Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-03
Den Armee, som Kongen af Catalonien under Monsieur Bellefonds Commando hafver destineret, begyndte den sidste Aprilis at campere ved en Lands BeMotzias kaldet, i Rousilion, och anden Dagen der efter, nemlig den 1. May sætte den sig paa den Fiendtlige Bond ved Jonqviere, bestaaende udi 14000. Mand, mand avangerede indtil Bascaja, hvor Monsieur Bellefonds Armeen indtden 12 lod udhvile. Fienden holdt sig meget ingetogen och fordecket och os aldelis intet incommoderede, uden allene ske med Michaletter, hvilcke mand for Par thi-Gængerne maatte holde indskrenckede. Saa snart mand hafde opbrudt, hafde vi en liden Broe at ofver passere. Femhundrede Michaletter som nær derhos hafde en Avantage udaf en tyck Buscagie och Bierg, sætte sig i de dig derhos liggende Huse, Svitzerne, som hafde Avant-Gaarden, Passagien til at disputere, men de blefve udaf Monsieur de Marskals Gaarde repouserede, efter at mand nogle udaSvitzerne der ofver hafver tilsæt. Derpaa rycte Armeen uforhindret indtil den slette Marck for Gironne, och sætte sig udi 2. Linter under Pont Major. Men de lød Fienden sig først see med sin Armee, och det i god rangeret Orden, paa hinSide Revieren imellem Biergene. Deres gandske Forsæt var, os disse Poster, uden hvilcke vi fremdelis intet kunde begynde paa det yderste at disputere, och hafve tilden Ende, os langt fra at holde, først paa de Avantagieuse høye deres Støkker plantet, och atter, om vi det uanseet, ville os igiennemtrænge, sig med adskillege Afsnit forsickret. Mand hafde icke formodet, at Monsieur de Bellefonds hafde haft det Anslag, end samme Dag, sig denne considerable Stad at bemægte skulle hafve understaet, i henseende til Fiendens forbemældte Fordeel, och Natten begyndte at paafalde. Jcke desmindre blef Attaqven i efterfølgende Orden forretagen: Nemlig imellem den store Broe och Gironne stod Monsieur de Castro Regimente, och Førstenbergs midt udi, hen ad Broen til var det Regimente udaf St. Maur, hvilcket det Kønigmarckeske Regimente Cavalleries fuldte, paa den venstre Vinge stode Monsieur de la Re Dragoner, och det Kønigsmarckeske Regimente til Fods. Grefve Kønigsmarck, som lige den samme Dag til stor Lyst och sit Regimentes Opmuntring igien fra Hofve var ankommen, var den første som begyndte Revieren at igiennem passere, med Degenen udi Haanden. Til sine Soldaters dessbedre Opmunering formanede hand Officererne efter hans Exempel at lade Hestene staa. Begyndelsen var strax meget forskreckelig, eftersom Floden, som af sig self er ordinair rapide, och udaf forige Dags fald en Regn, end mere op stiget, de som nep 3. eller 4 Skrid der udi avangerede, bortsnappede och druknede, dette uactet, trængede Monsieur Kønigsmarck for sin Person dog endeligen lyckeliRrrii. gen igiennem, dog med sine beste Officerers och Soldaters store Forlissning, i Anseelse til den tvert ofverstaaende Fiende, som uafladeligen fyrede, icke ville abandonere, hans Øfverste-Lieutenant, en braf och forfaren Soldat gjorde sit Beste, med de andre Battallioner hannem at secundere, men hand var icke saa snart stiget i Floden, at den hannem jo stux bortsnappede, hvilcken Ulycke da och foraarsagede, at den anden gandske Battallion blef tilbage, hvilcken af Generalen self fick contra-Ordre; Mand kand icke nock som forrestille, det gruelige Anblick ofver Regimenternes Forlissning, som da fuldte, besynderligen der under Monsieur de la Rete, och Dragonerne, Fienden som self var forsickret for denne Dristighed, gick derpaa i sit første Retrengemente, Grefve Kønigsmarck, denne Fiendens Forskreckelse sig at betiene, encouragerede sine Soldater, ved saadan Movement, Fienden med Degnen i Haanden at angribe, eftersom Krud och Lunter vare vaade; Det første Løsen och Fyring som Fienden gjorde af sine Rentrenchementer, var temmelig heed, men saadant hindrede intet, formedelst god Assistence af forbemældte Regimenter, at igiennemtrænge, och Fienden som allerede var i Confusion med Skrig och Trommer at discourasere, imod dens Rytterie, hafde Piqvenererne, førend vore komme dertil, 4. gange treffet, och det saa tappert, at de gjorde alt bestandige igien, som Dragonerne snart hafde forderfvet. Dette Combat varede indtil 3. slet om Natten, och eftersom Fienden icke længer kunde verge sig udi sine Afsnit, saa begyndte hand sig efterhaanden at reterere; Saa snart Grefve Kongsmarck var ofver Broen, aabnede hand Passagien. Monsieur de Bellefonds, som derpaa Broen indbekom, lod flux friske Regimenter der ofver rycke, och lofvede Monsieur Kongsmarck end samme Nat sit Regimente at overskaffe, til at tage sig Ro udi deres forrige Qvartere. Grefve Kønigsmarck hafde ved Spaniernes goContenante judiceret, at vore Dragoner och Rytterie usey barligen skulle hafve været slagne, om hand icke med Jnfanteriet hafde ofverganget; Den gandske Armee tilskrifver hannem billigen denne Victorie, i henseende, dersom hand self icke hafde giore Begyndelsen, at gaa igiennem til Fods, da hafde neppeligen en Soldat hannem efterfuldt. Forlissningen ved denne Treffen med de druknede, er ungefær 1000. Mand.