Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-09
Petersborg den 15de September. Vedlen s serlig kase er det befaler, at de Kiøbmænd, der fornen Opførsel, som ikke svarer til deres Stand, udelukket af Societetet, skulle afgives, som Recruter, naar ere duelige til Krigstjenesten. Societeter skal herfobehørige Summa af de Penge, der skulle sammenskydes, regnes tilgade. anlæg, om forhen J en Admiraliterdellenter, ved GeneraladtKuschelev anmældt keiserlig Mase, indeholdes: Vor Herre og Keiser have behaget at befale, at de i Allerhøystsammes Nærværelse ved Aarolen givne Befalinger, saavel angaaende Avancements, som alt andet, skulle dregnet som for mundtlige kaser, paa hans Haar. henlisblaske. den Hole September. preussiske Majestæt har ladet de affvelerede Medersaxiske og vestphalske Kreedstænder erklære, at samme uforanderlig bliver ved det antagne System, og ikke vil tilstæde den mindste Krænkelse af det nordlige Tydsklands Neutralitet, saafremt endnu inden Midten af November nok en tremaanedlig Qvota leveres for samtlige beskiærmende Tropper. 20 38610 30 90 16 tilmonianians J Cøln og ster, den 24de September. Coblenz skal det gaae meget urdelig til. – J Forgaars tildrog sig i det paderbornske en sørgelig Begivenhed. Bønderste vægrede sig at betale Tiende. Regieringen truede med Soldater; Bønderne derimod med at sætte Jld paa et Kister og Archie. Endelig brugtes virkelig Soldater, Bønderne modsatte sig, og opfyldte den gjort Trudsel. Paa begge Sider blev henved 20 Mennesker. Nu har man reqvirere hessiske Tropper til at tilbage bringe Roeligheden, Demarcations Armeen er for det meeste i Bevægelse; for kort siden mynstrede den af Hertugen af Brunssvig, og General Romberg, som 3 600 i Sand, hvor 36 god og Haag, den 26de September. Den Tale BorgeBeyma af det revolutionaire Partie, den 20de holdt i Conventer, da han foreslog er Nationalsest for den parisiske 4de September, og at alle offentlige Embedsmænd, skulde giøre Eed paa evigt Had mod Stadtholderskabet, udmærkede sig ved en særdeles Hæftighed mod det moderate Partie. Han gav først en Skildring af de Ulykker, der for den 4de September havde truet den franske RePublik; fremstilte derpaa Følgerne af 4de September, som lykkelige, sammenlignede den republikanske Aand i Frankerig med den i Holland, og paa stod, man maatte Holland oplive den ved en saadan Nationalfest. Han kaldts Hollænderne heri Biskolde, og forekastede adskillige af Conventens moderate Lemmer, at de ansaae den Ade September, og den franske Regjerings paa denne tilfægtede Seier med skiæve Øyne. Mod Pichegru og hans Partie, var han meget bitter, og kaldte ham den af nogle saa ofte tilbedede Pichegru; til Slutningen opfordrede han Conventen ved denne Fest at blive den hara viske Nation og sær den franske Regiering, at den med den sin Høimod 600. 33390 300 ikke blot af Navn; men i Gierningen elsker Frieheden, og at den bataviske Nation er værd at agtes og hædres, som Søster af den franske Republik. Den af ham foreslagne Eed paa et evigt Had mod Stadtholderskabet, Aristokratie, og Anarchie er nu ogsaa foreslaaet i Hollands Provincialforsamling, hvor det og er blevet foreslaaet, at borttage Byportene i alle inde i Landet liggende hollandske Stæder. Hos det amsterdamske Municipalitet have 5 derværende Borgere paa en hæftig Maade anholdet om, at afsætte alle Embedsmænd, der ere mistænkte for Hengivenhed til Huset, Oranien, samt at hæfte de fra; den snabrukske Væbning, hiemkomne Emigranter. De, havde i deres Ansøgning betient dem af det Udtryk bade længe nok, nu fordre pr. De ere derfor satte i Arrest. Midlertid ere mange af hine Emigranter hæftede. Man forudseer, at hvis den i Conventen foreslagne. Eed om Had til Stadtholderskabet virkelig skulde gaae igjennem, ville mange sandsynligviis nedlægge de Embeder, de hidtil langt fra al Partiskhed redeligen have forvalter. Admod 3000 ned afde Artikke anden 12 1/2 s. al Et Antal Borgerg har ligeledes foreslaaet Conventen i en Ansøgning ved en Commission at lade inqvirere, om i vor Republik ogsaa findes medskyldige af den nys i Frankerig opdagede Sammenrottelse, og i saa Fald at afstraffe disse. . 1170 mk. 128 og ne. Den 17. sk. ris, den 22de September. Følgende er, hvad Aviserne under dette Datum anføre af Camille Jordans Brey til hans Committeenter, som Garat, naturligviis for at angive det har aftrykt i sin Journal Conservateuren; Tre Directeurer have løftet Rebellionens Fane mod Nationalrepræsentationen. Mange Deputerede ere hæftede, andre paa Flugt, og kun faa Deputerede, der ere Directoriets Trælle, deliberere endnu. Saaledes kuldkaste Triumpirerne Constitutionen, og beskylde og for en latterlig, royalistisk Sammensværgelse, i Spidsen for hvilken de sætte den udødelige Pichegru. Jeg nedlægger min og Majoritetens Protest i eders Skiød. Styrer eders Energie ved Klogskab. Blot dette Raad kan jeg nu give eder fra det Tilflugtsted, hvor jeg har skiult mig, og hvor jeg troer bedre at kunde tiene eder, end fra Guynnas Kyster. Hvori Cataffor Broge og tre. c. 3 3 slog animinalgarsig ham Moreau troes, uagtet de af ham meddeelte Papiver idelig anføres, som de umodsigeligste Beviis mod Pichegru, ikke at undgaae Anklage, hvortil man selv i hans Skrivelse finder Føye, da han der anmærkede, at adskillige Officerer vare indvikklede i Pichegrus Sammenrottelse, og dog saalænge har ladt dem være anklagede; da han saa sildes har indsendt de Papirer, der indeholdt Pichegrus, Forbrydelse, og det endda til Barthelem; den var ham bekiendt, som Pichegrus Ven, og da man veed om ham, at han ved sin Armee ikke har ladet holde nogen anden republikansk Fest, end 9de Thermid(Robespierres Falddag, der maaskes nu med Tid og Leilighed kunde blive skudt ud af Calenderen). 20 Mineralmondo andsdag, Mina 80 om J Paris, den 26de September, Officiel kan man nu berette, at Moreau, har nedlagt Commanden over Rhin- og Møselarmeen. 6 Man veed nu ikke alt det, man vil lægge ham til Last, foruden hans Dvælen med at angive Pichegrus formeentlige Forræderie anker man nu og paa, at han i Fiorsi Tydskland ikke betimelig nok skal have understøttet Jourdan, der hedder og, at fra Paris er sendt Befaling at forsegle hans Papirer). Angereau har faaet saavel hans som Hoches Commander; og General Lemone den havde saa stor Deel i Fangsten den 4de Septemberg er igien blevet Commandeur over den 7de Division, General Bernadotteder gaaet til Marseille, at tage Commanden, istedet for Sahuguet, som Buonaparte, havde sendt did; men, som er afsat, da han ikke kraftigen Moschar truet Opstanden der det hedder, at en vis St. Christopher, skal have kaldt sig begge Raadenes Genevald, og ined to Kanoner og 200 Jnsurgenter besat Broen, og Fortet, Stad EspritLanguedog, hvorfra dog Republikanerne skulle have (forjaget ham J. Lyon skal Rideligheden ogsaa være tilbage vendig heller ikke skal det være sandt, at det er Opstand i Bretagne. Derimod har man angivet følgende i Metz opslagne Placat: Sandheden til Folket, Borgere, det triumpherende Partie forleder eder i Henseende til de troe Repræsentanter, og eders hæftede Directorer. Den royalistiske Sammensværgelse er et Hiernespind; troer en Mand, der vilde støde en Dolk i Hiertet paa den man vilde give os til Konge. Man saarer med dristig Haand vor ærværdige Constitutions Artikler i det man, uden at høre dem, dømmer dem til Deportation. Ogsaa der krænker man vor Constitution, at man tilintetgiør eders Valg til Domstolene, Municipaliter, Departemene og Lovgivning. Der er eders Pligtedens Vel, at æske at den ærværende Forsamling en national Overret (hant cour nationale) til at dømme de Anklagede; det kan den ikke afslaae eder, eller J ere forlorne, man vil give eder Rædselsregieringen igien. Jeg bevidner der for Gud at disse Sandheder kommer fra mit inderste Hierteddausund 300 Sild mus Chi Dette og Camille Jordans ovenomtalte Skrift, og flere, angav Michaudi 500-Raader, og foreslog at lade trykkeden Liste opan alle tilbageblevne Deputerede; men man gik over til Dagens Ordens General Jourdan er nu 500s-Raadets Præsident, Siøyes, Chazal; Grelier, og Pison de Galand Secretairer, Cretet er Præsident i Oldingsraadet. Jøvrigt bliver man bestandig ved at fremlægge flere Beviser mod de faldedes saaledes vil man nu til nogle vi Calais opsnappede Papire(som, det dog et at haabe, ikke ere de, der bleve tagne under den Dunambrottierske Proces, hvilket vilde være en slem Anachronismus) have fundet et Brev fra Ludvig den 18de til Bouseler Greven af Artois Exkammertiener, og valgt til Oldingsraadets Repræsentant for Versailles, men casseret, ved Docteret af de September hvori Frankerigs saa kaldte Konge skal bevidne sin allerhøyeste Velbehag med alt 3, hvad efter den ny tredie Deels Jndtrædelse skeete hvorhos maae anmærkes, at Breve fra Blankenborg til Paris vanskeligen ville komme over Calais) Flore, saadanne Mugivelser regne nu ned f. Ex fra den venstre Rhinbred, hvor man vil vide, at den royalistiske Sammenrottelse skulde brudt ud Dagen efter anden el 4de September; hvilke samtlig naturligviis savne at Hiemmel, da man ikke har stædet de Anklagede til at forsvare siges, holland af 17 1/2 gis at bygninPoultier erklæret i sin saa kaldte Lovenes Den (ved hvilke Love han rimeligviis ikke maae forstaae Constitutionen af 5) at han nu idede vædde paa Fred; medens han væddede derimod, da Destnitivfreden bebudedes, som nært i 17770 8 nison vidt han, i og anved 200. 3 9236 10 a Wiest, den 27de September. Jeg kan, og maae bekræfte forrige Postdags Fredshaab. Alt viser, at Ebenz, skal undertegne Definitidtractaten i Udine. (Uhældigviis er dette alt ikke meere, end at der er holdet Statsraad inden hans Afreise, og at han reiser med en væmmelig Pragt, saa det paa hver Station behøves 60 Heste dertil, samt at Keiseren har udnævnt Grev Metternich til sine befuldmægtigede Minister ved Rigsfredscon28de en gressent i Raskadede maa Prag, den 20de September. Vor Dags Tidende siger: fra alle Sider lyder det for Menneskeheden saa trøstelige Tilraad, Underhandlingerne i Udine ere sluttede Freden bragt tilbage. Det samme skal fra Udine være mælder under den 26de, (Lignende Tidender haves fra Mayland vil man nu 20 af An gante, den 30te September. Republikaniseringen i Tydskland torde gribe videre om sig. Alt circuleker i Coblentz en Opfordring til Jndvaanerne mellem Sieg og Mayn, ogsaa at danne en transhenansk Republik J Kreusnach have Borgerne afrevet Revolutionisternes om Natten opslagne Opfordring. J Bonn have Magistraten og Laugene høytidelig protesteret. mobindinandumne og Haag, den 30te September. Committeen for de udenlandske Anliggender har ved en Coureer fra Paris faaet den bekræftede Efterretning, at Directoriet den 20de har sendt Buonaparte Befaling at begynde FiendtNo 90 300 7000 3 20 Al. lighederne igien. Denne befaling vil den 29de eller 30te komme til Udine, og Krigens Fornyelse vil blive Følgen, saafremt ikke Keiseren bevilger alt, hvad Frankerig forlanger. (Alle tidligere Efterretninger fra Udine og Mayland ere følgelig af ingen Betydenhed, ge og at som nyd 300 2300 60) ondon, den 22de September. - J Onsdags den de 29de, kom Malmesbury, hid tilbage Dundanmældte Lord=Majoren det skriftlig, 3 Procent Actierne, falederpaa til 47 1/2, dog stege de i Gaar igien en Procent. De Fredsvilkaar, man udspreder, fra fransk Side at være forlangte, synes høyst usandsynlige Aarsagen tilMalmesburns Hiemkomst, har Regieringen endnu ikke fundet, for godt at bekiendtgio. 410 1100 3, Brigis, 193 nog 30 pa me N og nogni 6 Kederelpen, den 4de October. J Dagper, Lafaaette og hans Medfangen komne til Hamborg, hvor de dog ikke blev, men tog til Eidenstadt, ved Stellingen. Underveis have disse Friehedsmartyrer nydt megen Hæder.