JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
The Morning Chroniele staaer, efter Times, i største Anseelse og var under den berømte PerrysBestyrelse i sin fulde Glands. Efter hans Død blev Chroniele, som man til dagligt Brug kaldet Bladet", kjøbt af Clemments for 30,000 Pund Sterling, der ikke var en for høi Priis, hvis Kjøberen havde havt Penge og Talent til en saadan Speculation; men det var netop ikke Tilfældet og derfor ankom Chroniele snart til at staae tilbage for de andre Blade. Man forsømte den udenlandske Correspondence og kneb paa Trykkeomkostningerne, saa at Chroniele tilsidst ikke afsatte over 2000 Exemplarer. Clements solgte derfor i Januar dette Aar Bladet til Banqueuren Grotte, Børsagenten Casthope og den store Whig fra Birmingham, Josuah Parkes; han fik 17,000 Pund for det. De stikke just heller ikke dybt i Journalistikens vanskelige Hemmeligheder dog har den udenlandske Correspondence vundet, og Chroniele har nu de nyeste Efterretninger fra Paris og Madrid, men kun Trediedelen af det Stof, der findes i Times. Det Værste er imidlertid, at Eierne ogsaa selv ville oplyse Verden og indsmugle deres indbildte Philosophi i Bladet, fordi de ere afden fordærvelige Mening, der har ruineret flere en gelske Bladeiere: at man ved at kjøbe en Journal, tillige bliver Journalist. Det eiende Trekløver skulde være fornøiet med at tage Pengefordelen og ganske overlade til Black, denne ægte philosophiske Aand, at udvikle sine dybe politiske Theorier i Bladet, som nu har den skjønneste Leilighed til, paa en glimren de Maade, at stille sig i Spidsen for den politiske Presse, da Times har omvendt sig og fornægter den eneste saliggjørende politiske Tro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
The Morning Herald har ingen politisk Jndflys delse; men er en behagelig Familieavis, der fandt stærk Afsætning under Bestyrelse af den nu afdødes Thwaltes, en Handelsmand fra Manchester, der satte sine Penge i de londonske Journalspeculationer, alene for at drage en god Fordeel deraf. Dette Blad hylder i Almindelighed Reformprinciper, men forsvarers ogsaa de irske Orangister og den engelske Kirkes aldelessk Uforkrænkelighed; det træder frem som en Kæmper for Udlandets Frihed, men lønner ogsaa en spanske Correspondent, der skildrer Don Carlos, som en Konge i Spidsen af seirrige Legioner, medens hans kalder Christinerne en Haandfuld jammerlige Karle, der neppe due til Hundeføde. Disse deilige Modsigelser, som man udgiver for Uafhængighed, formindske med hver Dag Antallet paa Bladets Læsere. Det tilhører næsten aldeles Mistress Tarrant, en Datter af Thwaites. Da hun selv er saa artig at tage en virksom Deel i den politiske Artikel, har den ondskabsfulde Barnes givet Herolden Navn af: Min Bedstemoders Avis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
The Morning Neus fik Livet da the Guardiansk og the Public Ledger afgik ved Døden, men dette lader til, at det snart vil gaae i Graven til sine Forfædre. Det tilhørte Herrerne af Byrne, af hvilke Cholera bortrev den ene i 1832. Dette Dødsfald, var Aarsag til at det blev solgt til den tamme Elephant" (Lord Ellenborough, Høi=Torv, Præsident forsk det ostindiske Controlcontoir) og andre Folk af sammel Suurdeig, som gave 24, død Pund for det.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
The Morning Post har ikke nogen betydelig Afsætning, men derimod Adgang til de aristocratiske Kredse, hvorfor Bekjendtgjørelser, som indrykkes i dette Blad, blive meget dyrt betalte og kaste en sikker Gevinst af sig. Walton er Forfatter af dens politiske Artikler, der vise en saa hidsig Stræben eftersk Effect, at de ikke gjøre Effect. - Nu er Morgenen, forbi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Af alle Aftenblade, som udfolde deres Herlighed hved Solens Nedgang, er the Globe, siden 1830, da Whigerne kom til Roret, det fornemste. Det redigeres af Gorton, der har compileret et biographisk Lexicon og nogle andre Værker. Denne Mand; har imidlertid kun været Globens Nul i de sidste fire Aar; thi i denne Tid flød de politiske Artikler, regelmæssigen ind til ham fra Lorderne Palmersions- og Melbournes Bureauer. Man kalder dette Blad, Cupidos Stambog", fordi det paa en Maade redigeres af Lord Palmersion, som man har givet Øgenavnet Cupido. Hvis Kjærlighedsgaden ikke igjen kommer paa sin Trone, saa bliver Globen - Ja, ja vi behøve ikke at spaae!
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
The Courier har intet politisk Princip og er saa berygtet som nogen Tøs, der stryger omkring paa Gaderne. Jblandt dem, der fylde dette Blads Spalter, skal der ogsaa være en af Europas Konger. En talentfuld skorsk Skribent, James Stuart, der for nogle Aar siden var i Folkemunde, formedelst hans Duel med Sir Alexander Boswell, har i det sidste Aar været Redacteur. J den senere Tid har Bla siddet kastet sig for Hertugen af Wellingtons Fødder; men Hs. Durchlauchtighed har ikke viist det den Opmærksomhed, at reise det op. The Sun staaer i et middelmaadigt Rygte. Mur do Young er Herre over denne Aftensol, i hvis Straaler Whigerne have begyndt at bade sig, da de kaste et stærkt og oplivende Lys paa deres Prinsciper.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
The Standard tilhører Baldwin; men redigeres af Gifford og den berømte Maginn. Dette Blad, ler ogsaa et Beviis paa, hvad den blotte Stiil kan ggjøre, thi omendskjøndt det fører en Sag, der ligger paa sit Yderste, er det dog lykkedes det, at faae en gtemmelig god Afsætning. Kæmpen blandt Søndagsbladenes uhyre Familie ger She Dispatch, der tilhører Harmer og allerede har indbragt ham flere Tusinde Pund. Williams, som er Hovedredacteuren, skriver den ledende Artikel, der er underskrevet: "Publicola. Han har været Lieutenant i Sø=Etaten og har meget Talent. The Spectator har en mere glimrende Stiil og større Fasthed i sine Grundsætninger; kun den høie Priis hindrer dette Blad i at hæve sig over alle dets Medbeilere. Dets Redacteur er Rintoull, en Skotlænder. The Sunday Times er et behageligt Blad, som sikke fornærmer Nogen, hvorfor det er meget under hos Forpagtere og Handlende, der bo paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Under Gaspys Redaction er det dalet noget baade i Jndhold og Afsætning. John Bull er en Ultra-Tory og Høikirkens overdrevne Talsmand, der angriber sine Fiender med Auchristelig Heftighed. Snart er han aandfuld tronisk og snart kommer han med drøit Spøg; men overdreven er han altid. Hovedredacteuren er Theodor Hook, en talentfuld Romandigter. John Bulle blev egentlig skabt af Regjeringen - idet mindste bekostede Skatkammeret hans Ophold i de sex første Uger efter at han var kommen til Verden; men han blev snart saa stærk, at han rigeligen kunde forsørge sig selv. Ved de høiere Classers Yndest har John, Bull overordentlig hurtigt gjort sin Lykke, saa at han nu begynder at lægge Capitaler op.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Statistiølle Notiter. J de 34 Aar fra 1793 til 1826 hævede den brittiske Regjering med alle mulige Skatter og Jndlaan, 247624218 Pd. St. (d. er tyve tusinde Miltioner Rigsbankdaler!), hvilket er over 72 Millioner Pund aarlig. J samme Tidsrum udgav den 2, 492, 665,240 Pd.; og hiin uhyre Sum strakte altsaa ikke engang fuldkommen til! Af Jndtægten indbragte Tolden 309 1/4 Mill., Accisen 668, faste Paalæg og Jndkomstskat at, Stempelafgiften 165, Postvæsenet 39, Lotteriet II og Laanene 722 Mill. At Udgiften opslugte Statsgieldens Renter 80 Mill., Hæren 508, Flaaden 517, Subsidier til Bundsforvante 5 og Afdragsfondet 318 Mill.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
J een Generation overgik altsaa Statsbudgettenalle de foregaaende 1000 Aars Skatter og Udgifter, nemlig fra den første Konge Egberts Tronbestigelse, Aar 827. - Under Henrik den 5te beløbe Skatterne sig kun til 100 Pd. ugentlig, under Crompel, til 29,000 Pd. Under Revolutionen mod Jacob den Anden vare de 30,000 Pd. Under Georg den Anden 150,000 Pd. (8 Mill. aarlig), og i Aaret 1832 vare de omtrent 1 Mill. Pd. ugentlig : tusinde Gange større, end under Henrik den Femte. – Saadan Expansivkraft har den menneskelige Evne, naar den faaer Spillerum, og benyttes tilgavns. Græsk Rummelien eller Livadien har kun 206,000 Jndbyggere, fordeelte i 30 Stæder og 811 Landsbyer. Halvøen Morea har 429,250 Sjæle og 86, Stæder og Flekker, og 1235 Landsbyer. De 33 Øer, som høre under Kongeriget Grækenland, have 176, paa Jndb.; det hele Folketal udgjør saaledes 811,250 Personer. Overfladen regnes for 1100 Kvadratmile, Statsindtægterne for henved 2 Mill. rhinske Gylden, comtrent Rigsbankdalere). De hidtil endnu ubenyttede Produkter ere: Guld, Sølv og Kobber i Attika og paa Sesnosøerne; ved Forbjerget Tabucron og paa Øen Negropont findes Jern; Marmorbrudene, paa Paros ere bekjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Den pragtfulde Bygning i London, som indbefatter Contorer og andet til det engelske Postvæsen henhørende, blev begyndt 1825 og fuldendt 1829. Den ler 200 Alen lang og 40 Alen bred. Midt paa Forsiden er en Frontispice, som bæres af 6 Colonner, som hvilende paa Fodstykker af Granit. Forsalen eller Vestibulen, som gaaer midt igjennem Bygningen fra Forsiden til Bagsiden, er 40 Alen lang, 30 Alen bred og 26 Alen høi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Jfølge en Beregning, som blev gjort i Mai Maasined 1828, udgjør det omtrentlige Antal af Breve.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
som daglig med 24 Poster indtræffer i London 28,160 af hvilke, ligeledes omtrentlig, 15,350 udleveres østlig for Temple Bar og 13,107 vestlig for samme, og befordrer saaledes ugentl. 170, 802, aarlig 8, 831, 704. Breve. Men der gives endnu en særegen Post, den saakaldte twopenny Post, som daglig befordrer 40, hos Breve i Staden og Omegnen, og saaledes bringer Uhele Antallet af Breve, af hvilke Postvæsenet har Jndtægter aarlig til det uhyre Antal af 21,510, 104, medens det Antal af Breve, som aarlig gaae igjennem Paris's Postvæsen kun udgjør 14,0de og omtrent, af hvilke noget nær den fjerde Deel komme fra Departementerne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Blandinger. En Doctor i Chervin i Marseille, som har anstillet nøiagtige Undersøgelser om smitsomme Sygdom, me, navnlig om Pesten og den gule Feber, og troer at have funden, at de ikke forplantes ved Klædning stykker og Varer, vil underkaste sig selv et Forsøg, for at bekræfte denne for Handelen unægtelig vigtige Opdagelse. Han har nemlig opfordret Sundheds Collegiet til at lade komme Klæder fra flere af Pesten døde Personer, vel indpakkede og under god Forsegling til Lazarethet i Marseille, hvor han da tilbyder sig at bære disse Klæder i nogen Tid, uden at befrygte Følger deraf. Mozart kom engang til Marseille, da just en af hans Operaer blev given. Ukjendt indfandt han sig i Theatret. En ringe Feil i Orchestret, som Jngen bemærkede, bragte ham i Harnisk, saa at han lyde ligt udraabte: "Vil de gribe dis, for S.... Dette Udraab bevirkede en almindelig Tavshed. Sangerinden forstummede, Orchestret pauserede og Parterretgraabte: "Paa Døren med ham, Paa Døren!" Men da Rolighedsforstyrreren, paa given Anledning, nævnede sit Navn, forandredes Scenen pludselig, og som net Lyn gjenlød det i hele Huset: "Mozart leve! J Orchestret med ham, i Orchestret!" Han blev, saa at sige, baaret derned; Anføreren indrømmede ham sin Plads; Orchestrets Personale adlød ham med Ærefrygt, og, da Opergen var tilende, havde han Uhele Publicummet som Ledsagere til sin Bolig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Blandede Efterretninger. Man paastaaer, at den østerrigske Hær skal formindskes 160,000 Mand, og den preussiske 30000; men Preussen, ler, ved sit fortræffelige Reservesystem, istand til, i en Tid af 3 Uger, igjen at stille det samme Mandskab paa Benene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Den østerrigske og preussiske Gesandt i Paris skulle nylig have gjort den franske Udenrigsminister, Hr. de Rigny, opmærksom paa denne Reduction, samt opfordret Frankrig til lat gjøre det Samme. Svaret herpaa skal have været, at uman saa meget muligt vilde gjøre det; men kunde ikke fordølge, at Gemytsstemningen i Frankrig ikke endnu tillod nogen altfor stor Formindskelse af den Militairmagt, hvis Opstilling Revolutionens Rystelser havde gjort fornøden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Jfølge Reisendes Udsagn arbeider daglig 8000 Soldater, paa Fuldendelsen af de kæmpemæssige Fæstningsværker, som skulle forsvare Sebastopols Havn, og om et Aar gjøre den ligesaa uindtagelig som Malta. Paa de russiske Skibsværter i det sorte Hav herskede en mageløs Virksomhed. - afvigte Efteraar er et Linieskib, Warschaul paa 120 Kano. ner, og 2 store Fregatter, hver paa 74 Kanoner, løben af Stabelen; men for Øieblikket bygges der endnu paa ikke færre end 25 Linieskibe og ligesaamange Fregatter, som seneste om 3 Aar alle skulle være seilfærdige. Af Dampskibe har den russiske Regjering allerede 7 til sin Disposition i det sorte Hav, og 5 ventes endnu fra England. J Toulon vilde man vide, at den svage franske Eskadre i Levanten skulde betydeligt forstærkes, da dette Farvand, siden det nye engelske Tory=Ministerium kom til Regjeringen, er bleven Skuepladsen for vigtige politiske Jntriguer. J en gelske Havne rustes ogsaa med Jver, men i hvad Hensigt, vides ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
J de sidste Dage, hedder det i en Skrivelse fra Berlin af 7de f. M., hvinder et her circulerende Rygte om en forestaaende stor Forandring mere og mere Tiltro. Til at bestyrke det bidrager fornemmelig den Omstændighed, at Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen nu mere end almindelig beskjæftiger sig med Regjerings=Sager og ganske har nedlagt sin Commando over Armee-Corpset i Pommern, som derimod er bleven overgivet til Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Hvad enten dette Rygte nu stadfæster sig eller ikke, saa holde vi det dog for Pligt at bemærke, at Hs. M. Kongen aldrig har befunden sig saa vel, som for Øieblikket.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Prindsen af Oranien befinder sig nu igjen saa vel, at han den 14de D. har kunnet kjøre ud og besøge sin kal Fader. Over hele Landet er megen Glæde i Anledning af hans lykkelige Helbredelse. I Utrecht bliver præget en Medaille i denne Anledning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Den brunsvigske Overret i Wolfenbüttel har domfældt Følgende for Hofforræderi: 1) Afskediget Oberstlieutenant v. Kalm fra Brunsvig til 8 Aars Fængsel; 2) Betjent Chrhardt fra Gottingen til 6 Aars Tugthuusstraf, 3) Betjent Dublen fra Brunsvig til 12 Aars Tugthuusstraf, 4)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Cand. jur. Silberschmidt fra Brunsvig til 12 Aars Tugthuusstraf, 5, Boghandler Meyer sen. fra Brunsvig til 2 Aars Fængsel; 6) Dagleier Hage fra Brunsvig til 5 Aars Tvangsarbeide. Dommen skal nu fuldbyrdes paa samtlige Domfældte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Ved den af Enke=Landgrevinden af Hessen-Rothenburg, bestemt afgivne Erklæring, at hun befinder sig i velsignede, Omstændigheder, er der vakt Haab om, at denne Stamme, maaskee ikke uddøer med den nyligen hensovede Landgreve Victor Amadens. Den uventede Erklæring har iøvrigt trukket Arvegodsets Opgiørelse i Langdrag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Madam Lætitia, Napoleons Moder, er noget sygelig og synes at lide meget af Vien Svækkelse. J en Audients, hun gav flere Personer, nævnte En uforsigtig Hertugen af Reichstadt. Taarerne kom hende strax i Dinene; hun pegede paa et Maleri i heel Figur i Værelset, og sagde: Gud har taget ham, som de Andre fra mig. Hun giver de Fattige i Rom mangen Almisse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Den bekjendte engelske Radical-Reformer, Hr. HenryHunt, er den 13de Ds. død i Alresford, som følge af det Slagflod, der ramte ham ved hans Ankomst dertil. Han var forresten en Mand af sund og stærk Legemsbeskaffenhed, og førte et meget virksomt Liv. Lægehielp skal han ikke have villet modtage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Jndvaanerne i Carlsrude have valgt den der ansatte Cen for, Referendar Stofer, til Deputeret i næste Stændermøde; hvorved anmærkes: at Censorer have en personlig Jnteresse, af at virke for Pressefriheden, da de derved fritages for en Julønnet, - og maaskee ogsaa upaaskjønnet? – Umage."
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Keiseren af Rusland har sendt vor berømte Astronom, Etatsraad Schumacher, tilligemed Prof. Encke i Berlin og Directeur Konstrand i Stockholm, Stanislausordenen af 3die Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Den berygtede Deutz, der forraadte sin Velgiørerindes, Hertuginden af Berrys Tilflugtsted for 500000 Fr., har i denne Tid giftet sig i London med en Jødinde, efterat han, for at kunne indgaae dette Ægteskab, atter var vendt tilbage til den jødiske Religion og igjen havde afsvoret den catholske.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Blomsterculturen har i forrige Aar gjort særdeles store Fremskridt i Gent, der nu tæller 266 Drivhuse, og driver en overordentlig Blomsterhandel paa Frankrig, Holland, England, Jtalien og Rusland. Gents Blomsterhandlere blive meer og meer søgte, og Harlem er det eneste Sted, som nu skulde kunne gjøre hiint Sted Prisen stridig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Mechanicus Unterholzer fra Burghausen ved Inn-Floden, har opfundet en Flyvemaskine, hvormed han paastaaer at kunne hæve sig fra slet Mark til hvilkensomhelst Høide, foretage enhver Vending og igjen lade sig neddale hurtigt eller langsomt, efter Behag. Han har netop i denne Tid gjort Magistraten i München Tilbud om at ville flyve ved næste Octoberfest.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
J Forstaden St. Germains Salons taler man meget om et lille Mirakelbarn. Det er en Dreng paa otte Aar, der med utolig Lethed oversætter Alt, hvad man i det latinske, græske, engelske og chinesiske Sprog forelægger ham. Denne lille Lærde er en Søn af den berømte Capitain d'Urville, alsom paa Astrolabe" gjorde Reisen om Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Det bekjendte irlandske Parlamentslem OGorman Mahon mødte for nogle Dage siden i Politiretten i Bowstreet, fordi han i Kingsbench=Retten havde givet Advokaten Wigley, der havde skjeldt ham ud for en Stymper, et saa vældigt Øresigen, at han endnu er syg deraf. Hr. Wigley vilde forliges naar hans Kontrapart vile betale den Mulct til Fattigkassen; men denne erklærede, at han ikke vilde betale en eneste Skilling, men vilde til hver Tid være til Klagerens Tjeneste med et Øresigen. Oorman Mahon maatte nu stille en Cautionist for sit Forhold i Fremtiden. A. Den pavelige Krigsmagt bestaaer, efter dens fornyede Organisation, af 17362 Mand af alle Vaabenarter, med 1524 Heste, et Antal, der synes passende for en Stat med 2 1/2 Mill. Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Viborg. Den 9de Febr. blev i den kgl. Landsoverret Hasle m.fl. Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Mads Michelsen Sandberg for Hestetyveri og Betleri var dømt at stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. S. D. blev Niels Nielsen Galthen for 3de Gange begaaet Tyveri dømt, ligesom ved Rougsø m. fl. Herreders Extraret, at hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. S. D. er Mors Herreds Extraretsdom stadfæstet, hvorved Willads Jensen for anden Gang begaaet Tyveri var tilfunden at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Den 16de Februar er Aalborg Kjøbstæds Politiretsdom stadfæstet, hvorved Willads Nielsen for anden Gang begaaet Løsgjængeri er tilfunden at hensættes til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. S. D. er en Skiftedecision i Peder Sørensen af Rug sted hans Bo stadfæstet, hvorved det er gjort afhængig at hans Eed, om en af ham udstædt Obligation, stor 1000 Rbd. Sølv til hans Fader, skal ansees gyldig. S. D. er Brabrand Kirke, som forhen har hørt under Marselisborg Gods, kjendt uberettiget at nyde Landgilde at en Gaard under bemeldte Gods til Viin og Brøds Anskaffelse. Ved Hasle m. fl. Herreders Ret var Kirken tilkjendt denne Landgilde. S. D. er en hos Huusmand Søren Nielsen af Ros holt ved Birkedommeren ved Grevskabet Frysenborg afholdt Executionsforretning efter Dom for fornærmelige Udladelse, mod Skolelærer Skougaard, ophævet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
S. D. er en Skiftedecision i Overkrigskommissair Bergs Stervbo stadfæstet, hvorved Boet er kjendt uberettiget at erholde udleveret fra Biskop Birchs Bo kgl. Obligationer til Beløb 3000 Rbd. Sølv, imod Betaling af 2000 Rbd. Sedler m. m.S. D. er Vertshuusholder Knud Pedersen tilpligtet at betale til afgangne Jens Aastrups Bo 168 Rbd. for 2de af ham solgte Boet tilhørende Leievaaninger m. m. Ved Aarhuus Kjøbstæds Bytingsret var Jens Aastrup tilpligte at betale 318 Rbd., naar han ei med Eed bekræftede, at Kjøbesummen for en af bemeldte Vaaninger var betalt m. m. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Udfaldet af det i disse Dage her afholdte Hestemarkede var bedre, end man havde ventet. Velfodrede Heste fandt villig Afsætning, og Gjennemsnitsprisen kan antages at have været fra 100 til 150 Rbd.; nogle betaltes høiere. Havde Remonte=Commissionen denne Gang været her, for at gjøre Opkjøb, kunde dette Marked været sat ved siden af dem, der holdtes 1831. J Koble udgik over Sønderbro 4951. I Heste, hvoraf dog de 120 vare opkjøbte paa Markederne i Aalborg og Hjørring. Et til Anskaffelsen af en Fuldblodshingst sammentraadt Actie=Selskab holdt i Fredags en Forsamling paa herværende Gjæstgivergaard, hvorved et saadant Dyrs Anskaffelse og Opstaldning her i Byen blev besluttet. Tvende af Selskabets Medlemmer ere allerede i Søndags afreiste til Augustenborg, for om muligt at giøre Jndkjøbet i det hertugelige Stutteri. Selskabet tæller omtrent 60 Actier, hver paa 40 Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Blandede Efterretninger. Om Kassemangel, især dens Hyppighed nutildags, indeholder Nr. 22 af Fædrelandet en læseværdig Afhandling. Som Hovedaarsager opgives, Overdaad, Rangsyge og Lotterispil! Til Slutning loves: at næste Nummer af Bladet skal meddele Hr. Generalfiskalens andet Jndlæg i Trykkefrihedssagen med Hr. Prof. David.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Den bhvnske Bombebøsses Jndtægt indtil Januar 1835, har været: 1158 Rbd. 27 s. r. S. og 865 Rbd. 78 s.S. og T. Ved Udgangen af Aaret 1834 var Bombebøssens Eiendom i Alt 43684 Rbd. 85 1/2 s. r. S. og 1191 Rbd. 8 s. S. og T. Altsaa i de sidste 2 Aar. Tilvær ten 5110 Rbd. 51 s. I dens Locale ere nu 45 gamle Sømænd som have hver sin Seng, Varme, Kjøkken og Lys. Om Vinteren have disse i de sidste Aar havt Middagsmad 5 Gange om Ugen; deels fra den alm. Kogeindretning, deels Mad, som koges i Boligen. Ligeledes have de en fuldstændig Klædning til Afbenyttelse udenfor Arbeids dagene. Naar Nogen er saa aldrende eller saa svag, at han ei kan fortjene det Nødvendige, erholder han Understøttelse. - Bombebøssen har en Læge mod billigt Honorar; og Medicin erholder Stiftelsen med 25 pCt. Rabat paa Christianshavns Apothek.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Aalborg Kirker. Fasteprædiken paa Onsdag i Budolphi Kirke holdes af Hr. Pastar Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Velkjendtgjørelser. Med dybeste Vemod bekjendtgjöres for Slægt og Venner, at Döden berøvede mig min höitelskede Datter, Ane Marie Due, efter 3 Uger Nervefeber, den 27de Februar, 23 Aar gammel. Tabet af den ömmeste Datter, og kierligste So sister, föles tungt af mig, og hendes fire efterlevende Söskende. Hobro, den 27de Februar 1825. Peder Due.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Priis=Fortegnelse: hover 275 Slags Havefrøe, 300 Sorter Blomsterfrøe, mange Slags Mark- og Træfrøe tilligemed et Udvalg af fortrinlige Frugttræer, Frugtbuske, Jordbær planter, skjønblomstrende Buskværter, Roser og andre Blomsterværter m. m., som haves hos undertegnede, er nu udkommen og faaes uden Betaling paa Postcontoirerne i Hjøring, Frederikshavn, Thisted og Hobro, ligeledes paa Bogtrykkerierne i Aarhuus, Randers og Viborg samt hos J. P. M. Beck, boende ved Gammel-Mølle i Aaborg. Gjol Vindmølle, der for kort siden har erholdt en Hoved-Reparation, kan til næste Mai faaes i Forpagtning paa billige Vilkaar, man ville henvende sig til Eieren C. Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Et Par nye i Horn infattede Briller, af Thieles i Kjøbenhavn, er indlagt til Salg paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Skipper H. Lyster, som fører Skonnerten Ottomine har nu i Altona begyndt at indlade Gods hertil; derr. som ønske noget hjem med bemeldte Skib, ville behageligst snart indsende deres Ordre, da det er at formode, der vil skee hastig Expedition. P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
En brugt Skriverpult, eller Secretair, af Fyrretræ, kkan, da Eieren ingen Brug har for den, erholdes for en billig Priis. Anvises af Stiftsbogtrykkeriet.