligheden tilveiebragt igjen.