JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Med spændt Forventning har man imødeseet, at Hr. Kammerraad Dalgas vilde for Alvor tage fat paa de mange Skrigere og Basunblæsere, der, medens de have lukket Øre for Talen paa Viborg Hede, altid videre og videre have udbredt de lette, flygtige Vindspillere, imod hvilke den varslende Stemme lød, om Udslettelse formedelst dem af den ægte jydske Hesterace, liig tidligere af de store ægte danske Hunde, Saameget mere ønskede man, ei for seent ar erholde Undsætning, som Exemplet af Conradsens og Emirs Frafald maatte befrygtes at vorde farligt, og som Jngversens falske Attaqve imod den fjendtlige Post i Voy ens, saa aldeles mislykkedes, at lignende Streifetog i Fremtiden, om endogsaa foretagne med mindre Tungtbevæbnede, dog nu savne det vigtige Hjelpemiddel, at kunde overraske Fjenden uforberedt. Skade ogsaa at v. Jngversen ikke havde forstaaet at knytte bedre Forbindelser i de fjendtlige Qvarterer, end med de to halvblods Plage, der paa første givne Leilighed gik fjendtlig tilværks imod ham og bidrog saa væsentlig til hans slette Krigslykke. Til at opreise de forfaldne Sager, der, efter de skete Frafald og det lidte Nederlag, syntes at staae paa meget svage Been, ansaae man nu kun Hr. Kammerraad Dalgas istand, da man kjendte ham som den, der uden at frygte eller ændse Fuld- eller Halvblods=Bedrifter, med roligt Overblik vilde vide at samle de spredte Kræfter til Udførelsen af et Hovedslag, forinden flere Smaasægtninger kunde foranledige Tab af Terrain, og maaskee snart lade Viborg Hede gjenlyde af Fjendens Seierssange! Men, hvad skeer, Dalgas kalder ikke de Frafaldne tilbage til den forladte Fane, han søger ei engang at besmykke Tabet ved den forulykkede Expedition imod Voyens, han opgiver dem og Sagen, og vi see fra ham, istedet forden forventede Succurs, kun et bittert satirisk Udfald paa hans forrige Bundsforvandte, thi anderledes kunne vi ikke betragte hans Proclamation i denne Tidendes No. 86.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Efter at have viist det Kongelige danske Videnskabernes Selskab den Opmærksomhed, at give det en liden Snært in Specie, for det ringe Hensyn det tager til Sproget i en Priis Afhandling, gaaer han over til haandgribelig at vise, hvorledes "det ene blandes med det andet, og fremkommer saaledes med det Ønske, at "Stutteriebesigtelserne ledes af sagkyndige og upartiske Mænd, der kunde finde mange gode sorte Hopper paa Skanderborg Markeder, og ikke sjelden finde en stor, stærk, sund og velbygget Hest paa Randers Marked! Med en træffende Jronie stiller han derpaa de Beviser frem, der saa ofte ere anførte for den Paastand, at en ægte jydsk Hesterace skulde være til, og siger: 1) at hidtil saa saa fremmede Hingste have været brugte, 2) at man ofte hører jydske Bønder fortælle, at deres Heste nedstamme fra deres Forfædre, 3) at en Bonde har en bruun Hingst, der flere Gange har faaet tredie Præmie, efter hvilken Hingst ere faldne 7000 Føl, og deriblandt ikke et eneste – rødt! "Men dette intet beviser for en bestaaende (jydsk) Race 2 -Hr. Dalgas gaaer nu over til Alvorstonen, forsikkrer at han ikke anseer de jydske Heste for fuldkomne, og stemmer overeens med Væddeløbsforsvarerne deri, at uomtvistelige Beviser bør fordres for en Sag, thi Anskuelserne (ved Stutterie besigtelserne forandre sig daglig, og det var jo mueligt, at islandske Hingste kunde erholde Præmie, efter en islandsk Medcommissairs Anskuelse! For nogenlunde at mildne det ubehagelige Jndtryk for Major v. Jngversen, ved at see sig saaledes forladt af en fordums Allieret, gjøres ham til Slutning nogle Complimenter for hans udbredte Studehandel, og for den 1ste Præmiehingst han har anskaffet og forstaaet sig paa, der formodentlig tillige skulde give ham et Vink om, for Fremtiden hellere at befatte sig med disse Dyr, end at vove sig ud imod de overgivne Halvblodsplage af Hingstene i Voyens. Victoria Derved erklærer jeg offentlig, som jeg allerede ogsaa forhen har gjort for Hr. Herredsfoged Thomsen, at jeg aldrig har villet bortbytte mine 2de Plage efter Fuldblodshinsten paa Woyens imod et Plag, falden efter en dansk Hingst, og at det heller aldrig er faldet mig ind, at sælge mine bemeldte Plage for 10 Rdr. Courant Stykket. At mine omtalte Plage i Vinter har været syge, og at jeg paa Grund deraf var utilfreds, er vel sandt, men dette er en Sag, som ikke er Major Jngwersen eller Hesteracen vedkommende. Fobeslef-Mark, den 16de Juni 1835. Hans Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Bekjendtgjørelser. J Henhold til Lovgivningen bekjendtgjøres herved at Restancellisten over Jndqvarteringsskatten pro 1834 er tilstillet mig med Approbation til Udpantning. Hvoraf Restanterne, der ikke inden 1ste Juli d. A. har betalt Skatten til Jndqvarteringscassereren, Hr. Kjøbmand Søegaard, maa vente Dagen efter derfor at vorde pantet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 14de Juni 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Paa Grund af Bortreise her fra Landet lader Hr. v. Ladiges paa Wosnesgaard ved offentlig Auction som begynder den 3die n. M., om Formiddagen Kl. 5. og continuerer den følgende Dag, bortsælge sit Jndbem. m., bestaaende af Mahognie og andre Meubler, samt Vogne, Plouge, Harver, nogle Heste, m. m.; hvortil de Lysthavende indbydes. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Efter Begjæring af Skifteretten i afdøde Stadshauptmand og Kjøbmand Madsens Bo her i Byen bliver afholdt Auction Mandagen den 6te Juli førstkommende og følgende Dag, om Eftermiddagen Kl. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
over dette Boes Varelager, bestaaende af: Colonial- og Farvevare, endeel Hamp- og Hørblaar, fabriquerede Tobakker, norsk og svensk Stangjern, Steenkul, smaat og grovt Salt, blandet og ublandet Rom, Brændeviin og Aquavit, endeel nye Ambolter af forskjellig Størrelse endeel Jernplader, nogle Kasser Søm, endeel sorte han rede Boutellier, endeel Glas= og Porcellainsvare, Jerngryder af forskjellig Størrelse, endeel Olie, circa 200 Tdr. Korn, et betydeligt Partie Tømmer og Brædder, samt over Ind- og Udbo, bestaaende af: et Chatol Sophaer, Borde, Stole, Skabe, Speile, Sengesteder, og Sengeklæder, Linned og Porcellain, noget forarbeidet Sølv, Kobber, Jern= og Træfang, 2de Heste, 2de Køer, Vogne, Plouge, Harver, en Kornrensemaskine en Jern=Kjøkkenindretning, samt en Boutikindretning, m. m. m. Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Dhrr. som have tegnet sig for aarlige Bidrag til Aarhuus Stiftsbibliothek, anmodes herved om behageligen at indbetale samme til Bibliothekets Kasserer Hr. Birkedommer og Hospitalsforstander Rasmussen. Aarhuus, d. 15de Juni 1835. Bestyrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Bleget og ubleget Tvist faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Endeel ledige Pakkasser, Foustager og Kurve i flere Størrelser faaes billige hos F. Cl. Døcker. Nogle Lpd. gode nye Duun og Fjær er at bekomme hos Skipper Gaarn ved Mindet. Hver Mandag, Onsdag og Fredag Morgen Kl. 8. indtræffer Undertegnedes Møllevogn til Horsens for hos dem, der ville forunde mig deres Næring, at afhente Korn til Formaling. Hurtig Expedition og reel Behandling forsikkres, Kjørepengene ere 8 s. pr. Tde. og Consumtionssedlerne kunne indleveres til Hr. Bogbinder Lund. Nedermølle, den 3die Juni 1835. Ch. Lund. Den Leilighed, jeg for Lieen selv beboer, af 2de Stuer, Kjøkken, Pigekammer og Spisekammer, i øverste Etage i mit Sidehuus, kan for billig Betaling erholdes til Leie, førstkommende Michaeli Flyttetid. Ligesaa kan 2de gibsede Værelser, for 1 Person eller 2de SkoleDisciple, faaes til Leie i øverste Etage i Forhuset til Gaden, med eller uden Meubler, og om forlanges Kosten fra samme Tid. Aarhuus, den 17de Juni 1835. Siegumfeldt, Vestergade No. 647.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
2 a 3 Værelser med Kjøkken og Spisekammer, som beboes af Skuespildirecteur Müller, ere at faae tilleie til Michaeli Flyttetid ved Aaen. J. Meyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
En Jomfru ønsker sig fra 1ste Juli i 1 Aar anbragt hos et Herskab, eller anden stor Familie paa Landet, eller i en af Jyllands Kjøbstæder, for at lære Huusholdningen, hvorfor tilbydes i Betaling 50 Rbd. Det nærmere erfares af Hr. Postmester Wolder i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Regnskab over Jndtægter og Udgifter ved Aarhuus Kjøbstads Fattigvæsen for 1833, udgivet af Fattigkommissionen, kan erholdes for 1 Mk. 8 s. Tegn pr. Exemplar hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Løverdagen. den 20de Junii. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Stifts Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Blandinger. J Cairo var ifølge de sidste Efterretninger Pestoffrenes Antal steget til 141500 Personer daglig, hvilket i Forhold til Stadens Folkemængde, 200,000 Sjæle, er uhyre stort, og overgaaer Alt hvad man i lang Tid har oplevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Ligesom vi nu ikke kunne tænke os nogen Communication uden Skibe, Broer, Vogne og Kunstveie, saaledes ville vore Efterkommere om 100 Aar neppe kunne begribe, hvorledes Verden engang har kunne bestaae uden Jernbaner og Dampskibe. Jøvrigt mister Engelland ved denne vor Tidsalders store Opfindelse endeel af sine hidtil havte Lokalfortrin, som Øe; thi ved Jernbaner og Dampvogne rykkes ethvert Jndlandtil Søkysten, og hver Landevei bliver til Farvand for hurtigseilende Skibe. Den berømte engelske Mechaniker Lardner skal nylig have sagt: at han slet ikke tvivlede paa, at man engang vilde kunne komme til at til bagelægge de 210 engl. Miil imellem London og Prestor i 4 Timer, ja hans Collega Stephenson er end- og gaaet videre og har erklæret: at han haabede, endnu i sin Levetid at bringe det til at reise fra London, til Liverpool (206 engl. Miil) i 2 Timer. Kan man fæste Liid til Nedenstaaende, saa er Seiladsen i Luften nu ikke meere ret langt borte. J Allgem. Anzeiger d. Deutschen læser man under Overskriften: "Luftskibsfartens Seier, Følgende: "Hidtil vare alle Forsøg paa at styre Luftballonen vilkaarlig i enhver Retning og saaledes at gjøre den anvendelig for det practiske Liv, strandede paa tilsyneladende uovervindelige Hindringer. Selv den engelske Opfindelsesaand har endnu ikke, trods sin forbausende Virksomhed, formaaet at opdage noget Middel som, endogsaa kun i fjerneste Maade vakte noget Haab om, for Fremtiden at kunne nærme sig hiint Maal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Engelland, Frankrig og Nordamerika have beskedent indskrænket sig til at vinde et stedse større Herredømme over det ulige fastere Vandspeil og Moderjordens sikkre Grund, for der i muligste Grad at lette og fremme den selskabelige Samfærsel og derved hæve det practiske Liv i alle Retninger. Tydskland er det forbeholdt at opnaae det hidtil Uopnaaelige, at forvandle Luftens usikkre Regioner til en fast og fri Bane for Samfærsel, at gjennemskjære den i hvilkensomhelst Retning med enhver Byrde, sikkert, og tillige hurtigt som Skytsets susende Kugle, eller roligt og sindigt som Svanen glider hen paa Dammens Vandspeil. Dr. Weinholi Brunsvig har gjort heldige Prøver med sin vidunderlige Opdagelse til at hæve hvilkensomhelst Byrde op i Luften og at føre den i enhver horizontal Retning mod Storm og Veir. Midlet skal være simpelt, kan anvendes overalt, og i en Tid af en halv Time prøves af Enhver i det Smaae. Man trænges saaledes om at komme til at kjøre paa Jernbanen imellem Brüssel og Mecheln, at Jndenrigsministeriet har seet sig nødt til, istedetfor 3 Farter frem og tilbage om Dagen, at anordne 5, og dog maaman endnu, naar man vil have Plads, melde sig Af nen iforveien. Den daglige Jndtægt har hidtil i Gjennemsnit været 2000 Fr.; bliver det saaledes ved, vil Bekostningen ved Anlægget snart være dækket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
De sydfranske Aviser ere opfyldte med detaillerede Beretninger og de skrækkelige Ødelæggelser, som ved de sidste Uveir ere anrettede i disse Egne. Memorial bordelais anslaaer det Tab, som Beboerne ved Garonne have lidt, til 30 Mill. Fr. Rugen og Hveden, der just nu skulde have været afmeiet, blev paa mange Steder bedækket med Dynd og i Bordeaur steeg Hveden strax 1 Fr. 50 Cent. pr. Hektoli. ter. Posterne og Dampskibene ere blevne standsede i deres Fart. Ved Orleans steeg Loiren saaledes, at man seilede med Baade i Gaderne; Øerne St. Lour og Arrault stode under Vand, og man saae ei engang Topperne af de Træer, hvormed de ere beplantede. Ved Elery gjennemboredes Loire=Diget og de tilstødende Marker sattes under Vand. J Roanne dreve 76 med Steenkul ladede Skibe ud af Havnen. Overalt er den anrettede Skade stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
J Torres=Novas i Portugal have nylig Jndvaanerne skjaaret begge Ørerne af deres Sjelehyrde og jaget ham bort, fordi de havde ham mistænkt for at være en Ven af D. Miguel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
En sardinisk Skipper badede sig ved Jerbach, og følte pludselig sin ene Fod greben af en Polyp, der i disse Farvande ere meget talrige og ofte af uhyre Størrelse. Først forsøgte han, ved Hielp af den anden Fod at slippe løs, men da ogsaa denne blev greben af et Par andre af Polypens Arme, tog han sine Hænder til Hielp, skjøndt ligeledes forgiæves. Da man fandt den Ulykkelige, var han druknet, og holdtes endnu fast omslynget af Uhyrets mange Arme. Vandet hvori det skete, var ikke meere end c. 2 Alen dybt. Polypen flynger sine Arme om sit Bytte, og suger sig derpaa fast til det ved sin dobbelte Række af klokkeformige Sugehuller. Den første Skopudser i Verden findes formodentlig i Palais royal i Paris. Allene i Leie af sit Lokaale betaler han 12,000 Fr. om Aaret. Alt er her indrettet paa det eleganteste. Medens man lader sine Skoe eller Støvler pudse, kan man, strækkende sig paa bløde, med Fløiel betrukne Sophaer, enten underholde sig med Lecture af alskens Journaler, eller more sig med at betragte sig selv i de store pragtfulde Speile, hvormed Væggene ere beklædte. Sammesteds have Udsalg af alle til Skopudsning henhørende Reqvisiter, saasom Børster, Blanksværte, Støvleblokke &c. Den gamle Talleyrand sees i den senere Tid hver Dag at besøge Thuillerierne. Men han er nu saa svag i sine Been, at han bliver baaret i og af Vognen, samt opad Trapperne og lige ind i KongensGemat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
For et Par Uger siden reiste tvende Haandværkssvende igjennem Kirchheimbolanden, og lode sammesteds deres Vandrebøger visere til Maynz. Efter deres Afreise fandt man, at de havde efterladt flere Papirer, og deriblandt grove Smædeskrifter imod de tydske Fyrster, fornemmelig med Hensyn til Forbundets Beslutning: at de tydske Haandværksvende ei maae opholde sig i Schweiz. Nogle Gensd'armer bleve strax udsendte efter dem, og den Ene antruffen i Weingarten; men idet Gensd' armen vilde gribe ham, stødte han sig en Kniv igjennem Hjertet, med de Ord: "Gud være min arme Sjæl naadig! Jeg døer for det almindelige Bedste."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Slottet Hüttelsdorf er nylig bleven bortspillet i det store Wiener=Lotterie, og tilfalden en Student i München, ved Navn Dedlitz, som næsten skal være gaaet fra Forstanden af Glæde derover. J det mindste ligger han endnu meget syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Den 22de Mai indviedes i Baden et Vaisenhuus, som er stiftet af Hr. Stulz, der som en af de berømteste Skrædere i London har erhvervet sig en uhyre Formue, og efter sin Tilbagekomst til Fædrelandet, og navnligen ovenmeldte hans Fødebye, er af Storhertugen bleven optaget i Adelstanden, under Navn af: "Stulz von Ortenburg."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Formedelst Upasselighed var Kongen af Sverrig ikke selv tilstede ved Rigsdagens Slutning, men Hr. v. Wetterstedt oplæste Trontalen. Paa høire Side af Tronen sad Kronprindsen, med Purpurkaabe og Krone; Dronningen og Kronprindsessen befandt sig paa en Tribune. Til St. Hansdag vil Kongen besøge Nordbothnien, hvor ingen svensk Konge har været siden Carl XI.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
J Hamborg blev for nogle Dage siden en theologisk Student dømt af Senatet til 3 Aars Tugthuusstraf for Falskmyntnerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Det er en naturhistorisk Mærkværdighed, at en meget stor Slange, den saakaldte Hydraslange, hørende til det Dinterske Menagerie paa Hamborgerberg, har i disse Dage lagt Æg, og at man har Haab om at faae dem udrugede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Et dansk Skib, Delphinen, er forliist omtrent 1000 Skridt østlig for Rugenwaldermunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
J de sidste til Hamborg indtrufne engelske Aviser findes den i Khousp. først anførte Efterretning om Landeveiens Usikkerhed mellem Holbek og Roeskilde allerede saaledes overdreven, at det hedder: "at Stratenrøveriet (highway robbery) nu er bleven saa frygteligt (formidable) i Danmark, at Posten paa flere Steder ikke længere kan gaae uden Dragon Eskorte o. s. v. Hillerød (Frederiksborg) den 15de Junii. "Brandfakkelen har igjen oplyst vor By. J Nat Kl. 12. udbrød der en pludselig og voldsom Jld hos Brændeviinsbrænder Malling, der greb saa hastig om sig, at inden 2 Timer 12 til 13 Gaarde bleve ødelagte. Det brænder endnu stærkt i Grundene, men naar Vinden ei vil forandre sig til en værre Retning, haabe vi, at Jlden ei vil gribe længere om sig. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Da Rygtet siger at den værdige Hr. Jacob Sørensen vil udtræde af Havne-Commissionen, (vist den første Opponent i det gamle Raad) saa er det et Ønske, der sikkert vil blive opfyldt, at Stiftamtet, Magistraten og de eligerede Mænd, ville have nøie Jndseende med, at der hans Sted vælges en ung, forstandig og sagkyndig Mand, thi det er imodsigeligt af yderste Vigtighed, at der i denne Green af Communevæsenet indtræder den størst muelige Virksomhed, forenet med Kraft, viis Oekonomie og Jndsigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Havnevæsenet i Aarhuus er i merkantilsk Henseende af en saa stor Betydenhed for Byens og hele Omegnens Velstand, at den fortjener Autoriteternes udeelte Opmærksomhed, ligesom dens nærværende Tilstand vist nok trænger til en gjennemgribende Reform, for hvilken den offentlige Mening saalænge, saa længselfuld, saa høit og tydeligt, har udtalt sig Rabell's Orgelspil den 18de Junii. Behersker Du med romantiske Tonebilleder Tilhørernes Følelser til en Grad af henrivende Vemodighed og salig Ubevidsthed, der tilhvisker en Anelse om et bedre Hjem, saa bygger Du den herlige Domkirke et andet Alter, der virker heldigere end alle Ord, end noget Sprog paa Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
En simpel Mindeblomst, paa afg. Muurmester Guist's Grav, plantet af Venskabs Haand. Retsindig mod Alle, blid i sit Huus, den oprigtigste Ven, godgjørende mod den Fattige, from og sagtmodig mod sine Undergivne, vare de Egenskaber som prydede vor kjære Afdødes stille Vandring her i Livet. Derfor sørge faa Mange ved hans Død, derfor vil hans Minde være dem helligt og dyrebart. Himlens blide Fred hvile over Din salige Skygge, min elskte hedenfarne Ven! Den omsvæve altid de mange Kjære, som Du efterlod Dig her paa Jorden. Engang, det haabe vi, sees vi igjen, for aldrig mere at skilles ad
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Bekjendtgjørelser. Efter Begjering af Fattigvæsenscommissionen hersteds afholdes Licitation i Forsørgelses- og Arbeidsaanstalten næstkommende Onsdag den 24de Juni, Eftermiddag Kl. 2, over følgende Fornødenheder for Halvaaret fra 1ste Juli til 31te Decbr. d. A., nemlig: Rugbrød, fersk Oxekjød, Melk, Øl, Brændeviin, Byggryn, Kogeærter, Lys, Tran, circa 2 Skpd. Uld og 3 Lpd. Liim; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 19de Juni 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Mandagen den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Proprietair Jens Blach ved een eneste Auction bortsælge sin eiende Gaard, Sorgenfrie, af Hartkorn omtrent 4 Tdr. paa Aagaard Mark, i Brusk Herred, 1 1/2 Miil fra Colding. Denne Eiendom, som ligger midt i sin Mark, har et Areal af 90 Tdr. Land geometrisk Maal, og Engslet til 40 Læs Høe. - Udsæden er 8 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre. og 4 Tdr. Boghvede, og Besætningen 4 Heste og 24 Qvæghoveder foruden Faar. - Til Gaarden hører ogsaa en liden Skov. – Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 10de Juni 1835. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Mandagen den 29de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, lader Proprietair Jens Blach ved een eneste Auction bortsælge sin eiende Gaard Røylund i Gjester Sogn, Andst Herred, af Hartkorn ufrie Hoivedgaardstaxt 1 Tde. 6 Skpr. 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. Til denne Eiendom, som er beliggende i en skov riig Egn, 2 Miil fra Colding By, har gode Bygninger, hører et Areal af 100 Tdr. Land Ager Mark og 50 Tdr. Land Skov, Alt tæt omkring Gaarden. Udsæden er 12 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 24 a 26 Tdr. Havre, og Høealen foruden Kløver er circa 40 Læs. Besætning kan holdes 6 a 7 Heste og 40 Qvæghøveder foruden Faar. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 10de Juni 1835. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Jfølge Reqvisition bliver Fredagen den 26de Juni paa Raadhuset i Viborg holdt offentlig Auction over en betydelig Deel Bomuldstøier af moderne Mønstre; tillige over endeel andre Manufacturvare. Vederhæftige Kjøbere gives 6 Maaneders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Creditorerne i efterfølgende Boer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1) i Boet efter afgangne Frøken Augusta Amalia Penich, 2) i Boet efter Jomfrue Johanne Dorthea Kopp, 3) i Boet efter Guldsmed Johan Wilhelm, Bøttger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Arvingerne efter de under No. 1 og 2 anførte Afdøde indkaldes med lovligt Varsel til at anmelde sig og at paasee deres Arveret. Aarhuus Skifteret, den 18de Juni 1835. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1) Karen Marie Nielsdatter, Jndsidder Anders Mortensens Hustrue i Linaae, Gjern Herred; 2) Maren Pedersdatter, Jndsidder Thomas Jensens Hustrue i Haarup, Linaae Sogn, dito Herred; 3) Opholdsmand Laurs Christensen i Linaae; 4) Jomfru Jda Margrethe Boyesen ibid.; 5) Anders Jacobsen i Holmstoel, Skannerup Sogn, Gjern Herred; 6) Anne Marie Sørensdatter, Enke efter Huusmand Christen Christensen i Nørrevissing, Hjelmslev Herred; og 7) Niels Peter Sørensen paa Adslev Mark, dito Herred, indkaldes herved overeensstemmende med Forordningen 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 18de Juni 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Creditorerne i Dødsboet efter afdøde Tjenestekarl Hermand Theodor Mortensen af Due lundgaard i Lysgaard Herred, Viborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 18de Juni 1835. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Ved Proclama af 13de denne Maaned, der er læst inden vedkommende Underret og læses i den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Jens Christensen i Østertørslev By og Sogn, Gjerlev Herred Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 18de Juni 1835. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
J min iboende Gaard No. 918 paa det store Torer fra i Dag aabnet et Øl-Udsalg, bestaaende af følgende Sorter: Marts Maaneds Øl 16 s.) Dobbelt Bitter Øl 6 s.) Hvidt Øl No. 1. 4 s.) pr. Flaske. Dito dito Nr. 2. 3 s.) Dito dito Nr. 3. 2 s.) Samme Sort pr. Potte 2 s. Destileret Kommen-Aqvavit. . . . 22 s.) Reensmagende 7 ½ Sr. Kornbrændeviin 16 s. Pr. P. Alt af Hr. Kjøbmand Jensens Production hersteds. Aarhuus, den 20de Juni 1835. J. H. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Riga Hampeblaar, Pashamp samt Horblaar, faaes R. F. Lemmich. billigt hos Et gammel Seil, som kan blive brugeligt at tærske Raps paa, er at faae hos Undertegnede. Niels Schibye.