JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-05-21
Ved Proclama, som Dags Dato er læst ved disse Herredersret og snarest mueligt vil blive læst ved vedkommende Landsoverret, ere Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Gaardmand af Stubbe, Mols Herred, Randers Amt, Søren Jensen Svensk til Skiftebehandling tagne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, inden fornævnte TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sønder Mols Herreders-Contoir i Ebeltoft, den 12te Mai 1834. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1834-05-21
Creditorerne i Huusmand Hinrich Sindt og Hustrues ne Lisbeth Gle datter af Erdrup Bye, Hemmeshøi Sogn, Sorøe Amt, deres til Skifterettens Behandling opgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Placat af 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Lyngbyegaard, den 13de Mai 1834. J. M. Nørbye.
Berlingske Tidende, 1834-05-21
Creditorerne i Boet efter Snedker Christen Henriksen Kloks afdøde Hustrue Ane Margrethe Sørensdatter heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Holstebroe Byefogedcontoir, den 9de Mai 1834. Hellemann. Øst de til Mandagene den 26de denne Maaned, 9de og 2de næste Maaned berammede Auctioner over Kiøbmand Herz Deicheels Enkes Gaard, Matricul No. 29 i denne Byes Slotsgade, formedelst indtrufne Omstændigheder ei blive afholdte, bekiendtgiøres herved. v. Hadeln. Hillerød, den 18de Mai 1834.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Aar 1834. No. 121. Mand, Torsdagen. den 22de Mai. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Derningske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Udenlandske Efterretninger. Wien, den 7de Mai. Man synes at have faaet mere tilfredsstillende Underretninger fra Biberich, i det mindste forsikkres, at Hertugen af Rassau har erklæret sig beredt til at give sit agnatiske Samtykke til Afstaaelsen af den Wallonske Deel af Luxemburg til Belgien. Derefter havde han sluttet en Overeenskomst med Kongen af Nederlandene angaaende den Godtgjørelse, som anledigede den egentlige Vanskelighed og hindrede Underhandlingerne. Nu vil det Tydske Forbund ogsaa lettere kunne underhandle med Kong Vilhelm og Sagen omsider vorde bragt til et Resultat. Her beskjæftiger man sig meget med det Luxemburg-Belgiske Anliggende. Fra Schweiz har man erholdt den Forsikkring, at Polakkerne skulle vorde fjernede. Det synes, at Naboelandenes Forholdsregler have gjort Eedsforbundet mere eftergivende og omsider at have formaaet dem til at laane Øre til billige Forestillinger Det vilde ellers paa det Føleligste vorde mærket i Schweiz, der som Samfærselen med Naboelandene aldeles havde maattet afbrydes. Jnteresserne gaae endnu fremfor Principier, og Kjærligheden til Polakkerne, hvor stor denne end maatte være i Bern hos et vist Partie, vil ikke vinde nogen Fordeel over hine. Efterretningerne fra Frankrige holder man her for meget betænkelige. Det synes ikke engang at have været Propagandens egentlige Fortropper, som sloges i Lyon og Paris, men ikkun nogle Poster, som vare givne tabte, der havde udstillet sig for ubetimeligt og for vidt. Heraf slutter man til Associationernes Ressourcer og er meget bekymret for en alvorlig Opstand at dem. At Frankrige maatte derved lide meest og maaskee udelukkende, kan ingenlunde nægtes. Tractaten imellem England og Frankrige paa den ene Side, og Portugal tilligemed Spanien, paa den anden Side, hvorom de Engelske Blade tale, er hidtil ikke bekjendt her. Om Jsabella og Donna Maria kunne være tjente med moralsk Bistand af en fremmed Magt, er vanskeligt at afgjøre; om de hver for sig eller forenede kunne, under den herskende Stemning paa Halvøen, værge sig imod begge Prætendenterne, maa den nærmeste Fremtid lære. Don Miguels Stridskræfter ere i enhver Henseende ikke tilstrækkelige til at kunne paa een Gang binde an med hans Broder og et Spansk Troppecorps Don Carlos's Kræfter derimod kunne, i materiel Henseende, aldeles ikke komme i Betragtning; men den Sag, som begge Prætendenterne forsvare, og hvormed den store Masse af den Spanske og Portugisiske Nation sympathiserer, lader os ikke beregne Udfaldet af en saadan Kamp efter tabte Slag. Hertil kommer endnu det Spørgsmaal, hvilken Vending Anliggenderne paa Halvøen ville faae ved en fremmed Jntervention, om denne maaskee ikke kunde tjene til at forene de indvortes Partier imod de Hjelpsøgende og Hjelpydende.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Den Kgl. Preussiske Statsminister for de udenlandske Anliggender, Hr. Ancillon, tiltræder i Morgen sin Tilbagereise til Berlin; Hr. v. Alvensleben bliver her som sammes Befuldmægtigede indtil Slutningen af Conferentserne. Man troer, at disse ville være endte til den 15de d. M. og alle Gesandterne ville da vende hjem igjen. Det Keiserlige Østerrigske Hof tager i Løbet af næste Uge til Schønbruun; siden vil det, som sædvanligt, begive sig til Baden, hvor ogsaa Fyrst Metternich og det største Antal af herværende Diplomater have leiet Boeliger.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Det Rygte stadfæster sig, at der imellem England, Frankrige Spanien og Portugal er sluttet en Overeenskomst angaaende Thronprætendenternes Fjernelse fra Halvøen, og at man gjenstdigen har garanteret hinanden Besiddelsen. Udfaldet maa nu vise, om man ikke herved har gjort Bevægelsespartiet en større Concession, end det kunde vente. Mange troe, at Jndførelsen af repræsentative Statsforfatninger paa Halvøen ikke kan føre til Andet, end Forlængelse af Borgerkrigen; og hvad overhovedet en saadan Forholdsregel vil sige i Lande, der have saa liden Sands for Forandring, seer man ikke blot af Spaniens nyere Historie, men det blev endog erkjendt af Canning selv, der vist ikke er mistænkt af Repræsentativsystemets Venner, naar han yttrede: at Spanierne og Portugiserne elskede deres Lænker. Der kunde indtræde en ganske særegen Conflict for Frankriges Forhold, naar engang Parlamentstribunen er aabnet i Madrid og den democratiske Presse kan arbeide ubunden.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Dresden, den 6te Mai. Det Factum, at Vagterne i Slottet bleve pludseligen fordoblede Natten imellem den 4de og 5te d. M., gav i Gaar Anledning til de mangfoldigste Rygter. Naturligviis maatte man søge Anledningen til denne Forholdsregel udenlands fra da Alt her, i politisk Henseende, er i den dybeste Rolighed, og man satte dette i Forbindelse med en Staffets Ankomst, efter Foregivende fra Stuttgart. Der skal være ankommen en Meddelelse fra et af de større Hoffer angaaende nye opdagede Machinationer. Dog beroer dette paa et uhjemlet Rygte, som blot faaer nogen Troeværdighed derved, at samtidige Forholdsregler, af denne Beskaffenhed synes at have fundet Sted i forskjellige Tydske Residentsstæder.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
London, den 16de Mai. Man taler om en Tvist imellem Ministeren Hr. Stanley og Lord John Russel, der gav Anledning til en alvorlig Ordverling.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Ministerial-Forandringen i Portugal tilskrives følgende Omstændighed; en ung Advocat, ved Navn Reis, havde begivet sig til Don Pedro med adskillige Documenter, af hvilke man saae den Uregelmæssighed, som havde fundet Sted i Justits-Administrationen, der forhen var overdraget til Hr. Silva Carvalho; han blev bestilt til næste Dag. Da han nu fremstillede sig, sad Don Pedro omgiven af sine Ministre, han spurgte strax Advocaten om hans Papirer, hvilke denne ogsaa overleverede ham med de Ord: "Jeg anklager Justitsministeren. Tre Dage efter havde Silva Carvalho afleveret Justits-Porteenillen.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
J vor Marine hersker megen Virksomhed, i Særdeleshed paa Værfterne i Plymouth, hvor adskillige Krigskibe udrustes, som man foregiver, for at ledsage Hs. Majestæt Dronningen (der gjør en Reise til Hamborg og derfra til Meiningen, for at besøge sin Moder) paa en Krydstour i Begyndelsen af Sommeren. Dog ville Andre blot ansee dette som et Paaskud, efterdi Antallet af de Krigskibe, som nu udrustes, synes altfor betydeligt, Jfølge Breve fra Rio de Janeiro er Sukkerdyrkningen i Brastlien tiltaget i en mageløs høi Grad i de sidste Aar, saaat Resultatet af den sidste Høst var 90 Mill. Pd. Dette Aars Høst vil maaskee imidlertid, formedelst den længe vedholdende Tørke, indbringe 100,000 Sække mindre.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Vi have modtaget Efterretninger fra Øen Mauritius, indtil 5te Februar. En frygtelig Orkan havde raset sammesteds den 20de Januar og anrettet stor Skade, i det de stærkeste Broer vare blevne bortrevne. De for 6 Maaneder siden arresterede Jndividner sade endnu i Fængsel, uden at være blevne stillede Jndividner sade endnu i Fængsel, uden at være blevne stillede for Retten.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Den 8de d. M. holdt det inden og udenlandske Bibel Samfund et aarligt Møde under Lord Berley's Forsæde. Af Beretningen seer man, at Samfundet tæller 5000 Filial-Instituter, af hvilke 3,400 i Storbritannien og Jrland; at det har ladet trykke Bibelen i 121 forskiellige Sprog og er beskjæftiget med Trykningen af samme i 36 andre Sprog; at det, fra Begyndelsen af dets Oprettelse i Aaret 1804, har uddeelt Tretten Millioner, og i Løbet af forrige Aar 900,000 Bibler; at det har siden 1804 udgivet to Millioner Pd. Sterling, og at det sidste Aars Jndtægt beløb sig til 83,893 Pd. Sterl., altsaa 8,400 Pd. Sterl. mere end i det foregaaende Aar. Adskillige betydelige Summer vare indsendte anonymt, foruden 1000 Pd. Sterl. af den afdøde bekjendte Skribentindes, Mr. Hannah Moore's Legat.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Efterretningerne om Loven angaaende Slave-Ejernes Skadesløsholdelse have vakt stor Opsigt i Capcolonien, som er meget interesseret derved. Colonien eier omtrent 28,000 Slaver; vorder Loven anvendt paa dem, saa udgjør Skadesløsholdelsen, 740,000 Pd. Sterl., en Sum, der vil forøge sammes Agerdyrknings-Capital med omtrent Halvdelen. Paa Cap er Prisen paa Slaverne for Øjeblikket betydeligen høiere end paa de Vestindiske Øer, fordi Arbeidslønnen er langt høiere; da imidlertid Slaverne, ifølge Parlamentets ubegribelige Plan, endnu skulle overlades deres Herrer paa tolv Aar, saa vil den Fordeel, som Ejerne i dette Tidsløb erholde af deres Arbeide, fuldkomment opveje det muelige Tab. For Colonien i Almindelighed vilde Lovens Udvidelse til Cap være en stor Velgierning, efterdi denne Tilvært i Capital maa give alle Forbedringerne i Agerdyrkningen, Vejene og Handelen, en uberegnelig Impuls, og vil sætte Colonien i Stand til at drage et stort Antal Engelske Arbeidere til sig; thi den største Hindring for dens endnu raskere Fremskriden ligger i Mangel paa Hænder. J Juli 1833 bragte et Skib 45 Drenge paa omtrent 14 Aar fra England, der bleve udsendte af Samfundet for unge Emigranter; og Enhver af disse havde Dagen efter sin Ankomst fundet en Mester, for at tjene 6 til 8 Aar som Lærling, hvorfor Mesteren gjorde et Forskud af 15 til 20 Pd. Sterl.; og adskillige Hundrede Ansøgninger om Lærlinge laae endnu hos Committeen, i hvis Magt det ikke stod, at opfylde saa mange Begjæringer. De 740,000 Pd. St. i Godtgjørelse for Slaver vilde være tilstrækkelige til at sætte Colonien i Stand til at lade komme 60,000 Arbeidere og Haandværkere fra England, da Transporten ikke koster over 12 Pd. St., og disse Ankommende vilde yttre en Jndflydelse, der vilde være langt større, end man skulde troe af deres numeriske Forhold til de gamle Colonister; thi dette vilde nødvendigviis tvinge den gamle Race af Hollandske Plantageeiere til at følge nyere og bedre Methoder og opgive deres dorske Viis. Kun naar denne halvbarbariske Population vorder reformeret ved en stor Masse af Engelske Jnvandrede, kan Colonien naae den høje Grad af Velstand, hvortil den er skikket og hvoraf de nye Engelske Distrikter i Albany nu ere i Besiddelse. Hvor man i det Jndre seer et reenligt Vaaningshuus, gode Stalde og veldyrkede Agre og spørger efter Eieren, er Svaret ufeilbarligen, en Engelsk Colonist. Colonien betaler for Øjeblikket sine Civil udgifter af egne Jndkomster, og begynder derfor, i samme Forhold, som den føler sig uafhængig af Moderlandet, at gjøre større Fordringer paa politiske Rettigheder; Caps offentlige Blade bebreide bittert Gouvernementet de høie Lønninger, Pensioner, Agent-Omkostninger o. s. v. og reclamere Coloniens Ret til selv at regulere sine Udgifter, dog er enhver Udsigt til et Colonial-Parlament forgiæves, saalænge den ikke bestrider Militair-Omkostningerne. Men Jndtægterne stige hurtigere end Udgifterne, og den Epoche, i hvilken de ville vorde tilstrækkelige til Administrationen i alle dens Dele, er maaskee ikke fjern, og da maa England indrømme den Noget.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
J Aftes fandt i Underhuset en Samtale Sted angaaende Portugal. Statsministeren Lord Palmerston gav SiR. Vyvian det Svar, at en Tractat virkeligen var sluttet imellem England, Frankrige, Spanien og Portugal, og ratificeret af de tre første Magter. Saasnart Portugals Ratification modtoges, vilde han forelægge Parlamentet Tractaten. Han tilføiede, at Spanske Tropper vare marscherede ind i Portugal, men at de vilde blive neutrale i ethvert Tilfælde, hvor Tractaten ikke fordrede deres Bistand.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Jfølge Bladet The Courier har det Spanske Hof erklæret sig tilbøielig til at erkjende Brasiliens Uafhængighed. Befaling er udstedt at give det Brasilianske Flag fri Adgang til de Spanske Havne.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Fra den Serviske Grændse, den 25de April. Det er endnu underkastet Tvivl, om det Laan, som Porten ønsker at negociere, kommer i Stand; Handelsbreve fra Constantinopel forsikkre i det mindste, at Porten endnu ikke har antaget de skeete Forslag og at de Befuldmægtigede for Huset Rothschild maaskee kunde vende tilbage med uforrettet Sag, som for nogle Aar siden. Deraf vilde opstaae en stor Forlegenhed for Porten, thi Statens Skatkammer siges at være aldeles udtøm og Afgifterne inddrives med stor Vanskelighed. Det synes ikke ret tydeligt, hvori det egentligen ligger, at Porten har saa ondt ved at bringe et Laan i Stand, medens andre Regjeringer, som havde mindre Garantie at byde, f. Ex. de Sydamerikanske, have erholdet betydelige Forskud. Vistnok vare disse meere traitable og optoge alle Betingelser for gode Vare; men hertil har Porten ingen Lyst. Røvertogene fra Bosnien gribe videre om sig. De TyrkisteTroppeafdelinger maae forstærkes, for at kunne haandhæve Orden overalt, og der er i denne Anledning udstedet befaling til adskillige Regimenter i Rumelien, der allerede ere paa Marschen til Bosnien.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Valget af Hospodarerne i Fyrstendømmerne er nu fuldendt; de nye Hospodarer begive sig med det første til Constantinopel, for at aflægge Lehns-Eeden. Den endelige Constituering af Fyrstendømmerne vil have en gavnlig Virkning paa vore Handelsforbindelser med Bucharest, man veed nu, hvem man har at holde sig til, og kan indlede regelmæssige Forretninger. Desuden er megen Tale om Dampskibsfarten, som nu er begyndt paa Nedre-Donau; denne Indretning, som skal erholde den største Udstrækning, kan i enhver Henseende, saavel i mercantilsk som i politisk, have meget vigtige Følger. Vi nærme og derved Vesten og det yderste Østen og kunne i Betragtning af vor geographiske Beliggenhed gjøre Regning paa store Fordeele. Det offentlige Liv faaer derved et andet Udseende og vorder lettere berørt af den fremskridende Civilisation. Saaliden Dannelse end Magthaverne paa hiin Side besidde, synes de dog at føle dette, og ere paa en vis Maade baade glade og ængstelige ved denne ny Jndretning. Fyrst Milosch, hvem man i adskillige Henseender kan sammenligne med Mehemed Alt i Ægypten, har yttret sig for dette Foretagende; Dersom han ikke tog for ængsteligt Hensyn til veconomiske Forhold, vilde han sikkerligen af alle Kræfter bidrage til Udvidelsen af alle muelige Communications-Midler; men paa denne Maade har han blot Ønsker for disse nye Jndretninger og offrer sine Fonds ene til lucrative Speculationer. Der kunde gjøres Meget af Servien, naar man anlagde Canaler, Konstveje, Jern- eller i det mindste Træe-Baner.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Jndenlandske Efterretninger. Mariebo, den 16de Mai. – Saavel Kornmarkerne som Engene love i Almindelighed megen Frugtbarhed. Rugen synes Paa flere Hovedgaarde. dog at have taget nogen Skade. -er Qvæget i maadelig Stand, og flere Køer ere døde, formodentlig som Følge af muggent Foder fra forrige Aars ustadige Hestveir. Faareavlen har været udmærket heldig i Aar.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
(Mariebo Avis No. 39.)
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Kjøbenhavn, den 22de Mai. Brevposten, med Dampskibet fra Lübeck, ankom hertil i Gaar Middags Kl. 12 1/2.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Vi have i Forgaars, efter et andet Blad, der før havde forskaffet sig den trykte Liste, meddeelt Hs. Majestæt KongensReiseronte. – Denne er den officielle Fortegnelse over de Cavalerer og Betjente, som følge Hs. Majestæt Kongen paa Allerhøistsammes Reise i Jylland. Overkammerherre von Hauch. Generallieutenant von Bülow. Generalmajor von Friboe. Generalmajor von Christensen. Oberstlieutenant von Hansen. Capitain H. von Christensen. Adjutanten hos Generallieutenant von Bülow, Lieutenant von Dannemand.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Hs. Majestæts Kabinets-Secretair, Justitsraad Feddersen. Hofinspekteur, Overkrigs-Commissair Schönberg. Krigsraad Holmer. Krigsraad Smidt. Kammerraad Howitz. Kammerfoureer, Kammerraad Jbsen. Endvidere : Kammerlakai Westergaard. Jæger Hesler. En Lakai.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
En Lakaldreng.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Theatret. Fredagen den 23de Mai, Kl. 7: Kostgængeren, Lystspil i 1 Act af Scribe, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg; og Jeannot og Colin eller: Fosterbrødrene, Syngestykke i 3 Acter af Stienne, med Musik af Nicolo Jsvard. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10 1/4.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 10de og 19de Mai, Krigsraad og Postmester Jpsen fra Kierteminde, Toldbetjent Mørch fra Rødbye, Cancellieraad Rummelhoff fra Falster, Ritmester v. Benzon og Handelsbetjent Schougaard fra Aarhuus, Møller Jensen fra Fyen, Organist Jørgensen fra Nyborg, Informator Moses og Kjøbmand Melchior fra Aalborg, Informator Gerson og Particulier Lenschou fra Randers, Cand. Juris Stænder fra Rønne, Skibscapitain Halman, Kjøbmand Gratian og Cand. Philos. Hallander fra Helsingøer, Consul Stahl og Secretair og Forvalter Bager fra Vordingborg, Krigsraad og Herredsfoged Wesenberg fra Jylland, Toldbetjent Mathisen fra Grenaae, Proprietair Friis fra Hobro, Handlende Eliachim fra Kønigsberg, Feldtkæmmereer Wenneberg, Apotheker Kjelstrøm og Hofrets Auscultant Kjelstrøm fra Malm, Kjøbmændene Clausen, Bloch og Bertelsen fra Stege, Organist Poulsen fra Storehedinge, Student Møller fra Gram Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Vi have allernaadigst behaget at resolvere som følger: Under 12te April: Capitain og Compagniechef ved Vort Livtorps C. A. Massmann, meddeles efter Ansøgning, Afsked i Naade fra Corpset.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 13de April: Materialforvalter ved Kiøbenhavns Arsenal, Krigsassessor A. H. Artander afskediges efter Ansøgning og formedelst Svagelighed i Naade fra denne Post med Pension.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 16de April: 1. Ved Vort Livcorps udnævnes, Premierlieutenant C. D. Lunn til Capitain og Compagniechef, og Secondlieutenant C. J. T. Bilsted til Premierlieutenant 2. Krigscancellie-Secretair N. C. Fries, Controlleur ved Maltmøllen, meddeles Overkrigscommissairs Caracteer. 5. Told- og Consumtions-Underbetient i Nakskov C. F. Menzell, der har staaet som Commandeersergeant ved Kiøbenhavns borgerlige Infanterie, bevilges en Afsked som Secondlieutenant af bemeldte borgerlige Infanterie. 4. Secondlieutenant ved det første Jydske Infanterie Regiment C. P. v. Bruhn, forsættes til Livregimentet lette Dragoner i Secondlieutenants Rummer paa yngst Gage; men cederer han her efter sit Tilbud Secondlieutenanterne v. Fabricius og v. Holstein.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 20de April: Ved Vort Generalcommissariats Collegium forfremmes surnummerair Cancellist i det tredie Departements Contoir S. Simonsen, til virkelig Cancellist i Revisions Contoiret, og udnævnes efternævnte Volontairer til surnummeraire Cancellister, nemlig: Candidatus juris P. L. Bangert i Bogholder Contoiret; C. C. H. Rømer i det tredie Departements Contoir, og C. F. Rehders i det første Departements Contoir.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 23de April: 1. Tøihuuslieutenant ved Artillerie Corpset L. v. Smith, udnævnes til Materialforvalter ved Kiøbenhavns Arsenal. 2. Dimitteret Capitain og Compagchef fra det Slesvigske Jægercorpses anden Bataillon I. L. v. Mod, bevilges en nye Afsked som Major. 3. Ved det første Jydske Jnfanterie-Regiment oprykker Secondlieutenant M. A. F. v. Rauch i Rummer paa ældst Gage, og indtræder Secondlieutenant a la suite F. C. v. Hansen i Secondlieutenants Rummer paa yngst Gage, hvorved de disse 2de Officerer tilstaaede Extragager bespares. J. Secondlieutenant a la suite ved det første Jydske Jnfanterie Regiment W. F. v. Zytphen, forsættes til det andet Jydske Jnfanterie Regiment, i Secondlieutenants Rummer paa yngst Gage, hvorved den ham tillagte Extra age ophører. H. Compagniechirurg ved det første Jydske Jnfanterie RegimenV. I. F. Hahn, meddeles Bataillonschirurgs Caracteer istedetfor den Caracteer, han nu har, som Reservechirurg af Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 25de April: Ved det Oldenborgske Jnfanterie Regiment udnævnes : Premierlieutenant I. H. F. v. Brodersen til Stabscapitain, og Secondlieutenant C. C. W. v. Stok fleth til Premierlieutenant.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 27de April: 1. I Anledning af den nu afholdte Examen ved Landcadet Corpset skeer følgende Afgang og Ansættelse fra 1ste Mai d. A., nemlig: A. Efternævnte Repetenter afgaae fra Corpset saaledes: a) Sacondlieutenant a la suite ved Dronningens Livregiment til Fods W. C. L. v. Dudden forsættes til det Slesvigske Jnfanterie Regiment i Secondlieutenants Rummer paa ældst Gage, med sin havende Anciennetet af 1ste Januar 1833. b) Secondlieutenant a la suite ved Livregimentet lette Dragoner A. W. F. v. Linstow, afgaaer til Regimentet med sin havende Anciennetet af 1ste Januar 1833 og Extragage. c) Secondlieutenant a la suite ved det Slesvigske Jnfanterie Regiment P. E. v. Kling sey, forsættes til Dronningens Livregiment til Fods i Rummer paa ældst Secondlieutenants Gage med sin havende Anciennetet af 1ste Januar 1833.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 28de April: Materialforvalter ved Kiøbenhavns Arsenal, forhenværende Tøihuus-Lieutenant L. v. Smith, meddeles virkelig Krigsassessors Caracteer.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 30te April: 1. Capitain og Compagniechef ved Vort Livcorps L. P. Larsen, meddeles efter Ansøgning Afsked i Naade fra Corpset. 2. Bataillonschirurg ved Prinds Christian Frederiks Regiment L. G. W. Thune, tillægges Regimentschirurgs Caracteer; men dog uden at han derved erholder Anciennetet som Regimentschirurg.
Berlingske Tidende, 1834-05-22
Under 2den Mai. 1. Oberstlieutenant ved Livregimentet Curasserer C. C. G. v. Kister, meddeles efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstienesten med Pension under Navn af Vartpenge. 2. J Anledning heraf skeer følgende Avendement ved Livregimentet Curasserer, nemlig: Premiermajor C. L. G. v. Varendorff oprykker i Oberstlieutenants Rummer og Gage, hvorhos Vi meddele ham Oberstlieutenants Caracteer, men dog uden Anciennetet, indtil hans Formænd i Armeen ere tillagte saadan, Major og Escadronschef F. v. Schirach, Ridder af Dannebroge, udnævnes til Premiermajor i Regimentet; Secondritmester F. H. v. Saxesen forfremmes til Escadronschef, Premierlieutenant Fa W. v. Foltmar udnævnes til Secondritmester med den ham forbeholdte Anciennetet; Caracteriseret Premierlieutenant J. N. v. Fürsen-Bachmann op ykker i virkeligt Premierlieutenants Rummer, og tillægges caracteriseret Premierlieutenant F. v. Gyldenstierne-Sehestedt den høiere Secondlieutenants Gage. 3. Secondlieutenant ved Prinds Christian Frederiks Regiment I. U. v. Sperling, forsættes til Livregimentet Curasserer i Secondlieutenants Rummer paa yngst Gage.