JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Jtalien, den 1ste Martii. Alle sardiniske Tropper have befaling, den 10de at forlade Vinterqvartererne. J det piemontesiske sættes hele Milicen i tienstdygtig Stand. Det østerrigske Cavallerie, der er meget forstærket, skal være færdigt mod Midten af denne Maaned. De Franske ville, som det hedder, med 60000 Mand fra stre Kanter angribe det Piemontesiske. Ved Melogno er det endnu i forrige Maaned kommet til en levende Kanonade, og den franske General Massera har sendt Troppeforstærkninger did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Til Admiral Jerveis's fra Livorno udløbne engelske Flode paa 10 Linieskibe, hvoriblandt 5 Tredækkere, er endnu Admiral Waldegraves paa 4 Linieskibe stødt, saa den er 14 Linieskibe stærk. Den franske Flode, der er udløbet fra Toulon, er paa 16 Linieskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Madrid, den 6te Februarii. Ved en kongelig Cabinetsordre, undertegnet Badajoz den 25de Januar, er det befalet de franske Emigranter, at holde sig 13 Mile fra Grændsen og 7 Mile fra Søehavne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Paris, den 3die Martii. Det Budskab, hvorved Directorict den 25de gav 500s-Raadet Efterretning om dets Beslutning, at lukke de forhen omtalte Samlingstæder, lød i det Væsentlige saaledes: "Da ved Constitutionen alle Associationer, der stride mod den offentlige Rolighed, ere forbudne, har Directoriet ophævet hiine Selskaber, fordi deres Indretning forekom det at styrte Republiken i Fare. Det har foranstaltet samme Forholdsregler saavel mod de Selskaber, der aabenbar igien vilde indføre Kongeværdigheden, som mod dem, hvor under en tilsyneladende Popularitets bedragelige Udvortes umoralske og æresyge Mennesker søgte at forlede de gode Borgere. Directoriet erkiender kun to Classer, dem, der ville, og dem, der ikke ville Constitutionen. Det var Tid at hæve hiine Selskaber. Noget tidligere havde man endnu ikke ret erkiendt deres Hensigter, og noget seenere, vilde man kunde have mistænkt Directoriets Hensigter. Nogle af disse Selskaber, der stedse tiltage i Medlemmers Antal, holdtes til langt ud paa Natten, havde trykte Diplommer, og førte hemmelige Brevvexlinger, tillode oprørske Motioner, og havde Udlændinge til at figurere blandt deres Talere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Her foreslog man Kongeværdigheden, Constitutionen fra 91 eller 93, hist Anarchiet eller en Dictatur, her Slaverie og Tyrannie, hist oprøriske Love, Eiendoms Liighed, alle Selskabsbaands Opløsning. - Midlertid er dette Directoriets Skridt blot en provisorisk Regierings forholdsregel. Vi bede derfor Lovgivningen, at meddele nøyere Bestemmelser for Maaden, Talrigheden, Sted, Tid, Politie, og deslige i de ved Constitutionen tilladte politiske Forsamlinger." Repræsentanten Lamarqve, der har været sange i Østerrig, holdt hiine Selskabers Spærrelse for et Jndgreb i Frieheden; ogsaa Bentabolle tog disse Selskaber i Forsvar. Midlertid optoges især Lamarques Forsvar med Murren, og der nedsattes, i Følge Directoriets Begiering, en Commission til at foreslaae en Lov for de Selskaber, der efter Constitutionen ere tilladte. Medlemmer af denne Commission, ere Merlin fra Thionwille, Berlier, Crassoux (den sidste Jacobinerpræsident) Dauchy og Mailhe. Directoriet havde i sit Budskab betient sig af det Udtryk, politiske Associationer. Hardy erindrede Dagen derpaa i 500-Raadet, at intet var farligere, end naar man troede, og kundgjorde, at politisk Associationer fandt Sted. Jstedet for disse Ord, sattes altsaa i Protocollen Privatselskaber. Erkejacobinerne, som nu ere meget misnøyede, da det ikke meere gaaer efter deres Tykke, ville ikke længere bære Navn af Patrioter fra 1789, da disse, efter Jacobinernes Sigende, vare Directoriet eller Palladset, Luxemborg (Directoriets nærværende Øyenavn) alt for hengivne. De kalde sig derfor Patrioter fra 1792.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
London, den 26de Februarii til 8de Martii. Underhuset ere forefaldne meget hæftige Debatter, deels i Anledning af Vilkarerne ved det boydske Laan, deels af de indenlandske Vexler, hvoraf Pitt havde betient sig for at giøre Penge, deels af 2 1/2 Million til overordentlige Udgifter, som Ministeren tidligere end sædvanlig vilde have bevilgede; men allevegne seirede den ministerialske Phalaux.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Den 7de Martii forvandlede Huset sig til en Committee, i Anledning af Slavehandels Billen; dens tomme Pladser bleve udfyldte, og det første og vigtigste var: at det fra og efter den 1ste Martii 1797 ikke meere skal være tilladt at indføre Slaver fra Africa, en Hr. Dent paastod, det var mod Engellands Magica Charta, der gav en Engelskmand frie Raadighed over sin Eiendom, men man tilraabte ham, at man aldrig havde vidst, at denne den engelske Frieheds store Grundlov gav dem Ret til at røve andre Mennesker deres Friehed, og sælge Africas Jndvaanere til Slaver. En anden Punct, sætter 14 Aars Transportations-Straf til Botany Bay paa at indføre Slaver, eller hielpe dertil. Billen bliver med alle Forandringer trykt, og foretages igien næste Mandag. J Overhuset har Kongesønnen Clarence erklæret det bedst, at lade denne Sag hvile, med Tillæg, at han fra Begyndelsen af havde erklæret sig mod den, og ingen Føye fandt at forandre sin Meening. J et Møde af det ostindiske Compagnies Directorer har Præsidenten af en over Land indløbet Depeche bebudet den vigtige Nyhed, at de hollandske Eiendomme, Kochin Malacca, Ambøyna, og Jaffapatnam have overgivet sig til Britterne. Tidenden skal være sendt fra den engelske Gesandt i Wien. Dog har Regieringen endnu ikke anmældt denne Nyhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
J Fredags toges Besiddelse af de 6 hollandske Skibe, der siden forrige Aars Begyndelse have lagt under Beslag i Portsmouth, og det engelske Flag heisedes paa dem. Skibsfolket bleve strax bortførte til de Skibe, hvor Fangerne bevares. At der skulde allerede være lagt Beslag paa de spanske Skibe, er endnu ikke vist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Strasburg, den 4de Martii. Man vil her have den visse Efterretning, at Vaabenstilstanden er forlænget paa tre Maaneder. Nogle slutte heraf til Fredsunderhandlinger, andre meene, at begge Parter især til at faae deres Cavallerie i Stand, vel kan have dem nødig. Paris. Endelig er 500s-Raadets Beslutninger om Midlerne at hæve Assignaternes Credit saavidt komne til Endelighed, at Echasseraux har aflagt en Jndberetning om Dubois Crances indgivne Forslag. Det væsentligste deraf er den rigtige Anmærkning, at man, for at hæve Assignaternes Credit, endnu mere maae formindske deres Massa. Fra 40 Millarder, der vare i Omløb (til 45 bleve de ellers i seeneste Jndberetning angivne) var nu deres Antal ved det tvungne Laan formindsket til 25, og maatte ved de Summer, der endnu vilde indkomme, nedtvinges til 15, hvilken Masse ved eftertrykkelig Jnddrivning af de tilbagestaaende Afgifter, og fremdeles ved Salg af Nationaleiendommene endnu maatte forringes, og det behørige Forhold mellem Assignater og reede Penge tilbagebringes. Herpaa foreslog Defermond et hidsigtende Decret, hvoraf det væsentligste var: at det tvungne Laan med Strænghed skulde indrives, Nationaldomainerne sælges, og alle indkommende Assignater brændes. Fra 21de Martii alle Afgifter betales i reede Penge, eller Assignater efter Coursen, og hver der vægrede sig at modtage Assignater, betale 10 Gange saa meget i Strafbøder, som den Summa var, han havde vægret sig for, og andre straffes med tre Maaneders Fængsel. Adskillige Poster ere alt deere terede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Af 500s-Raadet ere atter to Lemmer udelukte som Emigranter eller Emigrantfrænder; Noailles foreslog, at en Undtagelse skulde giøres til Fordeel for Militaire, men hans Forslag, og endnu mere Madiers Understøttelse opvakte hæftig Murren og Skiænden. Louvet forlangte endnu ti Medlemmer til Bisiddere i Commissionen om Trykkefriheden, men Tallien og Boissy d'Anglas modsatte sig, og talte med Styrke Trykkefrihedens Sag, som og den kjække Real forfægter med sin Pen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Foruden Stofflet ere og adskillige andre Royalist høvdinger deels dræbte, deels fangne af Republikanerne; saa er og Charettes Vadsæk falden disse i Hænde, og der hans Brevvexling med Artois, og de i Wien værende Emigrerede fundet, ogsaa ere tvende af hans betydeligste Underbefalingsmænd Robrie, og Querin affaldne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Kiøbenhavn, den 21 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Barom. S. S. O. 6 Varme. Martii. S. S. V. S. V. Uvis. N. B. N. V. Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 8 Sk. uindbunden, og hefter 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illummerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, 2, 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Sørgetale ved Hs. Excellence, den Kongelige Svenske Ambassadeur, Hr. General og Ridder, Baron von Sprengportens Jordefærd i St. Petri Kirke den 10de Febr. 1796, af Dr. Nicolay Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift, udgivet efter Sørgehusets Begjering; faaes tilkiøbs hos Directeur og Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 4 Sk. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-21
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Kiøbenhavns No. Aar taling. Latinsk, dost-Tidender. humann. til Fredagen, den 25 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Wien, den 9de Martii. Fra den tyrkiske Grændse har man den Efterretning, at Tyrkerne især ere sysselsatte med at forbedre deres Marine. Der skal en Flot tille udløbe i Archipelagis, for at vedligeholde disse Far pandes Neutralitet. J Pest og Ofen ere atter nogle Personer hæftede for Statsforbrydelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Grev Lehrbachs korte Ophold i Wien angik Fredsanliggendet. Han nyder i denne Henseende megen Fortroelighed, og er gandske stemt for Fred. Hovedvanskeligheden skal være at betrygge de tydske Fyrster ved Rhinen, hvilke Østerrig endelig vil have i Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Erkehertug Carl er blevet saa upasselig, at hans Reise til Armeen bestandig længere udsættes. Da Keiseren i disse Dage har beæret Grev Clairfait med et Besøg, troer man, han kunde vel endnu faae Deel i dette Aars Feldttog, hvorvel hans Plan slet ikke skal stemme overeens med Hofkrigsraadets. Midlertid ere begge Armeerne under Erkehertug Carl og Grev Wurmser alt over 200000 Mand stærke, og forøges endnu bestandig. Man havde gjort det Forslag, at lade Ungerns Locumtenens Erkehertug Joseph gaae med til Armeen, for derved endnu fra Ungern at skaffe sig stærkere Understøttelse; men Forslaget blev strax forkastet. Med den polske Demarcation er vort Hof ikke fuldkommen tilfreds. Deviins er nyelig ankommet, og skal nu forsvare sig blandt andet i Anledning af Tauferers Sag. Schweitz, den 4de Martii. Den i Basel staaende franske Minister Barthelem forlanger i sine Committenters Navn, at det hele sweitserske Forbund skal erklære sig, om det vil erkiende den franske Republik, eller ikke, nogle Cantons have alt for længe siden gjort det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Frankfurt om Mayn, den 11te Martii. J Basel lægger man med megen Fornøyelse Mærke til, at den franske Gesandt Barthelem mere end nogensinde før gandske synligen vedligeholder den venskabeligste Forstaaelse med den østerrigske Gesandt Degelman. (En lignende Anmærkning vil man og flere Stæder have gjort. Der gaae og mange Courerer fra Basel til Wien, hvoraf man slutter, at al Fredsforhaabning endnu ikke gandske er tabt. Ogsaa ved den franske Rhiinarmee tales, alt Skandsearbeid uagtet, meget om Fred. Et Rygte, at de Franske alt havde opsagt Stilstanden, og Fiendtlighederne den 15de skulde begynde igien, fortiener ingen Troe.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Den franske General Courtot (der lod sig overrumple i Linierne for Maynz, og der nu i Hagenauskulde stilles for et Krigsraad undet Pichegrus Præsidio), har ved Hielp af sine Lagener, som han har skaaret i Stykker, hidset sig ud af Vinduerne paa sit Fængsel, og taget Flugten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Det hedder, at der er sluttet Subsidietractat imellem Keiseren og Churpfalz, og at alle pfalziske Tropper skulle tages i keiserlig Sold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Leipzig, den 13de Martii. Jkke blot i Frankfurt om Mayn, men og i Augsburg og Ulm søges Laan, for det keiserlige Hof, og er da af Øvrigheden gjort Opfordringer til Publicum som hvis heldige Virkning tydske Aviser giøre sig stort Haab). Til Ulm kom den keiserlige Hofbankier Braun den 4de i dette Ærende, og søger af de derværende offentlige Casser, Privatpersoner og Undersaatter (en synderlig Jnddeeling!) et Laan paa 2 Millioner Gylden paa keiserlige Bankeobligationer til 5 Procent. Bidragene modtages indtil 250 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Regensborg, den 8de Martii. J Mannheim er Ministeren Oberndorfs og Salaberts Stilling endnu stedse den samme. Den Hertugelig zweybrukske Recurssag i Anledning af den sidste, er, som bekiendt, paa sædvanlig lovformelig Maade forelagt det samlede Rige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Man erfarer, at Hs. Keiserlige Majestæt ikke agter at hindre denne Sags Gang; men tvertimod tager Anledning at udvikle de Grundsætninger af den almindelige Folkeret, hvorefter Høystsamme her, som coaliseret Magt, har handlet. Videre følger af denne Recurs har imidlertid ikke viist sig, undtagen at nogle Hoffer ved deres Gesandte have fremlagt deres Tanker i denne Anledning, hvoriblandt Churcoln tager sig varmest af Besværingen, andre derimod raade til mindelig Afgiørelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Den over Basel fra Paris og London ankomne svenske Gesandt von Engestrøm, har den femte over Regensborg fortsat sin Reise til Wien, hvilket ansees for et vigtigt Fredsforbud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Churmaynz har anmældt Riigsdagen, at Riigs kammeret i Vezlar har meget indstændig her forestilt den overhængende Fare, det ved videre Krigsoperationer kunne vente at komme i
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Nederelven, den 17de Martii. Nogle af de nyeste hollandske Blade meddele følgende franske Operationsplan for næste Feldttog. General Jourdan skal med 70 – 80000 Mand udsøgte Tropper agere offensiv paa Hundsrück, for om mueligt, at tvinge Østerrigerne, at gaae tilbage over Rhinen. Paa samme Tid skal et Corps paa 20000 Mand holde Coblenzer Carthause, og de derværende Forskandsninger besatte, for at hindre Østerrigerne fra at gaae der over Rhinen. Fra Coblenz til Crefeld drages en Cordon, bestaaende af lutter Rekruter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
General Lesevre gjør en Diversion paa den høyre Rhiinbred fra Dusseldorf af med 30000 Mand, til Fordeel for General Jourdans Hovedarmee. General Pichegru rykker frem med Hovedarmeen mod Østerrigerne, for at tilveyebringe Foreningen med Maas= og Sambre-Armeen, der i Fior ikke vilde lykkes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Haag, den 12te Martii. J Conventen er i disse Dage med 84 mod 6 Stemmer decreteret: at hver Borger, Mand for Mand, men ikke Corporationsviis, havde Ret til at indgive Conventen Ansøgninger og Petitioner. Et andet Forslag, der æskede Amnestie for alle Handlinger, der kunde tilskrives Patriotismus, forkastedes med 72 Stemmer mod 17. End uhældigere var Forslaget om en almindelig Bededag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Livorno, den 5te Martii. J Følge Efterretninger fra Sardinien har Folket i Cagliari dræbt den derværende commanderende General, og General-Jntendanten over Finantserne, og udnævnt et høyt Raad. Alle ansatte fremmede Embedsmænd forjagedes, Tropperne fik befaling at sværge en af Folket udnævnt befalingsmand Lydighed. Man sendte Deputerede til Kongen, for at faae visse Rettigheder og Privilegier tilbage. Men da man ikke var fornøyet med det Svar, man fik, gjorde Jndvaanerne i Sardiniens Landsbyer og Stæder en formelig Opstand, greb til Vaaben, og erklærede, at de ingen Vicekonge meere erkiendte; men ene stod under det høye Raad. Byen Sassari tog længst ingen Deel i Opreret. Men man bragte 12000 af Landfolket imod den; de rykkede for Stadens Porte, og man saae sig omsider nødsaget at indlade dem. De fængslede derpaa den derværende Ærkebisp, og Gouverneur, og sendte dem til Cagliari. Over 400 Familier tog Flugten. Det hedder nu, at de Engelske alt have fra Corsica sendt Tropper over til Sardinien, for at bringe Orden tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Paris, den 11te Martii. Republikens Finants forfatning bliver stedse mere og mere betænkelig. Den af nogle for saa veldædig anseete, af andre saa ivrigen angrebne Bank, kommer af Mangel paa Tillid ikke i Stand. Finantscommissionen har foreslaaet, at Directoriet maatte bemyndiges, istedet for de det bevilgede 80 Millioners Værdie, at sælge for 1800 Millioners Værdie Nationaleiendomme, og det uden de byrdefulde og afskrækkende Vilkaar, der i det første Decret vare paalagte, samt at udgive for 600 Millioner Mandater, der skulde overleveres den offentlige Skat, og siden antages i Betaling for de Nationalgodser, der efter de nye Former skulle sælges. Bentabølle og Bailleul saae blot i disse Mandater, ny Papiirpenge, istedet for gamle, en ny Næring for Agiotagen. Men Dubois Crance, Thibault og Treilhard tog Mandaterne ivrigen i Forsvar, især paa Grund af, at den offentlige Tieneste ellers ikke kunde gaae frem, og alle tre Forslag antoges; dog med Tillæg, at saadanne Mandater, saasnart de indkom for et Gods, i Kiøbenhavns Nærværelse skulde overstryges, og siden brændes, ligesom Assianaterne. Om dette ny Middel ikke vil have samme Skjæbne, som Rescriptionerne, der alt tabe 40 Procent, vil Tiden lære. Assignaternes skrækkelige Uværd vedbliver, eller tiltager; ogsaa havde man allerede maattet gribe til, at holde inde med de offentlige Udbetalinger, hvilket man giver Skyld for de store i London (!!!) og Berlin (!!!) udbrudte Bankerotter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
London, den 11te Martii. J Gaar gjorde Hr. Grey sit Fordrag, at Huset skulde forvandle sig til en Committee, for at undersøge Nationens Tilstand. Han fremstilte den offentlige Finantstilstand, som meget betænkelig, og nye, og byrdefulde Paalæg uundgaaelige, selv, naar man ufortøvet fik Fred. Han erklærede derhos Ministernes nærværende Magt for et Uhyre, som, hvis det ikke snart blev udryddet, snart vilde ødelægge Landet. Pultenen, Jenkinson, Montagne, Turner, og Steele forsvarte Ministeren og Krigen, som Curwien, og Robinson angreb. Tilsidst giendrev Grev de ham gjorte Jndvendinger, og sluttede med at sige: "Jeg frygter, at jeg intet udretter med mit Fordrag, thi af dette Huus, hvor Ministeren stedse er vis paa sin Stemmemeerhed, haaber jeg intet; men jeg havde intet andet Middel at opfylde mine Pligter mod Folket;" en Prophetie, hvis Rigtighed strax viste sig, da man med 207 Stemmer mod 45 gik over til Dagens Orden, uden engang at stemme over hans Forslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Den irlandske Bill til Oprørets Undertrykkelse er overordentlig stræng. Den sætter Dødsstraf paa hver lovstridig Eedsmodtagelse. Hvo frievillig aflægger saadan Eed, forsendes af Landet. Hvo der tvinges til Eden, maae anmælde det inden en vis Tid, ellers er Undskyldningen ugyldig. Enhver Mand maae inden 1 May indgive en eedelig Fortegnelse over de Vaaben, han har i sit Huus, og Øvrigheden har Ret til at randsage alle Huse derom. Øvrigheden har Ret til at hæfte hver Udlænding, der ikke kan stille Sikkerhed for sit Forhold; ogsaa kan den erklære et Grevskab i Oprørstand (!) og da befale, at hver Jndvaaner fra Solens Nedgang til dens Opgang skal blive hiemme. J denne Tid kan den opbryde hvert Huus, og dømme hver, der ikke findes hiemme, til at tiene paa Floden; med mindre han kan bevise, han er gaaet ud i hans Forretninger. Samme, Straf er enhver undergiven, der hindrer Øvrigheden deri, eller sælger oprørske Skrifter og Aviser. Er det Fruentimmer, der giøre dette, blive de dømte til Fængselsstraf, indtil de angive, af hvem de have disse Skrifter. Skulde en Øvrighed blive anklaget for at have misbrugt denne Magt, og af Jury erklæres for skyldig, skal Anklageren dog ikke have meere, end 6 Pence, Skadesløsholdelse, og selv betale Omkostningerne, saasnart Dommeren troer, Øvrigheden har handlet efter Sandsynlighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Ogsaa ere i Jrland oprettede 32 ny Tribunaler. Hver af disse 32 ny Dommere faaer aarlig 400 Pund (2000 Rdlr.) i Løn. De kunne, uden at kalde Eedsvorne med, tilkiende Transportations-Straf. De hidtil værende Dommere faae til Skadesløsholdelse for det Tab, de derved lide i deres Sportler, hver 500 Pund (LS.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Kiøbenhavn, den 25 Martii. Tirsdagen den 29de Martii er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
J Tallotteriets 735 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk. Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796. 1 Rdlr. 4 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.