JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-04-15
J en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra Paris hedder det, at Mehemed Alis Skjebne omtales mindre end man kunde vente; men at der sikkert i Gemytterne næres dyb Medlidenhed med en Mand, der kun altfor meget har betroet sig til Frankerigs Stjerne. De Franskes Anseelse i Orienten er tilintetgjort for stedse, og denne Omstændighed indvirker desuden ufordeelagtigt paa deres occidentalske Forhold. Da Stridighederne imellem Nordamerica og England antoge et betænkeligt Udseende, drev man fra engelsk Side med stor Jver paa Udjævningen af Spørgsmaalet om Arveligheden i Ægypten. Frankerig erholdt derved en herlig Leilighed til at virke for Paschaen, og vi ville snart faae at see, hvad Frankerig udretter til Fordeel for Mehemed, og om man vil udvirke for ham, og sikkre ham fuldkommen Arvelighed. Desuagtet er Vicekongens Magt knækket, aldrig vil han, saaledes som tidligere, kunne holde Storsultanens Magt Ligevægten. De tyrkiske Paschaer vide, at Mehemed ingensinde vil kunne erholde Eneherredømmet, men de vide paa den anden Side ligesaa godt, at Storherrens Magt. er en Skinmagt, en orientalsk Ferman-Hyperbel, et occidentalsk Protocolblendværk, og Stykke for Stykke vil Osmans Rige opløses og adskilles, ligesom i sin Tid det gamle Chalifat. Kun at den meget priste Pacification, hvorved Paschaen er svækket, og Storherren ikke styrket, ikke maa vorde Signalet til en almindelig Opløsning af Osmans Rige og til Begyndelsen af den store Kamp om Arvefølgen. – Det er imidlertid ikke de americanske Stridigheder alene, der tilskynde Englænderne til saasnart som muligt at ende det ægyptiske Arvelighedsspørgsmaal, og saaledes sætte Frankerig istand til at tage Deel i de enropæiske Magters Forhandlinger og Beslutninger. Dardanell-Spørgsmaalet staaer truende for Døren, forlanger hurtig Afgjørelse, og her gjøre Englænderne Regning paa det franske Cabinets conferentsielle Understøttelse; thi i dette Spørgsmaal have England og Frankerig samme Jnteresser... Hvilket Udfald vil vel Striden imellem England og Nordamerica erholde, J intet Tilfælde et glimrende, Selv da, naar i Meods Person hele det engelske Folk blev klynget og ligesom in effigie, turde John Bill alligevel længe betænke sig, førend han indlod sig i en alvorlig Baxekamp med Broder Jonathan. Fremfor alt Andet er John Bull en beregnende Forretningsmand, en Æressag lokker ham ikke uimodstaaelig, naar der derved er mere at tabe end at vinde, og dette er Tilfældet her. Endskjøndt vi just ikke have Grund til synderlig at elske de tvende Stater, saa ville vi dog ikke ønske, at Krigen skulde udbryde imellem dem: Krig, er en smittende Sygdom.
Viborger Samler, 1841-04-15
Den combinerede hanoversk brunswigske Division bestaaer af 13,054 Hanoveranere og 2096 Brunsvigere. Til den anden combinerede Division høre: af Holstenere og Lauenborgere, 2600 Md.; af Meckl. Schwerinere, 3550 Md.; af Meckl. Strelitz., 718 Mk.; af Oldenburgere, 2986 Md.; af Hanseatere, 2033 Md. (hvoraf Hamborg, 1205 Md.) - Reserve=Infanterie=Divisionen, bestemt til at complettere Besætningerne i Forbundfæstningerne, dannes af Contingenterne fra Sachsen Weimar (2010 Md.),S. Altenburg 1982 Md.), S.-Coburg-Gotha (1106 Md.),S. Meiningen=Hildburghausen (1150 Md.), Anhalt-Dessau(525 Md.), Anh. Bernburg (370 Md.), Anb.-Cothen (325. Md.), Schwarzburg-Rudolstadt (539 Md.), Schwarzb.-Sondershansen (451 Md.), Hohenzollern=Hechingen (145 Md.), Hohenzollern=Sigmaringen (356 Md.), Lichtenstein (55. Md.), Waldeck (419 Md.), Reus, den ældre Linie (223. Md.), Reuss-Schleiz (261 Md.), Reus=Lobenstein=Eders dorf (261 Md.), Schaumburg-Lippe (240 Md.), Lippe, (691 Md.), Hessen=Homburg (200 Md.), Frankfurt om Main (693 Md). J Alt 11, 116 Md. J Krigstider, besættes Forbundfæstningerne Mainz, Luxemburg og Landau med c. 34,000 Md. (hvoraf c. 21,000 Md. ere bestemte til Mainz.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-04-15
Kjøbenhavn. Efterat H. K. H. Kronprindsen i flere Uger har lidt af en heftig Forkjølelses=Hoste, er denne i de senere Dage saaledes tiltagen, at Aareladninger ere anseete nødvendige, hvorefter ogsaa Tilstanden er noget bedre. (B. T.) Parolbefaling. Efter allerhøieste Parolbefaling af 12te April skal iaar ikke Jndkaldelse af Frifolk og Distrietsheste finde Sted ved de Regimenter og Corps, som garnisonere paa Sjælland. Derimod skal der exerceres i Standqvartererne med den tjenstgiørende Styrke. (S. Bl.) Udcommander af Sø=Etaten i Aaret 1841. Med Linieskibet Christian den Ottende": Chef, Commandeur C. Lütken; Capt. Bodenhoff, Capitainlieutenanterne Tegner, J. A. Meyer, og J. van Dockum; Premierlieutenan. Rothe, Holst, Smidth, Agerskov og Skibsted; Secondlieutenanterne Frolich, Albeck, S. Lund, A. Krieger, Buchvald og Schulz. Med Briggen "Allart": Chef, Capitainlieutenant Langemark, Premierlieutenanterne Kobke og Lemming; Secondlieutenanterne Obelitz, J.C. Tuxen og Kraft. Med Cadetskibet, Corvetten Flora: Chef, Capitain Findt; Premierlieutenant Donner; Lærere: Capitainlieutenant Proeselius, Premierlieutenanterne Jpsen og Marstrand; Secondlieutenant Pedersen. Paa Opmaaling: Premierlieutenant Bacher; Secondl. Wrisberg. For Dampskibet Kiel, Capitainlieut. P. Wulff. (S. B.)
Viborger Samler, 1841-04-15
For Sø=Etatens Officerer har Hs. Maj. bestemt følgende Reglement med Hensyn til deres Avancements: Ved ethvert Avancement fra Pr. Lieutn. til Capt. Lieutn. bør Collegiet udtrykkelig anføre, hvorvidt den Officeer der staaer for Tour, antages efter sin tidligere Tjeneste at ville blive en dygtig Skibschef, og at, naar Coll. ei anseer ham skikket til at blive det, han da bør udtræde af Marinen; ved Avancement til Capt. bør desuden Enhver som indstilles have gjort et eller flere Togter som Chef eller Næstcommanderende, saaledes at Collegiet med Bestemthed kan yttre sig over den Paag. Dygtighed i at føre Skib, Ved Avancement til Commandeurcapt. eller Commandeur maa Admiralitetet grunde Forsl. paa Overbeviisning om, at de Paag. værdigen kunne forestaae de høiere Poster der kunne vorde dem betroede. Avancem. til C. Admiral skeer uden at være bunden til Ancienneteten. Al Lønning skal herefter være fast Gage; Qvarteer= og Oppasserpenge bortfalde; osv. (Dan.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Blandt de adelige Familier, som i den senere Tid have været særdeles heldige til at obtinere de vigtige, og især før Almeenaandens begyndende Opvaagnen indflydelsesrige (men nok kun lidet indbringende) Amtmandsposter, høre Familierne Rosenørn og Tillisch. Den sidste Families Vei til Amtmandsposter er gaaet over Færøerne, hvorfra tvende Brødre Tillisch, efter i kort Tid umiddelbart efter hinanden at have været Commandanter og Amtmænd paa Færøerne, ere blevne satte til befalingsmænd over Aabenraa- og Ringkjøbing Amter, og det i en Alder, da deres Samtidige endnu beklædte meget underordnede Poster.
Viborger Samler, 1841-04-15
En yngre Broder staaer nu i Begreb med at tiltræde den af de Ældre betegnede Vei over Færøerne, nemlig den til Sorenskriver sammesteds i disse Dage udnævnte G. F. Tillisch, Candidat fra 1837, med Overspringelse af Copistpladsen allerede 1839 Fuldmægtig i Cancelliet og nu 1841 Dommer, medens hans samtidig Medcandidater, uagtet at de ingenlunde staae tilbage for ham i Dygtighed, maae ansee det for en Naade, om de nu kunne blive antagne som ugagerede Volonteurer i det samme Cancelli, hvor Hr. Tillisch, Geheimestatsministev. Stemanns Søstersøn, allerede i 2 Aar har fungeret. som Fuldmægtig. Til Concurrent og Sorenskriverposten, paa Færøerne havde Hr. Tillisch en 10 Aar ældre Candidat, Copist i Hof- og Stadsretten Hr. B. M. Petræus, bekjendt som en særdeles dygtig ung Mand. (Kbhp.) J et følgende Nr. erklærer samme Blads Redaction, at den foregaaende Meddelelse ikke er fremkaldt ved nogen Anmodning eller Meddelelse af Hr. Tillisch's Medconcurrent.
Viborger Samler, 1841-04-15
Om den til Hs. Majestæt Kongens Cabinetssecretair udnævnte Kammerherre v. Tillisch, een af dem, hvem Familie-Connectioner meget tidligt synes væsentligt at have medvirket til at forskaffe en ikke ubetydelig administrativ Post, som han iøvrigt unægteligt har bestyret paa en Maade, der i det mindste kan retfærdiggjøre den Tillid, man havde viist ham i en Alder, i hvilken selv de meest underordnede Embeder under almindelige Forhold neppe blive ligesaa duelige Candidater tildeel Byttrer Kbhavnsposten, at der, efter det, man kjender til Hr. Tillisch's Virksomhed i den Stilling, hvor han meest eller maaskee alene har havt Leilighed til at vise sin offentlige Characteer, nemlig som Stænderdeputeret for Jsland og Færøerne, maa vel efter Omstændighederne have været god Grund for Kongen til at ønske ham i sin umiddelbare Nærhed, som meen af Enevældens lovaleste Tienere," det han fornemmelig i Stændernes sidste Forsamling, ved Discussionen og Skattebevillingsretten, har godtgjort at være. Forøvrigt lader "Kbhavnsposten, Hr. Tillisch vederfares den Retfærdighed, at han ikke hørte til de Deputerede, der i den roeskildske Forsamling den bekjendte 3die August troede at kunne slaae sig til Ridder, paa Oppositionspressen, hvilket altid bliver et Beviis paa et ædelt Gemyt, der forsmaaede at deeltage i en saa tom Bravade." J Henseende til de slesvigske Forhold mener Artiklen ogsaa, at den ny Cabinetssecretair vil være istand til at forskaffe sig en paa hans Sagkundskab velbegrundet Jndflydelse. "Som velbekjendt med disse og de slesvig-holsteenske Cabaler, hedder det vil han i Hs. Majestæts umiddelbare Nærhed kunne være et Midde til at beskytte den slesvigske Nationalitet imod dem, der med alle de Kræfter, der staae til deres Raadighed, lade sig det være magtpaaliggende at tilintetgjøre ethvert Spor af, at der er Noget, der kan kaldes dansk sønden for Kongeaaen. J denne Henseende ønske vi ligemeget Slesvigerne og ham til Lykke.
Viborger Samler, 1841-04-15
J Forbindelse med Kammerherre Tillisch's Udnævnelse til Cabinetssecretair er Baron Scheel Plessen, Søn af Greven paa Siershagen, ansat som Fuldmægtig for det tydske Fag, og Cand. juris Wedel-Heinen, Søn af Byfogden i Warde, som gageret Volontair i Cabinettet. Da der alt er en dansk Fuldmægtig, Justitsraad Howitz, og da den nye Cabinetssecretair, ifølge sine tidligere Stillinger maa antages at være Dansk og Tydsk lige mægtig, synes Kongerigets og Hertugdømmernes Jnteresser paa denne Maade at være skeet Fyldest. Amtmanden over Nordborg og Sønderborg Amter, Kammerjunker C. v. Stemann, skal midlertidigen for et Aar, medens Kammerherre Tillisch fungerer som Cabinetssecretair, tillige overtage Amtmandsforretningerne for Apenrade og Lygumklosters Amter. (Khonsp.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Bladet Fædrelandet er i denne Tid underkastet en svær Crisis, og for et Par Dage siden vare dets Udgivere forsamlede for at raadslaae om, hvilke Midler der vare til at holde det ilive. De To stemte for dets Jnd dragning, de to andre for at vedblive med Bladet. Da Stemmerne vare ligge deelte, besluttede man at oppebie Lehmanns Votum. (Han er nemlig endnu paa Falster.) Nu skal det være temmelig afgjort, at Bladet skal ophøre med indeværende Qvartals Udgang. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1841-04-15
De mange Vogne, som forleden kom med Pakkeposten fra Hamborg, medbragte til Zahlkammeret et Beløb af 250,000 Rbd. i Skatter fra Hertugdømmerne. - Efter Reisendes Beretning lever Jfr. Grahn meget tilfreds i Paris i den samme Leilighed og med de samme Omgivelser som for hendes Sygdom, og det haabes, at hun, efterat have tilbragt et Aarstid endnu i Rolighed, igjen kan vise sig som Dandserinde. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Veile, d. 10de April. Bønderne i Justitsraad Withs Jurisdiction have nylig paa hans Fødselsdag, som et Beviis paa deres Agtelse og Hengivenhed for ham, foræret ham et Par smukke Kjøreheste (der ere kjøbte paa Hestemarkedet i Horsens og efter Forlydende have kostet 400 Rdlr. Sv.), og desforuden have hans Vælgere, for at tilkjendegive ham deres Tilfredshed med og Anerkjendelse af hans Fortjenester og Virken i Stændersalen, ved Subscription tilveiebragt en Sum, for hvilken de lade forfærdige en Sølv-Theemaskine, der ved en Deputation af deres Midte skal overleveres den frisindede og folkelige Deputerede. – De sædvanlige ugentlige Hestemarkeder i Fastelavnstiden ere nu tilende. De første vare mindre heldige for Landmanden, hvad Salget af Heste angaaer, de sidste derimod bedre. De besøgtes af endeel Kjøbere, Priserne vare gode og Afsætningen ikke ubetydelig. Paa en af Markedsdagene arriverede det, at en Bonde paa Hjemveien tabte sin Tegnebog, hvori vare omtr. 50 Rbd.
Viborger Samler, 1841-04-15
En tam Ravn, tilhørende en Mand her i Byen og ved sine Spadseretoure i og udenfor Byen velbekjendt, havde paa en Vandring udenfor denne fundet Tegnebogen, som den i sit Næb bar ind til Byen og var just ifærd med, efterat have faaet den aabnet, at plukke i Sedlerne, da en Mand, der kom til, tog Bogen fra den og overleverede den til Eieren, der kom ridende i Cariere for at frelse sine Penge af Ravnens Kløer. - J vor Havn er der nu lidt Liv og Røre og 3 Skibe ligge her paa Stabelen; de 2 af dem underkastes en Hovedreparation og det 3die, et nyt (omtr. paa 1600 Tdr.), bygges af den duelige Skibsbygger Gylding hersteds. De kunne alle ventes snart at løbe af Stabelen. (Ab. Av.) Langfredag Aften, Kl. imellem 10 og 11, opkom deren pludselig Jldsvaade i den Hr. Bygmester Kielsgaardpaa Grevskabet Frysenborg tilhørende Gaard, som i en Tid af et Par Timer aldeles blev lagt i Aske, uagtet Sprøiterne fra Sæbygaard, Frysenborg og flere Steder, vare ilede til. Jlden, der nok næsten udenfor al Tvivl kan antages at have været paasat, udbrød i Stuehusets Tag. Flere hundrede Tønder Korn og næsten alt Jndboet blev et Rov for Luerne; Creaturene vare, saa at sige, det Eneste, som blev reddet. Gaarden var assureret; men Jndboet ikke. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Viborg. J Morges tiltraadte vor Stiftamtmand, Hr. Kammerherre Greve Ahlefeldt Laurvig en Reise paa længere Tid, for i Udlandet at gjenvinde sit Syn Vore bedste Ønsker for denne Reises heldige Udfald ledsage ham. Stiftamtmands- og Amtmandsembedernes Bestyrelse er imidlertid overtaget af den dertil af Hs. Majestæt Kongen, paa eget An- og Tilsvar, constituerede Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer, Kammerjunker, Baron L. Bretton, der allerede for nogen Tid siden ankom hertil.
Viborger Samler, 1841-04-15
Om Jordrystelsen meddeles Følgende:
Viborger Samler, 1841-04-15
Medens Jordrystelsen aldeles ikke er blevet observeret i Kbhvn, er det, forunderligt nok, i Helsingør blevet bemærket af flere, skjøndt i saare svag Grad, og det øieblikke ligt nedskrevne Klokkeslet svarer fuldkomment til det fra de øvrige Steder anførte. (Bri T.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Løgstøer, den 4de April. Jgaar Eftermiddag Kl. 4 3/4 indtraf her en saare mærkelig Begivenhed, idet vi nemlig paa eengang troede os forflyttede til Omegnen af Vesureller Ætna, og i nogle Øieblikke havde Anledning til at befrygte samme Skjebne som i sin Tid Herculanum og Pompeil, vi sporede nemlig en mærkelig Jordrystelse. Til det nævnte Klokkeslet mærkede vi først en let Rysten i Huset ledsaget af et dumpt Bulder, som jeg antog at hidrøre fra, at der muligen kom nogen kjørende ind i Gaarden med et svært Læs, men et Par Secunder efter kom det andet Stød, ledsaget af en stærk Buldren, og rystede hele Huset i den Grad, at alt knagede og bragede. Vi fore i Forfærdelse ud da vi troede at Skorstenen vilde til at styrte ned. Min Kone, som havde lagt sig paa Sengen, mærkede en stærk bølgeformig Bevægelse, og Sengene bevægede sig frem og tilbage, saa at det knagede og bragede i dem. En Mand, som jeg havde i Arbeide med at grave Huller til nogle Træer, mærkede at hele Jorden rystede under ham, og han troede først, at det var ham selv, der var bleven anfaldet af en pludselig Sygdom. Paa flere Steder her i Byen i de mindre solide Bygninger faldt Skilderumsvæggene ned, Skorstene og Mure revnede og Tallerkener, Gryder og Pander &c. faldt ned af Hylderne. Alle Folk fore i Skræk ud paa Gaden, og troede at hele Byen skulde gaae under, idet de antoge, at Rystelsen hidrørte fra et underjordisk Jordskred, fremkaldt ved Oversvømmelsen i 1839, men at dette ikke var Tilfældet erfarede man snart, da Stødet er mærket i en viid Omkreds, Paa Skjerpinggaard (i Han Herred, hvorfra vi idag havde Bud, var Rystelsen saa heftig at flere Ruder sprang og Skorstenene revnede. Det bemærkes af Barometret umiddelbart efter Catastrophen viste paa 27 og 3, og havde hverken kort for eller efter forandret sin Stand een Linie. Vinden var SV., temmelig blæsende, med Regn, og lige i det Moment Stødet mærkedes faldt enkelte – (Bl. T.) Sneeflokke, som dog strax igjen ophørte Udnævnelser.
Viborger Samler, 1841-04-15
Under 10de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket: Skriver under det Kgl. Gen. Toldkammer og Commerce Colleg., K. K. Andersen, til Toldcontrolleur i Hasle; constit. Krydstoldbetjent H. P. Bohn til Toldcontrolleur i Svanike, Kammerskriver under det Kgl. Generaltoldk. og CommerceCollegium, C. F. Frandsen, til Toldcontrolleur i Nexe, hidtilværende constit. Copiist under bemeldte Collegium, F. C. Lund, til Consumtionsforvalter i Løgstøer, forhenv. Told fuldmægtig Exam. Juris S. Christensen, til Toldcontrolleur i Bandholm; constitueret Told- og Consumtionskasserer i Stege, C. Claudi, til virkelig Told- og Consumtionskasse, rer sammesteds, Controlleur og Overvisiteur ved Maltmøllen i Kbhvn., Kammerjunker C. F. R. Holstein, til Told og Consumtions-Jnspecteur i Storeheddinge; constitueret Casserer ved Maleværket i Kbhvn., H. Dalberg, til virkelig Casserer ved bemeldte Maleværk. - Under f. D. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Besidderen af Stamhuset Erholm og Søndergaarde, Cand. jur. H. C. J. Cederfeld de Simonsen, til Kammerjunker, samt Fuldmægtig i Matriculeringscontoiret. Secretair og Landmaaler J. A. Madsen; 2den Commissair ved det stemplede Papiir, C. A. Ahlers; Stempletpapiirsforvalter for Danmark, T. J. Bentzen, Bygningsforvalter ved Cancelli- og Kammerbygningen med flere Bygninger samt Materialforvalter ved Cirtletatens Materialgaard, A. Bøhling, og Jnspecteur ved det Kjøbenhavnske Klasselotteri, J. C. Riise til virkelige Kammerraader. Ligeledes under f. D. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Landvæsenscommissair og Landmaaler T. O. Hillerup, Eier af Bramstrup Gaard, til Tiendecommissair for Odense og Ruggaards Districter. - Under 12te April har Hs. Maj. allernaadigst beskikket: Sognepræst for Osløs, Vesløs og Arup Menigheder i Aalborg Stift, B. L. Obel, til Sognepræst for Hillerslev og Kaastrup Menigheder, i samme Stift; ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Kjøge, P. M. M. Storm, til Sognepræst for Vettersløv og Hømb Menigheder i Siælland; Sognepræst for Strynøe Menighed under Fyens Stift, A. A. Petersen, til Sognepræst for Rise Menighed paa Ærøe; forhenværende personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for Udbye Menighed i Sjængne, C. C. Fischer, til Sognepræst for Fuur Menighed i Viborg Stift: Cand. theol. C. S. Hørbroe, til Sognepræst for Nørre=Felding og Tviis Menigheder i Ribe Stift.
Viborger Samler, 1841-04-15
Handels- og Skibs=Efterretninger. Fra forskjellige Egne i Preussen klager man over den unge Rapsplantes Udseende; og man er bange for, at mange Agre maae pløies om igien. Thisted, den 11te April. Om Skibet Falcons" Stranding kan meddeles følgende fuldstændige Beretning: "Fal con, løb strax efter Jndstrandingen fuldt af Vand. Der bjergedes vel nogle faa Kasser Frugter ubrækkede, dog størstedelen vaade, men den høie Søgang hindrede meget Bjergningen, og da Skibet var fuldt af Vand, var det meget vanskeligt at faae Kasserne ud, da disse vare stuvede fast, Søen brækkede efterhaanden Kasserne, og Frugten fiskedes deels op at Rummet, deels langs med Stranden, da Søerne skyllede den op af Lasten. De tomme Kasser, som fløde op, bjergedes efterhaanden, og i disse Kasser blev Frugten, igjen nedpakket. Saaledes var til Auctionen den 2den De blevet samlet circa 1450 Kister, som bleve solgte til en Gjen nemsnitspriis af c. 2 Rbd. pr. Kasse. Siden Auctionen er bjerget nogle flere Frugter, som ville blive solgte tilligemed Vraget og Jnventariet den 16de Dennes. En stor Mængde Frugter ere gaaede tabte, thi mange gik tilsøes og dreve bort, nogle ere bjergede andetsteds paa Kysten. Foruden de 3000 Kasser Frugt havde Skonnerten indladet som Ballast 500 Cantors eller c. 75,000 – raat Svovl, som ligger løst i Bunden, og som ansees for aldeles tabt. Skibet er Vrag, og blev ødelagt ved det høie Hav, som indtraf den 3die, formodentlig en Følge af Jordskjælvet. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1841-04-15
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 2den April: P. Baadsgaard af og fra Nykjøbing til Christiansand med Korn.
Viborger Samler, 1841-04-15
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 11te April: Frøkenerne Th. og L. Wandel, Krigsassessor Harboe, Proprietair van Deurs, Mægler Dithmer, Skovrider Raun med Familie, Forpagter Neergaard, Pastor Werliin, Skibs bygmesterne Thomsen og Jørgensen, Overgraver Jensen, Hattemagermester Rothenberg, Exam. juris Nissen, Student Bruun, Kjøbmand Holm, Skibsfører Michelsen. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 12te De: Kammerraad Kirnein med Kone og Søn, Mad. Aastrup med Datter, Mægler Dithmer, Forpagter Wilbarth, Frue Christensen med Datter, Frøken Schmidt, Jomfrue Friis, Handelsfuldmægtig Warburg, Kjøbmand Hagemann, Skibsbygmester Jørgensen, Procurator Nielsen (til Samsøe).
Viborger Samler, 1841-04-15
AVERTISSEMENTS. Et lidet Fald Jord, paa omtrent 3 Tdr. Land, af den saakaldte Veirmøller-Toft, tilhørende Conferenceraadinde Jespersen, er underhaanden at faae tilkjøbs.
Viborger Samler, 1841-04-17
No. 62. 69 Aar.
Viborger Samler, 1841-04-17
Kongelig allern, privilegeret Svor Stito Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 17de April 1811. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-04-17
Storbritannien og Jrland. London, den 9de April Dampskibet Præsident var endnu ikke ankommet til Liverpool. Det er nu afgjort, at Adm. Sir. R. Stopford er bleven udnævnt til Gouverneur i Hospitalet i Greenwich.
Viborger Samler, 1841-04-17
Frankerig. Paris, den 8de og 9de April. Mauquins og Pages's Forslag er forkastet af de Deputeredes Kammer. Dog var den Majoritet, Ministeriet erholdt, ikke stor (33 Stemmer), og man kan saaledes antage, at Reformspørgsmaalet har gjort et Skridt fremad. Rygtet beretter, at den tappre General Lamoriciere, har i Provindsen Oran vundet en glimrende Seir over Araberne, der havde udkastet en Plan, der ikke havde mindre til Hensigt end at bemægtige sig den udmærkede franske Krigers Person. Generalen, underrettet ved Spioner og Arabernes Plan, lokkede disse i et Baghold, og tilføiede dem et fuldstændigt Nederlag. 800 Arabere bleve paa Valpladsen. Den næste Efterretning fra Algier vil vise, hvorvidt Rygtet er fandt. Stor Opsigt vækker en Parolbefaling, der er oplæst i alle Hovedstadens Caserner, hvorved der bestemmes, at Soldaterne i hele den stille Uge kun skulle anvendes til den allernødvendigste Vagttjeneste. Corpscheferne er det paalagt, at sende paa Langfredag de Soldater, der ikke forrette Tjeneste, i Messen. Journalerne formene, at den Tid ikke er fjern, da man vil see Marschal Soult med en Borkerte deeltage i en Procession, saa meget mere, som de Deputeredes Kammer - for første Gang siden 1830 – ikke holdt Session Langfredag. Nogle vilde vide, at det Skib, der har ombord den forestaaende Semmesterbetaling fra Republiken Haity, er forulykket. Allerede i Januar afseilede Skibet fra Haity, og man har fra den Tid ingen Efterretning om dets Skjebne.
Viborger Samler, 1841-04-17
Efter Breve fra Marseille skulle Chineserne have betalt til Englænderne den første Deel af den stipulerede Skadeserstatning.
Viborger Samler, 1841-04-17
Toulonerescadren under Admiral Hugøns Commando har den 3die April forladt Havnen i Toulon, for - som det hedder – at krydse ved de hveriske Øer. Man har i længere Tid antaget, at Hertugen af Joinville skulde overtage Commandoen over en Flotille, dervar bestemt til New=Foundland, nu vil man derimod vide, at han skal udnævnes til Chef for en Escadre, der skal krydse i de indiske Farvande.