JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
2de meublerede Værelser, med fuld Kost, ønskes af 2de Herrer. Man behage at aflægge billet, mærket S., paa Adressecomptoiret. P. C. Poulsens Leiebibliothek i Slotsgade i Aalborg bliver stadigt forøget med nye Bøger, tildeels i flere Exemplarer. Betalingen er, Forhold til Bøgernes Nyhed eller Ælde: 48, 32 eller 20, maanedlig.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Hvor den udkomne Deel af Meyers ConversationsLexicon meget billig kan erholdes tilkjøbs anviser Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
6 a 200 Tønder Kartofler, tjenlige til Sæd, kan kjøbes hos S. Christensen paa Reberbanen. Et stort Klæderskab. med dobbelte Dørre anvises tilkjøbs fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kløverfrø, Timothei, Sædevikker og Salling Havre faaes hos Lauritz Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Rødt Kloverfrø, Timothei samt gule Ærter, Alt i bedste Varer, faaes hos Chr. Berg. Have, Blomster= og Markfrø, i gode Sorter, er nu og fremdeles at faae hos Thomas Boss paa Østerbro. alnegres. Lolium perenne tenne, Fløielsgræs, fiint Engl. Raigræs, storbladet ditto, og dansk Raigræs faaes hos J. B. Færch. Markfrø, Hollandsk, Schlesisk og Dansk hvid og rød Klöverfrø, Schl. og Dansk Thimotheum, höistammet og lavstammet Spergel, Rigaer- og Dansk Sædehörfrö, Luzerne, Esparsette, stor Svensk- og Steenklöver, sorte Vikker, Sommer- og Vinterraps, sælges i större og mindre Dele til de billigste Priser hos J. B. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Godt rødt Kløverfrø, Timotheifrø samt russisk Horfrø og gode Kogeærter faaes hos Jørgen B. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Klöverfrö, rödt & hvidt, samt Timothei faaes hos Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Fortrinlig hvid og graa Rakitsker Hør og flere Sorter simplere Hør, Sengefjær og Duun kan faaes efter de nu existerende høie Priser meget billigt hos F. W. Stiger.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Rødt Kløver, Timothei, Raigræs, ægte Rigaer Sæde=Hørfro og Sæde-Vikker sælges meget billigt afF. W. Stiger.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Ny Subscription paa Den franske Revolutions=Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave ved F. C. Rosen, complet i 32 Leveringer a 24 s. Hver fjortende Dag udkommer et Hefte.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Subscription modtages i alle Boglader samt i Den Reelske Boghandel.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Den mig tilhørende Gaard, Søholm, i Jelstrup Sogn, med Jord af Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 2 1/2 Album, er underhaanden tilkjøbs, naar derom med mig snarest underhandles. Jorden kan strax tages i Besiddelse, og Bygningerne, der afgive god Beboelse, den 1ste Mai næstkommende. Jelstrup Præstegaard, den 28de Marts 1846. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst for vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Boet efter afgangne Fruentimmer Maren Pedersdatter af Bangsbostrand i Flade Sogn indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Horns Herredscomptoir i Frederikshavn, den 30te Marts 1846. Kühnel, Onsdagen den 15de dennes lader Hr. Kammerjunker Rosenørn, paa Grund af Afreise fra Voer gaard, sammesteds afholde Auction over endeel nye Mahogni=Meubler, saasom: en Sopha, 12 Stole, nogle Borde og deslige, Kjøkkentøi, en Reisevogn med Læder=Overbetræk, en Kartoffelmaskine, endeel Ridetøi m.m., hvilket herved bekjendtgjøres. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10. By- og Herredsfogedcomptoiret i Sæby, den 2den April 1846. Gad.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Tirsdagen, den 7de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og, om fornødent gjøres, følgende Dag, afholdt offentlig Auction i Pakhuset i Høien eller gl. Skagen over Takkelage og Jnventarium af det den 24de f. M. ved Skagen strandede Danziger Brigskib "Activen, Capt. C. G. Maass, bestemt fra Liverpool til Hjemstedet med Ladning af Salt. Det Bjergede er alt i god Stand, og bestaaer af 90 Favne Ankerkjetting, 1 1/2 Tomme tyk, 1 Ankertoug ca. 110 Favne langt, 14 Tommer tykt, 2 Storankere, 3 Varpankere, 2 Pertliner, hver ca. 120 Favne lang, 2 Varpetrosser, 25 Stkr. gode Seil, 2 Skibsbaade, Blokke, Jernmerseskjøder, staaende og løbende Tougværk, Rundholter, Vandfade med mere Skibsinventarium. Lysthavende indbydes at møde til ovennævnte Tid og Sted. Skagens Byfogedcomptoir, den 28de Marts 1846. Hoffmeyer.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Aalborg Stifts og Amts offentlige Bibliothek.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Siden vor sidste Bekjendtgjørelse af 4de Februar 1845. er skjænket til Bibliotheket:
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
A. Bøger. Fra Hans Majestæt Kongen. Endvidere fra Dhrr. Pastor Bruun, Fuldmægtig Børresen, Cancelliraad Mørch, Biskop Fogtmann og Etatsraad Tauber. B. Penge.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Fra Jnstitutbestyrer Albrectsen 1 Rbd., Collecteur Bech 2 Rbd., Adjunct Behrend 1 Rbd., Etatsraad Brorsen 1 Rbd., Skibsrheder E. Bruun 1 Rbd., Jnstitutbestyrer Børresen, 1 Rbd., Pastor Claudi 1 Rbd., Overlærer Colding 1 Rbd., Overlæge van Deurs 5 Rbd., Biskop, Dr. theol. Fogtmann, 5 Rbd., Etatsraad Hansen 1 Rbd., Adjunct Hansen, 1 Rbd., Raadmand Heiberg 1 Rbd., Kammerjunker Hoppe 5 Rbd., Lieutenant v. Høyer 1 Rbd., Adjunct Jermin, Rbd., Adjunct Johnsen 1 Rbd., Fru Kayerød 1 Rbd., Adjunct Krarup 1 Rbd., Kammerraad Lange 1 Rbd., Skatte kasserer Lütken 1 Rbd., Cancelliraad Mørch 1 Rbd., Hospitalsforstander Ostenfeldt 1 Rbd., Hr. C. Qvist 1 Rbd., Fru Rauchmaul 1 Rbd., Kjøbmand B. Ree 2 Rbd., Adjunct Reumert 1 Rbd., Capitain v. Schindel 1 Rbd., Major v. Schwartz 1 Rbd., Viinhandler Simoni 1 Rbd., Jnstitutbestyrer Simonsen 1 Rbd., Stiftsphysicus Speyer 1 Rbd., Overlods Stricker i Hals 1 Rbd., Cancelliraad Strøyberg 5 Rbd., Justitsraad Sørensen 2 Rbd., Etatsraad Tauber 2 Rbd., Justitsraad Thorbrøgger 2 Rbd., Rector Tregder 2 Rbd., Lieutenant v. Wedege 2 Rbd. Desuden have denne Tidendes Udgivere, som sædvanlig, viist Bibliotheket den Velvillie, uden Betaling at indføre alle Anmeldelser og Bekjendtgjørelser Bibliotheket vedkommende.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Bibliotheket har i 1845 havt følgende Tilvæxt, In folio. 1. Acta solennia, quibus tertium jubilæum sacrorum in regus Janiæ reformatorum celebravit universitas hauniensis. Havn. 1837. 2. Bidrag til det kjøbenhavnske Universitets Historie.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Jndbydelsesskrift til Universitetets Reformations Jubelfest. Kbhvn. 1836. 37. Prospecter af danske Herregaarde, udg. af Richard og Becker. 1 D. 13 H., 2 D. 1–2 H. 8-15. Bildermappe, eine systematische Sammlung von Abbildungen, Leipz. 1845. Text und Abbildung. 1–8 Lief. 16. Hetsch, Fortegninger for Haandværkere. 12te Hefte. 17. Lenau, Pianoforte=Schule. Hamburg.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
In qvarto 1824. Ersch und Grubers Encyclopadie. 1. Sect. 4042. 11. Sect, 2324. III. Sect. 1920. Leipzig 25. Solennia academica in magistratus academici mutatione. Havn. 1837. 26. Om den christelige Kirkes Ebionitisme gjennem de 2 første Aarh. ved Scharling. Kbhvn. 1843. 27. Dansk Magazin, 3die Række, 2det Bd. Kbhavn. 1845. 28. Actstykker til Oplysning om Danmark indre Forhold i ældre Tider. 2det B. 1ste H. Odense 1844. 29. Actstykker, henhørende til Danmarks Historie i Reformationstiden, ved Kalkar. Odense 1845. 30. Udvalg af gl. danske Comme af B. Kolderup-Rosenvinge. Kbhvn. 1845. 3133. Hof= og Stats-Kalender for 1832, 1833 og 1839. 3439. Morgenblatt für gebildete Stande, 7–12 H. 1844. In Octavo. 4076, Pragtbibel, ved Kalkar. 137 H. 77. Prøver af en ny dansk Oversættelse af det gl. Testamente, udg af den til Udarbeidelse af Samme, nedsatte Commission. Kbhvn. 1845. 7899. Dansk Kirketidende, 122 H. 100-104. Theologische Studien und Kritiken v. Ullmann uUmbrect. 1845 14 H. 1846 1 H. Hamb. 1845. 105-106, Tidsskrivt for udenlandsk theologisk Litteratur af Clausen og Hohlenberg. 1845. 1–2 H. 107–108. Theologisk Tidsskrivt af Scharling og Engelstoft, 9de Bd. 1-2. H. Kbhvn. 1845. 109. Rosenkrantz, theologisk Encyelopædie, overs. af Blicher.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kbhvn. 1844.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
110. Dr. A. Ebrard. Wissenschaftliche Kritik der evangelischen Geschichte, Frankfurt a. M. 1844. 111. Commentar til Apostelen Peters første Brev af W. Steger, oversat af Boethe, Kbhvn. 1845. 112. Udvikling af de christelige Troeslærdomme af Dr. H.N. Clausen. Kbhvn. 1845. 113. Dr. A. F. Lisco, den christelige apostoliske Troesbekjendelse, oversat af Øhlenschläger og Becher.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kbhvn. 1843. 114. D. F. Strauss. Fremstilling af den christelige Troeslære i dens historiske Udvikling og i dens Kamp med den moderne Videnskab, overs. af Brøchner.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kbhvn. 1842. 115—116. Julius Müller, die christliche Lehre v. d. Sünde. 2 B. Breslau 1844. 117. Dr. H. Martensen. Den christelige Daab. Kbh. 1843. 118. Dr. N. Faber, de Anabaptistiske Bevægelser i Danmark. Odense 1842. 119. M. Eirikson. Om Baptister og Barnedaab. Kbhvn. 120. Sendebrev til M. Eixikson fra en gammel Landsbypræst. Kbhvn. 1844.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
121. En Privatskrivelse til den anden gamle Landsbypræst, Kbhvn. 1844. 122. Dr. H. N. Clausen, om Kirketvang ved baptistfødte. Børns Daab. Kbhvn. 1845. 123. Thorkildsen. Bibelens Lære om den christne Daab.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kbhvn. 1845. 124. W. Birkedahl, om Baptistbørns Daab. Kbh. 1845. 125. Bohr, Ledetraad ved Religionsunderviisningen. Rønne 126. Historia populo udaici biblica, auct. Engelstoft, Havn, 1832. 127. Bjelke, Denkwurdigkeiten aus d. heiligen Geschichte. Sønderburg 1844. 128. Dr. A. Wolff. Bibelhistorie for den israelitiske Ungdom. Kbhvn. 1843. 129. Neander. Geschichte d. christl. Religion v. Kirche 5. B. 2. Abth. Hamburg 1845. 130-135. Dr. K. R. Hagenbach. Vorlesungen uder Wesen, und Geschichte der Reformation. 1–6. Thi Leipzig 18341843.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
136. Dr. J. Weggers, Kirchliche Statistik. Hamburg u Gotha 1842. 137-138, Fr. Bohringer, Die Kirche Christi und ihre Zeuger. 1. Th., 12. 1 Th. 3 Zürich 184245. 139. Dr. H. N. Clausen, Populaire Foredrag over Reformationen. Kbhvn. 1836. 140. M. Mathesius, Dr. Martin Luthers Liv i 17 Prædikener, oversat af Falch. Kbhvn. 1844. 141. Chr. Lange. De norske Klosteres Historie i Middelalderen. Christiania 1845. 142. F. Fenger. Den tranqvebarske Missionshistorie, Kbh. 143186, 44 Efterretninger fra forskjellige Bibelselskaber. 187. W. Rothe. Det danske Kirkeaar og dets Pericoper.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kbh. 1843. 188-189. Dr. Lisco. Det christelige Kirkeaar. 1–2. D., oversat af Brix. Kbhvn. 1844. 190. W. Birkedahl, Kirkeaaret i Kjøbenhavn 1843. 191. Alb. Leth. Christelig Huuspostil. 1 D. Odense 1843. Kirkelige Leilighedstaler. Odense 1844. 193. Dr. H. N. Clausen, Festprædikener. Kbhvn. 1836. 194. Dr. C. F. Scharling, Prædikener og Leilighedstaler.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-04
Kbhvn. 1845. 195. J. H. Paulli, Prædikener og Kirken og Sacramenterne. Kbhvn. 1844. 196. Helweg. Det christelige Liv, fremstillet i 8 Prædikener. Odense 1844. 197. P. Tetens, Kirkelige Leilighedstaler. Horsens 1845. 198. C. Tryde, Prædiken: "Hvad fattes vor Tids Gudsfrygt. Kbhvn. 1844. 199. Rohr. Magazin für Prediger. 18. B. 1845. 200201. F. Bauer. Allg. Predigtsammlung. 1–2. B. Leipzig 1841. 200. Dr. Drasche. Predigten für denkende Vexehrer Jesu. Lüneburg 1836. 201. Opbyggelsesbog for Christne, ved Müller, Kalkar og Westergaard. Odense 1844. 200. Thomas a Kempis, oversat af Holm. Kbhvn. 1844. 201. A. Tholuck. Christelige Andagtstimer, overs. af Levinsen. Kbhvn. 1845. 202. Dr. Ph. Marheineke, Udkast af den practiske Theologie, oversat af Hagen i Nykjøbing. 1841. 203. Dr. N. Faber. Catechetik. Kbhvn. 1845. 204. J. Jensen. Forklaring over Balles Lærebog. Kbh. 205-207. Brandt og Helweg. Den danske Psalmedigtning. Kbhvn. 1844. 208. C. J. Boye. Aandelige Sange. Ny Saml. 2. D. 209. Dr. H. N. Clausen. Om Bestyrelse af Kirke og Skole i Danmark. Kbh. 1844. 210. W. Erichsen. Geistlig Stat. Kbhvn. 1845. 211. P. M. Stilling. Den moderne Atheisme. Kbh. 1844. 212, Philosophiske Smuler af Johannes Climacus, udg. af Kjerkegaard. Kbhvn. 1844. 213. Frygt og Bæven, dialetisk Lyrik af Johannes de silentio. Kbhvn. 1843. (Sluttes.) Redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Aalboe, Stiftstidende Adresse-Avis. Aar 1846. No 69. Mandagen den 6te April.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Bernhard Ree og redigeres af Sidstnævnte, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Udlandet. Hertugen af Anmale er, strax efter Ankomsten til Afrika, reist med Hertugen af Coburg og 6 Adjutanter til Blida. Man venter Storfyrst Constantin i Algier Efter de seneste Beretninger havde General Jussuf forfulgt, sit Held med sin sædvanlige Dristighed og Energie; han var rykket frem til Taguine, for at skrække Stammerne og hindre Abdel Kader i at komme til at puste ud. Om faa Dage vilde hans velorganiserede Colonne kunne trænge ind i Diebel=Amur, hvor Abdel Kadet, som man mener, vil gjøre Holdt og samle sig. Hertugen af Anmale skal overtage Commanden over 3–4000 Mand, der nu ere samlede ved Milianah, for at angribe en af AbdelKaders Kalifer, der opholder sig i Bjergene. Bu-Musa er bleven slaaet af Oberst Saint-Arnand, og da en fransk Kugle har knuust hans Arm, har han overdraget Commandoen til Bu-Adlem.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Den 10de Februar have Englænderne atter vundet en afgjørende Seir over Seikherne ved Setletsch, hvoraf fulgte, at Seikherne bleve drevne tilbage over Floden og at den engelske Hær den 14de Febr. tykkede ind i Pendschab, hvis Hovedstad, Lahore, efter den almindelige Mening, vilde være i Englændernes Hænder inden Maanedens Udgang. Seikherne have imidlertid forpligtet sig til at betale det ostindiske Compagni i Krigsomkostninger 1,500,000 Pd. St., som blive at udrede i 4 Aars Terminer, og som Sikkerhed for Summens Udbetaling, skulle Englænderne holde Pendschab besat. Af Proclamationerne lader det virkeligt til, at den engelske Regjering idetmindste ikke for Øieblikket tænker paa nogen stadig besiddelse af Pendschab; den vil blot gjøre Seikherne uskadelige for Fremtiden og saa rømme Landet med Undtagelse af Provindserne mellem Setletsch og Bogs - Noget maa den dog have for Uleiligheden ogsaa denne Gang. Englændernes Tab i Slaget den 10de Febr. beløb sig til 2383 Mand, hvoraf 13 døde og 101 saarede engelske Officerer og 303 dræbte og 1913 saarede Underofficerer og Soldater. Seikhernes Tab anslaaer man (Englænderne) til 10,000. Hele deres Leir med 67 Stykker Skyts faldt i Seitherrernes Hænder.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Man venter, at Dronningerne af Spanien i Mai ville gjøre en Reise til de baskiske Provindser, hvor man antager, at Formælingen med Greven af Trapani skal gaae for sig. - Narvaez synes selv at indsee, at han er gaaet for vidt. Den til Jese Politico i Madrid udnævnte Blodhund, Balbog, er bleven forsat til Burgos. Der ventes ogsaa et mildere Decret med Hensyn til Pressen, da det har gjort et stærkt Jndtryk paa Narvaez, at ikke blot alle liberale Blade, med Undtagelse af eet, men ogsaa El Catolico og La Esperranza ophørte.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
J Krakau hører man endnu stedse Kanonskud fra det Galliciske. Alle Rygter stemme overeens deri, at Bønderne blive med hver Dag stærkere og oftere angribe det østerrigske Militair. Man maa, efter den Maade, hvorpaa de føre Krigen, antage, at de ledes af krigskyndige Mænd. De holde enkelte Kredsstæder i en Slags Beleiringstilstand, og de have endog taget Post ikke langt fra Lemberg. De adelige Gaarde synes nu at have faaet Ro; kun enkelte Røverbander sværme omkring og forurolige Godseierne. Men ogsaa disse sætte sig op imod Regjeringen og ville kun betingelsesviis nedlægge Vaabnene. – Ved Miechow i Kongeriget Polen er den russiske Hovedleir, 10,000 Mand stærk, andre 10000 Mand staae ved den galliciske Grændse og ligesaa mange ved den podoliske. J det krakauske District, og i Krakau selv anlægge de mange Magaziner.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
J Berlin have i denne Vinter 4 under Communen ansatte Skolelærere mistet Forstandens Brug, som en Følge af trykkende Næringssorger. Denne sørgelige Begivenhed har foranlediget nogen Forbedring i de usselt aflagte Skolelæreres Løn.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Fra Hannover haves den mærkelige Nyhed, at en ny (en tredie) General-Ordre bekræfter en ældre Bestemmelse om Officerernes og Soldaternes Haar. Der foreskrives nøie, hvor langt Haaret maa være, og navnlig maa det aldrig tøre ved Uniformskraven. – J Anledning af, at de ugifte Officerer ikke ville bidrage til Enkekassen, faaer man den interessante Oplysning, at enhver Udsigt til at komme i Brudeseng, er saa godt som aldeles betaget d'Herrer Officerer, hvorfor der just ikke skal være saa stor Rift om dem paa Baller eller andre Steder. - Mærkelig hannoveransk Nyhed et ogsaa den, at Kongen har gjort to Fruer til – Excellencer.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Fra næste Maaneds Begyndelse træder den norske Toldlov af 20de Septbr. 1845 i Kraft, hvorefter iblandt Andet indtræder Forpligtelse for de fra Udlandet kommende Skippere at afgive fuldstændig og nøiagtig Fortegnelse over alle inden Borde værende Varer, ligesom forandrede Forskrifter for Processen i Toldsager ville blive gjældende. Første April er ligeledes ifølge den nye Jagtlov af 4de Aug. 1845. en Mærkedag. Fra den nævnte Dag indtil 15de Juli maa nemlig ikke skydes Vandfugle, som almindelig benyttes til Menneskeføde, Trækfugle undtagne, indtil 1ste August maa ikke dræbes vilde Rensdyr, og indtil 15de August maa ikke fanges eller skydes Tiur, Røi, Aarfugle og Hjerper. Falbydelse af de nævnte Arter Vildt er i de samme Tidsrum forbuden; Straffen i Overtrædelsestilfælde er 10 Speciedaler for hvert Rensdyr og 1 Speciedaler for hvert Stykke af de øvrige ovenanførte Slags Vildt.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 4de April. Det af Professor Schouws "Dansk Ugeskrift, beslaglagte Nummer er af det kongelige danske Cancelli uden Lov og Dom blevet undertrykt. Derefter har Copist L. Moltke, der har oversat Artiklen, som havde foranlediget Beslaget, i en Pjece villet udgive samme, men denne er ogsaa bleven beslaglagt, og Cancelliet har stadfæstet Beslaget og beordret Hr. Moltke tiltalt, hvorimod Prof. Schouw ikke er bleven sat under Tiltale. "Det er vor Overbeviisning, at det høie Collegium i flere Henseender i denne Sag har handlet urigtigt. Vi skulle ikke lægge Vægt paa, at Artiklen efter vor Mening - hedder det i Fædrel." intet Lovstridigt indeholder, thi derom kan der jo være to Meninger; heller ikke skulle vi videre omtale Undertrykkelsen uden Lov og Dom af Ugeskriftet, derom er der i den offenlige Mening ikke to Stemmer; men hvorledes gaaer det til, at det kgl. danske Cancelli finder Noget, som gjøres af en Professor, lovligt, men foretaget af en Copist, ulovligt, Thi Professor Schouw har forsøgt paa at udgive Artiklen, det Samme har Copist Moltke gjort, og den Forskjel, der finder Sted, at Profesforen har gjort det i et Blad, Copisten i et eget lidet Skrift, maa efter Cancelliets Mening tale imod den Første, da Cancelliet ved sin Undertrykkelse af Ugeskriftet har erklæret, at Artiklen var af politisk Jndhold og altsaa efter Collegiets Anskuelse ikke maatte udgives i et Blad. J Bekjendtgjørelsen om Actionen imod Hr. Moltke hedder det, at han er sat under Tiltale for ved Udgivelsen af en af ham oversat Brochure at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen; men Cancelliet kan umuligt have actioneret Hr. Moltke for den blotte Udgivelse, Collegiet har vel tidligere forsøgt paa at gjøre en Forseelse af, at der udgives i Pieces Form, hvad det uden Lov og Dom har undertryki et Blad, men deels have gjentagne Domme erklæret det for lovligt, deels har Collegiet selv senere erkjendt Lovligheder heraf, f. Ex. med Hensyn til Mag. Monrads Udgivelse af Artikler i Piceform, som det høie Collegium uden Lov og Dom havde undertrykt i "Folkebladet, og endelig har Cancelliet bekjendtgjort Actionen, hvilket viser, at det haaber Censur for den Tiltalte, Noget, der, som bekjendt, ikke kan følge af en reen formel Overtrædelse. Cancelliets Fremfærd ved nærværende Leilighed staaer ogsaa i paafaldende Modstrid med den Fremgangsmaade, det samme Collegium for nogle Aar siden brugte imod Proc. Balth. Christensen, som dengang var Redacteur af "Fædrelandet: han blev sat under Tiltale, skjøndt den navngivne Forfatter af en original Artikel var tilstede og blev saggiven tilligemed Redacteuren; i nærværende Tilfælde saggiver det høie Collegium en Oversætter, men tiltaler ikke Redacteuren, skjøndt denne har optaget Artiklen i sit Blad, uden at Oversætterens Navn var opgivet. Hvilken logisk eller juridisk Sammenhæng er det i dette Forrige Gang forsøgte en Defenfor for Cancelliet i et censureret Blad at forsvare Collegiets Fremgangsmaade imod Proc. Christensen; det kunde være psychologisk interessant nu at see ham forsvare ligge det Modsatte, men maaskee kan han melde Forfald."
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Professor Schouw bekjendtgjør i "Dansk Ugeskrift at da han hverken vil frivillig underkaste sig Censur, eller opgive hele den nyere Historie med alle de statsoekonomiske statistiske og flere Undersøgelser, som dermed staae i Forhindelse, hvilket Stof er et af de væsenligste Bidrag til Folkeoplysningen og altid har været en væsenlig Deel af Uge skriftets Jndhold eller vil ligge i fortsat Kamp med Autoriteterne - saa seer han sig under de nuværende Forhold nødsaget til at slutte Dansk Ugeskrift. (Fædrel.)De foreløbig beslaglagte Torsdags- og Fredags-Nreaf "Fædrelandet ere blevne supprimerede for det politiske Jndhold af Artiklerne: "Stockholm, i Midten af Marts og Almqvist om Skandinavismens Udførlighed. I. "Morgenpostens" Redacteur, der nylig er dømt i en Trykkefrihedssag, var actioneret for i en i Bladet indrykket Artikel at have hentydet, til, at den danske Statsforfatning er saaledes, at ved samme Borgerne, ere berøvede Ret til at paasee, at Statens Jndtægter ikke bruges paa en uforsvarlig Maade, og for at have yttret, at Griffenfeldts Fuldmagt til Kongelovens Forfattelse er en ligesaa stor, ja næsten større Hemmelighed end Frimureriet", og saaledes at have insinueret, at Rigets Grundlov manglede tilstrækkelig Hjemmel, – herfor har Kjøbenhavns Criminal- og Politiret idømt ham 200 Rbd. Mulct og 10 Aars Censur. (Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Theologisk Embedsexamen. Til denne Examens skriftlige Deel, hvortil 28 Candidater have indstillet sig, ere følgende Opgaver blevne givne: 1, at udvikle Forholdet imellem Naademidlerne og Naadevirkningerne; 2, en Fremstilling, af Keiser Julians Forhold til den christelige Kirke, 3, hvorledes bestemmer den christeligs Ethik Modsætningen imellem Godt og Ondt, og hvorledes er denne Modsætning bleven fremstillet i de ikke christelige Systemer, 4, der forlanges en plychologisk Udvikling af Begrebet Religion, idet der tages Hensyn til de forskjellige Hovedformer, i hvilke en saadan er forsøgt; 5, Gal. 6, 11 til Enden; 6, Genesis 9. 1827. (B. Td.)- Med Fregatten Gefion til Jsland skal endvidere afgaae Hr. Cand. polyt. Schiødte for at undersøge Heklas sidste Udbrud, og Hr. Lieutn. Mathiesen, der forhen har sysselsat sig med Studium af lignende vulkanske Udbrud. (Flyp. Dampskibet "Geiser, begynder sine Farter paa Svine munde og Stettin den 7de April.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-06
Dampskibet "Hamlet, begynder sine Toure mellem Kbhvn, og Helsingør paa Onsdag.