JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Under 11 Dec. er i Rensborg udkommen en Forordning af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, at, at Glare alle vitterligt, at Vi, efter nærværende Tids Omstændigheder, flade det nødvendigt, foruden den ved Vor Forordning af 22de August dette Aar udskrevne extraordinaire Korn=Leverance af Ager og Engs Hartkorn i Vort Rige Dannemark, endvidere at i Skrive en extraordie naire Riig, og Havre Leveroner af henfeldte Hartkorn i Vore Provindser Jylland og Fyen til Vor Tjeneste i det næstkommende Aar 1808, for hvilken Udskrivning Vi ville tilstaae Yderne en billig Betaling. Thi byde og befale Vi. 1) Af hver Tønde, saavel contribuerende Ager og Engs Hartkorn, som privilegerede Hovedgaardstaxters, Grevers og Friherrers privilegerede Godsers, de Rettens Bersente og Skovriderne tillagte Gaardes, Præstegaardes, Kiøbstæd Jorders og Bore 2de Færgegaardet, samt alt andet privilegerer Ager og Engs Hartkorn, af hvad Navn nævnes kan (Degneboligers alene undtager, i fornævnte Vore Provindser Jylland og Fyen skal leveres, foruden den ved Vor Forordning af 22de August dette Aar udskrevne Korn Leverance, 3 Skiepper 3 Fierdingkar Rug og 4 Skiepper Havre. 2) Betalingen, som Vi for de Kornvarer, der saaledes leveres, ville tilstaae Yderne, skal i sin Tid af Os nærmere vortes bestemt, dog bevilge Vi den derpaa er Forskud af 2 Rigsdaler, pr. Londe Rug og 1 Rdlr. 45 s. pr. Tønde Havre, der kan godtgjøres dem ved Lignidation i Vore Skatter, 2) Kornvarerne skulle være gode, sunde, dygtige og vel rensede, saaledes at de for for varlige Kiøbmandsvarer kunne passere. Og leveres samme overalt med løst og strøget Maal, samt uden noget Opmaal, enten det skeer med heel eller halv Tønde, Skieppe eller Fjerdingkar. 9) Kornvarerne skulle af Yderne holdes i Beredskab til at kunne udredes, naar det af vedkommende Oppebørs sels=Betiente, i Følge de Ordrer, som dem derom tillægges, maatte paafordres. Og blive de til den Tid, som saaledes bestemmes, de af det contribuerende Hartkorn udskrevne fornvarer af Yderne at aflevere paa de Steder, som dem af Oppebørsels Betientene anvises. Men de af det øvrige Hartkorn udskrevne fornvarer afhentes hos Yderne ved Kongerelser. 5) Skulde nogle af de udskrevne Kornvarer ikke behøves modtagne, ville Vi derom til sin Tid lade Vedkommende underrette, hvilke da derfor heller ingen Betaling erholde. 6) J øvrigt forholdes i Henseende til den herved udFrebne extraordinaire Ruge og Havre Leverance og dens Modtagelse, med videre, efter Bore i lige Anledning forhen udgaane Forordninger. Continuation af foregaaende Anmeldelser om patriotiske Bidrag til en ny Flaade: Hr. Prof. Solberg indsendt endeel moderne Sølvstykker, og 122 Lod, og Professorens Børn Enmerich, Eline, Christian samt Kiøbmand P. A. Henchs Søn, Johan Christian Hench, fra Kragerøe, der er i Opdragelse hos Professoren, indsendt deres Sparebassepelige, bestaaende udi, 1 Rosonobe - 10 Hollandske Ducater. – J Sølvmedailler, vog 221 Lod, og 2 Piastre. Hr. General Major Castenskjold til Frederikslund, tilbudet 50 Eger i sine Skove til Flaadens Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Ved et Brev uden Navn indsendt, en Sølvkaffekande v. 1198 Lod fra A. S., en dito Sukker vase v. 30 1/2 Lod fra P. J. Ved et Brev undertegnet Enken A. C. indsendt: 2 Sølvterriner v. 2500 Lod En Kjøbenhavnsk Borger indsendt : en Sølvthemaskine, P. 195 Lod, med Begjering, at hans Navn ikke i de offentlige Tidender maa derom vorde AssiHr. Birkedommer Lemvigh tilbudet, at dersom der i hans lille Skov skulle findes noget til Skibs bygning tjenligt Træe, saa maae samme ikke allene dertil tages; men han vil endog efter Anviisning for egen Regning lade det tildenne og transportere til nærmeste Ladeplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Hr. Greve Wedel til Wedelsborg har tilbudet af sine Eiendomsskave 50 Træer, tjenlige til Skibstømmer, og efter Anviisning at besørge dem behuggede og førte til nærmeste Ladested. Fru Generalinde Sehested til Krogerup, som vor bleven opmærksom paa, hvor beqvemt at et Skibbyggerie kunde anlægges paa hendes Godses Forstrand, gjorde øiebliklig følgende betydelige og saavel for Nutiden, som for Fremtiden gavn lige Opoffrelser: Hun anviiste beqvem Plads paa Strandkanten til Skibbyggeriets Anlæg, saa stort, at 4 smaae Fartøier kunne staae jevnsides; hun foranstaltede et Huus hygget paa hendes egen Regning strax ved Byggepladsen, hvorudi Fartøierne kan afslaaes og Arbeiderne staae og tildanne Tømmeret; hun føiede Anstalt til Logie, saavel for den Mand, der skal forestaae Fartøiernes Bygning, som for Arbeiderne derved, og efter Mulighed vil hun foretrække de Mænd til Huusfæstere herefter, som kan være gavnlige Haandværkere for dette Anlæg, - hun opofrer alle de i hendes Skove for Tiden værende undværlige Træer, som ere tjenlige til Flaadens Skibsbyggerie, hvilke hun endog paa egen Bekostning vil lade behugge og transportere til Stranden. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Udenlandske Efterretninger. Prinds Regenten af Portugal har forladt Lissabon med de fornemste Familier, og ikke allene medtaget alle sine Skatte, men endog 8 Linieskibe og 2 Fregatter. Man bebreider ham, at han har ladet fornagle Canonerne paa Fortet Belein, for at forskaffe Engellænderne fri Adgang, og at han er stødt til deres Skibe. Man haabede, siger Argus, at Prinds Regenten, da han endelig indsaa sine Staters Tarv, havde forenet sig med det store Europæiske Forbund. Men alle hans Demonstrationer vare kun en List, for at vinde Tid. Og hvorledes har han benyttet denne Tid, Han har forladt Tronen, der kunde have gjort ham fri Resultatet af hans Mandeuvre er, at sikkre sig en Vicekonges eller Gouverneurs Post paa en Engelsk Colonie. Hans Adfærd har beviist, hvor nødvendig Expeditionen til Portugal var. Engellændernes Tog vil faart overbevise ham om deres Taknemmelighed for en saa herlig Opoffrelse. Men Enropa erkjender med Fornøielse, at aldrig en Allians re, der forener de to mægtigste Souverarner, kunde knyttes fastere i en saa eritisk eller saa passende Tidspunct. Dette Forbund allene kunde betrygge det mod en krydsende Sødespotismus, hvis sikkreste og rigeste Bytte ere Ruinerne af den Trone, som den foregav at ville beskytte. Forend Prinds Regenten forlod Lissabon, lod han udgaae en Bekjendtgjørelse, hvori det hedder, at han vil trække sig tilbage til sine Besiddelser paa hiin Side Havet (Brasilien, indtil en almindelig Fred sluttes, og at Undersaatterne skulle behandle de Franske paa en fredelig Maade. - General Junot har ved sin Ankomst blandt andet ladet bekjendtgjøre, at den Franske Armee kommer for at beskytte Landet og Prindsen mod Engelsk Jndflydelse, men at Jldesindede have forledt den sidste til at kaste sig i Engellands Arme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Brasilien er omtrent 500 Mile fra Østen til Vesten og 550 Mile fra Norden til Vesten Luften er især i den sydlige Deel reen og sund, men i den nordlige mere udsat for Regn og slefrige Vinde. Jordbunden er overmaade frugtbar, og leverede Jndbyggerne, indtil Guldminerne bleve opdagede, alle Livets Fornødenheder. J de senere Tider har man bedre lært at agte Jordbundens Rigdomme. Landet leverer en Fernambukkre, Sukker, Rom, Riis Jndigo, Cochenille, Jngefær, Ca cas, Vanille, Bomuld, Tobak. Men Guldminerne og Diamantgruberne give dog endnu det rigeste Udbytte. Begge Deele vaskes i Mængde ud af Havets Sand. Kronen Portugal faaer 1/8 Deel deraf, foruden Udførselstolden, og denne Jndtægt allene skal beløbe sig til 2 Millioner Rdlr. aarligen, Til at byrke Plantagerne, og til at indsamle Gulder og Diamanterne bruge Portugiserne NegerSlaver, som de hente fra deres egen Colonie i Artgolg paa de Africanske Kyster. De indføre hvert Aar omtrent 16,000 Slaver. Forsen var San Salvador Hovedstaden, til er Nie Janeirs det, og fra dens Havn udgaae alle Brasilens Rigdomme, hvis Værdie som oftest er 14 Millioner Rdlr. om Aaret. - - Prinds Regenten af Brasilien er født d. 13 Junii 1767, og modtog Regjeringen af sin Moder d. 15 Julii 1799. Han blev formælet med Kongen af Spaniens Datter den 9 Jan. 1799.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Der hedder, at Engellænderne have bemægtiget sig Penichael, Det hedder, at den Russiske Flaade vil overvintre i Lissabon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
J Valencia er den 23 Novbr. bekjendtgjort følgende: For at ophæve al mercantilsk Samqvem med Storbritanniske Undersaatter, og forhindre, at samme indføre deres Varer paa Elbe og Weser, har den Franske Keiser befalet, at alle Skibe, de Franske selv ikke undtagne, som indløbe i benævnte Floder, skulle anholdes, og naar Ladningerne bestaae af Colonialvarer eller andre Varer, der ere af den Art, at Engelland kan frembringe dem, skulle de seqvestreres og tages i Depot, indtil en tilstrækkelig Undersøgelse udviser, hvem de tilhøre. Da nu Hs. Exc. den Franske Gesandt har anholdt om, at samme Fremgangsmaade maa bruges i Spanien, saa tilkjendegiver jeg Dem, efter høiere befaling, at De i Henseende til det, der i vore Havne desangaaende er at foranstalte, vil udfærdige de fornødne befalinger a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Fra Petersborg meldes under d. 31 Novbr.,at Jsgangen paa Newa er saa stærk, at man ikke længere vil kunne seile i Baad mellem begge Deele af Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Den Franske Keiser har foræret det Russiske Gesandtskab i Paris et fuldkommen meubleret Hotel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Det Franske Hofs Foræringer, som for det meste bestaae af kostbart Porcellain fra Seyres, ere ankomne i St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Den nylig afdøde forinde af Georgien, som siden dette Lands Besættelse har ledet i Petersborg, er den 27 Nov. bleven fordet med Kongelig Pragt. Keiser Alexander og Storførste Constantin fulgte Liget. 2) En befæstet Stad med en Havn i Estramadurg, 11 Mile fra Lissabon. Den ligger paa en Halv de, med et Citadel og et Fort, samt 3000 Jndhyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Til Luthers Mindemærke er ialt indkommen 23,000 Rdlr., men Bestyrerne for dette Foretagende have forvandlet disse fra de fleste Europæiske Lande samlede Bidrag til Landsobligationer, som svare 4 PC., for, som de paastaae, at hielpe deres ulykkelige Fædreneland. Den Selvraadighed, som saa mange Bestyrere ofte tillade sig, kan let betage mange Mennesker Lysten til at understøtte store Nationalforetagender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Hensigten var at bidrage til Luthers Mindemærke, ikke til at ophielpe forfaldne Financer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Moniteuren siger, at Havnen Triest sættes frygtelig Forsvarsstand, og at der føres Canoner, did fra det indre Østerrige,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Den og d. M. er en Russisk General at hel Rang reist i strængeste Jacognito fra Brüssel til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Den Levantiske Handel er endnu i Staa Fyl Franske og Jtalienske Skibe vove stundom at løbe ind i Triest, hvor Handelen forerer. Hidtil have Tyrkerne tilstedt Steilianske Skibe Adgang, fordi de Varer, de have ombord, ere sikkre for Engellænderne. De Spanske Kjøbmænd, især i Barcelona, fortsætte deres Handel paa Archipelagus, nagte Krigen med Engelland. Spanierne have overalt stor Nytte af det Sicilianske Flag. Skibsfarten i Middelhavet var i Sommer og Efteraaret meget levende, skjønt imellemstunder farlig. Da de Franske eller under Fransk Flag seilende Capere have gjort mange betydelige Priser i dette Hav, saa have Engellænderne siden nogle Maaneder faaet udrustet en Mængde Sardinske og Maltheser Capere, der krydse under Engelsk Flag, men for det meste opholde sig langs med Kysterne af det sydlige Jtalien, og tilføie den derværende Handel stor Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Et Statsbud er i største Hast ankommen fra Petersborg til London med Resultatet af de sidste og definitive Conferencer mellem Lord Gower og Romanzow, som holdes meget hemmelige og i Anledning af hvilke Ministerne have havt en Sammenkomst. - Et andet Statsbud er kommen fra Sverrig, og Ministeren Pierrepoint er paa Hjemveien. - Sidney Smiths Flaade for Ferrelbestod d. 14de f. M. af nogle Fregatter og 6 Linieskibe. Oportofloden er kommen lykkelig hjem. Kisterne fra Dublen sen Havn omtrent i Vil fra Dublin) og indtil den sorte Klippe vare nylig bedækkede med Liig af Mandfolk, Qvinder og Born som omkom i den sidste stærke Storm Videnskabelige og Konstefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
En ny Overa, la Beskole, forfattet af den Jong, og sat i Musik af Sponlint, er opført i Paris med stort Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Det Franske Academie har overdraget Ene nier Udarbeidelsen af dets Historie, da Francois de Neuschateaus svage Helved ikke tillader ham at fuldende dette af ham begyndte Arbeide. Geoffrøy, Medlem af Jnstitutet og Prof. i Gravstikkerkonsten a ved de Døvstummes Jnstitur, har overleveret den Franske Keiserinde Napoleons Portrait i en Medaillen Humholdt er ankommen til Paris, hvor og nu vil udgive sin Reisebeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-29
Den Lyriske Magnetismus bringes vil paa Bane igjen i det almindelige Sygehuus i Ban berg. Man har anstillet mange Forsøg, som overgaae al Forventning. Den er bleven anvendt Ledesygdomme med og uden Feber og i haardnak, kede Brystsygdomme med største Held. Ved samme Leilighed har man gjort her den Erfaring, man med en Blanding, hvis Hovedbestandeel vil Dysukker, har fuldkommen held 2det en Lundeler, som allerede havde naaet den høieste Grad. O saa de Franske Læger begynde nu at res den Opdagelse, som den berømte Raseri i Fore riget Jtalien har gjort. Ved mange Forsøg og Efaringer har han fundet, at Caffepulver, som faaes paa samme Maade og i samme Dastsom China, er i vedholdende Vexelfebere et vigtigt Lægemiddel. 2 til 3 Unzer pulveriseret Caffe kal fuldkommen læge en Patient af stehniske Anlet Rajori har ligeledes paa denne Maade i kort Tid ticeret de stærkste Betændelsesfebere, især naar han gav den Søge Føde af Planteriget, Det udsiske og medie. Selske i Alleriet har udsat 200 Franker for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal, hvilke Sygdomme kunne medder les Barnet af Moderen eller Moderen af Barger, ved Dien. J hvilke Tilfælde man maa vænne Barnet fra Bryster, og i hvilke Tilfælde kan Dien betragtes som Cur, Afhandlingerne maa og skrevne paa Latin eller Fransk og indsendes inden de han
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. sterdag Femte Aargang. No. 24. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hverles Enke Løverdagen den 2 Januarii, 1808. Det henrundne Aar 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
De fleste af dette Blads Læsere erinder uden Tviolendnu de Betragtninger, jeg under Overskrivtendet henrundne Aar i Enden af afvigte Aar anstillede over Europas store og rædsomme Begivenheder og de Følelser jeg den Gang yttrede over vort Dannemarks Lykke midt under hine voldsomme Storme. Jeg skildrede hiint Aar som det ulykkeligste for andre store og mægtige Stater og som det lykkeligste for vort Fødeland. Men hvilken Evighed er ikke et eneste Aar, Hvilken Dødeligs Øie formaaer at see ned i det urandsagelige Svælg der adskiller Begivenhederne af saa kort et Mellemrum, Hvor uklogt handle ikke de, der udkaste Planer, til hvis Udførelse der udkræves hele Menneskealdere og ere stolte af deres Værk førend de endnu have oplevet dets Fuldendelse, Fra Vuggen til Graven more vi os alle med Fremtidens Drømmebilleder. Som Lygtemænd lede de os igjennem Livet fra den ene Mose til den anden, og jo mere vi skuffes, desto troskyldigere følge vi dem. Men ligesom med et Pust fuldkaster ofte Virkeligheden de Jndhistens første Kjæmpeværk. Den Be Kone er derfor udent forsom i sin Paastand, nyt Talen er om at bedomme store Begivenheder, om at see ind i Fremtiden og at drage Fligen af dens hellige Reppe tilbage, for at forekomme forAlmeenuheld. Kan det end ikke negtes at den Vises Øie seer langt, at det ofte kun koster ham liden Umage at opløse Gaader, hvis Nøgle skjules bag Fremtidens Stor, saa maa man dog tilstaae, at Bagivenhederne ofte krydse hinanden saa stærkt og at tilsyneladende Ubetydeligheder ofte forvandles til saa store Betydeligheder, at det vel er mueligt, ud gjette sig til hvad der vil og kan skee, men at det bestandig dog ikke bliver andet end Gjetteværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Vi bør i dette Tilfælde mere beundre hos de fleste udmærket store Mænd deres Lykke end deres Skarv sindighed og Forudseenhed. De største Foretagender paa Jorden ere alt for afhængige af Ubetydeligheder. Var det end mueligt at forudsee de betydelige, fordi de falde lettest i Øine, saa bliver det dog umueligt at forudsee de mindre betydelige. Men det er de smaa Stene, som Limindelighed væltede største Læs Det henrundne Aars Begivenheder kunde flere end een Henseende give Stof til Betragtninger, men vi ville drage et Stor og enhver Sibagetrindring, der mueligen kunde svække det Mod og den Tillid, som især i denne Tid bor be fiele os Alle. Den uforfærdede Søfarende gaaer midt under Bølgernes Brusen bestandig kun fremad; har han tabt Mast og Raa, saa tænker han kun paa at hielpe deres Savn, men ikke paa Savnet selv. Den Uforfærdede seirer næsten i de seste Tilfælde, og ofte bliver Aarsagen til hans Ulykke en Spire til hans Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Vi have i det henrundne Aar mistet et af vore ældste og kostbareste Klenodier; det er sandt; men er Tabet end stort, saa er det dog ikke ufodeligt. Vor Flaade har Fienden kunnet be Love os, men ikke det, som er langt vigtigere end en Flaade, hiin stolte Borgeraand, der under enhver Fare i Aarhundreder har opholde det Danske Monarkie, og fremtryllet ukjendte Kræfter. Hvor sand Borgergand hersker, der er intet Almeenheld saa stort, at det jo kan afhielpes, intet Tab saa betydeligt, at det jo kan oprettes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
J øvrigt bestaae de vigtigste Danske Provindser af Landstrækninger, der rigeligen kunne forsyne sig selv med Livets vigtigste Fornødenheder. Hvilket herligt Land Siælland er, der indsee vi nu ret tilfulde. Trods Krigsurolighederne, trods den uhyre Mængde Levnedsmidler, som leveredes 50000 Fiender i en Tid af 2 Maaneder, ere de vigtigste Artikler, i det Hele betragtede, mere faldne end stegne i Prisen. J Kjøbenhavn mærker man i den Henseende aldeles ingen Spor af Krig. Hvad Jylland, Fyen og Holsteen ere for velsignede Lande veed enhver, og den Deel af Norge, der trænger til Korn, kunne faae mere end nok tilført fra de Danske Provindser. Collonievarer ville vi, omendskiønt Forraadet er overmaade stort, komme til at lide Mangel paa, men denne, næsten havde jeg sagt velgjørende Mangel, vil bringe os den saa længe landslygtige Tarvelighed et Skridt nærmere bler. Af alle lært at lænker, af Naturer, har forsynet Dannemark med Alt hvad det til sit Udkomme behover. Have vi end ingen Druer, saa have vi derimod Æbler og Pærer, hvoraf det kan verses den herligste Most. Ved at lægge formere Vind paa Bicansen maatte vi kunne forskaffe os vore Forfædres Skampagner, herlig Miød. Ved at beskitte os mere paa at brygge godt Øl maatte villet kunne erstatte os Savnet af slappende Caffe og Thee, som vore Oldfædre og Oldmødre ikke engang kjendte af Navn, og alligevel vare stærker og karskere ende vil. Ved lidt Eftertanke og passende Opmuntring maatte der let kunne findes virkelig anvendelige Sprogater for Sukkeret. Forf, i dette Tilfælde kunne vi fige migst kan hvad manvillinger man kun vil hvad man kan, Yppigheds Artiklerne være handlyske fra vore Grændser, 15 Danske Mænd og Qvinder bør intet kunne pryd eller behage, som ikke Dansk Bund eller Dansk Hænder have frembragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Forrige Nytaar endte jeg mine Betragtninger over det henvundne Aar med de Udtryk, gid enhver af dine Efterfølgere maatte vorde dig liig, denne Gang maa jeg desværre vende Sætningen om og sige, gid ingen af dine Efterfølgere maatte vorde dig lige Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Den Russiske Capitain Lieutenant Dodt, som forhen stod i Dansk Tjeneste, og nylig udmærkede sig saa meget i et Søeslag mod Tyrkerne, at han af Hs. Maj. Keiseren af Rusland blev benaadet med St. Georgs Ordene af tredie Classe, er i disse Dage indtruffet her i Staden som Coureer fra Petersborg, hvorhen han med det første vender tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Adskillige af de meest anseete Familier her i Staden, der besjeles af en Tarveligheds Aand, som i nærværende Øieblik fortjener dobbelt Hæder, have vedtaget, ikkun at lade servere med koldt Kjøkken ved deres Aftenselskaber, og derved iblandt andre at svare det Brænde, som vilde medgaae til varm Arretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
(Ayeste Skilderie af Kbhavn. No. 21. 117. Hele Armeen kal nu herefter have ansølve Beværer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Fra den 20de December 1806 til den 19de December 1807 ere her i Staden copulerede 888 Par; fødte Drenge 1869, Piger 1847, tilsammen 3746; døde Mænd 1404, Qvinder 1000, Drenge 97, Piger 925, tilsammen 4307. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Afsindighed 4 32 Alderdom 2833 Barselseng 60; Betændelsesseber, 253 Beenbrud, 2; Beenskade 6; Blodgang 75 Blodstyrtning 12; Bombeslag, som har voldt Døden enten strax, eller efter nogen Tid 282, Bræk, ning 35 Brok 23 Brystkrampe 23 Brystsyge 735. Bylder 8 1/2 Druknede 291/2 Dræbt sig selv 10; Dræbt ved andre 1, Durkiøb 22; Dødfødte 1783. Engelsk Syge 3, Falden til Døde 5, Feber 56 Flækkeber 1, Flod 1, Forraadnelsesseber 80 Forstoppelse 73 Galdefeber 12; Gevært 13 Gigt 68 ; Guulsot 8; Halssyge 9, Hastig død 19. Hovedpine 1; Hoste 5, Hævelse 13 Jndvortes Svaghed 18, Kiøboste 24, Kirkelsvaghed 5, Koldbrand 35 Koldfeber 1, Kopper 2, Krampe 109, Kræft 13. Langvarig Svaghed 15, Mavepine 5, Meslinger 166; Moersyge 2, Nervefeber 78, Nervesyge 1783. Nyefødte 25 Orm 3, Ringorme 13 Rosen 1 1/2 Skarlagensfeber 153 Skjørbug 2, Skoldekopper 13 Skræk 9; Skudte 32; Slag 508 1/2 Slagflod 30, Steen 7: Stikflod 5, Sting 8, Svindsot 267. Trødske 173 Tænder 117, Ulykkelig Hændelse 125. Vattersot 168, Venerisk Syge 13, Uangivne Spagheder 522.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Commandeur Capitain Kofted er udnævnt til Gouverneur over Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Efter General kommandens Foranstaltning i Norge er forder For blevet tændt og vedbliver at brænde indtil videre. Den 10 Dre, blev en aldrig Engelsk Prise taget af Trekroners Batterie. Maaden, hvorpaa den blev taget, fortælles saaledes: Skibet førte Russisk Flag og foregav at komme fra en neutral Havn, som dens Papirer løde paa. Da en Offieier fra Trekroner kommet ombord, seer han en Matros staae foran paa Dækket, hvis Ansigt røbede at han var Dansk. Da han paa Spørgsmaalet om han var Dansk, svarede og spurgte Offeleren, endvidere, hvor komme J fra Matrosen frarede Fra London. Nu havde man nok. Ved videre Undersøgelse opdagede man i Chyten, ved at trykke paa en Fjeder, et Lukaf, hvori de ægte Skibs papirer gjemtes i en Fleskeskinke af Blik. Ladningen bestod for det meste af Klæde og Cassimir, og vurderes for over 100,000 Rdlr. Det hedder, at den skal deles i som Parter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-02
Under d. 4 Septb. er udkommen en Placat, hvorved de Kornsorter, af hvilke der efter Placaten af 29 Maji 1807 indtil videre ikke maae brændes Brændeviin i Kongerigerne Dannemark og Norge, indskrænkes til Rug og Havre.