JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Cand. chir. H. P. Hald har nedsat sig som praktiserende Læge, Acoucheur og Dentist i Randers. Til flere af Rygtet omtalte Ulykstilfælde, som have fundet Sted ved den daglige Ringning med Kirkeklokkerne, hører, at en af Kirkeværgerne i Vigerslef Sogn i Fyen, som vilde smøre Gængerne under selve Ringningen (hvilket han forhen havde gjort og var kommen vel fra) blev ramt at Klokken og et Offer for sin Uforsigtighed. (Hemp. Av.)J Ove Thomsens fynske Avis" læses følgende Frier=Avertissement, hvorefter vist en Legion af Beilere vil indfinde sig : En nittenaarig smuk og dannet Dame ønsker at indlade sig i Ægteskob med en ung og smuk Mandsperson af en dannet Familie. Om han ei selv er Eier af nogen Formue paasees ikke da hun selv er i Besiddelse af 40,000 Rbd. Uden at være udmærket smuk nytter det ikke at melde sig. De herpaa Reflecterende bedes at aflægge en forseglet Billet mærket Kjerlighed paa dette Blads Contoir, hvori Navn og Stand samt Opholdsted er angivet. Bare det ikke skal gaae her som med Prindsessen i Eventyret, der lokkede Beilere til sig og - holdt dem alle for Nar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Løgstør, den 20de Januar. Atter har vor By været udsat for Rædsler og Ødelæggelser, idet Vandet om Natten mellem den 19de og 20de d., ved en, i Forhold til foregaaende Nat, kun ubetydelig Storm steeg til en saadan Høide, at det overskyllede Pladsene og Gaden langs med Fjorden og truede hvert Øieblik at styrte ind i Husene, hvis Beboere atter maatte pakke sammen og søge Tilflugt hos deres, fra det frygtelige Element længere bortfjernede, Medindvaanere. Til Lykke lagde Stormen sig dog hastig igjen, som bevirkede, at Vandet traadte noget tilbage, ligesom det ogsaa var en særdeles heldig Omstændighed, at den i Strømmen og Brodningen ovenfor Byen værende store Mængde Jis, som med en rivende Fart styrtede ned af Fjorden, paa Grund af, at Vinden har langs med Byen, ikke kom til at anrette de frygtelige Ødelæggelser, som ellers saa oiensynligen vilde været afstedkomne, men derimod nu virkede til stor Fordeel for Byen, idet det flettede Vandet saaledes, at der ingen So kunde blive, som eller er saa frygtelig virkende og uden al Tvivl atter vilde have nedstyrtet de Huse, hvortil og hvoromkring Vandet nu roligt havde samlet og leiret sig. - Hvad Enden forøvrigt vil blive paa disse truende Rædsler, kan man kun med Bekymring tænke paa, thi, uagtet Veiret idag er godt, staaer Vandet dog op over næsten alle Fjordpladsen, netop paa samme Høide og med lignende stille Veir som vi havde ifjor Dagen til den frygtelige Nat, den 8de Januar. - Den 21de. Jdag er Vandet endnu høiere og mere foruroligende.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
- Den 22de og 23de Vandet vedbliver at stige, men Veiret er lykkeligviis godt. Alt lever i stor Frygt for Storm, der kun vilde føre ny Ødelæggelse over vor By.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Aalborg, den 24de Januar. De befrygtede foruroliggende Efterretninger fra Fjorddistricterne ere indtrufne og vi henvise til Ovenstaaende fra Løgstør. Dog er endnu ingen egentlig Skade afstedkommen og det er, ved det indtraadte rolige Veir, at haabe, at det idet mindste denne Gang med Guds Hjælp maa forblive ved Frygten. J Nibe har Vandet ogsaa staaet meget høit og truet med men dog ikke anrettet nogen Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Ved den idag afholdte Borgersamling blev Forslaget om Jndkjøb af Hr. Kjøbmand Giødwads Gaard til Arrester forkastet med 140 mod 11 Stemmer. Forsamlingen varede, under meget levende Debatter, fra Kl. 9 til Kl. 1. Nærmere herom imorgen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
- Det Müllerske Selskab kan, efter en Beretning i Jyllandsposten, i Begyndelsen af Marts ventes hertil. Det agter, før det reiser herop, efter den 3die n. M. først at spille 14 Dage i Aarhuus og derpaa paa Gjennemreisen, 14 Dage i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Handels- og Skibsefterretninger. Generaltoldkammer og Commerce=Collegiet har i Skrivelse af 11te de, som er meddeelt i Thist. Av. tilkjendegivet: "For at bringe den Handel, som Kjøbmændene i Thisted drive over Nordstranden, under en mere betryggende Controll af Toldvæsenet, er det kgl. danske Cancelli, med hvem man i denne Anledning har brevvexlet, med dette Collegium enigt i, at Jndforselen, af saadanne Varer, hvormed det er formeent Skudehandlerne at beskjæftige sig, bor for Thisted Amt alene skee overLøssepladsen Klitmøller.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Aalborg Skibsfart i 1839. Fra fremmede Steder, indkom 307 Fartøier af 5149 1/2 Læsters Drægtighed (og 477. L. bestuvet Drægtighed); heraf 80 danske af 1854 Læsters Drægtighed, 198 norske af 2627 1/2 L. D., 27 svenske af 543, L. D., 1 preussisk af 87 1/2 L. D. og 1 fransk af 37 L. D. - Fra indenlandske Stæder indkom 354 Fartøier af 3371 1/2 Læsters Drægtighed (og 2444 1/2 L. bestuvet Drægtighed); heraf 328 danske af 3009 3/4 L. D., 22 fra Hertugdømmerne af 272 12 L. D., 3 svenske af 73, L. D. og 1 norsk af 15 1/2 L. D. Desuden indkom fra fremmed Sted 2 danske Fartøier af 211 L. D., men som endnu ikke ere lossede. - Til fremmede Steder udgik 28 Fartøier af 49183 Læsters Drægtighed (og 2886 1/2 L. bestuvet Drægtighed); heraf 61 danske at 1614 1/2 L. D., 199 norske af 2539 1/2 L. D., 25 venske af 494 L. D., 1 preussisk af 87 1/2 L. D., 1 fransk af 37 L. D. - Til indenlandske Ste og 1 mechlenburgsk af 46 1/2 L. der udgik 388 Fartøier af 4144 1/2 Læsters Drægtighed (og 23593/4 L. bestuvet Drægtighed); heraf 358 danske af 3692 3/4 L. D., 25 fra Hertugdommerne af 329 L. D. og 5 svenske af 122 1/2 L. D. (De Fartøier, som ere benyttede til Farten paa Fjorden, ere ikke indbefattede under ovenstaaende, Antal.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Det indtraadte Tøveir med Storm af vestlige Vinde har, ved Hjælp af nogen Jisning, brudt Jsen i Belterne, saa at Posterne igjen kunne føres over lille Belt med Dampskib, imellem Assens og Aarssund, og over store Belt ligeledes med Dampskib fra Korfør lige til Nyborg. (O. Th. Av.)J Nyborg er et nyt Skib færdigt, som i Daaben har erholdt Navnet Christian den Ottende. Det tilhører den virksomme og kraftfulde Kjøbmand H. Kruuse, som, foruden endeel mindre, har 8 store Skibe i Søen, der med meget Held have befaret endog saare fjerne Farvande.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Det er saadanne dristige Kjøbmænd, især i vore Provinds stæder, som den danske Handelsmarine har at takke for, at den begynder at hæve sig noget af sit sørgelige Forfald, og det er paa deres heldige Fremgang, at dens fremtidige Udsigter fornemmelig beroe. (Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Jfølge officiel Beretning til Handelstidenden, har Frederikshavns Havn i afvigte Aar været besøgt af 1169 Skibe af 13,171 Læsters Drægtighed. Størst var Besøger i October Maaned, nemlig af 156, og mindst i Januar, nemlig af 27 Skibe. Den største Læstedrægtighed var samlet i Havnen i Marts Maaned, nemlig 61 Skibe af tilsammen 1737 Læsters Drægtighed. Af Skibe fra 80 til 90 Litr. Dr. har kun 1, nemlig i September, besøgt Havnen. Af Skibe under 1 Læst har Havnen været besøgt af 123 og under 5 Lstr. 118.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
J Thisted Avis, er bekjendtgjort: "Da de 2de Kaber, som hidtil have betegnet Løbet ved Jndseilingen fra Havet i Canalen, ei længere kunde blive staaende, men truedes med at bortrives af Havet, saa have Lodserne været nødsagede til at borttage disse 2de Kaber. Jmidlertid ere Lodserne paa begge Sider af Canalen daglig paa Udlig for i paakommende Tilfælde at yde Lodshjælp.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Kbhvn. Borscours, d. 2de Jan. Hamb. k. S. 118. Sp. 20. N. Spdlr. 171 a - Rd. Sv. Sedl. 171 a 17 1/2 Rbs. 4 pCt. kal. Obl. 96 a 6 1/2 Rd. Nation. Obl. af 1820, 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier 75 a - Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Hamborg Borscours, 2de Jan. Bordeaur 1891. Petersborg 311. London k. S. 13 Mk. - Madrid 15 1/2. Lissabon, 18. Amsterd. r. S. 35, 65. Spec. 3/4 pCt. Agio, Louis & Frederiksdorer 10 Mk. 11 ½ s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Bekjendtgjørelser. Med dyb Vesmod og Smerte maa jeg herved bringe Slægtninge og Venner det sörgelige Budskab, at min trofaste, höit elskede, uforglemmelige Mand, Kjöbmand Niels Hilligsøe, efter det evige Forsyus urandsagelige Villie, paa en Handelsreise, bortkaldtes i Thisted den 21de dennes fra mig og 4 Börn i sit Alders 2de Aar og efter 16 Aars kjærligt Ægteskab. Overbeviist om, at de, som kjendte den salig Afdöde, ville tage Deel i den tunge Skjæbne, som saa uventet har rammet os, frabede vi os Condolence. Aalborg, den 21de Januar 1810. Caroline Hilligsøe. söd Grundtvig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Det har behaget det alvise Forsyn, ingt ved Døden at bortkalde til et bedre Liv vor inderlig elskede Datter, Sørine Christiane Sophie, 11 Aar 6 Dage gammel, efter 20 Dages smertefuldt Sygeleie; dette bekjendtgjøres herved fraværende Slægt og Venner af hendes dybtsørgende, Forældre. Aalborg, den 23de Januar 1840. J. P. Gaarmann, Ane Sophie Gaarmann, Toldbetjent. født Schjøtt. Til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres herved, at Undertegnede er bleven udnævnt til Forstander for det Steenfeldtske Legats Rente-Uddeling, forsaavidt angaaer afgangne Cancellieraad Steenfeldts Familie. De Personer, som allerede nyde Rente=Portioner af bemeldte Legat, ville derfor behageligen ved hvert Aars Juni Maaneds Udgang nærmere henvende sig til de Steder, hvor de i den senere Tid ere tilvante at modtage deres tillagte Portioner, paa ethvert saadant Sted skal jeg bestræbe mig for, at føie den Foranstaltning, at Vedkommende der kan hæve, hvad dem er tillagt, imod vedbørlig Qvittering, forsynet med vedkommende Præstes Attest, der udviser, at Legatnye deren baade er i Live, samt er trængende til den ham tillagte Andeel af Legatet. De af fornævnte Familie, som i Fremtiden maatte ansee sig berettigede til, naar Portioner vorde ledige, at nyde Deel i samme, ville derom i portofrie Breve, behage at henvende sig til undertegnede Le gats=Forstander, og forsyne saadanne Anmeldelser med vedkommende Sognepræstes Attest og christeligt Forhold og trængende Forfatning, hvorhos vedlægges paalidelige Beviser for Slægtskab til Testator. Kjøbenhavn, den 18de Januar 1840. J. E. Steenfeldt, Kunstmaler, boende i Viingaardstræde, Nr. 145, 1ste Sal.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Efterlysning. Under Jldebranden den 17de dennes er fra Undertegnede bortkommen 3 Schirtings Sengetæpper, 2 Krølhaars Sengemadratser og 2 Meerskums Pibehoveder med Sølvbeslag og Rør, for hvilke Sagers Tilveiebringelse loves en passende Douceur. Peter Wiibroe.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Gulvsand faaes hos J. Rouberg i Kattesundet for 20 sk. pr. Tønde.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Undertegnede, der har kjøbt den af Enkemadame Brøndum hidtil eiede Gjæstgivergaard her i Byen, anbefalet sig til de ærede Reisende, der maatte besøge Viborg, idet jeg tør forsikkre om en i enhver Henseende prompte og forde Reisende tilfredsstillende Opvartning. Viborg, den 18de Januar 1810. Fr. Preisler.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
200 Stude kunne erholdes græssede i anstundende Sommer paa Restrup pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Ved Proclama af Dags Dato ere Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Thomas Jensen Mørck og forhen afdøde Hustrue Maren Jacobsdatter af Knasborg, Raaberg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 16de Januar 1810. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Licitation. Fredagen den 28de Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Byens Raadstue afholdt offentlig Licitation over Anskaffelsen af adskillige Materialier, som behøves til en Havns Anlæg her ved Byen, bestaaende af: 100 Stykker Fyrre=Pæle paa circa 10 Alens Længde og 9 Tommer i 1 paa Midten, 200 Stykker rue Ditto fra 4 til 6 Alens Længde og 8 Tommer i Diameter paa Midten, 14 Stykker Hammere af Fyr, 10 a 11 Alen i Længden og 9 Tommer i II, 40 Stykker Fyrretræer 6 a 8 Alen lange og 7 a 8 Tommer i C. 50 Stykker rue Ankere, 6 Alen lange og 8 Tommer i Diameter, 24 Stykker Egestolper, 3, Alen lange og Tommer i II. 12 Tylter Fyrreplanker, 6 Alen lange, Tommer tykke, 12 Stykker Fyrretræer, 12 Alen lange, 6 Tommer i II og circa 300 Cubikfavne Kampe= eller Sø Steen. - Conditionerne ville, 8 Dage for Licitationen, findes henlagte paa Byfogedcontoiret til Liebhavernes Eftersyn. - Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Thisted, den 22de Januar 1810, Nellemann.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Den til den 19de forrige Maaned berammede, men ikke afholdte, tredie Auction over de Lars Jensen forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte- og Afgifts=Restancer tilkjendte, Gaarde, Lembergaard og Lemb bondgaard i Hellevad Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1 Alb., med Avl og Afgrøde, bliver afholdt paa Lars Jensens Bopæl i Lemb Fredagen den 7de Februar førstkommende, Eftermiddag Klokken 11 hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Creditorernes som Lysthavendes Efterretning. Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 18de Januar 1840. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
Blandt undløste Breve paa Tolsted Poncorion er følgende fra Aalborg, Adresse: Maler D. Blicher : Georg Eberhardt : Skomagersvend Christen Hendrichsen, og fra Frederikshavn Adr. : Skolelærer, Christensen adresseret til Saddelmageren i Thistedag, Veir-Jagttagelser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
- Barom. 275.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-24
D. 24de Jan.: Therm. i 40, Vinden: SV., næsten stille, Luften tyk, vedholdende :
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Gudstjeneste. Tredie Søndag efter Hellig=Trekonger prædiker til Høimesse, i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Bruun. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Herte. - J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen,
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Udlandet. Norge. Videnskabernes Selskab i Tronhjem har udsat Guldmedailler for Besvarelsen af følgende Spørgsmaal, Hvorvidt bør Staten, som saadan, gribe ind i dens Borgeres Opdragelse?" samt, hvorledes tilegner Norge sig Fordeel i den almindelige Udbredelse af techniske, paa Naturvidenskaberne grundede, Kundskaber, Er Norge i denne Henseende moden for Oprettelsen af et polytechnisk Jnstitut, eller kun for techniske Læreanstalter af mindre Omfang og meere specielle Øiemeed, Kunne disse forenes med Haandværks skoler, hvorledes bør de i det Hele taget være indrettede og hvorledes kunne Midlerne tilveiebringes. Følgende Træk af Østerrigs store Keiser, Joseph den Anden, turde for nærværende Tid ogsaa hos os læses med Jnteresse: Da Keiser Joseph havde ophævet Gratialevæsenet, modtog han Besøg af de Utallige, som havde mistet Gratialerne. Jblandt En af disse og ham forefaldt følgende Samtale: "Ja, Madame, det giør mig ondt: men O veed, at Kammerpungen er hævet. Det var blot ved disse 1000 Rdlrs Tillæg at jeg erholdt Styrke til at bære min Mands Tab, og at gjøre den ringe Pension nogenledes tilstrækkelig. Jeg maatte jo rigtignok stille mig ved min Eqvipage og en Tjener, samt opgive de største Huse, men jeg levede dog i Stilhed, sikkret for enhver Mangel, som nu saa smertelig træffer mig. Nu har jeg slet Jntet uden de 500 Gylden, og døm selv, om jeg og en voxen Datter kan leve deraf. Deres Majestæts strænge Retfærdighed vil være min bedste og inderligste Talsmand. Naturligviis, Madame Den er Rettesnoren for alle mine Handlinger, og den er ogsaa Aarsag i, at De har mistet de 1000 Rd., som det neppe, saalænge jeg lever, faaer mere. Jeg er ganske forhauset, Dr. M. Min Mands Fortjenester, min Stand. Deres Mands Fortjenester belønnedes medens han levede, og de afkaster endnu Dem aarlige Renter. Og Deres Stand, jeg maa see paa alle Stænder; jeg er ikke blot Wiens Keiser, og jeg har ei blot Undersaatter af Deres Stand. Skal den Ringe da døe af Hunger, fordi den Fornemme kan leve i Overflødighed. Jeg indrømmer, at Tabet af Deres Mand har sit Ubehagelige, og at det har været Aarsag i, at De har maattet indskrænke Deres Beqvemmelighed, men jeg maa tage Hensyn til, at syn andre Familier kunne leve af det, som jeg tager fra Dem. Det gjør mig altsaa endt, men De indseer selv, at jeg ikke kan være ubillig. (Hun græder.) a. Men hvad skal der da blive at min Datter, uden Formue. Hun kan ikke takke Andre end Dem og Deres slette Huusholdning for denne Mangel. Deres Mands Embede fordrede ikke at gjøre Opsigt, og hans Lønning var anseelig. De havde dengang, da han levede, skullet see fremad, og lagt Noget tilside for Deres Børn. Da De ikke har gjort dette, saa er Skylden Deres egen. Jeg skal da gaae ganske trøftesløs fra D. Meu Jeg har blot et Raad at give Dem. Hvis De mener, at 5000 Gylden er for lidet til To, lad da Deres Datter tjene. ne Tjenes Ja, hvorfor ikke. Jeg tjener Dem og saa mange Andre, som Keiser; dog gjør hvad De vil, Madamme. Jeg kan, som lagt, ikke hjælpe Dem. Jernproductionen i Sverrig er saa betydelig, at Stockholm alene forrige Aar har udført 300,000 Skpd. Jern.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Fra Hamborg meldes under 5te Jan.: Jgaar Aftes havde vi her Skuet af et temmelig stærkt Nordlys, som i længere bortliggende nordlige Egne, f. Ex. Kjøbenhavn, Gothenborg, Stockholm a., maa have været af stor Pragt. Det glimre de fra NO. til NB. over et mørkt Kredsafsnitpaa Horizonten i hvidt Skin, ganske liigt det i klare Sommernætter og skjød Straaler til 50 Graders Høide, som forenede sig i Secunder og atter udslukkedes. Sjeldent gik Lys farven i det Guulagtige eller det Grønlige. I den reneste Stjernepragt straalede den øvrige Himmel. Magnetnaalen viste en lille vestlig Afvigelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Man har ved Eftergravninger i Omegnen af Constantine fundet en Lyra af en hidtil ubekjendt og, som man siger, meget ziirlig Form.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
En pariser-Journal fortæller følgende Historie: En Englænder havde fattet en saa heftig Tilbøielighed til den afdøde Madame Malibran, at han blev vanvittig, da han erfarede hendes Død. J en Daarekiste i Paris hensukkede han sit jammerfulde Liv. Hans Læge hørte tale om PaulineGarcias glimrende Debut. (Hun er, som bekjendt, Malibrans Søster.) Han vilde prøve, om hendes Stemme ikke vilde bevirke en Forandring i den Lidendes Sindstilstand. Ved den første Romance, hun fang, sprang Englænderen op og raabte: "Det vidste jeg nok, at hun ikke er død Taarerne styrtede over hans Kinder og fra det Øieblik at havde han gjenvundet sin fulde Forstand. Man forsikkrer endogsaa, at han har tilbudet Pauline Garcia sin Haand J Canton Wallis have Mandfolkene hidtil havt Lov til at ryge Tobak, saasnart de vare gifte. Nu er der udkommen en Lov, at ingen Mand under 28 Aar maa ryge, Tobak, ei engang om han er gift, eftersom man har havt Exempler paa, at mange Mandspersoner have giftet sig blot for at faae Lov til at smøge.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Dronningen af England modtager vedvarende flere nu delige Smaaforæringer. Saaledes sendtes hende forleden en Synaal, men som lod sig skrue fra hinanden og indeholdt 12 smaae Synaale. J lige Maade fik den nylig et Par lange Læderhandsker sendte i en Apriloskiærne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Demoiselle Racheel, Frankrigs store, tragiske Skuespillerinde, var nær indebrændt den 30te Decbr., og skal kun have en ældre Søsters Aarvaagenhed at takke for sin Redning :J Main; tiltager Fabricationen af Champagner af Rhinskviin, og man roser sig allerede af, endog at levere den bedre, end den ægte fra Champagne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Paa et af Jtaliens Theatre gives Forestillinger af et Skuespillerselskab, som tæller serten Personer og tilligemed ser Personer i Orchestret, Souleuren og Jnspecteuren udgjør en eneste Familie: en Fader med sine Børn og Børnebørn. Han hedder Tenelli, er en rask Mand paa 68 Aar og spiller den ømme Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 21de Januar. Om vor hedengangne Monarchs Liigbegjængelse hensætte vi endnu følgende Brudstykke af Kjøbenhavnspostens" Beretning: Da Liigtoget paa Roeskildeveien ankom til Glostrup Sogn, modtoges samme af Præsten i Forening med Sognets Beboere, der under Afsyngelsen af en Palme fulgte Liigtoget til ud over Sognets Markskiel. Ligesom i det Hele yttres der fremdeles - alle Deeltagere i denne Sørgehøitid, der henhørte til Almuen, med den meest uskrømtede Oprigtighed yttrede deres dybe Følelse og hjertelige Hengivenhed for den Afdøde, saaledes hørte overhovedet det folkelige Element overalt, hvor det blev tilstedet Adgang til at yttre sig ved denne Leilighed, unægtelig til den skjønneste Deel af den hele Høitidelighed, og afgav derved tilstrækkelige Beviser for, hvorledes det ingenlunde mangler vor Tid paa sand Erkjendtlighed."De Mænd - hedder det fra Kjøbenhavn i Altona Mercur, - som Kongen kalder til sin Omgivelse, blive overalt, saavidt man erfarer, betegnede som saadanne, der som Han forstaae Tiden og dens Trang. Man er derfor her meget tilfreds med de Udnævnelser, Kongen i denne Hensigt allerede har foretaget og man mener, at et endnu større Personskifte forestaaer. Ogsaa vækker den Stilling, Hs. Majestæt mod de forskjellige Collegier synes at indtage, her hos Mange det Haab, at disse, ville blive befriede formange tidspildende Formaliteter, for at vinde mere Tid til vigtigere Sager.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-25
Ved Landhuusholdningsselskabet er foranstaltet udgivet Kjøbenhavns Amt ved Joh. Ph. Hage. Dette er det 11te Stykke af Bidrag til Kundskab om de danske Provindsers nærværende Tilstand i bekonomisk Henseende som nu allerede i en temmelig lang Aarrække er udgivet og har oplyst endeel Egne fra de forskjellige Provindser i vort Fædreland. J den her anmeldte Deel har den alt tidligere saa hæderligt bekjendte Forfatter med megen Flid og Sagkundskab samlet og bearbeidet Jndberetningerne om Amtets forskjellige Egne og har ved denne Leilighed tillige viist en Frisindethed og et Mod til at angribe indgroede Fordomme, som ikke noksom kan paaskjønnes. Saaledes hedder det Pag. 103: "Regjeringen har endnu ikke løst de Baand, hvormed Landbolovgivningen vanskeliggjør det eneste eller idetmindste sikkreste Middel til at raade Bod paa den høist ufuldkomne Udskiftning og den Landet truende Ulykke af en forvidt dreven Udstykning. Den friere Raadighed over Land=Eiendommene er det, hvortil Landet trænger, uden denne vil Jntelligents og Capital ikke søge hen til Landets vigtigste og sikkreste Erhvervskilde. Hvor Eieren har friere Hænder til at erholde et Areal, der passer, til hans Driftcapital og Fordringer, der see vi, at Udstykning og Sammenlægning af Jorderne gaae Haand i Haand, uden at det skeer, som man maaskee har befrygtet, at det Ene gaaer det Andet iveien. Dette kan aldrig skee, naar man lader Tingen gaae sin naturlige Gang; thi da vil Ingen falde paa at samle mere Jord, end han ved Egnens Arbeidskraft finder det fordeelagtigt at drive. Saaledes er f. Ex. en stor Deel af Roeskilde Kjøbstads Jndmarker sammenkjøbt af enkelte velhavende og dristige Borgere, der have Evne til at drive og forbedre dem paa en Maade, som ved Smaalodder aldrig vilde være skeet. Bogens Slutningsord fortjene sikkert ogsaa at læses af Enhver, og især af dem, som staae høit. Vilde man spørge, siger Forfatteren, hvad der fornemmelig vilde gavne Landmanden, ikke blot paa Kjøbenhavns Amt, men over hele Landet, saa maatte Svaret i faa Ord lyde: Giv Landmanden den samme personlige Frihed og den samme frie Raadighed over sin Eiendom, som Kjøbstædmanden har, saa vil hver enkelt Green af Landvæsenet hurtig skride frem til samme Trin af Fuldkommenhed, som i England; med velberaad Hu nævnes netop dette Land, ikke fordi Landvæsenet der er bragt til større Fuldkommenhed, end noget andet Sted i Europa, men fordi der ingen Grund er til at antage, at Angler, Sachser, Jyder og Danske skulde i deres Hjemstavn, østen for Vesterhavet, staae tilbage for deres Udflyttere i Vesten, i et Land, der hverken i Jordsmon eller Clima har noget Fortrin for Danmark - naar vi ligesaa frit, som de, kunne bruge vore Kræfter."(Dagen.)¬