JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-11-25
Som bekjendt, har en Deputation fra den slesvigske Forening, bestaaende af dens Formand Hans Nissen, dens Secretair Lauriz Skau og dens Kasserer Niels Steffensen, i denne Tid opholdt sig i Hovedstaden, og med disse have de i Kjøbenhavn værende Jndbydere til Understøttelse for den danske Nationalitet i Slesvig forhandlet de Foretagender, som ere Gienstand for deres fælleds Bestræbelser. Det er Oprettelsen af en høiere Folkeskole paa Landet i Slesvig, der er af størst Jnteresse for den danskslesvigske Landbostand, og derfor har Aarsagen til Deputationens Afsendelse til Hovedstaden været, at erholde kongelig Tilladelse dertil, og tillige at udvirke, at denne Læreanstalt bliver stillet under Ribe-Biskops Tilsyn. Forat der paa denne Maade gjøres Begyndelse med Anvendelsen af de tegnede Bidrag, taler meget: da den latinske Skole i Haderslev for en stor Deel bestaaer med de dansktalende Bønders Tiendebidrag, synes Retfærdighed at kræve, at denne bliver omdannet til en dansk Skole, hvorom Andragende er gjort, saa at man tør haabe, at den egentlig lærde Underviisning ikke behøver privat Understøttelse. En anden antydet Gjenstand for Understøttelse var et dansk Skolelærer-Seminarium i Hertugdømmet Slesvig, men det siges, at det i Tøndern, efter Fundationen, fornemmelig skal være bestemt for Dannelse af Lærere til de danske Skoler i Hertugdommet. For en Lærre stols Oprettelse ved Kjøbenhavns Universitet for den slesvigske Ret, for at danske dannede, sindede og talende Embedsmænd kunne komme til at beklæde Domstolene, og tilat føre danske Mænds Sager for Retten, er meget gjort af den Patriot, der har tilbudt Universitetet 8000 Rbd., hvis aarlige Renter skulde afgive Bidrag til Lønning foren juridisk Professor. Det synes os derfor at det maa vinde deres Bifald, som have tegnet dem for Bidrag til dansk slesvigske Underviisningsanstalter, om hiin Deputations Begjæring, om at en Deel deraf nu anvendes til en Folkeskoles Oprettelse paa Landet i Slesvig, bliver tilstaaet. Formodentlig vil snart erfares hvad Bestemmelse der tages; men meget er det at ønske, at Jnteressen for Sagen maa voxe og at dens store Betydenhed ret klart maa indsees, saa at Jngen, der føler for Fædreland, vil unddrage den sin Hjælp. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1843-11-25
Medens Jndførelsen af Jury=Domstole endnu aldrig har været bragt paa Bane i nogen af vore danske Stænderforsamlinger, vedbliver i Holsten - hvis Stænder allerede have erklæret sig derfor og anholdt derom – alle dygtige og frisindede Mænd med Varme og Utrættelighed at arbeide for denne Sag, hvilket burde interessere os saameget mere, som enten Jndførelsen af Jury=Indretningen i Holsten alene vilde bidrage til at adskille Hertugdom merne i een Henseende, eller ogsaa sammes Jndførelse. tillige i Slesvig vilde være et af de allerbedste Midler til at indføre det danske Sprog i sin naturlige Rettighed som Retsprog, hvor det er Folkesprog, da de Eedsvorne, der vælges af Folkets Midte, vilde medføre det som en absolut Nødvendighed. Det er formodentlig ogsaa af den Grund, at flere af det slesvigholstenske Parties Anførere, hvoriblandt Etatsraad Falck, ivrig modsætte sig Anerkjendelsen af Juryers Fortrinlighed. Af megen Jnteresse i denne Henseende er en Skrivelse fra Kiel i "Neue Zeitung af 11te Dennes, hvori der berettes, at det Slesvig=Holsten-Lauenborgske Cancelli har sendt den stænderske Proposition og Jndførelsen af mundtlig og offentlig Procedure samt Juryer til Over-Appellationsretten saavelsom til Overretterne i Glückstadt og Slesvig og forlangt deres Erklæring over samme, og at man antager, at baade Majoriteten af Over-Appellationsretten og af Overretten i Glückstadt ville erklære sig, ei alene for Mundtlighed og Offentlighed, men ogsaa for Juryer; hvorimod man befrygter at den slesvigske Overrets Majoritet er imod Juryers Jndførelse. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1843-11-25
Blandt de mange Stridigheder, som i den senere Tid er opstaaet mellem Communerne, Repræsentanterne og Øvrighederne, have saa vakt den Opsigt som Striden mellem Borgerrepræsentanterne i Skanderborg og Byfogden sammesteds, Justitsraad Blichfeldt. Hs. Majestæt har i denne Sag resolveret, at der ingen Anledning findes til at tillade Borgerrepræsentanterne at udtræde af denne deres Stilling, ligesom heller ikke at lade anstille yderligere Undersøgelse med Hensyn til de af dem og deres Formand fremfatte Anker. Der er derhos givet saavel Repræsentanterne som Justitsraad B. en Tilretteviisning. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1843-11-25
Aarhuus, den 22de Novbr. Vort Politi er i disse Dage kommet paa Spor efter Gierningsmændene til flere her i den senere Tid udøvede Tyverier, og adskillige Personer ere fra Byens nærmeste Omegn blevne indbragte hertil som Arrestanter. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1843-11-25
Communalbestyrelsen for Randers har, ifølge Byens Avis, antaget, at en Sum af 13,925 Rbd. bør lignes til Bestridelse af Communaludgifterne i Aaret 1844, og deriblandt 7000 Rbd. til Fattigvæsenet. Sammenlignes dette Beløb, hedder det videre i Avisen, med det for seneste Aar, bemærkes, at hele Ligningen for 1844 er 1325, Rbd. større, men medens der forrige Gang kun lignedes 8,500 Rbd. paa Formue og Leilighed, maa der for 1844 deraf udredes 11,325 Rbd. eller omtrent en Trediedeel mere. Dette beroer deels paa, at Udgifterne til Fattigvæsenet for 1844 maa anslaaes noget høiere, deels at der til Samme for 1843 blev lignet forlidet. Det er imidlertid behageligt at bemærke, at Kæmneriets Jndtægter ere saaledes forøgede, at alle Udgifter ved Jndqvarteringen, ved offentlige Indretninger, Lønninger a. kunne afholdes, uden at der behøves betydelig Ligning paa Grund og Næring. Af "Jyllandspostens sidste Nr. erfares, at der i Nan ders er begaaet et høist dumdristigt Tyveri, idet en Tyri disse Dage har frastiaalet Politimesteren en fiin Frakke, uden at det har været Byens active Politibetjente muligt at komme paa Spor efter Tyvene.
Viborger Samler, 1843-11-25
Ifølge "Jyllandsposten, har Kjøbmand og Borgerrepræsentant Hald i Skive indsendt en ny allerunderde Ansøgning til Hs. M. Kongen om allernaadigst Bevilling af fri Proces for Høiesteret, for at erholde Cancelliraad Byfoged Horns Embedsforhold og ærervrige Beskyldninger paakiendte, eller ogsaa at Hs. M. lige allernaadigst vil befale en Commission nedsat til at paadømme Sagen, under hvilken han ogsaa, ifølge hans Stilling som Borgerrepræsentant og hans notoriske Uformuenhed, forventer at vorde meddeelt fri Proces. "Jeg appellerer til D. Ms. Naade - hedder det i Ansøgningen - og gjentager mit Foranførte, at det vilde stride imod Retfærdighedens Krav, om en Embedsmand, under sin Embeds function, kunde ustraffet æreskjelde Nogen; ei heller vil D. M. kunne bifalde, at en Borgerrepræsentant, der ugrundet er bleven excluderet fra Repræsentantskabet, men ved det kgl. danske Cancellies retfærdige Decret er indsat i sin Function, skal nægtes Satisfaction for den Tort og offentlige Vanære han er tilføiet; og ligesaalidet kan D. Ms. Retfærdighed bifalde, at en Borgerrepræsentant skulde putte Beskyldninger i Lommen, fordi de ere fremsatte af en Embedmand, som indeholde de meest graverende Skjeldsord og ere qvalificerede til den i Lovens 621 bestemte høieste Straf for verbale Jnjurier."
Viborger Samler, 1843-11-25
Handels- og Skibs-Efterretninger. Jdet Fædrelandet bringer i Erindring sin Beretning om, at Loods Peder J. Norsk af Rudkjøbing for nogle Maaneder siden blev overseillet af en Kufs slæbende Jolle (Kuffen fra Rendsborg tilhørende Agent Paap, Skipperens Navn, Carlsen) beretter det, at Loodsen nu, efter et smerteligt Sygeleie – er død. Districtslægens Skjøn om Aarsagen til Mandens Død gaaer ud paa, at den fornemmelig maa betragtes som Følge af hiin Overseilling. Vi kunne ikke - vedbliver Fædrelandet tilbageholde det Ønske, at det Offentlige kraftig vil intervenere ved denne Leilighed, og betvivle ikke, at Overlods, Commandeur Linde i Svendborg, ivrig tager sig af en Sag, der for Loodsernes Rettigheder er af største Vigtighed; thi skulle disse, efter Pligt, i det haardeste Veir udsætte deres Liv, synes det os ubilligt, at Livet unødvendig sættes paa Spil, – det være af Kaadhed eller Uagtsomhed."
Viborger Samler, 1843-11-25
Helsingøers Borgerrepræsentantskab er indgaaet med Andragende om, at den Gene for Søfolk, ikke at turde have Jld og Lys ombord i deres Skibe saalænge disse ligge i Havn, for Helsingøers Havns Vedkommende under visse Betingelser maa ophøre, saaledes at det skal være alle deri Havnen liggende Skibe tilladt at have Jld i Kaminen og Lys i Kahytten og Lukafet fra Kl. 6 om Morgenen til Kl. 10 om Aftenen, og at det tillades de større Skibe, som have forsvarlige Jernkabysser med Ruf over paa Dækket, og hvis Gulv er belagt med Jerne eller andre Metalplader, at have Jld i disse til Kogning.
Viborger Samler, 1843-11-25
Døde. Kjøbenhavn: Politilægge Johan Frederik Rost og Aar; Helene Habelin, 77 Aar. - Vordingborg: Forhenværende Handelsbogholder Ernst Nicolay Saurbrev, 74 Aar, - Brobygaard, Preben Theodor Frederik Ludvig Carl Wilhelm Schaffalitzky de Muckadell, 5 Aar. - Stoustrup. Johanne Dons, f. Sørensen. - Aalborg: Forhenværende Skomagermester, nu Høker Jens Therkilsen Holm, 55 Aar.
Viborger Samler, 1843-11-25
Ved Tallotteriets 1564de Trækning i Kjøbenhavn, den 21de Novbr., udkom: Nr. 39. 71. 86. 41. 76.
Viborger Samler, 1843-11-25
Paa Søndag prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1843-11-25
AVERTISSEMENTS. Fra lange, vaandefulde Lidelser hjemkaldte Gud den 19de d. M. til et bedre Liv min inderligen elskede Mand, Frands Wilhelm Ferdinand, Greve af Ahlefeldt-Laurvig, Dr. Jur., Kammerherre, Stiftamtmaneover Viborg Stift og Amtmand over Viborg Amt, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, i en Alder af 33 Aar og 12 Dage. Jeg tør uden at Beridnelse derom, nære den trøstende Vished, at hans Dod vil række dyb, oprigtig Sorg i kjære Frænders og Venners og 4 Manges Hjerter i det Nære og det Kjerne. Viborg, den 22de November 1843. A. D. C. Ahlefeldt-Laurrig, sod Hansen.
Viborger Samler, 1843-11-25
At jeg er flyttet fra Gravensgade og nu boer i den af Hr. Smedemester Schultz tilhørende Gaard i St. Mathiasgade, dette undlader jeg ikke at bekjendtgjøre forDem, som vil forunde mig deres Arbeide. Viborg, den 11te Novbr. 1843. Ærbødigst. J. Wammen, Skrædermester. Stearin-Lys faaes for 4 Mk. pr. Pd. hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1843-11-25
J Søndermølle holdes en god Orne af udmærket Race, der for kort siden er indført fra det Holsteenske.
Viborger Samler, 1843-11-25
Placat. Onsdagen den 29de d. M., om Formiddagen Kl. 9, bliver i Aunsberg Skov, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøge og nogle Egge, for størstedelen tjenlige til Gavningsbrug. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den Efter Constitution 18de November 1843. Chr. Trochmann.
Viborger Samler, 1843-11-25
Placat. Torsdagen den 30te d. M., om Formiddagen Kl. 9, bliver i Palstrup Skov, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøge og nogle Ege for største Delen tjenlige til Gavningsbrug. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den Efter Constitution. 22de November 1843. Chr. Trochmann.
Viborger Samler, 1843-11-25
Placat. Efter Begjæring af Forstanderen for Randers Hospital bliver det samme Hospital tilkommende Vederlag for Kongens Anpart Tiende af Thorning Sogn pro 1843, nemlig: 48 Tdr. 3 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 26 Tdr. 7 Skpr. 1 1/3 Fdkr. Byg, og 43 Tdr. 7 Skpr. 3 1 Fdkr. Havre, stillet til Bortsalg ved Auction, der afholdes paa Lysgaard og Hids Herreders Tingsted i Horup Bye, Fredagen den 1ste December førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 22de November 1843. Efter Constitution. Chr. Trochmann.
Viborger Samler, 1843-11-25
Maculaturpapir faaes paa Bogtrykkeriet i Viborg
Viborger Samler, 1843-11-27
71 Aarg. No. 188.
Viborger Samler, 1843-11-27
Kongelig allernaadigst privilegeret Tivor4 Skifteidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. annammanbenaadepengeneserneren.
Viborger Samler, 1843-11-27
Mandagen den 27de November 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-11-27
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Det Nederlag, Generalfiscalen har lidt i Processen imod O'Connell og dennes Medanklagede, og det Jndtryk, dette foreløbige Udfald har gjort paa de over Tribunalets Kiendelse aldeles overraskede Kronjurister, har i Dublin givet Anledning til det Rygte, at den engelske Regjering vilde opgive Processen, ligesom og enhver yderligere Procedure, og at den vilde oppebie Parlementets Sammentrædelse for af dette at blive bemyndiget til Anvendelsen af overordentlige Tvangs regler imod Repealers. Man kunde finde en saadan Plan meget naturlig; thi hvordan end det endelige Udfald bliver, saa er det dog vist, at de Anklagede ville forsvare sig Skridt for Skridt, og opbyde Alt for saa længe som muligt at trække Sagen i Langdrag, – en Fremgangsmaade, som - endog uden at hensee til den Omstændighed, at Generalfiscalen, Smith, hvem det er overdraget at lede Anklagen, aldeles ikke er et saadant Felttog voxen - maa være Ministeriet til stor Besvær, fordi jo længere det er nødsaget til udelukkende at henvende sin Opmærksomhed paa Jrland, desto friere kunne dets mægtige Modstandere, handle i England, og saa meget bedre i næste Parlements saison concentrere deres Kræfter til et Angreb paa Ministeriet. Desuagtet erklærer the Standard paa det Bestemteste, at Regjeringen ikke tænker paa at opgive Processen imod O'Connell, og at Ministrene ansee det for deres Pligt at vedblive at følge den engang betraadte Vei, – en Vei, som hvor store end de opstillede Hindringer kunne være, dog omsider maa bidrage til at gjøre Jrland roligt. Jmidlertid turde dog det Tidspunct være indtruffet, da Torierne indsee, at en rolig Besiddelse af Jrland er umulig, dersom de ikke - i det mindste tildeels - adoptere de af Whigs for flere Aar siden foreslaaede Reformer i Jrlands Administration. Den af Regjeringen nedsatte Commission for at undersøge Forpagtningsforholdene, er nu bleven fuldstændig ved det liberale Medlem Sir Rob. Fergusons Jndtrædelse, og vil begynde paa sine Arbeider. Journalen the Times, der tidligere var den heftigste Modstander af Alt hvad der endog kunde have Skin af Begunstigelse for den irlandske Clerus, omtaler og tager i de sidste Dage i Forsvar et – som det synes - a Regjeringen projecteret Gageringssystem for den catholske Geistlighed, og endog the Standard, endskjøndt den foregiver, at Jrlands nuværende Tilstand er at ansee som en Følge af det forrige Ministeriums Eftergivenhed, meddeler desuagtet en indsendt Artikel, hvori det indrømmer, at Jrland er skjændigen tilsidesat. Artiklen meddeler Forslag til Forbedring af Landets materielle Forfatning, hvilke Forslag størstedeels gaae ud paa at opdyrke de øde Landstrækninger. Her, som overalt, viser det sig at Tidens Aand og Folkets Villie lade haant om de Skranker, som Partisyge og en sneverhjertet Politik have opført.
Viborger Samler, 1843-11-27
Fra flere Egne af Jrland indløbe nu Adresser til O'Connell, der i den sidste Repeal-Forsamling i Dublin henledede sine Tilhøreres Opmærksomhed paa det engelske Ministeriums deels allerede trufne, deels projecterede Forholdsregler med Hensyn til Jrland. Hvad Geistlighedens Pensionering angik, da meente han, at John Bull ikke vilde være tilbøielig til at give catholske Præster en saa stor Sum som de foreslaaede 600,000 Lstl., en Sum som de papistiske Geistlige ikke forlangte, og som saa mange Medlemmer af den engelske Geistlighed høiligen kunde trænge til. Tilmed vilde man tilstaae den catholske Geistlighed denne Sum, ikke for at den skulde prædike Religion; men for at den ikke skulde prædike Rebellion.
Viborger Samler, 1843-11-27
J flere Districter i Jrland nedsætte Godsherrerne uopfordrede Landforpagtningsafgiften, i enkelte Tilfælde 25, pCt., i andre endog 33 1/2 pCt., og man tør vel sige, at det uden Repealbevægelserne ikke var kommet til saa betydelige Reductioner.
Viborger Samler, 1843-11-27
London, den 21de Novbr. The Times melder den vigtige Efterretning, at Rusland har underrettet Hofferne i St. James og i Tuillerierne om at den russiske Gesandt i London, Baron v. Brunow, udtræder som Medlem af Londonerconferencerne angaaende de græske Anliggender. Denne Meddelelse ledsagedes af en Note fra Grev Nesselrode; i Noten erklæredes, at Grækenland har gjort sig uværdig til Keiserens faderlige Omhu, og at Keiseren desaarsag opgiver enhver Jndblanden i dette Lands Anliggender, at iøvrigt Rusland ingensinde har begunstiget en Opposition imod Kong Ottos Throne, at intet Parti i Grækenland er berettiget til at kalde sig det russiske Parti, og at endelig Keiseren, om endog den græske Throne var vacant, ingensinde vilde tillade en Prinds af sit Huus at bestige samme. Fra Jrland intet Nyt af Betydenhed.
Viborger Samler, 1843-11-27
Spanien. Efter Sud de Mars, af 16de Novbr. gjorde Jnsurgenterne i Barcelona Anstalter til at modstaae et Angreb af Gen. Sanz. Jblandt Jnsurgenterne herskede stor Uenighed. Mange havde opplantet den sorte og den spanske Fane. Efter Telegraphefterretninger fra Perpignan af 15de Novbr. skulde den første Alcade i Barcelona have begivet sig til Sang's Hovedqvarteer, og bedet om Tilladelse til at turde underhandle i Stadens Navn. Generalcapitainen havde meddeelt Jnsurgenterne fine Betingelser, og tilstaaet dem en Frist af 48 Timer. Ved en Parolbefaling skulde han fremdeles have udsat yderligere Fiendtligheder imod Staden.
Viborger Samler, 1843-11-27
Frankerig, Kong Ludvig har, ledsaget af Fyrsten af Jonville og Generalerne Athalin, Gourgand, Rumig, og Berthois, inspiceret det stærke Fort Charenton, hvorhan modtoges af Marschallerne Soult, Gerard, og af Generalerne Døde de la Brunerie og Schneider. Fra Charenton begav Kongen sig til Hest til Slottet Vincennes, i hvis indre Gaard han holdt Revne over det 16de lette Jnfanterieregiment og de i Slottet garnisonerende Tropper.
Viborger Samler, 1843-11-27
J det store Bagno i Toulon er man i denne Tid beskæftiget med at indrette Celler efter det nye Ponitentiarsystem for Galeislaverne.
Viborger Samler, 1843-11-27
Grækenland. Et græsk Tidsskrift, kaldet "Minervad, der i den senere Tid har antaget en moderat Retning, søger at forene de forskjellige Partier i Grækenland. Jen større Artikel søger Tidsskriftet at vise Nødvendigheden af et Tokammersystem, dog uden Adel. Det andet Kammer skulde nemlig bestaae af de Personer, der have spillet en Rolle i Frihedskampen, og af de Universitets professorer, der have doceret i 5 Aar; disse Medlemmer, udvælges paa Livstid af Kongen. J Begyndelsen, skulde dette Kammer kun bestaae af 25 Medlemmer, dog skulde Kongen have Ret til i fornødent Tilfælde at forøge Medlemmernes Antal indtil 35. – Ministeren for det Jndre har udkastet en Plan til Organisationen af Nationalgarden; denne skal kun indbefatte de Borgere, der besidde Eiendom; de ere tjenestepligtige fra det 18de indtil det 45de Aar. Kongen har skjænket Udkastet sit Bifald.
Viborger Samler, 1843-11-27
Den kgl. græske Cabinetsraad Graff, der har maattet dele sine tydske Landsmænds Skjæbne i Grækenland, er paa sin Reise til München ankommen til Wien. Hans Skildring om Grækenlands Tilstand efter Revolutionen er saa mørk, at den tilintetgjør ethvert Haab om lysere Udsigter for dette Land. Man forglemme imidlertid ikke, at Graffs Dom neppe kan være upartisk.
Viborger Samler, 1843-11-27
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-11-27
Kjøbenhavn. Paa General-Toldkammer og Commerce-Collegiets allerunderdanigste Forestilling har det under 23de Novbr. behaget Hs. M. Kongen, for Deelagtighed i Consumtions svig, af Told- og Consumtionsvæsenets Tjeneste at afskedige Told- og Consumtionsunderbetjent i Kjøbenhavn, Lieutenant C. S. Warnke, uden Pension. (Bl. Td.)¬
Viborger Samler, 1843-11-27
J det Møde som i Onsdags Aftes afholdtes i det skandinaviske Selskab, optoges 189 nye Medlemmer, saa Selskabet nu tæller 205. Formanden underrettede Medlemmerne om, at den literaira Comitee havde gjort det første indledende Skridt til Udgivelsen af en skandinavisk Literaturtidende, idet han havde, for at undgaae Collision, skrevet til Christiania, for at faae Underretning om, hvorvidt den der paatænkte Literaturtidende vilde udkomme.
Viborger Samler, 1843-11-27
Fremdeles var der gjort Bestilling paa et Antal norske og svenske Bøger til Selskabets Laanebibliothek, som vilde blive dets Stamme. Endelig var der ogsaa gjort et Udaalg af Stykker af svenske Forfattere, som vilde blive udgivet. De nærmere Details haabede Formanden at kunne meddele paa næste Møde. Efter Ballotationen holdt Prof. Forchhammer et høist interessant Foredrag om Skandinaviens geognostiske Natur. For Foredraget blev Hauchs Nordens Bjerg og Nordens Ø og efter det Gesion og Gylfe," en ny Sang af Hertz og Rung, afsungne. Musikken, der fuldkommen svarer til den smukke Text, er ganske i Kæmpevisernes Aand. – Over 200 deeltoge i Aftenspiisningen, hvorved der herskede den samme muntre og gemytlige Stemning som forrige Gang. Skaaler bleve udbragte for Prof. Forchhammer (Prof. Clausen); for Syngemester Rung (Cand. Lehmann); for det skandinaviske Selskab (Prof. Forchhammer); for Eidsvold (Lector Wilkens); for Norge (Gross. Meinert); for en fast og bestemt Villie (Mag. Monrad); for Trofasthed (Cand. Bøggild); for "Jernarmen, som gaaer igjennem det ganske Skandinavien" (Fineerskjærer Frederichsen. (Blg. Td.
Viborger Samler, 1843-11-27
Fædrelandet for den 19de De, er lagt under Beslag, hvilken Skjæbne Fredagsnummeret af "Dansk Folksblad, ogsaa har havt.
Viborger Samler, 1843-11-27
Fuldblodshingsten "Palæmon," hedder det i Loll.Pøst., som den 17de De, i Maribo opraabtes til Bortsalg, fandt ingen Liebhaver. Der blev kun buden 10 Rbd. for den, hvilket Bud forkastedes.
Viborger Samler, 1843-11-27
Eckernførde, den 14de Novbr. Jgaar fandt heret Folkemøde Sted i Gjæstgivergaarden "Stadt Hamburg, under den herværende bekjendte Udgiver af Nordalbingische Blatter," Literatus Hansens, og Landinspecteur Tiede manns Direction. 4, den 16de Novbr. Politimesteren har gjort Andragende hos Byens Magistrat om at anstille retslige Undersøgelser i Anledning af det her den 13de De, afholdte Folkemøde (see ovenfor), og skal Værten i Gjæstgivergaarden "Stadt Hamburg, hvor Festen fandt Sted, allerede være indvarslet til Forhør.
Viborger Samler, 1843-11-27
Enke-Grevinde Rantzau til Rosenvold ved Horsens er i disse Dage afgaaet ved Døden. (Horf. Av.) Postgaarden i Sønder-Tranders Sogn, 3/4 Miil sydost for Aalborg, er af Hr. Proprietair Lund solgt til Hr. Propr. Valeur til Abildgaard i Thy, med al paastaaende Besætning og Driftsinventarium, for 25,000 Rbd. Sælgeren har kjøbt denne Gaard for ca. 10 Aar siden for 7,000 Rbd. og er dens Areal siden ikke blevet for get. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1843-11-27
Om Færgestederne Salling- og Vilsund yttrer en Jndsender i Thisted Avis Følgende: "Da Didrik Galtvup kjøbte disse Sundsteder, gav han 7000 Rd. C. for dem begge, og erholdt saaledes af disse, foruden Jndfæstnings-Summen naar Færgestederne skiftede Fæstere, en aarlig Jndtægt af c. 300 Tdr. Byg i Sundkorn.