Københavns Adresseavis, 1773-09-14
De historiske Videnskaber, Historie, Geographie, Statistik o. s. v. læres saaledes, som de ere Kiøbmanden nødvendige og nyttige. Historien sysselsætter sig fornemmelig ikkun med de sidste Aarhundrede, og de der forefaldne Forandringer i Handel og Seylads. Denne Kundskab indbefatter allerede Kundskab om Landenes Beliggenhed og Strækning, eller og Geographien: dog med deler man siden speciellere Underviisning om et Lands raae og forarbeidede Produkter, saavelsom om de Nødvendigheder, som mangle det, om den Vey, som Overflødigheden tager til fattigere Lande, om de Midler, hvorved disse veye op imod den, tilligemed Betragtninger over Skadeligheden eller Fordeelagtigheden af saadan en OmsatsMan vil være især omstændelig i denne Underviisning, som en væsentlig Deel af en Kiøbmands Kundskab, og altsaa betragte et hvert Land først for sig, siden i Sammenligning med hver enkelt Stat, og endelig give Eleven Anledning til at udkaste sig selv en almindelig Ballance af det Hele. Saa umistelig denne Maade er at studere Historie og Geographie paa, saa tør man paastaae, at Underviisningen sielden gives nogensteds paa denne Maade. Deraf kommer den Mangel paa Lærebøger og Lærere i dette Fag Man vil udfinde Midler til at oprette denne Mangel, og give en Lærer, som besidder de almindelige Kundskaber, Anledning til at hielpe sig selv videre. J nøye Forbindelse med denne sidste Underviisning staaer: Kundskab om Naturen og Konsten. Under dette almindelige Navn forstaaer man det for en Kiøbmand Nødvendige af Natur=Historien, Chymien, Matheematiken, Physiken og Konst=Historien, hvilke Videnskaber ikkun ved deres Forbindelse i det Hele, nytte i det almindelige Liv men ikke, naar de studeres enkelt i alle smaae Ting. Lære, ren begynder med en historisk Beskrivelse paa alle Ting, som ere til, uden en lærd Klassisikation, og vælger det, som har en Relation til Kiøbmandens Cirkel; han viser Nødvendigheden af en nøyere Kundskab om Naturen, og opdager sine Elever begge Hielpemidlerne dertil, nemlig Chymien og Mathemmatiken, hvoraf hiin forklarer Legemernes indvortes Væsen, og denne de Love, hvorefter de virke paa hinanden, det heder, han forredrager Physikens chymiske og mathemmatiske Deel, saa ukonstlet og enfoldig som mueligt, altid med Hensigt til det som er brugbar det almindelige Liv, og gaaer derpaa til Konst=Historien. Denne Konsternes og Haandverkernes Beskrivelse maae ikke gaae saaledes i det Smaae, som om den Lærende skulde udøve enhver af dem, men ikkun saavidt, som en bør vide det, der engang skal faae Opsynet ved den ene eller den anden. Nøye Kundskab om de forarbeidende Materialiers Beskaffenhed, om de leverende Vahrers høystmuelige Værdie, om de Midler, som anvendes ved deres Forarbeidelse, og om nogle Anslag til at rafinere et eller andet derved, er det, som man meest har at see paa. Dog agter man at afvige fra denne almindelige Lov, naar besynderlige Hensigter udkræver det. Saaledes vil man f. Ex. forredrage den almindelige Maskinlære, Bygningskonsten, Skibsbyggeriet, Navigationen og andre Videnskaber, som staae nærmere i Forbindelse med Handelen, saa udførlig, som Jnstitutets Omkreds nogensinde vil tillade det. Paa disse Forberedelses=Videnskaber følger da: Handels=Videnskaben i alle sine Grene. Kundskab om Vahrene og Handels=Historien, berøres her ikkun kortelig, da de allerede ere bekiendte af de historiske og physiske Forberedelses=Videnskaber. En Anviisning til Bogholderie og Kiøbmands=Beregninger meddeeles omstendelig, grundig og praktisk. Omsider giør man Beslutning med et Handels=System, hvori de bedste Marimer over de vigtigste Handels=Forretningers Natur og Hensigt, og Maaden at forrette dem paa, forredrages. Methoden i at lære, bliver aldeles forskiellig fra den herskende. Læreren maae ikke blot høre paa UdenadsLeetier, heller ikke heele Timer tale fort i et Aandedræt men vide at treffe Middelveien imellem begge disse Afveye, ved bestandige Samtaler snart med den ene, snart med den anden udvikle den Materie, som Lærrebogen tilbyder, oplyse den ved behagelige Exempler, og saa formane Eleverne til at beholde det Foredragne, hvorover han ved Leilighed anstiller Prøve, eller naar han skulde mærke, at de forsømte det, ved Begyndelsen af en nye Lection. Opsynet. Til Opsyn boe særdeles Opseere imellem Elerverne. Af disse holdes de til Orden i deres Forretninger og heele Opførsel, anføres og opmuntres til Dyd og Religion, som allerede forhen er sagt, og staae overhoved gandske under deres Tilsyn uden for Lære=Timerne. Den almindelige Opsigt saa vel over Elevernes Opførsel som over Lære=Timerne paatager sig den første Direktør, som ved daglig Tilstædeværelse i Seminarium, ved at tale med Lærerne og Opseerne, søger at befordre god Orden og Skik i det Hele. Til samme Øyemed besøger den anden Direktør Jnstitutet, i det mindste hvert Fierdingaar, og i den øvrige Tiid søger ved Correspondence med de andre Direktører, at nytte Jnstitutet. Den tredie Direktør bestyrer det bekonomiske, og til ham have de Forældre eller Formyndere Inden eller Udenbyes at vende sig, som agte at tage Deel i denne Indretning. Brevene maatte behagelig gives Udskrift: Til Handels Seminarium. Omkostningerne.