JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Paris den 28de October. Efter er i Redacteuren aftrykket Brev fra Anecio er ogsaa paa Corsica udbrudt en Sammenrottelse mod Republiken. Emigranter og Roynlister, der vare gjorte trygge ved Anliggendernes Stilling i Frankerig, havde alt paa nogen Tid talt hønt om Kongedommets Gienreisning. Mod. Enden af Fructidor skulde deres Opstandsproject udføres. De udstædede et Manifest. Religionens Navn, plyndrede, og oprettede en Leyer ved Aaccio, hvorfra de truede Regieringen og de constituerede Autoriteter. Den 28de Fructivor opdagede Centraladministrationen ved nogle Papirer, som overleveredes den, de sammensvornes Plan, der skulde udføres i selve Aaccio. Administrationen lod strax hæfte dem, de Hovedsammensvorne grundede deres Haab paa Da man ikke strax dømte dem, bleve de Sammensvorne diærvere, og truede dem, der havde hæftet deres Venner, paa Livet. Man i samme Øieblik fik Patrioterne Efterretning om den i Paris strandede Sammensværgelse, og fik derved Mod. De gav sig paa March, angreb de Sammensvorne, og drev dem ved nogle Flinteskud paa Flugt. De Sammensvorne bleve nu opsøgte. J Spidsen for dem fandtes 3 Emigranter, der havde tient under Conde. De havde alt organiseret en provisorisk Regiering, givet Loved. sv. General Sanferme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
en af de herværende Deputerede fra – Exstaten – Venedig, beklager sig i et Skrift der er indrykket i adskillige Journaler, over det af rænkefulde Jtalienere udspredede Rygte, at Venedig vilde skille sig fra den cisalvinske Republik, og blot forene sig med nogle Stæder paa det faste Land. Tractaten med Keiseren er endnu ikke ratificeret: den derover nedsatte Commission bestaaer af Sieyes, Jourdan, Jean de Bry, Sallerer, Plon du Galand, og Den aaben andenskanamme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Paris, den 30te October, Buonaparte ventes her med første, for herfra at gaae til Rastede, hvorhan skal være Formand for den franske Fredsdeputation, hvortil foruden ham Treilhard og Bonnier ere udnævnte Hvorvel Forhandlingerne, den østerrigske Fred angaaende, ere holdne i Committeesecret, vil man dog vide, at en vis Deputeret meget hæftig har talt mod Vilkaarene, ogsaa gives her de, som især beklage de gode Venetianer, der havde viist sig saa værdige til Frieheden, og som ansee det for et slemt Exempel, Republiken giver ved at deele og bortbytte en Stat, som om Staterne vare afhændelige Eiendomme. Andre svare, at en stor Deel af de forhenværende venetianske Stater foreenes med den isalvinske Republik; de Borgere, der ikke vilde foreenes med Østerrig, var det betinget, at udvandre uden Tab; og de, der kom under østerrigsk Zepter, fik det altid bedre, end de havde det under Oligarkiet. (Kun Skade, at man i Frankerig ikke ret vilde billige lignende Grunde, da de anførtes i de polske Anliggender. Nærmere til Maalet fører nok Dandolos Erklæring, at Buonaparte havde havt andre Hensigter med Dalmatien og Jstrien og Terrasermaa; men at han ved de uundgaaelige Capipensationer var bleven tvunget til at opgive disse, daCingene pludselig havde ændret sig. ny udi. Man mærker og siger Redacteuren – Fredens Jndflydelse allerede paa Almeenaanden paa Handel, Credit, Nationaleffecter, Domainesalg, og de reede Penges Omløb, Buonapartes Navn flyver fra Mund til Mund. Den Act, der har kronet hans Seiere, bringer dem alle i Minde. Jkke saameget Fredens Slutning, som dens Fordele, den store Tilvært i Magt, Folkemængde, Hæder, og tilkommende Sikkerhed, der ved Freden er betrygget Republiken, udgiør alle Samtalers Æmne. Borgernes Tilfredshed og Taknemmelighed viser sig paa tusende Maader. Paa Theatrerne vindes kun bifald ved Allusioner til Freden og Buonaparte. Rion sammenlignede i 500 Raadet. Buonaparte med Cæsar i Henseende til hans hurtige Seiere, erklærede ham for vore Dages eneste uovervundne Feldherre, og forlangte, man skulde erklære, han havde gjort sig vel fortient af Fædrelandet. Dette Forslag blev udvidet til samtlige Armeer og decreteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
J en Proclamation har Directoriet høytidelig bebudet et forestaaende Jndfald i Engelland, Massena siges med 30000 Mand at skulde rykke mod Portugal. Berthier siges at blive Krigsminister i Scherers Sted. Den liguriske Republik - Genua 1 skal alvorligen arbeide paa at indlemmes i den franske, og underhandler i denne Anledning med Directoriet. Ogsaa som Rhingrændsen, og om tydske Compensationer tales her endnu stærkt, blandt andre af Poultier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Udine, den 22de October. Alle franske Fæstningsarbeider have ophørt, og Tropperne drage sig fra alle Kanter tilbage. Blot Divisionen Bernadette er bleven, men ligeledes færdig til at bryde op. En keiserlig Generaler alt kommet her at anlægge de fornødne Magaziner for de Tropper, der ufortøvet skulle rykke ind i Friaul. Den franske General Sarrazin har alt afskeediget de rige unge Mennesker, der skulde her eqvipere sig som Cavallerister. Det samme skeer i alle venetianske Stæder. Allevegne, hvor de Franske rykke bort, drive de Contribution ind i Hast. 10 19 mannad vorimod Paven er ved Freden, kommet ud af stor Forlegenhed Buonaparte havde endnu i Begyndelsen af Oct. fordret af ham han skulde erklære sig for eller mod Frankerig, i første Tilfælde levere den franske Armee den fornødne Proviant og Fourage, og antage en Gesandt fra dem isalpinske Republik. De første to Puncter skal han paa Grund af Finantsemangel have undslaaet sig for; men erklært sig villig til det sidste nad oc Ta
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Venedig, den 21de October. De herværende Democrater ere i Fortvivlelse over, at vor Stad og største Delen af Terrafirma afstaaes til Østerrigerne; men den største Deel af Jndvaanerne er tilfreds dermed, og man haaber, denne Forandring vil her løbe roelig af Forat betrygge denne Rolighed, ere 8000 Franske rykkede herind under General Serrukievielis 20 Wien, den 1ste November. Keiseren har befalet, at den ungerske Armee skal gaae hver til sit. De have og allerede begyndt. Adskillige, der inden denne Tilladelse have taget sig den Friehed at ride hiem med Hest og Hestetøy, ere erklærede at have forbrudt deres Adelskab (de Stakler,) Keiseren har afslaaet at indlemme Dalmatien i Ungern, da han ikke vil tilstaae Dalmatien alle de Rettigheder, Ungarerne nyde. 6 og
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Augsburg, den 1ste November. J Ancona have Democraterne ved en Høytid for den parisiske 4de Sept. stormet Biskoppens Huus, fordi det ikke var illumineret nok, slaaet hans Vinduer ind og Vaaben i Stykker, og gjort Skade inde i Pulladsen, J Lucca, hvor to Partier stride, gik det nys saa stormfuldt til i Raadet, at adskillige Senatorer bleve drevne af deres Pladser, og det selv i Raadets Salmær var kommet til Haandgemænge Coblenz, den 1ste November. Paa fransk Befaling skal ufortøvet i Skovene ved Mosel og Rhinthugges nogle 1000 Stammer Skibstømmer, og saasnart mueligt, skaffes til Holland af Ogsaa skulle 20000 Mand af den tydske Armeemarchere til Egnen ved Dunkirchen og Calais 300 blaa 200 annaslet opna og og Onsunisons Kiøbenhavn den 13 November 200 tilDen 25de August er Student Mads Bergenhammer Sommer confirmeret at være Sognepræst for Steenmagle og Steenlille Meenigheder i Sielland, og at Den 16de October er Student Mogens Linhardt beskikket til Sognepræst for Liørslef og Ording Meenigheder i Aalborg Stift. Student Friderik Nielsen Halsøe, ligesaa til Sognepræst for Helnæs Meenigheder i Fyen. Sognepræst Hr. Andreas Borch, ligesaa til residerende Capellan ved Frue Kirken i Odense. Personel-Capellan Hr. Jørgen Halmsted confirmeret at være herefter Capellan pro Persona for Aggershuus Slot og Aggers Præstegield. Personel-Capellan, Hr. Johan Pohlman, ligesaa til Capellan pro Persona for Aas Præstegield i Aggershuus Stifts Den 13de Octoberer Student Ludvig Lumholts beskikket til Catechet ved Vor Frelseres Kirke i Christiania, Hr. Poul Qvist beskikket til Sognepræst for Kielvigs Pastorat og tilliggende Kielstrands Capel i Vest-Finmarken, Student Hans Langsted beskikket til Sognepræst for Maadens Præstegield i Vest-Finmarken. Student Andreas Christian Thenning, ligesaa til Missionarius Ordinatus i Schierøe i Nordlandene. Hans Deichman, Borgemester og Byefoged i Colding, ligesaa at være tillige Herredsfoged i Aanst, Slaugs og Jer lem Herreder i Weile Amt i Justitsraad Hans Junghans Sted, som efter Ansøgning i Naade er entlediget fra dette Embede, imod at unde 320 Rdlr. aarlig af sam mo. Den 20de er Student Wilhelm Neess confirmeret at være Capellan pro Persona for Bierregrad, Aulum og Tanum Meenigheder i Wiborg Stift. Student Rasmus Andreas Eibe, ligesaa at være residerende Capellan for Wigerslef og Weslinge Meenigheder i Fyen. Residerende Capellan Hr. Hans Frederik Braad, ligesaa at være herefter Sognepræst for Kattrup, Ørrieslew og Tolstrup Meenigheder i Ribe Stift. Hr. Christian Sørensen beskikket til Sognepræst i Øster Riiser og Sønnelow Meenigheder, Granatus Juris Hans Schon confirmeret at være Forstandet for Hospitaler i Aalborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Den 27de er Studer-Edvard Christie confirmeret at være Capellan pro Persona for Sogndal Meenigheder i Bergens Stift. Residerende Capellan Hr. Jens Winther Bentzon, ligesaa at være Sognepræst for Gladsaxe og Herløw Meenigheder i Stelland. Student Cafver Altenhof Biørn beskikket til residerende Capellan i Middelfart og Anneret Causlunde. Examinatus Juris Niels Møller forundt Bevilling at være Procurator for Retterne i Kiøbstæderne og paa Landet i Friderichsberg. Cronborg og Hirschholms Amter. ne Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Vinden. 6 Novbr. Farme. de S. O. vis,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
iøbenhavns Aar Manus, et Tidender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Fredagen, den 17 November, Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Haag, den 4de November. J Tirsdags Aftes er endelig i Conventen efter adskillige Dages hæftige Debatter det af den indenlandske Correspondentsrommission opkastede Spørgsmaal, om man, ved at speide efter uværdige offentlige Embedsmænd, blot skulde indskrænke sig til deres Forhold og offentlige Handlinger, eller og Jnqvisitionen skulde udstrække sig til deres politiske Meeninger, ved er af Borgerne Vrede, Kante laet, Costerus, Bielefeld, og van der Spyk affatter Decret formelig afgjort, og vedtaget, at den den indenlandske Correspondentscommission overdragne Undersøgelse og Jnqvisition ikke blot skal have Sted mod saadanne Embedsmænd, som beskyldes for Handlinger, der til alle Tider og under alle Omstændigheder, ansees som Forbrydelser, og følgelig strafværdige; eller hvem man lægger Forfølgelse og Mishandling af deres i Statssager anderledes tænkende Medborgere til Last, men og mod saadanne Embedsmænd, der beskyldes, ved deres Forhold, det være i Ord, Skrifter, eller Handlinger at have viist, at de ikke ere Tingenes nærværende Orden bevaagne, men ønske en Forandring deri. Man kan altsaa nu – tilføyer den hamborgske Correspondent vente, at endnu i denne Maaned Angivelserne mod de statholderskindede Embedsmænd, og deres Afsættelse vil tage Begyndelse (hvilket unægtelig er langt mere revolutionistisk end republikansk).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Forgaars aflagde Borgeren Lublink i Conventen en vidtløftig Jndberetning om de af Borgeren Bey ma under 20de September gjorte Forslag, hvilke han, som Ordfører for den derom udnævnte Commission, forkastede, og erklærede den foreslagne Eed paa Had mod Statholderskabet unyttig og frugtesløs. (Ja vel, ja vel, meget rigtig sagde een af de franske Lovgivere, jeg vil først faae ret Troe til Republiken, naar man ikke saa ofte sværger den Troeskab). Ligeledes ansaae han den foreslagne Høytid, i Anledning af den parisiske 4de September, for unødvendig. Han udlod sig her vidtløftig over gamle og nyere Nationers Nationalhøytider, viiste, at Hollænderne ikke vare saa forige, som Franskmændene, erindrede, at der nu desuden vare henrundne 8 Uger siden 4de September, og sluttede sin Betænkning med, at slige Nationalhøytider først med Nytte i den bataviske Republik kunde stiftes, naar en viis og god Constitution først havde sat Nationen i den Stand, at hver Fædrelandets Ven havde Føye at glæde sig derover. Dog foreslog han, at Conventen skulde ønske den franske Republik med Deeltagelse til Lykke over denne vigtige Begivenhed (hvilket dog nok ogsaa nu vilde komme lidt silde, samt lade alle udkommende Actstykker, angaaende det seeneste Forræderie i Frankerig af Moreaus Breve og Antraiques Brevtaske (Antraiques's Erklæring, og Camille Jourdans Protestation ikke at forglemme) trykke og overlade det bataviske Folk dem til en billig Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Blandt adskillige Ansøgninger til Conventen om Flodens Jstandsættelse o. s. v. findes ogsaa een, der indstændig anholder om, at der med Jver maae blive arbeidet paa Constitutionens Fuldbringelse – den nyelig foreslagne Proclamation med en Opfordring til alle dem, der havde noget, angaaende den forkastede Constitution, at sige, at indsende deres Tanker derom til Constitutions-Commissionen, er forkastet, især paa Grund af, at Commissionen blot derved vilde blive forvirret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Ogsaa fra Wien have vi fra vor Gesandt Borger van Haaften faaet Efterretning om den sluttede Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Det hedder, at tillige de Fredspræliminarier ere med komne, som i Udinefreden allerede ere forud bestemte for den tydske Rigsfred, og som interessere os demmere, da der skal handles, saavel om de Skadesløsholdelser, der skulle bevilges Huset Oranien, som om de Godtgiørelser, der kunde tilstaaes den bataviske Republik for de Lande, den ved sin Fredslutning afstod Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Det Rygte synes at stadfæste sig, at det portugisiske Hof dog endelig endnu har ratificeret den med Frankerig sluttede Fredstractat, i det mindste har den portugisiske Minister Aranjo to Dage efter den bekomne Anviisning, at forlade den franske Republiks Grund, faaet en Coureer fra sit Hof, og er virkelig endnu i Paris. 60 og se i Som man Heidelberg, den 3die November. da her gandske vist forsikkrer, bliver den venstre Rhinbred ved Tydskland. Angereau har raadet Clubisterne, istedet for den cischenanske, at bære den franske Cocarde, da deres Land er for lidet til at udgiøre en egen Republik. (Vigtigere, end denne tvetydige Udladelse, synes det i en anden Tidende anførte Brev fra Zwey brücken, efter hvilket den fyrstelige Regiering der igien indsattes, ligesom og i Efterretninger fra Frankfurt Jntermediarcommissionen i Bonn siges hævet, og alting der sat paa den gamle (?) Fod.) an, og Strasborg, den 4de November. Jndtil den 15de d. M. vente vi vore til Rastadt bestemte Fredsgesandte, som skulle opholde sig her, indtil de tydske ere komne til Rastadt. Det hedder, at ved vort Gesandtskab foruden Hofmann, ogsaa den bekiendte Reb mann skal være de at Tho og synde, 2de zon, 100 idag 108 a General-Desair er gaaet herfra til Paris, for derfra treise til Rennes, og tage provisorisk Commando over Armee miod Engelland, der skal bringes til 140000 Mand, 6 a lig kommer. 200 7 omis. og O. affels Bi all 1 Evandfurt, den 7de November. Om den venstre Rhindreds tilkommende Skjæbne vedbliver her at jerske de meest modsigende Rygter. Medens en Deel paastaae, det tydske Riges Jntegritet er ikke at drage i Tvivl, forsikkre andre Mayn, og Coblenz skulle afstaaes de Franske, ja en hemmelig Artikel skulde endog lade dem blive i Besiddelse af Fortet Kehl. Vist er det at Angerean hidtil ikke har givet de cischenanske Revolutionister Arbeide noget bifald, og at hans Generaladjudant Chur maattet erklære i Wezlar, at den franske Regiering, hvorken har taget Deel i de hidtil skeete Revolutioner ved Rhinen, end mindre i Fremtiden, vilde interessere sig for bemen lig gior som nydt, Mod 30000 21 1/2 a noDa det Regensborgske Hofveret, hvorved Keiseren hastigen beordrer Rigsfreds Deputation til Rastadt, udtrykkelig anmælder det tydske Riges Jntegritet, saa ere de hidtilværende af upaalidelige parisiske og hollandske Blade udspredte Rygter, at Maynz, Coblenz, og overalt en Deel af Rhindreden skulde afstaaes til Frankerig, der ved bedst gjendrevne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Paris, den 3die November. Defnitiv Freds¬ tractaten med Keiseren er ratificeret i begge Raad. J Js-Raadet førte Beytz Ordet, og yttrede vel i Commissionens Navn, at nogle Puncter kunde været anderledes, hvoriblandt især den 14de Artikel, som siger, at begge Stater med al Magt skulle hielpe hinanden at bevare indvortes Roe i deres Lande, dog anbefalede han dens Ratification. 260 Faske Lid mod hos ofte,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Talleyrand Perigord har ved den Audients, hvori han forestilte Directoriet General Berthier, svaret paa de Jndvendinger, at Freden ikke bragde Republiken Fordele nok; mange kunne midlertid endnu ikke faae Jstriens, Dalmatiens og Venedigs Afstaaelse i deres Hoved, og paastaae, at Tractaten vilde kommet til at lyde anderledes, hvis Directoriets sidste Coureer 24 Timer før var kommet til Udine, nogle trøste sig og med at der skal være en hemmelig Artikel, efter hvilken de Keiserlige skulle overgive Republiken Maynz og Ehrenbreitstein. Den sande Nøgle til det Hele medbragde maaskee den franske Legationssecretair Dandun, der over Hals og Hoved er kommet fra Berlin, og skal medbringe Budskab om en Forbindelse med Preussen, Rusland, og Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Talerne ved foromtalte Audients indeholdt de sædvanlige Trudsler mod Engellands Regiering, blandt andet sagde Commissairen Monge, den engelske Regiering og den franske Republik kunne ikke bestaae tilsammen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Derimod giendriver National-Avisen nogle jacobinske Journalers Sigende: at Directoriet vilde udstæde et Manifest, at det ikke vilde underhandle, uden med en brittisk Nationalforsamling, saavelsom det Rygte, at fra London skulde være kommet, en Coureer, hvis Depecher holdtes meget hemmeligt. Midlertid samles ved Dunkirchen et Corps paa 30000 Mand, der synes bestemt at true Skotland med et Jndfald, medens den store Armee paa Oceanets Kyster truer Engelland. Rustningen i Calais, Dunkirchen, Bologne hvives meget ivrigen. Aranjo er endnu i Paris, men har i disse Dage igien sendt en Coureer til sit Hof. Skulde vor Regiering endnu beslutte sig til at give Portugal Fred, blev det uden Tvivl paa meere byrdefulde Vilkaar. Directoriet har sendt begge Raad et Budskab om de portugisiske Anliggender, hvilket foretages i Committeesecret, og afgiøres der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Lissabon, den 14de October. Vor Tractat med Frankerig, der ikke ratificeret, da den var slutten uden vore Allieredes Vidende, og den 4de og 5te Artikel modsagde gieldende Tractater. De af det engelske Ministerium derimod gjorte Jndsigelser, ere ikke hævede; dog varer den gode Forstaaelse med Engelland ved, og vil formodentlig befæstes ved den ny Minister Statsraad og Justitschef, Grev Pombeiro, der i Gaar reiste til London paa en 44 Kanonsfregat. Den Coureer, der skulde bringe Aranjo Afslaget at ratificere Tractaten, sendtes først til vor Gesandt i Madrid, at han derom skulde conferere med Fredsfyrsten. Denne, som hiine rørtes over dette Venskabs Beviis, eller selv fandt med Artikler stridende mod Frankerigs Alliancetractat enten Spanien, nedes med Gesandten at sende Coureren tilbage til Lissabon, og strax droges de spanske Tropper tilbage fra vore Grændser. Ved Courerens Ankomst samledes Statsraadet adskillige Gange, og blev eenigt om, at erklære Fredsfyrsten for hendes allertroeste Majestæts Fætter, og forære ham Fyrstendommet Evora al Monte. Diplomet herpaa fik han den 4de ved en overordentlig Coureer, og tillige blev givet befaling, at alle vore Regimenter skulde marchere tilbage i deres Standqvarterer, undtagen største Deelen af dem, som her udgiøre Garnisonen, der blive i Landsbyerne ved Tagus, og udgiøre en Linie indtil Middelpunkten af Lissabon (?) indtil de igien kunne faae deres Qvarterer, som nu ere besatte af de engelske Regimenter, der, som Garnison i Forterne Julian og Cascaes, bevogte Jndløbet til vor Havn. raad noner, i min naar Genua, den 22de October. Vi have endelig fuldbragt det store Værk vor Constitution, men, som det synes, til ingen Nytte, da den liguriske Republik Forening med den cisalvinske synes uforanderlig besluttet. deles 106 3die Venedig, den 27de October. Den største Deel af vore Municipaler, især Lemmerne af det patriotiske Selskab, ere høyst nedslagne. Det synes, som de Keiserlige Troppers Jndrykning endnu ikke er saa nærde Franske giøre i det mindste Anstalter, som de endnu en Tid vilde blive her og i det mindste først bortskaffe, hvad her endnu er, som hører til Marinens Vort Municipalitet har i Dag besluttet, at Folket i Morgen skal møde i Primairforsamlinger, for at raadslaae, om det vil blive frit, eller ikke. Skulde det votere for sin Friehed, skal der sendes til Paris, at give den franske Regiering Efterretning om denne Bo slutning, og bede om dens Bistand. - Man tvivler imidlertid paa, at General Serrurier vil tillade Primairforsamlingerne. Foruden de her indrykkede 8000 Franske, ere endnu 10000 komne til den nærliggende Landsbye Mestre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Wien, den 4de November. En og tyve Batailloner af den italienske Armee have faaet befaling at holde sig marchfærdige. Nogle troe, de skulle støde til Rhinarmeen. Ogsaa skulle Jnfanterierregimenterne forøges med en fierde Bataillon. Ogsaa Mavnenegro har underkastet sig det østerrigske Scepter. J Lon stantinopel har været en stor Jldebrand, som var paasat. og ninger. Jun gives J forrige Uge ere afsagte, to Rigshofvaads Conclusa mod Kongen af Preusen, som Markareve af Anspach og Bayreuth, et for hans Forhold mod Riddercantonen Altmühl i Franken, hvor han er tildømt Execution, som er Hertugen af Sachsen Meinungen og Biskoppen af Bamberg, overdraget (?) Det andet for ulovlig Adfærd mod Biskoppen af Cichstadt, hvorfor han er tildømt en Mulct af 50 Mark lødigt Guld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Kiøbenhavn, den 17 November. J Tallotteriets 621 Trækning i Altona, den 14de November, udkom følgende Nummere: Paa Proft, og Storchs Forlag paa Børsen No. 11, 12 og 13 har nylig forladt Pressen, Geographie til Ungdommens Brug, forfattet af Chr. Sommerfelt, femte meget forøgede og gandske omarbeidede Udgave. Den er 30 Ark stor, og koster paa Trykpapiir 64 Sk., Skrivpapiir 80 Sk., som er lidet over 2 Sk. Arket paa Trykpapiir og 3 Sk. paa Skrivpapiir. Udtoget af samme Værk koster 8 Sk. paa Trykpapiir og 12 Sk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-17
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indrykkes under opdigtede Navne &c. Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schult, for 6 Sk., heftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor Lo 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-20
Kiøbenhavns Aar annus, Platur. Ca dende. Mandagen, den 20 November. Hergindgives ugentlig 2de Stykker, ved J. E. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-20
Klapland, den 30te October. Den cisalvinske Republiks Herredom er endnu forøget med Veltelinerlandet, Chiavenna, og Bormid, som ere forenede dermed. Vort Directorium har nu kundgjort denne Forening ved et Decret, grundende sig paa en Proclamation fra Buonaparte, der tillige er trykt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-20
Kiøbenhavn, den 20de November. J Dag aabnedes Frue latinske Skole efter sin ny Jndretning ved en Tale af Overlæreren i Religion, Moral, og Anthropologie, Pastor Liebenberg, som tillige forelæste, forklarede, og meddeelte Disciplene de vedtagne Skole løve. Samtlige Lærere, tillige med Commissionen, og adskillige Fædre vare derved tilstæde. Næstkommende Torsdag begynder Underviisningen. gillant och hogni og idanses digt mo brand Kiøbenhavn. den 20 November Mo nant. ding beat er ansat som iMorgen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-20
Meteorologiske Observationer. ARIIII Barom. Therm., 1. Vinden. 13 Novbr. Varme.