JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Den 28de October. Deres Majestæter, Keiseren af Rusland og Kongen af Pecussen, ere ankomne hertil. Lavalette og Smeral Drouet, der begge fraværende ere dømte til Døden, leve nu paa et Slot i Bayern. Siden Aaret 1814 ere i Spanien 17 Statsministre afsatte.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Den 31te Juli blev i Washington lagt Grundstenen til de Foreenede=Staters nye Capitolium paa samme Dag, paa hvilken den gamle Bygning i sidste Krig var bleven forstyrret af Englænderne.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Fra den Franske Grændse, den 27de October. De brittiske Tropper ere allerede paa Mærschen til Søekysten. Den første, af 3 Regimenter bestaaende, Colonus gaaer den 29de ombord i Calais, og de andre følge umiddelbar efter, saaledes at det hele Contingent vil være borte den 15de November. Cavalleriet, indskiber sig i Bonlogne.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
De russiske Tropper ere endnu ikke i Bevægelse, men alt forkynder, at ogsaa de med det første ville bryde op. En stor Mængde Skibe seile fra Valenciennes ned af Schelde, for at bringe Bagage, til Antverpen.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Kiøbenhavn, den 9de November. Handels-Tractat, mellem Hs. Majestæt Kongen af Dannemark og Hs. MajesærKongen af Preussen. J den hellige Trofoldigheds Navn.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Da Hs. Majestæt Kongen af Dannemark og Hs. Majestæt Kongen af Preussen, bestelede af lige Attraae efter alt meer og meer at befæste det mellem Dem bestaaende Vinskab, og at udvide Handels Forholdene mellem Deres respective Stater, ere komne overeens om at slutte en paa giensidige Fordeele grundet Handels=Tractat, saa have Deres Majestæter ifølge heraf valgt og udnævnt til Deres Befuldmægtigede, nemlig Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, Hr. Niels Rosenkrantz, Hans Geheime-Statsminister og Chef for Departementet for de udenlandske Sager, Ridder af Elephantorden, nen, Storkors af Dannebrogsordenen, af den Ungerske St. Stephansorden, af den Preussiske sorte Orns og røde Øns Ordenen a., og Hs. Majestæt Kongen af Preussen, Hr. Wilhelm Henrik Maximilian, Borggreve og Greve af Dohua, Geheim; Legations e raad, Hans overordentlige Gesandt og Befuldmægtigede Minister hos Hans Danske Majestæt, Ridder af den røde Ørns 3die Classe, Hvilke, efter at have giensidigen udvexlet deres i god og behørig Form besundne Fuldmagter, have aftalt og sluttet følgende Artikler.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
1ste Artikel. Der skal være en udrødelig Fred og et oprigtigt og fuldkomment Venskab mellem Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, Hans Arvinger, Efterfølgere paa Tronen, og Undersaatter paa den ene Side, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen paa den anden Side, uden Undtagelse af Personer eller Steder.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
2den Artikel. De Danske Undersaatter i Preussen og de Preussiske Undersaatte i Dannemark skulle bestandig ansees og begegnes som de meest begunstigede Nationers Undersaatter, i Overeensstemmelse med de mellem de høie contraherrende Parter og andre Magter bestaaende Handels-Tractater. Deres Majestæter forbinde Sig desuden til at tilstaae Deres respective Undersaatter alle de Lettelser, Understøttelser og alle de Handelsfordeele, som naturligviis kunne flyde af et saadant Fortrin dog vel at forstaae, at de Danske eller Preussiske Undersaatter skulle i deres Handel og Kiøbmandskab underkaste sig Landets Love og Anordninger.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
3die Artikel. De meest begunstigede Nationers Fordele, der i Følge foregaaende Artikel ere de respective Undersaatter tilstaaede, strække sig ligeledes til de Varer og Skibe, der ere de tvende høie contraherrende Parters Undersaatter tilhørende. For at begunstige Handelen saameget mueligt, er man kommen overeens om, at de Danske Skibe skulle i Hans Preussiske Majestæts Staters Havne nyde de samme Forrettigheder som Landets egne Skibe, og at denne samme Fordeel skal være de Preussiske Skibe tilstaaet i Hs. Majestæt Kongen af Dannemark Staters Havne, med Undtagelse af Øerne Færøe og Jsland, samt af Grønland og de Danske Colonier. De Preussiske Skibe skulle i de Danske Havne ikke betale de 50 pro Cento over den sædvanlige Tarif. Betalingen af Havne Afgifter, at Ind- og Udgangs Afgifter eller af Told af Varer, saavelsom at hvad der erlægges af Skibe i Havnene, skal i Hs. Preussiske Majestæts Stater være den samme for de Danske Skibe, som for Landets egne. Alle disse Fordele ere ligeledes tilstaaede de Preussiske Skibe i det Danske Monarkies Havne.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
4de Artikel. De Preussiske Skibe skulle betale Afgifterne i Sundet og begge Belterne paa samme Maade, som disse Afgifter erlægges af de i Dannemark meest favoriserede Nationers Skibe. Det samme skal finde Sted i Henseende til de Preussiske Varer og Gods, som passere Sundet og Belterne ombord paa fremmede og privilegerede i Skibe. Sund Tolden skal betales efter Tarisen af Aaret 1645, eller paa saadan Maade, som Dannemark ved yderligere Conventioner med de meest begunstigede Nationer kan vorde enig v. Hvad angaaer de Varer, som ikke ere ommeldte i denne Tarif, da skulle de Preussiske Undersaatter ei betale meer end 1 pro Cento, saaledes som Tilfældet er med de meest favoriserede Nationer. Betalingen af Rosenbelen og de 24 s., som de Preussiske Undersaatter hidindtil i Sundet have været underkastede saavel for Skib, i som for Ladning, skal aldeles ophøre. De til Fordeel for Toldbetienterne bestemte Afgifter eller Sportler, og andre Udgifter i Sundet skulle af de Preussiske Undersaatter betales paa samme Fod, i som af de Nationer, der ved Handels=Tractater med Dannemark ere meest begunstigede. Paa denne samme Maade skulle de Preussiske Undersaatter er, i lægge Afgifterne for Passagen giennem den Holsteenske Canal.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
5te Artikel. Ved Farten giennem Sundet, saavelsom Belterne og den Holsteenske Canal, skal man ikke visttere de Skibe og Varer, som tilhøre de Preussiske Undersaatter, men hvad betræffer Qvitteringer for Tolden af disse samme Skibe og Varer, da skal man være pligtig til at fæste Troe til de Certificater og Passer i god Form, som de Preussiske Skibs=Capitainer maatte kunne fremlægge fra Magistraten eller Told=Kammeret paa det Sted, hvorfra de ere afgaaede, uden at fordre nogen videre Oplysning om Varerne, der udgiøre disse Skibes Ladning, og i Henseende til deres Vægt, Maal, Beskaffenhed og Jndpakning rette sig efter hvad derom er anført i benævnte Documenter og Passer; dog saaledes, at, om man mærket nogen begaaet Svig i denne Henseende, skal man paa første Begiæring være betænkt paa Midler til at afhjælpe og forebygge saadant for Fremtiden.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
6te Artikel.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Øresunds Toldkammer skal i Quitteringen for Toldens Erlæggelse hvergang give en omstændelig Forklaring over den oppebaarne Told af hvert Slags Varer, paa det man paa denne Maade kan verisk cere og bekræfte, om deraf maatte være fordret formeget; og den skal ikke være bemeldte Toldkammer tilladt at fravige denne Brug, med mindre Skibs=Capitainerne for hastig Expeditions Skyld selv ere fornøiede med en Quittering under eet for den af deres hele Ladning erlagte Told.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
7de Artikel.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
De Preussiske Skibe skulle i Sundet expederes uden Ophold, og det Kongelige Toldkammer skal ikke give andre Skibe Fortriner, med mindre disse ere først ankomne.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
3de Artikel.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Efter at de Preussiske Skibe have erlagt Tolden i Sundet, enten 2 ved at gaar ud af Østersøm, eller ved at vende derhen tilbage, skulle ude ikke være pligtige til at omtale samme Told anden Gang, om de formedelst Storm, Modvind eller af anden Aarsag blive nødte til at komme tilbage til Sundet.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
3de Artikel. . De Preussiske Skibe, som passere Fæstningen Glückstad og anr. dre Dannemark tilhørende Stæder ved Elben, skulle ikke vister 3, ne opholdes eller foruroliges, med mindre der i Krigstid er grundet 4, Mistanke om, at disse Skibe tilbringe Fienden militair Contrebande.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
De Preussiske Skibe skulle paa Eiben behandles ligesom Landets egne.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
10de Artikel.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
De Danske Skibe, som formedelst Storm, Modvind eller andre Tilfælde maatte blive nødte til at søge Tilflugt i nogen af det Preussiske Monarkies Havne, kunne der frit ankre, opholde sig og il istandsættes uden at betale Told af deres Varer, saalænge disse ikke udlosses eller sælges. Det samme skal og finde Sted i Henseende et til Preussiske Skibe i Danske Havne.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
11te Artikel. Jntet Skib, det være sig Coffardier eller Krigskibe, der tilhøreneen af de tvende contraherrende Magters Undersaatter, skal kunne anholdes, ei heller Beslag lægges paa Varerne i den andens Havn, Dog skal dette ikke strække sig til den Rettens Beslag eller Arrest, der kunde reise sig af Gield.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
12te Artikel. Jntet af disse Skibe skal tvinges til at tiene i Krig eller til noget Slags Transport imod sin frie Villie.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
13de Artikel. Enhver af de tvende Nationer skal have Ret til at indføre sine egne Producter og Varer saavelsom fremmede Producter og Varer, ombord paa sine egne Skibe, i den anden contraherende Magts Stater, og at drive en lige Handel ombord paa fremmede Skibe, Dog skulle de respective Undersaatter stedse være forbundne til at underkaste sig de Reglementer og Anordninger, hvorved Indførselen eller Udførselen af noget Gods eller Varer er enten aldeles forbuden i den Stat hvor Handelen drives, eller fortrinsviis tilstaaet noget Handels-Selskab eller nogen Commune.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
De respective handlende Undersaatter skulle ligeledes rette sig efter de Stæders gamle Love og Sædvaner, hvor de drive deres Handel, og ved hvilke en Geren af Handelen er meer eller mindre forbeholden Jndvaanerne i disse Stæder, saaledes som Tilfældet er med Kønigsberg, Elbing og Dantzig i Henseende til Hanorten, med de Polske og Russiske Varer.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
14de Artikel. Kiøbmænd, Capitainer og Skibs-Commandeurer, og andre Une dersaatter af begge Nationer skulle i de giensidige Havne hverken tvinges til at udløsse noget Slags Varer i andre Skibe, eller at i vente paa deres Ladning længer, end de finde for godt. 15de Artiken. Bliver een af de tvende coutraherende Magter indvikket i Krig med en tredie Magt, da skal den ikke desmindre paa sin Side give den anden Prøver paa sit vedblivende Venskab, uden at fordre at den nogen Forkiærlighed, der kunde være skadelig for den Magt, egen Jnteresse og Rolighed, som er forbieden neutral, og som skal nyde, især af den, som er bleven krigførende, en fuldkommen og uindskrænket Erkiendelse af alle de Rettigheder, Neutraliteten sikkre, den, imod at den paa sin Side ligesaa nøiagtigen opfylder alle dermed forbundne Forpligtelser.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
16de Artikel. Jfølge foregaaende Artikel kunne alle, de contraherende Magter tilhørende Skibe seile frit fra havn til Havn, og paa de i Krig værende Nationers Kyster.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
17de Artikel. Da de høie contraherende Magter have besluttet at sætte deres Undersaatters Handels og Skibfarts Frihed under en tilstrækkelig Beskyttelse i Tilfælde, at den ene af dem skulle være i Krig, medens den anden forblev neutral, ere de komne overeens om, at de i de neutrale Skibe ladede Vare skulle være frie, med Undtagelse at Krigs-Contrabande. Den utrale Undersaater skulle saaledes have Frihed til for deres Regning at transportere de af de krigførende Landes Naturproducter og Manufactur Varer, som af de neutrale Undersaatter ere blevne erhvervede. Samme Frihed skal udstrække sig til de Personer, som ere ombord paa et neutralt Skib, om de end vare Fiender af den anden Part, dog med Undtagelse af Krigsfolk i Fiendens Tieneste. For at forekomme alle Uleiligheder, der kunne reise sig af begaaet Svig ved at betiene sig af en Nations Flag, hvortil Skibet ikke henhører, er man kommet overeens om at fastsætte som ufravigeng Regel, at paa ethvert Skib bør, naar det skal ansees som den Lands Eiendom, hvis Flag det fører, Capitainen og Halvdelen af Mandskabet være Jndfødte, og Papirer og Passer være i god og behørig Orden, i Overeensstemmelse med den Regierings Anordninger, det paaberaaber sig at tilhøre; men hvert Skib, som ikke iagttager denne Regel, og som handler imod de desangaaende dekiendtgjorte Anordninger, skal tabe al Ret til de contraherrende Magters Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
18de Artikel. Den nentrale Mages Skibe skulle dog ikke drive Handel i bloquerede Havne. Man er kommet overens om ikke at ansee en Sted, som beleiret eller bloqueret, med mindre det er saaledes spærret fra Søesiven ved tvende Skibe, eller fra Landsiden ved et Batterie Kanoner, at man ei kan vove at løde derind, uden at udsætte sig for at beskydes.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
19de Artikel. Naar de respective Undersaatters Coffardieskibe seile allene, og enten paa Kysterne eller i rum Søe møde Orlogsskibe eller parriculiere Kapere, tilhørende den ene eller anden af begge contraherende Magter, der er indviklet i Krig med nogen anden Stat, skulle de lade sig visitere. J dette Tilfælde skal det være bemeldte Coffardiskibes Capitainer og Førere forbudt at kaste Papirer over Borde. Bemeldte Orlogskibe eller Kopere skulle stedse holde sig i et Kanon=Skuds Afstand fra Coffardieskibene; og for aldeles at forekomme al Uorden og Voldsomhed er man kommen overeens om, at de aldrig maae sende over 2 eller 3 Mand i deres Sluppe om Bord paa Coffardie skibene for at lade undersøge Passerne og Skibsdocumenterne, der skulle beviisliggiøre disse Skibes Eiendom og Ladninger; men saaofte slige Coffardieskibe befindes at være convoerede af et eller i flere Orlogsskibe, bør den blotte Erklæring fra Officeren der com andere Convoien, at disse Skibe ikke hare nogen Contrabande inden Borde, ansees som fuldkommen tilstrækkelig, og ingen Vitering mere finde Sted.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
20de Artikel. J det Tilfælde at et vistte et Skib antræsses med militair Contrabande, skal Anholderen afholde sig fra at Voldsomhed. Dog har han Ret til at bringe det ind i en Havn, hvor, efter lovlig anlagt Sag, og efter at den endelige Dom er denen afsagt, de contrabande Vare skulle være consikke lede, de andre Vare derimod skulle gives tilbage, uden at man nogensinde tør tilbageholde enten Skib eller Vare under Paa kud af Omkostninger eller Bøder. Saalænge Processen varer, skal Capitanen, efter at have udere, ret de for militair Contrabande erkiendte Vare ikke være pligtig imod sin Villie at vente paa Sagens Udfald, men han kan gaae til Søes med sit Skib og den øvrige Deel af Ladningen naar han finder for gode. Dersom Opdagelsen af Contranden giøres i rum Søe, kan Skibets Capitain, om han finder det for godt lade Anholderen beholde denne Contrabande, hvorimod denne skal lade sig nøie med denne frit villige Overladelse, uden at forurolige Skibet i nogen Maade.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
21de Artikel. Under Benævne sen af militaire contrabande Vare forstaaes alene Fyr=Vaaben og andre Krigs Redskaber med deres Tilbehør, som Kan ner Musketter, Mørsere, Pera der, omber, Granater, Lavetter, Bøsser, Pistoler, Styk= og andre Angler, Bøssestene, Lunter, Kindt, Sa peter, Svereel, Ky adler, Spyd, Kaarder, Gehænge, Patron Tasker, Sadler og Bidsler; dog skal fra disse Sager undtages, hvad der er nødrend at til Skibers og dets Mand skabs Forsvar. Disse Vare sture dog ikke ansees for mintaiContrebande, med mindre man inde er dem i et fiendeligt Land Alle andre Varer, som ikke ere angivne i denne Artikel, kunne ikke ansees for militaire Conttelande.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
22de Artikel. De Opmuntringer, som den af de tvende Parter, der er bleven krigførende, i sine Reslem er for Capersatten maatte have tilstaaet sine Krigskibes Equivager og sine Unde saa ter, der have udru et Skibe til Caperie, skulle i in et Tilfælde kunne være anvende: lige paa den anden Magts Coffarde Skibe, der er bleven neutral.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
23de Artikel. Enhver af de tvende controberend, Parter skal søge at beskytte og forsvare alle de Skibe og andre Effecter, som tilhører en andens Undersaatter, og som finde sig i den for sammes Jurisdiction til Vands eller Lands. Tagge Marier viste følge og ikke taae at de respectivUndersaatters Skibe og Varer bartages paa de Kyster og i de Havne, Rehder og Strømme som ere under deres Herredømme, af en tred i Marts Krigskibe eder en re Fatte er, og om dette Tilfælde ikke dermin re skulde indtræffe, og Beskyttelsen ikke havde kunnet finde Sted, skulle de conraderinde Maaler anvende al deres Magt for at søge at faae det borttagne Skib tilbagegivet, og at erholde en sindkommen Erstatning for al Skade.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
24de Artikel. Hvad angaaer den Quarantaine, som ved visse Leiligheder kunde blive anordnede den ene eller den anden af begge cen ragerende Parter: Stater en nulle er førførende Undersatter paa begge Sider rets sig derefter paa samme Maade som de Jndførte og andre venskabe: lige Nationers Undersaatter; men Anordningerne skulle ogsaa i den Henseende være lige og uden Begunstigelse eller Forurettelse for den ene eller den anden Nation.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
25de Artikel. Skulde Skibe tilhørende de contraherende Magters Undersaatter sande eller lide Skibbrud paa den ene eller den andens Kyner, skulle der spective Undersaatter, saavel for dem selv, som for deres Skibe og Effecter, nyde al mulig Hjælp og Brand ligesom Landets egne Jndvaanere, dog at de betale de samme Omkostninger og Afgifler, som i lige Tilfælde de egne Undersaatter i den Stat, paa hvis tyster de ere skandede eller have lidt Skibbrud, ere underkastere.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
J at Tilfælde at der paa de Danske eller Preussiske Kyster find i et Skib, der har lidt Skibbrud, uden at man kan erfare Eierens Navn, skal Regieringen lade indrykke 3 Gange efter hinanden i Landets offentlige Blade, saavelsom i den Hamborgske Tidende, en Beskrivelse over det forulykke e Skib, paa det at Eieren kan giøre de fornødne Reclamationer, og først naar en saadan Bekiendtgiørelse i eet Aar er bleven uden Virkning, skal man kunde disponere over det skibbrudne Skib efter Landets Løve. 26de Artikel.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
De contraherrende Magter have i de et giensidige Stater ansat Consuler, i en Hensigt at være deres respective Ande saatter til Hjælp, og et lette de Handels Forhold, som finde Sted mellem begge Nationer. Dersom On nændighederne gjorde det ønskelig, at Consuer, Vice-Consu er eller Handels Agenter af de contracerende i Magter ansalles i de Danske eller Preussiske Havne, hvor der en nu ingen ere, skal det ikke nægtes.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
27de Artikel. De Danske Undersaatter, der have de sat sig i Preussen, og de Preussiske Undersaatter, der have nedsat sig i Dannemark, skulle i stedse have Frihed til at forlade det Land, de bedre, imod at de alle deres Gield og opfylde deres øvrige Forbindtligheder efter den Stal Løve hvori de befinde sig.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
28de Artikel. Dersom det, uagtet de høie contraherende Magters op igtige Sindelag, og forenede Bestræbelser at bevise de indryldes, er, mykkeligviis (hvilket Gud afværge!) skulde komme til Brud eller endog til aabenbar Krig mellem den, skulle deres re rettide undersaatter, som maatte befinde sig i den ene ener anden Magts Stater, ikke desmindre være sikker i Henseende til deres Personer og deres Eiendomme. De skulle have et Aars Frist til at bringe deres Sager i Rigtighed og udføre deres Gods og Effecter, hvortil de stude have udkommen Frihed og erholde al Hjælp og Bestye se. De frulle uden som for Krigen, nyde Rettens Pleie, og naar c. Aar er forleden skal man give dem de fornødne Paser for at vende ytter, og fri tilbage til deres Fædrene and med deres Famier, Gedo og Effecter, Varer og Skibe.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
29de Artikel. Nærværende Tractat skal vare i 20 Aar, og Alt, hvad der finde veedtager, bør i denne udsrum uforander gen antage og udbyrdes i dets ele Jndhold, dog at det, førend demeldte Tra at Tid udiøber, skal dero, paa begge de høie Parters Forladtbefindende, at komme overeens om sammes Forlanene. 30te Arerkel. Nærværende Tractat skal ratificeres, og Natificationerne udreres inden 2 Maaneder, Forløb, at regne fra den Dag, den er under te net, eder forinden, dersom skee kan. Dets til Betræftene have vi Underskrevne i Kraft af vore Fuldmagter underskrevet nærværende Tractat og forsynet samme med vore Segl.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Kiøbenhavn, den 17de Juni Aar Et Tusind Otte hundrede, og Atten. Gres Dohna. R. Rosenkrantz. (L. S.) d. S.).
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Under 28de October har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, at udnævne Geheime-Conferenceraad Grev Friderik Rev nuow, Storkors af Dannebrog, til Kongelig overordentlig Gesandt og befuldmægtiget miniser ved det Preussiske Hof Løverdagen den 2de Rovember, om Eftermiddagen Kl. 4, opkomHuusid i Kattesundet No. 110 i Brygger Møllerups tilhørende Bryggerie, hvorved Baghuset afbrændte til underne Etage og Sidehuset til Vestre i Gaarden, hvoraf der blev staaende Stue og Kielder Etag og Værket ubeskadiget. Jlven var saaledes standset at der blev afkimet Klokken 7 samme Aften.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Ved Oprydningen den 8de hujus, om Eftermiddagen imellem 3 og 4, sandtes Eieren Hr. Montrup under Synseet, hvor han i første Øieblik paa Stedet maae være blevet qvalt af den udbrudte Jld og Røg. Udtog af Armerdefalingen den 9de Noven ber 1818. Ved den seneste i Løverdags udbrudt: Huusild i Gaden Kattesundet kaldet, fandt Vi de af Brandcorpset trufne Foranstaltninge til Jidens Slukning at være aldeles hensigtssvarene. Vi tilkiendegive derfor den Høistcommanderende Offiter samt Brandcorpsets Chef i Særdeleshed, ligesom de øvrige Officerer og det hele Corps i Almindelighed Vor særdeles Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de October er Undercancellist i Cancestiet J. Fæster beskikket til Justitssecretair i den Kongelige vestindiske Lands Overert. Den 28de, H. Friis efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans Embede som Birkedommer, og Skriver ved Baroniet Holsteenhuus's Birk. Den 30te, Cand. theologi B. F. O. Bvisen beskikket til Vicepastor for Vesterborg, og Birket Menigheder samt Lærer ved det Vestendoraske Skolelærer Seminarium i Lolland; Cand. theologie J. H. Wadum til personel Capellan for Moesberg og Hørmested Menigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Grosserer-Søcietetets-Committe.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
J Følge Ordre fra Directionen for Stats fælden og den synkende Fond af 7de November, bekiendtgjøres herved: at Mandagen den 16de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Grosser rernes Værelse paa Børsen i Overværelse af hvem der vil være tilstæde, foretaget Trækning af 2de Hovednummere af de under 8de Januar 1814 i Følge Kongelig allernaadigst Autorisation udstædte Committe Sedler. Naar Betalingen for de udtrukne 2de Hovednummere vil tage sin Begyndelse, skal nærmer, blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Grosserer Societetets=Committe i Kiøbenhavn, den 9de No. vember 1818. J. Schartau. J. Præto ius. J. F. Zina. Fr. de Coninck. P. Friis.
Berlingske Tidende, 1818-11-09
Fortsættelsen af det 65de Klasse=Lotteries 1ste Afdelings 5te Klasses Trækning.