JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
Et meubleret Værelse er at faae tilleie til 1ste September hos Madame Andersen paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
En Seminarist med bedste Caracteer fra Westerborg Seminarium ønsker sig en Condition som Lærer, helst i en Kjøbstad, eller som Medhielper i en Kjøbstædskole. Han kan undervise i Tydsk, Fransk og Engelsk, samt Tegning og Pianoforto. Adressekontoiret i Aarhuus giver desang, nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
Et ungt Menneske paa 15 a 16 Aar kan faae en fordeelagtig Empløi paa en Embedsmands Contoir i Aarhuus. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
En Jomfrue af en anstændig Familie, som er øvet i Madlavning, og især Syening, ønsker sig Condition til 1ste Novbr. hos en ferm Huusmoder, hvor hun kan nyde en god Omgang. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
Paa Møllerup ved Aarhuus ere 40 Stkr. meget Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
fede Stude til Salg. Et Æsel, som har havt Fol, og vil kunne give Melk den forestaaende Vinter til en Patent, ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Liebhaveren dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-13
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
No 129. Fredagen. den 14de August. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Nyheder fra Udlandet. Spanien. J Staden Barcellona er den 25de og 26de Julii forefaldet skrækkelige Begivenheder. Nogle Dage iforveien havde man erfaret, at Folket havde i Tarragona og flere Stæder afbrændt Klostrene og myrdet mange Munke. Ogsaa i Barcellona havde den længe været en stor Gjæring blandt Jndvaanerne, og den udbrød paa Dronningens Navnedag, den 25de Juli, i lys Lue. Der var foranstaltet en Tyrefægtning paa Plazza de Toros, hvor over 10,000 Mennesker vare forsamlede. Disse brøde ind paa Pladsen, dræbte Tyrene, og nedreve det hele Circus under et frygteligt Spektakel. Og da man var tilende dermed brøltes fra alle Kanter: "Til Klostrene, Til den hellige Franciskus, Til Carmeliterne, Døe Munkene!" Den paa deelte Hobene sig og droge under Raabene: "Friheden leve! Munkene dee!" af Klostrene til. Og snar stode alle disse i Brand. Af Augustinernes, Trinitariernes, de beskoede og barføddede Carmeliteres, Dominikanernes, Minimernes og den hellige St. Catharinas Klostre staae nu kun de nogne Mure tilbage. Alle deres kostbare Bibliotheker og Malerier bleve opbrændte, deres Guld- og Sølv=Klenodier kastede ind i Jlde og smeltede. Men det rasende Folk nøiedes ikke dermed, flere hundrede værgeløse Munke bleve myrdede paa det Allergrueligste. Endeel bleve kastede ind i Flammerne, andre slæbtes gjennem Gaderne og bleve martrede tildøde paa mangehaande Maader, saasom med Stokkeslag og Steenkast &c. Saaledes gik det Dag og Nat, og Dagen efter, der var en Søndag, begyndtes paa frisk igjen, thi Pøbelen havde erfaret, at nogle hundrede Munke vare undkomne, og havde skjult sig. Disse bleve nu opsøgte, mishandlede og myrdede ligesom de Øvrige. Dog havde Trehundrede havt den Lykke, at redde sig ind i Citadellet. Af Franziskanerne havde en Deel frelst Livet ved at krybe igjennem en stor Cloak som havde sit Afleb ned til Havet. Soldaterne havde været rolige Tilskuere af alle disse blodige Optrin, og Kommandanten havde seet sig nødt til at forlade Staden. Ogsaa mange Privathuse vare blevne ødelagte. De Ombragtes Antal anslaaes til c. 2000. Alle Engellændere og Franskmænd havde forladt Staden. Et engelsk og et fransk Krigskib havde lagt sig paa Rheden for at tage Flygtningerne ombord. Men det Frygteligste var endnu det, at Folke raseriet i Barcellona havde været Signalet til lignende gruelige Scener i hele Nabolavet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Frankrig. Jkke uden inderlig Medfølelse læser man Uddrag af et Brev som Dronningen af Frankrig, nylig har skrevet til en i Berlin levende fransk Generals Enke, der har været hendes Ungdomsveninde og nøie kjendt hendes tidligere huuslige Lykke: "Neppe skriver Hs. M. - have vi endnu Taarer til at begræde vor og vore Børns Skjebne, thi vi ere fra et roligt Privatlius misundelsesværdige Lykke komne til et Standpunkt, der, bevæget ved alle Factioners Hvirvler, selv med den reneste Bevidsthed at ville fremme det Gode, forjager enhver Livsglæde, og omhyllede af en tom Glands og Glimmer bliver Kummeren overalt vore Skridts Ledsager." Man har nu gjort den vigtige Opdagelse at Morderen ikke hedder Girard, og ei heller er det han udgav sig for Han er en Corsikaner, har været Sergeant i Kong Murats Garde, og hedder: Fieschi. Selv har han ikke tilstaaet det endnu, men Flere have gjenkjendt ham. Ogsaa er opdaget, at da han under Navnet Girard havde leiet sit Logis havde en gammel velklædt Herre, der var fulgt med ham, betalt 400 Fr. som Leie forud for 6 Maaneder. Den samme Herre havde ofte besøgt ham, endogsaa kort for Attentatet skeete. Strax efter at Fieschi var bleven kjendt havde han revet Bindet af sig, og man frygter meget for, at en Betændelsesfeber skal ende hans Liv inden det lykkes at faae Sandheden udaf ham. Der vaages over ham Nat og Dag afvexlende af 5 a 6 Chirurger; et Stykke af hans Pandeskal er borte, saa man gjennem Saaret kan see Hjernen vibrere. Nogle af de Personer som have gjenkjendt Fieschi forsikkre, at Denne ofte skal have yttret, at han for 100,000 Fr. vilde paatage sig at myrde Kongen, men at han vilde have Pengene først. – Arresteringerne vare ved, ikke allene i Paris, men rundtomkring i hele Landet. J Blois havde man fængsle to Personer som beskyldes for at være Emissairer for Mord=Attentatets Ophavsmænd, den Ene er en Grevesøn, som var kommet tilfods fra Paris. Ogsaa i det saakaldte latinske Qvarteer i Paris vare mange Studenter blevne fængslede. Og til Departementerne var der sendt Ordre at arrestere en stor Deel Avisredacteurer. Redacteuren af den bekjendte Pariseravis Charivari, Hr. Caron, sidder med 68 andre Personer i det saakaldte Musehul (Souriciere) i Conciergeriet. Omkring dette Fængsel bygges der endnu en Muur som bliver 10 Fod høiere end den nuværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Tolv unge Mennesker, klædte i Republikanerdragt, raabte nylig ved Neuillybroen: "Ned med Ludvig Philip Republiken leve!" Men Folket greb dem, kastede Fem af den i Seinefloden, og overgav de Syv til Politiet. Det urimelige Rygte gik i Paris, at Hertuginden af Berry skulde befinde sig der i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Den 31te Juli døde Hesten som Kongen havde redet paa den 28de. Den store Sørgefest. de Myrdedes Liigbegjængelse, samt det for Kongens Frelse Dagen efter holdte Tedeum, ere lykkeligen tilendebragte uden nogen revolutionair eller, hvad man endnu mere havde frygtet for, reactionair Forstyrrelse, Sørgefesten varede fra Kl. 9. om Form. til 5 om Efterm. Hele den kgl. Familie befandt sig i Kirken. Efter Høitideligheden begav Kongen sig hen for at mønstre Nationalgarden, men Størstedelen var bleven kjed af at vente saalænge, og var gaaet hjem. Resten raabte: "Kongen leve, Pressefriheden leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Ved Hoffet var der en overordentlig Bevægelse Der holdes Konseil fra Morgen til Aften, og det vrimler af Statsmænd i Thuillerierne. Man har seet Kongen omfavne Lafitte, Dupin og Talleyrand. Vigtige Ting ere i Vente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
J Marseille griber Cholera frygteligt om sig: den 25de Juli vare 231, og den 26de 194 Mennesker døde deraf. Staden var i den største Bestyrtelse, og Jndvaanerne flygte bort derfra i tusindviis. Hele Departementet er angrebet af den frygtelige Smitsoet. J Aix taltes allerede et Par Hundrede Døde deraf. Leiren ved Kalisch. En russisk Flaade af 10 Linieskibe og 6 Fregatter samt en heel Mængde Transportfartøier var den 3die August ankommen paa Danzigs Rhed med Tropper til Leiren ved den polsk preussiske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Urolighederne i Berlin, der begyndte paa Kongens Fødselsdag, havde varet ved i tre Aftener efter hinanden, og at de have været alvorlige kan skjønnes af følgende Uddrag af en officiel Beretning derom i den preussiske Statstidende: "Saasnart det begyndte at mørknes udartede de talrige Folkehobes Kaadhed til den største Tøilesløshed. Gensdarmer og Politie var alt længe bleven grovelig insulteret og forfulgt med Stene. En Militairkommando var let dem til Hjelp, men jaget paa Flugten. Pøbelen fyrede med Pistoler og Geværer, kastede med Jldkugler og Sværmere iblandt hverandre. Da lod Kommandanten et større Antal Tropper rykke ud. Ved Trommeslag blev Folket gjentagne Gange opfordret til at skilles ad, men hvergang blev der svaret med Steenkast. Endelig rykkede Husarerne frem, og og Folket paa Flugten. Men nu gav det sig til at sønderslage Lygter, Vinduer, o. s. v. Kl. 11 blev der hos den kommanderende General reqvireret endnu flere Tropper. Disse beordredes til at rykke langsomt, rolig og sluttede fremad langsmed de saakaldte Linden (en meget besøgt Spadseregang). Tumultuanterne dreves foran dem indtil Frederiksgaden, hvor Massen endnu engang standsede og paany begyndte med Steenkast. Ved Trompetskrald forkyndtes, at hvis Massen ikke strax adspredtes, havde Tropperne Ordre til at gaae alvorligt tilværks. Opfordringen ændsedes ikke, og Kavalleriet satte sig i Trav. Hobene adskiltes, men udøvede endnu Excesser hist og her i Staden. Næste Aften maatte Militairet atter rykke ud; mange Vinduer og Lygter bleve sønderslagne. Tredie Dags Aften vare stærke Troppeafdelinger opstilte paa alle Stadens offentlige Pladser, hvorfra der sendtes Patrouiller ud til alle Kanter. Alligevel gik det endnu denne Aften ikke af uden Spektakler. Under den Lindene o. fl. St. havde der atter samlet sig store Folkehobe, som hele Natten dreves omkring fra den ene Kant af Staden til den anden. Atter bleve mange Vinduer indslagne. Endeel Personer ere blevne arresterede, og Mange ere blevne saarede, især ved Steenkastningen. Allene fra den første Nat vare over fyrretyve Saarede bragte ind til Hospitalet Charite." – Selv Kongens Palais - hedder det i en Privatskrivelse: var ikke bleven skaanet for Pøbelens Excesser, ogsaa der vare endeel Vinduesruder indslagne. Paa Rygter fattes det ikke. Man vil den 4de om Morgenen have seet velklædte Personer deele Penge ud imellem Pøbelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Fædrelandet. Khvn, den 10de August. Efter Forlydende ere alt flere af de valgte Stænderdeputerede traadte i skriftlig Forbindelse med hinanden, for indbyrdes at blive bekjendte med deres Anskuelser og Planer. Flere af dem skulle ogsaa have givet hinanden Stevnemøde deels i Roeskilde, deels i Kjøbenhavn til Midten af September Maaned, for ved personligt Bekjendtskab at forberede den Samvirken og gjensidige Understøttelse, hvorved deres Arbeiders heldige Udfald væsentligen er betinget. Saavidt man erfarer ville Landbovæsenets Jnteresser især blive bragte paa Bane af Hr. Tutein paa Jordgodseiernes og af Hr. Alsinge paa Bøndernes Side, om den kjøbenhavnske Handels Sag har Hr. Hvidt paataget sig at indbringe de nødvendige Forslag, og om Kjøbenhavns hele Communalforfatning vil Hr. Bang forelægge Forsamlingen et udførligt Arbeide. Det vigtigste Andragende om Stats gjældens Firering og Finantsernes Offentlighed, mener man vil først udgaae fra Hr. Ussing, skjøndnaturligviis mange Andre have rustet sig med de til dets Understøttelse nødvendige Dato. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Som man erfarer, er Udkastet til den nye Toldtarif allerede trykt. Dette er i meer end een Henseende glædeligt, thi for det første beviser det, at Forberedelserne til dette vidtomfattende og vigtige Arbeide ere endte, og dernæst lader den Omstændighed, at dette Udkast er bleven trykt, formode, at Regjeringen, vil give practiske sagkyndige Mænd, ogsaa udenfor Stænderforsamlingen, Leilighed til at yttre deres Formening om en i saa mange Næringer indgribende Lovgivning. Handelstanden og navnligen Grosserer-Societetet vil upaatvivleligen gives Anledning til at yttre sig over en Lovgivning, som kan faae en saa væsentlig Jndflydelse paa hele Landets Velstand, og hvis Detail synes at gjøre det nødvendigt derover at høre practiske, med de enkelte Forhold nøie bekjendte Mænds Stemmer. (Fædrl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
J forrige Uge døde her i Staden 7 af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Fra Sjælland. En sørgelig Erfaring har lært os, herefter ei at istemme Choret af Thaarups Høstgilde: "Gud gav os et velsignet Aar, før vi ogsaa kunne gjøre følgende Ord deraf til vore: "Bag hver Mands Huus en Hæsse staaer, og fuld er hver Mands Lade!" – Medens man, for ikke længe siden, havde Udsigt til en meget riig Høst, ere nu Forhaabningerne i denne Henseende nedstemte meget betydeligt. Først bemærkede man, at Bygget, som hele Sommeren igjennem har lovet mindst, fattedes Kraft til at modstaae den vedholdende Hede og Tørke, man saae hele Agre med hvide, hentørrede Straae, uden Ax. Men man trøstede sig ved Vintermarkerne, der lovede et rigere Udbytte, end i mange foregaaende Aar. Ogsaa dette Haab er nu for en stor Deel tilintetgjort. Den 8de August hjemsøgtes vi af en orkanmæssig Storm, der frygteligt har gjennempidsket den bølgende Sæd og anrettet de sørgeligste Ødelæggelser. De som endnu ikke havde meiet deres Rug - og det havde ikke Mange maa nu hjemhøste det tomme Straae. Afslagen ligger Kjernen paa Marken, mange Steder saa tykt, at man kan skovle den op. Ogsaa den grønne Sæd har lidt meget. Det sexradede Korn er, paa mange Marker, gandske ødelagt. A det toradede Byg og af Hveden regner man, at over en Trediedeel er tabt. Paa et frugtbart Aar maae vi altsaa ikke tænke mere, men vel paa et dyrt Aar. Kjøbmændenes Beholdninger ere udtømte. Høkerne lade sig betale 24 Mk. for en Tde Korn. J nogle Egne reise Spekulanter omkring og byde 22 Mk. for det nye Byg. - J Haverne seer det, efter Stormen, endnu mere forstyrret ud end paa Markerne. Næsten al Frugten er nedblæst af Træerne, og Alt har et Udseende, som om Vinteren pludseligt var rykket os et Par Maaneder nærmere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Den 9de August afbrændte en Gaard i Saltofte paa Sorøe Akademies Gods. J en lang Række af Aar har den været beboet af en Jyde. Jlden opkom i Middagsstunden, medens Folkene sov og Creaturene vare indbundne. En halv Snees Qvæghøveder, 80 Gjæs m. m. brændte inde. Jlden skal være anlagt af et Pigebarn paa 12 Aar, der tjente i Gaarden som Gaasevogterske og havde fundet sig fornærmet ved, at man kun havde givet hende Ost til Brødet. Togange hentede hun en Glød i en Træskoe, og søgte dermed forgiæves at stikke Jld paa Gaarden. Først den tredie Gang fik hun, i Stalden, tæt ved Creaturene, Gløden oppustet til en Lue, som snart greb saavidt om sig, at al Redning var umulig. Hun sidder arresteret i Sorøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Fra Fyen. J Løverdags var Stormen saa voldsom, at hverken Dampskibet eller Postjagten kunde afgaae fra Corsøer med Posten, ei engang paa Forsøg. Beklage maa man især den ødelæggende Virkning af ovenmeldte Storm paa Sæden, og Skaden, derved er lidt, formenes langt at overgaae den af Jisslaget den 23de f. M., da Omfanget her er langt større. Den Raps, der var afskaaret, men ikke indkjørt, er nemlig omspredt til alle Sider og Frøet som afpidsket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Hveden, der var nær ved at modnes, er ogsaa for en stor Deel som aftorsken, og Boghveden, der overalt lovede saa godt, er næsten total ødelagt. Svalerne fandtes efter Stormen liggende lagviis omkring ved Husene. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Khvns Børscours den 11te August 1835. Hamb. 2 M. a vista 205 1/2. Species 205 1/2. 12 Mk. 5 1/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Ved den 1420 Trækning i Khvn, udkom følgende Nr.: Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg: Kammerherre Oberst v. Castenschjold m. Familie, Landsoverrets=Assessor Byfoged Claudi m. Frue, Madame Potter med 2 Børn, Studios. med. Hahn, Jomfrue C. Dahl, Fru Justitsraadinde Sørensen, Jfr. Wad, Studenterne M. Rosenørn, Gerber og Wesenberg, Handelsbetjent Wind, Exam. juris Bernth, Bøssemager Fleron, Handelsbetjent Simoni, P. Hersleb, H. Brandt, Pastor Schousboe med Kone, Frue Hansen med 3 Børn, Jomfrue Sigersted, Skoledisciplene Petersen og Clausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Bekjendtgjørelser. Da vi maae formode, at Forældrene til, eller Værgerne for Disciplene i Aarhuus Cathedralskole ikke erindre, at Skolepengene for enhver be talende Discipel efter Forordningen af 1809 5, 66 skal betales forud ved ethvert Qvartals Begyndelse, og at Forstanderskabet, efter den Kongl. Directions Circulaire af 17de Marts 1821, skal suspendere de Disciples Skolegang, hvis Forældre eller Værger forsømme dette; see vi os foranledigede til at bringe denne befaling paa ny til Vedkommendes Kundskab, og det saa meget mere, som vi derom under 4de August d. A. fra den Kongelige Direction have modtaget en gjentagen Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
J Forstanderskabet for Aarhuus Cathedralskole, den 11te August 1835. Fleischer. Engelsted. Lindhard. Stougaard. Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Fredagen den 21de d. M., Klokken 10 Formiddag høitideligholder Bibelselskabet for Horsens Bye og Omegn sin 11te Aarsfest ved en Generalforsamling i vor Frelseres Kirke her i Byen. Talen holdes af Hs. Høiærvdh. Hr. Amtsprovst, Ridder Schmidt. Sognepræst til Væhr og Nebel Menigheder. Den udbredte og glædelige Deeltagelse, som Bibelsagen vedbliver at finde i denne Egn af Fædrenelandet, lader Bestyrelsen nære Haabet om ogsaa denne Gang at se Festen forherliget ved en talrig Forsamling af Ordets Venner. Horsens, den 13de August 1835. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Fredagen den 21de d. M. bliver i Anledning af Bibelselskabets Generalforsamling foranstaltet Middags spiisning hos Hr. Gjæstgiver Kieldsen her i Byen for dem af Selskabets Medlemmer og andre agtede Medborgere, som deri ville deeltage. Spiisningen er bestemt til Kl. 2. De Herrer, som der ville deeltage anmodes inden den 19de dennes at tegne deres Navn hos Hr. Kjeldsen. Horsens, den 13de August 1835. Blummer. Secher. K. Monberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fattigvæsen foretages Licitation Onsdagen den 19de August førstk. om Formiddagen Kl. 11, over Jstandsættelsen af Skrædder P. Willassen Enkeboder No. 232. paa Graven. Licitationen holdes i bemeldte Sted. Conditionerner og Overslag ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Aarhuus, den 10de August 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Auction. over Meubler og andre Effecter agter jeg at afholde i Slutningen af denne Maaned. Hvo der ved denne Leilighed attraaer noget bortsolgt ville behageligst desangaaende snarest mueligt melde sig hos mig. Aarhuus, den 6te August 1835. Hert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver Tirsdagen den 1ste September førstkommende, Klokken 10 Formiddag, afholdt offentlig Auction over det Steenhugger Jørgen Dyhr af Jørgen Rasmussen Tydsk solgte Huus i Veilbye Krat, bestaaende af 5 Fag, med tilliggende Jordlod, af Hartkorn 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. Auctionen holdes i Huset, og, saasnart denne er tilende, foretages sammesteds Auction over noget hos bemeldte Jørgen Dyhr udlagt Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, en Dragkiste, et Chatol, Sengeklæder, noget Kjøkkentøi, m.m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 8de August 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
En i Nærheden af Havnen i Fredericia beliggende Gaard, hvori der i flere Aar har været drevet betydelig Handel, og da den har et rummeligt Gaardsrum og godt Vand, vilde være beqvem til Anlæg af et Brænderie eller Bryggerie, er underhaanden tilkjøbs. Den nærmere Underretning vil kunde erholdes af Prokurator Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Raps i gode, sunde og velrensede Vare kjøbes af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Skipper Willum Thomsen bliver seilsærdig til Kjøbenhavn førstkommende Torsdag den 20de d. M., og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Paa Møllerup ved Aarhuus ere 40 Stkr. meget fede Stude til Salg. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Paa Hanstedgaard ved Horsens er Plads for en duelig Seminarist som Huuslærer, at tiltræde strax eller 1ste November 1835. Norup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Et Fruentimmer der kan forevise gode Skudsmaal, og Sundhedsattest søger en Ammeplads. De herpaa Reflecterende bedes jo før jo kjærere at aflevere billet, mærket Skanderborg No. 91, paa Adressekontoiret i Aarh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Et dannet ungt Menneske som har Lyst og Anlæg til Gartneriet, kan (i Forening med en Anden af god Familie) erholde Underviisning i videnskabeligt Gartnerie og Forberedelse til Kunstgartner Exammen, hos en examineret Gartner, som driver Handelsgartnerie i en af Jyllands større Kjøbstæder. Vilkaarene og Stedet opgiver Avisexpeditionen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Hvor en duelig Gjorttersvend kan faae Arbeide anviser Hr. Hinnerup i Fruekirkestrædet No. 845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Førstkommende Mandag brændes der Rapsfoder i en af Caløe Marker, beliggende Sydost for Aarhuus. Skulde Veiret ikke begunstige den berammede Dag, skeer Brændingerne paa en efterfølgende Dag, som dertil maatte være passende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-15
No 130. Løverdagen. den 15de August. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst StiftsCidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-15
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-15
Blandinger. Den ellers saa livlige franske Søestad Toulon, ligner nu, formedelst Cholerasoten, næsten en øde Bye, Halvparten af Husene, især alle de anseeligste, staae forladte og tillukkede, og over de to Trediedele af Kramboder og Oplagssteder ligeledes; selv Haandværksfoldere flygtede bort, og da der blandt dem ogsaa gives mange Slagtere og Bagere, saa er man ikke uden Grund bekymrede for de nødvendige Levnetsmidlers Tilberedning. Mange af de bortflygtede Jndvaanere opholde sig i de nærmeste Landsbyer, thi Beboerne af de længere bortliggende Districter have egenmægtigen trukket en stærk Sundhedskordon, og nedskyde uden Skaansel Enhver som vil prøve paa at bryde igjennem. Det tilbageblevne Folk er forbittret, paa de Bortflygtede, og have opbrudt disses Huse, samt plyndret og spoleret deres Eiendomme. Hver Aften mod Solens Nedgang bliver der paa alle Gader og Torve antændt store Baal, hvorpaa der kastes Specerier og stærklugtende Urter; ligeledes bliver der uophørligt skudt med Geværer og Muskedonnere, ja selv fra Batterierne blive Kanonerne af og til løsnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-15
Til den store Militairfest i Kalisch forberedes Alt med en i Sandhed keiserlig Pragt. Henved 200 Huse. i Staden ere indrettede, meublerede og dekorerede for fyrstelige Personer, og 800 for deres Følge. Der er bygget en Spisesal, som kan rumme 1000 Personer, og som er drapperet med Fløiel i Form af et TeltEn anden prægtig Bygning er opført i Gardernes Leir, allene til Forsamlingsted for Officerer, som har kostet 50,000 Gl. Den 29de Juli ankom til Warschau, en Afdeling af det russiske Garde=Kavallerie, bestaaende af 3 Eskadroner, sammensat af alle Regimenter. Det bestaaer af 38 Officerer, 73 Underofficerer, 30 Trompetere og 564 Gemene. Det kommanderes af Fyrst Bagration. Dette Korps's Skjønhed opvækker en almindelig Beundring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-15
J Rom slog Lynilden forleden ned i den hellige Boromæus's Kirke, der netop til samme Tid var propfuld af Mennesker; men Lynaflederen opfangede Straalen og førte den, uden at gjøre Skade, ned i Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-15
J Fiesole slog Lynilden ned i Franziskanernes Kirke, just medens disse holdt Bøn; den dræbte to af Munkene, alle de Øvrige styrtede som døde til Jorden. J Staden Florenz antændtes to Huse af Lynilden, og i Pomino dræbtes to Børn deraf.