JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
J Overeensstemmelse med Hans Majestæt Kongens aabne Brev af Dags Dato bekjendtgjør Rigsbanken herved i Henseende til Kongerigerne Danmark og Norge, at den, i Afdrag paa de samme ved Fundationen tillagte Heftelser, modtager i Betaling pari med rede Sølv, deels dens egne udgivne Anviisninger og de Banksedler, som bei Tiden fundationsmæssig udgiver, deels samtlige de danske og norske Pengesebler, som af Banken, skal indløses med Rigsbankpenge, beregnede efter Jndløsningsforholdet, alt efter den Sølvværdie, som den 1ste næste Maaned bliver sat; dog saaledes, at ved enhver Jndbetaling 1/2 Deel erlægges i rede Sølv (indenlandsk Specicomynt undtaget) eller Guld; at Erklæring om hvad enhver vil afdrage gjøres for Danmark inden 15de September d. A. til Bankdirectionen i Kjøbenhavn, for Norge inden 15de December næstkommende til Dankens Befuldmægtigede i Christiania, Bankdirecteur, Kammerherre, Storkors af Dannebrog, Rosenkrantz, og Kjøbmand Thrane, eller hvem disse i de forskjellige Stifter maatte committere; at saadanne Jndbetalinger senest skee, for Danmark inden 1ste Januarii næstkommende, paa den Maade, som ved Bankens Circulaire af 8de f. M. er bestemt, i Norge inden 1ste Februari næste Aar, saaledes som af de bemeldte Befuldmægtigede nærmere vil vorde kundgjort, samt endelig at Beløbet ikke er mindre end 100 Rbdlr., naar det ikke in beholder Debitors hele Heftelse. - J Henseende til dem, som allerede efter Bankens Jndbydelse af 8de Februari have gjort Jndbetalinger i rede Sølv, bestemmes, at de, naar derom fremsættes Begjering til Bestyrelsen, inden den til Erklæring om Jndbetaling ovenfor fastsatte Termin og paa de ligeledes nævnte Steder, kunne over de 2/3 Dele deraf, mod at betale sammes Beløb i Sedler paa ovennævnte Maade, disponere, enten ved at overlade Banken samme tillaans, eller ved derfor at modtage Actiebreve, eller ved til andre, som ville gjøre Jndbetaling, at transportere samme. Rigsbanken, d. 30te Julii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
J Overeensstemmelse med Fundationen af 5te Januar d. A. dens §§. 19 og 20 bekjendtgjør Rigsbanken herved, at Rigsbanksedlernes Cours mod virkeligt Sølv, hvorefter i Løbet af det forestaaende Halvaar fra 1ste August 1813 indtil 1ste Februar 1814 alle i Rigsbankdaler Sølvværdi anordnede eller betingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges, er 376, saaledes, at for 200 Rigsbankdaler Sølvværdi betales 375 Rigsbankdaler, Navneværdi, og for 1 Rigsbankdaler Sølvværdi 1 Rigsbankdaler 84 Skilling Rbp. Navneværdi. Rigsbanken, den 1ste August 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Da det til god Ordens Vedligeholdelse er fornødent, at de Bestemmelser nøie lagttages, som indeholdes i den kongelige Anordning af 22de December 1808 §. 1, og hvorved Børstiden fastsættes fra Middagen Kl. 12 til 2 om Eftermiddagen, har jeg i Børssalen ladet opsætte en Klokke, hvormed hver Søgnedag vil blive ringet, naar Børs samlingen kan tage sin Begyndese, og naar den bør være til Ende. - Det vil saaledes være enhver Tilstædeværendes Pligt ufortøvet at begive sig ud af Børssalen, saasnart Signal med Klokken bliver givet, at Børstiden er forløbet; og jeg tør haabe, at denne almindelige Opfordring vil være tilstrækkelig, og gjøre enhver speciel Anmodning fra min eller andre Vedkommendes Side overflødig. Kjøbenhavn, den 31te Julii 1813. L. N. Hvidt, Justitsraad og Børscommissair, Ridder af Dannebroge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Hs. Majestæt Kongen har, ved Patent for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen af 30 Julii d. A., behaget allernaadigst at befale saaledes: "Vi have, i Anledning af de forandrede omstændigheder, som ere indtrufne siden Forordningen af 5te Jan. d. A. udkom, besluttet adskillige Modisikatioer i bemeldte Anordnings Forskrifter; om hvilke Vi under Dags Dato, have ladet udgaae et Patent. De i saa Henseende besluttede nærmere Lovbestemmelser skulde inden kort Tid blive bekjendtgjorte. Vi anordne og fastsætte derhos allernaadigst, at indtil saadant skeer, skal Jngen, som har noget at fordre, ifølge en i Slesvig Holstensk Courant eller Species indgaaet, eller ifølge en førend Forordningen af 6te Jan. d. A. lovbestemt Forpligtelse til Pengebetaling, skal være forbunden til, imod sin Villie et modtage Betaling i anden Pengesort end rede Sølv. Og skal denne Forskrift ligeledes anvendes i Henseende til Betaling af allerede opsagte Capitaler."at ger og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Under den 30te Julii b. A. har Rigsbanken udstedt i det Tydske Sprog følgende Bekjendtgjørelse: "J Overeensstemmelse med Hs. Majest. Kongens Allerhøieste Patent af Dags Dato, bekjendtgjør Rigsbanken herved at den, til Afdrag, paa de samme i Hertugdommene Schleswig og Holsteen tillagte hypothecatiske Fordringer, modtager saavel schleswig-holsteenske Laque=Jnstituts=Sedler, som og schleswig-holsteenske Skatkammerbeviser, beregnede a 2 1/2 Rthlr., til deres Beløb i Rigsbankpenge, efter den Sølvværdie, som den 1ste i næstkommende Maaned vorder bestemt, som Betaling pari med rede Sølv, dog under efterstaaende Betingelser: at ved hver Jndbetaling en Femtedeel erlægges i rede Sølv eller Guld, at angaaende det Beløb, enhver agter at afbetale inden den 1600 September d. A., en Erklæring indgives til Bank=Committeen i Kiel, at Jndbetalingen selv senest skeer i Omslaget 1814, og tydelig, at Beløbet, naar samme ei udgjør Bankens hele Fordring, ikke maa være mindre end 100 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
J Henseende til dem, som allerede, i Følge Dankens Jndbydelse af 8de Febr. d. A., have gjort Jnd betalinger i rede Sølv eller Guld, er fastsat, at de, naar de indkomme med Begjering desangaaende inden den for Jndlevering af Erklæringen om Indbetaling ovenfor bestemte Termin, hos ovennævnte Committee, kunne disponere over de fire Femtedele af samme, imod at erlægge sammes Beføb i Sedler paa ovennævnte Maade, enten ved at overlade Banken samme som Laan, eller at modtage Actier derfor, eller at overdrage samme til Andre, der maatte agte at gjøre Jndbetalinger til Banken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
En Mand her af Staden, har for Cancelliet andraget, at en anden Mand, ved Leiecontract af 10 Febr. 1812, af ham har leiet sine iboende Varelser, blandt andet paa Vilkaar, at Opsigelsen skulde skee et halvt Aar for Flyttedagen; da han saaledes ikke i Anledning af Fr. af 8 Jan, sidstl. har kunnet opsige Værelserne og derved faae bestemt afgjort, hvorledes Leien vil blive at erlægge i Rbp., her han forespurgt, om ikke denne paa saa lang Varsel lydende Contract burde betragtes lige med Contracter angaaende Leie paa flere Aar, og Leien altsaa tilsvares efter det for Contractens Datum gieldende Omskrivningsforhold. Collegiet har derpaa svaret, at Fros. §. 39 første Mombrum, efter Cancelliets Skjønnende, maa blive den for Leiens Reduction til Rbenge gieldende Regel, efterdi Contracten ei gielder for flere Aar; den paaberaabte Omstændighed, at han, formedelst den betingede Halvaars Opsigelse, ti i Anledning af Fron. af 5 Jan. 1813 kunde opsige Værelserne til sidstafvigte Flyttedag, er saa meget mindre af Vigtighed, som dette heller ikke kunde have været Tilfældet, hvis Leiecontracten havde lydet paa ordinair Opsigelse; hvilken efter Placat af 14 Jan. 1761 og 16 Marti d. A., burde skee inden Nytaar. Jøvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
For Cancelliet er andraget, at en Mand under 26 Junii 1811 laante en Sum af 500 Rd., under det Vilkaar, at Pengene skulde udbetales efter Udlaanerens Forlangende enten successive eller paa een Gang, dog ikke for 11 Junii Termin, 1812, for hvilken Capital han udstedte sit Gields brev og forud betalte et Aars Renter til 11 Junii Termin 1812. Da Creditor nu har troet sig berettiget til at erholde denne Sum omskreven i Rbp. efter Forskrivningens Datum, Debitor derimod har holdt for at han paa Grund af Fr. af 5 Jan. d. A. §. 81 maatte være berettiget til strax at udbetale Gielden i Abpenge efter Jndløsningsforholdet, saa er herom forlangt Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at det omspurgte Gieldsbrev efter 11 Junii 1812 ikke kan betragtes anderledes end som Anfordringsseddet, saa at Debitor er beføiet til at berigtige Gielden paa den i allerhøistbemeldte Fr. 6. 31 fastsatte Maade. Jøvrigt vil det afhængaf Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de heller maatte ønske saadant. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
J Gaar begyndte Auctionen over Bortabonneringen af Logerne i det Kongel. Skuespilhuus. Næsten alle Logerne betaltes omtrent med det Dobbelte af Abonnementsprisen. Den høieste Priis var 11 Rbdlr., som betaltes for C og Di 1ste Etage til Tirsdag. Betalingen erlægges i Sølvværdie. Den nye Forandring med Banken synes allerede at have havt en god Virkning. Sølv=Specier ere gaaede betydelig ned i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Viborg, d. 18 Julii. J de sidste 6 Dage have vi daglig havt Torden, der dog ikke her var heftigst, samt i Dag og i Tirsdags stærk Regn. Man siger at Lynilden de forrige Dage har dræbt en Pige og en Dreng ved Kieldberggaard i Fiendsherred, afbrændt 2 Gaarde paa Corsøgaards Gods og slaaet en Ege bjelke itu i Rødding Kirketaarn. Jøvrigt er Veiret saa særdeles frugtbart, at det uden Tvivl vil fremme den tilsyneladende ventende rige Høst. Gid den og komme noget for den pleier, allerede i 2 Torvedage har man næsten intet Rug seet her paa Torvet. Saa den Fattige allerede vrider Hænderne for Brød og kan intet faae for Penge. J Dag forlangtes endog 19 Rdlr. for Skjeppen, men det solgtes og for 13, 14 og 14 1/2 Rdlr. Et skammeligt Opkjøberie er det man hører der nu skeer med Sæderugen, hvorfor der er buden allerede i Junii 120 Rdlr. pr. Td. og nu siges at nogle endog drive det til 200 Rdlr. Det er at berøve mange Agre deres Sæd til Efteraaret, nu at drive det saa ugudelig i Veiret og vor Cours vinder nu heller intet ved denne Multiplication. - J disse Dage er Brøen og Vasen over Viborg Søe bleven færdig, og kan, omendskjøndt den ei ganske er opfyldt, dog passeres med Vogne. Dette kostbare Arbeide, hvorom vore Forfædre vist ikke drømte, er udført af den virksomme Hr. Cancellieraab og Ridder Bruun, som eier den paa Søens anden Side liggende Gaard Asmildkloster. Foruden det skjønne og sjeldne Syn et saadant Værk byder Øiet, er Samfærselen særdeles lettet for Sønderlyng og Middelsom herreder, og Randers Veien bliver derved baade kortere og skjønnere, da man undgaaer den lange Ørum Hede. (Viborger=Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 22 Julii. Keiserinden har modtaget følgende Efterretninger fra Armeen: Keiseren har udnævnt Hertugen af Vicenza og Greven af Narbonne, Fransk Ambassadeur i Wien, til sine befuldmægtigede Ministere i Prag. Den sidste er afreist d. 9de og den første afreiser d. 18de. Keiseren af Ruslands Befuldmægtig, Geheimer. v. Anstett, er den 12te ankommen til Prag. J Neumarkt er bleven undertegnet en Convention angaaende Vaabenstilstandens Forlænge til midt i August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
London d. 10 Julii. Her er bleven bekiendtgjort en Skrivelse fra Dronningen af Sicilien til Lord Bentinck, af følgende Jndhold: Dronningen erklærer deri, at uagtet det engelske Hofs Fremfærd tvinger hende, at forlade sin Gemal og Familie, efter 45 Aars Forening, og begive sig til hendes Fædreneland, under det falske Paaskud, at hun havde brevvexlet med Fienden, eller modsat sig den engelske Regjerings Plan med at forandre Constitutionen, saa underkaster hun sig, uden dog at erkjende den engelske Regjerings Authoritet, dens Befaling, for sin Families Skyld. Hun erklærer sig villig til at reise i Slutningen af April Maaned tilbage til sin Neven, Keiseren af Østerrige, men kan ikke beqvemme sig til at gaae til Sardinien, thi hun skjøtter hverken om, at være ganske afskaaren fra sin Familie, eller at døe i et fremmed Land. Men som betingelser for sin Afreise fordrer hun, at hendes Creditorer i Sicilien faae deres Fordringer betalte førend hun reiser; at der gives hende en saa klækkelig Sum, at hun kan gjøre denne lange Reise med et for hendes Ran passende følge, at der sikkres hende en saa tilstrækkelig Sum, som hvert halvt Aar forud betales hende, at hun kan leve overeensstemmende med sin Rang; at de Personer, der ere i hendes og hendes ulykkelige Søn Leopolds Tieneste, sikkres deres Løn og Pension. - Fra Viessingen berettes, under 2 Julii, at de fiendtlige Krigskibe i Vliessingen ere udløbne den Dag paa hiin Side Sandbankerne. Vores med den Russiske Escadre forenede Flaade rykkede frem. Fienden trak sig tilbage til Thorton, og dersom Floden ikke var stegen, havde vi sikkert faaet en alvorlig Fægtning, da Vinden var S. O. Linieskibene Impregnable og Cornwollis vexlede Kugler med Fienden. Denne havde i Bliessingen 14 Linieskibe, 5 Fregatter og 30 Brigger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Cuxhaven, d. 8 Julii. En engelsk Fregat 4 Brigger og 9 Canoneerchalouper have angrebet os i Aftes Kl. 6 1/2. Fienden syntes at have villet forhindre vore Anlæg, og haabede uden Tvivl at ødelægge dem. Begunstiget af en god Vind nærmede sig os den engelske Flaade paa et Pistolskudsvidde, og sendte os i hele 3 Timer efter hinanden en Regn af Kugler, Kartætscher og Haubitser, men ved denne heftige Jld blev paa vor Side kun dræbt 1 Mand. Den Dkade, der anrettedes paa vore Batterier, kan bødes paa i to Dage. Vi dække des af Digerne, og anrettede Ødelæggelser paa de fiendtlige Skibe, medens alle deres Kugler ginge bort over vore Hoveder, Fienden trak sig tilbage, ilde tilredt, uden at sætte en Mand i Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
En i Lübeck udrustet Caper har taget i Vandene ved Feiern i et svensk Linieskib og en engelsk Fregats Paasyn to Meklenborgske Skibe, ladede med Bræder, som begge hine forgjeves søgte at tage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Paris d. 23 Julii. Keiserinden reiser til Maynz, i den Forventning at see der Keiseren, og ventes igjen tilbage først i August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Uhrmager Degen, som endnu opholder sig i Paris, vil, for at bøde paa sin Reputation, gjøre et nyt Flyve=Forsøg uden Ballon i et af Skuespilhusene. - De forskjellige Corporationer i Provindsen Neapel have tilbudet deres Konge 400 Cavallerieheste. - Vicekongen af Jtalien er nu reist fra Treviso til Udine. - En talrig Artillerie train er afgaaet fra Turin til Verona, hvor den italienske Observationsarmees store Artilleriepark forsamler sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Nürnberg d. 20 Julii. Siden Vaabenstilstanden har Overgeneralen over den combinerede Armee udstedt adskillige Parolbefalinger angaaende de Russiske Troppers Dislocation. De befandt sig paa en for indskrænket Strækning til uden Vanskelighed at kunne subsistere. Han har anvist den Cantonneringer, hvor de, efter hans Mening, ville finde adskillige Resourcer, uagtet Landet er meget udtømt. En stor Deel er bleven forlagt fra Hertugdomme, Warschau, fra Posen af til Cracau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
General Lewis's Corps, der befandt sig ved Nedrewrichsel, er i Cracau og den derværende Egn traadt i General v. Sackens Sted, og denne har taget Contonnering fra Censtochau indtil Grændserne af Nedre=Schlesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Rostok, den 19 Julii. De Svenske have i de sidste Dage af forrige Uge lagt en Embargo paa alle Skibe i vor Havn. Hamborgs Gienbesættelse har gjort vor Stad megen Skade, fordi man ventede derfra betydelige Remisser. Da de ikke ere ankomne, saa befinde vore Kjøbmænd sig i for Forlegenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
London, d. 14 Julii. J Følge Efterretninger fra Maltha indtil 23 Maji var Pesten igjen udbrudt paa Øen, dagligen døde 20 Mennesker, men Garulsonen var endnu befriet derfor. - Stor brittaniens hele Udgivt i det Aar, som endtes, med d. 3 Jan. 1813, beløb sig til 104 Mill. 398,248. Pd. St. Deficit 8 Mill. 695552. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Statsgielden har i samme Tidsrum kostet Nationen 36 Mill. 607128 Pd. St. hvoraf 13 Mill. 482510 Pd. St. ere komne i Commissairernes Hænder til Nationalgieldens Afbetaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Berlin, d. 20 Julii, Kronprindsen af Sverrig tager nu Overcommanden over alle forbundne Tropper, der skulle operere fra Nederelven af, med Jndbegreb af det Bülowske tredie Armeecorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
J Mynten i London præges nu Guineer, der ere mindre, men tykkere end de sædvanlige. Der skal sendes 50,000 af samme, som Subsidier til Sverritz. Til Fædrenelandet. dets Tarv og Fare.Et Ord ved Pastor N. F. S. Grundtvig, med Motto: "Sølv og Guld haver jeg ikke, men det, som jeg haver, det giver jeg dig, i JesuChristi Nazaræi Navn, stat op, Ap. Gjern. 3 er i disse Dage udkommen og faaes heftet for 3 Mk. Rbp. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
Under Kiøbenhavns Bombardement faldt af 5 Bomber, som rammede Udgiverens Bolig, een, efterat have giennembrudt Taget, med saadan Kraft, paa en Pakke, der indeholdt 50 Exemplarer af Sverres Saga, at Pakken blev drevet igiennem et Loft og til alle Sider adsplittet, hvorpaa Bom den brast, gik igiennem det andet Loft, og ned i underste Vaaning med stor Livsfare for Udgiveren, som paa en Maade havde Sverres Historie at takke for sit og sin Families Liv. Dette Tab smertede ham saa meget mere, som den bedagede Lærde ikke turde haabe at faae Arbeidet bragt til Ende. Han blev i A. 1808 fritaget for Udgavens videre Besørgelse, og udbad sig da tillige at maatte give Slip paa de 500 Rdlr., som for dette Arbeide aarligen havde været ham tillagte af Geheime-Archivarii Gage. Værkets videre Udgave tilfaldt nu Hr. Etatsraad og Geheime Archinarius Thorkelin, men da svækket Helbred og andre Forretninger ikke tillod ham Arbeidets Fortsættelse, har Hans Majestæt Kongen mod Enden af Aaret 1811 allernaadigst overdraget samme til de bekiendte Lærde, Hr. Prof. Thorlacius og Hr. Prof. Werlauff, og tillagt dem begge de 650 Rdlr. aarligen, som vare den afdøde lærde Sprøggrandsker J. Olafsen tilstaaede, imod den Forpligtelse, at Værket i 8 Aar skal befordres færdigt fra Pressen. Hans Majestæt har tillige allernaadigst behaget at befale, at alle til Trykningen medgaaende Omkostninger skulle udredes af den kongelige Casse, og derved givet os et nyt Vidne om sin ophøiede Følelse for Nationens Hæder, Videnskabers Fremme og Historiens Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
Hvor stolt og glædeligt et Syn for hver ædte Tvillingrigets Borger, at selv medens vore Fiender med Vold og List, med Overmagtens Kræfter og med Falskheds Rænker omspænde vort Rige og søge ei blot at udtære dets Kraft, men ved de afskyeligste Midler at splitte dets Heelhed, ere vi i Stand, til at reise, vor Nationalhistorie Mindemærker, hvilke vi uden Bram tør satte ved Siden af de bedste og prydeligste Vækker af dette Slags, som langt rigere Lande have at fremvise. Ei have vi solgt vor Frihed og vort Blod for Skændselsløn, og fremmede Guldpenge; dog kunne vi, selv efter 6 Aars Krig, fuldende saa kostbare Nationalværker, som denne herlige Udgave af Snorre Sturlesen; og i Videnskabernes Historie skal fortælles, at dette skete paa samme Tid, som man i et Naborige tog Sold af en fremmed Magt, imedens man lod en af sine ypperste og mest fortiente Videnskabsmænd, lide Nød, efterat han havde offret Staten sin Rigdom. Ja hvor glædeligt, at medens Avind, afmægtig til at bruge Vold, udruger Anslag, hvis Nedrighed er uhørt, for at sønderrive et Slægtskabsbaand, som trofast Broderkiærlighed snart giennem et halvt Aartusinde har knyttet fastere og fastere: kan Danmark, ved at reise Norges store Sverre et fortient Minde, give Broderlandet og Verden, et Vidnesbyrd om, at som det har Korn paa sine Sletter at deele med Fieldets Sønner, der før, som hine Oldtids Helte, dem Kong Sverre omtaler *), stille Mavens Knurren med Kaarde skederne og Overlæderet af deres Sko, end svige deres Konge: saa veed det og at paaskiønne, at Kraft og Kiækhed og Høimodighed fra Ariles Tid var den Muur, der mere end Dovre og Kiølen, værnede om Norges Frihed. Og hvad vidner bedre herom, end Sagas Tale, selv naar hun fortæller om de lange, sørgelige, indvortes Feider, som der maatte en Sverre til at dæmpe, Men Held ogsaa Norge, at det med Digteren kan sige til sin ædle Konge: O Fredrik, ingen Bagler, Birkebener Nu kives længer hist!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
Fra Nordkap Du til Lindesnæs forener Dem med Din Palmekvist. De Sværd, som sønderdugge fremmed Lænke, Kan aldrig træffe feil; Og som en Sverre vilst Du Norden skienke. Dit ædle Kongespeil! Sverres Sag. Cap. 126.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
Slutningsversene af den herlige Tilegnelse af Oehlenschrager, hvormed dette Bind af Norske Historier begynder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
Foruden Kong Sverres Sag (skrevet af Jslænderen Carl Johnsen, sædvanligen kaldet Carl Abbed, som døde 1212 eller 1213) indeholder dette Bind af Norske Kongers Historier endnu Hakon Sverresøns, Guttorm Sigurdsøns og JngeBaardsons Levnet og Brorifter (af en ubekiendt Forfatter), i alt omtrent 66 Aars Historie, og intet af dette Binds Jndhold har tilforn været trykt. Af disse Historier er Sverres Saga den vigtigste og fortrinligste; ja maaskee indtager den, næst efter Heimskringla, den første Plads blandt alle norske og islandske historiske Værker; og visseligen har der – efter Udgiverens Ord i Fortalen - ikke været nogen Konge i Norge, Olaf den Hellige og Olaf Trygvesen maaskee undtagne, hvis Bedrifter ere udførte i en omstændeligere og lysere Beskrivelse. Apartiskhed og Aandsfrihed udmærke Historieskriveren ligesaa meget, som en indtagende Simpelhed, en naiv og episk Udførlighed, der ingenlunde savner historisk Konst, udmærker hans Fortælling. Langt fra at Sverres Historie ligner de almindelige tørre Annaler, fremstilles meget mere Alt i den pragmatisk og i en Orden, hvori Begivenhederne ere udledede af deres Aarsager; og Forfatterens historiske Konst viser sig fornemmelig i den lykkelige Dømmekraft, hvormed han har vidst at afpasse Fremstillingen efter Begivenhedernes Vigtighed, at udtrykke denne ved Foredragets Tone, og at udlede enhver Ting af sin rette Kilde. Historien af de 15 Aar efter Sverres Regiering og de 3 Birkebenernes Konger, der vare hans nærmeste Efterfølgere, kan vel hverken i Henseende til Tildragelsernes Vigtighed og Afvexling, eller Fortællingens Udførlighed og Behagelighed, lignes med Sverres Saga, men er derfor ikke uden meget Værd, saavel fra Jndholders og Troværdighedens, som fra Foredragets Side, og ligesom disse Annaler til den norske Histories Fuldstændighed ere aldeles nødvendige, saa bidrage de ogsaa ei allene meget til rigtigen at kjende Hierarkiets Skiebne i dette Land, men udbrede tillige et ikke ringe Lys over Norges Chorographie. Det er disse Kongers Saga (der udgjør 20 Capitler paa 12 Ark, hvis Udgivelse efter collationerede Haandskrifter, med dansk *) og latinsk *) J den danske Oversættelse af Heimskringla, for c. hvilken Peder Claussens er lagt til Grund, med fornødne Tillæg og Rettelser, er, ved en SynderHversættelse, skyldes de tvende fortiente Lærde, i hvis Hænder Udgaven af de norske Kongers Historier nu er betroet. Foruden Anmærkninger, Chronologie og Stamtavle, have de tilføiet den udførligere Historie om bemældte tre Konger paa dansk, saaledes som Peder Claussen (efter nu forkomne islandske Originaler) har givet den som Fortsættelse af sin oversatte Snorre, og deraf tillige meddeelt en latinsk Oversættelse. Dette er skeet, for at supplere den nu for første Gang trykte Sagn, om hine Konger, saasom denne ikke allene er mindre udførlig; men endog lader de sidste 7 Aar af Kong Jnges Regiering næsten urørte. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
Ligesom 1ste Bind af Snorre Sturlesen tilegne des Høisalig Arveprinds Frederik, som Værkets første Befordrer, saaledes er dette Bind, saare passeligt tilegnet Hans Majestæt Kongen i en skiøn og kraftfuld poetisk Dedication af Hr. Prof. Ochlenschlager, hvortil er føiet en IntinOversættelse af Hr. Prof. Thorlacius.