JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Et i Altona hjemmehørende Skib, Vriendhip, er nylig kommet med omtrent 290,000 Pd. Gumm tilbage fra Senegal til Tønningen. Rederen var en Kjøbmand i Altona. Det har i den uhørte korte Tid af 3 1/2 Maaneder gjort Reisen frem og tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Fra Glückstadt meldes følgende: Ogsaa her er denne Sommers Rughøst falden maadelig ud, og giver meget sort og noget bittert Brød. Derimod have alle andre Kornsorter og Vexter, især Kartofler, været gode og frugtbare. Træfrugter haves derimod intet af, og en Skjeppe ordinaire Æbler er her bleven betalt med 8 Mk. - Den 7 d. M. reiste den her paa Slottet, residerende Hertug af Beverens Gemalinde med Følge herfra til Paris, for at bivaane Kronningsfæsten. Grev Schulenborg, med Familie holde Hertugen imidlertid med Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Galeasen Cicilia er paa sin Reise fra Trondhjem med en Ladning Fisk og Trælast næsten ganske forliist. En Matros og et Drengebarn have tilsat Livet. Skipperen og to Matroser ere, efterat have drevet om paa Skroget i syv Dage, blevne reddede, og indbragte til Sveggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Den nylig i sit 86de Aar afdøde Banco bogholder Olevarius skal aldrig have været fyg, og befandt sig endnu Dagen førend han døde fuldkommen vel J Paris har man nylig paa en Auction over Malerier betalt 42000 Franker for en fo vende Eremit. Monikke det paa ny fremstaaende Bigotterie er meere Aarsag til denne dyre Priisend sand Konstkjerlighed? – J Fougeres har man arresteret et Menneske, som har solgt en lettroende Kone to Høns for 5800 Franker under det Paaskud, at de ved visse Ceremoniers Jagttagelse, vilde lægge Guldæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Den bekjendte St. Faust er nu offentlig paa fremkommen med et Slags Feidebrev mod en Hollandsk Avisskriver, der har drevet lidet Spøg med ham. Det findes Aftrykt i Lloyd's Evening-post. Han opregner deri alle sine Heltegierninger, og iblandt andre, at han har pristet Nelson selv Kaarden af Haanden: en Trophee, som han mener neppe nogen Avisskriver, der kun kan fægte paa Papiret, seer sig istand til at opvise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
J Løverdagsaften blev en Guldsmed ført i en Karet, ledsaget af en stor Hob Mennesker, op paa Politiekammeret. Han sigtes for at have ihielskudt et Fruentimmer, der var i Huset hos ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Samme Dag ankom en Engelsk Post med Engelske Aviser. De indeholde blandt andet følgende: det Engelske Hofs Note til Preussen, angaaende den Engelske Agent i Hamborg, Rumbolds Arrestering, hvori Preussen anmodes om at understøtte det Hamborgske Senats Forestilling i den Henseende hos det Franske Cabinet, og en anden officiel Note, som i samme Anledning er udstædt d. 5 Nov. og meddeelt alle neutrale Hoffer. J begge tales med megen Jver om Folkerettens Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Franske og Hollandske Blade lade sig forlyde med, at Rumbolds Hæftelse var en Følge af den Crawfordske Sag, hvilket gjendrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Den smitsomme Syge paa Gibralter aftager nu, fra dens Udbrydelse indtil October Maaned var der død 2044 Mennesker deraf. Læseren undres uden Tvivl over, at man i dette Blad for en Tid siden har anført en mærkværdig Efterretning om en Dreng, hos hvem man havde fundet et Slags Foster, der havde voldt hans Død. Skrivtet der Freymüthige, som mange troe burde hedde der Uebermüthige, anførte efter en Fransk Journal, at det hele var Kjellingesnak, som man havde indbildt den efter hans Mening eenfoldige Udgiver af Journal de Paris. En Danske Freymüthiger gjentog strax dette Hanegal med det Tillæg, at ogsaa et Dansk Blad (nemlig Skilderiet) ganske troskyldig havde fortalt denne Fabel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Nu fremtræder der Freymüthige og slaaer sig selv paa Munden med Resultatet af den i Frankrige desangaaende nedsatte Commissions Undersøgelse, hvoraf sees, at det virkeligt var et Foster med ordentlig Hjerne, men at Frankriges største Læger ikke fuldkommen have seet sig istand til at forklare dette Særsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Nyeste deri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Kjøbenhavn. No. 14. Den 30 November, 1804. en Udgivet og forlagt af J. Werfel. Apotheker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Blandt alle offentlige Boutiquer i en stor Stad ere Apotheker de vigtigste. De have Liv og Død i deres Haand. Slette Varer og alle Forfalskninger ere i intet Tilfælde farligere end her, hvor det gielder om Menneskers Liv og Sundhed. For saa meget som mueligt at betrygge Almeenheden mod dette Onde, har man søgt i alle Maader at favorisere Apothekere, at bestemme et lidet Antal af dem og at tilstede dem, at tage en Betaling for deres Articler, der i enhver anden Handel vilde kaldes overdreven. At gamle og forliggede ApotheAnden Aargang. kervarer ikke allene maae have tabt meget af deres helbredende Kraft, men at de endog i visse Sygdomstilfælde kunne have skadelige Virkninger, derom tvivler vel neppe nogen. Dess uagtet gives der ikke noget Handelsfag, hvor man lettere kan blive af med forliggede og slette Varer end netop i dette. Den arme Patient veed ikke, hvad han faaer. Han tilskriver i Almindelighed Sygdommens Haardnakkenhed de slette Virkninger af et stundom meget dyrt betalt Lægemiddel. Og Doctoren? Ja, han kunde vel opdage det, dersom han vilde give sig Tid til at undersøge Midlet, dersom han altid havde Ævne dertil, og dersom de Forhold, han maaskee staaer i til Apothekeren, altid tillode ham at iagttage den strængeste Upartiskhed. Endog med den største Tillid til den menneskelige Retskaffenhed bør man ikke være ganske umistroisk i denne Punct. Hvorfor skulde de Misbrug, man støder paa i andre Handelsfag, være umuelige i Apothekerhandelen, Om man end ikke havde havt udenlands de sørgeligste Erfaringer i Henseende til Apothekere, som have bestukket, og Læger, som have ladet sig bestikke, saa maatte man dog altid kunne antage Mueligheden heraf. For at forekomme de skadelige Følger af slette Apothekervarer, lader man vel hvert Aar visse Læger undersøge Apothekerne. Men hvor er det mueligt i nogle Timer eller i det høieste en Eftermiddag at undersøge de utallige Articler, som findes her? Hvor er det mueligt i saa kort en Tid at bestemme, om Lægemidlerne ere gode og ikke have tabt deres tilbørlige Kraft, Desuden er Apothekeren nødt til at have Forraad af Articler, som sjelden fordres og let fordærves. Vil han bestandig have friske, saa maa han hver Gang efter nogle Aars Forløb kaste de gamle bort og anskaffe sig nye i deres Sted. Dette maatte skee oftere, end man tør vente endog af den uegennyttigste Mand. Men for det meste lader Apothekeren de Varer, der søges saa sjelden, ligge, og søges de da engang, saa ere de naturligviis saa forlig gede, at de aldeles mangle deres Lægekraft. For at raade Bod herpaa, vilde det nok være bedst saa meget som mueligt at formindske Officinalernes uhyre Liste, og at sørge meere for, at de Midler, som haves i Forraad, bestandig ere gode, friske og kraftige. Hvad de kostbare Articler, som let fordærves og tillige ere vanskelige at tilberede, angaaer, da kunde man bære sig af dermed paa samme Maade som i London. Jngen saadanne kostbare Varer maae sælges paa andre Steder end i det saakaldte Apothecary Hall, som tilhører Lauget. De haves og tilberedes der i stor Mængde, og kunne derfor sælges langt under Taxten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Den aarlige Apothekundersøgelse kunde, efter Forfatterens Mening, indrettes paa en ganske anden Fod. Han har givet nogle Vink, og overlader til kyndigere Mænd endvidere at udvikle dem. J øvrigt erklærer han, at hvad der er sagt her kun allene er grundet paa almindelige Fornuftslutninger, ikke paa Data, uden forsaavidt som de ere anførte. Nord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
En stor Stad har megen Lighed med en Tydsk Comoedie i Ulysses von Jthacas Smag. Man slaaer Folk ihiel, man gaaer paa Masquerade, man spiller Comoedier, man skriver Bøger, man tigger og man giør Tractementer, man gaaer op, i Luftmachiner, kort, der foretages ofte tu finde hinanden modsigende Ting paa een og den samme Dag, ja i een og den samme Time Hvilken uhyre Hvirvel af evige Modsigelser, J Løverdags, da maaskee adskillige hundrede Mennesker kun vare sysselsatte med at bringe deres Masqueradedragter i Orden, eller i andre Henseender at berede sig til Ballet paa Hoftheatret, myrdede en Elsker sin Elskede. Saa forskjellige ere vore Jdrætter her i Livet. Jmidlertid er Mord, Himmelen skee Taken stor Sjeldenhed i vor Hovedstad. Siden hiin Bagersvend blev dræbt uden for Porten, hvis Morder, desværre, slap alt for godt, har man i Kjøbenhavn og dets Omegn ikke sporet noget til saadanne Rædselsoptrin. Dette er uden Tvivl en Følge af de fortræffelige Anstalter, der tildeels ere føiede til saa meget som mueligt at bortrydde ethvert Onde, der kan give Anledning dertil, og ligesaa af de menneskekjerlige Grundsætninger, som vor Regjering følger i Henseende til Dødsstraffe. Der gives vel neppe noget kraftigere Beviis paa, at Dødsstraffe i de fleste Tilfælde ere hensigtsmæssige, end den store Sieldenhed af Mord i et Land, hvor de for det meste kun straffes med Fængsel paa Livstid. Men hvor rædsomt er ikke det Exempel, vi i disse Dage have oplevet? En Guldsmed her i Staden, ved Navn Herzlein, der skal være en fortræffelig Arbeider, levede i et Slags Concubinage med et Fruentimmer, hvis Forældre i sin Tid skulle have været temmelig velhavende Folk, men af Aarsager, jeg ikke kjender, ere komne til Agters. Denne Mand skal, efter Sigende, være af et meget fremfusende og hidsigt Temperament.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Da der nu paa denne Maade er tilveiebragt en Flade, som bestandig kan holdes i en skraa Stilling, imod Vinden, saa følger heraf, at den Luftstrøm, som for drev Ballonen frem i sin egen Retning, maa nu opløse sig i Sidekræfter, og Ballonens Vei vil blive Diagonalen af det Parallelogram, som sammensættes af Vindens Virkning paa Ballonen, og sammes Effeerpaa de skraastilte Seil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Som bekjendt, er Vindens Virkning paa en Kugle saa stor, som sammes Virkning paa dens halve Stor-Cirkelsflade, Arealet for denne sidste er 981 - Fod. Seilene derimod have kun 252 Fods Overflade, og den Sagkyndige indseer strax, at Virkningen af dette mindre og desuden skraastilte Seil, sammenlignet med Virkningen paa Ballonen, hvilken bliver sin hele Flade bestandig proportioneret, er kun ringe, og at Ballonens Afvigelse i Følge heraf heller ikke kan blive meget stor, men denne Mangel ligger ikke i Theorien, men i Udøvelsen, fordi Raaen, hvorpaa Seilene ere fæstede, ikke uden større Bekostning kunde haves længere eller Seilene større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Hr. Kierstrup fremsætter og besvarer nu adskillige Jndvendinger, som Mathematici gjøre mod en saadan Machines Styring. Han mener, at en Ballon ikke bør betragtes som et Stykke Træ, der flotterer i Vandet, og, efter at have antaget Strømmens Hastighed, føres bort, uden videre at paavirkes af den. Luftens Bevægelse er, efter hans Mening, stødende, og Hurtigheden altsaa til og aftagende. Han beraaber sig paa de Reisendes Vidnesbyrd, der have besøgt de høieste Bjerge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Paa Søndag agter Hr. Kierstrup at udføre. sin Jdee. Man bør haabe, at det Kjøbenhavnske Publicum, som ved alle Leiligheder viser sig saa humant, vil betragte dette Forsøg med al den Overbærelse, som et Foretagende af den Natur, saa høiligen fortjener. Man har saa meget mere Grund til at haabe dette, som en vis Meyer, der den 26 October d. A. vilde lade en Luftmachine opgaae i Wien, og var saa uheldig, at hans Forsøg mislyktes, ikke allene blev behandlet med den største Humanitet, af det Wienske Publicum, men endog fik et Slags Skadesløsholdelse. Selv den øvede Luftskipper Blanchard har anstilt to Forsøg, som begge mislyktes. - Dette er indrykket efter Begjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Blandede Nyheder. Efter troværdige Beretninger har Epidemien i Mallaga bortrevet 20,000 Mennesker, hvilket Hr. Hempel i Odense ogsaa har fundet stadfæstet i directe Breve fra en Broder, som den hele Tid har ligget der paa Reden med sit Skib fra Faaborg, og tilligemed sit hele Skibs mandskab lykkelig har gjennemgaaet Sygdommen, medens endeel af hans Landsmænd paa de Danske Skibe omkring ham ere blevne et Offer for samme. Ved Hr. Provst Begtrups Bestræbelser har et Selskab paa Færøe nu med Held begyndt at brænde Soda af Tang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Høsten og Fiskerierne have overalt i Norge, havt et særdeles godt Udfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Det hedder nu, at Landstingene i Sjællands, Fyens og Lollands Stift skulle ophæves, og alle derunder hørende Sager henlægges under Hof= og Stadsretten. Alle de Sager, som i Jylland for nærværende Tid behandles ved Raadstuerne, skulle efter Forlydende henlægges under Overstiftsretten. Det er at beklage, at Trappen til Politieretten i det nye Tinghuus (Blaataarn) ikke ved Husets Restaurering er bleven forandret. Det er en yderst smal Vindeltrappe, som løber op igjennem hele Bygningen. Den er saa meget mere farlig, som Arrestanterne, i Tilfælde af en ulykkelig Jldebrand, let kunde blive indebrændte derved. Desuden kommer der ikke sjelden Bønder op af denne Trappe, som ere mere eller mindre beskienkede. Hvor let kunne saadanne Menneskeer ikke falde ned og komme til Skade!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Boghandler Rohs i Schlesvig har faaet Privilegium paa, at forlægge og sælge et nyt Kort over Hertugdommet Schlesvig af Lieutenant v. Gollowin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
J Trondhjem er der nu ogsaa foranstaltet Signaler, hvoraf Byens Jndvaanere og især Brandcorpset kunne, naar der indtræffer Jldsvaade, strax blive underrettede om, hvor Jlden er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
J Løverdags d. 24 Nov. blev der i Arresten i Fridericia indbragt to mistænkelige Mandspersoner og et Fruentimmer, som man formoder at have begaaet de i denne Tid i Jylland udøvede Kirkeran. Beviset bestaaer egentlig deri: "at man har fundet nogle Stumper tykke Voxlys hos dem, og man just i Schiærups Kirke, hvor der nylig er skeet Jndbrud, savner saadanne to Stumper Kirkelys." Ligesaa svagt et Beviis som dette er paa, at de arresterede Personer ere Kirketyvene, saa kraftigt et Beviis er det paa, at Schierups Kirke betiente ere af de paapasseligste og samvittighedsfuldeste i hele Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Odense haaber nu at faae et nyt militair Sygehuus, men det begyndte civile, som skulde indrettes efter Frederikshospital, forfalder ganske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Sæbesyderiet paa Hjørnet af Regnegaden. og Gothersgaden er kjøbt af Farver Hr. Holmblad for 40,000 Rdlr. Frimurelogerne Zerobabel i Nordstjernen. og Frederik i det kronede Haab have kjøbt Grunden og Byggepladsen No. 11 Lit. H. i Kronprindsensgaden med det derpaa staaende Baghuus af Hr. Oberst Boie Junge for 6000 Rdlr.: en Priis, som de let kunde staae ved at give, da de selv have Muurmaterialier og ere Frimurere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Efter Forlydende skal der paa Landet omkring Kjøbenhavn ansættes ridende Politiebetjente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Den Danske Consul Hope i Mallaga, der uagtet adskillige Personer af hans Huus ere døde af Epidemien, lykkelig har undgaaet den, opholder sig paa et Landsted ikke langt fra Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
J Magistraten har man just ikke Aarsag til at rose den huuslige Lyksalighed i Kjøbenhavn. Man hjemsøges der jevnligen af uenige Ægtefolk. J een Uge skal der engang have været 18 Par.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
J Franske Blade klages over, at den til Husum kommende Engelske Brevpakke leveres den Engelske Agent Harwood istedet for at bringes paa Posthuset. Men de anføre tillige, at den Danske Regjering har gjort adskillige Jndvendinger, ligesom man og, ved at anholde een af Harwoods Expresser til Tønningen, fandt, at Brevpakken var adresseret til Huset Ellerman, som staaer i nøie Forbindelse med Engelland, og trolig deeler Fordelen med Har wood.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Efter Lloyd's Evening post have vi nu en General, som hedder General Toldkammer og er Medlem af Qvarantaine-Commissionen) Den samme Avis skienker og nok snart en anden General, som hedder General Postamt. Man har nu en udførlig Efterretning om Grev Zambeccaris Luftreise. Neppe har nogen Dødelig kjæmpet med flere Farer og Lidelser end denne Mand. J det Øiemed, at styre Machinen, var *) J den Engelske Efterretning om vor Qvarantaine=Commission anføres General=Toldkammeret som en General af dette Navn, der er Medlem af Commissionen. der anbragt en cirkelformig Lampe med 24 Huller, hvori der brændte Spiritusvini. Disse kunde lukkes og aabnes efter Behag. Opreisen løb godt af, men Nedreisen var meget ulykkelig. Efterat Zambeccari havde gjort de Forsøg, han saae sig istand til, lod han Machinen gaae ned. Da han var kommen saa nær ved Jorden at han blev et Træ vaer, kastede han sit Anker i een af Grenene. Men ulykkeligviis fik nu Machinen saa heftigt et Stød, at Spiritussen i Lampen løb over og tændte Galleriet. For at frelse sig, firede hans Medreisende sig ned af Touget, og da Machinen derved blev lettere, steg den igjen med en Fart i Veiret. Den ulykkelige Greve tabte imidlertid i denne rædselfulde Forfatning ikke Modet. Han søgte saa godt som mueligt at slukke Jlden. Den hele Catastrophe varede kun tre Minuter. Han blev nu dreven saa høit i Veiret, at Skyerne under ham forekom ham som en Afgrund. Ved den opkomne Jld blev hans Haand ganske forbrændt, og i de høiere Regioner frøs den igjen. Endelig dalede Machinen ned over det Adriatiske Hav. Han stod i Vand lige til Bæltet. Til Uheld fæstede Ankeret sig i Grunden. Da han manglede ethver mueligt Redskab til at overskjære Touget, maatte han betjene sig af Lindserne i hans Jnstrumenter til at file det over, og tage Tænderne til Hjelp. Nu blev Machinen flot; efterat den havde drevet 15 Mile, mødte ham nogle Fiskere, som reddede ham. Syg og høist beskadiget paa den ene Haand blev han modtagen af Jndbyggerne med Triumph. Denne Reise kostede ham tre Fingre. Midt i sine Smerter talede han ikke om andet end en ny Luftreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
Kjøbenhavn.Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Nyeste kilderie Kjøbenhavn. No. 15. Den 3 December, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Et stort Fruentimmer, paa hvis Bryst der stod skrevet: "Jeg er Rigdommens og Vel standens Gudinde, var en meget besynderlig Skabning. Hun krummede sig som en Gaas, og gik saa stolt, som om hun var Dronningen af Golconda. Men alt, hvad hun havde paa, var af Papiir. En Papiirshat, en Papiirskjole, Papiirssko, Papiirstrømper, kort, det hele Væsen var en Papiirsskabning. Hun bar et Dia den af bare Vexler, trasserede af Folk, som aldrig havde seet Verdens Lys. Denne Papiirsmasque gjorde meget Opsigt, men man frygtede dog for, at den hele Figur ved en eneste Gnist kunde sættes i lys Lue, og selv blive et Offer for sin Papiirsider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
En heel Grouppe af mythologiske Figurer f. Ex. Minerva, &c. alle i Lænker og med et Bind for Øinene. En lille Krabat, der lignede en Harlequin førte dem omkring, som Bjørne, Aber &c. og lod dem see for Penge. Han fødede dem med Ducater, Bancosedler, ja end- og med Kobberskillinger. Naar han kastede en Haandfuld deraf hen til dem, saa gjorde Minerva og andre velbekjendte og berømte Gudinder de samme Konster som de academiske Canariefugle og konstig afrettede Hunde og Abekatter i Dyrehaugen. En Grouppe, hvoraf Hovedpersonen var en nøgen Recensent, der næsten blev sønderslidt af de Figurer, der omgave ham. Hungerens Gudinde gik bagved ham og hudflettede ham. Af Mathed støttede han sig paa Partiskheden og Ondskaben, som vare klædte i deres sædvanlige Costume. For nogenlunde at lindre sine Smerter maatte han bestandig gyde Blæk i Saarene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
En Mand med et stort Speil, hvori enhver af Masquerne kunde see sig selv i sin virkelige og naturlige Skikkelse, blev, især efter Damernes alvorlige Forestilling, strax jaget paa Døren som en Person, der ikke var klædt i sømmelig Masqueradedragt. Samme Skjebne havde en anden Masque, der kunde spaae enhver Ægtemand, hvor tro hans elskede Ægtemage var ham. (Fortsættes).Hr. Baron N. Arntzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Det glæder Anmelderen, at han nu seer sig istand til at meddele Skilderiets Læsere en ud forlig og berigtigende Efterretning angaaende vor fortiente Landsmand, Hr. Major Niels Arntzen. Elleve Brødre, hvortil han selv er den tolvte, og fire Søstre ere endnu alle i Live. En Søster og fire Brødre ere døde, og de have altsaa i alt været 21 Sødskende. Han kom i Russisk Tjeneste i den sidste Krig, som Russerne førte med Sverrig, hvor han først i et Feldtslag fik en Blessure i Knæet uden farlige Følger. Men i et paafølgende tog en Canonkugle et Stykke af hans Hofte. Her blev han liggende paa Valpladsen, indtil Soldaterne lagde ham paa deres Geværer og bare ham i største Hast bort. Efter denne Blessurkom han til at halte noget, og i den Aabning, Canonkuglen gjorde, maa han bære et Staal bælte, for at lette Gangen. Siden var han med i den Polske Krig ved at indtage Prag og Warschau, hvor han atter fik en, skjønt ubetydelig, Blessure. Endelig var han og med i den Russisk Engelske Expedition mod Holland, hvor i det blodige Feldtslag, som Russerne leverede, den største Deel af det Regiment, han stod ved, faldt paa Kamppladsen, og deriblandt Obersten, Oberstlieutenanten og to Majorer. Her var han saa lykkelig, ganske at undgaae at blive saaret. Med Levningen af Regimentet tog han nu den af Fienden allerede erobrede Russiske Fane tilbage. Til Belønning for sin udviste Tapperhed blev han strax Major og Baron. Han er nu 38 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Blandede Nyheder. Den 21 f. M. holdt Hr. Provst Hjort en Tale i Præmieselskabet for den Jødiske Ungdoms Anbringelse til Konster og Haandværker. Efter en kort Jndledning, hvori der tales om Fædrenelandskjerlighed, fremsættes nogle gode Jdeer angaaende Haandværksmesterens Kald og hvor vigtigt det er, at Professionisten ikke bliver Mester, førend han har erhvervet sig de Kundskaber, der ere nødvendige for ham som Borger og Huusfader. Ved denne Leilighed blev der uddeelt Præmier til nogle Mestere, hos hvilke Drenge af den Jødiske Nation have staaet i Lære. Bogtrykker Breum fik 50 Rdlr.; Guldsmedmester, Eckstrøm 40 Rdlr.; Skrædermester Grosskreutz 30 Rdlr.; Skomagermester Neumann 30 Rdlr. Sex Svende fik ligeledes Præmier, deels paa 30 Rdlr. og deels paa 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
De med Regimenterne forenede Jægercorps have nylig faaet og anlagt et nyt Slags Sabler, som ere saaledes indrettede, at de kunne skrues paa Geværerne og altsaa bruges som Bajonetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Ogsaa i Hempels Avis menes, at Sjællands Landsting vil blive ophævet, og dets Jurisdiction forenet med Kjøbenhavns Hof= og Stadsret, hvilken paa denne Maade bliver anden Jnstance for hele Sjælland, Hovedstaden undtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Der siges, at det Tydske Cancellie skal herefter faae samme Jndretning som det Danske, og følgelig Forretningerne henlægges under visse særskilte Departementer, og hvert af disse bestrides af en Comptoirchef, en Cancellist og nogle Undercancellister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Den arresterede Guldsmed Herzlein skal have havt to Børn med det myrdede Fruentimmer, uagtet hans rette Kone endnu lever i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Forrige Postfører Bjørn i Kjøbenhavn forfærdiger nu et Slags Tobaksdaaser af Træ, som ere meget smukke, saavel i Henseende til Arbeidet, som Træets Politur.