Berlingske Tidende, 1835-07-20
J Mødet den 10de d. M. trak den franske Pairs-Rets Medlemmer sig tilbage, for at raadslaae om General-Procureurens Forslag, angaaende de Lyonneser-Anklagedes Adskillelse fra Pariserne ofv., efterat først den Anklagede, Baune, under levende Bifaldsraab af de fleste af hans Medanklagede, paany havde protesteret mod Deeltagelse i Debatterne, og erklæret, at han og mange af hans Venner for Fremtiden vilde gjøre al den Modstand, de formaaede, hvis man med Magt vilde slæbe dem for Skrankerne, som hidtil var skeet. Retten kom den Dag ikke tilbage til Sessionssalen, men lod blot de Tilstedeværende vide, at den vilde udsætte Kjendelsens Afsigelse til næste Møde. Dagen efter mødte, istedetfor 60 Anklagede, kun 26 for Skrankerne, og man erfarede, at 26 af de Andre havde stillet følgende Skrivelse til Præsidenten: Hr. Præsident, Undertegnede have den Ære, at melde Dem, at De vedblive den Protestation, den Medundertegnede, Baune, i Gaar foredrog Retten. Deres faste Beslutning gaaer ud paa, for Fremtiden ikke at bivaane Møderne, da deres Nærværelse dog bestandig vilde være unyttig. De bede Den derfor om, at forskaane dem for den Forlegenhed, i deres Fængsel at maatte gjøre voldsom Modstand, og tillige at fritage dem forden sørgelige Nødvendighed, at forstyrre selve Møderne ved deres energiske Reclamationer. – Blandt de Underskrevne bemærkede man næsten samtlige Notabiliteter af de Lyoneser Anklagede, Lagrange, Beaune, Reverchon, Caussidiere o. s. v., kun ikke Carrier. – Kl. 1 bleve syv Anklagede fremførte, blandt dem var En af hiint Brevs Undertegnere. Denne – Huguet – blev med Nathuen paa Hovedet, uden Kjole og med sønderrevne Klæder for Resten slæbt ind i Salen af Gaardisterne; han var bleg som et Liig, og syntes ganske udmattet af den gjorte Modstand, hvis Spor man ogsaa kunde see paa Gardisternes i Uorden bragte Uniformer. Man erfarede, at de øvrige 25 Anklagede, efterat de havde skaffet alle deres Klædningsstykker til Siden, splitternogne vare gaaede til Sengs, og saaledes havde gjort det umuligt for Gardisterne at føre dem frem for Retten. – Omtrent Kl. 4 traadte Pairerne ind. Flere af de Anklagede lode sig aldeles ikke forstyrre herved, men vedbleve ganske rolige at spille et Parti Pique med hinanden. Da Appellen var holdt, oplæste Præsidenten Rettens Beslutning, der, ifølge GeneralProcureurens Forslag, bestemte de Lyoneser-Anklagedes Adskillelse fra de Øvrige. Derpaa fik General-Procureuren Ordet, efterat alle den Anklagede, Huguets Forsøg paa at komme til Orde vare mislykkede. Hr. Martin foreslog nu Oplæsningen af det ovenomtalte Brev og af Protocollen over de ikke tilstedeværende Anklagedes sidste Gjenstridighed, og grundede herpaa det fjernere Forslag, at behandle de Anklagede, der havde vægret sig ved at tage Klæder paa, og som jo ikke kunde bringes nogne frem for Skrankerne, som Tilstedeværende, uagtet deres frivillige Fraværelse, men dog med den Tilføining, at daglige Udskrivter af Audients Protocollen skulde tilstilles dem. Retten vilde just trække sig tilbage, for at raadslaae over dette Forslag, da Advocaten Favre, opkastede det Spørgsmaal, hvoraf det kom, at Grev Moles Navn ikke var blevet opraabt med ved Appellen den Dag. Præsidenten svarede, at allerede i det hemmelige Møde var der blevet holdt en foreløbig Appel, og da de Herrer Mole, Crillon og d'Aur, skjøndt Tilstedeværende, dog havde vægret sig ved at svare ved samme, havde man udstrøget dem af Listen paa Rettens Medlemmer. – Retten raadslog derpaa om Herr Martins Forslag, og udsatte Kjendelsen. – Grev Mole skal være afreist til et Bad.