JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Den 9de Aug. er Studiosus S. Hjort confirmeret at være Capellan pro Persona for Huuslund Menighed i Aarhuus Stift; Hører J. S. Wolgand ligesaa beskikket til residerende Capellan for St. Laurentii tydske Meenighed paa Vesterlands Føhr under Ribe Stift; samme Dag er Examinatus Juris J. E. Fougner forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Underretter i Danmark og Nor Chirurgus i Christiansund; den 23de er Studiosus F. C. ge; den 16. er Amtschirurgus S. Hoffand beskikket at være Studsgaard beskikket til residerende Capellan i Nyekiøbing og til Annexet Systofte paa Falster; Studiosus G. W. Wulf ligesaa at være residerende Capellan i Hiørring og til Annexerne St. Hans og St. Olai Sogner i Aalborg Stift; den 30te Provst og Sognepræst Hr. R. Jansen ligesaa at være Stiftsprovst i Aarhuus Stift og Sognepræst til Domkirken i Aarhuus; s. D. er Sorenskriver J. C. Pedersen, beskikket at være Sorenskriver i Søndre Guldbrandsdalen og Frøen Sogn i Aggershuus Stift; Sorenskriver J. Tanberg ligesaa til Sorenskriver over Røgen, Hurum og Leiisamme Stift; Examinatus Juris O. Hjort ligesaa at være Sorenskriver i Mosse Fogderie i bemeldte Aggershuus Stift: den 6te Sept. er Justitsraad og Committeret i Rentekammeret G. Wormskjold beskikket til Medlem af Directionefor Frederichs Hospital, Sognepræsten Hr. O. N. Bech confirmeret at være Sognepræst for Urlef og Stendeerup Lund beskikket at være Copiist i det danske Cancellie, d. 13. Menigheder i Aarhuus Stift; Candidatus Juris N. H. er Personel Capellan Hr. S. Fugelberg beskikket at være re Stift; Assessor Auscultans ved Overhofretten i Norge B. siderende Capellan for Rollaugs Præstegield i Aggershuus S. Fleischer beskikket til virkelig Assessor ved bemeldte Ret N. C. Reilander confirm at være adjungeret og succederende Jnspecteur ved Frederichs Hospital i Kiøbenhavn; s. D. at være Procur. ved alle Ober= og Underretter i Danm. Norg. er Examinatus Juris J. J. Schavenius forundt Bevilling Den 16de ankom i Sundet fra Nordsøen en hollandsk Orlogsfregat og en dito Kutter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Vacance, Sognekaldet til Meldalen og Renneboe i Tronhiems Stift, 400 Rdlr. Den, som forundes dette Embede, skal afgive den Andeel af Jndkomsterne til den residerende Capellan, som nærmere af Hans Majestet maatte fastsættes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Species-Coursen den 18de Oct. Cours af Danske Bank Sedler imod Species 39 1/4 pr. Cento.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Avertissements. Taxt hvorefter adskillige Fødevahre indtil videre blive at udsælge: 1) Brød, Hvedebrød 6 Ld. 2 Qvt. for 1s. Skourogen Brod 8 Pd. for 1 s. Simler eller Sigtebrod 8 Lod for 1s. Sigtekauringer 5 Pd. for 1s. blødt Brød af godt Rugmeel, vel baget, 1 Skaalpd. 2 Qvt. for 2 s. Kauringbrød eller Rugkauringer 20 Pd. for 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
2) Færsk Kiød i Slagtertiden til den 20de Nov. Oxekiød, nemlig Bryststykket og Høirnbeen, 1 Skaalpund 3 s. Alt Resten 2 s. Lammekjød 4 s. 3) Flæsk. Fersk Svinekiød eller Flæsk 1 Skpd 6 s. Røget dito 8 s. 4) Brændevine. 1 Potte god dansk Brændeviin til 6 Grader 1 Mk. 2 s. 1 Potte Aqvavit 8 Gran 1 Mk. 8 s. 5) SmorGuult Smør 1 Skpd. 14 s. 6) Talg og Lys, Afmeltet Talg 1 Lpd. 11 Mk. Tællelys 1 Skpd. 15 s. Hvilket herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøres. Odense Raadstue d. 16 October 1793. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Formedelst min Forflyttelse her fra Provindsen, ombedes enhver, 2) som kunde have noget at fordre hos mig, behageligen at melde sig inden den 28de i denne Maaned, da min Reise til den Tid er bestemt, og jeg gjerne ønskede forinden at have Rigtighed og Redelighed med alle. H. Berggreen, Odense den 23de October 1793. Bygmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
En Person, som sidst i denne eller først i tilk. Uge reiser fra Odense, til Kiøbenhavn, ønsker, ifald een eller to Personer til samme Tid, skulde reise dertil, vilde, for at svare Bekostninger, gjøre Selskab, med ham; Han anvises fra Adressecomtoiret. Ja Boelsmand Niels Jensen i Findinge Bye paa Fiellebroe, Gods ved Døden er afgaaet, og der iblant hans Børn og Arvinger er en Søn, navnlig Jens Nielsen, som for et Par Aar sig den er bortrømt fra Godset, og ei vides hvor opholder sig, eller om han endnu er i Live, saa bliver bemeldte Jens Nielsen herved indkaldet 3de Gange i de syenske Aviser, ligesom ogsaa de der maatte have noget at gielde eller fordre i dette Stervboe, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos mig som Skifteforvalter paa Herskabets Vegne. Fiellebroe den 16. Oct. 1793. C. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
En ung Pige fra Landet, meget vel skikket til at omgaaes saavel med gamle Folk som med Børn, ønskede at blive antaget hos et Herskab for Byepige eller hos en borgerlig Familie for Stuepige. Hun foreviser de allerbedste Forsikringer om sin Troskab og gode Opførsel, og selv recommenderer sig ved det findigste Væsen. Nærmere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Da jeg ikke tiltræder den af mig kiøbte Gaard i Overgade, som afg. Mad. Jørgensen sidst eiede, førend førstk. Paaske, saa kan denne Gaard enten alt eller noget deraf strax faaes i til Leie, og beholdes til anstundende Paaske, fra hvilken Tid Gaardens anden Etage fremdeles udleies med fornødne Huuse i Gaarden. Gaardens Stalde, Vognremisse og betydelige Udhuuse, samt tilstrækkelige Værelser og Kamre, giør Leiligheden beqvem for et Herskab fra Landet. Odense Adressecomtoir den 3die Sept. 1793. L. N. Faber. Ha adskillige af Byens Jndvaanere har besværet sig over at de i Huusene overløbes af Betlere, som foregive Aarsag til at nogle har nægtet at give hvad de ugentlig har antegnet sig for til de Fattiges Underholdning, saa bekiendtgiøres endnu herved, ligesom forhen af mig er skeet, at siden det er umuelig for Betienterne at de kan oppasse de saaledes i Folkes Huse sig indsnigende Betlere, eller vide udi hvad Ærende at saadanne gaae, ligesom det et heller er deres Pligt derom udi Folkes Huuse at inqvirere, saa anmodes Jndvaanerne her i Byen, at naar nogen i deres Huuse for at betle skulle indfinde sig, de da ville anholde slige Folk, og anmelde for Betienterne eller mig som Politiemester, da de strax skal blive afhentede og behørig afstraffede efter Anordningerne. Paa anden Maade er Betleriet et at hemme eller Jndvaanerne derfor at befrie, og følgelig kan der ikke blive at antage for nogen gyldig Grund at de selv taale Betleriet i deres Huse eller der giver nogen. Odense den 12te Oct. 1793. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Imellem Tylle Kroe og Werninge er Natten imellem den 4de og 5te Oct. tabt en Sæk med endeel blaatærnet Forklædetøi og endeel uldent Hvergarn. Det er meget mueligt, at Tøiet er stiaalet bort og i saa Fald ombedes enhver at anholde Personen, som ville falbyde det, da Bekostningerne strax skulle vorde gotgjorte af Vedkommende, og skulde det være bleven fundet af Veltænkende og Redeligsindede, ombedes de ydmygst, imod en Findeløn, at tilkiendegive samme for Eieren hos Muurmester Peder Michael, i Odense. Johan Jensen Borre. til Efterretning for de Herrer Subskribentere paa Kong Friderich 2. af Preussens samtlige Verker tiener, at 4de, 7de og 8de Bind nu har forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret for 2 Rd. 3 Mk.; hvor de foregaaende 1ste, 2det, 3de, 5te og 6te Bind faaes for 6 Rd.; saaog at Slutningen af dette vigtige Verk ventes færdig til dette Aars Udgang, og overlades Subskribenterne for 8 Rd. 3 Mk.; men for hvem som ikke allere de har eller forinden lader sig tegne koster den 10 Rd. 4 Mk. Omtrent to Td. god Sæderug er at faae tilkjøbs, anvises herfra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Efter afdøde Gaardfæster Otte Knudsen i Grinløse, her i Fyen, paa Jerstrup Gods, er af den Afdødes Enke Karen Larsdatter bleven foreviist for mig som Skifteforvalter, eet imellem dem allernaadigst confirmeret Testamente, af Dato 10de Martii 1786, hvorudi tilkiendes den Afdødes Arvinger 10 Rd., naar den Længstlevende træder i andet Ægteskab. Da nu ommeldte Enke Karen Larsdatter, agter at træde i nyt Ægteskab, saa indkaldes herved den afdøde Otto Knudsens Arvinger, som ere angivne at være: 1) En Søster, navnlig Maren Knudsdatter, Enke af Daniel Smed, som forhen boede i Vibye paa Margaards Gods her i Fyen, men nu skal opholde sig hos hendes Datter, som er givt med Kudsken paa Schelensborg, paa Hindsholm. 2) En Søsterdatter, navnlig Karen Knudsdatter, givt med Gaardfæster Lars Jensen, i Vester-Egense, paa Grevskabet Gyldensteens Gods at møde paa Jerstrup Fredagen den 25de Oct. førstkommende, for at imodtage de i Vestamentet ommeldte 10 Rd., imod behørig Aftald. Jerstrup d. 12. Oct 1793. Jacob Østrup. Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Da jeg har i Sinde her at oprette en Dandseskole for Ungdommen, saa anmoder jeg enhver, der vil unde sine Børn denne uskyldige og nyttige Fornøielse, om at understytte mit Forehavende, og i den Hensigt give mig beredvillige Beviis derpaa. J det Øiemerke har jeg fastsat følgende Øvelser for Skolarerne: 1) Menuet, 2) Menuet figure. 3) Menuet qulare. 4) Menuet la Reine. 5) Den engelske Menuet. 6) Anglviser med franske Pas, 7) Qvadriller med franske Pas. 8) Allemander blandede med Valtser, 9) Russisk. 10) Cosakkisk. 11) Oberon Dandsen, som og fleere slige Dandse. Det staaer aldeles i Forældrenes Villie, at lade deres Børn lære denne eller hiin Dands, dog maa alle stemme overeens deri, fordi ellers noget maatte forsømmes i de andres Underviisning. Jeg begynder i Øvrigt med enhver af mine til mig anbetroede Skolarer Begyndelses=Grundene i Dandsekunsten, paa det jeg ikke skal forekastes noget af Forældrene. Enhver af mine Skolarer faaer ugentlig 3 Dage, hver Dag 2 ogsaa 3 Timer min omhyggelige Underviisning, og betaler da for 16 Dage til Maaneden 1 Rdlr. Familier, der have 4 til 5 Børn, tilbyder jeg mig at formindske benævnte Priis for skulde mit Forehavende komme i Stand, saa skulle Dagene til min Jnformation være Tiirsdag, Torsdag og Løverdag Aften fra Kl. 5 til 7, eller 6 til 8. Saasnart et Antal af 16 eller flere Børn er samlet, saa skal jeg strax giøre Begyndelsen med min Underviisning. Skulde jeg have den Lykke, at mit Foretagende understyttes, saa forpligter jeg mig til, ikke at forsømme nogen Flid paa de mig anbetroede Skolarer, paa det Forældrene ikke skulle fortryde Udgivten; for et anstændigt Værelse og Lysning sørge Skolarerne; for Musiken skal jeg sørge; og efter nogen Tids Forløb skal jeg tage mig den Frihed, at lade mine Skolarers Forældre eller Slægtninge bedømme deres Børns Fremgang. Chlenberger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Jndbydelse. Under Navn af Amaliens Erholungsstunden har Mariana Chrmann i Stutgaard udgivet et periodisk Skrivt, især til sit eget Kiøns Underviisning, Forbedring og Oplysning, endog i Oeconomien; det indeholder efter hendes egen Plan moralske Fortællinger, berømte Fruentimmers Levnetsbeskrivelser, moralske og satyriske Opsats, Levnets Philosophie og Menneskekundskab, blandede Forsøg i Samtaler og Breve, Skitzer, Anekdoter, Fragmenter af Historier, Kundskaber og Lande Folk og Naturen, ja alt til det smukke Kiøns Fornøielse og Lærdom. - Under Titel af: Amalies Forfriskelses=Timer, de Danske Damer opofrede, agter jeg heraf hvert Fierdingaar at udgive et Hefte af otte Ark, trykt paa got Papiir i almindelig Octav a 3 s. Arket paa Trykpapir, og 4 s. paa Postpapir, da fire saadanne Hefter skulle udgiøre en Aargang. Subskription modtages af Bogtrykker Faber. De vigtigste Stykker, af Skriftet skulle blive oversatte, de poetiske og musikalske undtagne, da de første ville tabe i Oversættelsen, og de sidste vel have, og fortiene at have deres Velyndere, men ikke ere saa almeennyttige, jeg haaber, at en talrig Subskription af vore læsebegierlige Damer vil snart befordre dette nyttige Skrivt i vort Modersmaal, da jeg er fuldkommen vis paa, at ingen vil fortryde den liden Sum, de hvert Fierdingaar udgive dertil, men derimod høste megen Nytte deraf, endog til det huuslige Livs Lyksalighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Lader da, mine Damer og Herrer, Deres ærede Navne antegne. Skriftet uden min Anpriisning roser sig selv; det har overmaade mange Velyndere i sit Fæderneland; og da det meeste er skrevet af en Dame, hvis Navn staaer under de Stykker, hun har skrevet, troer jeg vist det og vil giøre sig yndet blant dem af vores Nation, som have Lyst til at eie, med Eftertanke at læse, samt efterfølge Lærdommene, Moralerne og Sandhederne deri. Odense den 10. Oct. 1793. L. C. Dan, residerende Capellan til Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-21
Skrivtets Trykning skal begynde førstkommende Nytaar, saafremt jeg ved en talrig Subskription maa see mig stadesløs, som Forlægger. Adreskomtoint i Odense 20 Det 1793. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Odense, den 25de Octbr. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn den 15de October. Saalænge indtil den afdøde Prindsesse Marie Louise er bisat i den Kongel. Begravelse i Roeskilde, ere alle offentlige Lystigheder ophørte. - Den 13de gik to en gelske Fregatter med en talrig engelsk Koffardieflaade udaf Sundet til Nordsøen. - Omendskiønt den sidste store Manoevre ikke blev holdt i Løverdags, saa blev dog den Pengesum, som hvert Aar uddeles af Kronprindsens Kasse til Underofficierer og Gemeene, dem givet, og de her værende Corps ere igien tilbagemarscherte til deres Guarnison. - Den 26de Septbr. er Major von Bager ved Jnfanteriet død i Aalborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Paris, den 11te Octbr. Hovedernes Forbittrelse for det herskende Partie mod Engelland har viist sig i sin fulde Styrke, og Conventet har decretert følgende under høibifald: 1) Alle Engellænder, Skotlænder, Jrlænder, Hannoveraner af begge Kiøn, og overhovedet alle Storbritanniens Undersaatter, som nu ere i Republikens Gebeet, skulle strax arresteres, bringes i Sikkerhed, deres Papirer forsegles, og deres Godser confisqveres til Republikens Bedste, 2) Alle disse Godsers Depositairer og Skyldnere maa inden 24 Timer giøre deres Erklæring derover, under Straf af 10 Aars Slaverie. 3) Enhver offentlig Betient, som forsømmer at udføre dette Decret, skal straffes paa samme Maade. 4) Hvor der huser en engelsk Undersaat, eller skiuler og ikke inden 24 Timer angiver ham, skal være samme Straf underkastet. 5) De Haandverkere, som ere Storbritanniens fødte Undersaatter, og i 6 Maaneder have boet i Frankerige, ere undtagne fra dette Deeret, som og de engelske Skolebørn under 12 Aar, hvis Papirer dog skulle forsegles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
De fra Paris marscherte Detachements af den ny Revolutionssarmee, have paa adskillige Steder begaaet mange Excesser; i Beauvais anfaldt disse Sansculottes honette Fruentimmer paa Gaden, og plyndrede ogsaa nogle Huse. Paa Landet have de ogsaa ophængt nogle Forpagtere og opbrændt deres Huse. - Albitte har sagt i Klubben, at det vilde blive meget tungt at at erobre Toulon og Lyon, da der i Lyon vare 15 til 20000 velbevæbnede Emigranter og Modrevolutionister. - En Deputation fra Revolutionskonerne har ladet sig see i Klubben, retfærdiggjort sig, og igien forsonet sig med den. Talerinden la Combe sagde, at hun ved Indgangen af Klubben var blevet truet af et Medlem i Conventet, at han vilde skiere Halsen af hende, men at hun havde svaret: "Jeg har stedse været en Discipelinde af Marat. Vil du forevige dig, saa er der god Leilighed dertil. Fuldfør din Streg, jeg tilgiver dig det af Hiertet. Jeg vil heller døe for en Patriots Haand, end leve i Enighed med Forrædere og Banditter." - Den bekiendte Conventsdeputeret Gorsas er guillotineret, og Folket har baade for og efter Henrettelsen viist megen Glæde. - De til Døde dømte faae nu ingen mere Viin, da man tilskriver Vinen, det Mod, som de fleste døe med. - Gorsas Venner, Gaa det, Barbaroux, Buzot og General Felix Wimpsen ere nylig flygtede til Libourne. Glædepigerne drives overalt sammen, bringes i Forvaring og ansættes til nyttigt Arbeide, og Gaderne ere nu meget frie for dette Utøi. - J Engelland skal være en Fabrik oprettet af falske Assig nater. - Lyons Skjebne er pludselig bleven afgjort. Conventets Tropper har bemægtiget sig denne ulykkelige Stad efter et Slag, hvorved 1500 indtil 2000 af dem, som forsvarte Staden, ere blevne paa Pladsen, 4000, efter andre Beretninger 15000, have hugget sig igiennem. Conventet har sendt Efterretning om denne store Seir, ved Courerer til alle Armeer, og udgivet følgende grusomme Decret: 1) Conventet vil udnævne et Udskud af 5 Lemmer, som skulle afstraffe Modrevolutionisterne i Lyon. 2) Alle Jndvaanerne i Lyonafvæbnes, endeel af deres Vaaben overleveres til Patrioterne (Jacobinerne) der. 3) Staden Lyon forstyrres. Blot de Fattiges Boliger, Fabrikerne og de til Menneskeligheden og Underviisningen opofrede Bygninger skaanes. 4) Navnet Lyon udslettes af Republikens Aarbøger, og Stedet kaldes herefter Fristad. 5) Paa Lyons Ruiner oprettes en Stytte, som viser Efterverdenen denne Stads Forbrydelse og Straf. Stytten skal have følgende Paaskrivt: "Lyon bekrigede Friheden, Lyon er ikke mere." Conventtropperne, som have erobret Lyon, ere alle derpaa opbrudte mod Toulon, hvor Engellænderne skulle have faaet en Succurs af Keiserl. og Sardiniske Tropper. - Den Dag igaar maa, hvis Velfærdsudskuddets befalinger ere blevne udførte, have været afgiørende, da der er gaaet befaling til alle 11 Armeer, paa denne Dag, Kl. 4 om Morgenen, med fældede Bajonetter at gaae løs paa Fienden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
J Forgaars den 12te er den ulykkelige Dronning bleven stilt for Tribunal-Chaumette, har i Menighedsraadet afgivet en Beretning, hvorefter Dronningens Søn er bleven forhørt, og har tilstaaet, at 9 Tempel commissarier have havt hemmelige Samtaler med hans Moder og Tante, under hvilke han og hans Søster vare ude af Værelset, og at Commissair Toulan havde hver Aften sendt en Udraaber af Aftenbladet til Tempeltaarnet (alle 9 Commissarier ere arresterede.) Chanmette erklærede ogsaa, at Kongens Søster og Datter havde tilstaaet, at Fayette og Bailly have begunstiget Flugten til Varennes. Paa hans og Heberts Forslag besluttede Menighedsraadet: at disse Erklæringer skulle sendes til den offentlige Anklager, og at alle da værende Medskyldige af Fayette og Bailly skulle arresteres. Man forsikkrer, at Revolutionsstribunal endnu idag vil fælde Dommen, over den ulykkelige Dronning, og man skielver for hendes Skjebne, over hvis Afgiørelse man allerede udbreder de bedrøveligste Rygter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Prindsen skal iblandt andre Ting ogsaa undervises i det lovlige Skoemagerhaandverk. - Fængslerne her indeholde nu henimod 3000 Fangne. Man arresterer Engellænder, der have boet 20 Aar i Frankerige. Man river dem ud af deres Boliger, og kaster dem paa Straae i Fængsel, Fruentimmerne har man neppe tilladt at tage to Serker og noget Linnet med. Man regner, at efter disse Foranstaltninger ere 40000 Menneskeer arresterede i Frankerige. Robertspierre og hans Chalobre ere Sielen i disse Grusomheder. - Revolutionskonerne saaes den 7de for Skrankerne. la Combe i Spidsen af dem, forsvarede sine af Chabot saa heftig angrebne Søstres Sag. Vore Bryster, sagde hun, indeholde ikke en Draabe Melk, der jo er en Sæd til Republikansk Dyd for vore Børn. Præsident Charlier svarede paa en republikansk galant Maade. Borgerinderne nød den Ære at maatte tage Sæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Brussel, den 15de Octbr. Imedens de Franske igientage deres Udfald fra Maubeuge, er deres General en Chef Jourdan med 40000 Mand opbrudt fra Cæsars Leir for at angribe Prindsen af Coburgs Observationssarmee, som dækker Beleringen. Prindsen af Coburg og Grev Clairfat vente ham fra 2 Sider med en anseelig Magt. Hertugen af Yorck har tillige gjort en Bevægelse henimod Rüssel, og alle Corps staae udrustede, for med første at levere et almindeligt blodigt Slag, der skal afgiøre Maubenges Skjebne. - Den 8de er Feldtmarschal Freytag, der er kommet sig af sin Blessur, med 9000 Hannoveraner marscheret igiennem Bryssel til Maubeuge. - Postmester Drouet er, bunden paa Hænder og Fødder, ført til Luxemburg, og derfra til Bøhmen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Constantinopel, den 20de Sept. De tyrkiske Politieofficerer have paa en voldsom Maade foretaget sig at giennemsøge de russiske Skibe, fordi, som man siger, Porten havde dem mistænkt for, at grækiske Familier ville udvandre til Crim med disse Skibe. De russiske Skibscapitainer vegrede sig ved at lade de tyrkiske Officerer komme ombord, og beraabte sig paa Tractaterne; men Tyrkerne brugte Magt, og fandt ikke en eneste Græker. Denne ny Omstændighed og Udrustningsanstalterne kunde ikke andet end være ubehagelige for den russiske Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Frankfurt am Mayn, d. 14. Oct. De Weissenburger Liniers og Stædernes Weissenburgs- og Lauterburgs lykkelige Erobring er skeet ved Hertugen af Brunsvigs, Prindsen af Waldecks og Grev Wurmsers fælleds Bestræbelser. Hertugen gik omkring de fiendtlige Linier, og faldt de Franske i Flanken ved Weissen, burg, Prindsen gik ved Rastatt over Rhinen, og faldt de Franske ved Lauterburg i Ryggen, og Grev Wurmser angreb Fiendens faste Leir ved Steinfeldt, erobrede alt Skyts og Bagage, og slog de Franske total. Hertugen skal have gjort 6000, og Prindsen 3000 til Fanger; af Kanoner skal man overhovedet have erobret 150 til 160, saa at følgelig den 12te Oct. er bleven den vigtigste i den hele Krig, da nu ogsaa Landau ikke længere kan holde sig, og de tydske Rhinegne nu ere fuldkommen sikkre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Stettin, den 13de Octbr. Den 10de huj. er Kong Frederich den Andens Satue bleven opsat paa Paradepladsen, af sort cararisk Marmor. Den viser Kongen i sin militairiske Klædning, omgivet med en Kongelig Kappe, Hat paa Hovedet og en Kommandostav i Haanden, der styttes paa tvende Bøger; paa den ene staaer den Paaskrivt: Artes pacis & belli, paa den anden: Corpus juris Friedr. Neden under Hovedfiguren Friderico II. Pomerania 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Over=Rhinstrømmen, den 11te Oct. I dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at Guari sonen i Landau har igaar vovet et Udfald, men er med stort Tab bleven drevet tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Genua, den 27de Sept. Skipperefterretninger fra Toulon bekræfte, at Lord Hood, for at vedligeholde Roligheden der, har ladet over 500 mistænkelige Jacobiner og Klubister arrestere, af hvilke de skyldigste skulle strængt straffes, men de øvrige skaffes bort fra Toulon, og under god Vagt fordeles paa forskiellige Øer. - Cartaux har, efter disse Beretninger, gjort et frugtesløst Forsøg mod den engelske Flaade. Da han ikke kunde nærme sig til Pladsen fra Landsiden, anlagde han nogle Batterier ved Strandkanten og beskiød forgiæves de engelske Skibe. Disse bragte ham med deres svære Skyts, til at tie, de engelskespanske Tropper rykte herpaa til denne Egn, og skulle have slagen General Cartaur, saa at han mistede 1000 Mand og mange Fangne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
Wien, den 12te Octbr. Viinhøsten falder overmaade godt ud her. J Semlin bliver meget stort Forraad af Blommer samlet fra Servien, og Brændeviin brændt deraf. Et lidet Skib med 2000 Kanarifugle passerede for kort siden forbi Semlin, Det seiler til Russchuck, derfra blive disse ved Tyroler, i Bure baarne paa Ryggen til Constantinopel, hvor Stykket betales med 8, 10 til 12 Rd., og kiøbes deels for de fornemme Tyrkers Børn, deels for Harems eller Seraillerne, deels og for de sværmende Andægtige, som igien inde dem flyve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-25
London, den 8de Octbr. Af en Fortegnelse paa vor Marine sees, at der foruden de anseelige Flaader, som vi have i Søen, endnu befinde sig i de forskjellige Havne i Riget, 60 Linieskibe, der ikke ere i Commission, 3 Skibe paa 60, 10 paa 50 Kanoner, 27 Fregatter, 44 Chaloupper, og 25 Corvetter, hvoraf de fleeste om kort Tid ere istand til at gaae i Søen. Man bliver paa det ivrigste ved at bygge nye Skibe.