JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Capitain Brink har hjembragt fra Ostindien to Gazeller, en Hun- og Handyr, som ere at see i det Asiatiske Compagnies Pakhuus. Dette mærkværdige, og i Europa sjeldne Dyr er lidet og smækkert og har muntre smaa Øine. Det har hjemme i Østerlandene og Nordafrica. Af vore Damer fortjener dette sieldne Par især at tages i Øiesyn, da det er Gazellen, der saa ofte nævnes i Høisangen, og som endnu i de Orientalske Sprog er et Billede paa en delig Pige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Stykket Edaard af Skotland er blevet optaget med udmærket og fortjent bifald. Det bliver ogsaa ganske fortræffelig spillet. Hr. Foersom giver Eduards Rolle med al den Sandhed og Smag, som man kan vente sig af denne ligesaa talentrige som smagfulde Konstner. Kun støder det lidet, at hans blege Ansigt faaer ved Omklædningen en saa ganske forandret rød Farve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Den store Anatom Walther i Berlin har nu udgivet et Skrivt paa 2 Ark mod D. Gall, hvori han søger at bevise, at der er ingen Hjerne i det hele Hjerneskalsystem. Jmidlertid havde Gall dog i Potsdam 230 Tilhørere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Den Maylandske Regjering vil ved Kronnings festen udstyre ti Piger, der ægte Sønner af Manufacturister, som udmærke sig ved Opfindelser i deres Fag. En Franskmand har leveret følgende Skildring af den sorte Keiser Dessalines: Han er 46 Aar gammel, 5 Fod og 2 Tommer høi, corpulent og før. Han seer paa og vild ud, har et tykt, mellem Skuldrene nedtrykt Hoved, en bred Næse og tykke Læber. Han bærer almindelig Divisions generalsuniform, to Pistoler og en Sabel. Han er listig og hykkelsk, men tillige yderst lidenskabelig. Han er seig, hvor han seer Fjenden, grusom, hvor han føler sig sikker. Han er uvidende og kan hverken læse eller skrive, men blot male sit Navn. Gierrighed og Guldsyge er hans herskende Lidenskab. Jndbyggerne have Ordre, i Tilfælde af en ny Fransk Expedition mod St. Domingo, at forlade og afbrænde Stæderne, og trække sig med deres hele Eiendom tilbage i de utilgjængelige Egne af det indre Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Nyeste Fald. af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Kjøbenhavn. No. 63. Den 20 Mai, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Skaaler. At drikke Skaal eller at ønske nogen Sundhed eller Velgaaende ved at drikke af sit eget Glas, er en ældgammel Skik, som har forplantet sig lige til vore Tider. Det er rimeligt, at man drikker Viin, for at befordre sin egen Sundhed, men at drikke den, for at befordre andres Sundhed, synes virkelig urimeligt. J midlertid skeer det dog og stundom under Paukers og Trompeters Lyd, uden at man selv veed hvorfor, man lader endog meget ofte offentlig bekjendtgjøre i Avisen, at man har drukket den eller den høie Persons Skaal. Men vilde man spørge, om nogen af de Folk, som have drukket denne Skaal, vide, hvad de egentlig forstaae derunder, saa vilde de neppe besvare Spørgsmaalet paa en fyldestgiørende Maade. Selskabets Skaal, raaber man over Bordet og tømmer sit Glas til Bunden, men ingen veed, om det er Selskabets Flødeskaal eller Sukkerskaal, som man gjør denne lydelige Compliment. Saaledes bestaae næsten de fleste Høflighedsudtrykke i Ord, som man hverken føler eller tænker noget ved, og det er ilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
J vore Dage kan endog den meest blomstrende Ungdom ikke betrygge dem derimod. Til at løbe op og ned som en Rasende, og slaae Benene over Kors, behøver man sandelig ikke Underviisning af en Dansemester. Tilgiv, bedste Ven! at jeg har opholdt mig saalænge ved en Gjenstand, der neppe kan have nogen Jnteresse, for Dem. Det er blot som et Caracteertræk af vor Hovedstad og dens Sæder, at jeg ikke har villet aldeles forbigaae den. Det viser dog altid Forandringen i Smagen for Fornøielserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Theaterunoder. Jngen kan negte, at man behøver sin hele Opmærksomhed, for at kunne forstaae adskillige spillende Personers Udtale paa vort Theater, endog naar alting er stille. Denne Vanskelig hed maa, naturligviis forøges i høi Grad, naar der bestandig løbes igjennem visse Dørre, som ved at falde i, foraarsage stor Støi. Paa den nordre Ende af Parquettet gives der tre Dørre tæt ved hverandre, som volde megen Uleilighed i den Henseende. Naar Parquettet er saa fuldt, at de, der komme sidst, maae staae lige ud til Døren, hvor det desuden altid er vanskeligt at forstaae de mindre Tydeliges Udtale, saa er det næsten ganske umueligt, at høre her det mindste af hvad der bliver sagt, Dørene. slaaes ofte i en Tid af fem Minutter over tyve Gange i, og det blot fordi visse Folk ville løbe frem og tilbage. Man har lagt Mærke til, at det er meest Smaapiger, der umueligen bestandig kunne have saa vigtige Ærinder, at de saa uafladelig behøve at foruleilige de øvrige Tilskuere. Ogsaa adskillige Musici synes af et Slags Kiedsomhed alt for ideligen at gjøre Udvandringer fra Orchestret. Vel gives der ikke nogen Theaterlop, som forbyder en saadan foruroligende Ustadighed; men naar man seer, at saadanne Mennesker ikke af egen Drivt ere tilbøielige til at afholde sig fra at forstyrre de øvrige Tilskueres Fornøielse og Opmærksomhed, vilde det ikke være af Veien, at paalægge Controlleurerne, at foreholde saadanne Personer det, naar de drive Spøgen alt for vidt. Der gives desuden Ubehageligheder nok i Skuespilhuset, som ikke lade sig forebygge. Blandt disse hører især den evige Hosten, Harken og Nysen paa visse Tider af Aaret, hvorved Theatret forvandles til et Slags Hospital. Det er desværre ikke Brug hos os, at Mennesker, der ere saa forkjolede, at de hvert Øieblik nødes til at hoste, af Skaansomhed over deres ikke ho stende Medborgeres Øren, blive borte fra saadanne Steder, indtil deres Hoste er ophørt. Narrealphabetet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
(Fortsat.) Store Konstnarre gives der næsten aldeles ingen af hos os, og den klogeste og viseste Mand af Verden vil her tvertimod blive anseet for en Nar, om det nogensinde faldt ham ind at give tusinde Rigsdaler for et Malerie, var det end Raphaels største Mesterværk. Men Konstnarre en migniature findes her vel endeel af, f. Ex. saadanne, som samle paa Lammehoveder med tre Horn; gamle Tvebakker, som efter vedlagte Attester have tilhørt en Pave, der regjerede i det tiende Aarhundrede &c. ne Lunske Narre ere meget farlige. De ærgre sig over andre Mennesker, naar de ikke beundre deres Narrestreger, og søge ved al muelig Trædskhed at styrte enhver, som ikke sværger deres Fane. For at give deres Taabeligheder et Slags Popularitet, søge de bestandig at faae nye Tilhængere. 4 Naragtige Narre. Ligesom der gives fornuftige Narre, saaledes gives der ogsaa naragtige. Kjendetegnene paa dem ere baade synlige og usynlige. Blandt de synlige høre Bakkenbarter, som man ved omhyggelig Pleie og Barberens Konst har faaet til at voxe i Skikkelse af en meget stor Halvirkel; Hænder, som bestandig ere sysselsatte med at purre Haaret; Halskiude, hvori Hovedet sidder indbyllet, som mangen en Admiral i Ankertouget paa et Orlogskib, saalænge Fægtningen varer; en stor lurvet Pudelhund, og en Knortekjep som Herculess Kølle De indvortes Kiendetegn lade sig ikke ret vel beskrive. En barnagtig og overdreven Lyst til at lemlæste en stakkels Træpapegøie, og en inderlig Selvtilfredshed over sin Styrke, i dette Fag; bestandig Raisonnement om Klubanliggender, om hvem der er kommen ind og om hvem der er dumpet igjennem &c. høre især til disse Kjendetegn. at Navnløse eller anonyme Narre gives der endeel af. Under Anonymitetens Skjul stifte de stor Skade i Verden. Uden at kjende den personligen, føler man dog Virkningerne af deres Taabeligheder. Gives der nogen Anonymitet, som virkelig er skadelig, saa er det disse Narres, Producterne af deres Aand komme vel ikke paa Preent, men udstrøe dog Sæd til mange Naragtigheder. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Blandede Nyheder. Udgiveveren kan nu meddele sine Læsere en udførligere Efterretning om den Jslandske Bonde og Bondekone, som med fælles Overlæg have dræbt deres Ægtefæller. Morderen, som hedder Bjarne Bjarnesen, boede i et Huus sammen med en anden Bonde, navnlig John Torgrimsen, og havde længe levet i en utilladelig Kjerlighedsforstaaelse med dennes Ægtefælle, Steinum Svendsdatter. Endelig bleve de enige om, at ombringe deres Ægtefæller. Da John Torgrimsen en Dag var ude i Marken, stak Bjarne Bjarnesen ham ihiel med et Spyd og foregav derpaa, at han var falden ned fra en steil Klippe. Derpaa forfærdigede han og den Myrdedes Hustru en Liigkiste, hvori de lagde Liget og begravede det paa Kirkegaarden. Siden prøvede Morderen paa at ombringe sin egen Kone med Gift, men da denne ikke vilde virke, saa biede begge Umenneskene til hun en Dag kom udi Marken. Her kastede Bjarne Bjarnesen sin Kone omkuld, og strangulerede hende, medens Steinum Svendsdatter holdt paa den Ulykkeliges Hænder. Derpaa nedgrove de hende i Sneen. Denne Udaad rygtedes nu, og Sysselmanden, som den kom for Øren, lod Morderen, to Maaneder derefter, i November 1803 paagribe. J Førstningen negtede han Alting, men omsider fik man ham dog til at bekjende. Medens Konen sad i Arrest, underholdt hun et Barn, som hun tilstod, at Forbryderen havde avlet med hende, medens hendes Mand endnu var i Live, Efter en Høiesteretsdom skulde Morderen, knibes med gloende Tænger og derpaa miste Haand, og Hoved; Mordersken derimod skulde blot miste sin Hals, hvilken førstes Dom nok bliver formildet af H. M. Kongen. Da der hverken gives nogen Skarpretter eller de til saadanne Executioner fornødne Redskaber paa Øen, saa har man hidtil troet, at de skulle transporteres herover, hvilket imidlertid ikke skeer. Besynderligt er det, at begge disse Mordere have adskillige Vidnedsbyrd, om deres gode Opførsel i deres hele øvrige Liv. Manden er omtrent 40 og Konen henved 36 Aar. gammel. Ulykkelige Hændelser have i denne Tid været temmelig hyppige i Kiøbenhavn. Foruden tre Selvmord fortælles endnu følgende sørgelige Tildragelse, som skal være indtruffen i disse Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
En Karl, som arbeidede i et Apothekerlaboratorium, tog en liden Flaske til sig, i den Tanke, at det var Lavendelspiritus, hvoraf han havde smagt nogle Draaber i en Sopken. Ulykkeligviis var det Opium. Om Aftenen gik han hen i et Værtshuus og vilde tractere sine Kammerater paa samme Maade, men en Tambour snappede Flasken af hans Lomme og drak den ud. Om Morgenen derpaa fandtes han død i Sengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Ved Holmegaard i Sjælland omblæste i den stærke Storm Natten den 10de d. M. to der udparcellerede ny opbygte Staldlængder, hvorved den ene af Eierne mistede 30 og den anden 10 Qvæghøveder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Med Capitain Brink fra Ostindien er den Hollandske Gouverneur paa Ceylon, Hr. v. Angelbeck, kommen her til Kjøbenhavn. Han skal være en ualmindelig stor Capitalist, men han er ligesaa simpel som rig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Baron F. d. Brettons havde nylig paa egen og Datters Vegne sagsøgt en Mand for at have formaaet hans Datter, Baronesse Jndith, til at forlade sin Faders Huus Natten imellem den 28 og 29 April 1801, forføjet sig med hende til et Huus i Christianssted paa St. Croix, og der havt legemlig Omgang med hende, hvorefter han jagede hende ud paa Gaden i Regnen, under Trudsler mod hende, om hun aabenbarede, det var ham, hun havde været hos, og brugt haanende Udladelser mod hendes Fader. Ved Høiesteretsdom blev der Jndklagede frikiendt for denne beskyldning. Tydskland har den 9de d. M. mistet een af sine største og meest yndede Digtere, F. Schiller. Han begyndte sin litteraire Bane med det bekjendte Sørgespil, die Rauber i en Alder af sytten Aar.Af hans mindre poetiske Arbeider har man adskillige oversatte paa Dansk, men af hans større har man intet andet, end hans Wilhelm Tell og Røverne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Efter den arresterede Styrmand Nissens Begiering blev der i forrige Uge optaget et nyt Forhør over ham i Stokhuset. Først paastod han, at hans Kone var hans Medskyldige, men Beviser derfor kunde han ikke opgive, dernæst sagde han, at han ved Tortur var bleven tvungen til at aflægge sin Bekjendelse. Men da det kom til Sagen, saa forstod han under denne Tortur ikke andet end nogle Dage, han, i Politiearresten skal have siddet paa Vand og Brød, overeensstemmende med Anordningen, fordi han viste sig uvillig i Forhøret. Besynderligt er det, at han endnu i den senere Tid skal have paastaaet, at han selv har faaet Gift og endnu befinder sig syg deraf. - Jmellem hans Kone og hendes Forældre har der, efter adskillige Vidners eensstemmige Erklæring, altid hersket den allerbedste Forstaaelse. - Sagen forekommer nok ved Høiesteret sidst i denne Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Den Franske General Victor, der er ansat som Minister ved vort Hof, var, da han i Holland commanderede den Franske Armee, bleven bestemt til Gouverneur i Louisiana, hvilket Landsiden blev afstaaet til America. J Slaget ved Marengo commanderede han Avantgarden. Den hidtilværende Franske Minister ved vort Hof, Senateur DAquesseau, vil om føie Tid tiltræde sin Reise til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
For de forbedrede Cathedralskoler er der i disse Dage udkommet et Reglement, som indeholder en nærmere Underretning for Lærerne i Henseende til Underviisningsmethoden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Ved et Kgl. Rescript ere Overconsistorierne i Hertugdømmerne i enkelte Tilfælde blevne autoriserede til at tilstede Børns Confirmation tidligere, end det ellers er tilladt Generalsuperintenderne og Provsterne at dispensere dem fra Anordningens almindelige Forskrivter; dog maa der tilveiebringes Attest om, at disse Børn have erhværvet sig den fornødne Religionskundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Kammerherre B. Ankers Liig bliver, efter Forlydende, og fjorten Dage ført til Christiania. Hr. Urban Jørgensens nyopfundne Metalthermometer, som Videnskabersselskabet har belønnet med sin store Guldmedaille, grunder sig paa den Forandring, Temperaturomvexlingerne frembringe i Krumningen af en bøiet Fjeder, som er sammensat af to paralelle Striber af forskjelligt Metal, som her er Staal og Messing. Den ene Ende af den krumme Fjeder er fast, den anden staaer frit, og sætter ved hver Forandring i sin Stilling, den ene Ende af en Vægtstang i Bevægelse, hvorved den anden Ende af samme, som er forsynet med en tandet Cirkelbue, dreier et Hjul, i hvis Centrum der er en Viser. Det hele Jnstrument har Formen af et Uhr, paa hvis emaillerede Skive Viseren angiver Graderne. Da det grunder sig paa Forskjellen imellem Staalet og Messingets Udvidelse ved Varmen, og denne er meget regulair inden visse Grændser, saa kan der ikke være nogen Tvivl om Mueligheden af en regulair Gang i dette Jnstrument. Fordelene derved ere: 1) at det er langt mindre destructibelt end vore Glasthermometre og langt mere portativt end alle hidtil foreslagne Metalthermometre; 2) at det kan vise Varme og Kuldegrader over Qviksølvets Kogepunct og under dets Frysepunct; 3) at det afskjærer Graderne med samme Skarphed, som man kunde ønske det hos et mathematiske Jnstrument; 4) at det let kunde indrettes til selv at beskrive sin Gang, hvilket ved metheorologiske Jnstrumenter er høist nyttigt, saa og let kan bringes ved en af Hr. Jørgensen meget sindrig udtænkt Indretning til at correspondere med hvert andet rigtigt Thermometre; 5) at det er meget sanesibelt og kan endnu blive det i høiere Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Paa Fredag opføres det sidste Skuespil for denne Saison.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
J Lefere i Frankrige ere endeel Familier blevne bedrøvede paa en ganske uventet Maade. Forstanderinden for et Pigeinstitut var gaaet ud at spadsere med 25 af sine Elever, og havde leiet et Fartøi, for at sættes over til en Landsby. De druknede alle paa tre nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Efter Franske Blade hedder det nu, at Lucian Bonaparte vil blive udnævnt til Underkonge af Jtalien, og at Rom vil blive Residencen i dette Rige, hvorimod den pavelige Stoel skal forflyttes til Avignon. - J Turin har Paven meddeelt 60,000 Mennesker sin Velsignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
J Potsdam giør D. Gall megen Lykke med sine Forelæsninger over Pandeskallæren. Han har to Gange holdt Privatforelæsninger for Kongen og Dronningen. De offentlige har han holdt i Skuespilhuset. - Den berømte Anatom Loder i Halle har allerede ladet indrette en Bolig og en Høresal for ham. Allerede over hundrede Tilhørere have tegnet sig til Galls Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Til Luthers Monument er der nu ialt indkommen 12000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Den berømte Hollandske Admiral Kinsbergen, der under Titel af Dansk Admiral, lever paa sit Gods, har nylig, da han paa en meget smigrende Maade blev opfordret dertil af Regjeringen, frabedet sig, atter at tage Deel i de offentlige Anliggender, paa Grund af, at han nu allerede har opnaaet den anseelige Alder af 70 Aar. 3 Den nylig afdøde berømte Lansdown, der ved Fredsslutningen med Frankrige, som er bekiendt under Navn af Lord Shelburne, efterlader sin ældste Søn 35,000 Pund (omtrent 210,000 Rdlr., og den næstældste 10,000 Pund aarlige Jndkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Curiosa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
De to ældste Bygninger, som der findes Aarstal paa i Kjøbenhavn, er den saakaldte Dyvekes Gaard paa Amagertorv, opbygt 1616, og det gamle Huus paa Hjørnet af Østergaden og St. Jørgensgaden, opbygt 1614. J det sidste findes der endnu i Kielderen en underjordisk Gang, som gaaer op til St. Nicholai Kirke og som ikke i Mands Minde har været tilgiængelig, formedelst den der indspærrede dræbende Luft. Af denne Gang have Munkene betjent sig medens Huset endnu var et Kloster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Jmellem Cancelliebygningen og det afbrændte Slot, nemlig der, hvor det geheime Archiv er, findes endnu et Stykke af det gamle Steileborg Slot. Det er kjendeligt derpaa, at Stenene ere røde og Vinduesruderne ganske smaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Den første Danske Bog, der blev trykt i Kjøbenhavn var en Riimkrønike af Broder Niels, udgivet 1495. - Presserne begyndte deres Bane med en Versemagers Arbeide, og de vil uden Tvivl nok ogsaa ende den paa samme Maade. Det Tapetserie, som for en Tid siden blev opdaget i Frankrige, omtalt i alle Blade og af mange Franske betragtet som et Omen paa, at de ville seire i deres Landgang paa Engelland, har Kammerherre Suhm allerede længe beskrevet i hans Historie af Dannemark (T. 4. S. 369). Hans Ord ere følgende: "Jblandt de Levninger af Alderdommen, som endnu ere tilovers, er det Tapetserie om Tildragelserne mellem Wilhelm og Harald een af de mærkværdigste. Dette Tapetserie skal Wilhelms Dronning, Mathilde, have ladet forfærdige, ja selv lagt Haand paa. Det er 212 Fod langt, men ikkun lidet over 2 Fod bredt. Det bruges endnu paa visse Festdage til at pryde Domkirken i Bayeur i Normandiet. - Paa det sidste Sted var det ogsaa at man nylig fandt det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Nyeste Sækmilader i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Kjøbenhavn. No. 64. Den 24 Maji, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Tanshedinstitut. Alte Oldtidens Vise have været enige om, at Tausheden er det første Skridt til Viisdom, og at Veien til dennes Tempel snoer sig igjennem hiins rolige og blomsterfulde Lunde. Derfor har ogsaa Orientens Peder Syv sagt: "Taushed er Viisdommens Hegn, og selv en tans Nar ansees for en Viis. Grækerne, den første Nation paa Jorden, hos hvem Culturens Blomst, havde opnaaet sin sande Flor, hvor den hverken var umoden eller overmoden, følte og paaskjønnede de store Fordele, der høstedes af Tausheden. En af deres største Philosopher havde 31 og 3 oprettet et eget Jnstitut, hvor man ikke lærde andet end at tie. Til denne Underviisning bestemte man syv samfulde Aar. Vi leve i en Tidsalder, hvor Grækernes Aand, paa Sandhedskjerlighed nær, igjen begynder at leve op. Vi have en Græsk Eropolis og en Græsk Hyrde, vi have gymnastiske Øvelser og Svømmeanstalter, vore Damer klæde sig paa Græsk, og det vil ikke vare ret længe, førend de lig de Spartanske Møer, prunkløse som Naturen dannede dem, i de offentlige Lege ville brydes. med de Kjøbenhavnske Ynglinger. Vi faae vel sagtens engang en Græsk Luster eller Cassottiherind, som kan indføre de Olympiske Lege hos os. De kunne i al Fald afløse Masqueraderne. Vi have vel Jnstituter nok, det er sandt; men et Taushedsinstitut er et Særsyn, som ved sin første Fremtrædelse maa opvække Beundring. Jeg har derfor besluttet, at oprette et saadant Jnstitut her i Hovedstaden. Jeg troer, at jeg aldrig kunde valgt en gunstigere Periode, end netop den nærværende, hvor det er saa gavnligt for ethvert Menneske at kunne tie. Jmidlertid forstaaer jeg ikke ved at tie, at man aldrig skal aabne Munden. Det har heller ikke været den gamle Philosophs Mening. Men Hensigten med mit Jnstitut vil blive, at lære Menneskene at tie der, hvor deres eget Gavn paalæge ger dem det. Dette er ikke saa ubetydelig en Konst, som man ved første Øiekast skulde troe. Der gives saa utallige Ting i Verden, som det slebne Naturmenneske ikke kan tie til, uden at have dannet sig i Taushedens Skole. At bringe denne for vort timelige Vel saa vigtige Konst i et System, og at give den fremspirende Slægt Underviisning deri, synes at være et Foretagende, vort Aarhundrede og dets Tænkemaade værdigt. - J mit Jnstitut gaaer man frem efter de nyere Pædagogers Grundprinciper, det vil sige, man anseer Børn for det, de ere, nemlig et ædlere Slags Oprang-Outanger. Alting læres dem paa en sandselig beskuelig Maade, eller, for at bruge et maaskee passeligere Udtryk, Alting indgives dem med Skeer. Men dog følges, her ikke de Opdrageres Exempel, der ville være saa tydelige, at deres Tydelighed er langt utydeligere, end de gamle Pædagogers Utydelighed. Jnstitutet inddeles i fire Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Naar man nu har gjennemgaaet de Værker for dem, der ere bestemte i Skoleplanen, og de have forhærdet deres Følelse i saadan en Grad, at de kunne høre saadanne Arbeider løftes op til Skyerne, uden at det nogensinde falder dem ind, at lukke deres Mund, og eller ved den mindste articulerede Lyd, ved den mindste Muskelbevægelse i deres Ansigt, at give deres Mishag tilkjende, saa avancere de op i tredie Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
J denne Classe, begynder man at forelæse dem de Tydske Aviser, ligesom de ankomme med Posten. Dette skeer med bestandig Hensyn til Oldtidens Begivenheder. Man viser dem der hvilken Gang de politiske Sager, deels have taget, deels tage, hvad Krig, Folkeret og Almeenheld egentlig er. Hvilken Gang Oplysningens fremstraalende Morgenrøde har taget, hvorledes i America en Barbar har banet sig Veien til en Jerntrone over Tusindes Liig; hvorledes i Europa kort, man giver dem her en beskuelig Forestilling om det nittende Aarhundredes Skjebne. Denne Cursus kaldes den i politiske. 20