JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1768-12-30
Herved bekiendtgiøres, at jeg underskrevne haver i Sind underhaanden at bortsælge min iboende Gaard i Schive, bestaaende af 93 Fag Huus, og 4 Fag Halvtag, tækket med Teigl, undtagen Ladehuuset, alt af nye opbygt siden sidste ulykkelige Jldebrand, asseureret i Brand=Cassen for 3030 Rdlr. meget rummelig og beqvem indretted for et Herskab eller Kiøbmand, vel forsynet med Loftrum, Gaardsrum rum, Vogn Remisse, Stalde, &c. Med Gaarden følger en smuk stor Frugt= og Kiøkken=Hauge, en indlukket Eng=Hauge, 2de indlukkede Fisker=Parke samt 3de Agre, som støde med Enderne imod Hauge=Plankerne; Liebhaberne vilde behagelig adressere dem til Velædle Hr. Amtsforvalter Uttrup. eller mig selv om Kiøbet at accordere, og i manglende Fald bliver den stilled til offentlig Auction Onsdagen den 11. Januar. 1769. førstkommende, da meere Mark Jorder og Enge=Skifter, om forlanges, ligeledes kan bekommes; Liebhaberne behage til ermeldte Tid her paa Stedet at indfinde sig, da Auctions Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. og Auctionen foretaget. Schive den 18 Novembr. 1768. Peder Svint.
Jyske Efterretninger, 1768-12-30
Et Huus beliggende paa Præstegaardens Grund udi Hardemaal er at faae i Feste, enten strax eller til førstkommende Mandag, helst for en Haandværksmand, Skræder, Skoemager eller Væver. Huuset er nyt og vel i Stand, holdt, dertil fornøden Kaal-Jord, samt Aagerland til 3 a 4 Tønder Kornsæd, og har den forrige Beboer holdt 2 FæesHøvder og en halv Snes Faar. Dog meldes tillige, at Liebhaberen maae være ugift, og frie for al Hosbond=Hold, i vidrig Fald ingen Accord er at træffe med Stedets Eiere. Hiardemaal Præstegaard den 14 Novembr. 1768. J. J. Jessen.
Jyske Efterretninger, 1768-12-30
Hos Christian Jacobsen Bruusgaard Podemester, boendes ved Øster=Port i Aalborg, kan bekommes alle Slags, frisk og godt Hauge Frøe, og, naar forlanges, da kan der bekommes trykte Specificationer paa alle Sorter, med billig Priis paategned; Hvilken Notice som beløber sig til 4 Rdlr. bekommer en Bouqvet smukke Sommer Gewachster, paa 32 Sorter gratis, desuden ere og en Deel vel proportionerede høye, halve, og lavestammede Frugt=Træer af adskillige gode Sorter at bekomme. Bevaagne Læsere.
Jyske Efterretninger, 1768-12-30
vi hermed nu fuldende Den anden Aargang af vort Jydske Ugeblad, Hver skiønsom Læsers Gunst viære og erkiende; Ja hver i Jylland og i Kongens Hoved=Stad, Som hidtildags har holdt, og bliver ved at holde De Jydske Tidender, der herfra gives ud, Til dem vi offentlig vor skyldigst Tak bør tolde For Plantens Fremvext, som nu staaer i beste Skud. Kan vor Bestræbelse nu vinde fleeres Ynde, Vinaae vort Ønske, naar vort Arbeyd staaer dem an, I dette søde Haab vi vil paa nye begynde, Om ellers Landets Frugt vor egne smage kan - Det være hvad det vil, vi vil dog ingenlunde Ved andre Ting, end Flid, erholde deres Gunst, At søge Fordeel ved at hindre og misunde Det er, og blive maae, de Avindsyges Kunst.
Jyske Efterretninger, 1768-12-30
Enhver, som haver viist at ville understytte Vort reene Øyemeed, og derfor sendt os til Nu eet og andet Nyt, som været har til Nytte, Dem efter Skyldighed vi ogsaa takke vil Selskabet.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Naturen viser i Forandringer sit Spil Alt i den store Kreds derom kan Vidne give. Det var den Lov, som den alvise Alt loed skrive For hin uddannet Klump, det første den blev til Han, som udi sig selv er uforanderlig, Altid den samme, har sin Viisdom ladet kiende, Fra første Skabnings Punkt til sidste Skabnings Ende, At der i alle Ting Forandring viser sig. Phillander, see kun an de Himmel=Legemer, Den Millioners=Hær af Stierner i det Høye, Hvoraf den største Deel med et bevædnet Øye. Kun sees: Siig, om du ey i alt Forandring seer, Den Den ene ligner ey den anden udi GlandsEn for den anden maae jo udi Storhed vige. Du skal ey finde To hinanden ganske ligeFra den i Karls Vogn til den i Løvens Svands. Vend Øyet til den Jord, hvor du en Borger er, Tæl, om du tælle kan, fra Mid til hint Uhyre: Fra Struds til Nattergal, Fra Elephant til Myre Ach, hvilken Vrimmel af ulige Skabninger, Regn op fra Jsop Busk, til ranke Ceder=Træe, Fra Biørne Kloven til den høye Keyser Krone: Fra en Vergis mich nicht til skiønneste Pocone: Fra Rør i Siven til det Mus paa Træerne.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Hvad forekommer her ey af Forandringer, Saa mange Slags, og dog hinanden saa ulige. Lad nu dit Øye ned udi det Dybe stige, J Oceanet. En hvad vrimler ikke der, Dit Øye meget saae, men meer er skiult for dig. Tæl op fra store Hval til liden Hunde=Steile: Siig, hvad dit Øye saae, og hvor det ey kan seyle: Siig saa: Guds Viisdom i Forandring viser sig. Ved de Forandringer jeg seer du henrykt staaer. Hvert Slags kan Vidne om sin Mesters Viisdom bære Hvert Slags basuner ud sin store Skabers Ære, Og siger: Gild er i Forandringer og stor. Betragt hvert Slags for sig: Hver enkelt Ting i sær Et hvert af dem er jo paa denne Viisdom Prøve. En Høg ey ligner Høg: En Løve ey en Løve, En Hest ey Hest: Et Løv ey Løv, En Stær ey Stær Hvor skarpt dit Syn end er, hvor nøye du end seer, Du dog ey finde skal udi Naturens Rige, To Ting hinanden saa i alt fuldkommen lige, At der imellem det og det ey Forskiel er. Bliv ved din egen Æt. Hvad gielder, du ey skal Blant Millioners Flok saa lige finde tvende, At man jo ikke skal hos dem Ulighed kiende :Ja om de søgtes ud af Billioners Tal. er Og det ey ene er i det, som Øyet seer, At slig Forandring dig maae til Forundring drage, Hvad Næse, Øre, Mund, kan lugte, høre, smage, Om det Naturens Spil jo og kan vidne her. Saa mange Slags af Lugt, en sød, en sødere. Ei Roses som Viols: Viols ei som Citroners: Ei Nelliiks som Leukois: Leukois ei som Meloners. Tacetten anden Lugt har end Anemone. Det Øyesyn er skarp, var nu din Lugt saa fiin; Du mellem Rose da og Rose skulde finde Paa Lugten Forskiel. Ja du skulde udi Blinde, Med Næsen skielne en Jasmin fra en Jasmin: Hvor findes der og ey Omvexlinger af Lyd, Fra Bekkens Susen til hiin Ætnæ fæle Knagen, Fra Faarekyllings Pib til Tordens hule Bragen. Forandringer paa Lyd af Sorrig og af Fryd. Og staaer den Sandhed fast, at der blant Mennesker Kan ei udledes to af Skabning ganske lige, Mon du skal finde to, naar du vil Sandhed sige, Af Røst saa lige, at der ei Ulighed er. Den Forskiel legges og i Smagen for en Dag.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Saa meget got vi faae her i Naturens Rige: Men kræsen Gane kan dog strax Forandring sige. Det smager vel. J det den finder ingen Smag. Et Æble ligner ei i Smag et Kirsebær :Et Jordbær ei en Nød, en Pære ei en Blomme: Ei Grønkaal Portulak, ei Pebber Cardemomme, Hver Roed, hver Urt, hver Frugt i Smag forskellig erOm Følelsen man og det samme sige kan. Ved den man Guld fra Sølv, en Rose fra en Lille: Man Eeg fra Bøg, og Esk fra Nødde=Træe kan skille. Cleanthes kunde det, den gamle blinde Mand. Og som man heri kan Guds store Viisdom see, Saa lyser der og frem en Godhed uden Lige. Vi kiedes snart ved et, og til et andet hige: Altid det samme er for os en Vemmelse. Saa ulig er vor Lyst, som vores Skabning er: Det, som behager en, en anden ei behager: Den Frugt, der smager dig, din Naboe ikke smager: Thi retter han sig ved Ulighed efter hver. Men skiønt han efter os saa kierlig lemper sig, Saa seer man dog, han kan ei være hver til Maade. Den onde Slægt vil ei den gode Gud maae raade: Den raaber alt paa Nyt. Den er foranderlig. Hvo kan da undre paa, et Menneske ei kan Faae alles Ynde. Ney, den vist vil sig bedrage, Der har det falske Haab, han alle skal behage Han har paa Menneskets Natur kun lidt Forstand.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Det har opmuntret os udi vor gode Sag: Naar en og anden har slaaet Krøller paa sin Næse, Og vore Blade ei har agtet værd at læse, For alt, hvad skrives, er ei efter deres Smag. Udi Naturens Spor vi tragte just at gaae: Vi ved Forandringer paa Ting og Skrivemaade. Vil efterligne den. Vi da ei større Baade, Og bedre Løn end den kan vente os at faae. Jmidlertid vor Tak vi her frembære vil Til dem, der læse, og til dem, der ei vil læse, Til dem, der unde os, og dem, der af os blæse. Da til vor Plantes Vext hver af dem sit giør tilDe første takke vi, fordi vi staae dem an, Det skal tilskynde os at stræbe meer og meere, At vi kan nytte og fornøye dem og flere. Vi ikke love meer, end hvad vi holde kan. De sidste takke vi, fordi de lære os: Der meget feiller, at vi alle ey fornøye, Det gjør os hurtige at svare ingen Møye. Vi bleve modige, fik vi for meget Roes. Vi skylde dem og Tak, der har os Haanden rakt, Der os af deres Skat med noget vil forstrække, Og villig hielpe til vor Plante at opklække. Bliv ved; Saa voxer den, saa naae vi og vor Agt. Vor kiere CHRIS TIA Nvi anbefale dig Altings Regenter, vi os for din Throne bøye, Og takke dig, for du har havt et vaaget Øye. Med ham paa Reysen, at den endtes lykkelig. Ach, sætt Hans Fødder fast! gak med Ham hvor Han gaaer Din Aand besiele ham, din Haand Hans Styrer være Vær selv Hans Soel og Skjold, hans Styrke og Hans Ære Saa love Rigerne sig et velsignet Aar.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Det rare Kleverblad, de trende Dronninger, Hvis Liv er hver Mands Lyst, hvis Lyster hver Mands Glæde: Lad alt, hvad krænke kan, i Aar langt fra Dem træde! Lad Miskundhed og Fred Dem omkringringe her, Ver selv vor Konges Søn Hans Ungdoms Støtte=Stav, Dan du Hans spæde Siel, som du den selv vil have Bevar som Øyesteen for os din vare Gave, Og før Ham Skrit til Skrit fra Vuggen til Hans Grav Lad stedse for dig i dit Naades Øye staae, Vor Konges Broder, byd Liv, Naade, Velstand, Lykke Ham følge, Pryd Ham med det rette Fyrste Smykke! At han for Prindser et Exempel være maae. Charlotte, Landets Ziir, lad hvile i dit Skiød! Opfyld de Bønner, Hun for dig i Aar udser, Gid Hendes Siel hver Dag faae Trost i sin Forløser, Og smage stedse, hvor Han venlig er og sød.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Det Oldenborgske Huus, det store Konge Træk Den Plante, som du selv for din har vildet kiende, Lad staae, som Ceder Træ, rodfæst til Verdens Ende, At mange under det maae finde Lye og Læ Vort Stiftes høye Mænd, vor Stiftsbefalningsmand. Og Biskop vilde du, o! store Overbyrde! Med Kraft iføre til at bære deres Byrde! Og giv dem udi Aar, hvad Hiertet glæde kan, J Himle, drybe, og du Jord, din Fedme giv, At Ager, Eng og Skov sin Afgrøde kan give, Vor kiere Aalborg lad i sær velsignet blive Al Godheds Kilde leg hertil dit kraftigt: Bliv. Dig gode Læser vi alt got tilønske vil, Alt hvad dig tiener best og kan lyksalig giøre, Hvad dig kan Nytte og Fornøyelse tilføre. Vi skal, saa vidt vi kan, og giøre vort dertil.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Ulykkelig Hændelse. Den 28 Decembr. sidst er i Taars=Sogn udi Wensyssel et lidet Bonde=Sted, Jernschan kaldet, ved en ulykkelig Jldebrand aldeles lagt i Aske, da tillige 3 smaae Drengebørn bleve indebrændte og ynkelig omkomne, siden hverken Mand eller Kone var hiemme, og saaledes fik ey heller reddet det ringeste af deres Eiende.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Fra Domin 1 Advent. 1767 til Domin 1. Adv. 1768, ere her i Aalborg=Slift = = = Føde Døde. Copul. Par. 1 Aalborg Bye og Annexer = 123 151 40 2. Kiær=Herred = = 1 216 169 44 3. Hvætboe Herred = = 65 61 4. Jerslef Herred = = 247 243. 6 5. Børglum Herred = = 253 210, 66 6. Venneberg=Herred = = 7. Horns=Herred = = 235 180 49 8. Øster=Hanherred = = 9. Vester=Hanherred 10. Hillerslef Herred = 11. Hundborg=Herred = 12. Hassing=Herred 13. Reusa Herred. 14. Sønder=Herred 15, Nørre=Herred Summa 2252, 1929. 535. Altsaa vare her i Stiftet 323 fleere Føde end Døde. Af de Bortdøde vare i Asdal=Sogn en Mand 100 Aar. gl. Ligeledes i Taarup Sogn en Mand 100 Aar gl. Udi Hjardemaal=Sogn en Mand 94 Aar gl. som havde været gift i 64 Aar, og en blind Mand 80 Aar gl. Udi Hvidberg Sogn en Mand 98 Aar gl. og en Qvinde 15 Aar al Fra Nyt Aars Dag 1768 til Nyt Aars Dag 1769. ere udi Aalborg Bye og Annexer, Føde Døde. Copul. Par. Budolphi Sogn = = 41 7 Der iblant 3 Dødføde. Vor Frue=Sogn = = = 47 49 14 Der iblant 7 Dødføde. Nørre-Tranders = Sønder=Tranders = = 11 Hospitalet = = = = Summa = 127 144 43 Af de Bortdøde i Budolphi Sogn vare imellem 70 og 80 Aar 11, og imellem 80 og 90 Aar 10, i vor Frue Sogn imellem 70 og 80 Aar 7, og imell. 80 og 90 Aar 6, i Søndertranders Sogn vare 2de over 80 Aar.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Ved Aalborg Toldsted ere fra 1 Jan. 1768 til ult Decbr. 402 Skippere indkomne og 400 udgangne.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Jndkomne Skippere. Fra den 29 Dec. 1768 til den 5 Januar. C. Gottl. Jacobsen af Aabenraae fra Lissabon, Dødsfald. Frue Elisabeth Schrøder. Hr. Cammerraad og Amtsforvalter Christensens Frue her i Aalborg er den 4, hujus, ved Døden afgaaen. Hun var fød i Eroskiøbing den 16. Dec. 1723, blev gift d. 18 Jul. 1743 Moder til 4 Sønner, og 5 Døttre, hvoraf 2 Sønner og 3 Døttre efterleve, var altsaa 45 Aar og 18 Dage gammel,
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Bekiendtgiørelse. Nod tilstrækkelig Pant eller Caution anvises her i Bogtrykkeriet 500 Rdlr. til førstkommende Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Jos Hr. Clausen i Sundbye er at faae tilkjøbs den 1ste Deel af den ved Sr. Jens Haas oversatte L. Origine des loix, des seiences & des arts, for 7 Mk. uindbunden; Ligeledes bemeldte Sr. Hvasses Grammaire udi Fransk Bind for 4 Mk. 8 s. Stykket. og hvo som maatte behøve en Capital fra 1000 til 2000 Rdlr. førstkommende Wiborg Omslag mod sufficent og sikkert Pant, vilde addressere sig til Hr. Carlsen i Wrensted, da Pengene ogsaa noget for Snapsting kan faaes.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Hos Sr. Jochum Broch i Nibe kan gives Anviisning paa et nyt opbygget Huus for en honet Familie, som samme enten straxen eller til førstkommende Fløtte Tid kan faae enten tilkjøbs eller til Leye, Huuset er bestaaende af 10 Fag Rollings=Huus, og 2de smaae Huuse til Jldebrand med videre. Til samme er en smuk Hauge til Jordfrugt, og færsk Brønd=Vand i Siden af Haugen, tæt ved Huusets Kiøkken=Dør, er ellers beliggende paa en smuk Plads, i Byen, tæt ved Kirken, med smukke Værelser, vel indrettede, og kan faaes for billig Kiøb eller Leye.
Jyske Efterretninger, 1769-01-06
Da enhver, imod Betaling, kan faae indrykked i disse Efterretninger under Bekiendtgiørelse hvad de enten kunne have at sælge, efterspørge, eller i andre Maader ville anmælde, være sig Auctioner, Licitationer, eller andre deslige Publicationer, Skifte=Lysninger, anbudne og forlangende Capitaler med videre, saa betales for hver Gang efter denne følgende: TAT. Linier. Skilling. Linier. Skilling. 1 a 2 - = 4 15 a 22 = = 28. 5 a 7 = = 12 1 27 a 30 - = 40 8 a 1 = = 16 31 a 34. = = 48 11 a 13. = 20 35 a 37. = 56 14 a 18 = = 24 38 a 40 - = = 64 Hvad som løber længere ud, betales ved Accord efter Billighed, og maae alle Bekiendtgjørelser herefter være i det allerseeneste indsendte til Bogtrykkeriet inden Onsdag Middag, da Vedkommende ellers ikke kan vente tilforladelig at faae dem indførte førend i det næste No. Og vilde enhver tillige behage at tegne derpaa hvor ofte det forlanges ind rykked; thi i Mangel deraf bliver det anseet for 3 Gange at skulle indføres, hvorefter Betalingen ogsaa kræves.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Portrait og Afbildning: paa et dydigt. Fruentimmer (?) 10 milie er en god Christen, og det ikke af Eenfoldighed, ikke af Overtroe, Tvang eller Forestilling, men af Overbeviisning og fuldkommen fri Villie. Naar hun er meget andægtig i Kirken, eller i hendes eget Lønkammer, ja naar hun taler gudfrygtig, saa ere disse Handlinger ingen blotte Ceremonier, men livagtige Copier af det, som virkelig passerer i den indvortes Helligdom, hvor hun E. Denne læseværdig Afhandling skal være tagen af J. P. Millers Historisch moralische Schilderungen zur Bildung einesedlen Herzens in der Jugend. Og ere vi for samme en udenbyes Velynder taknemmeligst forbundne. Roes. hun daglig opoffrer Gud og sin Frelser alle Sielens Kræfter og Tilbøyeligheder, et Hierte fuldt af Troe, Kierlighed, Ømhed og Uskyldighed.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Et Fruentimmer, der savner dette Anker paa Livets uroelige Hav, er i Sandhed værd at beklage; thi hendes til melige Velfærd maae beroe enten paa hendes egen Skiønhed, eller og paa hendes Forældres og en Ægte Mands Liv. Hvor mange uventede Fortrædeligheder og ubehagelige Tilfælde kan der ikke møde et Fruentimmer i Ægtestanden, om endog hendes Ægte Stand var den allerfornøyeligste og lyksaligste. Men der maae møde, hvad man nu kan og vil optænke; Et Fruentimmer, der elsker Gud, og forlader sig paa ham hun bliver aldrig hielpeløs eller forladt; thi alle hendes Gienvordigheder skal meget meere tiene hende tilgode. Naar hun i saa Fald er ulykkelig underkast de haardeste Tilfælde da forlader hun sig paa Gud, og hans Ære udkræver det, at han maae opfylde sine Forsættelser, og antage sig hendes betrængte Tilstand. O! lyksalig Mand, som har hende til Medhielper, O! lyksalige Børn, som bekomme hende til Moder! Lad hende møde den haardeste Skjæbne, lad hende enten beslutte hendes Dage i en bestandig og bedrøved Eensomhed, eller og være saa ulykkelig at faae den allersletteste Mand til Ægte, eller og opoffre sit eget Liv for dem, hvilke hun som Moder har givet Livet. Hun lader dog under alle disse Byrder ikke Modet falde, og langt mindre fortvivler hun om Gulds Hielp; thi hun kiender Guds Viisdom og Godhed, alt for vel til, at hun skulde ansee sig selv ganske og aldeles ulyksalig: Ney, hun tilbeder hans Forsyns Førelse i Stilhed med en hellig Hengivenhed, ja hun samtykker endog Guds Omgang mod hende, og holder den for den viiseste og beste, hun glæder sig ved de Lysets Straaler, der nu og da bryde igiennem de tykke og sæle Modgangs Skyer, og opfylder hendes Hierte med Trøst. Hun overveier imidlertid de Velgierninger, hun allerede har nydt, og stræber desto meere efter at opfylde sine Pligter paa en Gud velbehagelig Maa. Maade. Seel saaledes viser hun sig at være en sand Troens Heltinde, og paa denne Maade igiennemgaaer og overvinder hun i Stilhed de haardeste, svareste og hemmeligste Lidelser. (Fortsættelsen følger. Orden. paa Sagerne til Landstinget som skal holdes Onsdagen den 18. Januar. 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Optagne Sager. 1. Sr. Søren Lund ved Heignet med flere contra Hr. Amtsforvalter Lund. 2. Hr. Amtsforvalter Lund contra bemeldte Søren Lund. 3 Sr. Rasmus Bøndo contra Christen Hampen i Friis bech.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Jndstævnte Sager. 1. Hr. Oberst=Lieutenant Ahrenfeldt til Sæbyegaard, indstævner en Rettens Behandling, som ved Sæbye=Byetings Ret den 6. Julii sidst er passeret, under Administration af Bye- og Herreds=Foged Gunde Meldals Fuldmægtig og Sættedommer Peder Rasmusen, angaaende en Aflysning, betreffende utilladelig Tørve=Grøft og skadelig Handel med hans sc. Citantens Bønder, og videre derom indeholdende, alt imod Skov Forordningen og Lovens Bydende &c. 2. Hr. Andreas Charles Teilmann til Nørholm og Lunderup Gaarder citerer til aldeles Underkiendelse et Tingsvidne, begyndt ved Øster=Nør=Herreders Ting den 17. Dec. 1766 og sluttet den 25 Februarii 1767. under Administration af Bye og Herredsfoged Johan Jacob Frausing i Warde, tilligemed de under samme Tingsvidnes Førelse faldne. præjudicerlige Kiendelser og Behandlinger udi en Sag imellem Citanten paa den ene og nogle hans Bønder paa den anden Side, angaaende de sidstes viiste Modtvillighed, ikke at ville forrette det dennem anviiste Hoverie &c. 3. Dito indstævner til Underkiendelse og SatisfactionsErholdelse en Dom, hvilken Sættedommeren Morten Spangsberg paa bemeldte Øster=Nør=Herreders Ting den 27. Julii sidst afsagt haver udi en Sag, Byefoged Johan Jacob Frausina i Warde mod Citanten skal have anlagt, angaaende et Citantens udi en anden Sag ved bemeldte Ret mellem ham og nogle hans Bønder den 4 Novembr. 1767. indgivne Indlæg, hvorved bemeldte Byefoged Frausing foregiver at skal være bleven meget fornærmet.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
J forrige Uge var formedelst contrair Vind til Halse indløben en Smakke fra Amsterdam ladet allene med Bøssesteene og destineret til Stettin, hvorhen den nu er afseilet. Velbaarne Frue Oberstinde Grabow til Bratsion og Urup haver i afvigte Aar ladet indrette og istandsette et meget smukt og anseeligt Begravelse Sted ved Øst Birchs Kirke Sønder Side og til sammes Vedligeholdelse efter Fundatz skiænket 500 Rdlr. og ligeledes til bemelte Sogns nødlidende og trængende Fattige 500 Rdlr. hvilke tvende Capitaler skal altid blive staaende prioriterede i Urupgaard.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Efter vis Beretning skal Stald Studene være bortsolgte paa Pallisberg, der siges, 66 Rdlr. 4 Mk. for Parret. Paa fleere og andre Gaarde Sønder paa skal og være solgt, men hvor og til hvad Priis vides ikke.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Dødsfald. Den 2 Januarii er Jomfrue Dorthe Marie Mørck ved Døden afgaaen i Aarhuus udi hendes Alders 30 Aar.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Bekiendtgiørelse. deres Kongl. Majestæts Geheime-Conference=Raad Stiftsbefalingsmand over Aalborg Stift, og Amtmand udi Aalborghuus, Børalum, Seiglstrup og Aastrup Amter, Baron Jver Holck, Ridder, gjør herved vitterligt, at som Almanakerne for Aar 1769 allerede vare trykte, da Hans Kongelig Majestæt afvigte Aar den 22 April. Allernaadigst bevilgede 2de aarlige Heste Markeders Holdelse i Aalborg, saa at samme ikke derudi kunde blive indførte, saa bliver alle og enhver Vedkommende herved til Efterretning bekiendtgjort, at Hans Kongelige Majestæt under berørte Dato Allernaadigst haver bevilget og tilladt, at der paa Nye Torv udi Aalborg maae efterdags aarlig holdes 2de Heste Markeder, det første 8 Dage for Randers Fastelavns Marked, og det andet 8 Dage for dito Midfaste Marked, og hvert af disse Markeder at maae vare udi 2 Dage for alle og enhver, som samme ville besøge, og sig der indfinde for at indkiøbe eller sælge de behøvende Heste, følgelig bliver dette Aar det første Heste Marked holdet i Aalborg den 24. og 25 Januar. og det andet den 21. og 22. Februar. alt Anledning af de udi Almanaken fastsatte Tider til Randers Heste Markeders Holdelse, hvilket Vedkommende ville lade dem være efterrettelig, Aalborg Slot den 7. Januar. 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Et Clavicembal af kort Octav fra store C. til tre strøgen ce, med 2de Claverer, hvoraf det nederste har en, og det øverste 2de Strænge paa hver Tone, og saaledes indrettet, at ikke allene hvert Claveer kan spilles for sig selv, men end og begge trækkes sammen, og spilles tillige paa eengang med et saa kaldet Luthen=Træk, er at faae tilkiøbs for billig Priis; Liebhabere til samme kan gives Anviisning derpaa her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
En skikkelig Tømmermands Svend, der er ung og ugift, og har Lyst til at reise til St. Croix i Vestindien for paa en Plantage at tage Tieneste som Tømmermester, kan adressere sig til Kiøbmand Christen Nyberg her i Aalborg, der vil accordere ham frie Befordring til St. Croix, en convenable aarlig Løn, samt fri Kost, Vask og Logis paa Plantagen, men han maae have fri Pas, og bringe Attest om hans Skikkelighed. Det vilde derhos blive til hans egen Forfremmelse, om han kunde skrive noget. Nod tilstrækkelig Pant eller Caution anvises her i Bog Ve trykkeriet 500 Rdlr. til førstkommende Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1769-01-13
Hos Sr. Jochum Broch i Riive kan gives Anviisning paa et nyt opbygget Huus for en honet Familie, som samme enten straxen eller til førstkommende Fløtte Tid kan faae enten tilkiøbs eller til Leye; Huuset er bestaaende af 10 Fag Rollings=Huus, og 2de smaae Huuse til Jldebrand med videre. Til samme er en smuk Hauge til Jordfrugt, og færsk Brønd=Vand i Siden af Haugen, tæt ved Huusets Kiøkken=Dør, er ellers beliggende paa en smuk Plads i Byen, tæt ved Kirken, med smukke Værelser, vel indrettede, og kan faaes for billig Kiøb eller Leye.
Jyske Efterretninger, 1769-01-20
ettel, se om Afbilding paa et Dydigt Fruentimmer.