Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
At man for 40 Aar siden har kunnet see Indgangen til en underjordisk Gang ved BønniSlot, er grundet paa urigtigt Udsagn. Pag. 27 yttres Frygt for Vandmangel, formedelst de betydelige Udgravninger, som foretages. Denne Frygt anseer Anmeld, ugrundet, især hvad Falster angaaer. Thi det Søel, hvori man heri Landet hver Vinter har maattet med Møje og Fare fremælte sig, beviser noksom, at hele Landstrækninger ligne en slet udtørret Mose. Paa Grund af Klager over Vandmangel, at lade Landet blive i den Forfatning, vilde være høist urigtigt, da det staaende Vand giør Egnen usund, frembringer en slet Vegetation, og giør Jorden, ikke alene paa den overskyllede Deel, men ogsaa vidt deromkring, aldeles uskikket til fordeelagtigt Agerbrug. Skulde Mangelen paa Vand virkeligen være at befrygte, saa kan man jo blot stoppe Udløbene, igjen og tilkaste Grøvterne, som man med saamegen Møje har opgravet og renset, man vil da, ved den første vaade sneerige Vinter, see sig igjen omringet af den ønskeligste Overflødighed af Vand, der paa mange Steder vil overskylle Agerne og paa nogle Steder endog spare Beboerne af Husene den Uleilighed, at gaae udenfor efter det. Hvor lidet ellers Landmanden frygter for Vandmangel, synes at fremlyse deraf, at man yderst sieldent seer en Kilde benyttet med Omhyggelighed, enten for Mennesker eller Kreature. Man har derfor hidtil paa de fleste Steder i Lolland, Falster og Sielland ved Bøndergaardene, ikkun seet noget der kaldtes en Brønd, men egentlig ikke var andet end et Hul, et Par Alen dybt, hvori Vandet løb sammen til fælleds Brug for Gaardens Qvæg, Sviin, Ænder, Frøer og Folk. At sligt et Hul i en tør Sommer kan komme til at mangle Vand, er ikke alene rimeligt, men ogsaa godt, thi Beboerne blive da nødte til at søge efter andet Vand og opdage da maaske ved den Leilighed, at reent Vand er meget bedre end det skidne; men ikke alene sligt Hul, ogsaa alle Kiær og Vandpytter, man kunde fylde ved at stoppe Udløbene, vilde ikke forekomme Vand mangelen i en tør Sommer, thi hindrer man dem end fra at løbe ud, saa fordunste de dog, og om den befrygtede Fare skulde indtræffe, saa kommer det mindre deraf at der er afgravet for mange Søer og Moser, end at der ere for faa Kilder benyttede, for faa Brønde gravede dybe nok; kort sagt, at der i det Hele, saavel hos Bønder som Herremænd, er anvendt for lidet derpaa, at skaffe sig reent Vand. Folk, der ved Rang og Kundskaber vide at give sig nogen Anseelse, kunde ellers, ved at give denne Klage over befrygtelig Vandmangel nogen Vægt, let gjøre Falsters Landmænd mismodige, da disse i Aarene 1817 og 1818 ved en Opgravning af nogle og tyve Miles Længde have troet at vinde nogle hundrede Tønder for Agerbrug og sundere Græsgang. Let kunde de arme Menneskeer falde paa den Tanke, at de herved havde arbeidet paa deres egen Ruin. At Svenske skulle have opkastet Dæmningen ved Stubbekjøbing for at skade Byens Seilads er neppe rigtigt. Forf. Formodning, Pag. 28, at Havets Middel-Standpunkt (d: daglige Vande) ikke i Aarhundreder har aftaget, stemmer kun lidet overeens med det Sagn, de selv synes at antage, at der i gamle Dage har været Seilads ind ad Mølleaaen til Borup og Tvede Søer. T. Smidth. Creditforeninger for Eiendomsbesiddere. Densigten af det negotierede Laan i Udlandet er deels til Udlaan, imod sikkre Hypotheker i faste Eiendomme, for derved at komme disses Besiddere til Hjelp, deels at befæste Landets Pengevæsen, med flere Bestemmelser. J Forbindelse dermed er indledet den Tanke om Creditforeninger for Eiendomsbesiddere i Sielland og Fyen, som skulle være solidariske, saaledes som det er vedtaget af Creditforeningen i Hertugdommene for de af samme optagne Laan, Hans Majestæt vil med særdeles Velbehag see slig Forening bragt istand, og i saa Tilfælde skulle af Finantserne anvises en Sum af 600,000 Rbdlr. Sølv for den Siellandske og 400,000 Rbdlr. for den Fyenske. Circulaire og Plan til slig Forening har circuleret blandt samtlige Godseiere i Sjælland og Fyen, for at de kunne tilkjendegive deres Mening. J Følge deraf er for de Fyenske Eiendomsbesiddere, bestemt et Møde den 15de Mai og paafølgende Dage i Odense, for nærmere at aftale denne Sag, og for de Sjællandske er Jndbydelse skeet til Møde i Kjøbenhavn den 14de Juni, i Rentekammerets Værelser i den saakaldte Lerches-Gaard bag Børsen. Den trykte Plan tilkjendegiver, at man kan tiltræde som Medlem, naar Gielden paa Eiendommen ei overstiger 3/3 Dele af det, den er taxeret til i Bankens Bøger.