JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Andre Efterretninger melde endnu, at General O'Do nel ogsaa er afgaaet fra Bayonne, for at overtage Kommanden i Gammel-Castilien, saasnart Franzoserne der ere indrykkede. En Proklamation af ham, som frygtedes at ville oprøre Gemytterne, skal være undertrykt af Hertugen af Angouleme, som iblandt flere Belønninger har udnævnt General Bourke til Kommandeur af St. Ludvigs Ordenen og ved sin Retfærdighed, Koldblodighed og Tapperhed skal ligesom elektrisere den franske Armee. Denne, hedder det videre, optages med aabne Arme af Spanierne, som kalde den Befrielses-Armeen. Ja Tilliden skildres med saa skjønne Farver, at Markarbeiderne siges at gaae deres uforstyrrede Gang, og Hjorderne at drage midt igjen dem de franske Kolonner, som herskede der den dybeste Fred. J Tolosa, hvor Qvesadas Tropper først vare indrykkede, vovede Man ikke engang at aabne Boderne, før de franske Troppers Ankomst. De franske Forrædere, som befandt sig i Sebastian, skulle have indskibet sig, og Prinds Generalissimus har installeret den provisoriske Regjerings Junta, for hvilken General Egnia staaer i Spidsen. Om de spanske Krigsoperationer fattes endnu direkte Efterretninger, og Man maa i Mangel deraf nøies med franske Blade, hvorefter nogle Kolonner Konstitutionelle vare rykkede nærmere til Grændsen og Mina den 3die havde sit Hovedqvarteer i Vich. Jøvrigt hedder det, at han kun vilde lade en Division blive i Catalonien og i Spidsen for en anden støde til det Korps, som samler sig ved Cbro. Efter Forlydende havde den berømte Morillo sit Hovedqvarteer i Valladolid, General Balleysteros var i Vittoria og alle Høiderne, som beherske Passet ved Sali nas, skulle være besatte med Tropper og Guerillas. Mange af Arragoniens Jndvaanere skulle ogsaa væbne sig, for at drage til Ebro og beskytte det vigtige Saragossa Bilbao var ganske rømmet af Tropperne, som ligeledes have trukket sig til Ebro, og Staden har tilbudet at underkaste sig paa Vilkaar, at den forskaanes for Troessoldater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Efter andre Privatbreve skulle Jnsurgenterne have været i Valencias Forstæder, hvor de sloges med Besætningen og kastede Granater ind i Staden; men trak sig efter, en 3 Dages Beleiring igjen tilbage til Murviedro.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
I Underhuset viste Hr. Canning ligeledes i et vidtløftigt Foredrag, hvor let Krigen kunde have været undgaaet, naar paa den ene Side blot Spanien havde samtykt i nogle smaae Forandringer, og paa den anden Frankerig trukket sin Observationshær tilbage. Fremdeles bemærkede han, at Alliantstraktaten med Portugal var kun de fen siv, ikke offensiv, saaledes at Engelland ikke var pligtig til mindste Understøttelse, hvis det vilde hielpe Spanien til at forjage Franzoserne fra Halvøen. J Henseende til det spanske Amerika da havde Spanien blot endnu dejure, ikke de facto Herredømme over samme, hvorfor Engelland har erklæret sig imod enhver mulig Afstrædelse af disse fordums Kolonier til Frankerig, hvis Uafhængighed det længe havde raadet Spanien at erkjende, uden at forlange de Handels fordele, som billighed berettigede Moderlandet til at forbeholde sig, naar det blot blev regnet iblandt de meest begunstigede Nationer. Sluttelig tog han Spaniens Forsvar i Henseende til den Lighed, Man vilde finde imellem Stor brittanniens Forhold 1795 og Frankerigs nærværende. Hvad har, spurgte han, Spanien gjort, som har mindste Lighed med de franske Republikaners berygtede Dekret af 17932 Hvilket Land har Spanien stræbt at erobre eller at revulutionere? Og af alle Lande, som det kunde falde ind at give Spanien slig Lektion, burde Frankerig være det sidste, da det ved sit uretfærdige Overfald netop har skabt den Forfatning, det nu saa høilig fordømmer. Derfor intet Under, at Mange ønske det afskrækket fra dets nærværende Jndfald i Spanien. Men for England passede det sig ikke at tage blot en truende Stilling eller begynde en Krig anderledes end som Hovedmagt, med sin hele Kraft &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
J Overhuset var det Lord Grey og i Underhuset Hr. Brougham, som efter Vedtægten ikke kunde bifalde Ministrenes Forhold og foreløbig anmeldte Motioner desangaaende. De fremlagte Dokumenter ere deelte i to Klasser, hvoraf de 14 høre under Rubriken: "Verona og Parist og de 43 under: "Paris og Madridt Foruden at Engellands Misbilligelse af enhver Jndblanding i Spaniens indre Anliggender er Omqvædet i dem alle, kan den sidste, som er en Depesche fra Hr. Canning til den Brittiske Gesandt i Paris, Hr. Stuart, ansees for en Rekapitulation af det Hele og indeholder især interessante Dato til Oplysning i denne Sag. Saaledes, siges her, var det ikke de indvortes politiske og borgerlige Reformer, der i Slutningen af forrige og Begyndelsen af nærværende Aarhundrede væbnede hele Europa imod Frankrig; men fordi det vilde forplante først sine Grundsætninger og derpaa sit Herredømme videre ved Sværdet. Spanien forlangte selv Engellands hvenskabelige Mellemkomst., og det kun paa en Maade, som lod sig forene med dets Neutralitetsystem. Den franske Regjering afslog derimod dets Mægling, da den almindelige Stilling, hvori begge Riger stode til hinanden, gjorde Krigen uundgaaelig, for derved at gjøre Ende paa en Tilstand, der var lettere at begribe end at forklare, og da Spaniens Forfatning kun vedvarende allarmerede den franske Armee og Nation. Meddelelsen af Kongens Tale var imidlertid ledsaget med nye Forsikring. om Frankerigs Fredstilbøielighed; men alle den Engelske Regjerings Bestræbelser for at skaffe denne Udtydning Jndpas i Madrid sloge feil. Jøvrigt haaber Man ikke, at Frankerig skulde have ærgjerrige Hensigter med Krigen i Spanien, og ligesom Storbrittannien høitidelig erklærer det langt fra sin Hensigt: at tilegne sig mindste Deel af de forrige spanske Besiddelser i Amerika, saa vilde i det heller ikke i noget Tilfælde taale, at Frankerig forsøgde, enten ved Erobring eller Afstaaelse at bringe nogen af disse Besiddelser under sit Herredømme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Spanien. Den 28 f. M. er Grev Abisbal afreist til Sevilla, efterat have i et Cirkulaire opfordret alle Familiefædre, hvis Sønner tjene ved Troeshæren, til at hjemkalde disse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Ved sin Afreise fra Madrid modtog Kongen den Trøst, at Folkets Agtelse for hans Person endnu ikke er ophørt, thi uagtet det var almindelig bekjendt, at Sygdommen kun var et Paaskud, herskede der den ærbødigste Stilhed og alle Hoveder vare blottede, hvor Kongens Vogn kom forbi Siden den Tid seer Man istedetfor Stadskarether kun Kanoner og Rustvogne. Alle Krigsforraad i Madrid ere i Bevægelse, ikke blot for at bruges imod Fjenden, men ogsaa for at bringes i Sikkerhed. Saa vist det end ansees, at de Franske ville trænge frem til Madrid, agter Mandog at gjøre dem Marschen dertil saa besværlig som mueligt, uden at lade det komme til nogen afgjørende Træfning, og vil til den Ende lade Broerne afbryde og de Stæder, Man ikke kan forsvare, afbrænde. Jmellem Mina, Balleysteros, Morillo og Abisbal skal herske den bedste Enighed, og i Krigsministeriet spiller Riego en langt vigtigere Rolle, end Man hidtil troede. Med Portugal er sluttet en Konvention om gjensidig Ret til at forfølge Jnsurgenterne paa begge Staters Territorium, og i Asturien skal Roligheden være aldeles oprettet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Den 14d. er Krigsministeren, Hertugen af Belluno, atter ankommen til Paris og Grev Digeon derpaa udnævnt til Statsminister og Medlem af Geheimeraadet. Ogsaa er den forhenværende østerrigske Charge d'Affaires i Madrid, Grev v. Brunetti, alt ankommen hertil fra Wien, for at begive sig til Hertugen af Angoulemes Hovedqvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Den 11 d. var stor Bevægelse imellem Spekulanterne paa Børsen i Paris, i Anledning af de forskjelligste Rygter. Først hedte det, at St. Sebastian var rømmet, de Konstitutionelle underkastet sig, Abisbal gaaet over til Troesarmeen og havde indbudet de Franske til at besætte Madrid, hvorover de offentlige Fonds steeg til 86 Fr. 60 Cent., men faldt siden igjen for en kort Tid ved foreviste Breve fra Bajonne, hvorefter et heelt fransk Regiment skulde være gaaet over til de Konstitutionelle &c. I Kommissionsberetningen om Udskrivningen af Klassen for 1823 fremstilles Nødvendigheden for Frankerig at handle med Kraft og Eftertryk. Regjeringens Redelighed, tillod vel ikke at forholde de udtjente Soldater deres Afsked; skjøndt den heller ikke tvivlede om, at disse jo vilde gjøre deres Pligt og ikke modtage den eller forlade deres Faner, saa længe de staae for Fjenden. Vi behøve i øv t rigt ikke at skabe kolossalske Armeer, da Vi ikke ville foreskrive et ædelt Folk Love a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
J alle Departementer holdes et vaagent Øie med de Misfornøiede og de alvorligste Forholdsregler tages for at qvæle ethvert Udbrud i Fødselen. J Bordeaux er saaledes en Skræder, som uddeelte trykte Bullettiner med Overskrift: leve Friheden, leve Republiken, sat ved Vingebenet. J Colmar blive alle Reisende paa det strængeste visiterede og i Strasburg ere hele tre Politie=Kommissairer afsatte. Jkke blot endeel udmærkede Lærde af det liberale System, ere af Ministrene fratagne deres Pensioner, men ogsaa Ultraen v. Braucamp beklager sig i den hvide Fane over, at at det samme og er vederfaret ham. J Journal des Debats holdes derimod Oppositionen i det engelske Parlament en dygtig Straffeprædiken, fordi den har formastet sig til g at spørge, om Engelland har garanteret det Bourbonske i Dynastie i Frankerig, Dertil, hedder det, behøves ingen Traktater. Legitimiteten er i Frankerig identificeret med Nationens Følelser og Jnteresse. Konger og Folk føle samme Afskye for Revolutioner, hvis eeneste Resultat har viist sig at være Despotisme og Erobresyge. Opholdelsens Jnteresse er fælleds for alle Nationer, og den Regjering, som har undertrykt Radikalerne, kan ikke ønske Cadix=Konstitutionen Fremgang, som ingen Londoner, Banquier kan ønske, Hammer=Regjeringen. Jndpas i sit Qvarteer. Otte ærefulde Aarhundreder har knyttet Hugo Capets Dynastie til Frankerigs historiske Liv. En Legitimmitet, der har slaaet saa dybe Rødder, tjener til en Støtte for alle Troner, og behøver selv ingen anden en sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
De græsketyrkiske Anliggender. Som det lader, kan Jntet standse vore forfulgte kristne Medbrødre i deres Fremskriden til det foresatte Maal, og som en Løbeild udbreder sig ved Guds Bistand deres seierrige Vaaben over al menneskelig Forventning. Saaledes have Grækerne nu ogsaa besat den for Tyrkerne, saa vigtige Øe Thassus i Archipelagus, hvorfra Arsenalet i Konstantinopel forsynedes med Skibstømmer, og skulle desuden være landede paa sex forskjellige Stæder ved Salonichi, hvorover i Macedonien Alt er sat i største Skræk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Beyen i Seres lod strax Erkebiskoppen og alle græske Præster sætte fast og betydede dem, at de med deres Hoveder skulde indestaae for Roligheden i de omliggende Byer. Erkebiskoppen svarede, at han vel kunde indestaae for Beboerne i Seres, men ikke for de ved Havet beliggende Lands hver; men denne Erklæring kunde ikke redde den stakkels Olding, og siden udtoges overalt Gidsler og slæbtes til Seres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Odense. I Gaar Eftermiddag Kl. 4 1/2 indtraf vor høitelskede Gouvernør, Hs. H. Prinds Christian Frederik med høie Gemalinde, i bedste Velgaaende her til Staden. Hs. Excellence Generalen og Stiftbefalings manden vare forud reiste det høie Herskab imøde, og saavel de Militaire som Borgervæbningen gjorde de sædvanlige Honneurs. Efter Ankomsten var Kour paa Slotte for Embedsmænd og Honoratiores.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Kjøbenhavns Børs=Kours den 22 April. Hamborg: 2 M. 244 - k. S. 247. Specier: 249; solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 76 a 76 1/2 Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 Rbd. r. S. eller 126 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 16 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedl. 5 s. Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Ved Tallotteriets 1206 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 20, 85, 10, 53, 58. 4dertisse menes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Løverdagen den 3 Mai aabnes Ovnen ved Bramstrup Kalkbrænderie, og fra den Tid kan bekommes god velbrændt Steenkalk a 9 Mk. pr. Tønde. J Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Godt reent Sæde Hørfrøe bekommes hos N. Møller, ved Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Løverdagen den 26 April, om Aftenen Kl. 8, er Cour for Cavallerer og Damer hos DD. HH. Prinds Christian Frederik og Gemalinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Theater-Efterretning. J Anledning af at Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og høie Gemalinde Prindsesse Caroline Amalie paa Søndagsaften d. 27 April naadigst beære Skuespillet med Deres høie Nærværelse, fremsiges, ved Høisammes Ankomst i Skuespilhuset, en Tale af Jomfrue Becker. Derefter gives Det Bethlehemske Barnemord, Lystspil i 2 Acter af Geyer, og den Frankfurter Messe af Julius von Vos li 2 Acter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Nye søde Messina Appelsiner, Citroner og Pommerantzer, bekommes hos Kjøbmand Rasmussen, Skipper H. Andresen agter at afgaae til Kjøbenhavn om 4 a 6 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man melder sig paa Skibet i Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
En eenlig Person, som ønsker at opholde sig paa Landet, kan om Sommeren eller længere Tid faae en smuk Qvist sahl, hvorfra der er en meget behagelig Udsigt, tilleie paa Hedevigslund ved Odense. Kosten kan, om forlanges, faaes paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Løverdagen den 3 Mai om Formiddagen Kl. 10 foretages Auction hos Gaarmand Rasmus Nielsen i Brendekilde, i Følge forudgaaet Udlæg, over endeel Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Stole, Borde, Skabe, Kister, en Kølle Kakkelovn, et Stueuhr, Tønder og Kar, samt 3 Heste, 2 Køer og 2 Vogne. Odense Herreds Kontoir den 23 April 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Efter Skifterettens Forlangende stilles afgangne Maad Hansens og efterlevende Enkes fælles Boes Gaard i Nørre Lyndelse Bye og Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. til 4de og sidste Auction paa disse Herreders Tingsted Fredagen den 9 Mai førstkommende, Formiddag Kl. 9, og tjener til Liebhavernes Efterretning: at den i Gaarden værende Besætning og Jnventarium samt noget Jndboe kan med følge i Kjøbet. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Bjerge Aasum Herreders Contoir den 22 April 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Løverdagen den 26 April førstkommende Formiddag Kl. 9. slet, lader Hans Frandsen, formedelst Forandring af Boepæl ved offentlig Auction paa Krogshøi bortsælge endeel Løs føre og Effetter af alle Slags, saaog Vogne og øvrige Avlings-, Meierie= og Bryggers=Redskaber, samt endeel Korn og Kreaturer af Heste, Svin og Qvægshøveder, og deriblandt endeel gode Løde=Køer. Thi ville de Lysthavende sig til Tid- og Sted indfinde. Odense Herreds Kontoir den 16 April 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Tirsdagen den 29 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, lader Forpagter Blicher paa Lundegaard, formedelst Boepæls Forandring, ved offentlig Auction bortsælge nogle Heste, 20 overfødte Sviin, endeel Faar med Lam, adskillige Reierie-Redskaber, bestaaende af Siebøtter, Saaer, Kar &c., en Malkevogn med 2 jernbundne Malketønder, et Røgterhuus, en Rulle, Vogne og andre Avls=Redskaber, samt adskilligt Bohave, en Kakkelovn m.v.; Alt efter Konditioner, der bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lundegaard den 15 April 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
No. 59. 52 Aargang. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene. Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 28 April 1823. Jndhold. Krigsskuepladsen (Vittoria besat. Spanien (Jnsurgenterne ved Valencia staaede). Portugal (Cortes=Mødet hævet). Frankerig. Storbrittannien (Parlamentsforhandlinger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Krigsskuepladsen i Spanien. giver endnu kun et magert Udbytte, paa Official beret, ningerne er Man i det mindste meget sparsom, ventelig en Følge af, at de alle gaae igjennem Telegrafen Saaledes indbefattes denne Gang Alt i denne Linie fra Major Generalen til Krigsministeren af 17 April: "Vore Avantgarder ere rykkede ind i Vittoria og Bilbao. Hertil kommer en Artikel i Journal des Debats af 19de, hvori det hedder: Jntet Nyt fra Armeen, Alt er paa Marschen og store Manøvrer forberedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Jmellem den 20de og 22de vil Armeen ved Perpignan som har oppebiet Hertugen af Angoulemes Ankomst til Ebro, sætte sig i Bevægelse, om nogle Dage vore 100,000 Md. staae i Linien, og derpaa skrides til afgjørende Foretagender. Pampelona og St. Sebastian ere blokerede men ei angrebne, og alle i saa Henseende udspredte Rygter urimelige og latterlige. J Spanien Jndre tiltage Jnsurrektionerne." Som det videre hedder er General Qvesada rykket ind i Bilbao, hvorved Transporten tilsøes fra Bayonne meget lettes, og den franske Avantgarde uden Modstand trængt igjennem Passet ved Salinas, 4 Mile foran Vittoria.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Af Privatbreve vil Man for Resten vide, at Alt i Spanien gaaer fortræffeligt; de franske Soldater modtages venskabeligt, og leve ret en samille med Folket, hvortil, foruden at de have Penge, ogsaa angives som Aarsag, at de holde Troesarmeen i Tømme, Ved Jndtoget, i Tolosaa var hele Staden illumineret, og uagtet et Pund Lys kostede 25 Sous, havde selv den Fattigste tændt sin Praas. Anderledes kan det jo heller ikke være ved dette broderlige Besøg, som de Pariser Ultrablade slet ikke ville tillade at give Navn af Krig, hvorfor det Krigs manifest som endnu skal være ivente fra Hr. Chateaubriands Haand, ogsaa er overflødigt. Heraf vil Man og forklare den Omstændighed, at ingen franske Kaperbreve, udgives imod Spanien, og at Marinen blot skal have Ordre til at tage alle spanske Krigskibe, men lade Koffardieskibene passere, ligesom det allene skal være ved en Misforstaaelse, at der i Marseille er lagt Embargo paa alle spanske Skibe 12 i Tallet, og to af dem, som alt vare afseilede, endog indhentede paa Søen af en Krigsbrig. Det fattes, som begribeligt, ikke heller paa de Hurimeligstet Rygter i Paris, som vel tildeels finde nogen Bestyrkelse ved hiin paafaldende Taushed fra Krigens Egne, hvor Man lader til at handle istedetfor at saakke. Saaledes taledes den 18de endog om Minas Jndrykning i Frankerig, om en Protest af den engelske Regjering imod den spanske Juntas Prollamation, General Bordesoults Død o. s. v., hvorover de offentlige Fonds atter gik dybere. Andre Privat=Efterretninger udgive ogsaa de Franskes Tab i Fægtningen ved St. Sebastian til 300 Mk., hvorfor et Regiment, som var bestemt til Hohenlohes Division, er beordret til at forstærke Blokadekorpset. Blandt andet fortælles der, at Hertugen af Angouleme aldrig saa snart var vendt tilbage fra Valpladsen, hvor han havde uddeelt de bevidste Belønninger, før en 24 pundig Kanon blev affyret fra Fæstningen imod det Huus, hvor Hs. K. H. havde opholdt sig, og dræbte eller saarede 15 Md. Fremdeles klages over det slette Veir og den vedvarende Regn, der skal virke saa ufordeelagtigt paa de franske Troppers Helbred, at der i Krigshospitalet i Bay sonne alt findes 700 Syge. Ved Miranda har Grev Abisbal der altsaa ikke kan være reis til Sevilla) ladet den meget stærke Steenbroe ødelægge. l Alligevel troer Man ikke, at han for Alvor vil modsætte sig Armeens Overgang, og stoler overalt paa, at Forholdene i det Jndre af Spanien ville have udviklet sig, inden Armeen ee forlader Vittoria, og Balleysteros Skjebne være afgjort, hvilken General gjør Mine til at ville fra Cbro dække Navarra med 12 til 15,000 Md. (nogle Dage før tildeelte Journal des Debats ham kun 5000 Md. 1), hvorfor en og General Molitors Armeekorps sandsynlig vil blive det første, som egentlig faaer at bestille imod Fjenden, hvis Ballesteros ikke maaskee snarere igjennem Arragonien vil 3, sætte sig i Forbindelse med Minas Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Fra Bayonne meldes endnu, at det 3die Korps under Hohenlohe er den 9 April over St. Jeanspied=desportrykket ind i Spanien, og at Troeshæren, med Undtagelse af Tropperne under Qvesada som med Trappisten staaer i fortrinlig Yndest hos Generallissimus) hverken skal udgjøre Armeens For= eller Bagtrop, men blive i dens Centrum, ventelig for at være under vedbørligt Tilsyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Spanien. Uden at have sporet mindste Forandring i deres Velbefindende, var Kongen og den kongl. Familie den 1 d. M. allerede ankommen til Anduxar, og havde altsaa endnu kun lidet over en Snees Miil tilbage af Reisen. Staden, var ogsaa her illumineret den hele Aften. Madrider Breve melde fremdeles om et Nederlag, som Oberst Bazan nylig har bibragt Troestropperne ved Murviedro, der beløb sig til 5000 Md. og vilde gjæste Valencia (S. 230) hvorved de tabte 800 Dræbte og 200 Fanger. Man haaber, at General Ballesteros inden een Maaned (om han faaer Tid saalænge!) vil have 40,000 Md. under sin i Kommando. Paa den kataloniske Kyst imellem Rosas og Tarragona vente allene 60 Kaperskibe paa Tilladelse til at stikke i Søen, hvilken Man troer vil blive meddeelt, saasnart Man har faaet Efterretning om de Franskes Jndfald i Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Portugal. Den 31 f. M. bleve Cortes igjen sluttede med en Tale af Kongen, hvori Hs. Majestæt beklagede, at det var lykkedes Faktionsaanden at forstyrre Statens Rolighed i en af Rigets Udkanter, endskjøndt Fleerheden er bleven sin paa Konstitutionen aflagte Eed troe. Videre beklagede han, at Tidens Korthed og Forretningernes Mængde ikke havde tilladt Cortes at udgive de saa nødvendige organiske Love, hvorfor de snart igjen vilde blive samlede; men berørte iovrigt ikke med et eneste Ord den for Øieblikket vigtigste Punkt, nemlig Alliancen med Spanien. Præsidenten henvegede derimod i sit Svar paa Kronprindsens Foretagende i Brasilien og paa Frankerig, som søgde Fat omstøde frie Nationers Konstitution paa Halvøen, for den barbariske Glæde at kunne herske over Slaver og Ruiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Man har vel nye Efterretninger om et Nederlag, som Grev Amarante skal have lidt ved Staden af samme Navn den 23 Marts, men det Hele behøver nærmere Stadfæstelse, saa meget mere da Lissabons Tidender blot meddele to korte Noter fra General Rego af 31 Marts og 1 April, hvori det hedder, at Faktionisterne vedvarende trak sig tilbage for de konstitutionelle Tropper. Som Beviis paa Borgerkrigens Gyselighed fortælles blandt andet, at en Jæger skjød sin egen Broder, da han fiiØie paa ham i Jnsurgenternes Geledder, og hørte ham raabe: leve General Silveira!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Efter Sigende skal den portugisiske Minister tilligemed sine Passer have faaet en Note, hvori Man beklager, at han vil forlade Paris, da Frankerig ikke har noget Fjendtligt ifinde mod Portugal, som dets Minister og Konsuler heller ingen befaling have til at forlade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
I Krigsministeriet ere de i Hertugen af Bellunos Fraværelse skeete Forandringer ophævede, og Alt sat paa den gamle Fod igjen. De Deputeredes Kammer har nu ogsaa, skjøndt vel sildigt, modtaget Bønskrifter og Freden, fra Kjøbmændene og Manufakturisterne i Paris, Lyon, Marseille &c.