Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
Marskallen af Catinat hafver Hans Kongl. Høyhed ved hans Ankomst udi Leyren med trende Salver af Stycker og Musqveter bevelkommet, og som Generalisimus hans Qvarteer med en Vagt under en Oberstes Commando forsiunet. Førend Hans Kongl. Høyhed reyste fra Turin, lod hand Pignerol og Nizza ved Commissarier annamme; Den første Stads Fortificationer demoleris virckeligen; Men Castellet blifver besat med Franske Guarnison, indtil General-Fre den er sluttet. Den 20 fick Hertugen Kundskab, at Valenza var besat med 2 Battailloner af et Neapolitanisk Regiment, en Battaillon af Han, 1 Steinau, 1 Lothrings, 1 Bonisan, og 7 af Mylord Gallovays Flygtlinge, og nogle Sqvadroner Cavallerie og Dragoner, alle under Commando af den Spanske Gouverneur de Cormeenero, som til Assistenter hafde den Brandenborgiske General-Major de Varenne, og den Engelske General og Ober-Ingenieur Goulon. Den 24 blef Trencherne aabnet, de Beleyrede skiød u-ophørlig paa Arbeyderne. Den 25 blef et Batterie færdig. Hertugen af Savoyen og Marskallen af Catinat blef nød til at forandre deris Qvartere, fordi de befandt sig icke at være sicker derudi Den 29 begyndte mand fra Batterier at canonere. Den Franske Leyer leed meget ont for Fourage, saa og af de Mæylandske Bønder, disligeste af de Alliere dis stærke Parthier; Samme Nat gjorde de Beleyrede et Udfald, nedslog mange Arbeydere udi Trencheen, og forjagede Vagterne af deris Post, og rutnerede Verckerne. Den 30 blef Hertugen af Savoyens Batterier færdig til 10 Stycker og 6 Fyrmørser, og et andet til 12 Stycker og 4 Mørser. Den 1 Octobr. gjorde de et Udfald uden nogen Effect. Den 2 og 3 blef paa begge sider stærck cannoneret. De Spanske Guarnisoner til Alexandria, Novarra og Pavia, havde meere end 800 Fangne, som deris Partier og Bønderne har indbragt. Den 4 blef en hal Maane for St. Francisci Port bestormet, som endelig med stoer Forliis blef indtaget, at mand for at begrave de Døde, maatte giøre en Stilstand til den 5 om Middagen. Den 7 reyste den Hertugelige Princesinde fra Turin ad Franckerige. Marskallen af Catinat var icke i den Meening, at Valenza saa længe sig kunde holde, og det siuntis, at mand ønskede, en anden Plads at have angrebet, fordi det lod sig ansee at Staden sig endnu udi 10 Dage vilde værge. Men den uformodentlige Fred som den 8tende om Natten til Vigevano imellem Førsten af Fundi, Marqvis de Leganes og den Savoyske Minister Marqvis de St. Thomas blef sluttet, har ophefvet alle befrygtende Forhindringe; Jmidlertid vil mand forsickre, at den Franske Armee siden den tid, dend var kommen udi det Mæylandske, sig skulle hafve formindsket henved 8 a 9000 Mand. Den 9 blef Beleyringen ophefvet. De fornemste Artickler af Neutraliteten bestaaer derudi: 1. En General Stilstand udi Jtalien indtil en General-Fred blifver sluttet. 2. At baade de Kæyserlige og andre Allierede Tropper, saavelsom de Franske, Jtalien skulle strax forlade. 3. De Jtalieniske Stænder betaler til de Kæyserlige Tropper i steden for Vinterqvartere 300000 Pistoler eller 1200000 Rix Rixdaler, af hvilken Summa halfparten straxen betalis, og Resten udi Terminer imod nøyagtig Forsikring. 4. Naar 1000 Mand Kæyserl. afmarscherer, skulle af den Franske Armee 30000 bortgaae, og dagligen marschere 3 Mile; de Kæyserlige igiennem det Venetianiske Gebiet, og de Franske ofver Piemont af Dauphine; Paa begge sider skulde være Commissarier paa Grentzerne, som Troppernis Afmarsch skulle observere. 5. Denne Forliig skulde ratificeris af Savoyen inden 2 Dage, af Kæyseren inden 4 Uger, og af Spanien inden 2 Maaneder, og paa alle sider Gisseler blifve udgivet, indtil denne Tractat uryggelig er fuldbragt. Spanniske Nederlande.