Politivennen, 1805-01-01
En Klage over Befordring og Veje i Falster. Jmedens vor gode og retfærdige Regjering ved vise og fortræffelige Love fremmer Almenvellets Tarv og Borgersamfundets Vel, imedens dette daglig foregaaer for fore Øjne, møder den Rejsende en Jmodtagelse paa Falster, som i alle Henseender fortjener den bøjere Øvrigheds Opmærksom hed og Deltagelse. Saaledes har jeg mødt Ubehageligheder ved min Ankomst der til Landet, som overgik dem jeg ved en Vindring iblandt Karthages Ruiner gik imøde. En Vand-Melon og en Skaal Vand overraktes mig af en Mohr til Vederkvægelse under dette brændende Klimat, og jeg glædede mig, iblandt disse saakaldte Barbarer at finde Mennesker, der baade felede og tænkte ved Medbrødres Tilstand og Lidelser. Men Læser! tænk engang, ikke denne Jmodtagelse moder Dig ved Din Ankomst til Falster. J en af de første Dage af August Maaned Kl. 3 om Eftermiddagen ankom jeg med Familie til Grønsunds Færgegaard paa Møen. Jeg fik efter et kort Ophold Færgen, hvori vi tilligemed vor Rejsevogn indskibede os. Vinden var østlig med laber Bramseils Kuling, ved Krydsning og Hielp af tvende maadelige Færgekarle, rækkede vi endelig Færgebroen paa Falster efter 4 Timers Sejlads. Enhver vil let indsee, at man efter 4 Timers trættende og ubehagelig Sejlads paa en aaben Færge med Fruentimmer og Børn i Følge, attraaer baade Vederkvægelse og Huuslye, og begge Dele skulde jeg nu først opsege. Jeg gik strax op til Lodshusene til Sætte Færgemanden Ole Olsen, hvor ingen fandtes hjemme; men efter et kort Ophold kom Konen hjem til Huset, som paa mit første Spørgsmaal: om vi kunde faae Befordring af Forspænds Heste til Stubbek., svarede mig. At Lodsene ei vare forpligtede til at køre for os, uden efter eget Behag, og Bønderne i nærmeste By (Næs) vilde ej heller afgive Befordring, uden naar de saae deres Fordeel derved, da de ingen Tvang vare underkastede i Hensyn til Befordringsvæsenet. Denne ubehagelige Forfatning ej engang for Penge at kunne komme afsted, nødede mig til at begjere en Expres til Staden (som ligger een Miil derfra) hvilken Konen strax var villig til at lade afgaae; dog sagde hun mig, at der vilde medgaae nogle Timer inden Befordring kunde komme; jeg forsøgte nu efter hendes Raad at gaae til Lodsen for at faae et ridende Bud afsted; men Lodsen var ikke hjemme, og hans Kone vilde under ingen Omstændigheder tillade, at jeg for Betaling maatte faae en Hest hos hende. Nu var der intet at foretage, uden at afsende et gaaende Bud. Min Familie, som endnu ej havde faaet Husly, og opholdt sig paa Rejsevognen, gik jeg ned til paa Færgebroen og afhentede, da Sætte Færgemandens Kone havde tilladt mig, at de maatte opholde sig i hendes Stue, men derved var endnu kun lidet vundet; thi Vederkvægelse, som vi højlig trængte til, var der ej at faae for Penge, og Uvisheden om hvad Tid vi kunde vente Heste fra Stubbekøbing, samt Rejsevognen og Rejsetejets Usikkerhed, paa Færgebroen, vare store Ubehageligheder, især det sidste; jeg maatte nu af Mangel paa Hielp, for at faae Vognen bragt opi Sikkerhed, gaae ned til Vognen og forblive ved samme indtil Kl. 12 Midnat, da Forspænds Heste ankom fra Stubbekøbing. Enhver som er vant til at rejse, veed og kjender de Besværligheder som Rejser medføre, og vil lettelig kunne indsee det Ubehagelige og Modbydelige ved denne Rejse, hvor vi fra Kl. 10 om Formiddagen til Kl. 2 om Morgenen gjorde en Rejse af 5 Miil, og hvor vi paa den sidste Miil til Søes og til Lands tilbragte 6 Timer, og det af ingen anden Aarsag, end de mødende Jndretningers slette Tilstand og Utilstrækkelighed til Befordringsvæsenets Fremme og Sikkerhed. Og endnu ikke nok med dette Ophold i Grønsund, men neppe havde vi forladt Lodshusene for at køre Landevejen til Stubbek., før vi atter maatte udholde at passere den afskyeligste Vej, som man kan forestille sig; thi her afverlede Vejen med Jndgrøftning, opkørte Hjulspor, Agerrenner, som endnu ej vare udfyldte, Hulvej, hvor vi med vores brede Vogn, ej uden yderste Fare for at brække den i Stykker, kunde passere; men intet af alt dette kan sættes i Ligning med et Sted paa Vejen kaldet Rædskeed, som ligger paa en Engbund, og hvor man har en smal 3 a 4 Fod dyb Huulvej at køre igjennem, og midt i denne smukke Hulvej, som altid er fyldt med Vand, findes en forulykket Steensluse, som lig Malora Skærene ved Livorno fremrager over Vandet Overflade og truer de Rejsende med Død og Ødelæggelse; thi ved Nattetider hører der ligesaa meget Mod som Forsigtighed at komme vel herigjennem. Dersom dette Sted ikke umiskjendelig viser Prøver paa Ligegyldighed for en bedre Jndretnings Fremme, saa er der intet Sted i hele Danmark, som nogentid kan og bør omtales, især naar man veed, at denne Steensluse har benstaaet henved 10 Aar, uden at man har søgt at forandre dens Tilstand. Her Læser! paa dette Sted, steg min Uvillie til det højeste en elsket Familie, et kjært Barn, skulde nu med mig selv overlades til Skæbnens gode eller onde Lune, og saaledes Udsættes for Helbreds og Lemmers Forlis. Det er at haabe, at naar Stiftets virksomme Amtmand skulde faae dette at see, at han da sikkerlig vil gjøre alt sit til at denne Landevej bliver sat i god Stand, da han har givet saa umiskjendelige Prøver paa, hvormeget han ønskede Vejens Jstandsættelse i sit Stift. Hvad der kan være Aarsag til at Forordningen af 27 Jan. 1804 ikke endnu er bleven anvendt. Hensyn til Befordringsvæsenet fra Grønsunds Lodshuse, er ubegribeligt. Paa flere Steder i Danmark er anlagt og befalet Vognmands Lauges Oprettelse, hvor det Locale langt fra ej er saa bekvemt som ved Grønsund. Ved Vindbyeholt, Gaabense, Kallehauge og mange flere Steder i Landet, maae Fragtvogn hentes over en Fjerdingvej borte fra Stedet. Her derimod (fra Lodshusene til Bondebyen Næer neppe en halv Fjerdingvej til nærm este By. Foruden 2de velhavende Bønder findes 5 nedlagte Bønder i Byen Næs, hvoraf hver Nedlægger i det mindste holder 2de og flere Heste til Avlingsbrug, disse Tallet burde og kunde jo afgive Befordring, ej at tale om de 3 a 4 udflyttede Bøndergaarde fra Byen Oure, som ligger ej mere end en Fjerdingvej fra ofte omtalte Sted. Alt taler for et Vognmands Langs Oprettelse der paa Stedet. Jntet kan frembringes derimod. Det vilde ej være vanskeligt at frembringe Data som viser Nødvendigheden, saavel af et Steds Anlæggelse til Husly for de Rejsende, som og Jndretning til Befordring. For 3de Aar siden passerede jeg i Selskab med 2de Bekjendtere dette Sted (Lodshusene paa Falster). Af Mangel paa Husly og endnu større Vanskelighed for at faae Befordring til Stubbek., nededes vi til at gaae til Staden; det var en streng Vinterdag, og endskjøndt vi brugte megen Forsigtighed for at komme over det farlige Rædskred, slap dog en af os ned i Jsen der, og Følgerne af dette Vinterbad vare sørgelige. Med hvilken Glæde seer jeg det Øjeblik imøde, da de høje og mægtige Herrer af bider Commis paa dette Gods, ville anvende deres hele Opmærksomhed paa at gjøre saadanne Jndretninger, som kan tjene det Almene til Beste, og hvilken Rejsende vilde ikke yde sin Tak til de Mænd, som saae hans Trang og afhjalp den. Dersom det og er bestemt og afgjort, at hverken Rejsende, eller Falsters Beboere kan ved dette Sted komme i Betragtning og vente at nogen solid Jndretning skeer, saa var det at ønske at man dog vilde tillægge Grønsunds Lodser Jord til Dyrkning, og derved forpligte dem til at befordre og imodtage de Rejsende. Staal.