JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
J Onsdags Aftes gaves en Fest for Professor Bissen i Hr. Vincens Locale i Kbhvn., hvor man saae, foruden et smukt Udvalg af Studerende og yngre Kunstnere, næsten alle Universitetets og Kunstacademiets Notabiliteter. J den hele Aand, der besjællede Selskabet, aabenbarede sig paa det Stærkeste og Skjønneste den Jdee, af hvilken Festen var fremgaaet: Kunstens og Videnskabens Eenhed. Derfor modtoges ogsaa et til Slutning fremført Ønske om at see Bissens herlige nys fuldendte Arbeider, som pryde Universitetets Forhalle, Minerva og Apollo, udførte i Marmor, med Begerstring, og en af Orla Lehmann, øieblikkeligen aabnet Subscription i dette Øiemed indbragte strax omtrent 600 Rbd., skjøndt Tiden ikke strakte til at faae Listen om til alle Medlemmer af dette Selskab, der for en stor Deel bestod af ubemidlede unge Mennesker. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Hvor Danmarks Hertug Knud med Staal Skrev Venden danske Love, Tør nutildags det danske Maal. Sig knap til Thinge vove; Der staver nu hver Skolepog Helt drøvelig sin tydske Bog; Der tor Guds Ord i Hjertets Sprog, Ei Vei til Hjertet finde. Har da det danske Folk ei Guist Af Fædres Kraft tilbage? Har det mod Vold og Argelist Til Værn kun daadløs Klage? Og vil det pleie Ro og Mag, Judtil det seer engang den Dag, Da Danmark himmelfaldne Flag For "Brændenelden" stryges, Nei, Brøde, nei vi har udtømt Vor Kummers Kalk til Bunden, Og al den Lykke, vi har drømt, For Nuets Krav er svunden. Hvad Folket vil, det Folket kan; Nu vil vi, at vort Fædreland, Forynget skal fra Gravens Rand Til Seir og Frihed stige! Og see, – det lysner alt i Syd: Midt paa de Tydskes Thinge Peer Hjort Lorenzen slog til Lyd Med Modersmaalets Klinge; Og Thyras Vold er reist paa Tryk, Og Slesvigs Bønder, Ryg mod Ryg, Vil slaae en Skandse fast og tryg Om Danmark nye Rige!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Fra Roeskilde skrives under 4 ds.: "J Mandags Eftermiddags kjørte Gaardmand P. Petersen af Viby, som havde været i Kbhvn, med Sæd, til sin Hjemstavn. Paa Vesterbro, hvor han holdt et Øieblik, kom en Person til ham og bad om at maatte kjøre med, hvilket Petersen tillod. Underveis fortalte Personen, at han var Møllersvend og vilde besøge Møllersvenden paa Viby Mølle. Efter omtrent en Timeat have opholdt sig i Carlslunde hos Gaardmandens Forældre, hvor man talte om, at, da de vare To Følge, havde de, skjøndt det var Nat, et at befrygte noget Overfald, kjorte de Kl. 7 1/2 videre. Paa Sogneveien mellem Ørsted og Daastrup, hvor Veien dreier, af til Petersens tætved beliggende Gaard, sagde denne til den medfulgte Person, at han kunde gaae tvers over Marken til Viby Mølle, men idetsamme reiste Personen sig og bibragte med en Kniv Petersen flere Snit i Ansigtet, hvorpaa de begge tumlede fra Vognen ned paa Jorden. Kniven fik Petersen herved fratagen Voldsmanden, som derfor med en Steen gav ham flere Slag i Hovedet, hvoraf han daanede. umiddelbart efter at den Overfaldnes Kone, der hørte Vognen kjøre paa Veien, havde yttret for Folkene, at nu kom Manden, gik Pigen udenfor og hørte da et stærtt Skrig. Konen, hvem Tiden blev lang, gik nu ogsaa ud. Strax efter kom Mandens Heste løbende med Vognen, hvori hans Hat laa, hvorpaa Pigen og Tjenestedrengen løb hen ad Veien. Her kom deres Husbond dem imøde, blodig, med en Kniv i Haanden, og kunde ei tale forstaaeligt. Han bragtes tilsengs i Klæderne, hvorpaa man hentede Lægen. Der skal være Haab om at frelse Mandens Liv. (Roest. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Fra Ringkjøbing skrives: Natten mellem den 2 og 3. Novbr. sidstleden er følgende uhørte Begivenhed forefaldet i Ferring. Fra Strandfoged Christen Kockholms Stald er borttaget hans tvende derværende Hopper, som ved deres Tilbagekomst om Morgenen Kl. 7 sønderfra over Bovbjerg befandtes i høi Grad medtagne og mishandlede; hvorhos man ved nærmere Undersøgelse opdagede, at der var tilføiet den Ene af den 2de over to Tommer dybe Snit Baglaaret under Halen. Det er at formode, at de have været benyttede paa en lang og for dem anstrængende Tour og at de omtalte Snit ere givne ved sammes Løsladelse. Eieren af Hestene, der formeentlig kunne helbredes, udlover herved en Belønning af 20 Rbd. til Den eller De, som i denne Henseende kunne give oplysende Vink til Opdagelsen af en saadan Skjændsels- og Niddingdaad. Naar hertil kommer, at Noget Lignende for kort siden skal have tildraget sig i Fjaltring Sogn og at for omtrent 14 Dage siden ved Nattetider en Hest er borttaget fra en Gaardmand i Dybe Sogn, der ligeledes paa en skjændig Maade har været benyttet og ved sin Tilbagekomst befandtes i en aftræftet Tilstand, er det tilvisse en velgrundet Ønske, at der fra Politiets Side vil blive anvendt al muelig Omhu for at opdage Forbrydelser, der ere af en saadan Natur, at de ikke alene oprøre alle gode Følelser, men med Rette maa ængste Egnens Beboere, hvor Eiendoms og personlig Sikkerhed ikke kan være nogen ligegyldig Sag. (Ringt. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Ledigt Embede. Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Lunde og Skam Herreder under Odense Amt. Opslaaet vacant den 7. Novbr.) (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Handelsefterretninger. Hamborg d. 10. Novbr. Hvede 3 Rd. 36 ls. a 4 Rd. 38 s.; Rug 3 Rd. 6 s. a 3 Rd. 16 s.; Byg 2 Rd. 34 s. a 2 Rd. 44 s.; Havre 2 Rd. 12 s. a 2 Rd. 20 ls.; Raps 110 a 118 Rd. Bco. pr. Læst. Flere Hvede-Auktioner have trykt Priserne noget. Rug var stille. Byg meere efterspurgt, da kun lidet ankom. Havre flan. Fra Holland var Prisen paa Raps noteret 3 eth. P. St. lavere, hvorfor man paa Børsen ogsaa kjøbte til lavere Pris. Kjøbelysten var iøvrigt ringe. Smør, Holstensk Stoppel 39 a 40 Rd.; Jydsk 25 a 26 Rd.; Randers 33 a 34 Rd. pr. 224 Pd.; Oxekjød 36 a 37 Mk. og Flæsk 40 Mk. pr. 186 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Ribe. 23de Søndag efter Trinitatis holdes i St. Cathrine Kirke Gudstieneste og Communion for Domsognets Menighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Hr. Catechet Fibiger prædiker. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Bekjendtgjørelser. Subscription modtages paa Kirkelige Leilighedstaler af Albert Leth, Sognepræst, - og Bjerrums Choralbog for Almueskoler. C. Termansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: Danske Stiiløvelser til Brug i Landsbyskoler, af Skolel. Fir- En Bedstemoders Fortællinger for sine Børnebørn. Jngemanns samlede dram. Digte. 5. Deel. – Fremordyn, Cliff, af F. Trollope, udg. af Ferd. Bræmmer. 67. Hæfte. Phantasiens Virkninger, Novelle af Cooper, udg. af Jordan. – Dr. Fr. Lisco: det christelige Kirkeaar, overs, af Cand. Brix. 3-4. H. - Martens praktiske Anviisning til Meierikøers fordeelagtigste Vinterpleie. - Den nordsjælland ske Landalmues Characteer, Skikke a., med en nordsjællandsk Ordbog, af Past. Junge. (2. Opl.) - St. Roche, af Fru v. Patzow. 1–3. D. (ept.) – Rosenkrantz's theologiske Encyelopædie, overs. af Cand. Blicher. 23. H. - Frølunds og Flinchs Almanak for 1844, med 32 Træsnit. - Nyt juridisk Tidsskrift, udg. af Dr. Casse. 3. B. J. H. Gubitz's Volkskalender for 1844, med 120 Træsnit. – Steffens Volkskalender for 1844, med Staalstik og Træsnit. Hauchs Volkskalender for 1844, med Staalstik, Lithographier og Træsnit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Subskription modtages paa: Kirkelige Leilighedstaler (i 8 Capitter), af Pastor Alb. Leth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
En mørkrød Studkalv, et Aar gammel, med et Snit i begge Orer er bortkommet fra min Mark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Hvo, der kan give Oplysning om bemeldte Kalv, vilde behage at henvende sig til H. Hans Skotte i Vilsle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Hos undertegnede er optaget en mørkerød Kvie, 2 Aar gl., som Eieren kan erholde udleveret mod at opgive Mærkerne og betale Omkostningerne. Egbæk, d. 10. Nov. 1843. Søren Pedersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Undertegnede er flyttet til den hidtil af Hr. Districtslæge Kiær beboede Gaard i Grønnegade. Dr. Dircks.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Jmellem Sønderho og Mand er i Søen fundet en gammel, fortmalet Ropram, hvori befandtes 2de Aarer og en Øsekop (sidste paamalet L. D.), som Eieren kan erholde imod at legitimere sin Eiendomsret og betale Omkostningerne. Man henvende sig til Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Auction. Fredagen den 17. dennes, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Domkirken her i Byen afholdt Auction over Bygningsmaterialier af Tømmer, Brædder, Paneler og Dørre samt gammelt Jern og Kampesteen, med mere. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe, den 2. Novbr. 1843. Hover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-15
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. Edv. Hoffmann i Varde; P. F. Nyboe i Ringkjøbing; M. Kleisdorff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 136. Fredagen den 17. November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Udenlandske Efterretninger. Spanien. D. 2. Novbr. havde man i Madrid, føiet overordenlige militære Forholdsregler. Man vidste næmlig, at en Deputeret i Kongresforsamlingen vilde angribe Ministeriet og befrygtede desaarsag Uroligheder, der dog ikke fandt Sted. Hr. Barnabean angreb i Deputeertkamret paa det heftigste Ministeriet, som han kaldte æreløs og meenederiskt og udhævede blandt andet Dronningens Myndigheds erklæring. Hr. Lopez erklærede, at Sagen var forelagt Cortes, og at Ministeriet vilde afholde sig fra at stemme i samme. – Martine; de la Rosa er udnævnt til spansk Gesandt i Paris istedetfor Olozaga. - Om Bevægelsen i Vigo lyde Beretningerne høist forskjellige. Jfølge den ugunstigste er Gurrea, Exregentens Geheime-Sekretær ankommen til Havnen med 20000 Flinter. Forterne og Regerings tropperne skulle have kapituleret, og syv Batailloner, skulle i Gallicien have erklæret sig mod Regeringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Fra Corunna mældes at Garnisonen her tilligemed flere af Provindsens Stæders Militære have erklæret sig villige til at drage imod Vigo, hvor Folket skal være udenfor Bevægelsen. Tre Krigskibe ere ankomne og blokere Vigos Havn, saa man haaber snart at faa Oprøret dæmpet. J Saragossa er Alt efter Conchas Jndmarsch med 7000 Md. roligt. J Barcellona bliver Tvedragten blandt Jnsurgenterne indbyrdes større og større. Juntaens Soldater overlade sig til alle mulige Udsvævelser; de plyndre saavel offentlige som private Eiendomme, og Juntaen har forgjeves søgt at afvæbne et Kompagni Galeislaver, der staae i dens Tjeneste og ere Ophavsmænd til disse Voldgierninger. Man paastaaer, at tvende Medlemmer af Juntaen skal være traadte hemmelig Underhandling med Regeringen angaaende Stadens Overgivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Frankrig. Lyoner Patrioterne have discuteret og antaget et Bønskrivt til Deputeert-Kamret, hvor dette anmodes om at negte den til Paris's befæstnings Fuldførelse nødvendige Sum, da den Stilling, Ministeriet indtager ligeoverfor de fremmede Magter, viser, at Fæstningsværkerne mere ere rettede mod Frankrigs Frihed end mod fjendtlige Forsøg fra Udlandet. Slutteligen udtales det Ønske, at den Sum, der er bevilget, men endnu ikke anvendt maatte anvendes til at begrunde Anstalter, hvorved de arbeidende Klassers Kaar kunde forbedres. – Hertugen, af Anmale er ankommen til Rom, hvorfra han snart vender tilbage til Frankrig for at begive sig til Algier Grækenland. Man er nu i Athen enig om hedder det fra Triest – at Katakazis Bestræbelser, gjaldt Kong Otto, og at Kalergis List har tilintetgjort hans Planer. Denne havde næmlig faaet hiin til at tro, at Kongen hellere vilde forlade Landet end antage en paatvungen Konstitution. Katakazi, der vistnok ikke var nogen Ven af en Konstitution, men som det kun var om at gjøre at fjerne Kong Otto, har nu udspilt sin Rolle i Athen. Det synes, at den engelske og franske Minister havde gjennemskuet Russerens Politik, og for at redde Grækenland fra et større Onde, næmlig et almindeligt Anarki, tilraadet Kongen at føie sig efter Omstændighederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Med Hensyn til de nyeste Begivenheder i Grækenland skrives fra Maynz følgende: Siden Grækerne nu af Kong Otto have erholdt Løvte om den allerede i Aaret 1834 af den daværende Præsident Capo d'Jstria forlangte Konstitution, hvorved Borgernes Rettigheder sikkres, seer man atter flere tydske Journaler, ligesom i Begyndelsen af den Opstand, hvori det tyrkiske Aag afkastedes, rive ned paa Grækerne for deres Utaknemlighed. Det være Referenten i denne Anledning tilladt, ogsaa at berøre det, der taler til Grækernes Fordeel og Undskyldning. over 300 Aar bleve Grækerne undertrykte af Tyrkerne og paa det grusomste mishandlede. Til Exempel herpaa blot dette: Uagtet Keiserinde Catharina den Anden havde udvirket en Amnesti for dem, bleve dog kort efter 200,000 Peloponnesere myrdede, og deres Koner og Døtte vanærede. Endnu i Tidsrummet fra 1800 til 1822 blev den græske Patriark og flere af de græske Biskopper myrdede for de christne Gesandters Øine, mange Hundrede Landbyer og Stæder afbrændte og sløifede, Jndvaanerne solgte som Slaver eller nedsablede, og alle Skoler og Opdragelsesanstalter undertrykte, og alligevel fandtes der i 1819 og de følgende Aar endnu en saa kraftfuld Aand i dette Folk, at det blev samme muligt at afkaste det tyrkiske Aag. Det var Nationen selv, der afkastede dette Aag, og dog antog den 1832 den at de tre Beskyttelsesmagter til Konge foreslaaede Prinds Otto af Bayern. De tre Magter lovede Grækerne til Rigets Befæstelse, et Laan af 60 Mill. Fr.;men allerede den første Trediedeel deraf blev anvendt til deels at betale Tyrkerne for Grændsens Udvidelse, 12 Mill., deels forbrugt til Underholdning forde bayerske Tropper og Regentskaber, hvilket allerede vakte Utilfredshed. Den indbyrdes Uenighed blandt de tydske Ministre selv, Udsættelsen af den belovede Konstitution, Tilbageholdelsen og omsider Nægtelsen af de sidste 20 Millioner, Laanets sidste Trediedeels Udbetaling, og derhos den strænge Krævning for Renter og Afbetaling, at det lammede paa een Gang de nationale Jndretninger og vakte mange Utilfredse, som deels i deres Ukyndighed, deels vildledede af Jldesindede bleve bragte til at troe, at Udlændingene, der vare blevne ansatte i græsk Tjeneste, vare Skyld i det Hele. Under disse pengeknappe Omstændigheder, opførte Kong Otto et Pallads, der skal have koster henved 7 Mill. Drachmer, cirka 3 Mill. Gylden, idet man betalte enkelte Loft-Dekoreringer med 15,000 Fr. Vel sandt, Kongen bestred disse Udgivter af sin egen Privatkasse; men man fandt dog, at en Konge, der næppe havde 900,000, meest fattige, Undersaatter, at regere over, gjerne kunde have behjulpet sig med et mindre pragtfuld Pallads og anvendt Pengene bedre til Landets Bedste, saa meget mere, som de Kunstnere og Andre, der have været beskjæftigede ved denne Pragtbygning, da den var færdig stak Pengene til sig og reiste deres Vei. Kan man nu med Billighed beskylde Grækerne for Utaknemmelige, naar de ønske Bayrerne bortfjernede? Og hvad have vel Bayrerne opoffret dem, Af 100 ere vistnok de 99 komne til Grækenland for deres egen Fordeels Skyld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Jmod de egentlige gamle Philhellener have Grækerne endnu ikke viist sig utaknemmelige; men ladet dem forblive i deres Ansættelser. Men at Grækerne, dermed Opoffrelse af Alt hvad der er Mennesket dyrebart, have tilkæmpet sig deres Frihed, ogsaa kunne ønske at see deres Rettigheder befæstede ved en Konstitution, paa det at de ei seent eller tidligt igjen skulde komme til at bøie deres Nakke under Vilkaarligheden: i Sandhed, det kan dog vel Jngen med Grund fortænke dem i Tyrkiet. J Anledning af Armenieren OvaghemsHenrettelse, fordi han fra Jslamismen var gaaet tilbage til Christendommen, har Sir Stratford Canning, der forgjeves gjorde Porten Forestillinger mod denne Fremgangsmaade, og de fem Magters Gesandter anmodet deres Regeringer og Jnstruktioner. Wiener Kabinettet skal høiligen have misbilliget denne barbariske Handling. Den franske Gesandt, Hr. Bourqueney, har tilstillet Porten en meget energisk Note, som man haabede vilde forhindre Henrettelsen af en Tyrk, der efter en rigelig Diner havde tilladt sig nogle uforsigtige Yttringer og Prophetens Religion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Overhovedet tiltager Fanatismen blandt Tyrkerne i en foruroligende Grad. Næppe ere Autoriteterne i Jerusalem straffede for Fornærmelser mod den franske Konsul, saa hører man, at de tyrkiske Jndvaanere i Aleppo have overfaldet og forstyrret en fransk Kjøbmands Huus samt mishandlet ham. Paschaen vægrede sig ved at opfylde den franske Konsuls Begjering om at faae de Skyldige afstraffede. J Egnen af Bethlehem have Araberne angrebet de christne Beboere og flere Mennesker ere dræbte. – J Vrana, i Servien, havde den tyrkiske Befolkning overfaldet de Christne, mishandlet og bortført deres Koner, og plyndret og tændt Jld paa deres Kirker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Ægypten. Her beskjeftiger man sig udelukkende med Paschaen af Sudans, Achmets, Frafald fra Mehemed Ali og Overgang til Porten, som han har forpligtet sig til at betale en Tribut af 800,000 Piastre. Det hedder, at Mehemed Alt ruster sig imod ham. Brasilien. D. 4. Sept. fandt Keiserens Formæling med den neapolitanske Prindsesse Sted i Rio Janeiro. Først Dagen før var Prindsessen ankommen med den neapolitanske Eskadre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Blandinger. Staden Quebek i Canada er d. 7. Octbr. bleven hjemsøgt af en betydelig Jldsvaade, der har lagt to Gader i Aske. Skaden anslaaes til 40,000 Pd. Sterl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Den svenske Regering har ophævet Udførselstolden paa Tjære, Beg, Allun og flere Artikler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
J Upsala danner sig nu ligeledes en skandinavisk Forening i Lighed med den danske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Fra Malm skrives: D. 21. Octbr. under Patrouilleringen med den herværende Patrouillebaad opdagedes en død Fisk liggende paa Saltholmsrevet, hvilken havde et usædvanligt Udseende og var saastor, at Baadens Besætning ikke kunde bringe den hid, hvorfor Folkene besluttede at seile hertil, og senere paa Formiddagen afgik 6 Mand for at afhente Fisken: men ogsaa denne Gang kom de tilbage med uforrettet Sag, dog medførte de Kjævebenene, Skæl og Finner af dens Hals og Ryg, og afgave følgende Beretning om dens Størrelse og Udseende: Den havde et kort Hoved med et saa stort Gab, at en Mand kunde passere det, Tænderne vare korte og hvasse, Fiskens Længde, Halen iberegnet, udgjorde omtrent 8 Alen; Halen bestod af hornagtige Finner fra 1 til 6 Kvarteers Længde, som i den yderste Ende vare af en Skikkelse som en kløvet Pen eller Vifte; Fiskens Krop var rund, meget feed og trannet samt saa tyk som en almindelig Oxe; den havde hornagtige Finner paa Ryggen, den forreste Halvdeel af Kroppen havde Skæl saa haarde som Horn, større og mindre, fra 2 til 4 Tommers Størrelse, og den anden Halvdeel indtil Halen var glat og dens Farve lyseblaa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Jndenlandske Efterretninger. Paa St. Thomas har den 27. og 28. Septbr. raset en hæftig Storm, ledsaget af en overordentligt stærk Regn, som uafbrudt vedvarede fra den 27 om Aftenen Kl. 11 til den 28 om Middagen imellem Kl. 12 og 1, og paafulgtes af stærk Lynild og Torden. Havnen bevirkede Stormen en saa høi Sø, at Skibene udstode megen Fare; to Slupper, der farede imellem St. Thomas og St. Croix forliste aldeles. paa nogle Steder skal der være faldet over 90 Linier Regn, paa andre endnu mere, og der er derfor anrettet betydelig Skade paa Gader, Broer og Veie. (Hand. T.) Juridisk Exammen for Ustuderede. D. 11. Nov. Wilhelm Birch, ei ubeqvem. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Politiet har i disse Dage gaaet rundt hos de kjøbenhavnske Boghandlere med en Kommunication fra Politidirektøren, ifølge hvilken det paalægges dem ikke at avertere eller faldbyde et hos Campe og Hofmann i Hamborg udkommet Skrift, betitlet: Rusland, das ist die Orientalische Frage! Fra Kbhvn. skrives under 11. ds. En Forbedringshuusfange blev løsladt igaar Morges og blev atter indbragt igaar Aftes som greben i Jndbrud. Det var kun kort Tid, at den arme Diævel nød Frihedens Herlighed. Jmidlertid har han i denne korte Tid gjort Ulykke nok, da han meget ilde har tilredt et ungt Menneske paa 18 Aar, der overraskede ham ved Jnd bruddet, og var modigt nok til at indlade sig i Kamp med den fortvivlede Forbryder. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Blandt Skaalerne paa Skydebanen ville vi endnu meddele Orla Lehmanns: for en god Forstaaelse mellem Dansk og Tydsk: "Jeg maa tillade mig at gjøre den gamle Frimester i al Slags Frihed og godt dansk Arbeide opmærksom paa, at den Forestilling, hvorlunde et eller andet tydsk Utyske skal komme efter Slesvigerne, er temmelig udbredt iblandt dem. Jeg har selv havt et ret curiøst Beviis derpaa, da engang en tydsktalende Slesviger formanede mig til Fredsommelighed, – jeg hørte naturligviis derpaa med megen Andagt, indtil han bekræftede sin Sætning med den Eed: "Hol mich der Deutsche!" da mærkede jeg grangiveligen, at hvad der paa Norsk hedder: Fanden hakke mig!" og paa Svensk: "ta mig tusand!" – det hedder paa Slesvigsk: "Hol mich der Deutsche!" Da mærkede jeg, at der dybt nede paa Hjertebunden selv af de tydsktalende Slesvigere slumrer den Bevidsthed, at det i det mindste i Slesvig er sandt, hvad engang en af vore Digtere sang: Alvor Fortred er tydsk. Men saaledes kan og tør det kun være, saalænge de Tydske ville giøre os Uret. Og det faaer vel ogsaa Ende, især naar vi kraftigen forsvare vor Ret, og aldrig igjen fra vor Side ville giøre dem Uret. Naar det vil skee, veed jeg ikke, men bliver først vort Mellemværende ordnet paa en retfærdig og fast Fod, da – men ogsaa først da vil den Erkjendelse trænge igjennem, at Norden, og Tydskland ere beslægtede med hinanden og have den samme verdenshistoriske Opgave. Navnlig er det vigtigt for Slesvig, at Dansk og Tydsk der fredeligen kunne leve ved Siden af hinanden, og jeg foreslaaer derfor en Skaal, for at alle de Betingelser snart maae vorde opfyldte, der nødvendigviis maae gaae forud for en god Forstaaelse mellem Dansk og Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Det har da ikke manglet paa Yttringer af levende Jnteresse for den nu fra Kbhvn, afgaaede slesvigske Deputation, Hans Nissen, Laurids Skau og Nis Steffensen. Den sidste Fest for dem paa Skydebanen, var egenlig ikke talrigt besøgt, tun 100 Deeltagere, hvortil vel Grunden fornemmelig maa søges i den for Mange temmelig høie Betaling, 3 Rbd. for Personen; thi det er ellers vist, at Jnteressen for disse vakkre Mænds Personlighed har været stor, og Jnteressen for den Sag, de repræsentere, er ikke mindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-17
Det vilde tilvisse være ønskeligt, om den slesvigske Stænderforsamling kunde forlægges fra den slesvigholsteenaugustenborgske Advocatstad Slesvig til Flensborg; men det skeer næppe. Vist er det, at man derved vilde støde "Schleswig Holsteinerne", ganske forskrækteligt for Hovedet. Ligeledes vilde det være ikke alene ønskeligt, men i sin naturlige Orden, om de dansktalende Sogne i Hertugdømmet, der staae under en tydsk Biskop, kom under en dansk, men saalænge Regjeringen ikke rigtig synes at være paa det Rene med, om Kongen af Danmark eller Hertugen af Slesvig regierer i Hertugdommet, vil vel og saa dette blive et fromt Ønske. (O. T. A.)¬