Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Adskillige have med Jndsenderen lagt Mærke til, at en stor Deel af de Misforstaaelser, Utilfredsheder og Disputer, der opstaae mellem Huusbondsfolk og disses Tyender eller Arbeidere paa Landet, hidrører fra, at begge Parter ikke nøie nok kjende deres gjensidige Pligter og Rettigheder, saavidt Lovene bestemme disse, ligesom der ogsaa ofte opstaaer Ubehageligheder, fordi der alene gjøres mundtlige Aftaler om Tyenders Antagelse eller Arbeideres Accorder, der undertiden forleder de Slette til at benægte det Jndgaaede, eller paastaae andet og mere, end der var aftalt. J Nærheden haves Jngen, som strax mægle eller deele dem imellem, da Politiet for det meste er langt borte; det formenes derfor, at det vilde være særdeles nyttigt, og lede til bedre Orden, om baade Huusbondsfolk, Tyender og Arbeidere havde noget i Hænde, hvoraf de tydelig kunde see deres Pligter og Rettigheder, noget, hvorved de kunde godtgjøre, hvad Aftale eller Accord, der var skeet, og havde Nogen i Nærheden, som strax, naar Anke opstod, kunde veilede dem og deele dem imellem. For at bevirke Saadant, fremsættes Følgende til nøiere Prøvelse og Berigtigelse af Kyndige. 1) Der kunde udarbeides et kort, dog tydeligt, Udtog af de Anordninger, som angaae Huusbondsfolks og Tyenders, samt Arbeideres gjensidige Pligter og Rettigheder, og maatte vedføjes bemærkninger om den rigtige Forstaaelse af samme, samt hvad der i Almindelighed ansees for rigtigt, hvor Lovene tie, hvilket Udtog da, under Autorisation, kunde trykkes tydeligt og paa godt stærkt Papir i Octavformat, for at kunne bæres i Lommen. Derved kunde da tillige indheftes et Ark stemplet Papir, samt nogle flere Ark reent Skrivpapir, for paa disse at kunne anføre alle de Attester og Oplysninger, et Tyende og en Arbeider bør være forsynede med, saasom: Døbeattest, Confirmation og Altergang, naar de bleve fæstede eller antagne til noget bestemt Arbeide for en Tid eller deslige, og da den derom indgaaede Accord, naar de igjen opsiges eller opsige, og da, saavidt Tyender angaae, deres Skudsmaal til den Tid, under visse Benævnelser, for at undgaae de utydelige Bevidnelser, der ofte meddeles. Ofte opstaae Uvenskaber mellem Familierne, fordi der fæstes Tyende, som ei have opsagt eller ere opsagte, hvilket de, der fæste dem, ei kunne vide, ligesom deres Skudsmaal ei heller kan sees fra den Huusbond, de tjene hos, førend de forlade Tjenesten og komme i den ny, hvilket er noget seent, hvis Skudsmaalet ei er godt, sligt kunde paa saadan Maade forekommes. Ogsaa kunde i en saadan Bog anføres de Forskud, der erholdtes, og hvad til Slutning var betalt, hvorfor da og havdes fuldkommen Rigtighed. 2) for at holde Orden og føre idelig Tilsyn med Tyenders og Arbeideres Opførsel, hvilke tvende Classer ere de, som mest udskeie og leve uordentligt og usædeligt, til baade deres egen og andres Skade, kunde enten af Sognenes faste Beboere vælges, eller af Overøvrigheden, efter dertil gjort Forslag, udnævnes en Commission, bestaaende af 4 a 5 Medlemmer, hvis Formand Præsten, eller en anden i Sognet boende cultiveret Mand, maatte være, og en Skolelærer eller anden Skrivekyndig besørge Skriveriet ved. Forordningen af 14 Juli d. A. paalægger Præsterne nøiere Tilsyn med Skudsmaalene, og at holde Liste over de Fremmede, der indkomme i Sognet, hvilket da af denne Commission vilde blive lagt taget; det formenes derfor, at det, som herefter foreslaaes at skulle besørges af en Commission, ikke allene ei vil stride mod Præsternes eller Skolelærernes Embeders Natur, men meget mere være overensstemmende dermed, da de bør bidrage til at udbrede Sædelighed og Orden i Menigheden. Denne Commission maatte da paalægges, at holde Mandtalslister eller Mandtalsbøger over alle Tjenestetiende og Arbeidere i Sognet, med i Korthed vedføjet Oplysning om dem, saasom Døbetid, Confirmation, Altergang, hvor de tjene, for hvad og hvorlænge, samt deres Skudsmaal. Der kunde trykkes Blanqvetter med Rubriker dertil, saaledes som de skulde føres, og disse indheftes i Bøger, som da lettede Arbeidet derved. Til og Afgang, samt naar der skiftedes Tjeneste, maatte ligeledes tilføres, altsaa alt sligt behørig meldes Commissionen. Denne Commission maatte føre nøje og ideligt Tilsyn med Tiendernes og Arbeidernes Sædelighed og Opførsel, at de ei hensidde i Kroer eller Svirrekipper, hvor de almindelig lære Ryggesløshed, og tilsætte baade Helbred og Fortjeneste, samt blive uskikkede til deres Arbeide. Den maatte altsaa bemyndiges til at kunne bortfjerne dem fra slige Steder, og naar de gjentagne Gange vare trufne der, kunne paalægge baade dem og Værterne Mulct. Nogle anstændige passende Fornøielser bør dog slige Folk have, ligesaavel som andre, forat opmuntre og forfriske sig. Men disse bør ei skee for ofte, og ei vedvare hele Nætter, saa at de næste Dag ere uskikkede til deres Arbeide. Commissionen bør altsaa give Tilladelse til saadanne Forlystelser, og bestemme, hvor længe de maa vedvare, samt paasee, at derved hersker Orden og Anstændighed.