JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Coblenz, den 21de Julii. Den 19de begyndte den franske Beleirings-Armee om Formiddag Klokken 11 fra Pfaffendorfer Leiren at beskyde Ehrenbreitstein med Haubitzer, hvorved ikke blot det gamle Slot i Dalen blev skudt i Brand, men et lidet Høemagazin tændt. Klokken 2 laae et Huus ved den saa kaldte Suurvandspost i Aske. Næste Dag bliver frygtelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Wien, den 23de Julii. Det er i Forslag, at en Deputation herfra skal gaae til Basel eller Paris, man taler om Venskabets Fornyelse med en Magt, hvis Jndflydelse og Credit kan bidrage uendelig meget til at tilveiebringe Almeenfred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Nürnberg, den 26de Julii. Den 23de ere de Franske indrykkede i Scheinfurt, hvor de fandt nogen Modstand; ligeledes ere de i Heilbron, og frygtes i Heidelberg og Mannheim. Her seer det meget betænkeligt ud. Vore Forstæder ere besatte af preusiske Tropper; midlertid har Byen selv endnu ikke opfyldt det preusiske Forlangende; men det er uvist, hvad ved de franskes Nærmelse vil skee. (Gelnhausen, en anden Riigstad, har i lige Tilfælde underkastet sig Hessen). Preusen skal nu og have besat den forhenværende wirzburgske Stad Ki ingen, da den blot skal være pantsat til Würsburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Leipzig, den 27de Julii. Den i Nürnberg udkommende, men i Wien skrevne tydske Stats- og Ministerial=Tidende fra den 23de indeholder, under Navn af politiske Skiærdsild, følgende Sted: De Statsprætensioner, som nogle tydske Hoffer i Henseende til Landshøyhed, ville fornye mod nogle af deres Naboer, synes, som alle Begivenheder, i Førstningen at giøre nogen Opsigt. Men vi have alt 1792 bogstavelig forudsagt, at nærværende Krig ikke vilde endes uden med slige Renselser, da Frankerig vilde tage Nederlandene, og den venstre Side af Rhinen; derimod Østerrig, * og Hessen holde sig skadesløse med de Rigslande, der vare passeligst til deres Arrondissement. Naar man betragter, at den tydske Forfatning, som den nu er beskaffen, hverken meere svarer til Nationernes Tænkemaade, Tidernes Aand, eller Omstændighederne, vil de mægtigere Stænder til Sikkerhed sammendrage sig i store Provindser, og indslutte de mindre Stænder, især de geistlige Fyrster i sig; og da Pax vobiscum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
London, den 26de Julii. Man taler om en stor Forandring, som skal forestaae en betydelig Deel af Tydskland, og adskillige vigtige Rigstæder. Alle Morgen- og Aftenblade tale om en Tractat, Kongen af Preusen skal have undertegnet i Pykmont, som dog paastaaes at være J Madrid begiere de Franske uafladelig et Avisdigt. frie Giennemmarch for deres Armee, til at kunde angribe Dronningen af Portugal, hvis hun ikke for de begierte 40 Millioner Cruisader vil kiøbe sig Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Kiøbenhavn, den 5 August. Den 17de Junii er Christian Suchendorff confirmeret som Organist ved St. Michels og St. Peders Kirker i Slagelse. Den 1ste Julii er Examinatus Juris Andreas Michael Heiberg beskikket til Byefoged i Svannike og Herredsfoged i Øster Herred paa Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Den 8de er Sognepræst Hr. Bertel Christian Budtz confirmeret som Sognepræst for Torsagger og Bregnet Meenigheder i Aarhuus Stift. Student Johannes Borchsenius ligesaa som Sognepræst for Wærum og Ørum Meenigheder i Aarhuus Stift. Professor Jens Baggesen ligeledes som Vice-Præpositus ved Kommunitetet og Regentsen i Kiøbenhavn. Den 15de er Andreas Esbensen confirmeret som 2den Lærer ved det i Fyen oprettede Skolelærerseminarium. Sognepræst Hr. Jens Michael Hertz beskikket til Sognepræst for Butterup og Tudse Meenigheder i Sielland. Student Bolle Frederich Brammer ligesaa til Sognepræst for Nørhaae Meenighed i Aalborg Stift. Residerende Kapellan Hr. Emmich Hierm ligeledes til Sognepræst for Onsøe Præstegield i Aggershuus Stift. Personel-Kapellan Hr. Jacob Støren ligesaa til Sognepræst for Biellands Præstegield i Christiansands Stift. Residerende Kapellan Hr. Marcus Frederich Jrgens ligeledes til øverst residerende Kapellan ved Domkirken i Bergen. Den 29de er Cancelliesecretair og Copiist Christian Andreas Falbe beskikket til Cancellist i det 2det Expeditions=Contoir i det danske Cancellie, og Candidatus Juris Georg Christian Fischer ligesaa til Copiist i den 1ste Deputeredes Contoir i bemeldte Cancellie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
J Tallotteriets 561 Trækning i Wandsbeck, den 2den August, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Kiøbenhavns Aar. sen. hauptunus, huus, Post-Tidende. nu gl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Mandagen, den 8 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Stokholm, den 22de Julii. Kongens ofte omtalte Reise til Petersborg, for at giøre den russiske Selv herskerinde et Besøg, er nu fastsat til fierde August, hvilken Dag Hs. Majestæt paa Chefgaleyen Seraph vil indskibe sig did, ledsaget af Hertug-Regenten, og Præsident Renterholm. J hans Fraværelse skal Hertugen af Ost gothland forestaae Regieringen. Dillingen, den 22de Julii. Følgende er en nøyere Beretning om det lumske Morderanfald, der er skeet paa Ludvig den 18de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Ved Efterretningen om de Vanheld, Østerrigerne vedblive at lide, og hvorved de ere bevægede til at drage sig tilbage, forlod Ludvig den 18de Condes Armee i Villingen, og begav sig i største Jncognito, blot ledsaget af tre Personer, til Dillingen, en liden Stad ved Donau Churfyrsten af Trier tilhørende. Han vilde kun opholde sig her en kort Tid, og da fortsætte sin Reise til Sachsen, for der at søge et Fristed (som neppe under nærværende Omstændigheder vilde blevet ham tilstaaet) indtil lykkeligere Omstændigheder – havde han sagt til sine Vaabenbrødre – tillod ham paa ny at kiæmpe for sine Undersaatters Vel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Prindsen var den 19de Julii om Aftenen i Gjæstgivergaarden. Han havde arbeidet hele Eftermiddagen, for at expedere Grev d'Avaray, som han havde overdradet at bringe adskillige Ting i Orden til hans Reise. Denne forlod ham samme Øyeblik, for at gaae paa sit Værelse. Klokken var mod 20 om Aften; udmattet af Arbeid og Heede, var Ludvig traadt til Vinduet; Hertugen, af Fleur stod hos ham, og Hertugen af Guiche i et Vindue, noget længere borte. Det var Maaneskin. Men Maanen skinnede ikke paa Vinduet. Lysene, som stod paa Bordet, og længere inde i Værelset, oplyste Ludvigs Hoved. Neppe havde han staaet 10 Minuter ved Vinduet, førend der af en stærk ladt Carabin skede et Skud paa ham fra en nærliggende Hvælving i Mørket. Kuglen. traf Prindsen oven i Hovedet, men prallede mod Muren, og faldt ned i Værelset. Ved den Bevægelse, Ludvig gjorde, gav Hertugen af Fleur et høyt Skriig, Hertugen af Guiche løb til ham; Grev d'Avaray tilte til fra sit Værelse; alle troede, han var dødelig saaret, da de saae ham badet i sit Blod. Men med megen Aands Roelighed sagde han til dem: Værer roelige, mine Venner, det er intet, slet intet. De seer jo, jeg er bleven staaende, skiøndt Kuglen har truffen mig i Hovedet. Der var ingen Chirurgus ved Haanden. Prindsens var i Ulm ved Armeens Eqvipage. Midlertid maatte dog Blodet stilles, og Haaret afskiæres, for at skiønne Saarets Dybde. Dette paatoge de tre Personer sig, der vare om ham. Saaret var dybt. Endelig kom en Chirurgus fra Byen, og forbandt det. Følgende Dag om Eftermiddagen Klokken 4 kom og Prindsens Chirurgus; og efter hans Bulletin var der Haab, at Udfaldet ikke blev farligt; ogsaa befinder han sig i Dag gandske vel. Den herværende Regiering, og Militair-Commandanten have tilbudet ham al muelig Tieneste, og ladet anstille Eftersøgninger om Morderen, men han er undsluppet, og som man troer, er det en Fremmed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Prindsen har ved denne Leilighed viist utroelig Koldsind. Da een af de Omstaaende raabte: at mine Herrer, hvis den elendige nu blot havde truffet en halv Linie dybere. Nu vel, svarte Prindsen, saa hedde Frankerigs Konge Carl den Tiende, (Exgreven af Artois).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Paris, den 21de Julii. Til de to store Frieheds feste, som her den 27de og 28de skulle høytideligholdes, giør Regieringen store Foranstaltninger. En Mærkværdighed vilde de erholde, hvis Directoriet paa dem kunde bekiendtgiøre Freden med Østerrig, som den spanske Gesandt de Campo her, og Marqvis de Gallo og Degelmann i Basel siges at arbeide paa Boissy d'Anglas, som nu er Præsident i 500s-Raadet, siges nu at være udnævnt dertil med Hensyn paa hans Forhold paa den store niende Thermidor for to Aar siden (hvor han dog aldeles ingen betydende Rolle spilte). Dussaul, en af de 73, er Præsident i Oldingsraadet. Derimod have Bentabolle, Lesagesenault, Qvinette, Charles Duval, Du boes Crance, Thomas Lindet, Guyomard, og flere af Bierglevningerne forlangt Orlov, og faaet den; deels maaskee for ikke at være ved denne Høytid, der neppe er samme af dem behagelig, deels vel og for at være uden for Drouets Sag, og traf i denne Anledning en latterlig Tvist, da Guyomard, efter at have faaet sin Orlov, vilde giøre en Erindring, og mangfoldige vilde nægte ham Ordet, paa Grund, at han var fraværende. Da han imidlertid fik sagt, hvad han vilde fandt det sig det ingen Ting var. – Man paastaaer, at alle Anstalter vare føyede, at en ny Opstand 14de Julii skulde have udbrudt, og tilbagebragt Rædsels Regimentet. Politiet fik det vel tilintetgjort, midlertid var alt mod 600 Oprørere samlede. J Leyren ved Grenelle var og udbrudt Uroeligheder ved et Dragonregiment, der var sammensat af Politielegionens Ruiner; dette er siden bortsendt, og erstattet ved er velsindet Regiment. Dronet har prøvet paa at bryde ud; men er forekommet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
General Hoche, som har bragt Chouannerne og Vendeen til Rolighed, har som en National-Erkiendtlighed faaet to delige Heste af National-Stutterierne, og to Pistoler, af Geværfabriken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
London, den 26de Julii. Man læser i vore Blade et Brev fra Lady Jersey til Prindsessen af Wallis, hvori hun giver at forstaae, at hun blot paa Prindsens udtrykkelige Forlangende har beholdt hendes Post i Hofetaten hidtil, og at hendes Høyagtelse for Prindsen ikke endes for hendes Liv, hvorvel hun nu har nedlagt sin Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Oppositionsbladet Morning Chronickle udtrykker sig saaledes om Krigens Gang i Tydskland, Selv den pil snareste Pen, og den forigste Jndbildningskraft kunne ikke holde Skridt med de franskes Seiere; Seiere, der ere saa glimrende, at de i Sammenligning fordunkle alle dem, Historien har optegnet. Selv de Franskes ivrigste Modstander kan ikke nægte deres Mod sin Beundring. De lidenskabeligste Spaadomme om Følgen af deres Anspændelser og Enthusiasmus ere overskreedne. Der udkræves ingen hverdags Regnemester til at opregne Antallet paa de af de Franske i det korte Tidsrum af 11 Uger erobrede souveraine Stater, overstegne Bierge, passerede Floder for de meest øvede Hæres Øyne, kiæmpede Feldtslag, og tilkjæmpede Seiere, og der udkræves mere end sædvanlig Philosophie til at bære alt det med Taalmodighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Philladelphia, den 9de Julii. Den spændte Forventning, hvad den brittiske Regiering vilde giøre med de Forter, der skulde udleveres, synes at afgiøres til vor Fordeel. De nyeste Breve fra Niagara mælde, at de Engelske alt begynde at bortbringe deres Skyts og Forraad, og at man blandt Besætningen blot taler om at rømme Fortet. De americanske Tropper, som skulde besætte det, ere alt længe marcherede did. Vore Tidender, selv National-Gazetten, eller som den her kaldes Hoftidenden, indeholde vor offentlige officielle Jndkaldelser, under Navn af brittiske kan, at hver, hvem Skibe, Gods, Matroser o. s. v. ved engelske Skibe vare fratagne, med eedelig bekræftede Forklaringer og Vidnesbyrd derom skal indkomme ved den i Philladelphia hertil anordnede Committee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
London, den 29de Julii. Da Efterretningerne fra Jtalien og Tydskland endnu bestandigen vedblive, at være saa lidet behagelige, bliver og den Uroelighed, dette sætter Regieringen i, alt mere og meere tydelig. J Gaar Aftes vare alle Statsministrene forsamlede hos Lord Grenville, Conferencen vedvarede til om Natten Kl. 12, og i Dag Morges ere overordentlige Courerer af Grenville sendte med Depescher til Berlin og Wien. Jblandt vore Handlende er og en, ikke liden, Bevægelse, der er foraarsaget ved det Rygte, som her er almindeligt, at de Franske forlange 2 Millioner Pund Sterling af Portugal, og desuden, at alle dets Havne skal sluttes for engelske Skibe, i manglende Fald true de med et Angreb til Lands, til hvilken Ende de ansøge Spanien om frie Giennemmarsch for 30000 Mand. En naturlig Følge heraf vilde være, ei allene at man ingen Vahre fik fra Portugal, men ogsaa at de engelske Fabrikvare vilde miste det betydelige Oplagsted, de i Lissabon have. Allerede føle især Silkefabrikerne en betydelig Skade ved Livornos Besættelse af de Franske, ved den Mangel paa Silke, der tilforn i saa stor Mængde fra Jtalien derigiennem blev udført. En Morgentidende anfører og, at en hemmelig Artikel i Freden mellem Frankerig og Spanien indeholder, at Frankerig garanterer Spanien Besiddelsen af Gibraltar og hele Portugal, undtagen Lissabon, som Frankerig først efter 7 Aars Besiddelse vil aftræde det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Hoftidenden mælder vel, at General Forbes herpaa St. Domingo indtaget Fortet og Districtet Bom hard, hvor Besætningen, der bestod af 300 Hvide, maatte strække Gevæhr, og derpaa erholdt frie Afmarsch; men som Aarsag hertil, angive private Efterretninger en Dødelighed, der i saa høy en Grad skal herske blandt de engelske Tropper paa denne Øe, at der fra 25de Mai til 19de Junii var død 600 Mand; da det indtagne Distriet skal være meget sundt, bliver Erobringen vel altsaa i den Henseende betydelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Augsburg, den 25de Julii. Den store Frygt, vi hidindtil have levet i, er dog for en Deel blevet formindsket, ved den sikkre Efterretning, vi have faaet om, at til Stutgardt den 21de Julii en Vaabenstilstand er bleven sluttet mellem Frankerig og den hele schvabiske Kreds, ogsaa skal Gesandtere fra denne Kreds være underveis til Paris, for i en Hast at bringe Freden i Stand. Efter Privatbreve fra Wien, skal Wurmser, kun under den Betingelse, at Neapolitanerne lod Heste og Vaaben tilbage, vilde tillade dem frie Afmarsch; da de have vægret sig derved, ere de indtil videre blevne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Frankfurt, den 30te Julii. J forrige Nat bleve 8 Randsherrer grebne og bortførte som Gidsler til Charlement; som Aarsag angiver man den Langsomhed, hvormed man udreeder den fastsatte Contribution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Fra Wisbaden mælder man under 25de Julii at den franske Sambre- og Maas-Armee har foreenet sig med Overrhiin-Armeen, og vil nu trænge frem, for at omringe, om mueligt, den fra Wartenslebens Armee allerede afskaarne Erkehertug Carl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Nederelven, den 4de August. Efter en Beretning fra det franske Hovedqvarteer Baden, ere Betingelserne ved den mellem Frankerig og Würtemberg sluttede Vaabenstilstand følgende; Hertugen trækker strax sine Tropper fra den keiserlige Armee, betaler Frankerig 4 Millioner Livres i klingende Mynt, leverer 4200 Heste, 100000 Centner Hvede, 50000 Centner Havre, 100000 Centner Høe, og 50000 Par Skoe; de franske Tropper have frie Giennemmarsch igiennem hans Land, og blive, naar de befinde sig deri, underholdte paa Hertugens Bekostning. Efter Breve fra Heidelberg af 28de Julii have de Franske med 8000 Mand angrebet Phillipsburgs Forposter, og vente endnu 12000 Mand til Hielp; til at beleire Maynz, trække sig og betydelige Corps sammen i Egnen af Alzei, Landau og Grynstadt. Fra Maynen berettes, at Staden og Fæstning Würtzburg er den 26de gaaet over til de Franske ved Capitulation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Bamberg, den 29de Julii. Foruden den keisere lige Armees Bagage er endnu intet gaaet til Bøhmen. Endnu i Gaar stod Wartenslebens hele Armee i Egnen ved Zeil, mellem dette og Würtzburg, hvor man siger, den skal søge at forsvare sig, og holde Stand i 14 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Generalerne Wartensleben, Verneck og Krai have der deres Hovedqvarteer, og skal, efter nogle Beretninger, være 25, efter andre 40000 Mand stærke. Den 25de er Armeen igien gaaet over Mayn, og fra Zeil af har Wartensleben recognosceret Scheinfurt, hvor de Franske skal være 24000 Mand stærke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Det kommer nu an paa, om Wartensleben vil holde sig i Leiren ved Zeil, vove et Slag, eller trække sig tilbage til Bøhmen. Paa den anden Kant ere de Franske rykkede frem til Neustadt ved Asch, 2 Poststationer fra Nürnberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Frankfurt, den 30te Julii. Den 25de er Vaabenstilstanden mellem Frankerig og Baden kommet i Stand i Stuegaardt. Markgreven trækker sine Tropper strax fra den keiserlige Armee, og sender Gesandtere til Paris, for at slutte Freden, betaler 2 Millioner i 4 Terminer, hver paa 10 Dage, og leverer til den franske Armee 1000 Heste, 500 Oxer, 25000 Centner Hveede og Rug, 2000 Sække Havre, 50000 Centner Høe, og 25000 Par Skoe. Vore bortførte Raadsherrer ventes paa Marceaus befaling tilbage i Aften; imidlertid er i Forgaars fordret en stor Leverance af Meel, Brændeviin, Salt, Høe, Halm, Havre og Stude. Man taler meget om en nær forestaaende Fred. Den keiserlige Minister Colloredo, skal derfor virkelig være i Paris. Efter Breve fra Schaben, ligesom og efter den her bekiendtgjorte franske Beretning, er Erkehertugens Armee, nødt efter flere heftige Træfninger den 21de og 22de til at forlade Heilbronn, og overlade de Franske de derværende betydelige Magaziner, at gaae over Neckar og trække sig til Donau. Den 26de skal Hovedqvarteret have været i Ulm, ja man fortæller endog, at den keiserlige Armee skal gaae ogsaa over Donau, og først sætte sig fast ved Lech, og at en Trop Franske er i Anmarsch mod Ulm, hvor betydelige keiserlige Magaziner ere, dem de Franske efter Beretninger fra Freudenstadt den 23de allerede skulde være i Besiddelse af Kiøbenhavn, den 8 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-08
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. S. O. 28. I. 6. 18 1/2 Varme. 1 August. V. N. V. N. V. S. V. N. V. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de May 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Kiøbenhavns No. Aar. mur. huus dant. Post-Tidender, hans Fredagen, den 12 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Cagliari, den 1ste Julii. For igien at tilveye bringe Rolighed i Sardinien, har Kongen tilstaaet Jndvaanerne følgende gunstige Vilkaar. 1) En fuldkommen Forladelse for alle den 6te og 22de Julii, og 28de December 1795 begangne Forseelser. 2) En periodisk Sammenkaldelse af Landstænderne (Corti) hver tiende Aar efter dette Riges Vedtægter og Statuter. 3) Bekræftelse af alle dets Love, Sædvaner, og Privilegier. 4) Den Forsikkring kun at udnævne indfødde til Bispestolene. 5) Den Bevilling til evig Tid kun at udnævne Jndvaanere til Rigets Embeder, Vicekongens Post allene undtagne, ogsaa skal den indførte Skik, at foreslaae trende, nøye iagttages. 6) Rigets nærværende Stadmilice skal ogsaa i Fremtiden vedblive, og Landstændernes Forsamlinger have at forelægge en Plan til dens varige Organisation, saavelsom til det nuværende Statsraads Systematisering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Jtalien, den 20de Julii. Den 6te d. M. har Paven i Guldstænger fra Rom til Paris bortsendt den første Million af de Summer, der til Frankerig skulle erlægges. For at tilveiebringe de fremdeles fornødne Summer, har han opfordret alle Stifter, Klostere, og Kirker, at indsende deres Guld og Sølv, de uundværligste Kar undtagne; ogsaa skulle alle Privateiere inden otte Dage indgive en beediget Fortegnelse paa deres Guld og Sølv. Bankeren Turlonia har Paven sendt til Genua, der paa hele Kirkestatens Hypothek at optage en Million Seu i. Veronas Bye og Castel have de Franske besat med 10000 Mand, hvorved mellem dem og Venetianerne skal have vanket blodige Pander. Den genuesiske Havn Spezzia er besat med 4000 Franske. De Engelske holde bestandig Livorno og Genua, og den hele genuesiske Kyst bloqvert, bygge Kanonbaade i Corsica til at beskyde Livorno, og have sammesteds udrustet 30 Capere, der krydse langs den hele Kyst fra Nizza til Livorno, og borttage alle til disse Havne bestemte Skibe. Den fransk italienske Armee faaer nu megen Forstærkning fra Vendeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Wien, den 26de Julii. Da de neapolitanske Tropper i Følge den mellem Neapel og Frankerig sluttede Vaabenstilstand vilde forlade Wurmsers Armee, erklærede Feldmarschallen disse Troppers Chef, at han under nærværende Omstændigheder ikke kunde tillade deres Afmarch, uden paa de Betingelser, at de skulle lade deres Heste og Vaaben blive tilbage, hvilke ved Almeen freden helligen skulde blive dem giengivne. Disse Tropper ere altsaa endnu indtil videre blevne, til denne Sag bliver afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Efter Breve fra den italienske Armee er General Wurmser bestandig i Begreb med at rykke frem, og har taget en saaden Stilling, hvorfra snart en afgiørende Tidende kan ventes. Man siger, at i Ungern, og i andre Provindser i alt endnu 100000 Mand (andre Tidender angive Tallet endnu høyere, skulle hæves. Midlertid forsikkrer man tillige, at alt i Basel Fredsindledninger ere gjorte, og at vi om føye Tid faae Vaabenstilstand, og snart Fred (som Colloredo skal være i Paris at udvirke). Midlertid beregnes de Krigsomkostninger, Østerrig hidtil har havt for 760 Million Gylden (500 Mill. Rigsdaler.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
London, den 29de Julii. Den mod Krigen daglig ivrende Morning Chronicle indeholder i Dag følgende Sted: Engellands Riigdom og Jndflydelse maae vi ansee, som den sande Aarsag, hvorfor denne Krig er ført med saa megen Rasenhed, og Haardnakkenhed. Vare det faste Lands Magter blevne overladte til deres egne Kræfter, og deres egen Politik, vare de før blevne udmattede, eller trætte af Striden. Det er følgelig nu ingen usandsynlig Speculation, at de Franske, naar de have overvundet enhver anden Fiende, nu ville vende deres Magt mod Storbrittannien, og søge at røve os det stolte saa længe nydte Handelsmonopolium, og stoppe os Kilderne til den Riigdom, vi saa ulykkelig og uforsigtig have bortødslet. Alt have de tillukket os vort Marked i Jtalien, skulde de og indtage Lissabon, stoppe de os et endnu væsentligere Udløb for vore Manufacturvare, og berøve os en umaadelig Jndtægtskilde. Da bliver Hamborg vor eeneste Havn o. s. v. En anden Morgentidende siger, en hemmelig Artikel i Freden mellem Spanien og Frankerig lyder paa, at Frankerig garanterer Spanien Besiddelsen af Gibraltar og hele Portugal, dog saa, at Frankerig først i 7 Aar skulde beholde Lissabons Havn, og da først afstaae den til Spanien. Ogsaa have i Gaar samtlige paa Portugal handlende Kiøbmænd holdt en Forsamling, i Anledning af de udspredte foruroligende Rygter om et fransk Angreb paa Portugal. Kiøbmændene talte formodentlig efter deres lissabonske Correspondenters Breve. De paastode, den franske Republik truede virkelig med et Anfald paa Portugal, og fordrede af Dronningen, for ikke at anfalde hende, to Millioner Pund Sterling; Afstaaelsen af to portugisiske Bomuldsøer, og Ophævelsen af al Handel mellem Engelland og Portugal. Enten nu dette er sandt eller usandt, kan man ikke fortænke de engelske Kiøbmænd, der nu see sig udelukkede af alle Jtaliens Havne, at de alt ved blotte Rygter, der true med et nyt Tab af en vigtig Handel, yttre levende Bekymringer. Ogsaa tiltage Rygterne og Krig med Spanien. Formedelst de ubehagelige Tidender, Regieringen hidtil uafbrudt har faaet fra Tydskland og Jtalien, traadde i Gaar Aftes samtlige Cabinetsministre sammen i Lord Greenvilles Statscontoir. Forsamlingen varede til Klokken 12 i Nat, og i Morges tidlig har Greenville sendt en overordentlig Coureer med Depescher til Berlin og Wien. Salpetrets Priis steeg i Gaar fra 60 til 90 Skilling Sækken, altsaa en Trediedeel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Paris, den 27de Julii. Til de daglige Rygter her er, at en Fred med Keiseren er ligesaa nær, som Udbruddet af en Krig mellem Frankerig og Spanien. Man paastaaer, Republiken vil overlade Spanien 30000 Mand til at beleire Gibraltar.