Berlingske Tidende, 1779-03-01
Den 19 og 20 blev Capitain Robinson paa Skibet the Worcester afhørt. Hans sidste Udsigende imodsagde det første i visse Maader, og forraadde en forunderlig Uvidenhed, i Henseende til Trefningen den 27 Julii. Da endelig det til de forrige Vidner skeete Spørgsmaal lig ledes blev gjort til ham, om Admiral Koppel nemlig den 27 og 28 Julii havde beskiæmmet det Brittiske Flags Ære, svarede han: Ney, jeg har haft den Ære at kiende Admiral Koppel i mange Aar; jeg har bestandig agtet ham for en duelig Officier og en god Mand, og jeg veed ingen Aarsag, hvorfore jeg skulde forandre denne Tanke om ham. Efter ham blev Cap. Bagely af Skibet Formidable, hvorpaa Sir Hugh Palliser havde været fremkaldet. Var det af noget Vidne at formode, at dets Udsagn skulde blive et Beviis for Anklageren, saa maatte det ventes af Capitainen paa det Skib, paa hvilket Sir Hug havde hidset sit Flag; men dette Vidnes Udsigende beviiste imidlertid dog ogsaa intet Væsentligt imod den Anklag te, og ved denne Leilighed kom den Omstændighed for Dagen, at Formiddable ikke, som der blev foregivet var bleven ladt i Stikken og afskaaret fra de andre, men at den efter at den havde passeret den franske Linie havde været længere borte fra de franske Skibe end fra Victorv. Capitain Bage lys Forhør blev fastsat den 21 ejusd. Admiral Koppels Rapport til Admiralitetet og Actionen den 27de og 28de Julii tilligemed om hvad der Dagen forhen var forefaldet, blev og forelæst og af den Anklagede admitteret, desligeste ogsaa Admiralens Dagbog over Vinden o. s. v., samt det givne Sig, naal til at giøre Jagt paa de 3de Franske Skibe, men at Admiralen, eftersom han saae, at Jagten ikke ville lykkes, havde kaldet de jagende Skibe tilbage. - Krigs=Retten over Admiral Koppel bliver daglig fortsat. Hidindtil have de Vidner været for, som skulde vidne for Anklageren. Jmidlertid fremkommer dog af deres Udsagn endnu intet egentlig Beviis for, at den førte Klage over Admiralen er grundet. Admiral Montague, en Medlem af Retten; opdagede den 22de Jan., da Capitain Bazely paa Formiddable blev examineret, at nogle Blade af den indleverte Skibsbog fra bemeldte Skib vare udrevne, og at andre nye i deres Sted var re indhæftede, hvilket kunde sees af Traaden, hvormed disse Blade vare indsyede, som var mærkelig nyere end den øvrige. Man kan let forestille sig, at denne Opdagelse i Henseende til Skibsbogen fra det Skib, paa hvilket Anklageren selv havde været, opvakte en almindelig Opmærksomhed hos Retten, og at Skipperen paa Formiddable maatte blive fremkaldet. SiHugh protesterte imod, at dette skulde skee strax, og det blev endelig opsat til den anden Dag. Da Skipperen paa Formiddable i Følge deraf mødte for Retten, maatte han udstaae en temmelig omstændelig Exammen, i Henseende til AdmiralKeppel, hvoraf dog egentlig ikke udkom noget Væsentligt til Skade for Str. Hugh. Da man til Slutning lod Skibsbobogen selv, eller rettere de indhæftede Blade oplæses, var Jndholden i mange Henseender til Admiral Koppels Fordeel; og saaledes er det gaaet med alle de Vidnesbyrd, som SirHugh har frembragt til at bevise sin Klage med. Man troer, derover, at saa snart Sir Hughs Vidner samtlig ere blevne afhørte, og i Fald deraf, som man ikke anderledes kan formode, intet væsentligt skulde udkomme imod den Anklagte, Admiral Koppel med al Ære skulde blive friekiendt, uden at man oppebier hans Forsvar. J Henseende til en væsentlig Punkt er der Modsigelse i Vidnernes Udsigende. Capitain Windsor, nemlig, som Admiralen afsendte med Fregatten the Fortil Sir Hugh for at bringe ham den Ordre, at han skulde indfinde sig med sin Division i Linie med Admiral Skibet the Victor, siger, at han kom om Eftermiddagen Kl. 5 saa nær til Formidable, at Vinden ikke kunde tage i Seilene. Da han opgav sin Ordre, raabte Eqvipagen paa FormiddableHurra, som blev besvaret af hans Eqvipage, og derved bler han hindret i at frembringe sin Ordre fuldstændigere. Andre Vidner derimod sige, at Eqvipagen paa For først har raabt og bleven besvaret af Formiddable. Sir Hugh vilde have, at det var Nat eller mørkt, da For kom til ham at han havde faret saa hastig forbie ham, at han ikke tilfulde havde kundet forstaae, hvad Capitainen havde at sige. Man seer, at et af disse Udsigender maae være falskt. - J Steden for Vidne=Forhøret, som her det meste angaaer de benævnte Facta, og om man vilde afskrive dem, skulle ikkun nogle faae Dages Facta fylde nogle Bøger, maae det være os tilladt at giøre nogle almindelige Anmærkninger over Sagens hele Fremgang. Forudsat, at man med al muelig Cabinets Klogskab ikke kan foreskrive en Ober=Commandeur alt, hvad han skal giøre og lade, eftersom intet Cabinet kan vide forud hvad Fienden vil giøre og lade, og en fornuftig Commandeur i dette Fald skulde, som vores Götz, indvende imod den forelagte Ordre fra Cancelliet, og sige: Jeg veed ikke at handle derefter; altsaa forudsat, at en Ober=Commandeur som Göttz, maae oplade Øinene og see, hvad han har at giøre, saa flyder deraf, at det vel er mueligt, at en Commandeur betragter Sagen fra en anden Syns=Punkt end en anden giør, og følgelig har gjort sig en anden vis Plan. En koldsindig Mand giør en anden Plan end en hidsig, saasom hiin meer overlægger, og den igiennem drivende Kraft, som besiæler denne, forestiller ham lettelig Forudsætninger som ufeilbare Ting. Dette synes at være Sagen med Admiral Koppel og SirHugh. Koppel en overmaade tapper og indsigtsfuld, men tillige koldsindig Mand, saae sig endelig den 27 Jul., efter at han længe havde mærket af Fienden, at han søgte at undgaae en Trefning, nødt til at tvinge ham dertil, og til den Ende at angribe ham, uden at give sig Tid til at bringe sin Flode i en fuld Slagtorden. Endskiøndt Fienden havde lidt meer end han paa sine Skibe, saa vare de engelske Skibe dog, saasom Fienden fornemmelig havde sigtet efter deres Tonværk, for den største Deel ikke i Stand til, at fornye Trefningen ved Jagen, om endskiønt de næsten alle skulde have kundet fægte i Nærheden. Fienden lod, som han havde Lyst til, at forsøge Lykken endnu en Gang, og begyndte at begive sig i Orden. Koppel med en engelsk Admirals sande Høimodighed, for hvilken en Fiende som vil maale sig med ham, alletider er velkommen, hindrede dette saa meget mindre, som han selv behøvede Tid for sin Flode til at reparere den lidte Skade, imod den forudsatte Morgen-Trefning. Om Natten sneeg Fienden sig derfra. Om Morgenen saae man langt borte endnu 3 Skibe. Koppel tilbageholdte de Skibe, som vare udskikkede til at giøre Jagt paa dem, eftersom han saae, at man ikke kunde indhente dem. Sir Hugh er en tapper, duelig men hidsig Commandeur. Han skulde efter alle Formodninger have vovet saa meget, som mueligt, at forfølge Fienden og at jage ham indtil bag Brest. Naar han var kommet de franske Kyster saa nær, havde det været mueligt, at ingen Landvind just paa den Tid havde reist sig, men den kunde og just paa samme Tid have reist sig, og i dette Fald havde Sir Hugh sat sig blot for den yderste Fare. Denne Landvind stod i Koppels Plan, men ikke i Sir Hughs. Kortelig, Sir Hugh meente, at Admiral Keppel burde have handler efter sin Plan, og fandt ham strafværdig, eftersom han ikke havde fulgt samme, formerer Klagen imod Koppel efter sin Plan, og denne Klage kan bevise sig selv efter denne Plan. Men Admiral Koppel maae dømmes efter Gierninger, ved hvilke hans egen gjorte Plan, saasom der er bleven handlet efter samme, og ikke Sir Hughs, eftersom der ikke er bleven handlet efter den, naturligviis maae blive lagt til Grund. J Følge heraf er det og ikke at undre over, at SiHugh, naar man skal dømme efter det, som hidindtil er udkommet af Vidnernes Udsigende, neppe skal være i Stand tilat bevise sin reiste Klage imod Admiral Koppel. (Fortsættelsen følger.)