JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-05
J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 179. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, de som formeene sig berettiget til noget Krav efter Gaardmand Andreas Jørgen sens Hustrue i Schoubpe, Maren Jergensdatter, dermed, fremkomme, og samme inden fornævnte Tids Forløb lovlige at gotgjøre, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Lunde, Scham= og Schoubye Herredscontoir i Odensel30 April 1805. M. Knntzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-05
Creditorerne i Stervboet efter afg. Anders Nielsen i det si kaldte Beckhuus i Wissenberg Sogn, indkaldes herved med Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer hos mig inden bemeldte Tids Forløb, ligesom og enhver, der maatte skyldt noget til bemeldte Stervboe, anmodes, inden samme TidForløb at betale deres Gield. Odense Herredscontoir d. 14 Mai 1805. C. A. Falde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-05
Saavel Credi, som Debitorer i Stervboet efter afg. SkippeJens Lind i Skibhusene ved Odense indkaldes herved med 6. 12 Ugers Varsel fra Dato, for mig som Skifteforvalter, i anmelde, de første deres Fordringer og de sidste, deres Gie til samme. Odense Herredscontoir d. 14 Mai 1805. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-05
Formedelst min Mands, Handskemagermester Dittlev s chous Dødsfald, agter jeg underhaanden at sælge mit Huus beliggende i Byens Lange=Gade No. 591 Kierteminde bestaaende til Gaden af 9 Fag Forhuus 13 Fag Side- og 7 Fag Baghuus til Gaarden med Jndkjørsel, samt fersk Vand i Gaarden Vedkommende behager at indfinde sig paa Stedet. Ligeledes er tilkjøbs hos mig et Partie Lamskind saavel beredte som i bererdte samt raae. Mette Cathrine, Kierteminded 18 Mai 1805. sal. Fachouls.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-05
Reenbeglet Hør i forskellige Sortementer, er at faae fo Fabrikpriser hos Hattemager Christo, her Welsch i Rudkiehuus¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Krigsberetninger. Atter haves den overraskende Efterretning i Pariser Hournaler, paa Moniteuren nær: at den første Rocheforter Eskadre den 20de Maj er kommen lykkelig tilbage til Rochefort med sig Bytte fra de Engelsk Vestindiske Øer, som med den øv stige anrettede Skade vurderes paa 120 Millioner Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Som det hedder, har Søeministeren arbeidet en heel Na daa at giennemløbe alle Officialpapirer fra dette i Søekrisenes Aarbøger mageløse Feldttog, der kaldes et glimren ste Forspil paa de endnu haardere Stød, som Keiserrne enie vil tilføje den Brittiske Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Bresterslaadens sidstmeldte Udløb seer man nu var ren blot Demonstration, for at hindre Engellænderne fra at deraschere Skibe til andre Sider. Den 14de f. M. gik memlig 8 Linieskibe til Seils som Avantgarde og fortsatte deres Løb lige til de sorte Klipper, medens de øvrige 16 Limieskibe med Fregatter og Fløitskibe, tilsammen 40 Seil, Ligeledes lettede Anker. Admiral Gardner stilte strax sine Skibe i Slagtorden og ventede saaledes Fjenden til den 15de om Aftenen, da Bresterflaaden var vendt tilbage til Havnen. De fiendtlige Flaader ved Ferrol og Corunna skulle have gjort lignende Demonstrationer imod Admiral Calders Eskadre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Den Engelske Eskadre under Cochrane, ankom til Barbados den 2den April og afseilede igien derfra den 1ste, for at opsøge Rocheforterslaaden, der (hvis hiin Tidende om dens Gjenkomst til Europa sandsynlig stadfæstes) atter har ført Fienden slemt bag Lyset. Den 21de f. M. ere Admiralerne Cotton og Collingwood nu ogsaa afseilede fra Plymouth med 11 Linieskibe og Proviant paa 6 Maaneder enten for at søge den Franske Flaade i Vestindien, hvor den har været, eller for at forstærte Lord Nelson, der ikke i de sidste Dage af April, som nyelig meentes, men først Natten til den 7de Maj gik igiennem Strædet ved Gibraltar med sin Flaade paa 11 Linieskibe og 11 Fregatter, for at opsøge Toulonerslaaden, der saaledes har et Forsøring af hele 4 Uger, uden at Engellænderne engang vide, hvor de med Vished kunne finde den. - Saaledes lege de franske Eskadrer for nærværende Tid allevegne en mesterlig Blindebuk Den Engelske Koffardieflaade, som forleden vendte tilbage i Havnen, er den 17de f. M. paa nye afseilet til Vestindien. Den fra Øen Air udløbne franske Flotille under Admiral Magon, bestaar af 4 yderst smukke og velbemandede Linieskibe paa 74 Kanoner, som aldrig før have været i Søen. Den 21 og 22 have Engelske Krigsskibe gjort nye Angreb paa de franske Divisioner ved Boulogne og Vimereur; men uden bedre Held end de forrige Gange. Alle Engelske Kugler - skriver man fra Paris - faldt i Vandet; men ikke saa de fravere Skibe og Batterier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Nogle nyere Betænkninger, saavel af Oppositionsbladene, som den franske Moniter, over det Engelske Ministeriums Krigsoperationer, staae her paa deres rette Sted. Saaledes kalde de første det kuns en kort Naadesfrist, ifald Efterretningen om Toulonnerslaadens bebudede Gienkomst til Cadix end havde stadfæstet sig. Det nye kraftfulde Admiralitæt, hvoraf man lovede sig Under, formaaer ikke at faae en Flaade sendt efter Fjenden 4 Uger efter hans Bortseiling. De Skibe fra Kanalflaaden, som skulle gaae til Vestindien, maae først hjem til vore Havne, for at provianteres, og saaledes bliver vort Blokadesystem langt nyttigere for Fienden, end han nogensinde selv har drømt om. Trods samme udløbe hans Skibe, undgaae Slag, og ere uden Fare for at forfølges. Skulde Jamaica for denne Gang blive forskaanet og vore Vestindiske Plantage-Eiere slippe med den blotte Angest, da have de i det mindste ikke de Kongelige Ministre at takke derfor thi disse have intet gjort, for at afværge Ulykken. De Handlende maatte være stokblinde, som endnu vilde slaae mindste Liid til Ministerens Aarvagenhed og Duelighed. Disse Betragtninger ere til enhver Tid sørgelige; men maae for Tiden næsten gjøre reenmodløie naar vi overveie, at vi under dette Ministerium befinde os i Krig med en Fjende, som hverken slumrer eller sover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Nu - siger en Pariser Journal - kunne Engellænderne endelig fatte den store Mands Genie og Kræfter, som strax efter sin Kroning syntes at glemme sine egne store Planer og æskede Fred. J en Note til de Londoner Efterretninger, som kalde Franzosernes Besøg paa de Vestindiske Øer Røverier, siger Moniteuren blant andet, at disse Røverier ikke saa snart ville ophøre; men at de om 3 Dage kunne vente Tidender af samme Slags fra alle Verdensdele. Nu spotter den over, at de saa stolte, saa mægtige, saa vel underrettede Engellændere først erfare Rocheforterflaadens Udløb, naar den alt har indtaget Dominica, Toulonnerflaaden, naar den er passeret Strædet ved Gibraltar, og endnu slet Jntet vide om en anden Rocheforterflaade, som for lang Tid siden er afseilet, eller om adskillige store Fregatter, der vil tilføie dem Slag i Vande, som de ei engang troe ere de franske Søemænd bekiendte. Engellænderne - vedbliver bemeldte Blad, - indbildte sig, at der var intet Skibstømmer i vore Skove eller Arsenaler og ingen Matroser paa vore Kyster. Vi kunne lade dem vide, at der findes 30 Linieskibe paa vore Værfter, som om 18 Maaneder kunne gaae i Søen. Skulde nu de Eskadrer, som Keiseren har udsendt, samtlig gaae tabt, naar de først have ødelagt den Engelske Handel, saa er der atter store Flaader i Udrustning og en talrig Ungdom bered til at bemande dem. Vi nære ikke den stolte Tanke, at ville hindre Engelland i at være en stor og mægtig Nation, men vi ville have Deel med i Handelen paa Indien og Amerika, og vi troe at Engelland, paa Gibraltar nær (!), ingen anden Besiddelse bør have i Middelhavet. Vi besidde ikke den latterlige Ærgierrighed, at ville giøre Erobringer allevegne; men allevegne ville vi oprykke vor Fjende, ødelægge hans Handel og endelig være de stærkeste der, hvor vi lyste at vise os. Betingelserne for den Fred, vi forlange, ere meget simple Freden af Amiens hele Freden af Amiens, intet uden Freden af Amiens! Frankerig undertegner aldrig negen anden."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Det Amerikanske Skib Erin, hvorpaa Mamsel Patter son eller Hieronymus Bonapartes Brud var ombord, som blev bortviist fra Texlen, har man endelig viist sig saa menneskelig at modtage i Dover den 18 f. M. Saasnart det rygtedes, hvad for en Passageer der fulgte med, samledes saa mange Mennesker, for at see hende, at hun knap i Trængselen havde naaet Karethen. Jkke hendes Fader, men hendes Broder og en fransk Læge ledsagede hende. Efter Beskrivelsen seer denne af sin Skjæbne saa navnkundige Amerikanerinde ud til at være omtrent 20 Aar gammel, er lille af Statur, har meget skiønne Ansigtræk og blaa Øine. Sin Forløsning seer hun snart møde. Medens hun opholdt sig i Giestgivergaarden, Dover, blev hun besøgt af mange anseere Familier. Hr. er siden reist til London, hvor hun nu logerer hos en Pa rørende. Skibet Erin opholdt sig næsten en Uge ved Texi hvilken Tid det var omgivet af et Hollandsk i nieskib og en Fregatte, og om Natten roede Holland, Recognosceerbaade omkring det, for at vaage over, et ingen skulde lande. J øvrigt viste den Hollandske Admral sig meget hoslig, og sendte Proviant og Levnetsmidle fra sit eget Bord ombord paa Erin. - (HieronymuBonaparte, der, som sidst meldtes, var gaaet omborpaa en Fregat i Genua, siges dog nu at have bivaanMønstringen over et fransk Jnfanterieregiment paa Frihed pladsen sammesteds den 13 Mai).¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
J Overhuset har Greven af Suffolk anmeldt en og Motion til den 29 f. M., om at undersøge Jr ands Tilstand, uagtet Oppositionsbladene forsikre at Kongen, Anledning af de sidste Debatter og Katholiternes Be skrivt, har paa det eftertrykkeligste advaret alle Prindse ne om: at det vilde være deres største Jnteresse, paa det stanhaftigste at modsætte sig disse Fordringer, hvergang i blive bragte paa Tapetet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Frankerig og Jtalien. Tallet paa de mange Fremmede, som strømme i Mayland, for at see Kongekronningen, var allerede den 18de saa stort, at man neppe saae Muelighed til at run me dem i Jndvaanernes Huse. Jerntronen blev det 22 ved en Ceremonimester og under Eskorte hentet fra Staden Monza til Møylland, hvor Kardinal Ærkebiskopper modtog den ved Kathedralkirken. (Denne Mærkværdighed gjemmes i Johannes den Døberes Kirke i Monze J ældre Tider bleve de Jtalienske Konger og derefter og saa de tydske Keisere, som Konger af Lombardiet, krommed den. Den har sin Benævnelse af en indvendig Jernring; men bestaaer i øvrigt af Guld og mange Juveler dog er den saa liden, at intet voxent Menneske kan indbringe Hovedet i den. Den er omtrent 3 Fingerbred høie uden nogen Takker eller Straaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Jblant de mangfoldige Audientser som meldes fra Mayland, udmærker sig især Dogen fra Genua, som gjorde en Reverenz for Keiseren, der igien gik ham 2 Skrid, imode. To overordentlige Ambassadeurer fra Dronningen af Etrurien ere ogsaa forestilte Keiseren af Prinds Engen og overleverede deres Kreditiver. Ved denne sidste Audients var Jngen tilstæde uden blot Prinds Engen Marskal Bessieres, Overkammerherre Talleyrand, Hr. Segur, den Jtalienske Overkammerherre Litta og uden landske Minister Marescalchi. Jblandt flere Gesandter, er ogsaa en Gesandt fra Stormesteren af Maltafrestilt Keiseren. - Alle indførte af Prinds Engen. Af den Churbayerske Gesandt modtog Keiseren St. Huberiordenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
De Pariser Journaler udtømme deres hele Indbildningskraft paa at udmale de prægtige Scener ved den Jtalienske Froning, som de kalde en Helts fredelige Triumf. Fran per og Jtaliener - sige de - besegle paa denne Dig efter saa langvarig Tvedragt et evigt Venskabsbaand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Blandede Efterretninger. Spanien. J Madrider udkommet et lidet Værk, som giør saa meget mere Opsigt, da man holder en Dam af udmærket Rang for at være Forfatterinden. Det er nemlig et nyt Forsvar for Fruentimmeret, hvori vises det rimelige i at Fruentimmerne ene skal være fordømt til Synaalen og Spinderokken, da de ligesaavel ere skikkede stænkende Forretninger som Mændene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Frankerig. Ved det militære Avancement er her udført en nye Orden, hvorefter der hører visse Aars Tieneste i enhver Grad, for man kan stige høiere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Magistraten i Bordeaux har i en Adresse til Keiseren, sinder ham om, at Tiden nu ved den heldige Søekrig nærmer sig, og han kan opfylde det Løvte han ved Kronningen giv dem: "Jeg vil besøge Bordeauxerne, naar de blive lykkeligere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
En fattig Skopudser i Paris med Kone og Børn, som ganske uventet har arvet en stor Formue, er saa fornuftig, forhan i Sørgedragten vedbliver at bruge Børsten indtil Arven er ham ganske udbetalt, for ikke med eet at glemme sin forrige Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Preussen. Arveprindsessen i Weymar harpaataget sig at forsørge Digteren Schillers 2 efterladte Sønner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Ved Revilen i Magdeburg bleve de franske Generaler Ber hier, Kellermann og Rivand budte til Kongens Taffel. Konges Broder Prinds Vilhelm har havt det Uheld at styrte med Hesten, men uden betydelig Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Indenlandske Efterretninger. Den 4de d. M. om Morgenen Kl. 8 forkyndte en treKobbelt Artilleriesalve fra Kiøbenhavns Volde Jndbygger me det glædelige Budskab, at H. K. H. Kronprindsessen, Mitten i Forveien var lykkelig forløst med en Prindsesse, der ligesom hendes høie Moder befinder sig saavel, som Omstændighederne tillade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Efter Forlydende skal den nyefødte Prindsesse bære Navnet Frederike Marie og deres Majestæter Kongen Dronningen af Sverrig, Prinds Carl af Hessen og Gemalinde samt Kurprindsen og Kurprindsessen af Hessen skulle iblant andre bedes til Faddere. Plantage forpagter Jacobus Ravenne fra St. Kroix, ler i Høiesteret dømt 1/2 Aar i Slaveriet, fordi han har staaret 2 Stykker af Negerdrengen Kitts Øre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Fra Sverrig er ankommen en Konstberider, der agter forstaaende Kildetid i Dyrehaven at vise sine Konster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Den 14de Maj er ved et af det Filosofiske Fakultets DekaLus Prof. Thorlacius udstedet Diplom den Filososiske Doknierværdighed tildeelt Hr. Peter Nikolai Frost, Vicekonrektor ved Latinskolen i Aalborg, paa Grund af den af ham udgivne Jnanguraldissertation, indeholdende: Undersøgelse over Høisangen, for hvis offentlige Forsvar fra Katedret han havde erholdet Kongelig Dispensation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Ved Tallotteriets 865 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 66, 30, 72, 80, 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
AVERTISSEMENTS. Ved det Kongelige Generaltoldkammers Skrivelse af 7de Julii f. A. til mig Stiftamtmand Gersdorff er approberet efterstaaende. Udkast. til et forelødig, eller interimistisk Reglement for Skippere og Andre som beseile Odense Kanal samt for dem, som losse og lad ved Basinet til god Ordens Haandhævelse, og KanalensKonservation. Skippere og Andre, som de elle Kanalen, bør, saa meget ommeligt skaane Mærkepælene, som er satte ved Mundlagen og i Kanalen, ligesom og Pælene, der ere andragte til Skibenes Varpning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
J Kanalen ved Trottoiret, eller det til Kanalen henhøren3de Terrain, maae ingen lade Baglast, derimod kan det, Bagplastskibene medfører, udlosses naar det skeer paa saadanne Steder, hvor Kanalopsigtsmanden det paaviser og tillader dog at det skeer med behørig Forsigtighed, at intet deraf affalder i Vandet, ligesom og intet Fejeskarn maa kastet i Kanalen, alt under 1 Rd. Mulit for hver Gang, foruden Skadens Betaling, om derformedelst nogen Opmudring vi Kanalen maatte behøves. Paa Lader og Lodsepladsen, maa det udlossede Gods eller det, som skal lades, ikke sættes tæt ved Bolværket, men uden for Pælene, hvorved Skibene fastgiøres, under 4 Mk. Mulkt, for hver Gang Overtrædelsen herimod skeer. Ei heller maa Godset staae længere end 48 Timer paa Pladsen, for ei at noptage Rummet for andre, i manglende Fald bliver Godset, transporteret til Side paa Eierens Bekostning. Naar en Skipper er anviist Plads til at losse som kan skee i Dage, og Tilfældet var, at en anden Skipper kom til Løsning, saa kan den første ikke nægte at forfløtte sig, men den anden losser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
En Skipper, som enten i Vassinet eller anden Steds i Kaglen ligger for 4re Touge, og derved sperrer Farten, der pligtig til at holde en Mand omborde for, behørigen at stikke Taug for de forbiseilende Skibe og Baade; i mange glende Fald maae han selv tilskrive sig Skaden, ifald Ophold skulde skee, at Toug bleve kappede. Baadførerne forpligtes til at være forsynede med gode Matter, eller Segel til at hænge paa Bolværket naar de lossen nenten Sand eller Steenkul, paa det at ingen Uhumske skal falde i Kanalen. J Fald Overtrædelse herimod begaaes forholdes efter 2den Post, og i Henseende til Oplaget paa plossepladsen forholdes efter 3die Post. Naar Fartøjerne møde hinanden, bør vises ald giensidte nøielighed med at giøre Plads; Skibe som stikke 8 til 9 Fod dybt, bør naar de seile med Ladninger, og Vandet ikke er 10 Fod i Kanalen, sende Bud forud for at underrettes om et andet stort Skib er i Farten, da, i saa Fald det som er nærmest et Basin, bør lægge ind, for at lade den paabet passere fordi. Børn eller andre, som forsætlig af Ondskab eller Skarnagtighed, beskadiget Kanalen og dens Terrain eller dens BolHværk og Pæle, saasom ved at henkaste noget deri, borttage neller forrykke de satte Mærker, beskade Pæle og Bolværk, peller paa anden Maade af hvad Navn nævnes kan, opbrinnaes af Opsynsmanden, og overleveres Politiemesteren i Odense til Afstraffelse. alle og enhver, som har noget ved Kanalen at bestille skal Hvise tilbørlig Agtelse for Kanalopsynsmanden, Havnefogder neller enhver anden som er anbetroet Opsigt og Bestyrelse ved Kanalen, og holde sig efterrettelig, hvad de i forekommende Tilfælde til Ordens Vedligeholdelse maatte finde fornøden at erindre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Enhver som forseer sig imod dette Reglement skal uansees hvor han ellers maatte hjemhøre, lide Tiltale under Odense Byes Jurisdiction, og Sagen der afgiøres ved en Politie= eller Giæsteret, hvor Politiemmesteren udi alle de "Tilfælde, ingen bestemt Mulkt her i Regiementet er fastsat, skal være bemyndiget at tilpligte de Paagieldende og Skyldigevilkaarlig Strafefter Forseelsens Gradeg Beskaffenhed Hvilket herved ifølge Høibemeldte General=Toldkammerets Skrivelse af 7de Juli d. A. samt den Kongelige Kanal-Direttions Skrivelse til os af 20de April d. A. 3de Gange i begge de Fyenske Aviser offentlig bekjendtgiøres til alle vedkommendes Efterretning. Odense Kanal-Opsyns-Commission den 4 Junii 1825. Gersdorff. H. Krag. A. R. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Bekientgiørelse fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne I Henhold til de under 27de Februarii og 27de April d. A. herfra skeete Bekjendtgjørelser erklæres, paa Grund af senere indløbne officielle Beretninger: At Personer, Skibe og Vare, som ankomme directe fra Kysten Guinea, indtil videre blive at ansee og behandle som kommende fra smittet Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 28de Mai 1805. Bille. Malling. Cold. Jansen. Lange. Kirehhoff. v. Schmidt Phlfeldet. Christie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Formedelst min Kones og min Alderdom og Svaghed, et jeg bleven til Sinds under Haanden at bortsælge min iboende Gaard udi Neder Gade, liggende under No. 687. Den ne Gaard er stærk og godt bebygget og indrettet; meget ved og godt vedligeholdt, samt en Deel deraf til beqvem Beboelse og Logie for Fremmede og Reisende som og Staldrum til deres Heste. Et rummeligt Bryggerhuus med deriværende saa godt som nyt Brændeviinsredskab. Kielder under Stuehuset, samt fornøden Huusrum til Aulsbrug og Kreature og Jldebrændsel. Gaarden er assureret i Brandkassen for 3010 Rd. Til Gaarden er omtrent 20 Tønder Land, gode og veldyrkede Jorder tet her ved Byen, med en god Engbund hvorpaa kan avles en 5 a 6 Læs Høe. Liebhaverne ville have den Godhed at henvende sig til mig selv. Odense den 5te Junii 1805. L. Theilgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
De som jeg har vaccineret fra 1803 til Dato, bedes at vilde melde dem hos mig, at meddeele dem de Blanqvetter som det Høi Kongl. danske Cancellie befaler; at jeg forte ter Vaccinationen med ald den Uegennyttighed som før, Publicum bekjendt, endskiøndt jeg det ikke bekiendtgiør, hos ken i Aviserne eller fra Prædikestolen. Stytzer. Odense d. 6 Juni 1805. Stads- og Distr.-Chiru.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Onsdagen den 26de Junii førstkommende om FormiddaKl. 9 blivet af Hr. Kammerraad Willemose formedelst i andring af Boepæl ved offentlig Auction bortsolgt en 2 Meubler og Effecter, bestaaende af: Statoller, Dragkiste Stole, Borde, Speile, Sengestæder, Kiøkkentel og Brigererskaber, Glas, Porcellain, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, en Deel Bouteller, en Kareth, en Chaise saa 2 gode Malke=Køer m.v., hvorover trykte Katalogi kan kommes paa Auctionsstedet i den af Hr. Kammerraaden boe Gaard ved Nørre Port og hos mig 8te Dage forinden Auction, Odense den 4de Juni 1805. Bendz. En stoer 5 Boers Fyr=Jolle, Spidsstemmet i begge En Pligt for og bag som er sømmet fost, 3 Lister i Bunden i hver Side, som et sømmet fast, malet rød indvendig paa Gange, med Roerlykke bag paa, er Natten imellem Man og Tiirsdag sidstleden i den haarde Storm, bortdreven i Hverringe Forstrand hvor den laae optrukken paa Land, og i modentlig dreven Sønder paa. Den eller de som maatte dage og bierge denne Jolle, ville behage at anmelde sam herpaa Gaarden, imod en passende Biergelen. Hverringe pr. Kierteminde den 5te Junii 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Da formedelst Giftermaal en Tieneste for en Huusholdske bliver ledig paa Hverringe paa Hindsholm, til 1ste No. 1805. San kan en simpel Pige, som med troeværdige viiser gotgiør sin Duelighed til at forestaae en Landhuusboning der er betydelig, siden Avlingen drives ved egne Forblive antaget til denne Tieneste, naar hun jo før jo hellere. ten personlig eller ved en paalidelig Commissionair melder paa Gaar den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Da Pigen Karen Henrichsdatter forleden Nat paa en lu og tyvagtig Maade er rømt af dendes Tieneste, i det at de ved en anden Piges Hjelp, som hun Dagen forud har bre i mit Huus, der da ogsaa er løbet bort med, har udpralseret hendes Kiste, og da jeg savner et og andet Tøj, saa vares herred, at ingen huser eller hæler hende, med minde vil tiltales efter Loven, men at give mig hendes Opholsted tilkiende, eller at levere hende enten til Politiemestets Odense, eller til mig her paa Gaarden imod de paagaarOmkostningers Erstattelse. Pigen er meget kjendelig, dal har et Skaar, eller saa kaldet Hareskaar i den øvre Læde, store Øjne. Kragsberg den 7de Junii 1805. Harss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Den paa Marienlunds forrige Grund nye opbygte Gaa som formedelst sin yndige Beliggenhed ved Skoven, Kanalen, Stige Fjord vil være et meget behageligt Opholdsted, er ganske indrettet, og for en honet Familie at faae til Bebese. Om Leien kan accorderes med undertegnede. From & Kellinghuusen, En habil Person ønsker sig Kondition som Skriverkarl, ik i Mangel deraf da som Tjener. Hans Opholdsted erfapaa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-07
Hvor en halvøers sort Puddelhund er at faae tilkjøbs viser Adressekomtoiret, tillige kan bekommes en god CuGaddel tilkjøbs, som ogsaa anvises her fra Comtoiret. 3 a 4 Stkr. store og velfødte Aarines Galt-Sviin, er faae til kjøbs paa Gillestedgaard, hos Tamdrup.