Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-14
(Af en Englænders Skrivelse af 26de Juli 1825.) Jeg ankom hertil den 20de denne Maaned. Det er vanskeligt at gjøre sig en fuldstændig Jdee om dette Opholdsteds Sørgelighed. Staden ligger endnu halv i Ruiner, og ganske i den Tilstand, hvori den var i det Øieblik, da den blev indtaget af Grækerne med Magt. Da den endnu ikke var for endeel ødelagt, talte den vel 6000 Jndvaanere og i dette Øieblik, søge i den Halvdeel, som er bleven tilbage, over 25,000 Flygtninge fra alle Egne et Tilslugtsted, hvorved de ere ikke medregnede, som ved Strandbredden og i de tørre befæstnings grave omkring Staden have opslaget deres elendige Boepæl under Klude og Matter, befæstede paa Stange, og som ved Solens trykkende hede Straaler neppe kunne vedligeholde deres Tilværelse. J flere Huse af Staden finder man henved 300 Beboere, som Skjebnen har drevet sammen. Gaderne ere smudsige, og Boeligerne fulde af Ureenigheder. Klimatet er formedelst den nærliggende Saltmose desuden allerede usundt nok, saameget mere usundt maae Opholdstedet blive ved en saa sammentrængt Masse af Mennesker, da i hvert lille Kammer 10 til 20 Mennesker ligge ovenpaa hinanden; Jndvaanerne befrygte ogsaa, vistnok ikke med Uret, at i den forestaaende August Maaned, hvori Heden stiger til den høieste Grad, ville epidemiske Sygdomme udbryde. Jeg vil derfor ikke længe opholde mig her, og enten begive mig til Ægina eller til Athen, hvor Klimatet er allerede langt fundere. Maatte kun alle de, som i deres Hoveder ikke have nogen anden Forestilling om Landet, end Billeder, fordi det bliver beboet af Leonidas's og Epaminondas's Efterkommere, engang reise til Napoli, (vel sandt; men skulle Grækerne blive engang paa nye Leonidas og Epaminondas værdige, saa er det nødvendigt at de befries fra den elendige Forfatning hvorunder de saalænge have levet.) Hvor snart vilde ikke hine Phantasier blive tilintetgjorte. Da vi kom fra Zante, og vare paa Søen traf vi 15 Hydriotiske og Spezziotiske Krigskibe samlede; Jeg gik ombord paa Admiralskibet, og blev virkelig overrasket, af den Reenlighed og Orden hvori jeg fandt Skib og Mandskab; der kan ikke paa Engelske Skibe blive holdet nøiere over begge disse Gienstænde. Den gamle Commodore beklagede sig bitterligt over at Morea terne staae saa langt tilbage i deres Anstrængelser fremfor Jnsulanerne (hvoraf kommer det, uden deraf at disse have levet i en friere Forfatning). Han tog sin Retning til Modon og Navarino, for at opfange de derhen bestemte Ægyptiske Forstærkninger, Nogle Dage senere mødte vi ved Jndgangen. til Archivelet en anden Division Græske Krigskibe, som havde opbragt ; Østerrigske Fartøier, og førte dem til Hydra, fordi de vare trufne ladte med Provisioner for Tyrkerne. Vinden tvang os til at kaste Anker i Havnen ved Maratonist, hvor jeg gik i Landog fortsatte min Reise her til Armeen. J Maratonist fandt jeg flere saakaldte Chefer for den Græske Armee. En af dem bad mig at tage Breve med til Conduriotti, hvori han tilbød sig at bringe 5000 Mand under Vaaben, naar Regieringen kun vilde sende ham de fornødne Fonds. Ved at holde en Samtale med denne Chef fik jeg først et Begreb om den sande Tingenes Tilstand i dette Land; Jeg fandt ikke Nogen uden han var opfyldt af Misundelse og Uvillie imod den anden; den ene advarede mig for den anden, og det hørte kun lidet til at begribe hvor umueligt det er, at saadanne Mennesker kunne handle i Forening med hinanden. mine Øine vare de alle Spitzbuber. Jeg saae destoværre at Regieringen gaaer her ud fra den samme almindelige Beskuelse; den vover ikke meere at give Forslag af det omtalte Slags Gehør; thi den blev hvergang ret dygtig bedrager, naar den udgav Summer til Oprettelsen af Troppecorps ingen af de meget lovende Chefer opfyldte deres Løfter. Flere af dem gik en og saa vidt, at de, da Jndvaanerne fra Misitra marscherede imod Tyrkerne, overfaldt med deres Bander denne ninkkelige Stad, og reent udplyndrede den da Bur kerne kun mueligviis havde kunnet giøre det. Colokoron havde dengang 25000 Mand hos sig; men da de kom i Nærheden af Ægypterne løb de alle bort, og lod deres gamle Anfører blive allene Jeg saae ham ligge saaret paa et Leie. Og die Folk kaldte sig Spartanere, Forresten syntes Ægnterne og Tyrkerne i Norden af Grækenland ogsaa ingenlunde at handle efter en Plan, de første vare for omtrent 3 Uger siden ankomne foran Porten af denne Stad, men foretog intet; en Haandfuld Grækere under Brstlantis Commando for og dem fordi de fægtede tappert. – Herfra vendte Fienden sig mod Argos, og ødelagde, fordi han ingen Modstand fandt, denne ulykkelige Stad indtil den sidste Hytte. Man troer ikke at Jbrahim vil saasnart vise sig igien foran Napoli; Han staaer uvirksom i Tripoliza og synes at vente paa den nye Expedition, som er indskibet i Alexandrig eller dog skal være færdig til Jndskibning. Man anslaaer den til 5000 Mand Landtropper. Begge Colocotronis Sønner ere her; den ældste er et kraftfuldt Menneske paa 24 Aar, fuld af den reg neste og bedste Villie, Folket tilbeder ham formedelst hans Tapperhed og Gavmildhed; men man maatte derved ogsaa udraabe med hiin gamle Athenienser: Han forstaaer at rose Tapperhed, men ikke at udøve den! Det hedder at begge Coloretronis Sønner skulle i Morgen afgaae til deres Fader, og at de ville tilføre ham endeel af de 24,000 Pund Sterling, som Skibet Caroline har overbragaf det Engelske Laan. Den Franske Oberst Fab vier bestræber sig ivrig for, at sammenbringe et Regiment, som han selv vil commandere som Chef Han har virkeligt sammenbragt 800 Mand, og holder med dem Ordenen opret i Staden; allerede fordenne Tieneste er Regieringen ham meget skyldig Man begynder nu først at danne et Corps Cavallerie og haaber at Europæiske Officere ville tiene deri. Disse fremmede Officere ere her hidindtil blevne slet behandlede saavel af Regieringen, som af Folket; ja selv i dette Øieblik er deres Tilstand, endnu meget sørgelig. Maaskee det kan blive anderledes, naar de faae disciplinerede Corps, som man nu vil affende mod Fienden, have den Lykke ordeles at udmærke sig; hidindtil har man ingen egrund havt til at formode at det vil gaae dem bedre end tilforn. Skulde Lykken overhoveder endnu engang vende sig paa Grækernes Side, saa maae Grunden sandsynlig mere være at søge i Fienden Feil, end Grækernes Energie. Vare de sidste ikke unne saameget, hvorledes havde det da været mueligt nu efter saa mangfoldige Beviser i 5 Aar pa. Heltemod og Nationalanstrængelser, at en Mand som Jbrahim Pascha kunde med sine 8 til 9000 Md. marschere omkring i Morea, hvorhen det lyster ham, Men her paa Stedet selv er alt forsømt. To Trediedele af Kanonerne kunne aldeles ikke giøre nogen Tieneste, og den sidste Trediedeel er uden Lavetter og Forspænd. – Vare alle Grækere, som de brave Forsvarere af Messolongi, saa vilde jeg uden Betænkning indestaae for at Nationen vilde feire; Denne Stad har intet andet end Jordvolde, men bag ved den staaer Mænd af det gamle Navn og værdige til Historiens evige Berømmelse. Dette Brev er meget godt og meget oplysende: man seer hvad Grækerne trænge til; enten til at Forsynet lader en stor Mand opstaae iblandt dem til deres Frelse, eller det christelige Europa forbarmer sig over dem, tager sig af dem og giver dem en Regent. Lader os sætte vor Tillid og vort Haab til Hr. Georg Canning!