JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Den berømte Cubier fortsætter nu sine Undersøgelser af de ubekiendte Dyr, der ere blevne fundne i Gibs i Montmatre. Det er lykkedes ham med uhyre Bekostning og Umage at sammensætte fuldstændige Exemplarer deraf. Beenradet af et af disse Dyr er omtrent 5 Fod langt og Halen omtrent 4 Fod. Det er en Mellemting af Tapiren og Rhinocerossen. Andre Exemplarer ere min dre. Benene udgraves meget omhyggelig af Steen værker med smaa Instrumenter, derpaa sammenføies de paa ny og indsættes i en blød Gibsmasse, hvorved Formen fremstiller sig ganske tydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Kiel, d. 17 Nov. Hs. Høiførstelige Durchl. Statholderen Prinds Carl, som tilligemed sin høie Gemalinde har været her i Besøg, er igjen reist tilbage til Slesvig. Statsministeren Hr. Geheimeraad Grev Bernstorff, der siden H. K. H. Kronprindsens Afreise herfra til Kiøbenhavn, er bleven tilbage her med 3 Departements=Secretairer, vil nu ogsaa om nogle Dage forlade Kiel, og begive sig med sin Familie til Kjøbenhavn. - KirkeraaHermes, een af Directeurerne ved det herværende Skoleseminarium, er død i sit 74de Aar. Hr. Genischen, der er ansat som Lærer ved dette Seminarium, nævnes som hans Efterfølger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. for Ander Femte Aargang. No. 13. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hbeckes Enke. Tirsdagen den 24 Rovember, 1807. Breve til en Ven paa Landet. Al Danske Tilskuers Betragtninger over det Engelske Skrivt fylde, om jeg mindes ret, henved fire Tilskuere. Alt hvad der skeer offentlig, bør ogsaa kunne drøftes offentlig, og ingen kan altsaa have noget imod at Tilskueren leverede en Commentair over Recensentens Meninger. Men hvor meget jeg end hylder Meningsfrihed, saa hylder jeg den dog kun, under den Forudsætning, at Agtelse for Sandhed og Publicums Dom aldrig tabes af Sigte. Tilskueren siger S. 598 af sit Blad Tilskueren har allerede vedgaaet næsten aldeles ikke at kjende de af Rocensenten bedømte Smaaskrivter; han tilstaaer saaledes kun flygtigen, at have havt Leilighed at kaste et Øie i første Hefte af den sommerske Beretning. Men denne aabenhiertige Tilstaaelse uagtet, taler han dog i otte Numere eller fire Ark af sit Blad uafladelig om denne Pjece. Endskiønt han tager Forfatteren paa adskillige Steder kraftigen i Forsvar, saa skeer det dog under saa mange Forudsætninger, at Forf. vil have ondt ved at bestemme Tilskuerens virkelige Mening. Man seer bestandig, at han ikke allevegne tør modsige Veteranen i Politiken og Litteraturen, for at bruge hans egne Udtryk. Men naar det, overensstemmende med hans Værdighed, som offentlig Skribent, virkelig Lande været ham om at gjøre, at tage en uforskyldt angreben, og af nædle Hensigter offentlig krænket og forfulgt Forf. i Forsvar, saa havde han først med Eftertanke, ikke med et flygtigt Øiekast, læst Skrivter, afholdt sig fra at gjøre Recensentens stundom prangt fortolkede, og af deres Sammenhæng udrevne Ord til Forfatterens eller at underskrive Meninger, hvis Falskhed han ved mindste Overveielse vilde have indseet. Publicum kan altid fordre af en saadan Journalist, at han bør læse med et stadigt Øie en Piere paa tre Ark, hvoraf desuden den største Deel kun bestaaer, af forhen i Modersmaalet bekjendte Sager, førend han indlader sig paa at skrive tre til fire Ark om et saadant Srivt. Forf. kan med ligesaa megen Føie fordre, at han ikke bør mislede den offentlige Mening, ved bestandig at tale i en ubestemt Tone, eller ved at sige er det saa, at dette Skrivt giver vrange, urigtige, misledende Forestillinger om det Hele, forudsat at &c. &c. Skrives Tilskueren, da paa Spidsbergen, eller var det paaankede Skrivt fastlænket i det pavelige Bibliothek i Rom og ingensteds at overkomme
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Ved denne Leilighed erfarede man Dagens aabenbare Anmosttet imod Værkets Forlæggere, thi jeg veed bestemt, at den aldeles ikke havde noget imod Forfatteren. Hver Gang De altsaa i Fremtiden seer noget i Dagen eller Politievennen mod Skrivter, der ere udkomne eller falholdes hos hine Boghandlere, uden at finde Beskyldningerne understøttede af gyldige Beviser, saa veed De omtrent hvad Klokken har slaaet. Hr. F. L. Sommer, saavelsom hans Bogtrykkere have gjort meget vel i, at de ikke værdigede Dagens Opfordringer eller Angreb det allermindste Svar. Det vilde blive for tidsspildende, at svare paa alt hvad dette Blad saa ofte finder sin Regning ved at spørge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Recensionen i lærde Efterretninger har været en umiddelbar følge af Angrebet i Dagen. Recensentens Bevæggrund haaber jeg at kunne vise Den i hele sit comiske Lys, naar bedre Tider tillade mig at spøge. Jeg har nu udviklet Dem den hele ligesaa usselt udtænkte, som usselt udførte litteraire Plan, og haaber, at De har intet imod at jeg lader mine Breve over dette Æmne offentlig trykke. Jeg skylder det Sandheden, Litteraturen og den saa uværdigt angrebne Forfatter. Naar disse Breve, ledsagede af en Dansk Oversættelse af det nedrevne Skrivt, offentlig fremlægges for hele Publicums Domstoel, vil enhver tænkende, retskafsen og upartisk Læser lettelig indsee den hele elen dige Plan i al sin Vederstyggelighed. Men dette Exempel er et nyt Bevis paa min forhen yttrede Paastand, at intet er gavnligere i en Stat end Anonymitet. Antaget at Forfatteren af den Engelske Piece er en ung Mand, som staaer i Begreb med at træde ud i Verden, vilde da hans Lykke ikke paa den meest uforskyldte Maade være for evig spildt, dersom vi ikke heldigviis levede under en saa human og ædel Regjering som den Danske, der aldrig lader sig mislede af Skumlerie, Hvor tungt er det ikke, at en Forfatter, der har skrevet det uskyldigste Skrivt af Verden, ja som endog paa en vis Maade har gjort sit Fædreneland en Tjeneste derved, skal see sit Navn paa det uforsvarligste sværtet i tre Tungemaal, uden at hans Sværtere have fremført et eneste Bevis imod ham, – Desuden veed De, at enhver Ting, var det end den reneste og helligste, lader sig betragte fra to Synspuncter, og at Ondskab og Klaffer kan udlede Gift af Alting. Voltaire har meget vittigt bevist, at en Jldesindet endog maatte kunne udlede Blasphemie af Fadervor, ved at give Ordene en vrang Fortolkning. Jøvrigt vil De nu ikke undres mere over, at kun faa ønske at give sig af med litteraire Arbeider i et Land og i en Tidspunct, hvor de ere udsatte for, ganske uforskyldt at see deres Navn sværtet i forskjellige Tungemaal og Blade, og der behøves ikke flere end een, høist to erklærede Modstandere, til at udføre en saadan Plan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Oversættelse. seconne of the Giere Sr. of Copenhagen, by F. L. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Efterretning om Fjøbenhavns Beleiring, Bombordement og Capitulation, ved F. L. Sommer. (Sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Om Aftenen Kl. 7 begyndte atter Bombardementet, i Begyndelsen var det meget svagt, men efter Haanden tiltog det, og blev rædselsfuldt henimod Enden af Natten. Hvert Øieblik raadte Vægteren: Brand! De under Bombardementet Saaredes og Dræbtes Antal, var nu allerede meget betydeligt. Om Morgenen stod Kongens Homagazin i Lue. Bomberne faldt nu igjen i Mængde, og forhindrede Folk fra at gaae over Gaden, uden Fare at blive dræbte eller saarede, endskjønt Jlden dog hidtil var bleven slukket i 64, saavel offentlige som private Bygninger, ved Brandfolkenes utrættelige Bestræbelser. Under den anden Dags Bombardement, drog en stor Deel af Kjøbenhavns Jndbyggere med deres bedste Eiendomme ud til Christianshavn, hvor de troede sig sikkre, og hvilket Sted kun faa Bomber hidtil havde naaet. Mange flygtede ogsaa største Hast ud til Amager. Man kan ikke lettelig tænke sig en større Seene af Rædsel og Forvirring end man her saae. Vogne, som førte Familier med deres bedste Gods, udgjorde en Række uden Ende; de rigeste og anseeligste Folk, nøiede med at redde deres og deres Families Liv, gave Slip paa alle de Fordele, som Rang og Formue, medføre. Henved 100 Menneskeer boede i et eneste Huus paa Christianshavn, og mangen en elendig Hytte paa Amager var et Tilflugtsted for adskillige Familier af Rang fra Kiøbenhavn. Sept. d. 4de begyndte Bombardementet igjen omtrent Kl. 7, og Tømmeret paa Tømmerpladsen, hvilket tilhørte adskillige Kjøbmænd og var af stor Værdie, blev sat i Brand med gloende Kugler, Paa samme Tid uddrød Jld i mange Bygninger og tog tilsidst fat i Frue Kirkespir, som, da det faldt, udspredte Luerne rundt omkring sig, og forøgede Faren. Alle Sprøiterne og Brandredskaberne vare nu ødelagte, deels af Bomberne, deels ved det de saa idelig brugtes. De fleste af Brandfolkene bleve dræbte eller saarede, og de, som undgik Bomberne, vare saa udmattede af Anstrængelse, at deres Bestræbelser vare frugtesløse. Deres Kræfter aftoge i samme Forhold som Jlden og Faren tiltog. Saasnart der var udbrudt Jld paa eet Sted, blev den sædvanlig forøget ved Bomber, som altid kastedes mod samme Punct, og følgeligen tvang Brandfolkene til at forlade Stedet. Mange af disse ulykkelige Mænd bleve dræbte paa deres Post, i deres ædle Bestræbelse for at opfylde deres Pligt. Den uhyre Jld paa Tømmerpladsen, og de Bomber og Brandraquetter, der bestandigen kastedes mod Christianshavn, truede nu ogsaa denne Stad med Ødelæggelse, og tvang saavel dem, der flygtede did for at finde et Tilflugtsted, som Stedets egne Jndbyggere, at tye hen til et andet Sted. Enhver flygtede nu til Amager, som foruden sine egne Indbyggere, talte paa den Tid, imllem 20 og 30,000 Mennesker fra Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Alle de Scener af Rædsel og Elendighed, som man nu mødte i enhver Vraa, lade sig ikke beskrive. De Syge og Saarede bleve slæbte ud af Hospitalerne og kjørte paa Vogne, hvor de atter udsattes for Fiendens Bomber, som ogsaa saarede mange af dem paa ny. Frugtsommelige og nylig forløste Barselqvinder, bleve drevne ud af deres Boliger, og atter udsatte for samme Fare. Gaderne vare opfyldte med døde og sønderslidte Heste. Men her maa jeg standse; ethvert Menneske af Følelse vil gyse ved dette melankolske Malerie, uden at ønske at see det fuldført. Ven Enden af denne Periode vare 305 Huse og Gaarde og een Kirke afbrændt til Grunden (Jon Note anføres en kort Beskrivelse over de fornemste afbrændte Bygninger, og tillige Assurancesummen af det Hele). Mangen en rig Mand var nu bragt til Bettelstaven, og det skjønneste Vare=Magazin af Verden var bleven et Offer for Luerne. Udsigten i Fremtiden var skrækkelig. Havde Bombardementet begyndt næste Dag, saa vilde Alt have været tabt, og hele Kjøbenhavns Ødelæggelse maatte have blevet en uundgaaelig Følge deraf. Her følge Capitulationsartiklerne, Gener, Peymanns Bekjendtgjørelse til Kjøbenhavns Jndbyggere d. Sept., den Strickerske Proclamation af 4de Sept. Da den sidste er udstædt paa Tydsk, og endnu ikke er leveret paa Dansk i noget offentlig Blad, saa tager Oversætteren ikke i Betænkning at anføre den her, da den tillige vil godtgjøre om den Engelske Pjeces Forfatter har frygtet for at sige Fienden Sandheder, medens hans Tropper endnu bespændte os fra alle Kanter). Hvad Uret har det fredelig Dannemark tilføiet eder, eders Nation eller eders Regjering? Det Dannemark, som troede eller indbildte sig at leve i Fred med hele Verden, Eders Høvdinger have bekjendtgjort, at de komme til os som Venner, og alligevel behandle de os som de værste Fiender. De foragte Folkeretten og udøve Fiendtligheder, som vi aldrig kunde vente af civiliserede Nationer. De ansee allerede vort Land for en Erobring, endskjønt de aldrig ville underkue det. Jndbyggerne paa denne Øe ville forsvare sig som Løver i deres Huler. Jkke J, men eders Regjering, fortjener at lastes for et saadant Forræderie, hvis Følger tidlig eller sildig dog vil gaae ud over dem selv. Eder, Hannoveranere, betragte vi som uskyldige Folk, der ere tvungne til at udføre eders Regjerings grusomme Befalinger. Men J ville blive opoffrede. Endnu er det Tid for eder at redde eders Liv. Som Hannoverie nere ere J allerede for længe siden fritagne for eders Troskab og Pligt mod den forræderske Engelske Regjering. Adlyder ikke dette umenneskelige og blodige Ministeriums befalinger, at underkue er skyldigt Folk. Lader os forene os sammen. De Danske ville altid modtage eder som Venner. J ville finde det sikkreste Tilflugsted i Kjøbenhavn eller Cronborg. Jler herhid! Danske, trofaste Danske, vil yde eder Godhed, Venskab og Understøttelse; de love eder paa det høitideligste, at føre eder ved Enden af Krigen i Tryghed tilbage til eders Fødeland. Hannoveranere, lyder Venskabs og Fornuftens Stemme, Gerpaa følger Side 45 til 48 det Danske Hoss Declaration imod Engelland.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Nu opfordrer jeg enhver retskaffen, upartisk og tænkende Dansk Mand til at dømme imellem Forfatteren af det Engelske Skrivt og Dagen samt Recensenten
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Inden og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Prindsesserne Juliane Sophie og Louise Charlotte ventes i Dag eller i Morgen her til Staden. Vor Charge d'Affaires ved det Engelske Hof. Hr. Rist, har nu forladt London, og tiltraadt sin Reise til Dannemark i Selskab med begge Greverne Reventlau
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Efter de sidst ankomne officielle Breve fra London, var, paa den Tid disse bleve skrevne, et geheime Conseil forsamlet, for at bestemme, om der skulde erklæres Krig mod Dannemark. Sognepræsten i Lyngbye Hr. Rønnes Forsvarsskrive for sit Forhold under Krigen, sælges til Fordeel for Frue Sogns ødelagde Kirkeskole hos Hofbogtrykker Christensen i lille Helliggeiststrædet No. 187.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Ved Placat af 14 Novb. 1807 er der fra det Kongl. Danske Cancellie bekjendtgjort, at Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst har behaget at resolvere: At Øresunds Toldpas bør for de Skibe, som have passeret dette Sund, i Fremtiden henregnes iblandt de Skibspapirer, som efter den 6te og 8de § af det under 14 Sept. d. A. udgivne Reglement for Kaperfarten udfordres til at godtgjøre Skibets Rentralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Paa Stiftamtmandens Opfordring og ved hans personlige Indflydelse have de fleste Handlende i Christiansand, Arendal og Østerrisøer, Eierne af Næs og Egelands viist den Patriotisme, at anskaffe paa egen Regning og Risico flere end 22,000 Tdr. Kornvarer fra Dannemark, med det Tillæg, at udsælge dem, Rugen til 7 1/2 Rdlr., Byget til 5 Rdlr. og Havren til 3 Rdlr. pr. Tde. Ser af de i dette hæderlige Ærinde afsendte Skibe ere allerede lykkelig vendte tilbage, J Christiania Avis No. 72, findes følgende anført: "Advarsel til Lodserne: J Torsdags den 3die September saaes i Nærheden af Jomfrueland, en engelsk Tredækker, som betjente sig af følgende listige Konstgreb, Han strøg alle sine Stænger, lod samme med Stortakkelagen slæbesagter ud, satte Nødskov til, og tonede russisk Flag, og saaledes forestillede Vrag, alt i den Hensigt at forskaffe sig Lodser ombord, og i dem kystbekjendte Folk til sine uden Tvivl forehavende Røverier i Havnene. Tvende Lodser, forledede ved Bedrageriet, lagde ogsaa virkelig ud, men da de noget nærmere kunne tage Skroget i Øiesyn, og saae at samme var engelsk Bygning, vendte de om, og strax lod Røveren sine Canoner - skjønt, Himlen være Tak! forgjeves spille paa Lodsbaaden. - Denne Efterretning er tilforladelig. og Hr. Consul Weses Maleriesamling, som under Beleiringen stod henflyttet i en dertil indrettet Hvelving under det afbrændte Slot, er nu atter aaben paa det sædvanlige Sted for Konstens Elskere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Den berømte Cherubini er død i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Af de særegne og sædvanlige Understøttelser, som den Franske Regjering forunder store videnskabelige og Konstforetagender, fortjener følgende især at nævnes. Den til Spanien afsendte medicinske Commission, der skal undersøge den gule Feber, koster aarligen 45 tusinde Franker (12 tusinde Rdlr.); for Udarbeidelsen af det store Værk over Ægypten, udbetaltes i afvigte Aar 142 tusinde Fr. (40 tusinde Rdlr.); til de Pragtværkers Befordring, som Regjeringen understøtter med Subskription, nemlig Redoutes Afbildninger at Planter, der høre til Lilleslægten, til Kobberstykker, der forestille Monumenter i Paris og til Peranesis Kobberstikofficin udbetalte Skatkamret i det Hele 130,900 Fr. (36 tusinde Rdlr.); Nationalinstitutets Forflytning fra det Kongel. Slot til sit nuværende Forsamlingsted, kostede 141 tusinde Fr. (40 tusinde Rdlr.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Den berømte Naturforsker Bomare, hvis naturhistoriske Ordbog vi eie paa Dansk, er død i sit 70de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Uhrmager Gabriel i Paris har opfundet et Penduluhr uden Vægt, der fuldkommen har samme Skikkelse som en Kugle. Ziferbladet er gjennemsigtigt og formedelst en med en Gjenskinsplade forsynet Lampe viser det Tiden i en stor Frastand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Ved en meget snild Indretning kaster hverken Uden eller Viseren nogen Skygge paa Perpendikelest. Lysningen kan formindskes saaledes, at den kun bliver som Skinnet af en svag Lampe, og følgelig kan dette Uhr bruges i Sygestuer. Som Kirkeuhr kan det tilkjendegive Tiden baade om Dagen og Masken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Keiseren af Rusland har foræret Keiser Raspoleon to Pelise af sort Ræveskind og saa kostbart Zobel, som man hidtil aldrig har seet i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Torsdagen d. 3 Dec. om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 holdes General=Forsamling i det Asiatiske Compagnie, hvori Jnteressenterne blive bekjendte med hvad der har gjort Udsættelsen af Sept. Maaneds Gen. Forsamling nødvendig; de siden sidste Sen Forsamling fra Compagniets Factorer og Skibe indløbne Efterretninger; hvilke Regnskaber der i samme Tid ere dociderede; at bifalde de Beviser, og paa Hengivenhed og Deeltagelse for Konge og Fædreneland, som fra Compagniets Side ere givne i Anledning af de Byrder og Besværligheder, som det Engelske Overfald i Augustii Maaned, og den Storbritannien derefter erklærede Krig har medført og medfører; at tage Beslutning angaaende Compagniets bestandige Commissions Forslag til, efter Compagniets Sædvane, at medvirke ved passende Bidrag til at afhielpe den i Augustii og Sept. Maaned d. A. formedelst Kugler og Bomber, samt Jld i og omkring Staden bevirkede Nød og Trang; at vælge en Revisor i afg. Qvæsthuus Directeur Becks Sted; at beslutte, naar Commissionens Betænkning er hørt, angaaende Urtekr. Zimmers Tilbud; at lade sig forelægge Balancen til 11 April d. A. til Veiledning ved Udbyttets Bestemmelse for Handelsaaret fra 1826 til 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Onsdagen den 4de Novbr. blev en Engelsk Fiskerslup fra Harwich, bestemt til Gothenborg, som formedelst stormende Veir maatte søge ind til Oxe fjorden, da dets Capitain var gaaet overbord og dets Bom var brækket, taget af Lodserne. Skibet var fragtet af et Engelsk Handelshuus i London, og havde foruden Folkene en Handelsbetjent ombord, hvis medhavende Papirer formenes blot at have angaaet Handelssager,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Den af Englænderne bortførte danske Canon baad Holbek, er bjerget og indbragt til gamle Hellesund, nok En er bjerget i Lister Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Bekjendtgjørelse. Det i Kjøbenhavns Skilderie af 14de d. M. betræffende min Opbringelse til Yarmouth, maa følgende anmærkes: 1) at det ikke var min, men Lodsens Skyld ene og allene, at Skibet blev beskadiget, hvorover jeg har nedlagt Protest, som af Skibets Mandskab er beediget, hvilket Havarie fortaarsagede er Ophold af 22 Uger, 2) dernæst at den foraarsagede Havarieskade ikke er 597 Rdlr. men 597 Pd. St. eller omtrent D. C. 3600 Rd. 3) og at det ikke var 1000 Skipp., men 100 Skipp. Stangjern, som med mig var afsendt. P. N. Lousen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Trykfeil. S. 179. Lin. 27. Maito læs: Motto. Tillæg til nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 13. Tirsdagen den 24 Povember 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Indenlandske Efterretninger. En Reisende, som i disse Dage er kommen fra Sverrig, beretter, at Handelen i dette Land er aldeles standset, formedelst Krigsforholdene imellem Dannemark og Engelland, og at der i Sverrig ligger et uhyre Forraad af Jern, som ikke kan afsættes. Engellænderne benytte sig af de Svenske Kjøbmænds Forlegenhed og byde dem den halve Værdie. – Samme Reisende beretter, at det var Engelland, som vilde formaae Sverrig til at modtage Engelske Tropper i Skaane, imod at der betalte det Subsidier; men at den Svenske Regjering, skal have svaret, at eftersom det ikke har sine egne Tropper paa Feldtfod, saa kunde det heller ikke tilstede, at de Engelske skulde være det i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
En Oberst og Baron Boje var for nogle Dage kommen hertil fra Helsingborg i et Stats ærinde for sit Hof, og er i Dag reist tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Ved Bombardementet ere ialt 25 Gader brændte, som indbefattede 305 Huse og Gaarde, nemlig: Amagertorv 1, Dyrkjøb 1, Frederiksborggaden 5, store Fiolstræde 45, lille Fiolstræde 3, Graabrødretorv 8, St. Gjertrudstræde 3, Hyskenstræde 2, Kultorvet 13, Klosterstræde 10, lille Kjøbmagergaden 17, Klædeboerne 5, store Kannikestrædet 6, lille Kannikestrædet 4, Landemærket 12, Larsleistrædet 20, Nørregaden 35, Nørrevold 10, Pustervig 9, Pederhvidtfeldstræde 22. Rosengaarden 19, St. Pederstræde 11, Skindergaden 24, Skidentorvet 6, Skidenstræde 14. Jblandt disse Gaarde og Huse vare 26 Bryggergaarde, 5 Bager gaarde og 21 Brændeviinsbrænderier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Til Fædrenelandets Tjeneste lader den patrivtiske Grev Ahlefeld Laurvig paa egen Bekostning bygge store Baade af Tømmer, fældet i hans egne Skove, til Fædrenelandets Tjeneste. Ti saadanne Baade staae allerede færdige paa Stabelen. De vil især være af stor Vigtighed ved Overfarten imellem Lolland og Falster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Den fiendtlige Capitain Fraser har nu forladt vor Rhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Udenlanske Efterretninger. London d. 31 Ser. Denne Aften ankom Admiral Gambier med Resten af Tropperne fra Kiøbenhavn. Krigskibene saaluterede ved deres Bortseiling fra Kjøbenhavns Rhed med 21 Canonskud, hvilke de Danske Batterier besvarede med ligesaa mange Skud (?) Det var Lienten. Brun af den Tydske Legion, som overleverede den Danske Officier Nøglerne til Citadallet. - Parlamentet skal være udsat til d. 1 7/8 Dec. - J alle Manufacturer er det i denne Tid meget uroligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Kjøbmændene i adskillige Districter have holdt forsamlinger, for at opsætte Addresser til Kongen, hvori de forestille ham deres Manufacturers sørgelige Forfatning, som er foranlediget ved Standsningen af al Samqvem med Fastlandet, og hvori H. M. bedes om at benytte sig af den første gunstige Leilighed til at slutte Fred. – Man forsikkrer at det nu er afgjort, at den Danske Flaade og alle i Kjøbenhavn borttagne Sager, skal betragtes som andre Priser, og at følgelig de sædvanlige Præmier skulle udbetales til de Land- og Søtropper, som have tjent ved denne Expedition. Lord Cathearts Andeel bliver 100,000 Pd. St.