JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-23
Da jeg ønsker at blive forvisset om, hvis nogen af Hvidding eller Nør=Rangstrup Herreds Jndvaanere endnu maatte troe til mig at have nogen Krav eller Fordring fra min Embedsførelse i disse Herreder, saa har jeg formaaet Sandmanden Peder Degn i Scherrebec- og Sandmanden Jes Biørholm i Ørdrup, første for Hvidding sidste for Nør=Rangstrup Herred at modtage desangaaende Vedkommendes skrivtlige Anmeldelser, som jeg beder inden sex Uger fra denne Opfordrings Bekjendtgjørelse at ville afgive til bemeldte Mænd; men ikke mindre opfordres alle de som endnu skylder mig Gebyhrer, Auctionspenge m. v. inden samme Tid at betale disse til mine benævnte Mandatarier. Apenrade den 20de August 1831. Wardenburg. Mandag og Tirsdag den 26de og 27de September d. A. bliver i Hvidding Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt alle Slags Mobilier, Løsøre, Agerdyrkningsredskaber og Creaturer m. m. Lysthavende ville behage at indfinde sig paa ovennævnte Auctionssted bemeldte Dage om Formiddagen Klokken 10 hvor Conditionerne kunde erfares. Toftlund i det Kongelige Herredsfogderie for Hvidding Herred den 14de September 1831. D. A. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-23
Christen Tarp ladet bekjendtgjøre at alle Slags tilSlibning og Polering kan mig tilsendes og strax blive istandsat. Tillige repareres Kaffemøller og anmeldes at der kan faaes hos mig gode Væverør af alle Slags og de gamle kan faaes reparerede, Alt for billig Betaling. Ribe d. 19de September 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. tiftsRider. og AdresseAvis, med Brevposter. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmat, Tirsdagen den No. 77.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
27de September. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Udenlandske Efterretninger. Polen. En Skrivelse fra den polske Grændse af 14de Septbr. indeholder adskillige nærmere Oplysninger og Warschaus Fald. Jfølge denne befandt den største Deel af de polske Tropper sig paa Marschen, i Begreb med at udføre en stor Operationsplan. Hovedstaden var derimod for største Deelen blottet for regulære Tropper, og man haabede at Nationalgarder, tilligemed det tilbageblevne Artilleri vilde være i Stand, til at forsvare sig i det Mindste i 8 Dage. Erfaringen viste imidlertid, at man deri havde taget feil. Jfølge private Efterretninger skal Tabet paa begge Sider have været langt større, end de hidtil havte Angivelser berette; man taler om 30,000 Døde og Saarede, hvoraf Trediedelen skal være Polakker. Over den polske Armees Bevægelser og Hensigter hviler et tykt Mørke, og det exalterede Parti synes ikke at have opgivet Haabet. Man regnet den samtlige Styrke af alle polske Corps endnu til 60,000 Rd., og troer sig dermed i Stand til at byde Russerne Spidsen, saa meget mere, som disse ville blive nødte til, at lade en meget stor Garnison blive i Warschau. General Romarino har, tvertimod Malachowskis Befaling, at slutte sig til den polske Hær, vendt sig med sit Corps. 16,000 Md., (efter andre Beretninger, 10,000 Md.) mod Zamoz, og forfølges af Baron Rosen med 18,000 Md. Mellem Rüdiger og Rozyzk i et derimod sluttet en Vaabenstilstand med 24 Timers Opsigelse. Hiin stod ved Radom, denne ved Kielte. De russiske befalingsmænd i Warschau roses for den Mildhed og Skaansel, som de udvise mod Borgerne. Jfølge senere Efterretninger af 17de Septbr., skulle de fra Warschau afmarscherede polske Tropper virkelig have antaget en fjendtlig Stilling i Egnen af Modlin og Zakrotzyn, og de ved samme sig befindende Rigsdags Medlemmer, have udgivet et nyt Blad, under Titel af Nationaltiden den, hvis første Nummet, indeholder en Opfordring, til Polakkerne, hvori alle Vaabendygtige opmuntres til Fortsættelse af Kampen. Endnu senere Privatefterretninger mælde, at Nationalarmeen, som ikke har tiltraadt den afsluttede Capitulation trækker sig paa hiin Side Plozk langs hen med den preussiske Grændse; om i den Hensigt at betræde Preussens Gebeet, eller at drage til Litthauen, veed man ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Om Krukomiezki hedder det, at han har nedlagt sin Magt i de permanente Rigskamres Hænder, og etklæret, at han seer deres nærmere befalinger imøde. Da han i Capitulationen havde betinget sig fri Afreise, forlod han Warschau 24 Timer efter Russernes Jndtog, efter først at have givet Grev Paskewitsch det Løfte, at opbyde Alt, for at bevæge den polske Armer til at tiltræde Capitulationen. Malachowskiskal ogsaa have nedlagt Commanden og Gen. Rybinski erholde samme. Den polske Hær skal lide meget af Desertion, og i de sidste Dage skulle flere Tusinde Mand og 600 Officeret have forladt deres Faner. Den russiske Geheime-Statsraad Engel, som allerede tidligere var udnævnt af Keiseren til at reorganisere det af Krigen forstyrrede og ødelagte Land, er ankommen til Warschau og har allerede begyndt sine Forretninger. - Krakauer Coureer overlader sig endnu stedse til sanqvinske Forhaabninger. Den indeholder blandt mange andre Ting en Proclamation fra Gen. Roznzki, dateret 12te Sept., hvori Polakkerne opfordres til ikke at betragte den indtraadte Vaabenstilstand, som en Hviletid, men meget mere benytte den til at fordoble deres Anstrængelser, for at tilkjæmpe sig Selvstændighed. "Polakkernes Fædreneland, siger han, "indskrænker sig ikke til WarschauWeichsels, Niemens, Onieppers, Bugs og Dünas Bredder vare Vidner til Nationens Heltebedrifter, og denne maa komme sin Ed ihu, at forsvare den sidste Fodbred Land indtil den sidste Blodsdraabe. Saaledes trække de mørke Skyer atter op over det ulykkelige Land, og et svardt Uveir truer endnu med at ville udbryde. Vel muligt, at vi snart skulle høre og nye og store Begivenheder, som dog maaskee næppe ville bringe det videre, end til at smykke Polens Grav med en høiere Bautasteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Belgien. Gen. Goblet og Hr. Notham ere sendte til London, for at understøtte den derværende Gesandt, van de Weyer i hans Underhandlinger og Belgiens tilkommende politiske Existents. Deres Sendelse skal fornemmelig være foranlediget vedden 35te Londoner Conferents=Protokol, hvori det betydes den belgiske Regjering, at, dersom det til den 10de October (Terminen for den 6 ugentlige Vaabenstilstand, ikke er kommet til et Definitiv=Fordrag mellem Holland og Belgien, vil Conferentsen ikke kunne forhindre, at Fjendtlighederne begynde paa ny. Den belgiske Regjering skal herpaa have svaret, at, dersom Kongen af Holland begynder Fjendtlighederne igjen d. 10de October, og Velgien til den Tid ikke har teorganiseret sin Armee, vil Kongen atter tage sin Tilflugt til Frankerig og frygter ikke for Afslag. Paa samme Tid bliver der arbeidet paa Hærens Organisation med stor Virksomhed, og der tales meget om at negotiere et Laan paa 32 Mill. Fr. Da Erfaring har viist, hedder det, at Velgien ikke saameget har Mangel paa Arme, som paa Hoveder; saa er man alvorlig betænkt paa at forskrive Hoveder fra Frankerig, og af 3 Lovudkast, som Krigsministeren forleden forelagde Repræsentanternes Kammer, bemyndiger det tredie Kongen til at antage saamange fremmede Officerer, som ham synens, i Statens Tjeneste. - Kong Leopold skal flere Gange have yttret sig med uforstilt Bitterhed om Storbrittanniens Politik og erklæret, at han ene sætter sit Haab til den franske Regjering. At Engellands Forhold heller ikke er Hollænderne tilpas, kan man vide deraf, at Hertug Bernhard af Sachsen Weimar der, ligesom Leopold, er en Frænde af det engelske Kongehuus, skal i Affairen ved Löwen have tilraabt Lord Russel, at han skammede sig ved sit Slægtskab, for hvilken uforskammede Grovhed den engelske Regjering skal have forlangt Erstatning hos Hoffet i Haag. - J Brüssel hersker vedvarende stor Nedslagenhed og Misfornøielse. - Resten af de franske Tropper skulde være ude af Belgien d. 20de; men Moniteuren i Paris forsikkrer, at de skulle komme igjen, saasnart som Hollænderne begynde at røre sig. Man læser en Liste paa franske Generaler og Oberster, som med deres Regjerings Tilladelse modtage det Hverv, at organisere den belgiske Hær. - Jblandt flere Consuler, som Kong Leopold har udnævnt, findes ogsaa Hr. F. de Coningk i Kjøbenhavn. - Den belgiske Gesandt, Grev Duval v. Beaulieu, som var kommen til Berlin, forat notificere det preussiske Hof sin Konges Tronbestigelse, er afreist igjen, uden at have fundet den haabede Modtagelse. Preussen skal ikke ville knytte nogen Forbindelse med den nye Stat, førend Vanskelighederne med Luxemburg, ere løste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Portugal. Breve fra Lissabon, som ere ankomne til Madrid, stadfæste Efterretningen om det forhen omtalte Oprør iblandt Tropperne i Lissabon. De af Oprørerne, som ikke faldt i den hæftige Fægtning, bleve bragte ombord paa et Linieskib og hver 5te Mand blev skudt. Don Miguel viste stor Mandhaftighed og udsatte sig for den største Fare, man undret sig høilig over, (det er kanskee ogsaa underligt nok) at ingen Kugle har ramt ham. - Der trække ellers slemme Skyer op paa Don Miguels Himmel. En Coureer skal d. 6te Sept. være kommen til Madtid med den Efterretning, at Oprør er udbrudt ogsaa paa andre Steder i Portugal, og at D. Miguel begjærer sin Onkels Bistand; ja man vil endog vide, at Fæstningen Elvæs har erklæret sig for Donna Maria. befalingsmændene over den paa Tajo liggende engelske Sømagt, som have faaet Kund skad om de mange Fængslinger, siges at have betydet Vedkommende, at dersom man henretter Nogen af dem der beskyldes for Hengivenhed mod D. Maria, skulle Fjendtlighederne imod Lissabon ufortøvet begynde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Man erfarer ogsaa, at den engelske Commandeur har nærmet sig Bemposta, hvor det af O. Miguel beboede Pallads ligger, og at han har kastet Anker lige foran dette. - J Paris seer man med spænt Forventning Udførelsen af Don Pedros Expedition imod Portugal imode. Han har skikket Agenter til Brest i det Ærinde at hverve Mandskabet paa de der ankomne portugisiske Skibe til sin Tjeneste. Hans Hensigt skal være fra Terceira at gjøre et Angreb paa Portugal. Jøvrigt har han endnu, hverken hos Engelland eller hos Frankerig fundet virksom Understøttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Schweitz. Canton Basels Anliggender beskjæftige endnu stedse Landdagen. Under 9de Septbr. har den bekjendtgjort en Proclamation til det schweitzerske Folk, hvori den kundgiør, at da alle Forsøg paa ved Belæring og Formaning at tilveiebringe Orden og Rolighed have været forgjeves; saa har den, overeensstemmende med sin Pligt, at vaage over udvortes og indvortes Sikkerhed, besluttet at lade et Troppekorps rykke indi Cantonnet. Den erklærer, at Besættelsen af Landet har intet andet Øiemed, end at tilveiebringe igjen den lovlige Orden, som er forstyrret, at skaffe fredelige Borgere Rolighed, Personer og Eiendomme Sikkerhed; at den militaire Magt ingenlunde skal beherske Meninger, men beskytte den fuldkomne frie Yttring, af samme, naar den skeer paa en med borgerlig Orden, overeensstemmende Maade; at endelig Krigerne strax skulde vende Tilbage til deres Hjem, saasnart det velgjørende Øiemed med disse Foranstaltninger er opnaaet. - J Basel selv er man noget foruroliget afFrygt for, at ogsaa Staden og de rolige Egne skulle blive besatte af Forbundstropperne, og at de troe og fredelskende Borgere skulle komme til at bære deres Deel af en Execution, som Rolighedsforstyrrernes ubøielige Stivsind har foranlediget. Baseler Tidenden, erklærer det for Regjeringens hellige Pligt at modsætte sig enhver militair Besættelse af Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Indenlandske Efterretninger. Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i October, November og December Maaneder 1831 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemt til 206 1/4 imod 100 Specier, eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Den 19de September er Spansk Vice-Consul i Helsingøer, J. A. Badly, udnævnt til Spansk Consul sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
J et nylig udkommet lidet Skrift: "Priservative wider Revolutionen, omtales den Jubel, hvormed Danmarks elskede Konge modtoges i Skuespilhuset ved Opførelsen af den som revolutionair udskregne Opera: "Den Stumme i Portici. "Det er en hjerteopløftende Folelsen, siger Forf. "at see hos de Danske en saadan Kjærlighed til deres Konge, som yttrer sig ved alle Leiligheder. Men Frederik den den Sjette tænker og handler ogsaa, med Hensyn til den indre Statstyrelse, som en ægte Landsfader, i Frederik den Enestes Aand. (K. P.)J samme Skrift meddeles følgende bemærkning: - Danmark, den meest souveraine Stat i Europa, har allerede længe hersket Trykkefrihed, hvorover, som bekjendt, Voltaire allerede til sin Tid jublede, og denne Aandsfrihed, der, i Taler og Skrifter, udtaler sig i hele Danmark, forstyrrer ikke i ringeste Maade den offentlige Rolighed. Stolt synger derfor den Danske: Her Tantens Yitring er, som selve Tanken fri. Man har nylig i flere fremmede Skrifter og Blade læst lignende Yttringer om "Trykkefrihed i Danmark, og Hamborgerbladet Børsenhalle, har endog forundret sig over et Censuthul" i en af vore Provincialaviser, hvilket det fandt saameget meere paafaldende som der jo ikke gives nogen Censur i Danmark. - Vel vide vi selv bedre, at her virkelig gives Censur; men det torde dog ikke være overflødigt ved denne Leilighed at giøre opmærksom paa den danske Trykkelovgivning d. v. s. Trykkeforordningen af 27de Septbr. 1790 og de i Forbindelse med samme staaende sildigere udkomne Lovbud, hvilke neppe ere meget bekjendte udenfor Fædrelandet. Vi have derefter, som bekiendt, Censur for alle Skrifter, hvis Størrelse ikke overskrider 24 Ark, og navnligen for alle Blade og Tidsskrifter, af hvilke intet Nummer maa udgaae, uden iforveien at være passeret Censur. I Kjøbenhavn har man en særskilt Cenfor for de politiske Blade (for Tiden Hr. Conferentsraad og Theaterdirecteur Manthey, Commandeur af Db. og D. M.) og en for de ikke politiske, saavelsom for alle øvrige her udkommende Skrifter, som ei overskride det nævnte Arketal (f. T. Hr. Politie-Assessor Holm). Speciel Censur ere de Forfattere og Udgivere underkastede, der ere blevne dømte for Overtrædelse af Trykkeforordningen, og denne specielle Censur bestaaer i, at hvert Skrift eller Blad, der udkommer fra deres Haand, offentligen stemples med Censors Tilladelse dertil, som yttres ved Formelen: "Maa trykkes. En saadan Stempling søger naturilaviis Enhver gjerne at unddrage sig, og man har Exempler paa, at Forfattere, der ere blevne underkastede den specille Censur, for at undgaae dette fatale: "Maa tryttes", saalænge de stode under samme, aldeles ikke have villet skrive eller udgive Noget under deres Navn. (K. P.)J Kbhvns Posten læses under Overskrivt: "En Efterretning fra Helvede. Da Diæplen i sit Verdens Lexicon, Optegne skulde Polens Fald og Død, Da zittrede, da skjælvede hans Haand i Dog hialp han hurtig sig ud af sin Nød; Han kasted Bog og Pen til Sekretairen: der, i Skriv Du, thi Dig tilkommet. Æren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Paa Stationerne i Slagelse og Ringsted er nu ogsaa oprettet en Dagvogn, som af den høikongl. Generalpostdirektion er approberet og sat i Forbindelse med den allerede i Gang værende Roeskilde Dagvogn. Dagvognen afgiver Plads for 7 Passagerer. Betalingen, som er 5 Mk. pro Persona for hver 4 Miil, erlægges ved Jndskrivningen, der skeer paa Befordrings=Kontoirerne i Slagelse og Ringsted. Jndretningen har taget sin Begyndelse den 18de dennes. Til vor Litteraturs nyeste Frembringelser høre, i Digter Geberet H. C. Andersens "Skyggebilleder af en Reise til Harzen, det sachsiske Schweiz a. a. i Sommeren 1831, der er rigt paa interessante Billeder, skildrede med geniale og livlige Farver. To Smaaskrifter, det ene omfattende en jordisk, det andet en overjordisk Gienstand, fortjene ogsaa hæderlig Udmærkelse baade for deres Vigtighed og den sieldne Klarhed og Skarpsind, hvormed de ere udstyrede, nemlig: "Land- og Søemagt med nærmest Hensyn paa Danmark af H. J. Blom, Kapitain i Hs. Majestæt Kongens Regiment" og Begyndelsesgrundene af Læren om Aberratsionen ved H. J. Hansen. Forfatteren af det første søger, som det synes med Held, at bestride den gamle indgroede Fordom: at Flaaden er Danmarks Hovedvaaber, endskjøndt Landmagten, der umiddelbart forsvarer Landet, er dets primitive Værn. Den opnaaede Hensigt af det sidste Skrift er: at Fir stjernernes Aberratsion (Frem og Tilbagerykning for Jagttageren) afgiver en skjøn Bekræftelse paa Jordens aarlige Omløb om Solen og det Kopernikanske System, om Verdensbygningen, hvilket Hr. Landmaaler Aschlund, som bekjendt, har søgt at ville kuldkaste. (Hemp. Av.) Paafaldende har det været, at ingen Naturkyndig eller i Meteorologien Jndviet hidtil, saavidt vides, har vttret sin Mening om Anledningen til eller den mulige Virkning af den usædvanlige Brandtaage eller Soelrøg, som især i afvigte August Maaned viste sig her og i flere Lande. J Jylland var den i flere Dage saa stærk og lignede en Brandrog, at der gik de forskjelligste Rygter om en stor Mose eller Skovbrand. Solen kastede dertil ingen Straaler fra sig, men havde et mat, rødligt Udseende, saa Man kunde taale at see lige imod den, selv naar den stod høit over Horizonten. J Kjøbenhavnsposten bestrider Hr. J. F. Schouw nu den Mening, at disse Brandtager skulde være Aarsag til den herskende Epidemie, thi deels have lignende Taager ofte her viist sig, f. E. i 1783 og 1822, uden at have Epidemier til følge, og deels har Man havt disse uden foregaaende Brandtage. Hertil kommer, at Brandtaagerne i Sommer ikke blot viste sig i Sielland, men ogsaa i Fyen og Jylland, hvor den nu herskende Epidemie ikke findes, ligesom ogsaa Hovedstaden og flere Egne af Sielland ere frie derfor. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Befordringer og Afgang. Den 14de September ere Postsecretair og Chef for Generalpostdirectionens danske Secretariat samt Aravarius under Directionen, J Obdrup, og Postfecretair samt Chef for Revisionscontoiret for Landbefordrings og Vandtransportvæsenets Regnskaber, T. Lange, udnævnte til virkelige Cancellieraader; Sognepræst for Harlev og Framlev Menigheder i Aarhuus Stift og Provst for Framlev, Sabro og Vester Lisberg Herreder, J. C. Ramsing, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte Provste-Embede, og Sogneprovst for Borum og Long boe Menigheder i Aarhuus Stift, C. M. Olrik, beskikket til tillig at være Provst for de nævnte Herreder, residerende Capellan i Colding og Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift, J.S. Hertel, beskikket til Sognepræst i Thisted og for Anneret Tilsted i Aalborg Stift samt til Provst for Hundborg og Hillers er Herreder i Thisted Amt, Amtsprovst for Refs, Sønder og Nørre Herreder i Thisted Amt og Sognepræst for Vestervig og Agger borg Menigheder i Aalborg Stift, P. C. Bendix, Ridder af Dannebrogen, til tillige at være Provst for Hassing Herred; Cand. theol. H. W. Krog Meyer til personel Capellan for Ulkebølle Menighed paa Als; Cand. juris H. C. Lillienskjold til Cancellist Cancelliet. Den 16de, Major og Consumtionsforvalter i Viborg, C. F. v. Benzen udnævnt til virkelig Justitsraad. - Den 23de Juli er Sognefoged C. A. Caspersen udnævnt til Posterpediteui Crempe fra 1ste September d. A. Den 16de August er Postmester og Transportforvalter H. Henriksen i Aarsesund udnævnt til Postmester i Elmshorn fra 1ste October d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Kjøbenhavns Børs Cours d. 20 Septbr. Species 212 solgtes til 12 Rbmk. 11 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 enh. Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Ribe. Begravede: Paa Cathrine Kirkegaard, d. 24 Sept. Procurator og Stiftsamtsfuldmægtig, Frederik Siegfred Melboe, 39 Aar gl. Den 26de Hospitalslem Ole Christensen, 80 Aar gl. Avlst SS. T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Onsdagen den 5te October næstkommende bliver Generalforsamling for Medlemmerne af Ribe, forenede Klubselskab i det sædvanlige Locale om Aftenen Kl. 6. Et talrigt Möde önskes af Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Onsdagen d. 5te Octor, næstkommende Formiddag Kl. 9, bliver efter Enkemadamme Lindbergs Begjæring, bortsolgt endeel hende tilhørende Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sængeklæder, Kjøkkentøi, m. m. Auctionen afholdes i Capellan-Residentsen her i Byen, hvor Conditionerne erfares. Lysthavende indbydes. Ribe d. 27de Septbr. 1831. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Jfølge Vedkommendes Forlangende bliver paa denne Byes Raadstue Torsdagen den 6te Octbr. næstkommende Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Licitation over noget Arbeide ved Toldbodbygningen her i Ribe, bestaaende af Maler: Snedker, og Broelægningsarbeide samt Leverance af 5 Kakkelovne. De Lysthavende indbydes at gide Møde ovennævnte Tid og Sted hvor Conditionerne vil blive bekjendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Ribe d. 22 Sept. 1831. Tranberg. Prøven med de Disciple, som ere anmeldte til Optagelse i Ribe Cathedralskole, foretages Mandagen d. 3de Octbr., Formiddag Kl. 9, paa Skolens Læseværelser. Ribe, den 27de Sept. 1831. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
De Lodselere paa Byens nordre Marker, som have modtaget Regninger paa resterende Bidrag til Mark vogterløn, Aarrydning a. for Aarene 1829 og 1830, afgjort samme, anmodes om snarest. mulig at indbetale Beløbet til Ribe, d. 27de Sept. 1831. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Et Høkkerie og tillige Kræmmerie er at bekomme strax tilleie for en ugift Person, som har Lyst at drive denne Handel i sin hele Omfang, og tillige erholde frie Kost ved Eierens eget Bord. Sammesteds kan en Bager erholde Tilladelse til Bagerie og Udsalg, samt frie Brændsel saameget, som behøves. Lysthavende vilde behage at henvende dem til Bogtrykkeriet i Ribe, hvor der kan faaes nærmere Underretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
En fremmed fortebruun Hoppe er kommen løbende til Undertegnede Eieren kan afhente samme med at betale alle Omkostninger, og opgive Mærkerne. Peder Lausen, i Etbet Vestervedsted Sogn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Første Bekiendtgjørelse. Da Hans Hansen Bødker og Besidder af et Fæstelandboelsted i Rødding haver opgivet sin hele Formue til Concurs- og Rettens Behandling, og saadan Declaration salvis tamen creditorum exeptionibus af Retten er vorden desereret, saa bliver Alle og Enhver, (de protocollerede Creditorer undtagen, som enten have noget tilgode, eller skylder noget til Concursmassen, sub poena amissi et præclusi peremtorie herved ifølge allerhøieste Resolution d. d. Gottorff d. 6te Septbr. d. A. opfordret, inden 6 Uger fra den sidste Bekjendtgjørelse af dette Proclama at regne, at gjøre deres Angivelser i det Kongl. Actuariat paa Røddinggaard, hvor tillige de, som ikke hører under disse Herreders Jurisdiction, bør bestille procuratores ad acta og fremlægge deres Documenter i Original og Afskrift. Tillige bemærkes, at det til Concursmassen hørende Landboel i Rødding ved offentlig Auction skal bortsælges den 3die Octbr. d. A. hvorfor Liebhavere der have at indfinde sig benævnte Dag Klokken 9 om Formiddagen paa Concurstedet. Rødding Herredsfogdie for Frøs og Kalslund Herreder den 17de Septbr. 1831. Schrader, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-09-27
Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Reqvistion, bliver det Søren Jversen tilhørende Sted i Gundersbøl, Aadum Sogn, Nørre Herred, Ringkjøbing Amt, med tilhørende Eiendom af Hartkorn 1 Skpr. 3 Fdkr. 1 engjerdedeel Alb., stillet til trende offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 21de Octbr.) førstkommende hver 4de Novbr. ( Dags Formiddag 18de Novbr.) Kl. 10 sl. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir, og 3die Auction paa Stedet selv. Conditionerne blive ved Auctionerne fremlagte: hvilket herved, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, bekjendtgjøres til Lysthavendes og Pantecreditorernes Efterretning. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern den 23de Septbr. 1831. Hertz.