JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-01-04
En meget vigtig Efterretning er ankommet hertil med Aviser fra Guatimala af 25de September. Hele denne Provinds har erklære sig for afhængig, og Oajaca saavelsom Tegnanteper have fulgt dette Exempel. Anledningen dertil var en Skrivelse fra Jntendanten af Cindadreal, som berettede, at hans Provinds havde erklæret sig uafhængig, og bestemt sin midlertidige Regieringsform; hvorpaa Landshøvdingen af Guatimala strax sammenkaldte en talrig Forsamling, som paa en aaben Plads, med heele det der forsamlede Folks bifald, eenstemmig og uden Jndsigelse proclammerede Provindsens Frihed, hvorpaa man forføiede sig hen i Kirken, for at afsynge et Te Deum. Denne Efterretning er saameget vigtigere, naar man betænker, at Bolivar bereder sig paa en Expedition mod Panama, hvorved Guatimala vil kunne blive sat i Stand til at række Columbierne Haanden, dersom det ikke skulde forretrække, at forene sig med Mexico.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
J Frankrigs 85 Departementer er der ved Folketællingen i Aaret 1820 fundet i alt 30,207,90, Jndvaanere. J Aaret 1819 var de Fødtes Antal 999,923, og de Dødes 786,238.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Madrid, den 10de December. Jgaar har Hr. Calatrava i Stændernes Forsamling foredraget den længe forventede Commissionsberetning angaaende de Forholdsregler, Hs. Majestæt i Budskabet af 26de f. M. havde begiært Forslag om. Denne Beretning er meget lang, og giennemgaaer nøie Begivenhederne i Cadix siden General Vennegals Udnævnelse der blev bekiendt, og i Sevilla. Hine billiger Commissionen, fordi Borgerne i Cadix havde Grund til Misfornøielse, da man ikke havde svaret paa deres første Forestilling, hvilket ikke lader sig anvende paa Sevilla. Efterat have skildret og i det hele misbilliget de urolige Begivenheder i de sydlige Provindser, overleverede Commissionen til Stænderne en forseglet Beretning over de Forholdsregler, den ansaae passende, og androg paa, at denne Beretning ikke maatte blive aabnet før efterat Stændernes Beslutning angaaende Beretningens første Deel var bestemt at skulle meddeles Regieringen. For det første indskrænkede Commissionen sig til Kongens Budskab og hans Ministres Forestilling, og androg paa, at Congressen vilde bestemme en høitidelig Adresse til Hs. Majestæt, saaledes som Commissionen dertil havde forfattet et med Beretningen følgende Udkast. Der reiste sig en lang Debatte, om den forseglede Beretning strax skulde aabnes, eller ikke, og det sidste blev besluttet ved 114 Stemmer mod 61. Man troer at denne lukkede Adresse foreslaaer at begiære Ministernes Afskedigelse. Asturien har valgt General Rigo, Augustin og Conga Arguelles til Deputerede.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Den 14de December. Den 11te dennes handlede Stænderne og Commissionens offentlig forelæste Beretning, og antoge dens Forslag efter en Discussion, der varede i 10 Timer, med 100 Stemmer med 48. Denne Beslutning - indeholdende: at Stænderne høilig misbillige den af Stæderne Cadix og Sevilla udviste Ulydighed - lode de derpaa ved en Deputation overbringe til Hs. Majestæt, der igaar modtog den, og udtrykkede sin høie Tilfredshed dermed. - Efter Deputationens Tilbagekomst til Forsamlingen, aabnede man den forseglede Pakke, indeholdende den anden Deel af Commissionsberetningen. Deri bliver Ministeriets Forhold lige fra dets Udnævnelse ugunstigt bedømt, og Commissionen foreslaaer med Hensyn dertil at tilkiendegive Hs. Majestæt som Forsamlingens Ønske: at Kongen vilde foretage saadanne Forandringer i Ministeriet, som Tidsomstændighederne fordrede; men Tilføiende: at om Hs. Majestæt i dette Øieblik skulde ansee det for raadeligt, at der blev taget nogle nærmere lovgivende Forholdsregler, da ventede Stænderne, at der blev gjort Forslag dertil. J Dag have Stænderne allerede i fem Timer raadslaaet om denne anden Beretning.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Barcelona, den 8de December. Soldaterne, som have besat Fortet, og den herværende Milithave i de sidste 2 Dage staaet slagferdige mod hinanden, og hvad der holder Milizen i Uvirksomhed synes især at være Uvisheden om, i hvorledes Riego, til hvem der er afgaaet en Courer fra den, vil tage Sagen. Man har anmodet ham at overtage General-Capii tanatet.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Lissabon, den 1ste December. En fra Fernambuco ankommen Brig har bragt Regieringen den officielle Efterretning af 14de September, at Uafhængighedens Tilhængere, hvis Centralpunct er i Gopana, havde bemægtiget sig t Regieringen over heele Provindsen, der - saavelsom Hovedstaden, . - var i Oprørstilstand. De havde oprettet en provisorisk Junta Da den Kongelige Statholder indsaae Umuligheden af at under t trykke et Foretagende, som blev understøttet af næsten alle Landets Jndvaanere, der vare i Begreb med at bemægtige sig Citadeller Olinda, saa sluttede han en Vaabenstilstand med Juntaen i Gopana, som han tillige anerkjendte, under den Betingelse, at den skulde vedblive at forvalte Provindsen, med Undtagelse af Hovedstaaden, indtil Stænderne vare blevne enige med de Deputerede, som Juntaen vilde sende hertil.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Den 28de f. M. afhandlede Stænderne over den 106te Artikel i Constitutionen, og antoge derved; at Kongen naar han uden Stændernes Samtykke forlader Kongeriget eller bliver længer borte, end Stænderne havde bestemt - skal have forbrudt sin Krone. En anden Bestemmelse, at Kongen ikke skulde kunne indlade sig i andet Ægteskab uden Stændernes Samtykke, blev forkastet. - Jgaar blev der handlet om den 107de Artikel, ifølge hvilken Kongen kan hæve Skatter og Afgifter; men derimod ikke meddele Privilegier. Derpaa blev der handlet om, hvorvidt den kunde tilstædes Kongen eller Kronprindsen, i egen Person at commandere Armeen. Dette blev efter nogen Strid antaget.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Cadix, den 3die December. Den 30te f. M. kom et Budskab fra Baronen af Andilla i laCarlotta med den befaling til vor Landshøvding, at overdrage ham Commanden. Ogsaa til Algestras har Baronen sendt den samme Opfordring ;men uden at blive adlydt.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Livorno, den 30te November. Græske Kiøbmænd i Rusland have sendt betydelige Pengesummer til den Græske Erkebiskop i Pisa, og understøttet dermed er Grækeren Hadjiopoulo afgaaet herfra til Grækenland med mange unge Grækere af den saa kaldede hellige Skare, som havde samlet dem her, og flere unge Mennesker fra Tydskland og andre Dele af det cultiverede Europa, som ville ile Grækerne til Hjælp. De indskibede dem for det første til Morea, hvor Hadjiopoulo vil danne et særegent regne lairt Corps. Han har opfordret de Tydskere, som ville gaae til Grækenland, for at deeltage i Frihedskampen, til at slutte sig til hans Corps, da han vilde giøre alt, hvad der stod i hans Magt, for at gjøre dem deres Stilling saa taalelig som muligt. Ved hans Side vilde de finde en i Fælledskab med ham virkende Tydsk Officer, O. v. Hobe, der især vilde gaae sine Tydske Brødre tilhaande med Raad og Daad.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Efterretninger angaaende Tripolias Jndtagelse forsikre, at Grækerne derved have viist den største Tapperhed. Mange Tusinde Tyrker, og 60 Jøder ere nedhuggede, og Grækerne have erobret et stort Bytte.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Den 2den December. For i Vinter vil Archipelagus vistnoforblive under Grækernes Herredømme, og tillands giøre de allevegne Fremskridt, især siden de have indtaget Hovedstaden i Morea. J Epiros, Thessalien og Macedonien have de Overhaand. Paa ØenCandiamangle de kuns Vaaben. Tre Folkeforsamlinger have dannet: sig, deraf den ene i Tripolitza. Denne de Græske Anliggenders Stilling overtræffer uimodsigelig, hvad der lod sig vente af et Folk, som aldeles manglede Anfører, Vaaben og militair Organisation og som allevegne maa kiæmpe med Hindringer. Efterretningerne og Grækernes sidste Fordele tilsøs antage man her som officielle. De skulle i den sidste Tid have taget eller ødelagt 21 Tyrkiske Skibe. Paa Morea synes Alting at faae et ordentligere Anstrøg, der er indsat et Senat af 26 Medlemmer, og man venter nu allene paa en bedre Regulering af Tropperne, for at overføre et Corps til de andre Provindser. Efter Breve fra Corfu skulle ogsaa to faste Pladser, som havde været i Tyrkernes Hænder, være erobrede af Grækerne.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Jtalien, den 16de December. De seneste Efterretninger fra China, hvilke Propogandaet i Rom har erholdt, melde: at der var udbrudt en ny og heftig Forfølgelse mod de Christne i dette Rige, hvorved flere, saavel Europæere som Chinesiske Christne, havde lidt Martyrdøden. Midt under disse Trængsler gjorde Christendommen den største Fremgang, og Martyrernes Død blev ogsaa her en riig Udsæd for Troen.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Durazzo, den 22de November. Ali=Pascha forsvarer sig endnu bestandig med Fordeel, og alle Beleirernes Anstrengelser, for at bemægtige sig hans Fort, Lefserici, ere strandede. Skiønt Paschaen af Skutari ved tre Firmaner er opfordret til at ile Beleirerne til Hielp, saa bliver han dog rolig hemme. Ali lader næsten hver Dag 10 til 2000 Mand rykke ud at Fæstningen, og de komme da hvergang talrigere tilbage, da TyrkiskeDesertører fra Leiren strømme til dem, fordi Ali giver sine Soldater, daglig 20 Piastre. Derved maa naturligviis Tyrkernes Stridskræfter daglig aftage, medens Alis bestandig voxe.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Corsu, den 16de November. Efterat den Tyrkiske Flaade var vendt tilbage til Constantinopel, afsendte Divanet tre Befuldmægtigede, for at underhandle med Hydrioterne om en Overeenskomst. De indskibede dem fra Smyrna paa et Engelsk Skib til Hydra, tillige med Marin Dragommanden, en Græker fra Constantinopel, der maaskee med sit Hoved maa indestaae for denne Sags heldige Udfald; ligesom hans Formand i Embedet, Fyrst Nic. Morusi, der blev halshugget nogle Dage efter hans Broder, Constantin, fordi de Græske Øer, med hvilke han intet havde at bestille, havde gjort OprørDe Deputerede fik ikke Lov at komme i Land paa Hydra. Det første Svar paa deres Forslag blev sendt dem ombord paa deres i Skibe, og det blev derfra strax meldt til Cerigo, hvor der var en Torne, en Engelsk og en Fransk Diplomatiker, med hvilke Portens Deputerede skulde raadslaae i alle Henseender. Kyamil Bei i Arokorinth har allerede indladt sig i Underhandlinger med Hellenerne om dette Forts Overgivelse. Den Albaneser, som commanderer det Morcotiske Castel paa Sydsiden af Jndløbet til den Lepantiske Bugt underhandler ogsaa; men i det Rumilesiske Castel, som ligger lige over for paa den Helleniske Side, commanderer Jussuf=Peicha, der har 30 af de meest udmærkede Tyrter, under sig. Ved Patra anlægge Grækerne Miner. Af fem Albaneser-Stammer have de tre, Dechamiderne eller Schamuriterne, Toskiderne og Liaperne, tillige med Sulioterne sendt otte Deputerede til Mesolongi, for at komme overeens med Atarnanierne og Actolierne om den midlertidige Centralregiering, der skal afløse Senatet i Suli. J utænkelige Tider have de Epirotiske Stammer regieret sig selv som Fristater, der først - for omtrent 15 Aar siden - bleve tilintetgjorte af Ali Pascha. Chorschids Tropper aftage daglig i Antal uagtet de ei ubetydelige Forstærkninger, som han idelig erholder. Grækerne begynde at frygte for, at han maatte komme til at drage bort tidligere, end de ønske, og saaledes Ali Pascha komme ud af sin Fæstning for de egentlig vilde have det. Sturnar, som holdt de snevre Biergpasser, i Pindus besat, og afskar Forbindelsen imellem Epiros og Thessalien for Tyrkerne, har nu allerede trukket sig tilbage til Aspropotamos, og lader Veien aaben. Uagtet Chorschid derved faaer Leilighed til at erholde Forstærkning og Levnedsmidler, troer man dog ikke, at han vil kunne holde sig endnu en Maaned. Sulioterne have derfor rettet deres hele Virksomhed paa Arta og Prevesa, som de nøie indeslutte, og gierne vilde have i deres Magt, førend Al kommer ud, da han ellers let kunde blive stærkere, end de ønske. Den Græske Flaade befinder sig i dette Øieblik i Hydraks Havn. En Escadre paa 23 Skibe blokkerer Bugten ved Thessalonich, og understøtter Kassandrioternes Foretagender.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Moldau, den 9de December. De i Nærheden af Pruth staaende Tyrker vande almindeligviis deres Heste i denne Flod. Den 6te dennes slog en saadan Hest sig løs, og svømmede over Floden til den venstre Flodbred, hvor de Russiske Tropper staae. Tyrkerne fordrede den tilbage, og da Cosakkerne ikke strax adlode denne Opfordring, saa svømmede 30 til 40 Tyrker tilhest over Pruth, for selv at hente den bortløbne Hest; men Cosakkerne fik Forstærtning, omringede Tyrkerne, og førte hele Hoben til Kiøchenew.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Da Tyrkerne endnu bestandig forstærke dem i Moldau, saa giøre Russerne nu ogsaa det samme, og drage især meget Linieinfanterie til Pruth, hvortil der ogsaa er indtruffen en talrig Artilleriepark.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Tyrkerne vedblive at husere efter deres egen Sædvane i Moldau, og da Alting nu er fortæret i Egnen og Jassi, saa udbrede de dem bestandig mere og meere paa det flade Land. De tale næsten ikke om andet, end om at marschere til Besarabien og Krimm. Alt det Guld, Ædelstene og andre Ting af Værdie, som var at finde i Moldau, have de vidst at faae fat paa. Efter deres Mening, skulde Moldan og Wallachiet i Fremtiden blive beherskede af tvende Paschaer. Over tild Hetærister staae i Besarabien, og vente længselsfuldt paa det Øieblik, da Sagen mellem Rusland og Porten bliver afgjort. Constantinopel, den 27de November. Det vilde have stor Jndflydelse paa Moreas tilkommende Skjæbne, om de i de senere Dage fra Albanien hertil ankomne Efterretningen skulde blive bekræftede. Chorschid Pascha skal nemlig have givet Porten den Forsikring, at han om kort Tid vilde befrie den fra den farligste af dens Fiender, Ali Pascha. Han havde taget Citharitza med Storm, hvilken man ansaae som det sidste Bolværk for Paschaen, af Janinas Magt, og han havde svoret ved sit Liv, at Rebellens Hoved med det første skulde ligge for Seraillets Porte. Om han vil holde Ord, maa vise sig og faa Dage.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Om Halven Kassandras Erobring ere vel endnu ingen detaillerede Efterretninger bekiendtgjorte, men Sagen selv er dog aldeles upaatvivlelig. Man veed ogsaa, at Jndvaanere af flere Provindser i dette District, som havde henskudt dem under Amnestie=Firmanet, ere blevne behandlede gandske efter denne Acts Forskrifter.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Flaaden er ankommen fra Dardanellerne, og igien indløben i den herværende Havn. Den har medbragt de i Galaxidi erobrede Græske Coffardieskibe. Som Seierstegn vare, til alle Christnes Forstrækkelse, ulykkelig Christne deels ophængte, deels levende spedede paa Dækkerne af disse Skibe. Ved dette Syn brøde Tyrkerne ud i Seiersskrig, anfaldt paa Gaderne enhver enkelt Græder, og dræbte ham. Siden den Tid tiltager Muselmændenes Raseri paa en frygtelig Maade mod alle Grækere. I Asien rykke Perserne bestandig videre frem. Men jo nærmere Faren kommer, destomere fanatiske blive Muselmændene, og det til en Grad, som den, der ikke kiender Tyrkerne, ikke kan giøre sig noget Begreb om. For endnu mere at exaltere dem, lod Porten den 25de bekiendtgiøre, at Alt Pascha befandt sig i den høieste Nød, og maatte med det første overgive sig. Men her troer ingen Christen paa denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Den Kongel. Storbrittanske første Gesandtskabs-Cavallier og Dragoman, Hr. Chapper, en agtet, og af Engellands Krone meget fortient Mand, blev i Forgaars forfulgt af rasende Tyrker, som truede med at dræbe ham, lige til sin Boepæl. Begge Gesandterne fra Engelland og Østerrig besværede sig derover hos Porten, hvorfor der vel udkom skiærpede Befalinger, men som kuns ville have liden Virtning for de andre Franters Beskyttelse. Allerede gjøre alle Christne Gesandtre Anstalter til, i Nødsfald at kunne bringe deres Koner og Børn i Sitterhed.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Semlin, den 10de December. Man har ikke for nylig erfaret noget fra Belgrad om de blodige Begivenheder, der stal have tildraget sig i Constantinopel i de sidste Dage af November. Jfølge de fra 4de til 6te d. M. i Belgrad indtrufne Depescher, er Blodfanen virkelig plantet paa de derværende Volde (det sædvanlige Krigstegn) og vaier der endnu. Men den synes kun at have Hensyn til den i Constantinopel høitidelig publicerede Krigerklæring mod Persien.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Den 13de December. Angaaende de i Constantinopel den 28de og 2de November forefaldne Begivenheder haves i Belgrafølgende Efterretning: Det Tyrkiske Riges Hovedsted, som ved de mange Tropper fra alle Egne er bragt i den heftigste Giæring, er den 2de November ved en stor Jldsvaade, hvorved en tredie Deel af Forstæderne ødelagdes af Flammerne, sat i den yderste Skræk Janitscharerne, som sandsynligviis havde paasat Jlden, skulde herpaa være trængte ind i Seraillet, og have frarøvet Sultanen den eneste Afkom af den Keiserlige Familie, Prinds Abdul Hamid (født den 6te Marts 1818. Det er sandsynligt, at man ved dette voldsomme og blodige Optrin var bekymret for Sultanens Liv, og at det var paa Grund deraf, at Efterretningen om hans Død selv i Hovedstaden, i første Dieblik blev almindelig troet. Seierdrukne over det lykkede Rov, skulle Janitscharerne have forlangt af Sultanen, som uforanderlig betingelse, udleveringen af trende af hans Ministre blandt hvilke den almindelig forhadte Haleb-Effendi, ligesom de og fordrede, at Forsæder i Divanet skulde tilkomme deres Deputerede. Disse Efterretninger, som gaae indtil den 1ste December, lade ingen Tvivl nere tilovers om, at jo Sultan Mahmud endnu er i Live Men i hvilken ængstelig Stilling han maa føle sig, kan man let slutte. Havana, den 24de November. Handelen er i fuldkommen Standsning. Enhver frygter for at betroe sig til sin nærmeste Slægtning, og her hersker en døsig Stilhed, som efter et stærkt Uveir. Det var i Begyndelsen af denne Maaned, at Negernes Oprørs=Anslag, som Geistlige Persone, skulle have indledet, blev opdaget. Vi have derved undgaaet lignende Slagterier, som dem der til sin Tid forefaldt paa St. Domingo. Her ere tre politiske Partier: Cubaneserne, for Uafhængig heden og en Republik; de Constitutionelle, for Tingenes nuværende Orden og Forbindelse med Spanien, og de Serville, eller Tilhængere af det gamle System. Alle holdes i Rolighed ved Frygt for Mulatterne og Negerne, som udgjøre næsten to Trediedele af Befolkningen.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Blandede Efterretninger. Paa Gaarden Nedre Amble, i Sognedals Præstegield i Bergens Stift, døde afvigte Kirkeaar en Enke, Madame Bisgaard, som opnaaede den sieldne i Ulder: 10 Aar 2 Maaneder og 4 Dage. Hvad der især fortiener at komme til offentlig Kundskab er : at hun lige til det sidste nød en ualmindelig Siels- og Legems=Kraft; hun bort ligesaa grant som enhver Anden, og kunde læse den fineste Stiil uden Briller, paa sin hundrede Aars Fødselsdag dandsede hun med megen Lethed med sin tredsindstyveaarige Søn. Om Husets Oekonomi vidste hun god Bested, ordnede og gav Raad. Hvad gierne er Tilfældet med alle Gamle, talede hun helst om Fortidens Tildragelser, og erindrede Personers Navne og smaae Omstændigheder ved Tildragelser, passerede for over 80 Aar siden, men ikke sielden indlod hun sig ogsaa om Dagens Hændelser, og gad gierne høre Nyheder.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Indenlandske Efterretninger. Kiøge. I Dag, den 31te December, fratraadte formedelst Forflyttelse til 3die Borgemester i Kiøbenhavn, Byens agtværdige Borgmeste, Cancellieraad Dentley, efter paa 7de Aar at have med udmærket Duelighed og Redelighed forestaaet Embedet og dertil hørende Jurisdictioner.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Ved en Raadstue=Samling, som i den Anledning var foranstaltet, bevidnede Hr. Cancellieraaden sin Veltilfredshed med de Embedsmænd, han havde virket med, saavelsom med Byens Borgere, og med taarefulde Øine saae man Forsamlingen erkiende sit Tab over Fratrædelse af en elsket og rerskagen Øvrighed. Byens Borger=Repræsen, tantere fole ogsaa Savnet af Hr. Cancellieraad Bentler, der saa meget har virket for Byen, og paaseet dens Vel, hvis Aarsag de med Høiagtelse og Taksigelse mindes Hr. Cancellieraadens gode Bestræbelse og Omhue.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Kiøbenhavns Vexelcours, den 4de Januar 1822. Hamborg, 247 Procent. 2 Mk. Dato, Species 251. 250 - a vista Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Kiøbenhavn, den 4de Januar. Under 19de d. M. er et laneret følgende Forordning : Vi Frederik den Slette, af Guds Naade, Konge til Danmark, &c. &c. Giøre vitterligt: At Vi efte Omstændighederne have funden Os foranledigede allernrigst at anvione og fastsætte som følger: 1) At saavel Postrassen, som alle andre Kongelige Kasser, endog de, der i Kammeret Ordningen af 18de Marts 1720, ikke udtrykkeligen ere nævnte, skulle for deres Fordringer hos dem, hvis Pligt det er at oppedære de Kongenge Jndtrader, hvad enten de ere de egentlige saataldte Regnstadsbetiente, eller Oppebørselen, alene er betroet dem som en med et andet Embede forenet Forretning, nyde samme Fortrinsret og Sikkerhed, som bemeldte Anordning, i Forbindelse med Forordningen af 30te Januar 1793, §. 40, tillægger Vor Kasse hos de sammesteds omtalte Betiente. 2) At den Postkassen tilkommende Fortrinsret i Oppebørsels=Betientenes Eiendele ogsaa skal være gieldende med Hensyn til de Pengebreve og Sager af Værdie, som leveres Postmesterne for at afsendes med Pakkeposterne, og for hvilke Postkassen fral staae til Ansvar i Tilfælde af Postbetientenes Utroskab eller Skiødesløshed. 3) At Umyndige og Andre, hvis Gods eller Capitaler, paa Grund af Loven og Anordningerne, sættes under de af Os allernaadigst beskikkede Øvrighedspersoners eller Retsbetientes Bestyrelse og Varetægt, ogsaa skulle nyde den i §. 1 omtalte Fortrins- og Pante=Rettighed hos disse. Hvad de Overformyndere angaaer der ikke dertil af Os ere allernaadigst beskikkede, da maa det med Hensyn til de under deres Bestyrelse hørende Midler, hav sit Forblivende ved hvad forhen er anordnet; hvorhos det dog, for at forebygge Menings=Ulighed desangaaende, bestemmes, at den Fortrinsret, som Lovens 5te Bogs 14 Capitels 3te Artikel, i Forbindelse med den ved Cancellie-Placaten af 23de Juli 1818 bekiendtgjorte allerhøieste Resolution af 7de næstforhen, tillægger de Umyndige i Værgens Boe, ligeledes tilkommer dem hos Overformynderne i de Tilfælde, hvor de ikke have Panteret. 4) At Vort danske Cancellie bliver det Collegium, hvor, i Analogie med Forordningen af 30te Jan. 1793, §. 40, Tilladelse til Afhændelse eller Pantsætning bliver at søge af de under No. 3 nævnte Embedsmænd, og hvortil Anmeldelse bør giøres, naar nogen af deslige Embedsmænd søges for Gield; ligesom og samme Collegii Samtykke bliver at indhente, inden der hos en saadan Embedsmand kan giøres Execution efter et Forlig. Dog vil det, forsaavidt samme Embedsmænd tillige oppebære vore Jndtægter, ogsaa være fornødent, at henvende sig til det Collegium, hvorunder saadan Oppebørsel sorterer. 5) Dog følger det af sig selv, at den Eiendoms= eller Pante=Rettighed, som Nogen inden denne Vor Forordnings Kundgiørelse maatte have erhvervet, ikke skal lide under foranførte Bestemmelser, forsaavidt disse udvide de hidtil gieldende Loves Bud. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Befordringer. Under General-Toldkammer og Commerce=Collegiet: Den 18de December 1811 er Major og Toldinspecteur N. C. Holstein, Overbetient i Sundbye ved Aalborg, beskikket til Consumtionsskriver ved Kiøbenhavns Nørreport, og forhenværende Capitain A. L. Burrow til Toldcontrolleur i Sterelt ved Haderslev.
Berlingske Tidende, 1822-01-04
Det Kongelige Danske Cancellie har under 22de d. M. tilskrevet Magistraten saaledes: