JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
Dette Blad har i Aargangen 1827 Nr. 35. 39 og 40 meddeelt nogle Efterretninger Stiftelsens Historie og Forfatning vedkommende. Dertil have vi følgende Tillæg at gjøre om de to ovennævnte Legater: 1. Det Boruske Legat bestaaer i en Sum af 200 Rbd. Sedler, hvis Renter anvendes til at opmuntre Flid og Sædelighed blandt Børnene. Det er i Aar deelt imellem to Børn Legatet blev stiftet 1819 af en Sum af 191 Rbdl. 94 s. som Hr. Prokurator Borup, en af de værdige Mænd Stiftelsen med Glæde regner blandt sine havde skienket samme; nemlig den Lotterie-Douceur der tilhørte ham; og som udgjorde 191 Rbdl. 94 tz. Sedl. og Tegn, der ved tillagte Renter opvoxede til 200 Rbdl. 2. Det Grothske Legat, 500 Rbdl. Sølv, var skienket af Hr. Cancellieraad Knud Gotfried Groth og ifølge de for samme med allerhøieste kongl. Confirmation af 28 Nov. 1828 fastsatte Bestemmelser fører Navn af Legat, oprettet i Anledning af Deres kongl. Høyheder Prinds Frederik Carl Christians og Princesse Wilhelmine Marias høje Formælingsfest, Alle Helgens Dag Aar efter Christi Byrd 1828. Renten anvendes til Stiftelsens Beste. (Coll. Tid. 1828 Nr. 67 S. 98344.) Efter Directionens Bestemmelse af 19 Juni 1829 tilkiendes Renterne hvert Aar 1 November den eller de af Stiftelsens Drenge som dertil findes værdige, og derefter paa deres Navne indsættes i Sparekassen, for der at gjøres frugtbringende indtil Drengene har udstaaet deres Lære Aar, for da at komme dem tilgode." Da Sparekassen, kort efter at to Drenge vare valgte til at nyde Legatets Renter fra 1 Nov. 1829, nedsatte sine Renter, er sørget for at Drengenes Penge skulle blive indestaaende i Fattigvæsenets Hovedkasse mod fire Procent aarlig Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
End videre bemærke vi Beretningen for 1829 følgende: Ved Gavebrev af 16 Juni 1828 har Enkefrue Charlotte Amalie Bøynke skienket Stiftelsen, 2000 Rbdl. rede Sølv, imod efterhaanden at indbetale Beløbet, og selv at have Renterne, saalænge hun lever. Deraf var til 29 Juni 1829 indbetalt 1500 Rbdl. hvoraf 1000 Rbdl. som i Aaret 1828 indbetaltes, bleve anbragte i kongl. Obligationer, lydende paa 1203 Rbdl. 75 tz. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
J Juni 1829 modtoges en Gave af 25 Rbdl. hvormed fulgte en Skrivelse, undertegnet C. saaledes lydende: Jndsluttet tilstilles Hr. Forstanderen 25 Rbdl. Sedler, med ærbødig Anmodning om efter deres egen behagelige Bestemmelse at anvende denne Gave til Børnenes Nytte og Fornøielse paa det kongelige Opfostringshuus." Disse 25 Rbdl. anvendes til Anskaffelse af saadanne Smaating, der kunne have varig Interesse for Børnene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
Da Hs. Majestæt Kongen paa sin sidste Reise i Jylland holdt Taffel i en Telt paa Klitterne blev affungen følgende smukke Sang af Hr. Kammerjunker v. LewetzouDrot, huld og elskelig. Klittens Børn byde Dig Velkommen her! Skjoldung saa hold og blid, Danrigets Lyst og Fryd, Lyt til vor svage Lyd: Velkommen vær! Ager og Engbund skjøn Smilende, sommergrøn, Skued Du hist! Østkantens Bøgesal, Skygge saa luun og sval, Kilde og Høi og Dal Tiltrak Dig vist. Ak, ikkun Vand og Sand Her paa vor nogne Strand. Dit Øie naae! Hvad kan vi vise Dig Som blot tør maale sig Fjernt og ydmygelig. Med det Du saae, Klitten som hvælver sig Hvor Voven møder Dig, Den er vort LæVesthavets Bølger blaae Ager os være maae; Masten med Seilet paa Den er vort Træ. Dog hvis Du seer i Barm Hellig og reen og varm Luer dens Jld! Folket, skjøndt fattigt her, Har Dig af Hjertet kiær, Signer Dig fjern og nær, Dankonge mild. Længe vi ønskede Engang en Drot at see Hædre vor Strand; Og Ønsket Medhold fik Thi for Dit Faderblik Blier ei den mindste Prik Skjult i Dit Land. Nu da vi endelig Nærved har skuet Dig, Her i vor Boe; Skal vi Dig mindes godt, Selv paa Dit stolte Slot, Du alle Hjerters Drot, Det kan du tro! Thi der hvor Mandighed. Retfærd og Venlighed Knytter et Baand, Kan Kronens Herlighed Og Folkets Kierlighed Uden Besværlighed Gaae Haand i Haand. Derfor vi hilse Dig Trofast og hjertelig: Velkommen her Derfor med Tak og Fryd Lyder vor svage Lyd Skjoldung saa hold og blid. Velkommen vær,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Juli 1839. Hamburg 2 M. - a vista Ad Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 1853 Rbd. Sal. Svenske Sedler. 49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 96 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.)- i Banco. Dito Dito. .......
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. 1078 i Sedler. Dito Dito. .... 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig norske Statsobligat. Rd. Banco. - L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-06
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. dannenanananSyvogtyvende Aargang. No. 57. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Juli 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 56.) ogsaa saa LXI. Jacobsen, Ahron. Kongelig Hof-Graveur. Han var fød i Wandsbek, og en af de bedste Graveurer i fine Stene i sin Tid. Han har iblandt flere Arbeider især graveret nogle udmærkede skjønne Commer som vandt det Danske Kongehuses bifald. Han døde i Kjøbenhavn Art. Jacobsen, Salomon Ahron. Søn af nysnævnte. Fød i Kjøbenhavn 1754. Fra sin tidligste Ungdom oplært i Graveurkunsten, igjennemgik han siden Akademiets Skoler, og bragte det snart saavidt, at han med megen Nøiagtighed graverede Portraiter. Hans første fuldendte Arbeide var et Hoved efter Antiken, hvilket vandt meget Bifald. Med stadig Flid udvikledes Talentet, og i en Alder af nogle og tyve Aar kunde han allerede fremtræde, og maale sig med de paa den Tid levende Kunstnere i Vaabenfaget. Opmuntret ved det smigrende bifald, hans Arbeider vandt, fordobledes hans Anstrængelser i at gaae stadigen frem paa Kunstnerbanen. 1788 foretog han en Reise til Stokholm, og havde en smigrende Anbefaling fra Hans kongl. Høyhed Arveprinds Frederik til Dronning Sophie Magdalene i Sverrige, Efter at være forestillet for Kong Gustav d. 3die blev han strax sat i Beskjæftigelse, da Monarken, gav ham det Hverv, at copiere flere af de udmærkede colossale antike Figurer, som Kongen havde hjembragt fra sin italienske Reise, og da de vare blevne opstillede i det store Gallerie paa Slottet, maatte Jacobsen arbeide her i sex Maaneder. Her fuldendte Kunstneren sin Eudimion, og et Portrait af Sverrigs Gustav Adolph, samt af Hertuginden, af Sødermanland, Gemalinde til den paa Sverrigs Throne siden komne Kong Carl d. 13. Kong Gustav d. tredie gjorde Kunstneren et Tilbud om at nedsætte sig i Stokholm; men, som allerede ansat i kongelig dansk Tjeneste, satte han en Hæder i at forblive i denne Post og forblev bestemt paa at vende tilbage til Kjøbenhavn. Samme Aar optoges han til Medlem af Kunstakademiet i Stokholm. Efterat være tilbagekommen til Kjøbenhavn, begyndte han at lægge alvorlig Haand paa Medailler-Kunsten, skjønt han allerede i Forveien havde beskjæftiget sig i dette Fag, fra nu af arbeidede han vexelviis i begge. 1796 optoges han til Medlem af Kunstakademiet i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Samme Aar reiste han med Familie atter til Stokholm, og der forblev han til 1801. Den da regierende Konge af Sverrig, Gustav Adolph den fjerde, og hele den kongelige svenske Familie viiste sig ham meget naadig, og beskjæftigede ham meget. Der graverede han og efter egen Jdee en smagfuld Medaille over Danmarks uforglemmelige A. N. Bernstorf, ligeledes en over vor nu levende ophøiede Dronning, dennes Revers-Side indeholdt de simple sanddru Ord: Maria, En Hæder for sit Kjøn; Hustrue, Moder; der blev kun faa Exemplarer prægede, hvorfor den sjelden forekommer. Fremdeles graverede han to Portraiter i Camee, den ene Kong Gustav d. 3dies for Generalfeltmarskal Toll, den anden Kong Gustav Adolph den fjerdes; efter samme Konges befaling. Blandt flere udenlandske Reiser, som Jacobsen gjorde, hører, at han den største Deel af Aaret 1815 opholdt sig i London, hvor han sluttede sig nøje til den berømte Graveur Merchant; og i det engelske Kunstakademies Udstillings Katalog 1815 sees det, at Kunstneren ved samme havde udstillet en Deel af de af ham graverede Jntaglier og Medailler. Han døde d. 28 Juni 1830, efterat have i 54 Aar været i kongl. dansk Tjeneste som Hofgraveur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Af hans Portraiter er stukket i Kobber: Christian d. 5te i Salvingsdragt, fuld Figur. Folio, af Hub. Schaten. d'Agars Portrait er stukket i Kobber af Kobberstikkeren Rocco Pozzi. (J den Müllerske Samling.) Mere om ham hos Fiorillo V. 6345. og Sandvig. IV. Aaar de, C. en Søn af foregaaende. Fiorillo siger (V. 536), at han ogsaa skal have opofvet sig til Maleriet, men at han ikke kjender noget Arbeide af ham. Af et Kobber i den sorte Kunst, forfærdiget af J. Simon, forestillende Grevinden af Sunderland sees, hvis samme ei er en Feiltagelse og Forvexling med Faderen, at han har C. til Fornavn og har, saavidt man af samme kan slutte, malet i hans Faders Aand. LXVI. Coffre. Benedict. Historiemaler, fød i Frankrig; opholdt sig og arbeidede i Kjøbenhavn fra 1709 til 1717. Han har malet Plafonds til Slotterne; saaledes var et i det afbrændte Christiansborg Slot, og nogle paa Frederiksberg Slot (Thurahs Vitrup. 2 D. S. 113.) J en af de sidste skal Frederik 4des første Frierie til Dronning Anne Sophie være forestillet. Hans Pensel, siger Weinwich, var let, og i Førstningen maa hans Farver have været pikante, men hans Malerier have ei vel vedligeholdt sig og han har i øvrigt er hævet sig synderlig høit over Tapetmaleriet." Jsmael Mengs nævnes som hans Lærling. J den kongl. Maleriesamling er et Malerie af ham (Nr. 832, nemlig en Maskerade. "Det skal forestille en Scene af Kong Frederik d. 4des Liv. Det er et med Lethed henkastet Billede, men saavel i Tegning som i Udførelse noget skjødesløst behandlet." – J den Sanderumgaardske Samling vare to Stykker af ham. (See i øvrigt Sandvig.) IXVII. Eleyn, Franz. Maler. Han var fød i Rostok, reiste til Rom, hvor han opholdt sig i fire Aar, og stiftede der Bekjendtskab med de største Mestere. Derefter traadte han i Kong Christian 4des Tjeneste, (formodentlig, siger Wemvich, forat give Cartons og Desseins til Tapetvæverierne). Cleyn havde i Jtalien ved sine Grotesker, som han forstod at behandle med Aand og Færdighed, tildraget sig i Venedig tvende reisende Britters, Sir Henry Wotton's, og Sir Robert Anstruther's Opmærksomhed. - De anbefalede ham til den engelske Prinds Carl, som da opholdt sig i Spanien. Cleyn blev derved foranlediget til at gaae til England, hvor Kong Jacob modtog ham med Udmærkelse; og efterat Cleyn havde fuldendt nogle for Christian 4de begyndte Værker, og af denne Konge erholdt Tilladelse til at gaae i den brittiske Konges Tjeneste, ophørte hans Arbeider for Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Kong Jacob d. 1ste havde i Mortlack anlagt et Tapetfabrik. Hidtil var der arbeidet efter gamle Mønstere. Cleyn overdroges at give nye Tegninger, især historiske Forestillinger og Grotesker, og Fabriken fik en nye Glands. Cleyn kom hos Kongen og Publicum i største Yndest, og mange af Hovedstadens Palater ziredes med Arbeider fra hans Kunstnerhaand. Peter Lombard, Hollar og Savry have raderet i Kobber efter hans Tegninger. Han døde omtrent 1658. (Fiorillo, Th. 384386; fr. 339.) Den store kongel. Malerie Samling paa Christiansborg Slot har to Stykker af ham, Nr. 7934, det ene forestillende en Daab, det andet en Brudevielse, hele Figurer, naturlige Størrelser. Begge ere udførte ikke længe efter Kunstnerens italienske Reise; Man kan kjende, at han i Henseende til Composition har studeret Poul Veronese, i Henseende til Colorit Titian, og i andre Dele stræbt at efterligne Parmeggiano. De forskjellige Gradationer af Personernes Deeltagelse i Hovedhandlingen, hvilke yttre sig stærkere og svagere, paa en ædlere og lavere Maade, i Forhold til Stand, Alder og Kjøn findes her godt udtrykte og med stor Mangfoldighed. (Spengler.) Fasa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Blandede Efterretninger. - Den store Bomuldspinderiemølle i Guise, ved Aisne, hvis Værd man anslog til 2 Millioner Frank, afbrændte i Begyndelsen af Februar. (Galign. Mess. No. 4655. Udførelse af engelsk Bomuldsgarn til Ostindien. J Aar 1816, ved den ostindiske Handels Aabning, blev kun 624 Pund Bomuldsgarn udført fra England til Ostindien; i Aaret allerede 121,000 Pund, i Aaret 1826 steg det til 919,387 Pund, og i Aaret 1827 til ikke mindre end 3,063,556 Pund til en kalkuleret Værdie af 273,990 Pund Sterling. (Globe).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Hr. Lasgorseirs Æltemaskine, Hr. Lasgorseir, forhenværende Officier og Ridder af Æreslegionen, har opfundet en Æltemaskine, som Bagersyndikatet i Paris har erklæret for den vedste Maskine af dette Slags indtil den 28 Juli Denne Maskine ælter i 25 Minuter 50 til 1500 Pund De, og kan stedse forsyne to Bagerovne. Man erholder denne Maskine hos Lasgorseir & Comp. rue du Boulevard St. Antoine No. 25. (Polytech. Jour. B. XXXIV H. 2.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Offentlige Blade have fortalt: at der til Kommunication mellem Leipzig og Halle var bygget en Dampvogn der allerede var traadt i Gang; dette bevægede os nu, til at inddrage officiel Efterretning, og saaledes erfarede vi, at denne Dampvogns Bygning endnu ikke er fuldende. Det hedder, det Hele er et Privatforetagende; men at de deri deeltagende Personer ikke vare at opspørge i Leipzig og at man formodede der, at Foretagendet blev forsøgt af Post betjentene, som ifald det mislykkedes, ikke gjerne vilde give Navnet dertil. Det første Forsøg med den skal skee til Halle, men derpaa skal den bruges til en hurtigere Kommunication mellem Leipzig og Dresden. (3. f. Pferdeliebhaber Nr. 40).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
De nordamerikanske Stridskræfter. (Meddeelt.) De forenede nordamerikanske Staters Sømagt bestaaer af 12 Linieskibe, 12 Fregatter, 9 Schalupper og flere smaae Fartøier. Af Linieskibene ere Independence, Franklin, Washington, Columbus, Delaware, Nordcarolina og Ohio i Søen; alle satte paa 70 Kanoner, men føre, indtil paa tre, 9. De fem andre Linieskibe Vermont, Virginia, Natchety, Alabama og Pensylvanien, ligge nu paa Stablen og have 90 indtil 100 Kanoner. Af de 12 Fregatter ere, under Bygning; de 6 erholde 60 Kanoner, tre 36 og tre 24, omendskjønt sammes Stater mindre, fire Schalupper holde 18 og fem 12 Kanoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 Juli 180. Hamburg 2 M. a vista 200 Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 155 Rbd. Sdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. 494 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . 92 92 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 1822 – r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig. norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. SaadannanaanaSyvogtyvende Aargang. No. 58. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Juli 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Hans Kongelige Høihed Frederik Carl Christian Prinds underdanigst helliget. paataModtag, og ædle Prinds, en ringe Sang, Kun svagt min Harpes Toner lyde, O! hvor jeg ønsked mangengang Orphei Konst at kunne byde; Men bange lyder Skialdens Røst, Skjøndt fuldt af Fryd hans Hierte hæver, Kun svagt han tolker Barmens Lyst, Mens for Dit Held en Bøn sig hæver! Her ved det kolde Nordhavs Kyst Og fjernt fra Dannerkongens Sæde For Dig, og Prinds, slaaer hørt hvert Bryst, Du blev jo Dannerfolkets Glæde. Vel isner Kulden Vaarens Lyst Og Boreas til Barmen kjøler: Men varmt slaaer Jydens stærke Bryst, For Drot og Prinds saa varmt han føler. - For Sekler var det fjerne Thye Som nu ej tomt paa skjønne Egne; J dyden Skov fandt Fugl da Lye Og Droslen hørtes allevegne, Da Kiempen hold med Helm og Sværd Drog hærende igjennem Skoven Og mangen grum og blodig Færd Udøvedes mod Gud og Loven; J Klosteret ved Alterets Fod Tit søgte Møen Hielp i Nøden, Og hvor en Borg saa stolt da stod Der finde Søemænd til nu Døden. Ei kjendte Havet da et Værn, Dets Vover kyssed Liimfjords Bølge Og ladte Snekker nær og kjerne Sin Cours til andre Lande følge: Men Sekler svandt – og Havets Magt Udøvede sin grumme Vælde, Og Skov og Dal blev ødelagt, Alt Liv mon Flyvesandet fælde, Snart Borg og Hytte, Dal og Hør Bedækked Sandets hvide Lagen, Hver huuslig Glæde, munter Støi For Gravens Øde bort var dragen! Hvor fordum stod den stolte Borg Og Floras blomsterrige Eden, Var Alt forstummet, Alt var Sorg, Thi Liv og Blomst var vandret heden; Men langsomt gaved Tidens Orm, Skjøndt Tidens Balsom gjerne lægger, Og svundne Modgangs vilde Storm Som for ei mørkned Glædens Bæger; Dog Skibet stolt ei mere gled Fra Thyelands Kyst i Havets Bølge; Den svundne Handel dobbelt led, Og knækket Velstand var dens Følge. Men atter Sekler brat henrandt, Og see Naturens Love bøde, At Baandet, som to Vande bandt Paa ny dets grumme Skranker brøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Det under sjette Frederik var, Da en Orkan fra barske Norden Det smale Land igjennemskar, J det den voldsomt rysted Jorden. Kanalen hist ved Agger StrandDet glade Haab saa ofte vækker: At gjennem den til fjerne Land Snart kikke Søemand Seilet strækker, Da ville Liv og virksom Jld, Tilsmile atter Thyelands Egne, Paa ny gienkalde gyldne Tid, Og Velstand blomstre allevegne. Dog selv om et Naturen blid Foruden Konstens Hielp vil have, At Havets haabefulde Gave. Skal skjenkes og til fjerne Tid; Saa blev det dog vor hulde Trøst, Vor ædle Drot og Prinds at skue Ol evig brænder Hjertets Lue. For Dem i høi og hellig Lyst Modtag da naadigst dette Qvad O Prinds, som ringe Troskabs Minde, Du Gienklang af det her vil finde J hvert et Bryst, i Land og Stad, Juni 1820. En Røst fra Thye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Nogle Bemærkninger og Strøeranker, i Anledning af en Høieste Rets Dom, hvorved en Præst, ved Navn Ludvig. derfurt, blev dømt fra Embeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
J Vorms Lexikon *) fortælles, at ovennævnte Herfurt var nogle Aar for og efter Kiøbenhavns Beleiring (nemlig den, som indtraf 1659-1660) Sognepræst til Follesløv og Særsløv Menigheder, i Siælland. Som han i den kiøbenhavnske Beleiring havde megen Uleilighed af de fiendtlige Partier, der streifede igjennem hans Kirkebyer, saa skiød han uformærkt nogle af dem ihiel, og lod de *) 1ste Deel S. N. Trykt 1777. døde Kroppe nedsænke i en Park ved Siden af Præstegaarden. Fra hans geistlige Embede blev han af at formedelst en Disput med Consumptions forpagteren i Callundborg. Sagen reiste sig af en Bagatelle, 3 a 4 Mk., hvilke Herfurt skulde have betalt Consumptionsforpagteren; men som han ei havde forsynet sig med Qvittering, blev paastaaet nye Betaling; dette vilde han er, hvorfor Sagen gik saavidt, at den kom til HøiesteRet. Der tabte Herfurt, og blev formedelst sin Hidsighed og Forløbelse ved Sagens Drift dømt fra sit Embede. Han selv mødte for Høieste Ret, tilligemed sin Contrapart, anhørte med Skræk sin Dom, og udbrød endelig i disse haarde Ord: Nu, Herren, som veed Alting, og kiender min retfærdige Sag, som seer den store Uret, mig vederfares, han vise dog sin Retfærdighed, førend vi slippe hiem, han tegne mig, om jeg haver Uret, men er jeg uskyldig, saa lade han Ulykken træffe min Contrapart. Som nu Consumptionsforpagteren faldt ved Nedgangen fra Høieste Ret paa Trappen, og sønderbrød sit Been, gjorde denne Omstændighed megen Opsigt, og blev strax bekiendt for Kongen, som lod Herfurt forkynde sin Naade. Kaldet, som Herfurt var dømt fra, var strax blevet lovet bort til en anden, hvilket Løvte ikke kunde igienkaldes: men han blev forsikret om hastig Forflyttelse til et andet Sted. Denne Kongelige Naade forsmaaede han, og vilde ei tage imod andet Kald, end det han var skilt ved. Herpaa reiste han til Følles løv igien, og i Stilhed hensled sin øvrige Tid udi et Gadehuus, hvor han døde efter 16 Aars For Ovenanførte Begivenhed kan man vel med Føie henregne til en af de sieldne og mærkelige, som et daglig skee og hændes. Dette, at en Høieste-Rets Dom paa den samme Dag, som den er afsagt, omgiøres og kuldkastes, og at en Embedsmand, der ved Middagstid er dømt at have sit Embede forbrudt, erklæres samme Dags Eftermiddag for brøde og skyldfri, bør vel anføres iblandt de sieldne Særsyn, Historien har at fremvise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Jndenlandske Efterretninger. Fra Horsens skrives under 16 Juli, at Toldvæsenet sammesteds har Dagen forud confiskeret i Bjerre Herred en betydelig Deel Varer, hvoriblandt Kaffe, Sukker, Klæde m. M. der skulde indsmugles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Slesvig, d. 4de Juli. Det første Hesteveddeløb her i Staden har i disse Dage fundet Sted, og offentlig Tak tilkommer sammes durchlauchtigste Begrunder, saavel for at have foranlediget denne Indretning overhovedet, som ikke mindre for den almindeligen viiste Omhu, hvormed dette, i disse Lande hidtil ubekiendte, opmuntrende Skuespil, under Høisammes Direction, indlededes, og til et stort Antal Tilstedeværendes ikke ringe Interesse bragtes til Udførelse. - Kun paatrængte sig os endnu det Ønske, at ved dette, især til Begrundelse af en bedre Hesteavl i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen foranstaltede slesviger Veddeløb, i Fremtiden stedse blot sunde, for virkelige, synlige Beenfeil og reent ud utilbørligt Fodskifte frie Heste - maatte tilstedes Adgang. A. M. 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
J Jydland, saavelsom flere Steder her i Riget, indklædes Tiggeriet i mange Skikkelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
En Hr. Lose fra Meelholt har, hvad Jydland, angaaer, offentliggjort, at der er samlet 8,436 Lodder, hver til 2 s., paa et rødt Halstørklæde af Værdi 9 Mk. Der klages især over de saakaldte Natmændsfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Fra Vensyssel skrives, J Jarlslev blev af en Qvie udskaaret et Misfoster af en Tyrkalv. Det havde tvende Hoveder, som vare sammengroede i Overenden, kun tvende Øren, men fire Øine, een Hals og fire Been. En stor svær Krop og svære tykke Been syntes at antyde, at Misfosteret var beredt til Tvillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Den 7de Juli er fisket i Liimfjorden ved Agger med Pulsvaaden en Stør af 3 1/2 Alens Længde og 1 1/2 Alen i Runddeel.