Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
Napoleon har ikke tilbragt det paa Elba henlevede, Aar i Uvirksomhed. Ved flere Sammensværgelser, især ved de som opdagedes i Malland, var hans Jndflydelse temmelig synlig. Jfølge en Skrivelse fra Genua havde han alt længe beskieftiget sig med sin Flugt. Han smigrede de engelske Skibes Anførere, tog sig ofte ombord til dem, gjorde Smaarelser til Naboerne, og sendte sin Krigsbrig og en anden som han havde tilkjøbt sig, til Genua og Liverno, for at indkiøbe Munition og andre Krigssager. Engellænderne vare saa vante til hans Skibes Omflakken, at de aldeles ikke agtede paa hans lille Eskadre. Til nogle Personer, havde han sagt, at han vilde giøre en Tour til Orhitello, for at holde en Sammenkomst med Kong Joachim, der alligevel ikke synes at have forladt Napel. Nogle franske Detaschementer havde han ladet land sætte paa Kysten ved Genua. - Angaaende hans Flugt fra Elda ere Meningerne og Beretningerne forskiellige. Mange have Formodning om at den skulde være skeedt med Engellands Vidende. Men saavel dette Lands Jnteresse som dets med Fastlandet indgaaede høit delige Konventioner, synes aldeles at være imod en saadan Formodning. Den, forrige Gang meldte Efterretning, at Napoleon skulde have indspærret den engelske Admiral medens han tog Flugten, synes meget usandsynlig. Paa en saa liden De som Elda, der i kort Tid kan om seiles, og hvis Kyster af og til blev undersøgt af de deromkring stationerede engelske Skibes udsendte Rekognoseringsfartøier, kan en Flaade, som den Napoleon betiente sig af, umuelig udrustes og saa mange i Tropper vorde indskibede, uden at opvække en stor Støi. Den engelske Admiral Campbell kunde ikke krydse udenfor Elta, kunde umuelig gaae i Land uden at bemærke disse Anstalter. Hvis han da alligevel denne bemærkning uagtet var gaaet til Napoleons Middagstaffel, for at lade sig indspærre - hvad skulde man da tænke om Mandens Begreber, Der bliver altsaa vel ikke andet tilovers, end at antage det som de nyere Beretninger sige, at Campbell ved Napoleons Smaareiser og Forhold var gjort saa sikker, at han istedet for i den ugunstige Aarstid at krydse udenfor Elba, opholdt sig i Livorne eller Florenz, og sendte kun hver Uge engang en Korvette til Den for at undersøge Tingenes Tilstand. En af disse Mellemrum, hvor han blev ubemærket, benyttede Napoleon, for, efter at alle nødvendige Anstalter iforveien vare trufne, at gaae til Skibs med sine Tropper, en Ting som kunde i udføres i 3 til 4 Dage. Campbell, der er sin Regiering ansvarlig for Napoleon, forfulgte ham, saasnart han havde erfaret hans Afreise og Veien han havde taget, dog uden at kunne indhente ham. Om Napoleon virkelig har taget sin Moder og Søster med sig eller ladet dem blive tilbage paa Elba, derover ere Beretningerne ikke enige. De 7 Fartøier hvoraf Napoleon betiente sig, skulle være leiede og høre forstørstedelen hiemme i Genua Det var i Bugten Juan, ikke langt fra Cannes sen liden Stad med en Havn i Provence paa Kysten af Middelhavet, i Nærheden af Øen St. Margurite) at Napoleon gjorde sin Landgang. Ustridigt vilde Napoleon, hvis han var landet mere vestlig, have fundet :et til Krigføren gunstigere af Bierge giennemskaaret Land; men for det første havde han i Aaret 1814 gjort den Erfaring, at Stemningen var meest imod ham i Frankriges sydvestlige Departementer, og dernæst kommer just det flade Land hvori han nu befinder sig, hans Planer ret tilpas. Af det hvad han hidtil har gjort, seer man, at intet var ham mere magt paaliggende, end en hurtig uopholdelig Fremtrængen. Da han sikkert i disse Egne havde vedligeholdt gode Forstaaelser, saa vilde han paa denne Marsch gjennem et Land, hvor der gives faa stærke Garnisoner, først drage de til sig paa hvis Hengivenhed han stolede, og i sine Fremskridt voxe som en Lavine, forinden han loddet komme til noget Afgiørende. Punkten han lande, de paa, var meget forsigtigen valgt. Den er paa Grændseskiellet af Jtalien og Frankrige, og han kunde desaarsag drage de Misfornøiede til sig fra begge Lande. J Nødsfald kunde han, hvis hans Foretagende i Frankrige strandede, kaste sig ind blandt Sa vovens Bierge, og her drage fine Tilhængere i dette Land til sig, saavelsom og fra det nærliggende Genua, hvori Misfornøielsen ifølge flere Beretninger, allerede i nogen Tid har været meget stor. Egnen syntes at være gjort til Middelpunkten for en Contrarevolution. Lyon som Napoleon skal have taget i Besiddelse er Frankrigs anden Stad, velhavende, skiøn og folkerig. Dersom denne Stad som man siger, uden Modstand er faldet i hans Hænder, da har Napole om der Midler til at fortsætte Kampen og vanskeliggiøre hans Fald. Ludvig den Attende. Hvis Lykken, der paa Ruslands Jisslætter for eviissyntes at have taget Afskeed med Napoleon, virkelig atter skulde tilsmile ham og begunstige hans forvorne Skridt, da vil det vise sig om Folkets og Anførernes Hengivenhed mod hiin Monark er fast og tro J det mindste skal han være meget rolig og fuldkommen stole paa deres Arm og haabe Seieren. Ved en stor Parade paa Thuilleriernes Slotsgaard den 10de lod Kongen sig see paa Batkonen. 20,000 Krigeres og en uhyre Hob Tilskueres Raab: leve Kongen synes at afgive et Beviis derpaa. Da alt var stille gav Kongen et Tegn med Haanden, for at tilkiendegive at han vilde tale. Generaler, Officerer og Soldater, fagde Han, Jeg er meget tilfreds med hvad jeg har hørt og seet. Med slige Kiekke frygter man Jntet." - Alt raabte atter: Kongen leve! - At der jo gives mange som Kongen havde stolet paa den svige ham, er ikke at nægte. Deriblandt var Massen og Miollis, for hvem Hertugen af Dalmatien havde sagt, at han indestod med sit Hoved. General Maison er en af de Mænd Kongen meest forlader sig paa, og dog var Denne en af de sidste som forlod Napoleons Partie.