JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Udenlandske Politik. Spanien. De seneste Efterretninger lyde atter noget gunstigere. Gommet er slaget ved Villarabeldo (en Bye med 2000 Jndvaanere i Provindsen Mancha) af General Alaix, der har frataget ham 1360 Fanger, 2 Kanoner og hans Bagage. Ro dil er den 21de Septbr. afgaaet fra Madrid, men hvorhen meldes ikke. Hovedstaden var rolig, men Ministeriet laae i en betænkelig Strid med den paa triotiske Klub, som det nægtede at anerkjende, og man meente endog, at denne Omstændighed kunde have Mendizavals Udtrædelse til Følge. Hans Jndflydelse hos Dronningen er desuden stærkt Aftagende. J Begyndelsen havden hun vægret sig ved at arbeide med ham, og Hoffet vilde endog nægte ham Adgang til Slottet, men Hr. Mendizaval lod sig ikke afskrække. Den 13de om Morgenen satte sig i Besiddelse af et af Palladsets Gemakker, og erklærede, at han ikke veeg fra Stedet, førend han havde seet Drønningen. Medens han ventede paa hendes Svar, fortsatte han med største Rolighed sine Forretninger. Kl. 2 om Eftermiddagen modtog Dronningen ham endelig Frankrig. Rygterne om Hertugen af Orleans Formæling ere igjen fornyede. Denne Gang tales der om Underhandlinger med det Storhertugelige mecklenborg-schwerinske Hof, og at Prindsesse Helene, som Hertugen lærte at kjende under sit sidste Ophold i Berlin, er bestemt til at deele det skjønne Frankrigs Throne med ham. Prindsessen er 22 Aar gammel, og udmærker sig ligesaameget ved Skjønhed som ved Dannelse. Kongen afreiste den 27de Septbr. til Compiegne, ledsaget af Conseil=Præsidenten, General Bernard og Guizot Politi=Agenter ere sendte forud for at træffe de fornødne Foranstaltninger. Troppernes gode Aand Søndagen den 9 October 1836. roses meget. Manøvnerne fortsættes med største Virksomhed og Prindserne udmærke sig ved Popularitet. Omkostningerne ved Øvelsesleiren anslaaes til 1,400,000 Fres, og af disse udreder Kronprindsen 300,000 af sin egen Kasse. – Regjeringens Stemning mod Spanien, synes at have taget en gunstigere Vending, fornemmeligen efterat Hr. Campuzand har havt sin Tiltrædelses=Audients hos Kongen, og erklæret, at det spanske Ministeriums Bestræbelser ville gaae ud paa, at modisicere Constitutionen i monarkisk Aand, saa meget som Omstændighederne tillade det. Kongen af Neapel ventes atter tilbage til Paris, for, som man ønsker, endeligen at bringe FormælingsProjectet med en af Kongens Døttre i Stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Fædrelandet. Det erfares, at Hs. Maj., paa en af den kongl. Direction for Universitetet, og de lærde Skoler, derom nedlagt Forestilling, allernaadigst har afslaaet at Disputatser i Anledning af den forestaaende Reformationsfest maa forfattes paa Dansk (3de Disputatser i dette Sprog skal være indleverede, af hvilke een skal have en af Hovedstadens Præster til Forfatter) og befalet, at de skulle, som forhen, skrives i det latinske Sprog. Vi kunne hedder det i denne Anledning i Kbhpst., – ikke andet end beklage dette, og det saameget mere som Reformationens 300-aarige Jubelsest forekommer os netop at have været det meest passende Tidspunkt til en saadan, med den fremskridende Cultur stemmende Reform i det lærde Disputatsvæsen, hvorved dette alene vil kunne hæve sig til nogen Betydning i Videnskabernes Rige, hvori det nu næsten spiller en jammerlig Rolle og kun kan fremkalde Smiil hos den alvorlige Betragter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Bladet Fædrelandet meddeler en udførlig og grundig Gjendrivelse af den kongelige Commissarii, Conferentsraad Hopps Fortolkning af den slesvigske Presselovgivning i Anledning af den Deputerede Lorenzens Forslag i Stænderforsamlingen at Retmæssigheden af den Arrest, hvormed et Skrift er belagt, maa paakiendes af Overretten i første Jnstants. Ved Hjelp af Conferentsraad Hopps egen Erklæring at Jnstructionen af 15de Mai 1834 ingen Forandring har gjort i den tidligere Lovgivning, kommer Forfatteren af hiin Afhandling i Fædrelandet til det Resultat, at Pressesagers Afgjørelse, ligesom de hidtil have været henlagte under Domstolene, ogsaa henhøre under disse endnu, da dette meget vel lader sig forene med Jnstructionens egne Ord. "J ethvert Fald, – hedder det videre, kan det ikke betvivles, at Hs. Maj. naar han bliver oplyst om Sagen, og erfarer den ældre Lovgivnings saa utvivlsomme Bestemmelser, vil lade emanere en saadan antentisk Fortolkning af de ommeldte Paragrapher i Jnstructionen, der desuden selv erklærer sig som provisorisk, at al Tvivl om, at Spørgsmaalet om et Skrifts Løvstridighed henhører under Domstolene, derved kan bortfalde. Det kan tjene til et Beviis paa den Hurtighed, hvormed Stænderforhandlingerne bringes til offentlig Kundskab, at den slesvigske Stændertidende nu igjennem flere Uger fortsætter en eneste Sag, nemlig Sagen om Soeindrulleringer og Extrasessioner, hvorpaa der allerede er anvendt ikke færre end 22 Nummere uden at den endnu er tilendebragt, istedetfor at i ethvert andet Land, hvor Forhandlingerne vare offentlige, den hele Sag vilde være leveret langt fuldstændigere Dagen efterat Discussionerne derom havde fundet Sted. Det er let at forestille sig, med hvilken Jnteresse Publikum vil kunne være istand til at følge Forhandlingerne, der (Kbhpst.) krybe en saadan Sneglegang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Under "Jndsendt læses i Hemp. Avis: Hvis Skiftedagen for Tjenestetiende, i dette Efteraar, ikke ansættes noget sildigere end sædvanlig, saa vil let en paafaldende og tildeels forargelig Kollision finde Sted imellem virkelig Høitidelighed og Trauslokationerne af Tjenestefolk og Flyttegods med Alt hvad dertil hører, da Reformationens Jubelfest's 3die Dag indtreffer paa den 1ste November."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Nykjøbing. Vort Efteraars-Marked begunstigedes af det skjønneste Veir, der ogsaa havde lokket en usædvanlig Mængde Mennesker til Byen, baade i Fredags og i Gaar. De Handlendes Antal var hellerikke ubetydeligt, men desuagtet maa dette Marked nok henregnes til de middelmaadige. Den sildige, flere Steder endnu ikke tilendebragte Høst, havde naturligviis sin Deel heri. Paa mange Steder ligger Kornet endnu paa Marken, og meget er maadeligen høstet, fornemmeligen af Byg og Erter. Vandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Et af de nyere preussiske Blade Folkevennen, som redigeres af en Studiosius Medicinæ, tæller allerede 15,000 Abonnenter, og 40 Reisende ere vedvarende beskjæftigede med endnu at samle flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
En heel Aargang koster ikke meere end 1 Daler og 6 Groschen, og Kjøbere erholde ovenikjøbet 12 Staalstik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Fra Hanover skrives under 28de September. Den berømte Valts=Konge, Joh. Strans er pludseligen indtruffen hertil, og har givet en Consert for en Forsamling af 1400 Mennesker. Hvad Straus kan præstere med sit Orchester af 30 Personer, grændser til det Utrolige. Hans høist originale Compositioner, fortjene den Jndviedes saavel som den Uindviedes Opmærksomhed. Ved Tonerne efterligner han paa en overraskende Maade, de forskjelligste, for Musikken meest abstrakte Gjenstande, f. Ex. Kanefarter, Fægtninger, militaire Evolutioner, Jldebrande, Tordenveir m. m. Han vandt et stormende Bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Efter Sultanens Befaling skal hans Billede nu ogsaa præges paa Mynterne. Jkke mindre end 3 dræbende Sygdomme rase paa samme Tid i det europæiske Tyrkie, nemlig Pest, Cholera og en tredie hidtil ubekjendt Smitsot, der dræber efter faa Timers Forløb og angriber endog de større Huusdyr, navnligen Hornqvæget. Natten til den 22de f. M. udbrød i Caf du Nord i Amsterdamen af de største Jldebrande, som i lang Tid har truffet denne Bye, Kaffehuset er aldeles afbrændt og flere andre Bygninger ødelagte. Et Barn paa 11 Aar og en Maler Weder omkom i Jlden. Flere af Brandfolkene kom til Skade vi en nedfaldende Gavl, og en anseet, nyligen fra Samarang ankommen Herre med sin Familie, har mistet hele sin Formue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Napoleons Søsters Ankomst til Paris, har kuns vakt liden Opsigt. Hun lever i strængeste Jucognito. J hendes Følge skal General Bertrand befinde sig. Hun har i de sidste Dage taget Triumsbuen de letoile og Vendome Støtten i Øiesyn. Cholera er nu ophørt i Verona, Mailand og Venedig. J Hertugdømmet Moden udbreder den sig endnu bestandig. J Ancona talte man den 2de f. M. 28 nye Sygdoms Tilfælde, 33 Helbredede, 79 Døde. Sidom Sygdommens Udbrud, 987 Syge, 269 Helbredede, 216 under Behandling, 472 Døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
J Freiburg drive Jesuiterne, i Forbindelse med deres Underviisnings=Anstalt, ogsaa Bank= og Vexel forretninger, og indlade sig i Børs-Speculationer til Fordeel for D. Carlos.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
J de hamborgske Asyler optages kuns Børn af 2 til 6 Aars Alder. Børnene maae selv medbringe deres Frokost og Aftensmad, Skolerne levere dertil kun Vand og lidt Mælk. Om Middagen Kl. 12 faae de varm Mad, der bestaaer næsten udelukkende af Vegetabilier (Grød Kartofler, Riis o. A.) kun eengang ugentlig faae de Kjødsuppe. For denne Middagspise betale Forældrene 4 s. Courant Com trent 13 s. Tegn, ugentligen. Børnene maae bringes om Sommeren for 8, om Vinteren før 9, og Kl. 7 om Aftenen maae de igjen afhentes. Underviisningen, til hvilken kun nogle Timer daglig ere bestemte, antager mere Formen af en legende Beskjæftigelse, og har isærdeleshed Udviklingen af alle Børnenes aandige Anlæg til Øiemed. Dertil tjene belærende, dog for alt Pedanteri frie Samtaler, med Børnene, hensigtsmæssig Forklaring af Billeder, Udenadslæsning og Forklaring af smaae, til denne spæde Alder passende Bønner, Digte og Fortællinger. Til Forberedelse for den egentlige Skole, saavelsom til Øvelsen af Hukommelsen, Dømmekraften og Phantasien, benyttes Figurtegning, Hoved regning, Bogstavregning o. s. v. Den moralske Dannelse befordres deels ved Underviisning, deels ved en nøiagtig, men ikke stræng Opsigt af den i Anstalten boende Opsynskone, saavelsom af Forstanderen og Forstanderskerne, der daglig til ubestemte Tider besøge Skolen. Legemets Dannelse befordres ved hensigtsmæssige Lege og Ovelser, der, naar skee kan, foretages i fri Luft. Et Øienvidne roser Børnenes rene og sunde Udseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
(Fædrelandet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Den 23de f. M. fødte en Muurmester Rinkes Kone i Markoldendorf 4 velskabte Pigebørn til Verden, der alle leve, hvorimod Moderen døde kort efter Fødselen. 9 Frøkener, Døttre af Honoratiores, vare Vidner ved Daaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Som et nyt Beviis paa hvormeget Religiøsiteten tiltager i München, anføres, at nyligen 1500 Personer have deeltaget i Communionen i en af Byens Hovedkirker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Natten mellem den 28de og 29de f. M. udbrød Jldløs i Magdeburg. Førend Beboerne af Huset, hvori den udbrød, vaagnede, var allerede Trappen afbrændt. En heel Familie sprang i Fortvivlelse ned paa Gaden fra 3die Etage. Forældrene kastede først Børnene ud, derpaa fulgte de selv efter. Det Samme gjorde mange andre Personer. 21 Mennesker ere derved forulykkede og 10 allerede døde. Man har kuns Haab om at 3 af de Øvrige vil blive helbredede. Blandt de Forulykkede vare og 2de svangre Koner, som man, for at redde Fostret, forløste ved Keisersnittet; men baade Mødre og Børn døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Skibsefterretning. Den 25de f. M. om Natten bragtes til Hjerting ved Varde af Baadfører J. Jørgensen, P. L. Tarp og Matros H. H. Svarrer fra Fanøe tvende engelske Matroser, som de nævnte Mænd traf paa ud for Skallingen i en aaben Baad næsten afmægtige og kun medhavende een Aare. Disse Matroser vare den 20de f. M. afgaaede fra Londons Revier med Brigskibet William & Hen rey ført af Capitain Frederik Foulstone af Stokton, baglastet og bestemt til Memel. Den 22de begyndte Skibet at blive læk, og da det ikke var muligt, uagtet den yderste Anstrængelse, at faae det lænds, besluttede Capitainen at gaae i Baadenne med Mandskabet, for at bjerge Livet. Capitainen gif med 6 Mand i den store Baad, og i den mindre kom de to Matroser. Forinden de forlode Skibet havde dette kastet sig om paa den ene Side og sank strax efter for deres Øine, omtrent 30 danske Mile udenfor Blaavandshuk eller Graadyb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
J Baadene havde man kun medbragt nogle Gangklæder, en Oc tant, en lille Blikdaase, som indeholdt nogle Papirer, Skibet. vedkommende. Det eneste de havde medbragt til at leve af var en Papiirpose med Sukker, der tilligemed Søvand var Alt hvad de havde opholdt Livet ved, indtil benævnte Mænd traf paa dem. Om den anden Baads Skjebne vidste Matroserne Jntet, da de, fra den Tid de vare komne i deres Baad, hverken hørte eller saae den mere. – Capit. Foulstone havde samme Morgen som Lækken var opdaget, praiet et andet Skib, Briggen Lord John Russel, Capitain Ritchy, og forlangt Hjelp, dersom hans Skib skulde blive mere læk. Om Aftenen blev sat Lanterner ud som Signal, hvilket ogsaa blev besvaret fra Capitain Ritchys Skib, men dette fortsatte desuagtet sin Cours, uden at komme Capitain Foulstone til Hjelp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Literatur. Den 10de dennes disputerer Hr. Prof. Scheel for den juridiske Doctorgrad. Hans Dissertation handler "de publicis actionibus et inqvisitionibus in causis poenalibus er præceptis juris Danici et Nervegici, tananliqui qvam hodierni, neenen ex allis nonullis legius."Et i London udkommende musikalsk Hefteskrift for Fløitespillere: "The Flutonicon, indeholder ogsaa flere af vor Kublauls Compositioner for Fløite. En engelsk Critiker samstiller i en Anmeldelse af dette Tidsskrift Kuhlau med Berbiquer, og Gabrielskye, under den fælleds Benævnelse: "the modern gods of the Flute."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Nakskovs Skibsliste, fra den 30te September til den 6te October 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Jndklarerede. Skipper M. Andrea af og fra Rudkjøbing, baglastet; H. Christophersen af og fra Drøbak med Trælast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Udklarerede: Skipper J. M. Andreasen af Rudkjøbing til Kjøbenhavn med Hvede; P. Winther af Rakskov, til Rudkjøbing, ledig; H. Christophersen af Drobak, til Norge, med Byg og Rug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Rettelse. til Nr. 80, 1ste Spalte, Pag. 397, 27 Liin. Vaaningsskabet;" læs: "Vaaningshuset og Boeskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Bekjendtgjørelser. Dampskibet Løven. Dampskibet Loven, hæver sin Fart for i Aar, paa den østlige Route, og vil kuns indtreffe her den 11te da 12te, og for sidste Gang den 18de og 19de d. M. til sædvanlig Tid; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for dem der endnu agte at afbenytte samme. Expeditions-Contoiret for Dampskibet Loven i Nakskov den 6te October 1836. M. Röepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
At Fuglse Herreds Forligelses-Commission for Eftertiden holdes paa Rodbye Raadstue hver Fredag Eftermiddag Kl. 2, og at Klager modtages af Commissionen til Paategning til samme Tid og Sted, bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende. Dansted og Høybyegaard den 6te Octbr. 1836. Kirketerp. Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Fæste Vacance. En Fæstegaard under Ourupgaards Gods, kan strax erholdes i Fæste paa særdeles billige Vilkaar. Man behage desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Durupgaard paa Falster den 4de October. 1836. Ferrall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Auctioner. Efter Reqvisition fra Procurator Tidemand paa Møller Kiølles Vegne, og i Følge Forlig med Kiøberen, Møller Pedersborg, bliver foretaget trende Auctioner, som afholdes paa Nykiøbings Raadstue Mandagen den 31te October, 14de og 28de November førstkommende, om Middagen Kl. 12, over følgende Eiendomme: 1. Den paa Slotsbanken her ved Byen beliggende Stub-Veir molle, med Grund, Inventarium, staaende og løbende Redskaber. Det ved Møllen værende Huus 10 Fag Bindingsværk med Tegltag, en Svine=Igel, – og den dertil hørende Grund, 3. Parcellen Nr. 20 af Vestensborg Hoved Parcel, omtrent 6 Tønderland, ansat til Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Album fri Hovedgaardstaxt, – med den deri nedlæggende Vintersæd. Disse Eiendomme agtes under eet samlede bortsolgte, Conditionerne, som ved Auctionerne fremlægges, kan faaes til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen. Nyekiøbing paa Falster, den 5te October 1826. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huus kone Karen Pedersdatter og forhen afdøde Mand Peder Olsen Borre af Vesterbye paa Feid, bliver følgende Boet tilhørende Kongetiender paa Feig, nemlig: 1) Kongetienden af Hans Andersens Gaard i Vester bye paa Feie; 2) Dito af Niels Albrethsens Gaard ibid.; 3) Dito af Rasmus Larsens Vænge ibid.; 4) Dito af Pastor Kierulffs 1/4 Part Gaard i Østerbye, 5. Dito af Peder Nielsens 1/2 Part Gaard ibid.; 6) Dito af Rasmus Christiansens 3/4 Part Gaard ibid, bortsolgt, ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 21de Octbr. Fredagen den 28de Octbr. d. A. Eftermiddag Jl. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Løverdagen den 5te Novbr. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die i Stervboehuset, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som andre Vedkommendes Efterretning. Feid den 5te Octbr. 1836. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Jfølge tagen Bestemmelse under Skifter efter afdøde Huus kone Karen Pedersdatter, og forhen afdøde Mand Peder Olsen Borre af Feide, bliver det Boet tilhørende Eiendomshuus med tilliggende Vænge af Hartkorn 2 Fdkr. 3 Alb. i Vesterbye paa Feide, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 21de Octbr. Fredagen den 28de Octbr., d. A. Eftermiddag Kl. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Løverdagen den 5te Novbr. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som andre Vedkommendes Efterretning. Feiøe den 5te Octbr. 1836. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Loverdagen, den 15de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Torvet her i Byen, efter Begiæring af det kongl. Jngenieurcorps ved offentlig Auction bortsolgt endeel casserede Brosteen og Brolægningsreqvisiter paa de Conditioner, som ved Auctionen ville blive fremlagte. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Mariebo Byfogedcomptoir, den 6te October 1836. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Toldbetjent Peter, Caspar Klemps og efterlevende Enkes Mathia Sellmine Plesners, fælleds Boe indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret den 9de October 1836. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Dagleier Christian Rasmussens og efterlevende Enkes Elisabeth Christensdatters fælleds Boe indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rakskovs Skifteret den 9de October 1836. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Bleg mand Poul Thorsens og efterlevende Enkes, Jnger Christiansdatters, fælleds Boe indkaldes herved, med tolv Uger Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret den 9de October 1836. Pontoppidan. Hammerich
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Enhver som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer, der behandles ved Mariebo Kiøbstads Skifteret, nemlig: 1. efter Muursvend Jens Christensen Merkel, 2. efter Skræddermester Frederik Meier og 3. efter Spekhøker Johan Gottlieb, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde at beviisliggjøre sin Fordring. Ligeledes indkaldes Jens Chr. Merkels fraværende Sønner, med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og at varetage deres Tarv under Skiftet. Mariebo Skifteret den 6te October 1836. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-09
Skifte-Tillysning. Loverdagen den 29de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa mit Contoir her i Byen afholdt en Skiftesamling i den paa Rudbjerggaard afdøde Hollænderiforpagter Jochum Friederich Wilmses og efterlevende Enkes Bo, for at tage en Beslutning, i Anledning af en af Smed Christen Hansen nedlagt Paastand og Skjøde paa en Parcel af den Boet tilhørende Gaard m.v. Samtlige Creditorer og andre Vedkommende, som agte, at lade deres Stemme høre i denne Sag, indkaldes derfor, i Overeensstemmelse med Plac. 21de April 1824, til, at møde ved bemeldte Skiftesamling. Nakskov den 9de October 1836. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-11
30te Aargang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-11
Lollands-Falsters No 82. Stifts velse. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-11
Udenlandsk Politik. Frankrig. Ved Siden af Rygterne om mistænkelige Bevægelser i Leiren i Compiegne, som vel for en stor Deel grunde sig paa overdrevne Forestillinger om de hemmelige Foreninger som skal være dannede af Underofficererne, udtale de ministerielle Blade sig udførligen om den Enthusiasme hvormed Kongen, Prindserne og Prindsesserne ere modtagne. og udtømme sig i Lovtaler over Hertugernes militaire Talenter. J Leiren gaaer det meget muntere og festligt til. Overalt vare Triumfhuer, Mindemærker og Miniatur=Fæstninger oprettede, flere endog til Ære for Napoleon. Opposttionsbladene ansee derimod alle disse Festligheder som mislykkede, fordi ingen fremmede Prindser havde indfundet sig. Desværre forstyrredes Glæden ved et ulykkeligt Tilfælde den 28de, da en Kanon gik fortid ligt af og saarede et Fruentimmer og 3 Artillerister saaledes, at de alle maatte amputeres. Kongen uddeelte strax Understøttelser til de Ulykkelige, og selv Hertugen af Orleans aflagde dem et Besog. Den 30te forlod Kongen atter Leiren og er indtruffen til Neuilly. Sveits. Uveiret drager truende over dette Land. Sikkre Efterretninger ere indløbne om, at Hr. Belleval har medbragt Jnstructioner for Hertugen af Montebello, der befale ham strax at afbryde al diplomatisk Forbindelse med Sveits, og forøvrigt indeholde de meest ydmygende Fordringer til Landdagen. Sveits's nærmeste Skjæbne er nu afhængig af hvorvidt man vil antage disse eller ikke. Ogsaa de 3de østlige Magters Gesandter vil følge den franske Gesandts Exempel, og den truede Blokade vil da sandsynligen i al dens Strænghed blive iværksat. 33 Tirsdagen den 11te October 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-10-11
Spanien. Gacetal indeholder nu General Alair's officielle Beretning om Seiren over Gomez, hvilken han fornemmeligen tilskriver Husar-Obersten D. Diego de Leon's udmærkede Conduite. 1275 Fanger, hvoriblandt 55 Officerer, Fiendens Munition og en stor Deel af hans Bagage faldt i Seierherrens Hænder. Denne vedbliver at forfølge Gomez, der har taget en Mængde ungt Mandskab med sig for at forstærke sit Corps. – General D. Baldomer Espartero er udnævnt til Overgeneral for Nordarmeen, Vice=Konge i Navarra og GeneralCapitain i de baskiske Provindser. Gen. Rodil overtager selv Commanden over Armeens Centrum og er afgaaet til denne med flere dygtige Officerer, for at undertrykke Jnsurrectionen i Valencia og Arragonien. Fra den nordlige Grændse haves intet Nyt af Vigtighed. D. Carlos har sit Hovedqvarteer i Estella, han har udskreven en Contribution i Navarra af 50,000 Piastre, og man vil endog vide at han har gjenindført Jnqvisitionen efter det romerske Hofs Tilskyndelse. – Den østerrigske Forretningsfører, som var bleven tilbage efterat Gesandten var tilbagekaldt, har nu ogsaa erholdt Ordre til at forlade Madrid og foreløbig begive sig til et af Pyrenæer=Badene. Hovedstaden er vedvarende rolig, Forretningerne gaae deres uforstyrrede Gang, og Dronningen viser sig dagligen paa de offentlige Spadseresteder, hvor hun paa det venskabeligste underholder sig med flere, og spørger om de Franskes Konge vel turde gjøre det sammemed Sikkerhed.