JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Oberst Leicester Stanhope er ankommen fra Grækenland, og bevidner - endskiønt han ikke fordølger de store Vanskeligheder, som det har at kjæmpe med - at han dog anseer det for umuligt, at Tyrkerne ville kunne tilkjæmpe sig nogen Fordele i dette Felttog. Man skriver fra Cadix, at Ballasteros, efterat han havde erfaret, at han var imellem Undtagelserne i Amnestie=Decretet, havde begiver sig derhen, hvor i blev insulteret af begge Partier. Paa et Caffe huus udskjeldte nogle constitutionelle Officerer ham for en Forræder, og da han retirerede derfra blev han forfulgt af Pøbelen, og maatte søge sin Tilflugt i det Franske Hovedqvarteer. Da han besværede sig hos den Franske General, forlangte denne at han skulde forlade Staden, hvor hans Nærværelse forstyrrede Roligheden. Han vilde først seile til Gibraltar, men da man advarede ham om, at han let der kunde være udsat for endnu større Fare, saa besluttede han sig til at blive paa et Fransk Skib i Havnen. De offentlige Papirer faldt betydelig i Prisen den 2den dennes, hvilket især maa tilskrives Efterretningen om, at den Portugisiske Regjering skal have opfordret vores til at sende sig et Corps Engelske eller Hanoveranske Hjelpetropper (man siger 5000 Mand, ikke for at undertvinge den Portugisiske Nation, men fordi Regjeringen, som efter Nationens Ønske vil indføre den gamle Forfatning, frygter for, at de oprørske Soldater ville modsætte sig det almene Vel. Man kan ikke antage, at vor Regjering skulde være forpligtet dertil ifølge den imellem begge Staterne bestaaende Forbundstractat, men den Omstændighed at Hs. Portugisiske Majestæt ellers kunde henvende sig til Frankrig med en lignende Begjæring, kunde dog let bevæge vort Ministerium til at opfylde et Ønske, hvorved vi naturligviis maae føle os smigrede.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
En Fransk Officer har i et herværende Blad ladet indrykke den Erklæring, at det Menneske, som i Nordamerika udgiver sig for Dauphin af Frankrig, er hans Broder, og i flere Aar har været forkytt.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Fra Havre meldes, at Marg, af la Fayette har valgt det Ameritanske Skib Cadmus, til dermed at gaae til Nordamerika med sin Søn. Han vilde ikke modtage den Nordamerikanske Regjerings Tilbud, at lade ham afhente ved et Krigskib. De frie Jndvaanere" i Trinidad have i en Adresse til Coloniens Statholder paa det ivrigste anmodet ham om at tilbageholde Promulgationen af den bekjendte Raadsbefaling, hvorved vor Regjering foreskriver Forholdsregler med Hensyn til Regerne; men Statholderen vilde ikke føie dem.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Idag er her paa Børsen anmeldt et Laan for Buenos=Ayres, til Beløb af 1 Mill. Pd. St. til 6 Procent Rente. Det er overtaget til 85, Procent, men der er allerede gjort betydelige Omsætninger med Jnteriinsbeviserne til 2 og 3 Procents Fordeel. Contracten er egentlig afsluttet i Buenos=Aires, og siden sendt hertil til Udførelse. Den 9de Juli. Fra gode Kilder stadfæstes den Efterretning, at den forhenværende Kgl. Gesandt og Reisende i Persien, Hr. Morier, er udnævnt til Gesandt i Mejico, hvortil han snart vil tiltræde sin Afreise. Han vil imidlertid ikke træde frem i sin officielle Charakteer, hvorved Republiken saa at sige anerkjendes af os, før han paa Stedet selv faaer fornøden Underretning om Sagernes Stilling, og finder Anledning dertil. Forskjellen imellem hans Udnævnelse og de foregaaende lignende bestaaer deri, at det ovenmeldte Skridt overlades til hans egen Jndsigt, udenat han først behøver at indhentJnstructioner derover.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Den Underhandling imellem Portugal og Brasilien, som drives herer kommet til det Punct, at der nu fra Moderlandets Side ikke lægges andet i Veien for Anerkjendelsen af Brasiliens Uafhængighed, end den store Vanskelighed ved Bestemmelsen af Tronfølgen i Portugal.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Madrid den 26de Junii. Søministeren har faaet en Beretning fra General-Capitainen paa Portorico af 15de Mai, der, ifølge forskjellige Efterretninger, som vare indløbne til ham, melder den elendige Tilstand af Jnsurgenternes Sag i Peru og Columbien, og at Santa Fede Bogota, Hovedstaden, i Kongeriget af samme Navn (vistnok en Forvexling med Lima), var besat af Gen. Canterac efter Bolivars fuldkomne Nederlag, fra hvilken sidste 4000 Mand vare gangne over til de Kongl. Faner, medens han selv var flygtet lige til Cartagena. Den royalistiske General Urdaneta havde ogsaa taget Maracaibo i Besiddelse igjen. Dette sidste udfordrer ogsaa nærmere Oplysning, da den ommeldte General ikke er en Spansk, men en Columbisk Officeer.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Skrivelse fra Sevilla af 28de Junii. Armeens Organisation drives meget virksomt i hele Spanien. Vor Stad alene stiller 6000 Mand. Det hedder overalt, at Tropperne ere bestemte til Expeditionen til Syd=Amerika. Kongen skal have tilbudet Sir John Downie Overcommanden. Det lader til, at man foretager Forandringer i den Franske Armees Stilling. Flere Regimenter skulle være paa Marschen til Andalusien; de Tropper, der ligge i Beres de la Frontera og i Chiclang forlægges som Forstærkning til Cadix Øen: et Regiment Cavallerie er allerede afmarscheret derhen. Man er ogsaa meget virksom med at istandsætte alle svage Steder paa Cadix's Volde, og omendskiønt Spanierne arbeide derved, skeer det hele dog under Franske Jngenieur-Officerers Veiledning.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Constantinopel, den 10de Junii. Paa den fierde Dag af Bairamfesten, der begyndte den 30te Mai, bekjendtgjordes de aarlige Befordringslister. Dschanib-Effendi, der siden hans sidste Bortfiernelse fra Conseilet levede meget indgetogen, har faaet den Hæderspost, at være Nischandschi=Baschi, eller Secretair for Sultanens Navnetræk, hvilket Embede Haled=Effendi, der, som bekjendt, aldrig vilde overtage et ministerielt Departement, i sin Tid beklædte. Paa Fortegnelsen over Statholderskaberne er Jbrahim Pascha, en Søn af Paschaen af Egypten, anført som Statholder paa Morea; han beholder desuden Gouvernementet i Abyssinien (hvormed Sandschackatet i Dschidda og Scheichsværdigheden i Mekka ere forbundne.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Om Capidan=Paschals Operationer veed man hidindtil ikkuns saameget, at han har sat 20 Mand i Land paa Negropont, ved hvis Ankomst Blokaden for Karysto allerede var ophævet. Derfra har han personlig begivet sig til Thessalonich, for der at tage 5 til 6000 Mand Albanesiske Tropper ombord.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Den 7de d. M. ankom den Kongl. Franske Gesandt Gen. Lieut. Grev Guilleminot hertil med et talrigt Følge.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Skrivelse fra Smyrna, den 19de Mai. Neppe erfarede man her Capudan=Paschals Ankomst til Dardanellerne, førend ogsaa Contingenterne fra de forskjellige Provindser i Anatolien allerede ryktede af Kysten til, og betegnede deres hele Vei hertil med Christenblod. Fra Scala-Rupda indtil Eschesmesaae man Kysterne bedækkede med flere Tusinde af disse Barbarer, og da Regjeringen ikke havde truffet Forholdsregler til at give dem nogensomhelst Løn, overlod man dem de Christne Byer til Plyndring. J Meiene lode de Rasende alle Christne springe over Klingen, og skaanede ingen uden Børn under 8 Aar; de ældre druknedes paa en grusom Maade. J en Omkreds af ti Mile hjemsøgtes alle Landsbyerne paa en lige strækkelig Maade.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Hydra, den 8de Mai, Den Græske Regjering har udvalgt "Lovens Ven til dens officelle Blad. Man læser deri iblandt andre følgende Efterretninger; Ved de nye Egyptiske Troppers Landgang paa Candig have Tyrkerne. der havt nogle Fordeele. Den Østerrigske Consul har søgt at formaae Jndvaanerne i Stæder og Byer til at nedlægge Vaabnene, og at antage en Amnestie fra Sultanen, som han indestod for. Men Jnd so byggerne paa Candia antoge ilte denne Amnestie og sloge de Egyptiske Tropper tilbage. Tombacik, Gouverneur paa Candia, er selv ankommen til Regjeringens Residents, og har aflagt udførlig Beretning om disse Begivenheder. Den Tyrkiske Flaade bestaaer af 50 Seilere, hvoriblandt et Linieskib og 15 Fregatter. Et stort Antal Asiatiske Tropper ere sendte til Mitylene. Paa Peloponnes er Roligheden i fuldkommen bragt tilbage.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
J en Skrivelse til Fyrst Maurokordatos, der dengang var vendt tilbage til Hydra paa Grund af hine Misforstaaelser, udtaler Lorden, sin Bekymring derover og siger: Grækenland har nu at vælge imellem tre Ting, nemlig: enten at erobre dets Frihed igjen ; eller at blive afhængigt af Europas Souverainer; eller igjen at blive en Tyrkisk Provinds. Et fjerde Valg gives ikke; men Borgerkrigen synes ikkuns at kunne føre til et af de to sidstnævnte Tilfælde. Dersom Grækerne misunde Wallachiet eller det forrige Krim deres Skjæbne, saa kunne de have den i Morgen; Jtaliens Skjæbne i Overmorgen; men vil Hellas være fri og uafhængig, saa maa det beslutte sig dertil i Dag, ellers vil det være for sildigt.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
No. 5 af 17de April indeholder en Gjendrivelse af to Artiler i 12 de Francort. Jfølge den ene af disse skulde man have viist offentlig Glædesyttring i Mesolongi i Anledning af Sir Thomas Mair lands Død. Det hedder derimod : "Hvad denne Artikel angaaer, da er en saadan Nederdrægtighed aldrig falden Grækerne ind. Have de lidt ved Lord=Overcommissairens Fremgangsmaade i Begyndelsen af deres hæderlige Kamp, saa erkjendte de ogsaa den besværlige og vanskelige Stilling, hvori han befandt sig, og tilstaae, at da det Brittiske Cabinets Politik i forrige Aar forandredes, hans Fremgangsmaade da ogsaa blev gunstigere for den Helleniske Sag, Da Nogle finde Behag i, enten af Uvidenhed eller af en endnu værre Bevæggrund, at declammere imod den afdøde Sir Thomas's Regjering, saa ere vi af en anseet Mand, der med forudfattet Mening imod ham gik over til de Joniske Øer, bemyndigede til at bevidne, at disse Beskyldninger ere ugrundede, at de Joniske Øer under ham ere blevne meere blomstrende end mange Lande, der ere berømte for deres Velstand, og at hans Regjeringsmaade maaskee har været en af de meest passende for hine Øers Beboere.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Caraccas, den 5te Mai. Vor Tidende, el Calombiana, tilstaaer, at hele Over=Peru er i Royalisternes Hænder, og at Krigens Byrde i hiint Land allene hvi er paa Columbien. Negersoldaternes Oprør i Callao skildres ikke som meget farligt. Der er allerede afsendt Tropper imod dem.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
St. Thomas, den 13de Junii. Saavel fra dette Sted som fra hele Vestindien berettes saa meget om de Columbiske Kaperes Uvæsen og om Ugjerninger, som forøves af Sørøvere under Columbisk Flag, at Bladet Colombiano, der udkommer i Caracas, med Harme yttrer: "Columbien har ikke anden end Vanære af sine Kapere; hvorfor taale vi dem da længere Republikens Omstændigheder have nu forandret sig, og hvad den forhen har været nyttigt, kan i det afgjørende Øieblik af vor nærforestaaende Anerkjendelse, og da vi skulde udbrede sunde politiske og borgerlige Grundsætninger, blive til væsentlig Skade for os. Man skriver fra Portorico, at den Spanske Admiral Laborde i forrige Maaned kom til Aqvadilla med sin Eskadre, der bestod af en Fregat, en Corvette en Brig og en Skonnert.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
J Laguaira var der opdaget en Sammensværgelse iblandt Regerne; men General Parz opdagede den itide, og standsede den ved at arrestere Oprørsstifterne, af hvilke flere bleve henrettede, saaledes at Jndvaanerne først siden efter erfarede noget derom.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Man er nu kommet efter, at de mange falske Efterretninger, der i nogen Tid ere udspredte over hele Vestindien til Europa, angaaende Syd=Amerikas Tilstand, have deres Hovedudspring fra Portorico, Bladet Colomblans siger, at saafremt slige Anmeldelser, der i en hver Henseende ere falske og urimelige, udbredtes af Republikens Fiender i den Hensigt at afskrække Storbrittanien fra at anerkjende dens Uafhængighed, maatte man glæde sig ved, at de saa aldeles vare uden al Menneskeforstand og Sandsynlighed, at ingen derved kunde vildledes.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Santiago (i Chile), den 12te Marts. Vi have desvære Efterretning om, at Neger=Garnisonen i Callaohar gjort Opstand, og at den har indtaget Fortet. Befrieren har lidt Patavilca af en heftig Sygdom, der overfaldt ham i Januar Maaned. Den Columbiske Krigstyrke bestod af 9500 Mand af alle Slags Tropper; den Peruvianske i Truillo under la Mar bestod af noget over 2000 Mand, der dog skulde fordobbles. Der ventedes flere Columbiske Tropper, men man vidste ikke om Befrieren vilde gaae til felts. Fienden syntes at have 4500 Mand under Canterac i Jauja, 100 under Valdes i Arequipa, 500 under la Serna i Cuzco, 20000 under Olaneta og 1600 i Jca.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Buenos=Aires den 26de April. Da vor hidtilværende høistfortjente Statholder og General Capitain Martin Rodriquez's Bestyrelsestid var udløben, udvalgtes den 1ste dennes D. Greg, de las Heras af Repræsentanthuset med 26 Stemmer imod 4 i hans Sted, og en Tak-Adresse til den forrige Statholder blev besluttet. Det nye Valg har opvakt almindelig Tilfredshed, da det er faldet paa en Mand af en fortræffelig Tænkemaade, der sandsynligviis vil følge de hidtilværende Ministres og isærden værdige Rivadavia's Udkast, og beholde dem i deres Poster Jmidlertid have Oppositionisterne, eller, som de kaldes her, Anarchisterne, desværre havt Overvægten ved de derpaa fulgte nye Repræsentantvalg, og 12 af deres Venner ere valgte derved: Bladet Argos af 14de dennes melder de Spanske Krigskibes Asias og Aquiles's Ankomst i det Store=Ocean; og angaaende denne Efterretning blev der strax sendt Depescher herfra til Chile og Peru Alexandrien, den 13de Mai.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Handelen er standset ved Paschaens Forholdsregler for at indskibe Tropper og disses Fornødenheder til Morea. Han vil til den Ende fragte 150 Skibe, og for desto beqvemmere at erholde disse, har han befalet, at ikke noget Skib for det første maa tage Kjøbmandsgods ombord, ligeledes maa der ikke udclareres noget Skib, hverken bag lastet eller tilladet, til nogensomhelst Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Havbugten ved Callao, den 1ste Marts. (Ombord paa det Brittiske Skib Aurora). De vil allerede have hørt, at det sorte Regiment fra Buenos=Aires har gjort Oprør i Callao, og overgivet Fæstningen til Spanien. Dette maatte falde haardt paa vor Brittiske Jnteresse. Vore Varebeholdninger ved Strandbreden og paa Toldboden bleve ogsaa dagligen plyndrede af de Sorte, hvorfor vi strax gik til den nye Commandant, den Spanske Oberst Casa=Prujo (hidindtil som Fange i Castellet) men som iste det for Svar truede os med Confiscation af al Brittisk Eendom (ommende skjøndt vi vel kjendte hans modsatte Tilbøielighed). Efter to til tre Dages Forløb erholdt vi endelig den 15de f. M. Tilladelse til at tage alt ombord, imod en Afgivet af 15 1/4 pC., men allerede den 19de blev Indskibningen umulig, da det Pernvianske Krigskib Protector, Adm. Guise, var løbet ind i Havnen. Lykkeligt, at Capt. Martin faa Dage førend Adm. Guises Ankomst med utrolig Møie udvirkede, at alle Brittiske Skibe maatte hale ud, og lægge sig for Anker uden for Batteriernes Skudvidde, hvilket var nægtet ethvert andet Flag Den 24de Februar, om Natten, gjorde Adm. Guise et modigt og tappert Angreb paa Forterne og Krigskibene i Havnen, der alle vare besatte af Spanierne, og det lykkedes ham, trods Fiendens frygtelige Jld, at jage alle de Krigs- og Handelskibe, der endnu vare derinde, paa Grund, og der at opbrænde Fregatten Venganza, Corvetten Santa Rosa, det forhenværende Chileniske Skib Ocean og et Par mindre Skibe, lige indtil Vandspeilet. Vi havde hidindtil Communication over Chorillas med Peruvia, nerne og Columbierne, og man var overalt af den Mening, at den anarchiske Tilstand i Callao ikke kunde være af Varighed, og at Re gerne igien vilde blive undertvungne; men igaar er der ankomme Spanske Tropper fra Gen. Canterac under Gen. Rodil, og disse have taget Callao ligesom Aftenen iforveien Lima i Besiddelse (som e man hører uden Uorden og Blodsudgydelse, med Undtagelse af nogle faa Røverier.)
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Panama, den 2de April. Breve fra Lima af 8de Marts bragte en Mængde ende Efterretninger. Neger=Regimentet fra Plata=Floden, der var 6 til 700 Mand stærkt laae i Garnison i Callao, og havde til Maaneders Lønning at fordre. Det gjorde derfor Oprør Natten til den 3die Februar, gjorde dets Officerer, General Alvarado derunder indbefattet, til Fanger og tog Fæstninger i Besiddelse. Fra den 10de Februar af overgave de i Forening, med omtrent 30 royalistiske Officerer, der sad arresterede i Castellet, og havde bidraget til at ophidse dem, Fæstningen til Royalisterne, og opreiste den Kongl. Spanske Fane.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Den 18de ankom Admiral Guise med sin Eskadre, og blokerede Havnen. Den 16de var der kommet Depescher fra General Bolivar til Lima, om at han havde antaget Dictatorværdigheden, og udnævnt Gen. Merino Nicochen fra Buenos=Aires til Commandant i Lima. Marq. Torretagle var nu uden Embede, og det heed, at han vilde afgaae med sin Familie til Chille. Følgerne af Tildragelsen i Callaoudebleve ikke længe. Den 26de Februar rømte Independenterne Lima, som de ikke længere troede sig i Stand til at kunne forsvare, og trak sig til Pataviica (hvor Bolivar opslog sit Hovedqvarteer), beliggende imellem hiint Sted og Truillo. Den 29de droge 1000 Mand Spaniere under Gen. Rodil, der kom fra Pisco, ind i Lima. Man vidste, at Gen. la Serna havde sit Hovedqvarteer i Cuzco. Hele Antallet af de Spanske Tropper i Lima og Callao beløb sig ikke til mere end 2000 Mand. Kort for disse Begivenheder var Efterretningen om Pto. Cavello's Indtagelse og Brittiske Commissariers Ankomst til Jamaica indløben, til Lima. Den 15de Februar havde en Officeer fra Bolivars Hovedqvarteer bragt den Efterretning, at en Columbisk Forstærkning af 2000 Mand fra Guayaqvil var landet i Huancha.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Blandede Efterretninger. Ogsaa i Lübeck har der nu begyndt at vise sig Tegn til Vandskræk imellem Hundene.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Indenlandske Efterretninger Aarhuus, den 13de Juli. Til et varigt Minde om Hs. Majestæt, vor høitelskede Konges Nærværelse iblandt os, er der paa Raadhuussalen opreist et Malerie, som forestiller Allerhøistsamme tilhest i Legemsstørrelse, malet af Hr. Wyck i Kjøbenhavn, og kjøbt af Byens Jndvaanere. Bemeldte Malerie indtager en heel Væg fra Lo tet ned til Gulvet ligefor Salens Jndgang. Ved Sit Besøg paa Raadstuen den 14de Juni tog Hs. Majestæt det Selv i allernaadigst Øiesyn. Ved samme Leilighed gav Hs. Majestæt Sin allernaadigste Tilladelse til, at den ny Byport, som, efter den af Allerhøist samme allernaadigst valgte Tegning, agtes opført ved Jndkjørselen, paa Broberg, ligeledes til et Minde om Hs. Majestæts Ophold her i Staden maa bære Navnet Frederiksport og den nuværende Broberggade, naar bemeldte Port er opført: Frederiksgade.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Kiøbenhavns Børs=Cours, den 16de Juli 1824. Hamborg 2 M. 233, a vista 236. - Species 238. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbdlr. 2 Mk. 4 1/2 s. Kongelige Obligationer (uden Renter) 93 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 1/2 Rbd. a 102 Rbd., dito i Sedler 120 ½ a 121 3/3 Rbd. Norske Laan til 6 Procent 105. Hamborger Laan 3000 Mk. 97. Dito dito 4000 Mk. 97. Norske Rigsbanksedler 160 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 6 1/2 s. a 3 Mk. 7 s. pr. 1 Rd. Rigsgield. Kiøbenhavn, den 16de Juli 1824.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Samtlige de ifølge Nationalbankens Bekjendtgjørelse af 4de Febr. 1820 udstædte Obligationer, daterede 31te Mai samme Aar, lydende, paa rede Sølv eller Hamburger Banco og bærende 5 p. Ct. aarlig Rente, opsiges herved til Udbetaling i 11te December Termin indeværende Aar, forsaavidt Eierne af disse Obligationer ikke maatte foretrække at lade sammes paalydende Summer blive indestaaende i Banken mod 4 p. C. aarlig Rente, fra den 11te December d. A. at regne men iøvrigt paa de Vilkaar, som ere bestemte ved det Laan hvorfor Obligationerne ere udstædte. De Eiere af ovennævnte Obligationer, der ikke ville have sammes Beløb udbetalt efter denne Opsigelse, maae inden den 15de August næstkommende gjøre Anmeldelse herom til Nationalbanken, enten skrivtligen, eller ved Jndlevering af Obligationerne til Paategning om at de fra den 11te December d. A. blive at forrente med 4 p. C., da de som ikke inden den 15de August næstkommende enten have indgivet saadan skrivtlig Anmeldelse, eller have ladet Obligationerne forsyne med den her nævnte Paategning, ansees at ville have Beløbenudbetalt i 11te December Termin dette Aar, fra hvilken Tid altsaa Renten af de dem tilhørende Obligationer ophører. Nationalbanken i Kjøbenhavn, den 5te Juni 1824.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Nationalbanken bekiendtgjør herved, at fra 5te d. M. af udbetales i Renten af dens Obligationer kuns 2de Gange ugentlig, nemlig Mandag og Onsdag paa sædvanlig Tid og Sted indtil den 21de d. M. inclusive, fra hvilken Tid af al Rente=Udbetaling i Banten ophøre indtil 11te December Termin næstkommende. Nationalbanken, den 1ste Juli 1824.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 14de Juli 1824 indkomme følgende Skippere: J. Schinkel fra St. Ydes, D. H. Rasmus fra ibidem, J. H. Jepelin fra Newcastle S. Holland fra Bo sion ved Forbiseiling, S. Pichet fra ibid. ved Forbiseiling, R. Bohrfra Triest, med følgende Vare: 137 Chald. Steenkul, 49 Mon Salt, 5 Tons 2 Cent. Farvetræe, 15 Fust. Qvercitron, 25 Fust. Kaffe, 14 1/4 Tons Fustik, 2 Fade Corender, 28 Just. Rosiner, 12 Just. Bomolie, 5 Fust. Mandler, 8 Fust. Viinsteen, 20 Fust. Corender, Viin, 3109 Stæng. Jern, 52 Tdr. Bec. Sid for. s. Cold, 3de Kield. Genever, 410 Tdr. Hvedemeel, 69,333 Pd. Sukker, 8712, Pd. Fustiktræe, 15 Tdr. grøn Sæbe, 3741 Pd. Ost, 14,923 Pd. Koehuder, 1000 Pd. Farvetræe, 7500 Stkr. Citroner, 223 Tdr. Rug, 1815 Klumper Blye, 78 Pd. Thee, 118 Pd. f. Kalveskind, 15,082 Pd. Riis, 4655 Pd. Kaffe, 1920 Tdr. Hvede, 150 Tdr. Bygmalt, 36 Tdr. Steenkul, 51 Ball. Humle, 6 Tdr. Tran, 858, Tdr. Byg, 14,325 Pd. Sirup, 52 Tdr. Ærter, 213 Stkr. Lærred, 51 Lpd. Smør, 837 Ckf. Fyrreplanker, 280,990 Pd. Campechetræe, 3300 Pd. Perlegryn.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 16de Juli 1821 indkomne Skippere: W. M. Donald fra Grongemouth, S. Picket fra Bo. ston, B. Petersen fra London, A. Gierding fra Nordkjøbing, W. Stutsen fra Fayal, P. J. Holm fra Newcastle, med følgende Vare, 60 Tons Steenkul, 7 Kasser Cassia Lignea, 50 Fust. Kaffe. 375 Sæk. Kaffe, 7 Sæk. Peder, 1 Kiste Cardemomme, 10 Sæk. Pi ment, 2 Kister Jndigo, 17 Ball. Humle, 280 Stkr. Jern, 855 Stkr. Jern, Bræder, 25 Kasser Oranger, 12 Chald. Steenkul, 5 Møllesteue. - Udgaaede: J. C. Parrau til Calmar, H. B. Møller til Rostok, C. F. Wedel til Stettin, med følgende Vare: 460 Pd. Svedsker, 79,997 Pd. Sukker, 8811 Pd. Corender, 31,602 Pd. Riis, 6000 Stkr. Oranger, 11,411 Pd. Sirup.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Ved Tallotteriets 1017 Wandsbecks Trækning i Atona udkom: No. 77. 61. 83. 49. 17.
Berlingske Tidende, 1824-07-16
Kiøbenhavns Torvepriser, den 16de Juli 1824. Rug, Td. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Jd. 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flæsk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Lorent; Nicolai Fallesen. Beskeden, tænksom, nidkjær, god Blandt Danmarks Hædersmænd Du stod I Kraftens lyse Dage Par høie Pande Viisdom laae, J blide Øie klart man saae Det ædle Hiertes Lue. Fra Klogt, som Hyllen, lige reen For Gud og Folket frem Du treen Med Sandhed kun paa Læbe. J elskte Hjem saa kjærlig from. Oprigtig, hvor Du var og kom, Retfærdig al Din Vandel! Men af den Kraft, det Lys forsvandt Hver Dag, nu mørkere oprandt, Kun matte Glimt oplyste. Thi takke vi Algodheds Gud, Som Dig af Støvet løste ud! - Velsignet vær Dit Minde, Og signet vær den hulde Haand, Som omhedsfuld Din trætte Aand. Til sidste Suk husvalte! Græd, Hustrue, men vær stæleglad; Det høre hist, hvad her han bad, "Trøst, Gud, min kjære Sara. Eliser Gad.