JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-08-03
Tyrkiet. Jfølge Breve fra Constantinopel af 24de Juni var den britiske Flaade seilet fra Wurla til Smyrna og havde paa en Landtunge i Nærheden af denne Stad fat 1000 Marinesoldater i Land for at mønstre dem, hvilket vakte stor Opsigt blandt Folket. Den følgende Dag afseilede Flaaden paa et Krydstog. Sultanen har modtaget den ægyptiske Agent Chabib-Effendi paa en Maade, der endnu turde paaskynde Bruddet, med Mehemed Ali. Brevskriveren beskylder Sultanen for de snødigste Prøvocationer og Rænker mod Mehemed Ali, og opfordrer England til at intervenere i den forestaaende Kamp. Ved Chunkiar-Jskelessi opstilles et Corps, der skal forøges til 25,000 Mand. Nogle paastaae, at Hensigten er at beskytte Hovedstaden mod de fremmede Escadrer; dog fæstede man større Lid til den Mening, at det skulde afgaae, for at forstærke Reschid Mehemed Pascha, der af Porten har erholdt befaling til at fordrive de ægyptiske Garnisoner fra Rakka og Orfa Efterat der i Slutningen af Juni Maaned var i Constantinopel holdt flere store Divanforsamlinger i Anledning af den engelske Flaades Ankomst til de tyrkiske Kyster og man i disse havde fattet den Beslutning, at forlange en cathagorisk Erklæring af den engelske Ambassadeur over Hensigten hermed, saa afsendtes en Note desangaaende til den engelske Ambassadeur. Denne skal Lord Ponsonby ingenlunde have besvaret tilfredsstillende, men kun givet et meget problemotisk og undvigende, ja, som man paastaaer, halv bebreidende Svar, der har frembragt stor Uvillie hos Divanet og betydeligen forhøiet Frygten. Porten vil vistnok ikke lade sig nøie hermed, og saaledes vil det sikkert med det Første komme til en yderligere Erklæring, der endeligen kan løse Gaaden, hvis ikke uventede Begivenheder allerede tidligere hidføre denne Opløsning. At den engelske Regjering skulde handle i Forstaaelse med Mehemed Ali, troer man slet ikke i Constantinopel.
Viborger Samler, 1834-08-03
Den græske Gesandt Zographos har hidtil ingen formelig Audients kunne erholde. Det har ikke villet lykkes ham, at skaffe de græske Coffardifarere Fir mans til at passere Dardanellerne, og saaledes ere Grækerne udelukkede fra Seiladsen paa det sorte Hav.
Viborger Samler, 1834-08-03
En nylig forefalden Tildragelse afgiver et nyt Beviis paa Portens Uvillie imod ham. Nogle i Lakonien fødte Grækere havde nemlig ved en Leilighed yttret, de ikke længere vare Portens, men Kongen af Grækenlands Undersaatter, hvilken Yttring optoges saa ilde af den tyrkiske Øvrighed, at man fandt for godt at give hine Grækere (til bedre Underretning) Bastonade. Zographos var ikke saasnart bleven underrettet herom, førend han strax overdrog sin første Dragoman at gjøre Forestillinger desangaaende hos Porten og erholde Oplysning om Aarsagerne til denne Execution, hvilket ingen anden Følge havde, end at denne Officiant tilbagevistes med et drøit Svar, og der tillige gaves Befaling til, at repetere den allerede uddeelte Dosis Slag paa de arme Græ teres Fodsaaler. Zographos skal ifølge denne ham spillede Streg have indgivet et Ultimatum af det Jndhold, at han, hvis man ikke inden en bestemt Frist opfyldte hans billige Fordringer, maatte bede om fine Pas, hvorpaa han skal have erholdt det foreløbige Svar, at Besvarelsen af hans Ultimatum endnu vilde følge i samme Uge.
Viborger Samler, 1834-08-03
Pesten har allerede udbredt sig fra Scio til Smyrna og huserer der især stærkt i de jødiske og armeniske Qvarterer, ligesom den ogsaa allerede har viist sig blandt den græske Befolkning. Ogsaa i Constantinopel tiltage Pesttilfældene.
Viborger Samler, 1834-08-03
Blandet. J en Skrivelse fra Frankfurt paastaaes, at Belgien gjerne vilde finde sig i de sidste af Holland gjorte Forslag, men at de det beskyttende Magter ikke ønske en definitiv Affindelse med Holland, for at de kunne beholde Belgien som et Terain, hvor de i Nødsfald kunne tage Post.
Viborger Samler, 1834-08-03
Den 15de Juli kaldtes i Heidelberg syv Studerende fra forskjellige Lande for Senatet, hvor derforelæstes dem en Senatsbeflutning, ifølge hvilken de formedelst Mistanke om Tilbøielighed til burschenschaftlige Tendentser" erklæredes at have forbrudt deres academiske Borgerret, og det betydedes dem, ufortøvet at forlade Staden.
Viborger Samler, 1834-08-03
Ved de nyeste Efterretningers Afgang fra Rio Janeiro (22de Mai) debatteredes der i de Deputeredes Kammer om et Decret, der skulde forbyde Exkeiseren (Hertugen af Braganza) at residere i nogensomhelst Deel af Brasilien, ligemeget i hvilken Egenskab, selv ei som Udlænding, under Straf af at blive behandlet som en Fjende af Staten.
Viborger Samler, 1834-08-03
Ved Efterretningens Ankomst til Nordamerica om General Lafayettes Død har Præsidenten Jackson strax forordnet, at de samme Sørgehøitideligheder, som ved Washingtons Død, skulle finde Sted, for at hædre hans Minde, og saavel Congressen som hele Folket syntes at forberede sig til de dybt grigribende Sørgehøitideligheder. Til den Ende udnævntes af Congressen en Forslagscommission, saasnart Hr. John Quine Adams (den forrige Præsident) havde anmeldt Sørgebudskabet i dens Forsamling.
Viborger Samler, 1834-08-03
Breve fra Chili, der gaae til den 14de Marts og 1ste April omtale ikke med en eneste Stavelse Ødelæggelsen af Chilis Hovedstad, San Jago, ved et Jordskjælv i den sidste Halvdeel af Januar Maaned, hvilken Efterretning flere engelske Tidender, blandt dem især Morning-Heruld have meldt med megen Udførlighed.
Viborger Samler, 1834-08-03
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Malthe Møller fordedes den 25de paa Trinitatis Assistentskirkegaard. Et lidet Følge af budne og ubudne Venner ledsagede ham til Graven, hvor Hr. Districtsprovst Petersen fra Holstebroe, der forrettede Jordpaakastelsen, uanmodet talte nogle kjærlige Ord over en Mand, hvis Liv og Stræben er bleven saa forskjelligen bedømt. Under Titel af: "Afdøde, forrige Escadronschirurg, og Udgiver af Bladet "Naketten" Mathias Winthers Levnet og Hændelser, tildeels efter hans egne Papirer", har et lidet Skrift nylig forladt Pressen, paa Hofbogbdlr. Beckens Forlag. Efter en kort Beretning om M. Winthers Levnetsomstændigheder, sluttes det med følgende korte, og saavidt manhar havt Leilighed til at erfare, sanddrue Characteristik af den Afdøde: "Winther havde en ganske ualmindelig Characteer, og var, hvad man almindelig forstaaer ved et godt Hoved. Havde hans Opdragelse været saaledes som den burde, og var han som ungt Menneske bleven holdt til at studere og lære noget Nyttigt, havde Staten sikkert faaet i ham en nyttig og brav Videnskabsmand; men i sin Ungdom forsømt, for det meste overladt til sig selv, stod han ved Faderens Død, som en Yngling paa 16 Aar, ene i Verden uden at have lært Noget. Nu skulde han først begynde at studere; men hans Ustadighed, hans Lyst til at gjøre Vers, læse og skrive Romaner, Eventyr og Satire, gjorde ham uskikket til, for Alvor, efter en bestemt Plan, at dyrke Videnskaberne, og saaledes tog hans hele Liv en aldeles urigtig Gang. Han besad mange gode Egenskabet, ved Siden af mange flette, saaledes var han godmodig, velgjørende, tjenstagtig og Fattiges og Nedtryktes wrigste Forsvarer, men tillige hævngierrig, mistroisk, ikke oprigtig og meget lettroende. Oeconom var han i største Grad, dog vilde han gjerne pynte sig. Han var ellers meget let at tilfredsstille hvad Levemaaden angik; thi han var ingen Fraadser eller Lækkertand, og Spiritus eller Viin nød han sjelden eller aldrig. Han var en kjærlig Fader imod sine naturlige Børn; men derimod nok det modsatte imod de i sit Ægteskab fødte, idet mindste talte han sjelden eller aldrig om dem. Hans Skjæbne var vistnok høist ublid, og var han ikke i enhver Henseende hvad han burde være, eller handlede han ikke alle Tider efter Pligt og Samvittighed, leed han ogsaa nok. Da Dødens velgjørende Arm omfavnede ham, blev han først lykkelig!" (Khp.)
Viborger Samler, 1834-08-03
Af Dagen og Kbhvn. erfarer man, at der allerede i længere Tid har paa Knirsch's Keglebane i Hotel d'Angletterne været spillet Kegler om betydeligt høie Jndsatser, idet der, ved formelige Banker, af forskjellige Spillende og Jkkespillende pareres paa de enkelte Slag. Rygtet har vel sagt, at det kun er et privat og sluttet Selskab, som driver dette offentlige Uvæsen; men det holdes i en næsten publik Hauge, og Adgangen dertil bliver let aabnet for enhver saakaldet velklædt Person. Man har allerede hørt forskjellige førgelige Følger af dette overhaandtagende Spilleraseri, og navnligen skulle et Par Mennesker der have tilsat deres Mødres Enkepensioner, det var dem overdraget at hæve. Banquieren skal imidlertid have tilbagebetalt idetmindste til den Ene det paa denne Maade vundne. J Allg. Anzeiger der Deutschen hedder det: "Jfølge de i Mai Maaned 1834 udkomne organiske Love (?) for det danske Monarkie er dette deelt i følgende 4 Provindser, hvoraf hver har sin egen Landdag (Provindsialstænder): 1) Øerne Sjælland, Fyen, Laaland, Falster, Jsland, Færøerne m. m., med omtr. 600,000 Indb. (hvoraf Kbhvn. 100,600, have 70 Repræsentantere, der forsamles i Roeskilde. 2) NørreJylland, med omtr. 400,000 Jndb. har 55 Repræsentantere, der samles i Viborg. 3) Sønder-Jylland, eller Slesvig, med omtrent 300,000 Jndb., har 44 Repr., der samles i Slesvig. 4) Hertugd. Holsteen, med omtrent 350,000 Jndb., har 48 Repr., der samles i Jtzehoe. Den hele Stat, med 1,650,000 Indb. repræsenteres saaledes af 217 Jndividuer, hvoraf syn udnævnes af Hs. Majestæt Kongen, saa at der for omtr. 9000 Jndv. gives en Repræsentant, da Jngen møder for de kongelige Godser." (Hors. Av.)¬
Viborger Samler, 1834-08-03
J Kieler Correspobl. yttrer en Jndsender det Ønske, at det, ligesom i Preussen, maatte i Fædrelandet blive Tilfældet, at naar en allerhøieste Belønning eller Udmærkelse forundes, det da officielt maatte tilføies, for hvilken Fortjeneste det skedte, hvorved man i en videre Kreds vilde blive bekjendt med den Hædredes fortienstlige Handlinger.
Viborger Samler, 1834-08-03
Et den 20de de fra Grønland til Glückstadt hjemkommen Robbefangerskib, der har medbragt ikke færre end 3,364 Stkr. Robber, havde fra den 4de til den 18de f. M. mødt 8 danske Grønlandsfarere: 3 fra Kjøbenhavn, 3 fra Flensborg og 2 fra Glückstadt; ingen af disse havde havt en saa heldig Fangst (idet hver især kun havde fra 400 til 1400. Saavel disse 8, som alle øvrige Grønlandsfarere fra Altona, Elmshorn, Harlingen a., der heller ikke have havt nogen synderlig god Fangst, befandt sig paa Hjemreisen.
Viborger Samler, 1834-08-03
J Aarh. Avis læses følgende Avertissement: "Forhenværende Frue . . . . i H...... anmodes om fremtidigen at lægge Laas for sin slemme Mund, da den ellers vil foraarsage hende offentlig navngivet og bekjendtgjort som anstændige og rolige Familiers Bag talerske og Sammensætterske.
Viborger Samler, 1834-08-03
Viborg Torvepriser den 2den August. Rug, Tdn. 3 Rbd. a 3 Rbd. 1 Mk.; Byg, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk., nye Kartofler, 16 a 20 sk. Skjeppen, gamle Ditto 4 Mk. Tdn.; Oxekjød, Pdt. 5 a 8 s.; fersk Flesk, Pdt. 84 12 s.; Smør, Pdt. 14 a 16 s.; Æg, Snesen, 12 a 14 s.; Kirsebær, Pdt. 16 a 20 s. Døde. Kjøbenhavn: Kgl. Mundskjænk J. Østrup; Urtekræmmer H. J. Hansen; Thee- og Porcellainsh. Petersen; Tømmermester H. Brede; Jfr. A. M. Bentfeldt, Thora Mauritzen, Jensine Hjarup; Skpr. N. C. Koefoed; Marie Lier. - Ringsted: Jfr. Johanna Heilmann. - Frederiksværk: Materialforvalter Ramm. - Sorterup; Kirkesanger Anthon. - Svendstrup, Krigsraad Bærnholdt. - Roeskilde: Charlotte Hage f. Bartholin. - Kalundborg: Jfr. Jda Bayer (Cancellieraad Bayers Datter, 21 Aar gl.) – Skjelstøer: Jfr. C. Henningsen. - Hjarup Priig, ved Colding. Mad. Jørgensen f. Worch. - Sognepræst for Wegersløv og Thorsøe Menigheder: Pastor Hassager. – Aalborg. Mad. Sødring f. Syndergaard. - Løgstøer: Cand. chir. og practiserende Læge M. Jelstrup. - Frederikshavn: Kom. Jens Liisborg, (faa Maaneder iforveien døde hans Kone og Barn.) –Man ved Aalborg: Enkemadame Ryge f. Saabye. – Lindholdt: Hansine Brønnum.
Viborger Samler, 1834-08-03
Copulerede i Kjøbenhavn: Hr. Provst Petersen, Sognepræst i Holstebroe, og Jomfr. Augusta Grundtvig, Datter af afg. Pastor Grundtvig i Nørresnede. – J Søllerød Kirke, Sognepræst for Aaminderød, Hr. Bidsted, og Jfr. J. M. Ree, Datter af Hr. Grosserer H. L. Ree i Kbhvn. – J Aalborg: Hr. Farver A. Wibroe og Frøken A. We dige. cor
Viborger Samler, 1834-08-03
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 21de Julii, bortkaldte Herren til det Bedre, min uforglemmelige Mand, Ancher Heegaard, Sognepræst til Estved, og Rønberg, eller 13 Dages Sygeleie, i hans Alders 3de Aar. Han var min kjærlige og troe Ledsager i 6 Aar. Med tvende uskyldige Smaae sorger jeg over mit Tab, og trøster mig ved Gjenforeningen hisset. A. Heegaard, Fodt Wittrog
Viborger Samler, 1834-08-03
Onsdagen den 6te August næstkommende holdes Ordination i Domkirken Kl. 9.
Viborger Samler, 1834-08-03
Den Handel som Hr. Kjøbmand Ring her i Byen, i en Række af Aar har ført, har jeg nu overtaget, og da jeg er forsynet baade med Urter, Hør- og Jsenkram-, Manufactur-, Viin-, Glas og Porcelain-Vare, saavel ordinair som finere, tager jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig til Dem, som godhedsfuld vil beære mig med Deres Handel, da jeg stedse skal bestræbe mig for, med gode Varer, billige Priser og en reel Behandling, at erhverve mine Kunders Tilfredshed. Skive den 18de Juli 1834. F. Friis."¬
Viborger Samler, 1834-08-03
J Henhold til mit sidste Avertissement af 1ste Juni d. A. har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, at jeg fra førstkm. Mandag den 28de Dennes aabner mit Udsalg af et meget vel assorteret: Manufacturvarelager i Hr. Kjøbmand M. H. Berings Gaard paa Torvet. Jdet jeg til den Ende anbefaler mig det ærede Publicum paa det Bedste, lover jeg tillige Enhver, der godhedsfuld vil forunde mig sin Søgning, gode Vare til de laveste Priser, som ere mig mulige, samt en reel, prompte og god Behandling. – Randers, den 26de Juli Jsaach Valentin.
Viborger Samler, 1834-08-03
Placat. Fredagen den førstkommende 8de August om Formiddagen Kl. 11, bliver, efter Amtsskoledirectionens Requisition, paa Herredernes Tingsted ved Hinge, afholdt, Licitation over Opførelsen af en nye Skolebygning i Lysgaard, efter Tegning, Overslag og Conditioner, som ville blive fremlagte ved Licitationen og forinden denne ligge til Eftersyn hos Provst Kjerulf i Grønbek og her paa mit Contoir. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 31te Juli 1834. H. H. Holm. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1834-08-05
No. 94. 62de Aargang. den 5te August 1834. Cirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Samler. Viborger Forusseringssareresserereradegaardmandsessionerberorassernes vore
Viborger Samler, 1834-08-05
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1834-08-05
Spanien. Den franske Regjering har erholdt følgende Depescher: S. Jldefonse d. 18de Juli. Jgaar og idag blev Roligheden meget flemt forstyrret i Madrid. Da Cholera var udbrudt med den største Heftighed, saa troede Befolkningen den 16de d., at de offentlige Springvande vare forgiftede, og gav Munkene Skyld for denne indbildte Forbrydelse. Tre Klostre bleve stormede og plyndrede, og flere Ordensgeistlige myrdede. Jdag blev vor kjære Frues Kloster af Atocha angrebet; men den væbnede Magt diev de Stormende tilbage, og Roligheden er i dette Øieblik gjenopre
Viborger Samler, 1834-08-05
Madrid d. 19de Juli. Roligheden vedvarer, Autoriteterne have grebet de nødvendige Forholdsregler, for at forhindre en Gjentagelse af Uordenerne. Allerede den 24de om Aftenen talte Journal de Paris om disse Tildragelser, uden dog at ville tilstaae Udbruddet af den virkelige Cholera i Madrid. En Coureer, der den 18de har forladt denne Hovedstad, havde fortalt i Olcron, at Borgergarden hov de myrdet flere Munke, medens Linietropperne havde opbudt Alt, for at gjøre Ende paa Blodsudgydelsen. J Madrid herskede panisk Skræk, mange Familier forlade Hovedstaden, og dog skal der sammesteds kun herske en i denne Aarstid ikke sjelden galdeagtig Blodgang og i et Hospital Typhus. Privatbreve fra Madrid skildre den der herskende Aand som høist betænkelig, og mene, at det republiconske og ultraliberale Parti. vilde vinde meget i Kraft, hvis Regjeringen ikke snart formaaede at gjøre Ende paa den carlistiske Rebellion. Selsomme Rygter vare i Omløb; man talede om, at kun et Kammer, begavet med overordentlige Fuldmagter, skulde regiere, Dronning Jsabella erholde et nyt Regentskabsraad, og Dronning Maria Christina aftræde fra de offentlige Anliggender, men Don Carlos og hans Familie for evigt udeluktes fra den spanske Throne. Til Trods for det strænge Censurderet indeholdt de offentlige Blade de bittreste Artikler mod Munte og Klærker. Man erfaret, at Jesuiterklostrene skulle ophæves, for at tilfredsstille den offentlige Mening. Jnfanten Don Frantisco vedblev at opholde sig i S. Jldefonso; derimod var Jnfanten Don Sebastian afreist til Barcelona og havde den 14de holdt sit Jndtog i denne Stad, Angaaende Sagernes Stilling i det nordlige Spanien indeholder Le Moniteur af 25de Juli Følgende: D. Carlos holder sig stedse inde i Bjergene, da han, hvad det end koster, vil undgaae at slige ned paa Sletten, hvorhen General Rodil gjerne vilde lokke ham. Endnu har man ikke Efterretning om nogen Fægtning. Man har idag erholdt Breve fra General Rodil, hvori han melder, at alle hans Anordninger ere vel trine, og at han har det sikkreste, Haab om et godt Udfald." Le Moniteur af 26de publicerer følgende Telegraphdepesche. Bayonne,
Viborger Samler, 1834-08-05
den 24de Juli, Rodil har ladet Onnate, Salvatierra, Segura og Atanna besætte; Zumalacarrequi har trukket sig tilbage til Alzazeca. Don Carlos synes at have forladt Hovedqvarteret. Den 24de har han spist til Middag i Nærheden af Pamplona, og man siger, at han er nu i Elisondo eller Valcarlos. En af Rodils Adjutanter, der den 20de havde forladt ham i Estella, er med Depescher til General Ha tispe. (Afbrudt ved Nattens Jndtrædelse.) Journal de Paris meddeler desuden følgende Depesche fra Bayonne af 23de, altsaa een Dag ældre: "Man skriver fra Madrid, at Dronningen vil begive sig derhen, for at aabne Cortes i Person. Fra Navarra skrives, at Don Carlos og Sumalocarrequi ere omringede i Borunda af Rodils Tropper, og at en almindelig Fægtning ansees for uundgaaelig." Ga gelte de France forsikkrer, at Jnfantens Tropper flere Gange have nærmet sig Pamplona, uden at Rodil har vovet at rykke ud, da han frygtede for sine Soldaters Troskab. Et andet Rygte havde Carlisterne udsprængt, at nemlig tvende af Rodils Regimenter vare gangne over til Don Carlos. Denne har af sine fornemste Tilhængere udnævnt en Contraljunta for alle Statsforretninger. Rodil har paalagt Capitlet i Pamplona en Contribution af 25,000 Pjastre. Den Styrke, hvormed han vil begynde Angrebet, anslaaes til 16,000 Md. Jnfanterie, 1600 Heste og 7 Feldtstykker. - Der tales atter og Fægtninger mellem Dronningens Tropper og Guerillas cheferne Merino, Cuevillas og Carnicer i Provindsen Gammelcastilien. De Sidste blive rigtigt nok stedse slagne, men komme ogsaa stedse atter paa ny tilsyne. – J San Sebastian have Jndvaanerne forjaget Dominicanerne og brændt D. Carlos in eligieFrankrig.
Viborger Samler, 1834-08-05
Alle Blade beskjæftige sig nu med Jnterventionsspørgsmaalet, der dog, efter de ministerielle Organer at slutte, ikke vil finde Sted for Øieblikket, om end Fyrst Talleyrand og Lord Palmersion beskjæftige sig med et Tillæg til Quadrupelalliancen, hvilken i sin nuværende Skikkelse vistnok ikke autoriserer Franskmændenes Jndmarsch paa spansk Grund, da der i samme kun tales om at fordrive de tvende Jnfanter fra det portugisiske Territorium.
Viborger Samler, 1834-08-05
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 1ste Ang. Hamborg 2 M. - a vista 206 1/2. Species 206 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 91. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 1820.) 101 1/2 a 102 Rbd. r. Sølv eller 104 3/4 a 105 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1834-08-05
Det sidst udkomne No. (124) af dansk Ugeskrift, indeholder under Overskrift til vore Vælgere i Anledning af Valgene til Provindsialstændernes forestaaende Forsamling" en Afhandling, der ikke noksom kan roses for sin Frimodighed, Sindighed og passende Dom, der fortjener at læses af enhver Vælger, for hvem det er magtpaaliggende ved sit Valg at bidrage saameget som der staaer i hans Magt, til at den nye Jnstitution faaer den Jndflydelse paa Folkets politiske Liv og Velværen i det Hele, som man er berettiget til at vente. Forfatteren indleder Afhandlingen med den bemærkning, at Erfaringen paa andre Steder har lært, at en Jnstitution som den os givne kan være virkningsløs, forsaavidt Borgerne ikke med Jver tage sig af den. For at dette ikke hos os skal blive Tilfældet, paaligger det enhver Vælger som en hellig Pligt imod hans Fædreneland, at anstille sit Valg med den største Omsigt og Upartiskhed; han skal for sin Deel anvise Landet en dygtig Mand til dets Tjeneste; dette kræver naar han vil være selvstændig, en vis Dygtighed hos den Vælgende, han maa stræbe at komme til Klarhed over Adskilligt, som han ikke har havt megen Anledning til at tænke over. Af den Aarsag mener Forf. at den, der med Raad og Advarsler ønsker at komme den tvivlende Vælger til Hjælp, maa kunne vente sig en velvillig Modtagelse, ja uden Hensyn dertil paaligger det ham at udsige, hvad han troer der kan gavne; med dette Sind har Forfatteren fremsat nogle Vink og Advarsler angaaende de Hensyn, der bor lede Valgene. - De Egenskaber, Vælgerne især bør gaae efter ere: sund Forstand, Jndsigt, Forretningsdygtighed, Virksomhed, Almeenaand, forbunden med en fast Characteer, hvortil endnu kan føies en kraftig Livsalder. Angaaende enhver af disse Egenskaber ere Forfatterens bemærkninger høist læseværdige, ligesom ogsaa om Opposition, og det Urigtige eller i det mindste Betænkelige i at vælge Embedsmænd, deels fordi Borgeren derved bortgiver den ham skjænkede Ret til at tale med, og miste den Leilighed, her er, at skaffe sig Kundskaber og administrative Gjenstande deels ogsaa formedelst Embedsmændenes store Afhængighed i Meningsyttringer, en Afhængighed, der vil befindes at være endog desto større jo høiere Embedsmændene staae i Rang og Vigtighed. - Disse Prøver ville, som vi haabe, opmuntre Enhver, der interesserer sig for den nye Jnstitution, til at læse Afhandlingen i sin Heelhed.
Viborger Samler, 1834-08-05
Af en i "Aftonbladet af 25de Juli indført Artikel, som meddeler Jndlægene i den mod Udg., Notarius Hjerta, anlagte Action for Oversættelsen af N. Mahlds Artikel om de danske Provindsialstænder, erfares, at Actor har nedlagt Paastand paa Fængselstraf mod den Anklagede, overladende forøvrigt til Retten at bestemme paa hvor lang Tid. – Den 24de dennes valgtes Juryen til Sagens Paakiendelse; den skal træde sammen den 1ste August. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1834-08-05
Aarhuus 1ste August. Heden er nu her undholdelig. I Gaar Aftes Kl. 8 stod Th. 28 Sr. J Middags Kl. 12 i Solen 39. Paa Haraldlund viste Th. i Gaar Middags i Solen 51 Sr. Her gaaer i Dag det Rygte, at adskillige Høstfolk skulle være styrtede døde om paa Marken. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1834-08-05
Den 2den August. Det stadfæstes i Dag, at der virkelig paa flere Steder her i Omegnen er, formedelst den skrækkelige Hede, styrtet Høstfolk døde om paa Marken. (S. Bl.) – J Fyen ere ligeledes en Pige og 2de Karle døde under Høst=Arbeidet. (H. A.)
Viborger Samler, 1834-08-05
Ledigt Embede. En surnummerair Assistent-Post ved Gouvernementet, paa Kysten Guinea.