JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Odense, d. 3 Novbr. Den berygtede PeerLottesen, der engang var en af Hovedmændene i en her i Fyen opdaget Tyvebande, og i Kbhvns Slaverie pav Livstid, men da det ikke behagede ham der, søgte til Holsteen og etablerte sig der som Kiøbmand, blev omsider kiendt og bragt her i Raadstue Arresten. Jdag, da en Commando var ankommen for at afhente ham til Kbhvn igjen, hængte han sig i Arresten i det Øieblik der bestiltes Vogn til hans Overførelse, og Verden var tient med at komme af med dette farlige Menneske. (Jvers. A.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höræes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Nyeste. ilderie af Kjøbenhavn. Som Niende Aargang. No. 91. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 10 November 1812. Om den danske Hof- og Statskalender. Beholder det Gode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Jndenlandske Efterretninger. J et Tillæg til Christiansands Avis læses nu Fortegnelsen over de til Understøttelse for Fregatten Najadens Faldne og Qvæstedes efterladte Familier indkomne Bidrag, som nu ialt beløbe sig til 486 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
J Christiania Avis bekjendtgjøres, at Provideringscommissionen, for at afhielpe den Mangelpaa Rug, som for Øieblikket finder Sted, overlader samme til Familier, som maatte trænge dertil, for 65 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
J Trondhjems Avis lyses efter en fra denne Stads Fæstning undvigt Slave, Ole Olsen Levset, 49 Aar gammel og 68 Tommer høi. Han havde Jern om Halsen, Livet og Laaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Bonden Roulang Jonsen fra Merager har forevist Udgiveren af Trondhjemsavisen, Hr. Stephanson, smukke Læder=Kaskjetter, som han har solgt til Dhr. Officierer og andre, samt en Prøve af Voxdug, som han har forfærdiget. Hr. Stephan son har fundet begge Dele saa gode, at han anbefaler samme paa det bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Over den nylig afdøde Madame J. H. Collets høitidelige Jordefærd læses i Christiania Avisen vidtløftig Beskrivelse, ledsaget af 2 Liqvers, det ene paa Dansk og det andet paa Latin med hosføiet Dansk Oversæt. af Hr. Provst Schmidt paa Eger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Districtscommissionen i Christiansand har ladet bekjendtgjøre følgende: J Anledning af Hr. Stiftsprovst Engelharts Forslag har Commissionen formaaet DHr. Apotheker Schultz, Adjunct Preus, Skolelærer Bann og Kjøbmand Borch til at undersøge Beskaffenheden af de i Christiansands Omegn befindende Myrer eller Moser, der kunde afgive tjenlig Brændetørv. Af den fra disse gode Mænd indkomne Beretning med vedfulgte Prøver af Tørv erfares, at under Gaarden Sødall og Ugland, samt paa flere Steder i Oddernæs Sogn befindes adskillige Myrer, som indeholde god Brændetørv, formodende at og i Tved og Søgne Sogne gives saadanne Myrer, der til Tørveskiæren burde afbenyttes. - Da nu Brugen af Tørv ei allene ville være meget besparende imod andet Brænde, men og virke til at frede den Skov, som ellers til Brændehugst ofte uforsvarlig medtages, saa er det at Commissionen herved vil gjøre Vedkommende opmærksomme paa Vigtigheden af denne Vindskibelighedsgreen, til hvis Fremme den med Fornøielse vil bidrage, ligesom den forsikkrer sig, om de gode Landmænds Patriotisme, for at see denne nye Virksomhed bragt i Gang. - Oplysning om de for Tørveskiæringen fornødne Regler og om de der til tjenligste Redskaber m. m. findes i Bladet: den norske Bondeven 1ste Hefte No. 12, 13 og 14, samt i Wedels Landvæsens Samlingers 4de Hefte, som hos Commissionens Secretair til Udlaan kan erholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
J Riber Avis lyses, i Følge Cancelliets Befaling, efter en Krybskytte, navnlig Montz Koch, der er sigtet for at have deeltaget i Mord, er undveget fra Kongeriget Westphalen og skal være reist til Danmark. Han er ogsaa bekiendt under Navn af der schwartze Jager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Hr. Wulf Salomon har kjøbt lille Antworskov for 400,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
D. 28de f. M. døde Oldingen Lauriz Aastrup i sit 89de Aar. Han har været Præst i 61 Aar, nemlig i 34 Aar til Dollerup, Finderup og Ravnstrup Menigheder, og i 27 Aar til Rødding, Løvel og Pederstrup. Aarhuus døde nylig Cantor P. Kabell. Det dramatiske Selskabs Medlemmer bare ham til sit Hvilested, og hans Ligfølge bestod af næsten 200 Uindbudne, hvoriblandt Lærere og Elever af den lærde Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
J Randers Avis læses et djærvt Stykke om den nærværende Dyrtid i Jylland. Forfatteren klager især over de uhyre Kornpriser, som overstige baade billigheden og Landets naturlige Trang. Han paastaaer, at uagtet der er Rug nok, om ei i største Overflødighed, saa dog i tilstrækkelig Mængde, kan man dog neppe faae det nødvendige for 56 Rdlr. Tønden. Han anseer Prangerie og Opkjøb for den eneste Aarsag dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Priseretten i Aarhuus har tilkjendt Roflottillen, under Søepræmier=Lieutenant Wiegelsens Commando, den til Grenaae opbragte Jagt Forsigtigheden, Skp. Jlvenborg, og det til samme Havn opbragte Skib Emanuel, Skp. Lars Falch, begge med deres indehavende Ladninger, som gode Priser. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 90.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Handelen her bestaaer i at forsyne Oplaudet eller gjøre mellem dets forskjellige Egne Omsætning af Korn, skaffe Brændeviin, Viin, Casse, Sukker, Tobak, lidt Klædepynt, lidt Specerier, dog ei anderledes, end at Oplandet med alle disse Artikler, Korn maaskee allene undtagen, forsynes formodentligen mere ved Prangere end ved Kjøbmændene; – og i at afhandle Landmanden hans Produkter af Fiskevarer, noget lidt af Fedevarer, noget Skovprodukt, og fra Jedderens og Dalernes Fogderie noget Huusmanufakt. Af Haandværkerne ere de mærkværdigste Reeb. slagerne. Der ere to, nemlig en der arbeider for egen Regning og een paa Agent Kiellands Reberbane. Disse forfærdige det meste af det Tougværk, der forbruges til Stadens Skibsfart, og dens og Egnens Fiskerier, hvorvel der indføres især fra Helsingøer en heel Deel Touge, og der til Fiskerierne, Baade- og Jægtefarten uden for Byen vel og faaes en heel Deel fra Bergen og andre Steder. At Tougforarbeidningen ei er ganske ringe, kan sees af, at der i 1804 angaves indført 100 Skpd. Hamp. - Garverne, som foruden en stor Deel hvad de 35 (eller 27, som de vare i 1805) Skomagere forarbeide, dog aarligen udføre en heel Deel beredte Skind og Huder, f. Ex. 1802 854 Par Zuglæders Støvleskafter. Ved den drivtige Landprangen og anden Omsætning kan man, ved enhver Artikkel, vel fornemmelig af Jndførselen, men dog ogsaa af Udførselen, antage at der endog udføres meget større Qvanta, end de der i Toldbøgerne spores. Noget, hvorvel ei meget, af Landets Bukkeskind forædles her virkeligen til Cardouan. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Postefterretninger. Paris d. 28 Oct. Storarmeens 23de Bulletin er dat. Moscan d. 9 Oct. 1812. Efter samme befinder Avantgarden, under Kongen af Neapel, sig ved Nava, 20 Mile fra Moscau. Den fiendtlige Armee staaer ved Kaluga. Daglig forefalde Skjermydsler. J alle har Kongen af Neapel beholdt Overhaanden, og bestandig fordrevet Fienden af sine Stillinger. - Hertugen af Elchingen er i Bogborddock, og Vicekongens Avantgarde i Troitza paa Veien til Omitrow. - De Faner, som man i forskjellige Fægtninger har frataget Tyrkerne, og forskjellige i Kreml fundne Curiøsiteter, ere sendte til Paris, og deriblandt et med Diamanter besat Mariabillede. Rostopschin, der har ladet sit Slot i Woronowo stikke i Brand har paa en Pæl ladet opslaae en Placat, hvori han siger, at han siden 8 Aar har forskjønnet, dette Slot, og levet der lykkelig i sin Families Skjød, at Godsets 1720 Beboere have forladt det ved de Franskes Nærmelse (de ere allerede vendte tilbage igjen); at han stikker sit Huus i Brand, paa det det ikke skal vanhelliges af de Franskes Nærværelse, og at han har efterladt i Moscau sine to Huse med Møbler af en halv Millions Værdie, men at man ikke vil finde her andet end Aske."Man har Efterretninger fra Moscau, der gaae til d. 9de d. M. Hs. Majestæt holder hver Dag ligesom i Thuillerierne og St. Cloud om Morgenen Kl. 9 liden Lever, og om Torsdag og Søndag stor Lever. - Moniteuren indeholder Efterretninger om Armeen i Portugal og det nordlige Spanien, hvoraf erfares, at Fienden i tre Uger igjennem havde foretaget adskillige Storme mod Fortet ved Burgos, hvilke bestandig ere blevne slagne tilbage. Ved Angrebet d. 23de Sept. synes han at have mistet 2000 til 2600 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Ved Angrebet d. 11 Oct. ere Skotterne af det 42de Reg. blevne ilde tilredte og have mistet mange Folk. D. 14 Oct. forsvarede Fortet sig endnu bestandig med største Eftertryk. - Da den Franske Armee paa den Tid fik den forventede Forstærkning, saa beredte den sig paa at agere offensiv, og undsætte Fortet ved Burgos, Portugalsarmeen venter saaledes forstærket kun paa den første Diversion, som gjøres af Centrums= og Søndens Armeen, der ere forenede under Kongens umiddelbare befaling, for at rykke frem. (Monit.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Hr. Monroe er udnævnt til Overanfører for de forenede Staters Armee, og i hans Sted er Hr. Jefferson ansat som Statssecretair for de udenlandske Anliggender. – Fra den Franske Storarnee haves Efterretninger indtil d. 15de Oct. Keiseren befandt sig den 14de frisk og vel i Moscau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Jndtil den Tid var intet Krigerskt forefaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
J Moscau har det den 15de begyndt at Kongen af Neapel cantonnerer paa snee. begge Bredder af Nava. - J Warschau vrimler det af Franske Tropper, som derfra fortsætte deres Marsch til deres videre Bestemmelse. - Paa det Mariabillede, som de Franske fandt i Kreml, "Da de Franske og Pol læses følgende Jndskrift: ske bleve overvundne af Russerne, og da Staden, Danzig i Aaret 1733 blev indtagen, lod Keiserinde Anna Jwanowna 1740 dette Mariabillede besætte med Perler og Diamanter, til Tak for denne Begivenhed. - Hertugen af Tarent (Mardonald), Anfører for det 10de Armeecorps, er ankommen til Mietau. - Det Engelske Parlament overgives ved dets Aabning utallige Petitioner, hvori anholdes om Fred. - General Gouverneuren i Buenos Ayres har under d. 4de Julii d. A. udstedt en Proclamation til Jndbyggerne, hvori han tilkjendegiver dem, at nogle Spanieres blodige Plan mod Landet er bleven opdaget; at 3 af de Sammensvorne ere blevne hængte, og at alle Forholdsregler ere føiede, for at straffe Deeltagerne i dette Complot. - Keiserinde Josephine er d. 20de afreist fra Genf og har taget Veien til Lyon. Efter Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Mod Mand Niende Aargang. No. 92. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 14 November 1812. Om Bugtalere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Jnden vi slutte disse Betragtninger ville vi endnu anføre nogle mærkværdige Træk af en Bug taler, der for nogle og tredive Aar siden gjorde stor Opsigt i Edingburg og mange andre Steder i Scotland. Han efterlignede fuldkommen et skrigende Barns Stemme og lod Lyden fremkomme fra hvilket Sted, han fandt for godt, fra een af de Tilstedeværendes Lommer, fra en Trædukke, som han holdt mange Samtaler med, fra en Hat eller et Viinglas, eller ud af nogens Fod eller Haand. Naar Stemmen syntes at komme ud af en Hat eller et Glas, var den huul og svag, som indsluttede Lyd altid ere, og naar man tog Glasset eller Hatten op af Bordet, saa vare de Ord eller Stavelser, han udtalde, af en høiere Tone. Denne Deel af Experimentet gik imidlertid Glip, naar det var overladt til nogen af Selskabet i nogen Frastand at løfte Glasset op af Bordet, men da Værelset ikke var godt oplyst, saa laae Grunden til Bugtalerens Feilen nok deri, at han ikke bestemt kunde see hvilket Øieblik Glasset toges bort fra Bordet. Den samme Konstner efterlignede og en skændende gammel Kones Stemme, som paa en ubeleilig Tid besøges af en Person, der forlanger at indlades i hendes Huus. Den samme Bugtaler satte engang mange Mennesker i Forfærdelse paa Fisketorvet i Edingburgh, hvor han lod en Fisk tilsyneladende tale, og gjorde den, der vilde sælge den, til Logner, da han bandte paa at den var frisk og fanget om Morgenen. Van=Dale fortæller følgende: "Tusinde Mennesker have, ligesom jeg, siger han, seet i Amsterdam i Aaret 1685 i de Gamles Hospital en Kone paa 73 Aar, navnlig Barbara Jacobi. J hvilket Værelse man lagde hende var Tilløbet af Folk, som vilde see hende, saa stort, at hun neppe kunde røre sig der; hun holdt sig henad Siden af en liden Seng, hvis Omhæng hun trak til Side, med ubedækket Ansigt, og vendt mod den Side hun talde eller syntes at tale til. Et Menneske, som hun kaldte Joachim, gjorde hun Spørgsmaale angaaende unge Piger, som hun antog han var forelsket i, efter de Rygter, der kom til hende fra Byen. Spørgsmaalene og Svarene, der passede meget godt til hinanden, fremkom fra begge Sider med en Sandhed, som ikke kunde opvække mindste Mistanke, saa forskjellige vare begge Stemmerne. Ligesom hun talde til sin Joachim hørte man ham snart græde, snart lee, nogle Gange udstødte han Sukke, udtrykte Forundring eller brast i Latter, og alt dette med saa megen Konst og Ynde, at han aldrig standsede eller afbrød. Jllusionen var ganske fuldkommen. Samtalen imellem begge disse Personer blev fuldkommen vel underholdt, det Æmne, de begyndte at tale om, afvege de ikke fra, og de fortsatte det indtil det var ganske tilende. - At denne Kone var en Bugtalerske, derom kan der aldrig være nogen Tvivl. – Talmudisterne tale meget omet Bat kool eller Stemme, som ved visse Leiligheder, lod sig høre i Luften eller fra Himlen, Ar slige Phoenomener vare grundede paa Ventriloquismens Principer er faare indlysende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Baron v. Mengen, der var en udmærket Bug taler, har i en Skrivelse til Abbed de la Chapelle, forklaret Mechanismen aff denne Konst. "Jeg trykker, siger han, Tungen stærkt mod Tænderne og den venstre Kind, og den Stemme, som synes at komme fra Munden paa den lille Figur, jeg holder i Haanden, danner sig virkelig imellem Tænderne og den venstre Kind af min. Jeg iagttager derfor den Forsigtighed, at beholde i Struben saa meget Luft i Forraad, som er nødvendig til at synge eller tale som sædvanligen, uden at Maven eller Bugen har nogen Deel deri, og det er ene ved at moderere, tilbageholde eller slippe den Luft, jeg saaledes holder paa, at jeg frembringer den Stemme, jeg vil lade høre. Regn her til en fiin og almindelig Disposition hos min Tunge, ved Hielp af hvilken jeg udtaler meget tydelig alle disse Stavelser og Ord. hvad enten jeg synger eller samtaler – uden at aabne Læberne, og bestandig sysselsat med at tilbageholde den Luft, der gaaer ud af Lungerne indtil Slutningen af hver Periode eller Phrase, for at fornye Respirationen, hvilket imidlertid udfordrer et meget godt Bryst. (Sluttes i næste No.) Om den danske Hof= og Statskalender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
(Fortsat.) Jsær burde den hele Liste over Ridderordenerne udelades. Den giør Kalenderen fornemmelig unødvendigt vidtløftig. Den Efterretning, som er til sand Nytte, haves i det tilføiede Register. Dette kan tillige forskaffe Enhver, som det lyster, en kronologisk Liste, naar han giver havt lidet Arbejde. Ved at udelade denne Fortegnelse, vandtes Plads til andre Artikler, som Betragtningen af Kalenderens alt kostbare Priis maaskee har bevæget Udgiveren at udlade. Betænkelighed ved at udelade hvad eengang har været optaget, kan Udgiveren ikke have, da han, for at nævne et Exempel, har udeladt Cancelliesecretererne, som, med Hensyn til hvad de oprindeligen ansaaes for, og igrunden burde være, sammesteds medrette blev tillagt en Plads. Listen over Kammerherrer, Kammerjunkere, Hofjunkere, o. s. v., der forekommer temmelig overflødig, tør jeg ikke foreslaae til Exclusion, da de høre til Hoffet, hvis hele vigtigste Personale maaskee skal findes i Kalenderen. Men Listen over Geheimekonferentsraader,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Konferentsraader, Etatsraader og Landraader ",*) Det kan tillige være Spørgsmaal om, hvorvidt de bør staae i den Orden, i hvilken de have faaet hører vist ikke hjemme i en Statskalender. At indføre alle de Rangspersoner, som høre til de øverste Klasser, er der ingen paatrængende Grund til. At Generaler, endog de, som staae a la suite i Armeen, eller paa Vartpenge, Generallieutenanter, indføres, er, synes mig, og upassende. Men forudsat, at dertil skulde være nogen antagelig Grund, hvi gaaer i Søetaten Fortegnelsen lige indtil Secondlieutenanter, og hvi stopper man ikke ogsaa der ved dem, som staae i Klasse med Generallieutenanter. Alle de Militære i begge Etaterne, der ikke have noget egentligt Embede, eller til hvilke Publikum kan komme til at henvende sig, som Embedsmænd, burde saa meget mere udelades, som der gives særskilte militære, altsaa fuldstændigere Kalendere for disse Etater. Men skulde nogle findes der, burde der findes Eenhed, og de Grader blot anføres, der staae ved Siden af de Civile, som indføres. Der er een vigtig Punkt, som fortjener Opmærksomhed, ihenseende til hvilken ingen stadig Regel synes at være fulgt, og om hvilken jeg ogsaa oprigtig tilstaaer, at jeg selv er tvivlraadig, til hvilken Mening jeg som Udgiver, Sagen in Rangen, eller alfabetisk, hvilket letter Op søgningen. Da der ved disse Karakterers Uddeling ikke tages noget almindeligt Hensyn paa Alder, Embedsaar eller udmærket Fortjeneste (hvilket igrunden nu ikke heller behøves, da der i Staten gives Ridderordener); mangen fortjent Mand i Staten fremdeles lever ubemærket, og saaledes staaer tilbage ihenseende til Titler, fordi der ikke som i Militæretaten gives noget Centralpunkt, hvor der haves Lister over samtlige civile Embedsmænds Tienestetid, til hvilket fra alle Hovedkollegier, (saaledes som i Landetaten fra Regimenterne, eller andre Vedkommende) Jndberetning kan skee om Dem, som ikke fortjene at rykke op til høiere Rang, og fra hvilket Forestilling kan skee; men de civile Titler derimod uddeles til fortiente Mænd, i Forhold til, som de selv vide at skyde sig frem, eller faae Andre dertil, eller som Kollegiicheferne paa den Maade søge at forskaffe deres Underhavende de Titler, som kunne tilkomme dem, enten med Hensyn til Kollegiets eller den offentlige Autoritets absolute Vigtighed i Staten, eller for paa den Maade at opmuntre dem til vedvarende Flid og Anstrængelse, saa torde den alfabetiske Følge ogsaa i denne Henseende være at foretrække. abstracto betragtet, vilde helde. Hvorvidt, skal man gaae i at anføre Underbetjente i Kollegier, Directioner, Kommissioner, skal man anføre dem alle, eller blot dem, til hvilke man i almindelighed kan tænke Publicum i det Tilfælde at kunne komme til at henvende sig i vedkommende Embedsag, altsaa til Exempel ikke gaae vil dere end til Fuldmægtiger, Kancellister, eller Den, som staaer Kontorchefen, eller første Mand, nærmest? Men hvilken Mening man end holder til, synes Kalenderens Kostbarhed, indtil Tiderne forandre sig, at tale for den sidste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Det alfabetiske Register, hvis Fuldstændighed er saa vigtigt, trænger vist til nogen Forøgelse. Overbygningsdirektøren savner man f. Ex. der, og at han stod der, synes saa meget mere nødvendigt, som ingen Dødelig vilde falde paa at søge ham under det danske Cancellie, da Bygningsvæsenet ellers ligger under Rentekammeret, hvor han ikke nævnes under Bygningsadministrationen. Alle Directioner, og Kommissioner burde nævnes; men fandtes dette for vidtløftigt, burde ingen Undtagelse skee, og under begge Titler blot Henviisning skee til alle Pagina, hvor de kunne søges i selve Kalen deren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Til den for sit Barn nidkjære Udgivers Bedømmelse indstiller jeg, om ikke, naar Plads vindes ved de foreslaaede Pladsbesparelser, der ved Kommissionerne og Directionerne, hvis Antal rigtig nok er temmelig stort, da kunde i Korthed anføres, hvad der egentlig er Gienstanden for deres Birkekreds *); om ikke de Uniformer, som J Jeg har længe gjort mig Umage for at opdage, om der vel ligger noget almindeligt Princip tilgrund for de forskjellige Benævnelser af Directioner, Kommissioner, Comiteer - som urigtigen næsten allevegne skrives Commitee, o. s. v.; men forgjeves. Jeg fandt Directioner, som ingen Bestyrelse har, Kommissioner, som have den; Directioner, som ingen umiddelbar forestilling have til Kongen, Kommissioner, som have den; Directioner og Kommissioner, som ere af lige Vigtighed for det Offentlige, eller som have lige fornemme Embedsmænd i sit Middel, eller i Spidsen, Directioner, der ligesaavel maae ansees kun at vorde interimistiske som en stor Deel af bruges af civile Embedsmænd, maatte beskrives, ligesom skeet er ved de fleste Militære, da dertil er samme Grund, og mange Uniformer let forvexles, om ikke Beskrivelsen af samtlige civile og militære Uniformer burde findes paa eet Sted, da Hensigten dog er, at naar man seer en Uniform, man ikke kjender, man strax kan søge Underretning om den, uden at bladre hele Kalenderen igjennem; om ikke hist og her en eller anden oplysende Note maatte tilføies, hvad det til Exempel er at være mediatisere Fyrste, hvilket Udtryk ikke een af hundrede Læsere forstaaer, hvad Forskiel der er paa Stadsmæglere og de siden nævnte Mæglere; at der af de Efterretninger, som Kalenderen, indeholder, eller af dem Udgiveren har, eller kunde forskaffe sig, maatte drages adskillige almindelige og interessante Resultater, saasom, hvormange Generaler, Admiraler, Geheimekonferentsraader &c. &c. Danmark har, hvormange Riddere, og af disse hvormange af hver Borgerklasse, hvormange Kollegier, Directioner eller offentlige Autoriteter findes i begge Rigerne, og hvormange i Kjøbenhavn isærdeleshed, hvormange lønnede Embedsmænd Kongen har, at fremdeles enkelte Embedsmænd, der ere udeladte, men burde staae der ligesaa godt som nogle, man finder der, da kunde indskydes, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Kandidaterne paa Almindelig Hospital, Øconomus sammesteds, Lærerinderne og første Lærer ved ad vore Kommissioner. Jeg kjender ikke de bestemmende Aarsager. Er det imidlertid behageligt, selv lige indtil ubetydelige Ting at sine Plan og Overensstemmelse og consequent Fremgangsmaade, i Statsbestyrelsen som i Guds Verdensbestyrelse, der i hiin bør tages til Mønster: saa kunde man ønske, at de tænkende Regjerings mænd, vi have, vilde forelægge Kongen en Plan, hvorefter de Autoriteter, som skabes for Fremtiden, kunde døbes. Maaskee den Autoritet, der har Hvad vi kalde Execution, og er permanent, kunde ikke upassende kaldes Direction; men den derimod Kommission, der alene skal gjøre Forslag om Et og Andet, og hvis Tilværelse rimeligviis kun varer for en Tid., Kunde Navnet Comitee ikke undgaaes, brugtes det alene, naar dens Medlemmer blot havde deres bemyndigelse til visse Forretninger af et Kollegium, en Direction eller Kommission. skillige offentlige Fattigskoler, hvilke endeel af Publikum kan have Forretninger at afgjøre med, og endelig, om det ikke da, i det mindste i en Note, kunde oplyses, hvad der gjør en offentlig Antoritet berettiget til at henføres blandt de kongelige Kollegier, eller hvilket er Kjendemærket paa dem, hvorved man blev istand til at fatte Grunden, hvorfore adskillige af hine ere anførte blandt disse.