JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
Paa en anden nærliggende Gaard: Petersborg var man saa heldig itide at bemærke Tyvenes Nærværelse og, uagtet en af dem endog havde den Frækhed at forsøge Voldsomheder, at faae dem drevne paa Flugten. Forhaabenslig vil der fra vedkommende Politiøvrigheders Side blive anvendt alle fornødne Forholdsregler og Byens Jndvaanere saavelsom Omegnens Beboere især søges beroligede for den - være med eller uden Grund – nærede almindelig Frygt for flere, af Varetægtsarresterne lokladte. i den store Tyvssag implicerede, mistænkelige Jndsvider. - Ogsaa her i Omegnen havde en ulykkelig Vaadegjerning i disse Dage nær tildraget sig. En ung Mand, Forpagter af en Gaard her i Nærheden, vilde paa Taa ter sætte v. en Brevt, men da denne var temmelig bred, kastede han seerven det ladte Gevær over til den anden ter samme Øieblik gaaer Geværet af og sender Stueret int, har ene Laar, som tarligt qvæ stedes, men som ved Lægebjælp lykkeligviis atter er bragt i Bedring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
Stænderforsamlingen i Viberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
Af Discussionen om Skattebevillingsretten sees, at Pettoner desangaaende vare indkomne fra 131 Borgere, og Jndvaanere i Horsens, fra 878 Landbrugere i Aal berg og Hjørring Amter, fra 352 Borgere i Randers, fra 79 Jndvaanere i Weile, fra 427 Borgere i Aalborg og fra 40 Borgere i Hobroe. Den Deputerede Brock, der indleverede Petitionen for Randers, gav en Skibring af Statsgieldens Størrelse til de forskjellige Tidet, boe af sees at den var 1824 120 Millioner og var i 1835 stegen til 130 Millioner, Otterstrom, Fleister, Schytte talte for Skattebevillingssaaen. Rosenorn erklærede at han ansaae hine Petitioner for ulovlige. Rou Jud yttrede det Onske, at Commissarius ville forelægge Stænderforsamlingen Actstykkerne angaaer de Souveraspiteien, men Commissarius fandt det ikke passende at indlade sig paa at documentere de danske Kongers Souperalitet, der nu henved 2 Seller har været erkjendt. J 14de Møde tilkiendegav Commissarius at da den indkaldte Kammerherre Bentzon ikke kunne mode i Stænderforsamlingen, ville 3de Supleant Proprietair Jngerslev til Viufgaard uorholdelig blive indkaldt. Biskop Ølgaard oplæste et Forslag fra Dr. Brammer, om at det oprettedes Aftensskoler for den confirmerede Ungdoms yderligere Udvikling, for Mandspersoner til det 20de og Fruentimmer til det 16de Aar, men ingen Committee nedsattes. Et Andragende overleveredes fra Skolelærerne i Venneberg, Dronninglund og Børglum Herreder om Forbedring i deres Kaar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
(Hamburg Cours var den 20de Novbr. paa London, 13 K 2 1/4 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 Bco. 195 Rdr. Hamb. Courant 23 p. C., danske grev Courant 23 3/4 og Schillinge 23 1/2 a 24 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
Kjøbenhavns Børs den 20de Novbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 198, Species 200 Specier) solgtes til – R. - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier - a 192 i Sedler, sv. Sedl. pr. 2. Rigsgjæld 47 a 47 1/4 Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) - a 97 1/2 P. Sedl., Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
Kiøbenhavns Havnepriser den 16de Novbr. 1840. Hvede holsteensk 7 28salsk Rug, fra Provinds. 4 - 3 R. a 4 Rest Byg, toradet 318sa 2-sk Die, sexradet 2 Rasersk Havre. . . . . . 2. - Bast Ærter . . . . . . 4ssages. Smør, jydsk . . . . . - s. - Flesk Døde. Kjøbenhavn Premierlieutenant ved 8 borgerlige Artikkeri, Exam. Juris Jacob RostkeldHenriette Frederske ovbr. i v. Sedenstjerne, En mad. Else birstine Weilbye. Nielsen, Marie, Petersen, i Leisne, Cathrine Kirstine Bjørnsen, Bremer. Faren Marie Ontzen, f. Baltzersen, ne Cathrine Schmiet, f Winter, Registrator og Ful mægtig i Rentekammeret, Chr. Lange, MartiPrtrine Elisabeth Bentzon, Kamfabrik. Bernareet, Enke. Johanne Dorthea Lynge, Elisabeth Nielse, f. Svendsen, Johanne Mariane Blankbom, Gund Margrethe Ericksen, f. Andersen, ne Magret, Sciptins Dimpkjær. Emma Emitte Møller. - KjøgKjøbmand Mathias ruglede, AVERIISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-24
Efter at det kjærlige Forsyn ved en rolDød den 10 De, havde hjemkaldt vor kjær Søster Caroline Sophie Wad 16 1/2 Aa gammel, maatte vi atter friste den haard Skjæbne at den alvise Gud i Gaar Eftermiddag, efter længere Tids Jldebefindende og nogle Dages Sygeleie, bortkaldte til et bedre Liver elskede uforglemmelige Moder Kirstine saa Wad fød Knudsen i hendes 30 Aars Alde hvilket, vi ikke undlade sørgeligst at bekjend gjøre for fraværende Slægtninge, Venner og Bekjendtere paa vore 2de smaae Sødskendes og egne Vegne. Bruusgaard den 20de Novbr. 1810. Christian Wad. Dorthea Wad. Paa Grund af Jndkjøb af anden Eiendon, agter Undertegnede underhaanden at bortsælg: min iboende Gaard Oxenboll Strandgaard kaldet i Westervig Sogn, der skylder af Hartkorn 3 Tønder 3 Skjepper 2 Fjerdingkar. Gaardens Bygninger ere i god og beboelig Stand, og i Fjor opført af Ny. Blandt Bygningerne er ogsaa et rummeligt Pakhuus. Marken e) særdeles god og der haves en god Eng med behørig Skudtørv, 2 Kjærskifter og 2 Hedestifter; Marken er tillige meget udarbeidet i de sidste Aaringer og kan endnu udbredes meere for Mærgel. Gaardens Besætning er 10 Fæekren, ture, 3 Heste og 20 a 30 Faar. Den ligge meget beqvemt for Fiskeri og Søefart, og et Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende Eiendommen. Oxenbøll Strandgaard den 16de Novbr. 1816. Peder Nielsen. Blanquetter til Ministerial-Kirkebøger faaes paa Bogtrykkerier; Trykseil. Læs Christien ikke Cristine
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
No. 12. Ao. 1810. Fyrste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Kongelig allernaadigst privilegerede, Avertissementstidende, Amtsavis og eller: Den uordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 25de November. Redteres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Blandinger. Fra Monte-Vide skrives under 21de August, at den 3die f. M. var General Lavalle landet med 3000 Md. ved San Pedro 40 Mile fra Buenos Ayres og slog den 5te den argentinske General Pacheco, hvorpaa 100 af den Sidstes Tropper ligesom ogsaa Obersterne Ligas og Borda erklærede sig for Lavalle, og det synes derfor snart, som om den franske Sag maae seire i Buenos Ayres. En Nord-Amerikaner skriver i Galignanis Messenger i Anledning af Præsidentvalger: "Et af de største Skuespil som Verden nogensinde har seet, foregaaer nu i de forenede Stater: Atten Millioner Mennesker vælge frit de ers overste Øvrighed. Ballotermaskinen vandrer omkring fra Østen til Vesten, fra det atlantiske Oxean til Søerne, fra St. Lorents til Missisippi; og i et Land, hvor der bestaaer 130, offentlige Tidender uden Stempeltart, uden Caution og uden Consur, og hvor Sabel og Bajonet i et ubekjendte for Politier – er et lille Papiirs O læsning nok til at den Arresterede i Statens Ravn, underkaster sig." Alt dette lyder meget stort og verligt, men naar man betænker, at for nyligt i i de forenede nordamericanske Stater opdaget de skjændigste Valgbedragerier, og at de største Voldshandlinger undertiden blive udøvede af den ene Borger mod den Anden f. Er, i Anledning af Ne genes Emancipation; saa taber den hele Glorie Den preussiske Statstidende bekræfter Efterretnigen om den besynderlige Sværm af Kaalorme, der viste sig i Juni Maaned flere Steder i Rusland og saaledes i Odessa, hvor de gjennendroge Gaderne, og i Forstaden Krementschuk kom en saa uhyre Masse af Kaalorme trækkende over Dniperbroen, at Authoriteterne befalede at bryde Broen af, men dette forhindrede ikke deres Passage; da de dannede sig i store Klumper, rullede sig ned i Vandet og svømmede over Floden. Særdeles besynderlig var ogsaa deres Marsch, i det de formede sig i tykke Masser, og i 2 Rader, hvoraf Første var den stærkeste, og den Anden den Mindste. Folket samlede sig hobeviis i Gaderne, for at betragte dette Skuespil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Et Dekret i Gaceta de Madrid af 8de de befaler, at Ordene: "Donna Marie Christine af Bourbon!" skulle udlades deri, og istædet derfor sættes Ordene: "Seierhertugen Præsident!" Dette er intet godt Tegn for den kongel. Authoritet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
En stor Ulykke har tildraget sig paa Jernbaanen ved Brentwood (i England.) Vognføreren havde ladet Maskinen bedes saa uhyre stærkt, at den tilbagelagde tresindstyve engelske Mile i Timen. Men i Nærheden af Brentwood løb den over Skinnerne og styrtede, med hele Vogntoget, til Fod dybt ned. De første Vogne bleve aldeles sønderslagne, de øvrige svært beskadigede, Maskinen, er aldeles ødelagt, Kiedelen sprunget, og mange Mennesker omkomne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Fra Glückstadt skrives, at i indeværende Straffe=Anstalt havde en af Fangerne overfaldet en af Opsynsmændene for at dræbe ham, og førend denne kunne faae Hjelp, havde hiin allerede bibragt ham tre betydelige Saar, saa at der kun er et svagt Haab om hans Opkomst. Der siges at Livs-Keede, skal have forledt Fangen til denne Misgierning, forved en større Straf at miste Livet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Den versiske Gesandt indfandt sig i disse Dage med sin Dragoman til en Concert i den forrige Musardske Sal i Paris, og begyndte pludselig at interessere sig for en foran ham siddende Dame, der, af den lette Sort, koquetterede med ham. Perseren afvikler endelig sit eget indiske Shawl fra sin Turban og befaler Dragomanen at overrække Damen det. Foræringen bliver naturligviis modtaget med graticus Tak. Men uventet kommer Damens Elsker, geraader i Raseri over at hun har modtaget Foræringer, og vil tvinge Perseren, til at tage den tilbage. Da erklærede Dragomanen ham meget bestemt, at den muselmanske Lov forbyder Tilbagetagelsen af nogen Foræring, og Damen maa beholde Shawlet. Da hun næste Morgen gaaer til den bekjendte Shawlshandler Fichel, for at erfare den omtrentlige Værdi af Gaven; byder denne hende paa Stedet i 1,000 Francs derfor. Man kan tænke sig, hvormeget mangen Pariser Dame nu længes efter et Møde med den persiske Gesandt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
J Holland har man fanget en Kæmpeøsters, der er saa stor som en Bradepande. Den har paa sin Skal 30 mindre Østers fra en Speciedalers til en Haands Stoerelse. Kongen, hvem dette Monstrum blev præsenteret, forærede det til Naturaliekabinettet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
En Franskmand ved Navo Jony, som opholder sig i Polen, har opfundet en ny Methode at beslaae Heste paa, hvorfor Keiser Nicholans har givet ham en Belønning af 30,000 Rubler. Jouy's Hesteskoe have ingen Søm og bedække hele Hoven.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Indenlandsk. Ved kongelig Resolution af 2den dennes er det bestemt, at de under General=Toldkammeret og Commerce-Collegiet hidtil værende Fonds, alle med Undtagelse af Understøttelseskassen, ophæves og fra 1ste Januar 1841 gaae ind under den almindelige Finantskasse. Fra samme Tid vil tillige Reformen i Collegiet og det dermed i Forbindelse staaende nye Lønningsreglement træde i Kraft. - Det var ønskeligt, at der ved Bestemmelsen af den nye Lovgivning maatte blive seet paa, at de underordnede Betiente ikke skulde have meget Arbeide, og liden er eller ingen Løn, thi Arbeideren er sin Løn værd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Under 5te Mars d. A. afgave Borgerrepræsentanterne i Kjøbenhavn deres Betænkning i Sagen. angaaende Spørgsmaalet og Brødtaxtens Ophævelse; og da de ikke senere have erfaret Noget om denne vigtige Sag, der i den senere Tid fra flere Sider er bleven gjort til Gienstand for offentlig Omtale, blev det vedtaget igjennem Magistraten at at bede sig oplyst om, hvorvidt den for Tiden maatte være fremmet. (Berl. Tid.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
"Jyllandsposten" opfordrer Borgerrepræsentationen i Skagen til, i Overeensstemmelse med den ved Kirkebygningens Antagelse nedlagte Protest, videre at forfølge Sagen. Saavidt vi have erfaret, skal dette imidlertid ikke være Borgerrepræsentanternes Hensigt, og Cancelliets Approbation i Forening med det af vedkommende Architekt afsagte Skjøn, synes ogsaa at indeholde en saa fuldstændig Justification af den anvendte Fremgangsmaade, at fortsatte Bestræbelser fra Borgerrepræsentationens Side vist baade ville være udensigtsmæssige og frugtesløse. Forøvrigt giver ogsaa det endelige Resultat af denne Sag et Beviis paa, hvor nyttigt det vilde være, naar en alsidig Belysning af en Sag strax understøttede det almindelige Omdømme, og hvor rigtigt vedkommende Autoriteter vilde handle, naar de, til Forebyggelse af en skadende Opinion, for Publicum udviklede Grundene til deres Handlemaade i en omtvistet Sag, for denne, efter at Anskuelser i Publicum have dannet sig, som da altid vanskeligere ville være at rokke, ad den collegiale Vei erholder sin eventuelle Retfærdiggjørelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Den første Dom, der faldt i Høiesterets anden ertraordinaire Session for 1810 (den 31te August) gjaldt en ved Odense Ret velbekjendt Person, Niels Larsen Dannesboe. For Udgivelse af falske Penge og uhjemlet Besiddelse af stiaalne Koster dømtes han til Fæstningsarbeide i 8 Aar; ved Odense. Herreds Extraret var han af Justitsraad Knudsen dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Med Hensyn til Proprietair C. H. Hansens Jnserat i Hp. Av. S. 835, hedder det i Loll. Falst. Stiftst.: "Da vi aldeles intet personligt Bekjendtskab have til Hr. Hansen, kunne vi naturligviis ingen Mening have om, hvorvidt hans Valg som Stænderdevnteret kan være rigtigt eller ei, men under enhver Omstændighed bør Man vistnok i høieste Grad misbillige deres Færd, der paa de ovennævnte Maader søge at indvirke paa V igerne, og vi kunne derfor heller ikke trøe andet, end at samtlige de fyenske Godseiere paa det bestemteste offentlig ville fralægge sig enhver Deelagtighed i de ovennævnte Machinationer."J Loll. Falst. St. Td. No. 136 læses under, Jnd hendte, følgende: Det har til alle Tider været sagt, at Sandhed er bitter, og dette vil saalænge Verden, staaer blive gjentaget. Sandhed er, som Medicin sjelden velsmagende, forgylder man den end lige saagodt som Apothekeren forgylder sine Piller, det Bittre vil dog stedse smage igjennem Forgyldningen. Troer man derfor at Sandhed kan gavne, maa man lige saa lidet bryde sig om, at denne benævnes som bitter, som Lægenkantage noget Hensyn til, at hans Patient kalder Pillerne, der rækkes ham, beeske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Man erfarer af "Stifts-Tidende No. 133, at
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
man flere Gange med Bitterhed har udtalt Directionen for det Classenske Fideicommis, fordi de Godser, den bestyrer, nu ere de eneste paa Falster, som have Natural=Hoveri. Fortjener nogen Sag at omtales med Bitterhed, da er det vistnok denne. Med den største Ligegyldighed har Directionen ikke alene hørt vor afdøde Konges Ønske, om NeturalHoveriets Ophævelse, men den handler lige mod den Aand, som for 30 Aar siden besjelede den ædle Stifter af det Classenske Fideicommis. Vi tilstaae, at vi ikke fuldkommen nøie kjende den Afdødes Testament, men at vi ikke gjøre det, er Noget, som vi ogsaa maae bebreide Directionen. At den, uagtet Bønderne mange Gange have ønsket at see dette Document, som efter deres vel ikke ugrundede Mening indeholder for dem fordeelagtige Bestemmelser, har holdt og holder dette hemmeligt, er vistnok lige saa urigtigt som upolitisk handlet. Men at vi imidlertid have nogen Kundskab om Testamentet, ville vi dog vise, ved at anføre et Sted af det, som kan bevise, at Directionen ikke handler efter Testators Haab. Den Afdøde siger nemlig under Litra A. i Testamentet: "Den Allerhøiestes saa udmærkede Beskjærmelse og Velsignelse vil ei heller savnes for Fremtiden, da jeg er forsikkret om, at de, der paatage sig at bestyre Fideicommisset, vil handle efter Patriotisme og Menneskekjærlighed." Vi ville nu spørge om det er handlet patriotisk, naar man ikke gjør, hvad Konge og Folk antager at pære til Gavn for Fædrelandet, eller om det er Menneskekjærlighed, at holde Bønderne i Trællestand, at vedligeholde en Jndretning, som Alle ere overbeviiste om, har en skadelig Jndflydelse paa Bondestandens moralske Characteer, Kunde den hæderlige General Classen staae op af sin Grav, han vilde vist med langt større Bitterhed, end vi formaae, tale til den Direction, til hvilken han nærede saa megen Tillid. J Litra C. siger han: "Paa mine til Fideicommisset hørende Godser gives alle paa samme værende Bønder Arvefæste. Deres Hoveri bestemmes paa den allerømmeste og lemfældigste Maade, og mildere end Lov og Forordninger foreskrive, hvorfor det altid in casu dulie (Tytolstilfalde Aaludtolkes til Bøndernes Fordeel. Jeg sverget, har den handlet efter Testators Aand, som Patrioter eller Menneskevenner, Det er et almindeligt Sagn, at der ogsaa skal staae i det originale Testamente: "Jeg vil, at mine Bender skal være de ulkeligste Bønder i Kongens Riger og Land Kanne Corselitze, Bønder føle sig lykkelige, naar de, mod deres Villie trællende paa Havmarkerne, see deres Ligemænd, som frie Folk, jublende over deres Frihed kjøre naar og hvorhen de selv behage, At Directionen ikke kan ophæve Hoveriet saalænge den nuværende Forpagtningscontract staaer ved Magt, uden med Forpagterens Samtykke, vide vi vil, men vi vide og med Vished, at dette Samtykke kan erholdes af Forpagteren, Hr. Kammerraad Nyholm, og at Hr. Nyholms Betingelser ikke ere ubillige, vide vi ogsaa
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Elev af det kgl. Kunstakademie, Hr. Rademacher, bekjendtgiør, at han fortiden opholder sig i Viborg for at tegne d'Herrer Stænderdeputerede, og andbefaler sig tillige til det øvrige Publicum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Fra den Flensborger Jernbane-Committee kan nu ventes en fuldstændig Plan. Beregning om Omkostninger og deres Forhold til den forventede Jndtægt er alt under 17 August særskilt aftrykt af flere Nummere af Flensburger Zeitung, der viser Retningen og hvad Vei-Linien, 3 1/2 Miil 5. 6 Miil til Husum og 2 1/2 derfra til Tønningen, rimeligviis vil koste, hvad enten der vælges en almindelig Chaussee, en mindre Jernbane til HesteKraft, eller hvad vist er det rigtigste, en fuldstændig Jernbane for Dampkraft. Udviklingen, under Navnet techische Data, er forfattet af Jngenieur Capitain Küker. J et Bilag til No. 11 af Flensborg Ugeblad udvikles under No. 27 Vigtigheden, af en saadan Forbindelse gjennem Midten af Halvøen ligefor Berne mellem Østersøen og Nord soen. Omkostningerne til en mindre Bane anslaaes til 800,000 Rbd. Til en stor, betydelig høiere men det indvindes paa flere Maader, ved de færre aarlige Reparationer, ved den langt større aarlige Fragtfart, samt at den bliver langt varigere o. s.v. Hvilken de vælge vil nok komme an paa hvad Deeltagelse Planen finder hos Danmarks Jndvaanere. Den slesvigske Stænderforsamling synes ei at ynde Anlægget. Actierne antages at blive 100 Rbd. og Byen Flensborg ventes at tegne sig for 130,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Fra Aalborg skrives under 21de Novbr.: "Jyllandsposten" tiltræder ganske vore misbilligende Yttringer og adskillige kjøbenhavnske Blades upassende Sigtelser til Kongens Jagtforlystelser, men mener, at det heller ikke havde været upassende, om Aalborg Avis havde anpriist (?) den Vedholdenhed i Forlystelserne, hvorpaa (hvoraf) dog unægtelig de flere Maaneders Omreisen i Landet har frembudet en nophørlig Kjæde, men hvorom Jntet meldes." Hvad nu disse sidste Forlystelses-Yttringer angaaer, da skylde udentvivl ogsaa de en urigtig Opfatning deres Tilværelse, thi Hs. Majestæts Reise i Provindsen vil dog vel neppe blive betragtet som en Forlystelses-Reise, og har den end naturligt paa de forskjellige Steder, der glædedes med Konpeparrets Nærværelse, maatte fremkalde Underhold ninger og Adspredelser, saa er dog udentvivl den mindste Deel heraf bleven Kongen tildeel, som, efter med utrættelig Flid og egne Øine selv overalt at have undersøgt enhver Gjenstand, der kunde gjøre Krav paa Opmærksomheden, og efter de mange Strabadser, Reisen førte med sig, vel kun maatte være lidet disponeret til at deeltage i Forlystelser, om end disse væsentligt i Anledning af hans Nærværelse have været foranstaltede. Naar Landets Regent da, efter en trættende Reise, som han til sine Undersaatters Tarv og ikke til egen Moro har foretaget (og som kun har fundet sit Hvilepunct i Opholdet paa Pløn Slot, thi Opholdet paa Silkeborg, der fremkaldtes ved særegne Aarsager, vil man dog vel ikke regne til Reisens oprømte Momenter), ved Hjemkomsten i kort Tid diverterer sig ved Jagten, da forekommer os en Doleren herover, tilmed ledsaget af svydige Hentydninger, virkelig at henhøre til de Udskeielser, hvori en Presse, naar Kongens Person er Gjenstand for dens Omtale, aldrig burde gjøre sig skyldig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Fra Frederikshavn, skrives under 19de Novbr. Den 17de om Natten omtr. Kl. 1 forliste paa den nordre Havnemole Sluppen Opland, Skipper J.H. Duus af Hals. Dagen forinden var han afgaaet til Meelhold i Dronninglund Sogn for at indtage en Ladning Brænde, men om Aftenen opkom en frygtelig Storm, og efter at have kastet sin Ballast, maatte han flygte derfra og tyede til Frederikshavns Havn for at søge Frelse. Desværre opnaaede han ikke hvad han attraaede, da svær Søgang og Bræksor kastede Fartøiet ud paa Molen, og sønderknuste Samme aldeles, og endskjøndt Fartøiet er senere kommet i Havnen, er det dog kun af ringe Værdie, da Bunden er ide og alt Øvrigt spoleret. Duus bjergede sig med megen Besværlighed paa en Stang, som han gjentagne Gange lagde ud fra Fartøiet og medtog sin 10-aarige Søn, som var hans eneste Mandskab, i sine Arme. Alt hans Tei, han havde ombord, gaaet tabt. Denne Mand har nu mistet det Lidet, hvormed han skulde søge sin og talrige Families Underhold, og staaer saaledes uden goddædige Menneskers Hjelp ikke til at redde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
– Samme Nat indstrandede udfor Jerup i Elling Sogn Jagten Cathrine, P. Reander Æreeskjøbing, fra Moss bestemt til Hjemstedet med en Ladning Tralast. Manskabet er reddet. Af Ladningen er Dækslasten bjerget. Endeel af Skibsinventariet, er ligeledes kommet i Behold. Skipperen gjør Forsog paa at faae Fartøiet ud, hvilket antages, vanskeligt at ville lade sig iværksætte, Den 11te Novbr. strandede paa Knipsand paa Amrum det emdener Kufskib Nr. Alida, Cpr. UH. Sniter, med Byg bestemt fra Leer til Antwerpen. Af Ladningen er kun en liden Deel bjærget, og det i meget beskadiget Tilstand; i lige Maade ogsaa endeel af Jnventariet; men Skibet er Vrag. Mandskabet reddede sig med Baaden, iland paa Amrum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Copulerede. J Moesberg Kirke den 12te November. Jr. Toldkrydsbetjent Andersen og Jfr. B. Kjelder. J Withen Kirke den 13de: Hr. Post fuldm. Bay og Jfr. Severine Hansen, af Randers.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
(Hamburg Cours var den 20de Nerbi, paa London 13 h 2 1/4 pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1 Bco. 195 Rdr. Hamb. Courant 23 p. C., danske grev Courant 23 3/4 og Schillinge 23, a 248 pro Cent. slettere end Banco., IIIIIIII- AVERTISSEMENIS
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-25
Efter det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 29de October sidstl. og Aalborg Skiftrøvrigheds derpaa grundede Skrivelse af 3die dennes bliver Onsdagen den 2den December 1810 om Formiddagen Kl. 10 hos Proprictatr. S. Breinholt paa Westervig Kloster holdet offentlig Auction over circa 125 Skpd. Bly tavler, 3000 Tagsteen og Tagrøstet, som ligger paa Westervig Kirke og den 1ste Juni 1811 derfra skal nedtages og bortføres. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Teglgaarden den 23de Novbr. 1940. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
No. 118. Ao. 1810. Falster. Kangelig allernaadigst privilegerede. Avertissemenertidende, Assor og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 28de November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund. Folitiske Myheder.