Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-18
Om Fruentimrets huuslige Klædedragt og huuslige Liv, Novbr. 1787. Fortsettelse af Moderens Svar paa Datt. Brev. (see No. 98.) Endnu et Par Ord, kiereste Datter, om den huuslige Klæde=Dragt, der, som jeg har lagt Merke til, bliver forsømt eller falsk behandlet i 8 ligesaa meget som her. Vi have ikke talt med hverandre udførligen om denne Materie, maaskee fordi vinden fra dertil ikke havde nogen saadan Anledning som nu. Jeg vil altsaa lidet forklare Dig mine Tanker derom. - Da vort Udvortes altid giør det første Jndtryk om os paa andre, saa fortiener aldeles Paaklædningen ogsaa nogen Opmerksomhed. Saa ringe en Gienstand som vor huuslige Klædedragt maa synes, saa er den dog ofte en Sag, hvorpaa vore Mænds Kierlighed og Agtelse, og Verdens Domme om vore Sæder beroer. Du vil have lagt Merke til, at en stor Deel af den fruentimmerlige Verden nu omstunder anvender alting paa Pynt, og det ofte paa den letteste meest luftige Pynt, for kun at skinne i offentlig Selskab, og derved ganske forsømme den huuslige Klædedragt. Det er skammeligt og ækkelt i hvilket Optog man overrasker mangen Kone og mangen ung Pige i deres Huse, som man maaskee Aftenen tilforn saae i fuld Pynt. Lapperne af en smudsig Huusdragt hænge dem om Legemet. Hvad skal en Fremmed tænke omen Kones, en Piges Dyd, naar han treffer hende i sit Huus i et Antog, hvori egentlig ingen Kone af gode Sæder skulle gaae ud af sit Sovekammer, J Almindelighed giør en givt Kone sin Mand en meget slet Compliment, naar hun kuns finder Reenlighed og anstændig Klædedragt nødvendig for Andre og uden for Huuset. Ogsaa Tienestefolkene, som overhovedet mere regieres af Exempler end af Eftertanke, skulle ikke meget opbygges ved Huusmandens Uorden og Efterladenhed. - God Smag, det er Smag som er indrettet efter et vist Maal, indvortes Følelse og Kierlighed for Reenlighed og Agtelse for os selv, maa lede os Koner i vor huuslige Klædedragt, der saa at sige er Grunden til vort heele Huusvæsen. En god borgerlig Huusmoder, som vi formodentlig begge ville være, eller en vel opdragen Pige af vor Stand, maa, naar hun tilig om Morgenen er opstaaet, betids klæde sig, paa det hun kan faae Tid til om Formiddagen at besørge sine Huusforretninger. Hendes Dragt maa være reenlig, vel valgt, (for alting ikke romantisk og udmærket, thi det forraader en Paastand, der altid er fordægtig hos en Kone) den maa have en vis Simpelhed og være passende for enhver Alder. Vil og kan man anvende noget meere end sædvaligt paa den huuslige Klædedragt, saa bestaaer det ikke i noget let Flitterstads, men i Tøiets Fiinhed. Den beste Oekonomie i vor huuslige Klædedragt er altid, som Du veed, naar man dertil vælger Tøier, som got og let lader sig vaske. Endog Formen og Snittet paa vor huuslige Klædedragt maa være beskedent og simpelt, og hverken være affekteret eller kokettisk, ellers bliver man latterlig paa en eller anden Maade. - Ligesom vor huuslige Klædedragt er, maa og vor Dagligstue være. Man kan langt lettere finde et Menneskes Karakteristik, naar man seer det Sted, hvor han sædvanligen lever. Jntet giver et ufordeelagtigere billede af en Huusmoder, end en smudsig uryddelig Dagligstue. Saasnart Du om Morgenen selv er paaklædt og færdig, være ogsaa Din Daglig stue opryddet og reen, saa at Du deri kan imodtage ethvert fremmed eller indenbyes Besøg, som uanmeldet maatte overraske Dig. Du veed, at jeg derved ikke forstaaer nogen Oppyntning, thi intet seer meere afsmagende og barnagtigt ud, end mangen Stads=Dukkes oppyntede Dagligstue. Nei, man maa ansee Din Dagligstue for at Duder lever og arbeider, og dog kan den være reenlig og ordenlig. (Slutningen følger)