Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-09-25
Hvad der især udviser at den nye Republik Venezuela bliver organiseret er, at dens Regiering begynder at søge om Understøttelser hos andre Magter og forskaffe sig sine Krigsfornødenheder fra fremmede Lande. Der har været meget talt om at franske Officerer have i stor Mængde taget Tieneste hos Jnsurgenterne; men Redakteuren maae tilstaae at han troer det ikke; thi i alle Rapporter fra disses Side og forefaldne Fægtninger finder han aldrig franske Officerer anførte, desuden ere deBonapartiske Officerer blevne forhadte saavel i de spanske Colonier, som i Spanien selv, saa at det ikke er rimeligt, at de der saa let ville blive antaget i Krigstieneste, især er det ikke troeligt, naar man erfarer hvormegen Umage Jnsurgenterne giøre sig for at hverve engelske Officerer; derimod siges, at den franske Regiering har lovet at hielpe Spanien med Krigs- og Transportskibe, hvoraf nogle skulle allerede være afseilede til Cadix, men at den skal have vægret sig ved at understøtte det med Tropper af Frygt for, at de skulle gaae over til Jnsurgenterne. Men disse have derimod Held til at forskaffe sig saavel Vaaben som øvede Officerer fra England; de have længe søgt at vinde saavel Englands, som de nordamerikanske Friestaters Venskab; den 17de Mai udgav saaledes Congressen, for Republiken Venezuela et Decret, hvorved Englænderne og Nordamerikanerne bleve tilstaaede en Nedsættelse fra 17 1/2 til 6 PC. paa Afgiften for Jndførelsen af deres Varer, hvilken andre Nationer maae betale. Ved et andet Decret erklærer, den Jndførelsen af Vaaben og Krigsfornødenheder. frie for alle Afgifter, og selv de Ladninger fri derfor, hvilken blive tagne tilbage i Betaling for disse Artikler, og ved et tredie Edikt aflægges en Taksigelse til Storbrittannien og Nordamerika, for disse Magters gode Behandling mod Jnsurgenternes Agentere og Flag. Det er høist paafaldende at disse Decreter findes indførte i den ministerielle Aften Tidende Solen; man slutter sig heraf til at England begynder hemmeligen at understøtte Jnsurgenterne og antage sig deres Sag, det er bleven endnu meere sandsynligt, siden en Agent fra Republiken Venezuella, General Menzles er i Enden af Julii kommen til London og har der, uden at Regieringen har sat sig derimod hvervet en stor Mængde engelske Officerer af dem, som staae paa halvt Sold foruden andre Krigsfolk til Republikens Tieneste og tillige opkiøbt og bestilt en anseelig Qvantitet af Vaaben. Skibet de to Venner afgik i August til Venezuea fra Portsmouth med over 100 engelske Officerer, 10000 Flinter og mange andre Vaaben; Fabrikerne i Birningham og andre Steder have faaet store Bestillinger paa Geværer og Sabler; 5 Skibe ligge udrustede paa Themsen for ligeledes at afgaae dertil; og den bekiendte Søehelt og Oppositionsmand Sir Thomas Cochrane har ligeledes et Skib paa 500 Tønder liggende seilklar, saa man troer at han ogsaa vil afseile til Understøttelse for Jnsurgenterne. General Menzles har lovet enhver Officeer, som tager Tieneste hos Republiken 200 Dollars saasnart han kommer til Amerika, og en Grad høiere i Tienesten end den, han havde i sit Fødeland. Den engelske Regiering tier til alt dette og anstiller sig som den ikke lagde Mærke til hvad der foregaaer. Blot det ministerielle Blad Coureren, som er en stor Modstander, af de spanske Jnsurgentere, viser sig meget misfornøiet dermed, først vilde den nægte at der var nogen Gesandt fra Venezuela i England og at engelske Officerer havde taget Tieneste hos Jnsurgenterne, siden da der var Syn for Sagen erklærede det, at ingen Vaaben maatte afsendes med Skibene og da dette ikke heller længere kunde nægtes, saa udbredte den Efterretninger om, at de engelske Officerer bleve slet behandlede paa Skibene og advarede dem fra at gaae ind i denne Tieneste; endelig fortalte den at Prins Regenten skulde have svaret en Jngenieur Captain, som havde bedet ham om Tilladelse til at gaae i Republikens Tieneste, at naar han giorde det, saa vilde han ikke bekymre sig videre om ham. Disse Begivenheder have dronden opvakt et levende Klammerie imellem de engelske Journalister, nogle af dem interessere sig paa det ivrigste for at England skal forskaffe Jnsurgenterne deres Frihed, da det vil være til den største Fordeel for Englands Handel, eftersom den vil blive skilt ved al Handel paa Colonierne, dersom det lykkes Spanierne at faae dem tilbage; og som Englænderne ogsaa nyelig have seet Prøven paa, da deres Handelskibe ere blevne afviiste fra Staden St. Martha i Nye=Granada, som Spanierne endnu have i Besiddelse, og da Havnen i Vera Crux er bleven nyeligen tillukket for alle Nationer. Til de Journaler, som forsvare Jnsurgenterne høre især Tiden og Morgen Krøniken; de paastaae, at de spanske Colonier have mere Ret til at giøre Opstand mod Spanien end de Nordamerikanske havde fordum til at gjøre den mod England; at Spanien har nægtet Colonierne den Ret at faae en frie Handel, og at de i Henseende til denne ere blevne underkastet Monopolisternes Tryk i Cadix; at deres Biergværker ligeledes vare underkastede Monopolier, at det var de forbudt at lægge dem. efter Viinavlen, for ikke at skade Spaniens Handel med Vine, og at de bleve bestandigt udsuede af de Embedsmænd, som aarligen bleve sendte dertil fra Spanien. Ethvert Folk havde desuden Ret til at forsvare sin Frihed, og Englænderne maatte allermeest erkiende denne Sandhed. – Bladet Coureren paastaaer ligesaa ivrigt, at England slet ikke bør blande sig i Sagen, og giøre et Jndgreb i Kongen af Spaniens lovlige Rettigheder til sine Colonier, hvor blot Anarchie og ødelæggende Oprørsaand i Forbindelse med vild Jacobinismes hersker; og at det selv ikke bunde giøre det, om endog Rygtet, skulde være sandt, at de øvrige europæiske Magter og fornemmelig Rusland vilde komme Spanien til Hielp. Dette gamle, saa ofte gientagne og dog høist usandsynlige Rygte, at Rusland søger at sætte sig fast i Sydhavet og Middelhavet, at det har i det første bemægtiget sig en Øe i Nærheden af Sandvichs Øerne; og at det mod at erholde aftraadt af Spanien Califormien i Amerika og Minorka i Middelhavet, vilde hielpe dette Rige med 20000 Tropper mod Jnsurgenterne, er paa nye kommet i Omløb. Ogsaa er det bleven fortalt i England, at der ved Kongen af Preussens Ophold i Carlsbad, hvorved den engelske Agent Hr. Lamb. var tilstæde, skal være gjort en Aftale imellem de europæiske Magter, at antage sig Spaniens Sag mod sine Colonier. Men det engelske halv officielle Blad Morgenposten erklærer det for ugrundet, og forsikrer især, at den engelske Regiering er langt fra at have i Sinde at indvikle sig i nogen Krig med Fastlands-Magterne for at hielpe Jnsurgenterne, og at den tvertimod sætter sig alt mere og mere paa Fredsfod. Ogsaa har den engelske Søeofficeer, som commanderer paa Stationen ved Jamaica forbudt Jnsurgenterne at hverve engelske Matroser til deres Søetieneste. Men der forsikkres under 7de September fra London, at Spanien, følende Vanskeligheden ved at betvinge Jnsurgenterne, skal have formeligt anholdt om Englands og de øvrige store europæiske Magters Mediation; men som kun fra Englands Side kan bevilges, naar Spanien vil tilstaae sine Colonier frie Handel med alle Nationer; men hvilket ogsaa vil i Tiden have deres Løsrivelse til Følge.