Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Jblandt hans første Foretagender var det, at han indsluttede Bremen, af hvilken Stad han begjerte 1 1/2 Million til Laans, men som vægrede sig at forstrække disse Penge. Ved Standsningen af al Tilførsel blev Staden tvungen til at give 250,000, hvorimod den fik Forskrivninger og fri Seilads paa Weser. Hamborg gav en lige Sum, og nu kom Raden til Lübeck, som forklarede, at det hverken havde Credit eller Penge. J Aaret 1805 erholdt Bernadotte Sværdordenen fra Preussen og kort efter Hubertsordenen fra Bayern. Jmidlertid betalte Lübeck 78,430 Rdlr. 1 Conventionspenge, og nu frigav vor Helt Farten paa Stockenitz i Lauenborg, som var standset. Uagtet disse Penge og al den Mildhed Seiervinderen viste, kunde det dog ikke hindres, at Hannover som et erobret Land led meget. 3000 Mand bleve udskrevne, som inddeeltes i to Regimenter og maatte gaae til det Jndre af Frankrige. Man bør alligevel ikke med Taushed forbigaae den Menneskelighed, som Hannoveranerne roste vor Helt for. Han indskrænkede Troppernes Underhold, lod sig selv betjene af det Kgl. Kjøkken, tildeelte Officiererne Penge istedet for den Mad, de skulde have for Værdien. Han lindrede de Fattiges Byrder og da en stor Brødmangel opkom i Sommeren 1805, skaffede han Sæd fra Frankrige. Ligesaa lod han adskillige Regimenter gaae til deres Hjemstavn, og Resten, som var 20,000 Mand stærk, gik fra Hannover ved Krigens Begyndelse 1895 med Østerrige. Med en Hurtighed, som caracteriserer Napoleon i alle hans Handlinger, gik han mod Østerrigerne og ødelagte deres Magt, da de troede ham være fjern fra dem. - Da Chur førsten af Bayern, hverken ved Overtalelse eller Trudsler lod sig bevæge til at træde paa Østerrigernes og Russernes Side, gik General Mack over Jnn og Krigen var erklæret. Medens de øvrige Franske Armeecorpser gik lys mod Østerrigerne, underhandlede Bernadotte i Cassel om frit Gjennemtog, som og skede den 17 Sept. Derpaa rettede han sin March mod Würzburg, og videre paa Napoleons Befaling til Nordling, nordost om Ulm. Denne Vei førte gjennem det Preussiske Gebeet flere Dagmarcher. Uagtet Preussen havde erklæret sig for neutralt, gik Bernadotte igjennem Anspach paa sin Keisers Befaling. Lour gagne tout il fant haarder tont (for at vinde alt maaman vove alt) skal den Franske Keiser have skrevet til vor Helt og befalet ham, uden Jndvending at gaae igjennem det Anspachske. - Preussen havde ingen Armee at give sin Neutralitet Eftertryk med ei heller om det end havde havt den, var det Kongens Villie paa den Tid at bryde med Napoleon. Preussen, styrtet i de Ulykker, som vare en Følge af dets Cabinets Politik, nævntes nu ikke mere med samme Agtelse som før, og fra den Tid Polen blev deelt, regner man Begyndelsen til Preussens Forfald. - Den 3 Oct. rykkede Bernadotte ind i Anspach til Uffenheim, og uagtet alle Protester, gik han igjennem dette neutrale Land og ankom d. 6 Oct. til Weissenburg. Efter Preussiske Efterretninger gik over 100,000 Franske igjennem dette Land, og uagtet Marskalk Bernadocte, under strængeste Straf forbød alle Excesser, hændte det alligevel, at adskillige Byer bleve plyndrede og paa adskillige Steder Mishandlinger, begaaede. Ved dette raske Skridt kom de Franske Østerrigerne i Ryggen, som stode stille i deres Stillinger ved Jller. Jmidlertid indsluttedes General Mack i Ulm, som, da han hverken havde Mod at slaaes eller Klogskab nok at hielpe sig ud af Forlegenheden, capitulerede d. 17 Oct. Jmidlertid stod vor Helt mellem Manchen og Jnn og forfulgte General Kienmeyer, og indtrax d. 12 Oct i Bayerns Hovedstad. Kienmeyer forenede sig med Russerne under Kutusow, saa at han blev 60,000 Mand stærk. Alligevel drog han sig tilbage, og nogle Franske Batailloner af Bernedottes Corps gik over Jnn d. 27 Oct. og han selv med Bayrerne sydøst over Salzburg imod Klagensurth, Hovedstaden i Kärnthen. Men da Wien blev indtaget af de Franske Tropper vendte vor Helt sig mod Bøhmen og gik over Donau d. 15 Nov. ved Stein. Den Franske Armees høire Fløi stod d. 30 Nor. ved Nicolsburg, dens Centrum langs efter Schwartzenau i Positionen ved Turas, og venstre Fløi ved Bruun. D. 1 Dec. stødte det Bernadottske Corps til Storarmeen og Dagen derpaa eller d. 2 Dec. 1805 leveredes det blodige Slag ved Austerlitz, hvor Bernadotte anførte den Franske Armees Centrum. Efter dette mærkværdige Slag, hvilket forvoldte den allierede Russisk Østerrigske Armee et Forlis af 40,000 Mand, vendte Soult og Bernadette sig med den Keiserlige Garde til Ungern, men den Tydske Keiser, hvis sidste Haab beroede paa Udfaldet af Slaget ved Austerlitz, tænkde nu kun blot paa at forkorte Krigens Plager, og indgik derfor en Stilstand, som grundfæstede Freden i Presburg.