JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Kornrensningsmaskinerne kunne overlades saavel de større Gaardes Eiere, der godtgiøre at de ikke allerede ere i Besiddelse deraf, og at deres bekonomiske Forfatning er saadan, at de kunne trænge til denne Begunstigelse, som ogsaa de Bønderbyer, hvis Beboere maatte ønske at have et saadant Redskab til fælleds Afbenyttelse. Hørbrydemaskinerne ere i Særdeleshed bestemt for de Egne, hvor man lægger Vind paa Horavl og hvor Hørrens Til beredning vanskeliggjøres af Mangel paa hensigtsmæssige Redskaber. De nævnte Agerdyrkningsredskaber kunne ligeledes er holdes af de Landmænd baade i og udenfor Bondestanden, som beviisliggjøre at de ikke allerede eie dem, eller have Evne til selv at anskaffe dem. Dog uddeles de paa samme Vilkaar som de Svingplove, Selskabet i nogle Aar paa egen Bekostning har overladt, og blive, som Følge heraf, ikke strax Modtagernes Eiendom, men Selskabet forbeholder sig, naar et Par Aar ere forløbne, efter den Anvendelse, som da beviisligen er gjort af Redskaberne, at afgiøre, om disse skulle skiænkes Vedkommende eller tilbageleveres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
De Landmænd, som maatte attraae et eller flere af de omtalte Avlsredskaber, alt efter Enhvers Stilling, opfordres at indgive skrivtlige Begjæringer derom til Selskabet, inden Udgangen af Februari Maaned 1826, hvilke Begiæringer maae indeholde Oplysning om hvad Ansøgeren har udrettet som Agerdyrker, og være ledsagede med paalidelige Attester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Det Kongelige Landhuusholdnings Selskab den 22de Novbr. 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Torsdagen den 8de December Skovauction, førstkommende, bliver ved offentlig Auction i Nyerup Skov under Frederikslund, bortsolgt en Deel Ege- og Bøgetræer, deels paa Reden og deels i Kævler. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til 15de Februar 1826. De Lysthavende ville mode ved Nyerupgaard om Morgenen Kl. 9. Frederikslund den 27de November 1825. C. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Den afdøde Bager H. C. Bidstrups Boe tilhørende Bagergaard paa denne Kiøbstæds Nørregade, bortsælges ved 3 Auctioner, som afholdes paa Tingstuen i Ringsted, Onsdagen den 14de, 21de og 28de December førstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 3. Gaarden har en for Næringsbrug fortrinlig god Beliggenhed; og Conditionerne, hvorefter en Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 22de November 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Formedelst indtrufne Omstændigheder er paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse strax Tieneste ledig for en Pige, som godt forstaaer at lave og koge Mad, uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Avis Expeditionen giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
2 konfirmerede Drenge af skikkelige Forældre, kan strax antages i Skomagerlære hos Skomagermester Friis Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Et Chenille-Slag er tabt fra Smedegades Port til Den retsindige Finder ville aflevere det Gammeltorv. til Avis Expeditionen i Slagelse, mod en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Fra Pressen er idag udkommen: Tvungent Skriftemaal. i Anledning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
af den halvfierdsindstyveaarige Olding, Hr. Kammerherre Baron Wedel Jarlsbergs Frivillige Skriftemaal. til fine brave Landsmænd. Af B. C. Rye, Procurator ved Underretterne i Siællands Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
Skriftet faaes i Kiøbenhavn i den Wahlske Boghandling, Ulfeldtsplads No. 118, i Odense hos Hr. Bogtrykker Hempel, i Ringsted hos Hr. Fuldmægtig Poder, i Sorøe hos Hr. Boghandler Hom, i Skielstøer hos Hr. Kiøbmand Franck, i Nestved hos Hr. Nordberg, i Corsøer hos Hr. Fuldmægtig Laurenberg og i Slagelse hos Bogtrykker Magnus, for 3 Mk. heftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. for den landske Historie uden, og indenfor Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. synte Aarg. No. 97.) Fredagen d. 2 December 1825. (11 Aar. No. 97.) Fredagen d. December 1805, Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Oversigt over Dagens udenlandske Nyehder. Det hedder i et Brev fra London i Børsenhalle No. 4142, at meget nye Breve fra St. Petersborg, hvis Jndhold vi ikke ønske at maae blive bekræftet, tale om en ufordeelagtig Forandring, som er foregaaet i Hs. Majestæt Keiserens Helbreds-Tilstand. Derimod skrives fra samme Hovedstad under 12te No. vember: at Hs. Majestæt befinder sig meget vel, at han den 30te October har beæret de Dønske Cosakkers fornemste Bye Nye=Therkask med et Besøg, at Allerhøistsamme vil om 14 Dage giøre en Tour til Krimm, komme derfra tilbage til Tagenrog, og at det derfor vil vare nogle Uger inden han kommer tilbage til Residencen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
At Keiserens Reise til sine sydlige Provinser har havt nogen Jndflydelse paa de Græske Anliggender har man endnu ikke sporet; men et af de Foretagender, som maae have en stor Jndflydelse derpaa, dersom kun Tiden levnes dertil, er at den Græske Committee i Paris lader de vigtigste Græske Classiker aftrykke ledsagede med oplysende Anmærkninger i det Nye=Græske Sprog; hvilke blive uddeelte blandt Grækerne, saaledes er i Aar Aristoteles Politik bleven udgivet i Paris til denne Bestemmelse af den berømte, Græker Koray. Foruden de oplysende Anmærkninger til at forstaae Bogen, ledsager han den med Betragtninger overAristoleles Jdeer og Regieringsformen i Sammenligning med de Nyeres Jdeer, ogsaa giver han sine Landsmænd mange vigtige Formanninger med Hensyn til deres nærværende Tilstand og meddeler dem sine Tanker og Jndretningen af deres Statsforfatning. Der gives ikke ret meget, som man kan lære af Spanien for at efterfølge, eftersom Tingenes Tilstand, i dette Land nu er beskaffen; men dog hører man een Ting derfra, som man maatte ønske at Grækerne ville tage til Hiertet: i Byen Almodavar ere Jndvaanerne blevne forenede om at udsone sig med hinanden og glemme alt deres Partiebad; de have underskrevet en Forening desangaaende og celebreret denne Beslutning med kirkelige Ceremonier og Glædesfeste. – Da Hollænderne reve sig løs fra Spaniens Herredømme valgte de til deres Vaaben. en Løve, som holdt et Bundt Piile i Hænderne, og skreve deromkring: concordia res parræ ere scunt, discordia res magne dilabuntur. Ved Eenighed kan det Smaae bestaae. Ved Uenighed maae det Store forgaae. Betænker dette J kjække Hellener, at J ikke selv skulle slukke den Friehedens Fakkel, som i have antændt
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Holland har havt sin store og glimrende Periode; men denne er engang forbie og kommer ikke saa let tilbage; de Dage ere ikke meere, da den store Hollandske Admiral Tromp, efter at have slaget Englænderne kunde binde en Kost i sin Mast for at give tilkiende, at Havet var renset for dem (Hume Gechichte von Grossbrittannien, 2 Th. P. 39.) Et ter at have i dette Aarhundrede prøvet store Stats lykker, nød Republiken ved sin Forvandling til et Kongerige, det overordentlige Held at blive formedelst de politiske Conjuncturer, ophøiet til en dobbelt saa stor Magt; men de dybe Statsaar, som Staten havde faaet, bleve derfor ikke lægte; men bløder under en uhyre Statsgield og nye Vanheld træffe den i de Egne, hvoraf dens Velstand, skulde paa nye opblomstre, nemlig i dens Ostindiske Besiddelser. Man seer af et Lovudkast, som i Aar erblevet forelagt Generalstaternes Kammer, at Regieringen har maattet optage et Laan paa 20 Millioner Gylden til disse Coloniers Understøttelse; Aarsagerne dertil angives at være foruden Udbetalinger for Effecter, som den har overtaget paa den Engelske Regierings Vegne: at Skibe med indenlandske Producter ere forulykkede, at et rigt beladt Skib fra Japan er udeblevet; Misvært, ødelæggende smitsomme Sygdomme og fornemmelig de alvorlige Uroeligheder, som ere udbrudte paa de Molukkiske Øer, paa Sumatra, Celebes og Borne, som have udkrævet kostbare Krigsudrustninger. – Men ogsaa Englænderne forestaae store Krigsudrustninger og en haard Kamp i Jndien, da Freds-Underhandlingerne med Birmanerne ere afbrudte, og alle de afskedigede Transportskibe ere paa nye tagne i Tieneste for at overbringe Levnetsmidler og Munition til Rangoon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Den bekiendte Sir Hudson Love er bleven udnævnt til Gouverneur paa Ceilon. Det seer ud til, som den arme Hr. MardochaNoah, den nye Dommer i Jsrael, vil strande med sit Projekt at oprette en Jødisk Stat paa den store Øe i Niagara-Floden; thi den anseeligste af de Commissarier han har udvalgt for at befordre sin Plan, Overrabineren von Cologna har offentlig i Paris erklæret sig imod ham og kaldet ham en Sværmer og vægrer sig saavel paa egne, som paa Overrabbinerne i London Herschels og Mendolas, Vegne at modtage dette Tilbud. Gud, siger han, kiender allene Tiden for Jsraliternes Restauration; han vil bekiendtgiøre det for Verden ved utvetydige Tegn, og enhver Forening, som har et politisk National Formaal, er efter Talmud er Majestæts Forbrydelse mod Gud. Maaskee der ogsaa kunde gives de Mennesker, som vilde sige om Hr. Cologna, at han er sen Sværmer. Men hvad skulle vi dømme om Doctor Francia. Sværmer er han nok ikke; men sandsynligen en huul Broder, som blot har forregnet sig. Buenos Ayres har paa nye, endskiøndt forgiæves søgt at underhandle med ham og formaae ham til at sammenkalde en repræsentativ Forfatning; men han har ikke svaret derpaa; derimod siger man, at han har afsendt en Gesandt til Bolivar; (han begynder formodentlig at blive lidt beklemt, og har vel til Formaal at ville betiene sig af Libertadorens Utilfredshed med Buenos Ayres Uvillie til at tage Deel i Kongressen i Panama, til sin Fordeel; men det er sandsynligt at den høittænkende Bolivar vil netop erklære sig mod Francia, for aldeles at vinde Plata=Staterne for sine store Planer.) - Høist glædeligt er det at erfare at den Schweitzeriske Naturforsker Rengger er sluppen ud af Paraguay. Han har nemlig under 25de Juli tilskrevet sin Onkel Regieringsraad Renger i Aarau fra Buenos Ayres, at han har med sin VenLongchamp reddet sig med Flugten fra Paraguay, hvor Francia havde holdet ham fængslet i 6 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
J al denne lange Tid havde han ikke hørt det mindste fra Europa, alle Breve til og fra ham bleve holdte tilbage. Regieringen i Buenos=Ayres havde villet indgivet en Forestilling til Francia om hans Befrielse; men dette Skridt blev forraadet, da det vilde have havt til Følge, at han var aldrig sluppet ud af Paraguay saalænge Francia levede. Nu derimod toge de ganske uventet Flugten og lode en Jndretning, som de havde oprettet og den største Deel af deres Samlinger blive i Stikken, og reddede sig som Hr. Rengger skriver ud af Tyrrannens Klør, dog tilstaaer han, at naar de ikke havde havt alt at befrygte af dette Menneskes vilkaarlige Behandling, saa kunde de have levet saa lykkelige i Paraguay, som man kan leve i en lang Afstand fra sine Venner. De ville nu ordne Resten af deres Naturhistoriske Samlinger og seile med det Franske Skib Mathilde tilbage til Enropa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Bolivar havde i Lima modtaget en Lykønsknings Skrivelse fra Biskoppen i Cusco, hvori denne yttrede, at hans Seiervindinger vare Himlens Værk. Libertadoren besvarer dette Brev med meget Gaalanterie, og siger iblandt andet deri, Deres Eminence behager at betragte mig som et Redskab for den guddommelige Villie til at udføre den store Plan, som han har lagt fra Evighed af. J Anledning heraf maae jeg erklære, at jeg har fast besluttet, at ville nære Evangeliets og Friehedens hellige Jld, og at mit Hierte skal altid tilhøre de Jncas (Perus gamle Kongers) Jordbund; til hvis Bedste Deres Eminence, som jeg haaber, vil anvende al deres Jndflydelse for at befæste Freden. Han slutter med de mærkelige Ord: iblandt de særdeles Begunstigelser, som det guddommelige Forsyn forunder mig i denne Republik, regner jeg især deres Apostoliske Velsignelse, ligesom den Ære at betræde en Jordbund, som er blevet forherliget med en Manco Capaes Minde. Han grundfæstede med ligesaamegen Viisdom, som Menneskelighed et Rige paa Folkets moralske Jndsigter og den rene Religions Følelser. Denne Yttring til en Katholsk Biskop er vistnok høist mærkelig. Manco Capac var Riget Perus Stifter og den første Jnca; han udgav sig for Solens Søn, og lærte Folket indvortes at dyrke Verdens Siæl som den høieste, men udvortes at tilbede Solen. som en synlig, men langt ringere Guddom. Vil man læse en Bog om de Jncas, som kan sætte Følelserne i Bevægelse, saa er Marmontels Jngernes Historie endskiøndt en Roman dertil fortrinlig skikket. Man har en Oversættelse deraf paa Dansk, men den er een af de fortræffelige Bøger, som nu ere forglemte, og som ingen meere læser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
J Anledning af Pav. Leo den Xltes circulaire Skrivelse til alle Amerikanske Geistlige har den Columbiske Regiering udstædet en Circulaire til alte Departements-Jntendanter, hvori det hedder: at dette Brev er sandsynligen kun bestemt for de Egne, som endnu ikke have erklæret sig uafhængige af Spanien, og hvorved det tillige betydes de Gerstlige paa det Alvorligste, at alle de, som ved Ord eller Skrifter eller paa anden Maade handle imod Regieringens Villie, skulle ufortøvet henvises til de competente Tribunaler; ogsaa blive de offentlige Auctoriteter indskiærvede at udviise den største Virksomhed og Opmærksomhed. – Men
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Paven selv begynder at blive betænksom ved hvad der foregaaer i Amerika og at frygte for at hans Magt og Jndflydelse skal blive udsat for Fare; thi han har ved sin Runtius, Monsignor Giunigni, i Madrid ladet Kongen af Spanien forestille, at Folket i Sydamerika og Mexico lider Mangel paa retmæssige Biskopper, hvorfor han seer sig med det første nødt til, formedelst de Troendes Siælevel, og formedelst den Katholske Apostoliske og Romerske Kirkes Jnteresse, at erkiende de Biskopper, som ere valgte af de dissiderende Regieringer, og at tildeele dem den kanoniske Jndvielse. Tiden er paatrængende, Omstændighederne ere at en tvingende Beskaffenhed, imidlertid har Paven troet ikke at burde fatte en Beslutning, førend først at have fornemmet det Spanske Cabinets Meeninger og Beslutninger derom. - Paven har ved sin Nuntius tillige ladet overlevere det Spanske Hof en anden vigtig Note, hvori det hedder: at da de Grunde, som havde bevæget den hellige Stol tilat give sit Samtykke til Jnqvisitionens Gienoprettelse, ikke meere finde Sted, saa vil denne Foranstaltning blive unyttig og hensigtsløs, og Hs. Hellighed betragter den desuden i dette Øieblik som udotisk, da Lidskabernes Hede forbunden med den menneskelige Svaghed kunde undertiden giøre Jnqvisitionen skadelig i Partiernes Hænder, naar de derved bleve forledte til at anvende den udenfor dens oprindelige hellige Hensigt og derved giøre den mere forhadt end nyttig, Præsidenten for de forenede Nordamerikanske Stater Hr. Adams har i Midten af October besøgt Nyevork, hvor han blev modtaget med overordentlig Agtelse. Magistraten med Stadens Major i Spidsen, giorde ham tilligemed et stort Antal Borgere sin Opvartning paa Raadhusets Sal. (City Hall.) Hans Besøg i Skuespilhuset under Ledsagelse af de Recorders (Syndici) og Medlemmerne af Commune=Raadet var en sand Folkefest. Huset var proppet fuldt, og da han traadte ind maatte Acteurerne saalænge holde op. Hele Forsamlingen stod op bragte Adam og Frieheden et tredobbelt Hurra, ogsaa blev Nationalsangen Banke Døde spillet. En Bager i Dublin blev nyelig tilkiender en kt paa 5 Schilling ifølge Kong Wilhelm og Dronning Marias Statut, fordi han havde solgt Brød om Søndagen. Det er underligt sagde han at man vil mulktere mig for 5 Sch., for det som jeg skal betale 20 Sch. i Straf for, naar jeg ikke havde gjort det; thi denne Mulkt er ifølge en Act af Aaret 1745 bestemt for den Bager, som vil vægre sig for at sælge Brød paa nogen Tid af Dagen naar han har det i Huset. Der var ikke andet ved det at gjøre end at lade ham gaae med en Formaning uden at paastaae, at han skulde betale Mulkten. Den 9de og 10de November rasede paa den Franske Kyst ved Rochefort en frygtelig Storm, som har strakt sig hen til Pyrenæerne og gjort stor Skade, Sneen smeltede i en Nat paa disse Bierge og man frygtede for store Ulykker. – Om Natten imellem den 23de og 24de October har en rædsom Orcan i Civita Verchia anrettet undsigelig megen Skade paa Huse og Skibe; det samme var Tilfældet i Rom hvor man tillige klager over en ualmindelig Kulde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Amsterdam berettes under 26de Novbr. at alle Statspapiire ere atter faldne dybere, og i London ere de consoliderede Fonds blevne solgt til 85 og til 833. – Siden Byg-Jndførselen er bleven friegivet i England er Prisen falder i London paa det fra 3 til 28 a 32 Schilling pr. Qvarter; men til den Priis kjøbes det med Begiærlighed. En vigtig Jndflydelse paa Kornpriserne til Foraaret vil det have, at der skal herske en stor Mangel i de Barbariske Stater. Ogsaa ere Kornpriserne allerede stegne i Gibraltar. Ligeledes berettes fra Alexandrien, at Nilen er i Aar meget hurtig vendt tilbage til sit Leie, saa at Høsten vil formodentlig i Aar blive slettere i Ægypten end den var i Fior, og der saaledes vil blive aldeeles intet eller kun meget lidet Hvede udført fra dette Land. Disse Omstændigheder ville komme det sydlige Rusland og Nordamerika meget tilpas, i hvilke Lande der ligge saa store Oplag af Hvede. – Ogsaa fra Gibraltar berettes under 31te Octbr., at der var megen Søgning efter Korn i de Barbariske Stater og at Spanien vil ligeledes komme til at trænge til store Tilførsler inden næste Høst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Den 16de Novbr. kom Deres Majestæter den Østerrigske Keiser og Keiserinde i bedste Velgaaende tilbage til Vien fra Presburg. Om Aftenen var heele Keiserstaden illumineret. – Fra Rom berettes under 7de Novbr.: at Publikum har paa nye været i Uvished om den hellige Faders sande Helbreds-Tilstand, som naturligviis har foraarsaget endeel Foruroligelse. – Den Storbrittanniske Ambassadeur Lord Strangford og den Franske Greve de la Ferronnays ere i Midten af Novbr. ankomne til St. Petersborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Den Franske Moniteur beretter fra Bucharest under 1ste Novbr.: at Keiser Alexander er kommen til Podolien hvor ogsaa General Sabanief har indfundet sig fra Bessarabien og tilføier, at ingen Tyrk har endnu rømmet Fyrstendømmerne. – Fra Constantinopel meldes under 25de Octbr.: at Jbrahim Pascha holder sig bestandig i Morea, og venter paa Forstærkninger af den Expedition, som udrustes. i Alexandrien. Men ifølge de Efterretninger som ere ankomne derfra over Smyrna til Constantinopel kunde man ikke vente, at Expeditionen vilde afseile førend i Enden af Octbr. Pesten grasserer temmelig heftig iblandt Ægypterne i Coron og Modon og Navarino, men en epidemisk Sygdom skal ogsaa være udbrudt i Napoli di Romania, som anretter store Ødelæggelser. – Den Candia er bleven en Skueplads for blodige Begivenheder, alle Tyrkerne paa det flade Land ere blevne dræbte af Grækerne, fra Naboe-Øerne tile Aventuriers til i Mængde for at tage Deel i Byttet. Morcoterne ville aldeles ikke indlade sig i de Underhandlinger, som Jbrahim tilbyder dem, men trække sig tilbagetil deres Bierge og synes der at ville oppebie en Forandring i Omstændighederne (nemlig at Efteraars- og Vinter=Veirliget vil ødelægge de Arabiske Tropper. - Den Efterretning, at den Ægyptisk Tyrkiske Flaade er ankommen til Navarino var ugrundet og bygget paa en Fortælling, som et Skib havde modtaget i Søen fra en Østerrigsk Skipper, hvorimod Bladet Diario di Roma har et andet, men vist ligesaa falsk Rygte, at den combinerede Flaade er bleven slaget og adspredet af Grækerne i Nærheden af Alexandria. De umiddelbare, Efterretninger fra denne Stad naae til 22de October: Flaaden var den 18de og 19de samme Maaned, gaaet under Seil, 220 Skibe stærk. Den havde Brandere og en Dampbaad med sig, og 10,000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie ombord. Andre Efterretninger nedsætte Antallet af Tropperne til det Halve. Flaadens Størrelse kommer deraf, at de Barbareskiske Staters Krigsskibe have foreenet sig med den. Den Tyrkiske Flaade commanderes af Capudan Pascha og den Ægyptiske of Muharam=Bey. Disse store Udrustninger have en ufordeelagtig Virkning paa de Ægyptiske Finantser, som trykkes saamegel meere i Aar, som Høsten er faldet saa maadelig ud i dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Det Engelske Orlogsskib Albion paa 94 Kanoner med det 42de Skottiske Regiment ombord er ankommen den 29de October i Bugten ved Gibraltar. Man forventede der endnu et andet Regiment, og talte desuden om, at den Engelske Eskadre i Levante vil blive betydelig forøget. Desuagtet paastaaer det Engelske Blad Star: at den stærke Falden i de Engelske Fonds staaer aldeles ikke i Forbindelse med Politikken; men at det allene er en Følge af de dyre Priser for Livets første Fornødenheder Brød, Øl, Kiød og Steenkul, som foraarsager at uhyre Capitaler blive trukne ud af Stoks. Øllet er uagtet Maltskatten er bleven ophævet, ligesaa dyrt som det var i Krigstider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
Man troer, at Krigen i Jndien vil blive langvarig; da den Gesandt, som Kongen af Ava havde sendt til Prome for at underhandle har pludseligen forladt denne Bye. Der tales om Sygdomme i den Engelske Armee og at Compagniet bliver nødt til at gjøre et nyt Laan; imidlertid er Fæstningen Munspore bleven indtaget uden Modstand fra Jndvaanernes Side, da de vare misfornøiede med det Birmaniske Herredømme. – Sir Charles Stuart har endnu ikke forladt Rio Janeiro. De Deputerede til Kongressen begynde at ankomme til denne Hovedstad og Keiseren lader dem udbetale Diætpenge. – De Keiserlige Tropper have erholdet en afgiørende Seier over Fructuoso Ri beira; det Brasilianske Corps bestod af 1000 Mand; General Lecor vil fra Montevideo med 2000 Mand forfølge de vundne Fordeele. – Ogsaa har Unionen for Platastaterne faaet en ubehagelig Efterretning fra St. Juan de Cupo, hvor en Folkeopstand er udbrudt, som skal være foraarsaget af Præsterne; der maae sendes Tropper imod dem."J de Nordamerikanske Skove, især i de nordlige Provinser og i Canada ere i Aar ved den stærke Tørke frygtelige Skovbrande udbrudte. J Miramichi i den Engelske Colonie i Nye Brunsvig ere især store Ulykker anrettede derved, hvorfor der ogsaa England samles Gaver til Jndvaanerne der, som have lidt derunder. - Havet har opnaaet en frygtelig Høide, og raset skrækkelig om Natten den 11te ved Cherbourg og giort stor Skade paa Søedæmningerne. Ved Oporto i Portugal er et Stykke af en Klippe faldet ned og har dræbt 7 Mennesker og saaret 3.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-02
J Spanien begynder det Apostoliske Partie at blive meget misfornøiet med Hertugen af Jnfantado, fordi han fortsætter Processen mod Bessieres Tilhængere, og fordi han vil at Geistligheden skal betale ligesaameget til Statens Understøttelse, som Hr. Zeg har forlangt; man troer derfor at han ikke længe kan holde sig i sin Post. De udenlandske Ministre skulle være indkomne med en Forespørgsel til Regieringen om Minister=Forandrin vil have nogen Jndflydelse paa Spaniens udenlandske Politik; Svaret er blevet at den ikke vil have det. – J Guadalacora ere nye Uroeligheder udbrudte, og man har maattet fende Tropper dertil.