JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 14de October 1818. O. Warberg. Klingberg. J. Thomsen. D. Koefoed. C. Thomsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Fra den ved det Danske Contingent i Frankerig, en Chef commanderende General Hans Høifyrstelige Durklauchtighed Hr. General Prinds Friedrich til Hessen, har Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse med Glæde modtaget følgende Skrivelse:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Pro Memoria. "Uagtet der i det Danske Sprog haves en Samling af herlige Sange, der giøre Jndtryk paa det følende Hierte og hvis Melodier hæve Sielen til glade Begeistring, saa har man ved det Danske Troppe Contingent, medens dets langvarige, fra Fædrenelandet fierne Ophold i fremmed Land og i nær Berørelse med fremmede Nationers Krigshære, dog ofte følt Mangelen af en, som National=Vise, almindelig antaget Sang. Ofte og smerteligen føltes dette Savn, naar man ved festlige Leiligheder eller i selskabelig Forening med Fremmede ved en kraftfuld National-Sang – saaledes f. Ex. som Englænderne ved deres God save the King og flere, de Franske ved deres Vive Henry quatre o. s. v. (uden dog at opstille disse som Mynstere) – ville udtrykke den inderlige Fædrenelands kierlighed og den Hengivenhed til sin Konge, hvorved den Danske Nation fra Oldtiden af har udmærket sig. Ønsket om at eie en National-Sang, behover ei altid at oprinde fra Nationens vigtigste Momenter, hvor enten en truende Fare fordobler Nationalkraften, eller hvor Følelsen af en viis og retfærdig Regierings Velsignelser opflammer til Glæde; men dette Ønske maae, og det saa meget naturligere, finde kraftig Tilvext, jo fiernere hver ægte Dansk føler sig fra det elskede Fædreneland. Det er under Følelsen heraf at Contingentets Officerer have troet at en Opfordring til vort Fædrenelands Digtere vil stemme dem til at forfatte en, Nationen værdig, Sang, der fatteligen vil kunne tolke de hellige Følelser, Ønsker og Forhaabninger, der opfylde hver Dannemands Bryst, og ved en kraftfuld indtagende Mu fik hæve det rørte Hierte til endnu høiere Begeistring. Til dette Formaal og for tillige at berede sig en behagelig Tilbage-Erindring, ønske Contingentets Officerer og militaire Embedsmænd at udsætte en Sum af fire Hundrede Rigsbankdaler Sølv til Præmie=Fordeling imellem den indenlandske Digter, som i det Danske Sprog indsender den bedste National-Sang, og den indenlandske Componist, som dertil componerer den bedste Melodie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Da Selskabet til den skiønne Videnskabers og Smagens Udbredelse ved saa mange Leiligheder har upmuntret til sand Fædrenelandskierlighed, saa tør jeg med saa megen mere Tiltroe henvende mig til Samme og bede det behageligst, at ville antage Sig Contingentets Ønsker i denne Sag og udsætte Priis=Opgaverne. Contingentets Officerer ønske blot, at see denne Sag lykkes og overladt det gandske til det Høistærede Selskabs bedre Omdømme, hvorledes den bedst kan indledes. Opfordringen affattes, Jndleverings Terminerne fastsættes o. s. v. De smigre sig tillige med Haabet at Selskabet, saasnart Digtene og Compositionerne ere indkomne, ogsaa vil paatage sig deres Bedømmelse og tilkiende det kronede Digt og dets Musik de udsadte Præmier. Jkke for at veilede Selskabet i de Bestemmelser, som det maatte finde fornødent at fastsætte for Digteren og Componisten, og uden at ville indskrænke Disses Frihed, tillader jeg mig her at vedføie nogle Hentydninger til Digtets og Compositionens Udarbeidelse. 1) Digtets Hoved-Emner maatte vel være Kierlighed til Fædrenelandet og Troskab imod Kongen. Det maatte passe til alle Tider og for alle Stænder, ikke være for langt, men kraftfuld og fielsbegeistrende. 2) Compositionen, som bør være original og caracteristisk, maatte indleveres i Partitur, et Exemplar indrettet for et heelt Orchester, et indrettet for militair Harmonie-Musik, og et, om mueligt, indrettet for tre eller fire Syngestemmer med Claveer-Accompagnement. Slutteligen maae jeg endnu bemærke, at ovenmeldte 400 Rbdlr. Sølv, skulle blive udbetalte i Kiøbenhavn, naar og hvor Selskabet ønsker det, saa og at det gandske overlades Selskabet at bestemme Forholdet af Præmiernes Størrelse til hinanden, og tilføier jeg blot endnu Forsikringen om, hvormeget Selskabet vil forbinde mig personligen, ved at antage Sig Contingentets Ønske, om en Nationalsangs Forfattelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Det Danske Contingents Hovedqvarteer Levarde, den 18de September 1818. Friedrich P. Hessen. Med den Ærbødighed, som skyldes et saa patriotisk Ønske, giør Selskabet sig det til behagelig Pligt, herved at indbyde til Ønskets Opfyldelse. Priis=Opgaven er i Skrivelsen selv saa fuldstændigen, og med saa megen Jndsigt og Smag fremstillet, at Selskabet aldeles intet kan have i den Henseende videre at yttre. Det indskrænker sig derfor til at tilføie, at først udsættes Halvdelen af den bestemte Sum eller to Hundrede Rigsbankdaler Sølv til Præmie for den indenlandske Digter, som indsender den, i Overeensstemmelse med Opgaven, bedste i det Danske Sprog forfattede National-Sang, og at det forbeholder sig, naar Præmien er tilkiendt en saadan, at udsætte den anden Halvdeel, eller to Hundrede Rigsbankdaler Sølv, til Præmie for den indenlandske Componist, som dertil componerer den bedste Melodie. Nytaars Dag den 1ste Januar 1819 er fastsat som Termin for Sangenes Jndlevering. De indsendes uden Navn til Selskabets Secretair. Forfatterne ville behage at sætte, enhver paa sin Sang, en Devise, og derhos lade følge en forseglet Seddel, som indeholder Forfatterens Navn og Opholdsted, og uden paa er betegnet med samme Devise som Sangen. Kiøbenhavn, den 16de Oct. 1818. Torkel Baden,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Professor og Selskabets Secretair, boende paa Charlottenborg Slot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Mariboe, den 13de October. Den 10de d. M., om Morgenen Klokken 9 1/2, afgik ved Døden paa Knuthenborg her i Lolland Hans Excellence Hr. GeheimeConferentsraad Greve af Knuth, Storkors af Dannebrog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Døde. Mad. A. M. Hylsermann, 64 Aar. Mad. R. Salomon, fød Heilbuth, 37 Aar. Hr. C. Schiøtt, 33 Aar, alle i Kiøbenhavn. Borger og Strømpefabriqveur C. Hasmann, 42 Aar. Forhenværende Tapetmager J. F. Helmstætter, 72 Aar. Borger og Kobbersmedmester T. F. Tønsberg, 73 Aar. Mad. A. C. Klamen, fød Hybner, alle i Kiøbenhavn. Kongelig Consumtions=Forvalter og Forligelses-Commissair N. Nyegaard, 79 Aar, i Hobroe. Mad. J. A. Nielsen, fød Grandien, 76 Aar, i Skielskiør, Professor og Hospital=Medicus O. H. Mynster, Ridder af Dannebroge, 47 Aar. Enkefrue Geheimeraadinde H. C. Lerche, fød von Krogh, 79 Aar. Mad. C. M. Rohde, fød Bemdrim, 59 Aar. Hr. C. Becker, 29 Aar; alle i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Kiøbenhavns Torvepriser. den 16de Oct. Rug, Tdn. 9 Rbdlr. - Mk. a 9 Rbdlr. - Mk. Hvede, Tdn. 12 Rbdlr. - Mk. a 14 Rbdlr. - Mk. Byg, Tdn. 8 Rbdlr. 1 Mk. a 8 Rbdlr. 4 Mk. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 1 Mk. a 5 Rbdlr. 5 Mk. Ærter, Tdn. 8 Rbdlr. - Mk. a 9 Rbdlr. - Mk. Grønsaltet Flesk, Lispd. 2 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk. Røget Flesk, Lispd. 3 Rbdlr. 3 Mk. a 4 Rbdlr. 4 Mk. Fruentimmer med Skiæg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
J forrige Tider i hvilke Skiægget var ligesaavel en Mode, og endog en Prydelse for Mændene, som Haaret paa Hovedet, pralede endog Piger og Koner som Naturen havde givet dette Slags Haar, med en større Rundelighed end sædvanlig, med deres Skiæg, droge omkring og lode sig see som Natur-Underværker, og fandt endog Elskere og Mænd, som var saa meget mere mærkeligt, som det dengang var en almindelig Mening, at de Fruentimmer som havde Skiæg, havde tillige et ondskabsfuldt Gemyt. - Den Græske Læge Hippokrates, omtaler to gifte Koner med Skiæg, Rhætusa og Namesia. J Novellara levede en Kone, Ja kobe Nigri, gift med en vis Martino, som i sit 50de Aar havde et meget stærkt Skiæg. – En Pige, Maria Pellegring, fik allerede, da hun var ti Maaneder gammel et Skiæg, Haarene i det vare sorte, haarde, tykke, men smaae; hun var feed, havde en mandlig Stemme; Bryst og Ryg var bedækket med Haar, og i sit andet Aar var hun over 2 Alen høi; men i denne Alder døde hun. - Ved Hertug Albrechts Hof af Baiern, var en Kammerjomfrue hos hans Gemalinde, som havde et langt sort Skiæg. – J Stadsraadets Kabinet i Bologna, saae Misson billedet af en tydske Kone, som drog omkring og lod sig og sit lange Skiæg, som naaede ned til Beltet, see for Penge." Kone med et sortegraat Knebelsbart, som bedækkede Hagen med Haar, opholdt sig i Paris, og en anden Kone med Skiæg, omtaler Alexander Benedictus som Øievidne. - Margrethe, en naturlig Datter af Keiser Karl den 5te, som først var formælet med Hertug Alessandro af Florenz og derpaa med Hertug Ottavio af Parma, Gouvernantinde i Nederlandene i Aarene 15591567, og en Dame af mandlig Styrke og mandlige Sæder, var prydet med et temmeligt stort Skiæg. – En Kone med et Skiæg som naaede ned til Navlen, saae B. Ambrosinus, og Magirus faae en Jomfrue fra Siebenburgen, med et stort Skiæg, som drog omkring og lod sig see. - Skott kiendte en Kone i Sicilien, som havde et temmeligt langt Skiæg; og Zacute, saae en Pige paa 3 Aar, hvis Hage og Mund vare meget stærkt bevoxede med Haar, som snart blev til et Skiæg. – En Grevinde Bolderig af Verona, havde et stærkt mandligt Skiæg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
J Aaret 1622, døde i Efterlein en Kone, ved Navn Kordula, som havde et stærkt Skiæg, og 1670 levede i Hermersdorf to gamle Søstre, Christopher Müllers efterladte Døttre, som havde Skiæg og lode sig barbere naar de gik til Atters. – J Dresden døde i Aaret 1732 en Jomfrue, Rosine Margretha Müllerin, 64 Aar gammel, med et to Tommer langt Skiæg. – J Aaret 1655 trak en Kone, Barbara Urslerin, en Augsburgerinde, omkring, dengang 27 Aar gammel, som var meget haarig paa Kroppen og havde et guult Skiæg, saa blodt som Uld og som naaede hende ned til Beltet; Aaret for var hun bleven gift. – Den bekiendte skiæggede Jomfrue Helena Antonia, var født i det Lyttichske i Aaret 1489, i det niende Aar frembrød de første Haar paa hendes Hage. Hendes Forældre saae det med Forhauselse, og skar det af; men forgiæves, thi det voxede endnu stærkere. Fuld af Forundring, gjorde de Sagen bekiendt og gik til Lüttich, hvor de som fattige Folk, forærede deres underfulde Datter, som var begavet med et kastaniebruunt Skiæg, til Biskop Ernst, som var en Hertug af Baiern. Fra ham kom hun til en Datter af Erkehertuginde Maria af Østerrige, til Grætz, hvor hun erholdt Kost og Underholdning, og hvor hun blev optaget imellem hendes Hoffruentimmer. Hun havde et meget godt Helbred, var venlig, elskværdig, duelig og erfaren i mange Slags Arbeider, og havde megen Forstand. Hun havde et langt, fiint dannet Ansigt, funklende sorte Øine, røde Kinder, og hendes Skiæg hængte hende i hendes attende Aar ned til Brystet, hun var klædt som et Fruentimmer, efter de Tiders Brug, for det meste udi grønne Klæder, og ziret med en stor Guld klæde. Joachim Godsche Moltke. Danmarks Ven og Kongens brave Mand, Hviler efter Dagens tunge Møie. Største Roes: at vaage troe som han, Største Held, at lukke saa sit Øie. Ludvig Fischer. (Skilder.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Jndsendt. En Hr. Bramsen, udgav for en Tid siden en Samling af Sange, til Brug for Almueskolerne. Enhver Ven af Skolevæsenet yder gjerne Hr. Bramsen, sin forbindtligste Tak for dette Arbeide. Men skal denne Bog opfylde sin Hensigt, da maae alle de Melodier, hvorefter Sangene ere affattede, være bekiendte eller vorde det. Skolelærerne lære paa Seminarierne i Almindelighed saa megen Musik, at de kunne synge efter Noder, eller ogsaa ved Hielp af et Jnstrument, lære sig de dem tilforn ubekiendte Melodier. En sand Tieneste vilde derfor een af Danmarks Musici vise Skolevæsenet, om han i et Bind vilde udgive blot Texterne til alle de Melodier der findes i ovenanførte Sangbog. Samleren og Forlæggeren behøve ikke at befrygte Tab ved Udførelsen af dette Arbeide, thi Sang bogen er anskaffet til mange Skoler, og hvorden findes, vil ogsaa et Exemplar af Melodierne vorde kiøbt. Ultimat, hin vindtørre Ludhamshule, den sig selv saa kaldende Hans Mikkelsen betreffende. Hans Mikkelsen den Brøvler, Som om Hans Var nogle fra vor Holberg stiaalne Phraser, Hvis Konge=Lapper med kalkunrød Glands Fremgrine mellem Stodderens egne Laser? Hans Mikkelsen Per Wegner, naar man seer Paa hele Mikkel-Stodderkonge Skikkelsen, Han burde kalde sig, som Skribler Peer, Herefter i det høieste Per Mikkelsen. Baggesen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstieneste i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
St. Michels Kirke for St. Peders Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
AVERTISSEMENTS. En Vens Tanker ved Nikolai Femmers Død. Som en Engel blandt Alfaders elskte Sønner, Sødt du slumre i Algodheds trygge Favn! Hist med evig Fryd dig Naadens Gud belønner: Hist er for dit ædle Hierte stormfri Havn. Hisset glemmer du hver Kummers tause Taare, Evig fro - mod Sorgens Hær du Seier vandt: Ei min stille Vemod dig Forklarte, saare Blidt den Straale did, hvor Qvaler dig ei fandt. Livets vennehulde, troe Ledsagerinde, Sorgens Engel lig, kun dvæler ved din Grav; Faderløse Smaae sig klynge om dit Minde, Mørke Blik kun seer din brudte Vandringstav, Her blev sønderknuust det ømme Moderhierte, Skiæbnens kolde Haand tit knuged hendes Bryst Der saa engleblid hver indre sønlig Smerte, Der saa modervarm omfavned mindste Lyst. Venner, Ægtemage, smaae forladte Spæde! Eders Skytsaand, Fredens milde Engel svandt, Maa da ei den hede Taare Kinden væde! Mere trofast Ven paa Jorden J ei fandt. Dog en stille Vemod lindre qvalfuldt Hierte, Længste Liv paa Jord er kun en Morgendrøm, Evighed blev ei til Deel den bittre Smerte, Tillidsfuld, Forladte, da dit Bæger tom! Efterladte, dybt af Sorg nedtrykte Mage! J Uskyldige, Alfaders kjære Smaae, Himmelsk Kraft og Mod husvale Eders Dage! Eengang Glædens Favn med Venner J skal naae. Alderkronte, ædle Moder, Fred nedsvæve! Haab og himmelsk Trøst i Hiertet dale ned! Du dit sjunkne Blik mod Himmelen atter hæve! Fra Algodhed straaler indre salig Fred!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Creditorerne i Boet efter afdøde Catharine Margarethe Tiidemann, Væver Frederik Køhlerts Hustrue her i Byen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og bevise deres Fordringer. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 17de Oct. 1818. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Mandagen den 26de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, vorder i Lundforlund Præstegaard efter Madame Buchs Forlangende, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Kreature af Heste, Kiør, Tyre, Faar og Sviin samt nogle Avlings- og Gaardsredskaber m. m.; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 18de Oct. 1818. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Fredagen den 30te i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Tiørnlunde Møllegaard bortsolgt alt Møller Madsens Jndboe, bestaaende af Stole, Skabe, Sengestæder, Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi af Kobber og Jern med mere, hvilket herved bekiendtgiøres, saavelsom og, at ved samme Auction agtes bortsolgt circa 8000 Stykker nye Egespaander, især tienlige til Tag for en hollandsk Mølle. Løve Herreds-Contoir i Tjørnelunde pr. Slagelse. den 19de Oct. 1818. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Udi Lieutenant J. L. Thranes Opbudsboe vorder Skiftesamling afholdet paa mit Contoir i Slagelse, den 26de i denne Maaned, Formiddagen Kl. 10, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 14de October 1818. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Formedelst Tids Omstændighederne anbydes til Salg. nogle større og mindre Eiendomme, med og uden Jorder ved Kiøbstæden, paa passende Vilkaar, naar Vedkommende derom ville henvende sig til mig. J øvrigt anbefaler jeg mig til Viin= og Brændeviinshandel til billige Priser, samt til Reisendes Modtagelse. Nestved, den 17de October 1818. C. Sorterup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Tirsdagen den 27de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Skielskiør Byes Raadhuus afholdet offentlig Licitation over endeel Muur=Reparation ved bemeldte Byes Kirke, paa de ved Licitations=Stedet bekiendtgiørende Conditioner. Skielskiør, den 19de October 1818. Wichmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Undertegnede aabner i Morgen (Onsdag) sin Boutik som Kiøbmand i sin Faders Gaard No. 50 ved Nye torvet, hvorhos jeg i denne Anledning anbefaler mig til inden, og udenbyes Venner, forsikrende enhver om gode Varer til de mueligst billigste Priser. Slagelse, den 20de October 1818. O. R. Strande. Paa Sparresholm brages og skiettes Lindtou; det imodtages af Undertegnede, der indestaaer for billig og redelig Behandling. Willerup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
En mig tilhørende graae Klædes Chenille med Manchesters Krave er mig frakommen. Den retsindige. Jhændehaver anmodes, om snarest mueligt, at tilstille mig samme. Tiørnelunde pr. Slagelse, den 19de Oct. 1818. Gøtzsche. En To Etage Vindovn med Tromle og Rør er tilkiøbs, og anvises af Muurmester Kusitzky. W. G. En stor Bilægger=Kakkelovn forlanges tilkiøbs, eller og ombyttet for en net To Etage Ovn, af middel Størrelse; hvo som haver en saadan, behager at henvende dem paa Wildhøysgaard i Lundforlund, Sogn ved Slagelse, til J. D. Skovgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Trykfeil i No. 99. Side 803, Lin. 8, Eqvin, læs: Equia. 9, Goray, læs: Garay. 10, Liguroa, læs: Figurea. J No. 100. Side 811, Lin. 9, steilleligen, læs, steil lige. 814, – 16, Cia, læs: Cen. 19, iniversal, læs: universal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
Siællandske Avis Den Vest eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 14de Løverdagen, den 24. October 1818. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
Skildring af de Spanske Coloniers nyeste Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
Forresten hører man, uagtet Republikanernes afgjorte Seier, at Reialisterne ere dog ikke aldeles fordrevne af Chill, i den sydlige Deel af Landet have de Staden Valdivia og Øen Chiloc i deres Magt, og i den nordlige Deel Søefæstning en Talcahuano; General Oforio opholdt sig endnu i denne Stad, og havde 1000 Mand hos sig, men man troer at han vil rømme den, da man bemærker, at kan indskiber sit svære Skyts, man havde troet i St. Jago, at han var fanget, da den Republikanske Fregat Lantaro havde taget en Spansk Brig, som udløb fra Talcahuano; men man fandt ham ikke imellem de Officerer, som vare ombord paa Briggen; Republikens Marine bestaaer, som bekiendt, af Skibet Avon paa 26, Lantaro paa 42 og Cumberland paa 64 Kanoner. Skibet Lantare, forhen Windham, er kaldet saaledes efter en Anfører for en Jndiansk Stamme, som længe og med stor Hæder modstod de Spanske Erobrere, og hvis Stamme endnu besidder en Slags Uafhængighed; dette Krigsskib forfølger nu den Spanske Fregat Emeralda, som det allerede har ilde tilredt i en Fægtning; den Spanske Fregat Venganza er afseilet til Lima, hvor Roialisternes Nederlag har gjort et ubehageligt Jndtryk. – Den 14de Mai opbragte den Chillesiske Corfar Furioso til Valparaiso, det Spanske Skib Nurstra Sen nera de los Dolores, med 24000 Piastre ombord, og med Depescher fra Vicekongen i Mexico til Vicekongen i Pern, hvori denne beklager sig over Vanskeligheden ved at vedligeholde Forbindelsen, til Soes imellem begge Stater, men haaber at den skal blive hævet, naar General Osorio har først erobret Cbili, dette vil nu ikke skee, især siden den Chillesiske Marine ogsaa har faaet Overhaand, og som tillige vil ved at indslutte Fæstningerne Valdivida og Talcahuano fra Søesiden, imedens General Martin lader demandslutte til Lands ved Ayresit og Cyllesisk Cavallerie for at tvinge dem til Oververgivelse; 3000 Roialister under Oberste Bulnes ere overfaldne af Republikanerne ved Parvel, 200 tilligemed Obersten selv bleve dræbt og tagne til Fange. J Slaget ved Maipo fægtede Engelske og Franske Officerer ved Siden af hinanden ved Patrioternes Armee, Majoren, O' Brien en Jrlænder, erobrede ikke allene en Fahne; men ogsaa en Budsæk med 400 Unzer Guld, som han forærede Republiken, uagtet han selv i Slaget ved Talca havde mistet sin hele Bagage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
J Republiken Buenos Ayres hersker nu en større indvortes Fasthed og Orden end i de øvrige nye Fristater, den synes at have udført sin Kamp; og i Fredens Skiød søger den ved en stedse tilvoxende Handel og Cultur at forøge sin Statskraft; blot imod Peru staaer en Observationsarmee i Salta og Jujul, som allene venter paa Forstærkninger fra Chili for at trænge frem imod Potosi. Flere gunstige Omstændigheder forene sig forresten til Republikens Fordeel; den franske Regiering har vel forbudt de Ayresiske Krigskibe at indløbe i sine Havne; men den har derimod aabnet dem for Republikens Handelskibe, og da Artigas stedse meere klemmes af Brasilianerne, saa begynde flere Stæder at forjage hans Gouverneurer og at slutte sig til Republiken, for at undgaae at komme under Brasiliens Herredømme, dette er Tilfældet med Corrientes og flere Stæder, og man siger at hele Poraquai vil underkaste sig Republiken. Kystlandene neden for Platafloden eller det saa kaldte Bonda Oriental, skal nu være aldeles betvungne og den Brasilianske General Lecor har den 15de Julii udstædet en Proclamation i Monteviden, hvori han opmuntrer Colonister til at nedsætte sig i disse Lande, hvor der nu hersker den største Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
De Nordamerikanske Agentere, som paa Fregatten Congress have besøgt Buenos Ayres fortælle, at Regieringen der giør sig stor Umage for at cultivere Nationen, og at den lader mange politiske, især Nordamerikanske Skrifter, oversætte og udbrede, for stedse meere at bestyrke Folket i Uafhængigheds Grundsætningerne. - Republiken har endnu ikke faaet en egentlig Constitution, som først skal udarbeides, men har kun for Tiden et provisorisk Statsreglement, det er udgivet i Trykken i Aaret 1813 og bestaaer af 7 Sectioner; den udøvende Magt er i Directeurens Hænder, som har 12000 Pesos i Gage og bærer Titel af Excellence. – Spanien arbeider endnu bestandig paa sine store Udrustninger, for om muligt at standse Oprøret i sine Colonier, som ogsaa nu er paa den høie Tid; General Freire er bleven udvalgt i Greven af Abisbals Sted til at commandere Expeditionen; man siger at den skal udgiøre 12500 Mand Jnfanterie, 2000 Mand Kavallerie, og 800 Kanonerer; et betydeligt Antal af frivillige Officerer følger med, for at erstatte Afgangen af dem som ere faldne i Krigen i Colonierne; Floden skal bestaae af 4 Orlogskibe og 6 Fregatter; tre Russiske Fregatter, Laiskoy, Espaichnoy og Provinoy ere paa Veien at støde til dem; man siger at den Spanske Regiering underhandler i England om Transportskibe, med den første Expedition er det gaaet uheldigt, Chefen er formedelst Sygdom bleven tilbage paa Terneriffa, og et Skib befandtes ubrugeligt og kunde ikke følge med Escadren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
Nyeste Post-Efterretninger. Den 10de October have de allierede Monarker i Aachen ratificeret de under 9de f. M. asluttede Tractater om de Franske Anliggender. Jmellem den 15de og 17de ville den Russiske Keiser og Kongen af Preussen tillende bringe deres Reise for at holde Revueover Occupations=Armeen og d. 18de ville de igien være tilbage i Aachen for at celebrere Aarsdagen for Slaget ved Leipzig; paa samme Dag skal en nye Alliance-Tractat afsluttes imellem de allierede Magter. Jmidlertid meldes der i en anden Skrivelse fra Aachen, at det er forbudt Avis udgiverne i denne Bye, at indrykke noget om Forhandlingerne paa Kongressen, som desuden holdes saa hemmelige, at ingen kan vide noget derom; hvorfore alt hvad der fortælles derom, f. Ex. om at der lægges en Plan til det Tyrkiske Riges Deling, maae ansees som aldeles ugrundet. Da Monarkerne blot anvende al deres Tid i Aachen til Statsforhandlingerne, som fortsættes med stor Virksomhed, og da de leve saa ingetogent, at de endog have frabedet sig Ærevagterne (saa at de nyeopbygte Vagtstuer staae ledige, saa er det saa stille i Aachen, at de mangfoldige Fremmede, som opholde sig der begynde at kiede sig, og deels tye til Spillebordene og deels reise bort, saa at mange Værelser ere at faae til Leie i alle Gader for en taalelig Priis.