Berlingske Tidende, 1836-03-08
Committeens Medlem, Etatsraad Hvidt, kunde ikke indrømme, at Slagelse By ifølge Lovgivningen har havt den omhandlede Rettighed, men formente, at denne alene var indført ved Praxis. Han gjorde i saa Henseende opmærksom paa, at Circulæret af 23de October 1808 formeentligen klart viser, at samme kun er anvendelig paa de Steder, som ere Told steder, og altsaa ikke tillige paa Consumtions stederne. Det hedder nemlig deri: "det er ikke at formode, at nogen Eier af Varer, som landværts indføres, skulde ønske underveis eller paa andet Sted end Bestemmelsestedet at fortolde sine Varer, da han derved berøves den Kredit, som Oplagene tilbyde, og, naar han ei selv følger med Varerne, den Tryghed at være selv tilstede ved Udpakningen. phael, til hvem i Committeens Møde i De Proprietær Neergaard ytrede, at Committeen efter hans Formening var gaaet Slagelse for nær ved aldeles at forkaste dets Andragende. Han kunde ikke antage, at der i den Omstændighed, at Byen havde faaet Afslag paa to tidligere Ansøgninger om den omhandlede Gjenstand, laae et Argument imod nærværende Andragende; thi deels søgte Byen dengang om at blive Toldsted, hvilket nu ikke er Tilfældet, efterat Andragendet paa den ovenanførte Maade er blevet modificeret af Proponenten, Capitainlieutenant Recke, deels søgte man dengang alene om denne Rettighed, hvorimod der nu søges om samme i Forbindelse med fire andre Byer, der, omikke i alle, saa dog i de fleste Henseender ere i samme Tilfælde som hiin Kjøbstad. Naar Committeen har meent, at de i Slagelse ansatte Consumtions embedsmænd i Almindelighed ikke kunne antages at have de til Toldansættelser fornødne Egenskaber, da kunde han ikke være enig heri, eftersom Regjeringen, ved at ansætte disse Embedsmænd, ikke har kunne oversee, at de ikke sjeldent maae overtage Toldforretninger, f. Ex. ved Jnqvisitioner. Skulde der derimod i sin Tid skee en Forandring i Consumtionsvæsenet, da maatte Byen, for at opnaae et større Gode, finde sig i at renuncere paa det mindre. Naar Committeen havde udhævet den Omstændighed, at Regnskabsvæsenet for Slagelse Byes Consumtionsvæsen efter den befalede Form ei tillader Jndbetalingen af Toldafgiften til Kassereren i denne By, da var det netop herved, at Taleren var bleven foranlediget til at fremsætte et Amendement, som ikkun deri adskiller sig fra Propositionen, at han har antaget, at Tolden kunde betales til vedkommende Toldsted, og Sportlerne maaskee rettest deles mellem Told- og Consumtionsopsynet paa begge Steder. Hvis Slagelse stod alene med et Andragende af den Beskaffenhed, som det nærværende nu modificerede, da vilde Taleren vel stemme for, at det blev afviist fordi det er en Administrationsgjenstand, der sorterer under Toldkammeret; men det maatte erindres, at dette ikke er Tilfældet, at det er en af vore betydeligere Kjøbstæder, der søger om Frihed for en Tvang, der i mange Maader generer og skader dens Handlende, og imod hvilken Frihed intet Væsentligt fra Lovgivningens Side kan erindres. Taleren fremsatte i Henhold hertil det Amendement, at der maatte tilføies CommitteensJndstillingspunkter den Henstilling: "om det maatte behage Hans Majestæt at paalægge det Kongelige Generaltoldkammer at tage under Overveielse, om der ikke maatte være Anledning til at indvillige i, at de Varer, der søvært forsendes til Slagelse By over Corsøer og Skielskjør Told steder, maatte, naar deres Emballage er af den Beskaffenhed, at den tilsteder tilbørlig Forsegling eller Plombering, befries for Undersøgelse i disse Toldsteder, hvorimod denne i saa Fald overlades til Consumtionsvæsenet i Slagelse, dog maatte Tolden erlægges til Toldvæsenet i vedkommende Toldsted, men Sportlerne deles imellem dette og Consumtionsvæsenet i Slagelse. Et Medlem bemærkede, at den Tilladelse, som Slagelse ønsker sig tilstaaet, ikke er ny, da allerede Fregn, af 1ste Februar 1797 § 209 bestemte, at Varer, der ankom under Toldsegl, kunde fortoldes ved Consumtionsstederne. Først ved Fregn, af 25de Juni 1818 blev det bestemt, at Fortoldning af Varer ikke kan skee paa de blotte Consumtionssteder. Denne Bestemmelse besværer Handelen, der bør have sin frie Gang og saa lidet som muligt besværes af Toldopsynet. Han understøttede derfor Andragendet saavelsom det fremsatte Amendement, idet han tillige bemærkede, at der vel ved Toldstedet maa foretages en partiel Undersøgelse af Varene, men at denne dog ikke kan sættes i Sammenligning med den, der finder Sted, hvor Tolden betales.