JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Der berettes af atskillige Stæder, at Kongen af Frankrige har 4 Millioner til Engeland ofverskikket, och arbeyder der paa, at hand Kongen af Engelland paa sin Side videre kunde beholde, eftersom deris Forbund med hin anden er nu til den sidste Octobris førstkommendis ude. Men Men den Franske Envoy i Engelland, Mr. Colbert (saa som der skrifvis af Vlissingen) maatte sig for den gemeene Almue op paa Slottet forføye.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Til Constantinopel har den Franske Gesandt, saa som det ofte af Barberiet er berettet och bekræftet, hos den Tyrckiske Keyser alle Ting efter sin Begiering bekommet; som er; 1. de gamle Tractaters Fornyelse imellem Hans Majest. af Frankerige och den Tyrkiske Sultan. 2. Sanct Georgs Kirkes Gienskaffelse for de Capuciner-Muncke, 3. En Bevilling at opbygge de Franciscaners Kirke paa ny. 4. At alle Bisper og andre Geistlige, af hvad Lands-Folk de och ere, om de end och vare i de Byer og Stæder, som høre til det Tyrkiske Rige, skulle være den Franske Konges Værn och Forsvar undergifne. Derhos har hand och for Frankrige bragt dette til veje, at Handelsmændene derfra ikke meere den gyldene Told, som den kaldes, skulle udlegge, men aleeniste 3 af hundret betale, och at de Franske Ost-Indiefarere Seiladsen igiennem det røde Hafv maa tillades, hvorved ikke liden Omkostning kand spares oc beholdes. Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder. Touraine med sin Hær ligger ved Tauberflod, til Biskopsheim, Lauden och Mergenthal, Touraines Hofvet-Lejr er til Wintheim: Udi hvilken Egn Krigs-Folket tager heel ilde afsted; plyndre och pine Folket; saa som det iblandt andet er skeet i en Landsby i Pfals, som kaldes Hokenheim, 3 Mile fra Heidelberg; Byen hafve de afplyndret, och slaget Præsten indtil hand blef baade krum och lam; och med hans Hustru hafve de (paa en skammelig og skændelig maade) saaledis holdt Huus, at hun derofver døde. Jkke langt fra Wurtzburg hafve de sat Jld paa 8. Landsbyer, och tøfvet paa Stæden indtil alting var i Aske afbrændt, paa det at Bønderne intet skulde komme til at redde och undsætte. Trier och alt Triers Land, Ehrenbretstein och Coblentz undtagne, er i de Franskes Mact. Elsas och alle de 10. Stæder i Elsas, disligeste: Alle de (skrives der fra MaynStrømmen) som ville til Frankfurt til Messen (eller Markedet) vorde af de Frandske anholdne. Luxenborg staar met sin Hær, som paa 10. eller 12000. Mand tilFoeds, och 4000. til Hest, vordere betegberegnet, ved trecht, och har Befaling fra Kongen af Frankrige, at hand skal holde sig færdig saa snart hand faar Bud at opbryde, och sig til Touraine forføye; och hvad som hand da ikke kunde medtage, skulde hand opbrænde: hvor til en Begyndelse er allerede skeet, i det moxen alle Byer, Herligheder och Lyst-Huuse, omkring trecht ere afbrændte; oc det samme har trecht sig for at befrygte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Spanien. Til Toledo er en fornem Dame ophengt, fordi hun hafde taget Lifvet af sin egen Mand, och hannem paa en fuul Stæd henkast. Den Klerke, som var hende i samme Verk behielpelig, blef inden fire Veggindmuuret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Portugal. Til Lissabon, i den Printlige Regentes och Dronningens Fraværelse, er et Oprør opreyst; af Aarsag den Gemeene Mand vil gandske hafve de Friheder, som Jøderne der ere gifne, afskaffede: Och der Printzen i en hast kom hiem, meenendis at hand saadan Tumult vilde stille, da begyndte de at true hannem med, at de vilde lade den forige Konge, Don Alsonso, indkalde, och Printzens fornemmeste Betiente, samt alle dennem, som holdte med det Jødiske Parti, med Mord och Brand forfølge. Men hvorledis det dermed vil afløbe, skal Tiden lære.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Engelland. Floden er indløben, och der meenes, at den, eller och en deel der af, endnu een gang skal i Søen udløbe. Grefven af Sunderland, som Gesandt viis til Frankrige var forskikket, er hiemkommen. Den Spanske Gesandt, som berettis, har ladet Huns Kongl. Majest. af Engelland forstaa, hvor nær et Forbund der var sluttet imellem Spanien, Keyseren och Holland, och om Hans Majest. hafde Lyst til at indtræde i samme Forbund, da da vilde hand raade sin Herre der til, och hans fuldkomne Svar der paa efter 2. Maaneder anbringe. Sanct Helenæ Øe, som af de Seelandske Capere (hvor ommældtes i May-Maanet, p. 64.) blef de Engelske fratagen, er nu atter af de Engelske de Hollænder fratagen; och derforuden 3 Hollandske Ost-Jndiefarer paa deris Hiemreise; hvilke af de Hollænder paa 40. gange hundrede tusinde Hollandske Gyld: vorde skattede. De Engelske Kiøbmænd hafve hos H. K. Maj. anholdt om samme Priser, at de maatte dennem fri och gandske tillades; och vilde hand vide dennem der i Bøn da vilde de derfortil Juel til Hans Majest. 1200000. Pund Sterlings betale.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Kiøbenhafn. en 29. Octobr. blefve Herre-dagene paa densædvanlige Maade udblæste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
For det West-Jndiske Compagnie her i Byen ere tvende Skibe fra S. Thomas i West-Jndien hiemkomne, det eene kaldes Færøe, det andet Pelicanen; hvor iblant det sidste har ikkun været 2 Maaneder paa Reisen her imellom, och kom langt førre hiem enddet andet (Færøe,) som længe før var der fra udløben. (Num. 13.) Deris Ladding bestaar meest i Sukker, Indigo, Jngefer, Toback, Bomuld och Bomulds Garn, och en deel PokkenTræ; hvilket tilhobe den 24. Novembr. førstkommendis ved Auction (eller offentlig Udraaben og Opbud, skal selges och afhandles. Den Canal (eller Hafn,) som skulde indgrafves paa det stoere Kongens Torf, er nu saaledis forfærdiget, at mand har ladet Vandet der i indløbe. Eet af Salt-Compagniets Skibe, ved Nafn Printz Friderick, som i Julii Maanet, til Rochelle i Frankrige efter Salt blef udskikket, och var paa Hiemreisen i Marstrand, for den Skades skyld, som det af U-vejr hafde faaet, indløben, er nu lykkeligen hiemkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Igiennem Øresund har en stoer deel Hollandske Kiøbmands Skibe sig ind i Østersøen nyligen begifvet. De Sendebud, som Bremer-Stad til Hans Kongl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Maj. aff Sverrig hafde for skikket, hafve sig her igiennem paa deris Hiemreise fra Sverrig forføjet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Paa den 22. Søndag efter H. Trefoldigheds blef den Hæderlige och Høylærde Mand Herr Søfren Glud, fordum Sogne-Præst til Tostrup i Sædland, til Superintendent ofver Viborg Stift, i den afdøde Sal. M. Peder Willazzens Sted, i vor Frue-Kircke indviet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Sverrig. Hans Kongl. Maj. af Sverrig, har af Chur-Brandenborg (skrifves der af Berlin) ladet begiere, at 10000 Mand, som hand i det Romerske Rige vilde indsende, Farten igiennem hans Lande maatte tilstedes. Men hvad svar der paa er gifvet, veed mand ikke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Til Sverrig er en Polsk Gesandt ankommen, skrifves der af Polen, som Sverrigs Rige, efter dets Forbund med Polen, som er gjort til Oliva, om Bistand anmoder. Och der berettes fra Wismar, at der skal en stoer deel Svenske Krigs-Folck til Polen affærdiges, men om saa skeer, skal med Tiden fornemmes. Ellers settes der idelig Folk ofver til Pommern, och fleere hafve faaet Varsel at skulle ofversettes; Feldherren Wrangel, saa snart hand vorder til pass af sin Svaghed, skal self medfølge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Til Stokholm er en Sammenkomst af alle Stænder for skrefven, hvilket ikke uden høit fornøden Aarsag er skeet; Och da skal det (som derfra berettes, strax strax gifve sig, hvad Parti Sverrig vil antage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Tydskland. Hans Keiserlige Majestæts Bi lager med Princesse Claudia af Jnssbruk er til Græs den 5 Octobr. høitideligen holden: Brud-Vielsen blef sammesteds i Hof-Kircken ved Pafvens Nuntius (eller Sendebud) forrettet. Begge deris Keiserlige Maj. Maj. vorde til Wien med det første forventede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Den Franske Resident Gremoville, som laa til Wien, fick af Kejseren Forlof och befaling at hand sig derfra skulde forføje. Men hand trykte sig nogen Tid, oc gaf allehaande for, hvormed hand sig længre Tid der at tøfve vilde forhverfve; imellem andet gaf hand for, at hannem fattedes Reise-Penge; men alt forgiefves; thi hannem blef strax fri Tæring igiennem Kejserens Arfve-Lande tilsagt: Hvor ofver hand sig igiennem Østerrige med Kejserens fri Leide til Bæjren har begifvet. Det Freds Forslag til Cøln siunes endeligen at vorde et Freds Afslag, eftersom de Franskes och Engelskes Begiæringer vorder Dag fra Dag jo svarere og svarere: De Franske begiere endnu Meurs, Grave, Hertugenbusk, Breda, Bergen op Joom, Heussden, samt de Fæstninger, Crevecour och St. Andre, med alt det dennem tilhører. Derhos Vederlag for det Gods som Ridderen af Maltha tilhørde. 6 Millioner i Penge; och at General Staten ingen Fæstninger paa den Side, som de begierte Stæder ligge, skulde lade oprette: Engelland lader foruden det forrige 160000. Jacobos for nærværende Krigs Omkostning, och 12000. Aarligen for Fisker, ietbegiere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Til Hamborg er der om Natten i en Bryggers Huus ved en Liig vægt uforvarendis kommen Jld løs, oc giort saa stoer Skade, at den ofver 100000. Rigsdl. vorder skattet: Disligeste betettes der fra, at der ved sidste Storm oc U-vejr er stoer Skade til Søes foraarsaget; iblant andet er en stoer deel af de rigbeladdene Smakker, som fra Hamborg til Holland skulde afgaa, i Søen ulykkeligen (8 veed mand til visse) omkommen. Och eftersom saa mange Skibe som ville til Elben, Eideren och omliggende Strømme, for hellige Land, formedelst de mange blinde Klipper och Sand-Dyner der udskydes, om Natter-tider och særdeelis i Storm och Nii. och Uveir kommer til Skade, da hafver Raadet i Hamborg sluttet och paalagt, at der paa samme Hellige Land en stoer Fyr (eller Bluss) om Natten stedse skal antændes, hvoreffter de Seylende kundne sig vide at skikke, och deris Kaas i det rette Dylpaa fornæfnte Strømme henrette. Svitzerne anvende største Fliid paa, at Franche-Comte och Wald Stæderne, saa længe der er offentlig Krig imellem det Østerrigeske Huus och Frankrige, maa forblifve u-partiske; hvilket de holde for en Forsikring och Beskiermelse for de ris egen Stat. Til samme Ende hafve de en stoer Krigs-Mact paa Been, med dertil fornøden Krigs Rustning, hvor med de ville rykke afstæd, saa snart de fornemme nogen Krigs-Hær at komme dennem nær, och dens Anslag modstaae och forhindre. Til Vilda i Lifland skal være en Mands-Person som har en groed Guld-Tand i sin Mund, hvilken Hertugen af Churland ved en Læg och Guld-Smid har ladet besee och prøfve, hvilke befunde at det var uden ald Kogleri egentligen en Tand som af Tandgierden var udgroed. och at den stoed sin Prøfve med det fineste Guld, som kunde findes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Fra den Tydske Hær. De Keiserlige Folk ligge omkring Frankfurt ved Mayn, och i samme Naboelaug; endnu er det ikke kommen til nogen Hofvet-Dræbning imellom dennem och de Franske, och mange ere i den Meening, at det kommer ey der til, men vil ligesom forleden Aar henlente och afgange. Ellers gaae Partierne fra begge Siderne, naar de see deris Hold, heel skarp løs paa hver andre; hvor iblant Øfverste Harrand hafver været, som strax ved Wurtzborg nedlagde 200. Franske, tog 50. til fange, och førde 100. Heste med andet skiønt Bytte tilbage. Och det berettis, at dersom hand hafde kommet eet Qvarteer førre, da hafde hand faaet Touraine selffangen. Ellers ere de Tydske paa de Franske saa forgrillede, saa at den som slaar en Fransk-Mand ihiel, indbilder sig at hand giør gandske Tydskland en Tieniste dermed: Ja saa forbittrede ere de, at de kundne ikke fordrage nogen, som ente taler Fransk eller de Franske noget efterligner. Hvorudofver Commandanten af Fridburg, der hand blef fangen indført i Frankfurt, och talede Fransk, som dog af Byrd var en Tydsk, hafde nær i Porten af de Keyserlige Ryttere bleven ihielslagen, dersom andre OffiOfficerer ikke hafde kommet imellem och saadant forhindret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Frankrige. Hans Kongl. Majest. er til Paris ankommen, och hafde vel i sinde at ville sig need til de indtagne Stæder i Flandern begifve, Men Prinssen af Conde skikkede særdelis Bud til hannem, och raadde hannem derfra, bedendis, at hand ikke vilde sætte sin eller Dronningens Person i saadan Fare. Men Krigen imod Spanien er alt udraabt och forkyndet, och Hans Maj. begierer endnu 36000. Mand til Hæren at bestyrke; hvor ofver mand har søgt de Folk paa Haand, som pleye at forskyde Penge, och allerede paa Tolf Millioner faaet Tilsagn. Til Engelland ere 700000. Pistoleter, til en ny Pactes Stiftelse med samme Krone, ofverskikkede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Nogle af de beste och største Skibe i Aarlogs-Floden hafve i denne stoere Storm liidt stoer Skade och Undergang. Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder. Touraine ligger med sin Hær endnu paa hin Side af MaynStrømmen ved Darmstad, och der berettis fra Cøln, at hand vender sig imod Ladenburg, at hand sammestæds kand gaa ofver Necker(Flod) til Philippsborg: Ellers fornemmes, at hans Hær Dag fra Dag med ny Folk, som hannem til skikkes, forøges. Schletstad og Colmar (de tvende fornemmeste af de 10. foreenede Stæder. i Elsas, som alle nu ere i de Franskes Vold) vorde paa Volde og Fæstning slettede och omkaste; Indbyggerne i samme (saa vel som i de andre) Stæder nyde ikkun slette Vilkor; hvorudofver Øfrigheden i fornæfnte Stæder, der Kongen och Dronningen af Frankrige reede derforbi til Brysach, opvactede for Porten at ville giøre Knæfald for deris M. M. om nogen Forlindring at bekomme; til hvilken Ende Klerke riet ochsaa gik ud imod deres M. M. med Kaars och Fane; Dronningen allene holdte stille och kyste Kaarset, men Kongen reed self foert och bød dennem, som vare med hannem, der de vilde holde stille, at de skulde fare foert; och drog saaledis baade Øfrig heden og Klerkeriet forbi, och dennem intet actede eller ansaae. Fra Trier blefve nogle udskikkede, som sig ofver de Franskes ubillige Forhold skulde beklage; mende bleve fængstigen Nii. gen i Castellet til Metz, hvor de endnu sidde, anholdne. Ellers berettes der ofver alt, at hvor de Franske fare fræm, der vorder ikke aleeniste alting fast i Grund ødelagt, men end ochsaa Folkene, Præster och Aandelige saa velsom Verdslige, paa de fleeste Stæder U-christeligen medhandlede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
For en liden Stad, kaldet Eyb, komme ofver 1000. Franske, som begierede nogen Fætalie til kiøbs, och Kiøbet næsten forud betingede, Indbyggerne troede Officererne paa deris Ord, och loede Porten op, til den Ende, at ikkun 13. skulde indride och samme betingede Fætalie udføre; men der Porten blef oplukt, trængde den gandske Hob sig ind, och gjorde ikke aleeniste alting til Rof, men sig och saaledis anstillede, som de Stæden gandske i Grund vilde forderfve. Duede Luxenburg har sig af Untrecht-Stift med 4000. Ryttere til Marker-Heyde (hvor en stoer Krigs Mact, til at hafve Øye paa Printzens Hær af Oranien, skal forsamles,) hasteligen forføyet. Til Untrecht hafve de fornummet, at de Franske, om det gik i Knibe, vilde plyndre Byen ud, och siden sætte Jld derpaa; hvor for der paa nogle Hiørner af Gaderne blefve Sedde ler anslagne, hvor i Borgerne (eftersom de Franske hafde saadant, som nu blef mældet, i sinde) blefve advavarede, at de i Tide deris Gods och Løssøre, saa meget som kunde ofver kommes, skulde frelse och forvare. hvilket der Luxenborg fik at vide befade hand Øfrigheden, at de skulde lade en Forsikring udgaa; at hvo som kunde giøre Anvissning paa den der hafde været Ophaf til samme Sed deler, skulde 150. Gyldener for sin Umag bekomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Spanien. Efftersom Frankrige har ladet offentlig Krig och Orlog mod Spanien til Paris forkynde, saa har och Spanien svaret i den samme Tone, och ladet offentlig Feyde imod Frankrige til Antverpen forkynde: hvilket, saa snart som det var skeet, den Spanske General Grefve Monteree, lod den Spanske Ambassadeur i Engelland forstaa, och der hos tilsige, at hand hand skulde gaa hart der paa, at hand inden 6. Uger kunde saa fuldkommet Svar; om Kongen af Engelland vilde staa af sit Forbund med Frankrige, och sig mod Holland i nærværende Kriig i det ringeste upartiisk forholde, hvis ikke, da hafde Spanien Aarsag til ochsaa at lade Feyde mod Engelland forkynde. Til Til Gent er Spidsen af Sanct Peders Taarn af Storm nedslagen, dog saa at de der omkring staaende Huuse ingen Skade der af hafve bekommet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Portugal. Det holder ydermeere ved, at der til Lissabon ligge nogle u-villies och stæniplings Guister i Asken och True, om de skulle saa videre Luft eller oc vorde dæmpede, skal Tiden gifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Den Franske Gesandt der paa Stæden (som sig for Vanheld och U-lempe befrycter, eftersom de Franske for at være Stiftere til saadan Uroe beskyldes) har ladet for sit Herberg sin Konges Vaaben op henge, paa det, om saadan Uroe sig skulde forøge, hand da som en fremmet Minister kunde for ald Uleilighed forskaanes. Sammesteds lader sig i Østen en ny Stieene, eller rettere, en Comet, større end Aftenstiernen, tilsiune.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Den Spanske Gesandt har været hos Hans Kongl. Majest. self af Engelland til Forhøring, och hannem forebragt de Poster, som Holland sig, med hannem at ville indgaa, tilbinder. som ere: 1. At de Hollænder tilbiude sig at ville stryge forde Engelske paa alle Vande och Strøme: 2. At Staten tilbiuder sig at ville til Hans Kongl. Maj. for ald den Tiltale och Sag fald som hand har paa Holland, 16 Tønder Guld betale. Hvor paa Hans Kongl. Maj. hafde sig inden 3 Uger at forklare; hvis ikke, da blef Spanien foraarsaget at lade Krigen mod Engeland, saavelsom mod Frankrige, udblæst och forkynder Hvortil Kongen leendis hafver svaret, at hand allerede hafde fornyet sit Forbund med Frankrige, formodede derfor, efter Gesandtens Ord, at Krigen inden faae Dage mod begge Kronerne blef forkyndet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Hertugen af Monmouth er med 5000. Foedknecte fra Engelland til Frankrigsofverskikket, och er der alt ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Det Giftermaal imellem Printzen af Jork och Princesse Maria Elconora, Hertug Fragcisci af Modena efterladte Frøken, skal gandske være sluttet; hvorpaa Kongen af Frankrige self drifver, paa det Printzen af Jork skal ikke nogensteds med det Østerrigeske Huus besvogres. Men om de Vilkaar, som de Catholske for fornæfnte Princesse vilde betinge, indgaaes, maa mand forvente at vide, nemlig: At hun i Prinzens Huus skulde hafve sin Religions fri Øfvelse, och sine tilkommende Lifs-Arfvinger der i Opdrage; och endeligen fra Parlamentets Lowe och Anordninger at være gandske fri och undtagen. Richemonts Liig, som fra Helsignør blef ofverført, er i Konning Henrici VII. Capel paa det prægtigste indsat och begrafvet. Ofver-Admiral Spraag, som i sidste sidste Søeslag omkom och blef gandske borte, skal efter Kongelig befaling et prægtigt Monument och Epitaphium, til hans dapre Tienistes stedsevarende Amindelse for Engelland, oprettes. Til Duyns i sidste Storm er en underlig Fisk fangen: Paa Skikkelsen lignede den en stoer Flynder, paa det flade under Bugen hafde den 2. Fødder med Tænder besatte, paa Ryggen 2 Finder lige som 2 Hænder; Hofvedet lignede et halft Menniske-Hofvet, samme Fisk døde strax och hæstigen stinkede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Holland. Efterat Printzen af Oranien i sit Tog for Narden, imellom den 2. oc 3 Sept. hafde været saa lykkelig, at hand hafde tvunget de Franske, som der i laae, til at gifve sig ved (Accord eller) Dagtingning; da har hand en Krigsmact i Braband paa 32000. Mand sammenbragt, med hvilke hand i Cleve och Cøln-Stift er inddragen, och ligger endnu strax ved Cøln, saa at en deel af hans Rytteri er der i Byen indkommen; om hand nu vil gaa ind i de Trierske Stæder, som berettes, och sig med de Keiserlige samle, staar videre til at fornemme. Derhos berettes af Cøln, at de Svenske Gesandter der hafve offentlig sat i rætte imod dette Printzens Udtog och Ingang i de Gyliske Stæder; disligeste gjorde den Svenske Gesandt til Wien, imod de Keyserlige Folkes needfart imod de Franske Hvor ofver mand sig i Holland icke lidet forundrer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-10-01
Dronningen af Spanien har Printzen med den Titul: Hans Kongl. Høyhed, och Generalisimus ofver den Spanske Macoi de Spanske Nederlande, værdiget; men hand afslog den sidste, sigendis: Hand hafde et Anslag for, som hand under saadan en Titul ikke kunde forrette: Oc nu fornemmer mand vidre, at Kejseren hannem samme Titul, Hans Kongl. Høihed, hafver tilegnet; och at hannem skal gives (das Guldne Flies, aurei velleris ordo, hvis Tegn och Mercke er et Lam,) den Gyldne Ulds Ridder Orden: Ochsaa er hand den allerførste, som samme Ridder-Orden uden for den Catholske Religion, enten iblant Lutherske eller Calvinske, nogensinde er foræret. Der Admiralerne vare komne i Land lod Printzen dennem kalde for sig, hvor iblant Rytter med den Titul, Hans Excellentz, blef æret: och efterat de hafde gjort Underretning baade for Printzen och Staten om hvad sig i Søen i de fem Maaneder hafde tildraget, blefve Rytter 8000. Tromp 6000. hver af de andre Admiraler 4000. Vice-Admiralerne 2000. och Schulz bey Nacht 1000. Gyldener til en Aarlig Jndkomst tillagte. Fra Holland paa Norge och Øster-Søen, ere ofver 350. Kiøbmands Skibe udgangne. Caperiet er gifvet frit, hvorved dagligen Priser opbringes. Den Dæmning som Bispen af Mynster hafde ladet giøre for det Vand hand hafde ladet indlede i Coverden med stoer Omkostning med mange Skandser och Runddele, er udbrudt; hvor ofver hand nu, som berettes, vilde gierne høye Hofvedeti Skiødet, och sig met Keyseren och hans Anhængige fordrage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-11-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-11-01
Kiøbenhafn. Til Ost-Indien er et Skib, kaldet Haabet, eller Spes, for det OstIndiske Compagnie forskikket. M. Gerlach Sjasius ble den 9. Novembr. i Sal. M. Hieronymi Bucks Sted, som døde den 16. Septembr. til Præst ofver den Tydske Meenighed indsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-11-01
En Frisslænder ved Nafn Jacob Hansøn Klein af en usædvanlig Højde (saa at sædvanlige høie Personer kunde gaae under hans Num. 14.) Arme-Huller med Hat och andet paa Hofvedet, och dog ikke røre hans Armee,) i sin Alders 23. Aar er her ankommen, som sig for en viss Penning af dennem, som der til hafde Lyst, har ladet see och beskue.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-11-01
Sverrig. Hans Kongl. Maj. af Sverrig, er i Pilakrog gaaet til Sengs af Børnekopper, men de lade sig heel vel an, och ere nu gandske udkomne; saa mand formoder, at Hans Kongl. Majest. næst Guds Hielp, er uden Fare; hvor ofver Hans Kongelige Moder sampt det gandske Hof sig højligen fryder. J Lin J Linkiøbing har den Kejserlige Gesandt, Grefven af Sternberg, hos Hans Kongl. Majest. været til Forhøring, oc næsten en Time holdt en meget jrlig Latinsk Tale, hvis Sum korteligen var denne: Eftersom Kejseren kiender Hans K. M. af Sverrig for en Rigs-Første och et Lem i det Romerske Rige, saa kunde hand och ikke forbigaa, at hand jo skulde lade H. K. M. forstaa, hvorledis Kongen af Frankrige imod ald Billighed och Naturens Low er indfalden i det Romerske, Rige, och som det lader sig ansee, har endnu videre i act den gandske Christenhed Skade oc U-lempe at paaføre, &c. Formoder derfor at H. K. M. efter den Ossnabrygeske Freds Pact och andre Forbund, som Kongen af Sverrig har sig med forbunden, ei alemiste holder hannem for sin Fiende, men end och giør Hans Keiserl. Maj. oc det Romerske Rige virkelig Bistand, &c. Paa Kongens Vegne svarede hans egen Secreterer Ornstæd paa Latin, och takkede Keiseren forhans ofverskikkede och meddeelte Kundskab; Hans Kongl. Maj. af Sverrig skulde sig der paa med det første forklare.