JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Jndenlandske Efterretninger. Fra Pressen er i disse Dage bleven færdig: Veiviser, eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1826, udgiven af Boghandler L. Thiesen. 560 S. i 12mo. Bogen er, som sædvanligen, trykt med tæt, men dog særdeles tydelig Tryk, paa meget godt Papir, og den Flid, som Udgiveren altid har anvendt paa at forøge dens Brugbarhed, er ogsaa ved denne Aargang umiskjendelig Denne Gang ere alle de, som have eens Navn, og ere af een og samme Haandtering eller Næringsbrug, men som i de forrige Aargange stode mellem hverandre, samlede efter deres Stand, f. Ex. Embedsmænd, Militaire, Næringsdrivende, og derved kan man nu langt beqvemmere end før, finde den, man i saa Henseende søger. Bogen faaes hos Udgiveren paa Børsen Nr. 12 og ved Nybørs Nr. 65, første Sahl, for 12 Mk. paa Tryk og 18 Mk. paa Postpapiir, indbunden. Hr. Dr. Med. og Generalkrigscommissair, Neergaard agter i Vinter offentligen at foredrage en af ham physisk psychisk og pragmatisk bearbeidet Lære om Menneskenes Temperamenter og leilighedsviis at tage Hensyn paa Mimi ken og den gallske Organlære. For at see sine Jagttagelser og Jdeer, hvorpaa Temperamentslæren grunder sig, endnu mere prøvede, er Hr. Dr. villig til at besvare, efter Forelæsningerne, de Spørgsmaale og Jndvendinger, man maatte ville giøre ham. Forelæsningerne, som ikke betales, begynde Søndagen d. 16de dennes Kl. 11 1/2 og holdes i Prof. Ørsteds Auditorium i Studiistræde No. 97. Adgangsbilletter, saavel for Herrer som Damer, kunne i Forveien afhentes i Studiistrædet No. 62, 1ste Sahl, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Med No. 4 af Hempels Avis for d. A. følger et Tillæg paa tre Sider, der har til Overskrift: Haandlygte til Jversens Avis. Lygten, som er foranlediget ved den af sidste Avis nyligen fremsatte Paastand, at den d. 1ste Januar 1825 kunde høitideligholde sit hundrede aarige Jubilæum, oplyser, at den Biskop Kingo 1682 meddeelte Bevilling paa et Bogtrykkerie, i Odense, ikke omtaler nogen Avis; at kort efter 1750 hverken noget Bogtrykkerie var i Gang eller nogen vis udkom i Odense, og at Hedegaard fra den Tid af maatte lade sine Skrifter trykke deels i Kjøbenhavn, deels i Sorøe, ja Salomon von Haven sin Cantate over Frederik den Femtes Fødselsfest endog i Hamborg, og at denne Provindses Tilstand var saaledes lige indtil 1772, da S. G. Bierring, i Følge Kongel. Bevilling, anlagde et ordentlig Adressecontoir og Bogtrykkerie for Fyens Stift. Hr. Jversen oprettede først i Aaret 1780 et nyt Avis contoir, og begyndte fra den Tid af at udgive sin Avis to Gange ugentligen. Derimod var hans Privilegium paa at oprette et Bogtrykkerie, fra 1779. Først under Krigen 1811, da det paalagdes alle politiske Tidender at forsyne sig med Privilegium, fik ogsaa den Jversenske et Avisprivilegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Orgel-Concert. Med allerhøieste Tilladelse har Undertegnede førstkommende Søndag den 16de dennes, om Aftenen Kl. 6, den Ære at give en Concert paa Orgel i Helliggeistes Kirke, af følgende Jndhold: Første Afdeling. 1) Phantasie paa Orgel efter Indholdet af en Ode til Orgelet, af Zacharia; 2) Sang for Sopran, Alt, Tenor og Bas, med Ledsagelse af Orgelet; 3) Forspil til en Choralmelodie; 4) Choral med Forandringer. - Anden Afdeling. 1) Sang, med Ledsagelse af Orgel; 2) Potpourri paa Orgel (Fortid og Nutid), Erindringer om Compositioner, som fortrinligen ere blevne bekiendte af ældre og nyere Mestere, som Hændel, Bach, Mozart &c.; 3) Sang med Ledsagelse af Orgel; 4) Stor Phantasie med Fuga paa Orgel, med Afbenyttelse af hele Orgelværket. – Billetter til Gulvet 4 Mk. og til de aflukkede Stole paa Pulpituret 1 Rbd. bekommes dagligen i Musikhandelen i Gothersgaden No. 348, hos Dr. Conditore Pleisch paa Amagertorv Nr. 2, Pedrin Nytorv No. 89, Mini Kongens Nytorv No. 3, i min Bopæl Hotel Royal, Gammelstrand No. 152, samt om Aftenen ved Indgangen, som aabnes Kl. 5. Barthel Hof-Organist og Musikdirecteur. Skuepladsen. Mandag (d. 17 Jan.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Prolog til Lystspillet Skuespillerselskabet; derefter: Skuespillerselskabet, Lystspil i 3 Acter, og en Entree.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Blandede Efterretninger. Straffen for en politisk Libel eller verbalt Oprør straffes i det Østerrigske Jtalien første Gang med carcere duro paa ubestemt Tid - hvilket betegner ensomt Fængsel, uden Lys, undtagen foren halv Time om Dagen, naar Vand og Brød fremsættes, med Jern af maadelig Vægt og Halm at ligge paa. For anden Gang begaaet Forbrydelse er fastsat carcere durissimo, hvori Lys og Føde kun gives eengang i to Dage, og Fangen belægges med Jern, saa tungt, som det uden umiddelbar Fare for Livet, kan bruges, og befæstes i en saadan Stilling, at han aldeles ikke kan lægge sig ned og ene tilstedes at søge Hvile ved at sidde eller støtte sig op mod en Steenpille. Disse Straffe ere, som man har forsikkret, strængeligen blevne anvendte i de sidste to Aar. (Edinb. Review, Jan. 1824.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Paa Theatret i Darmstadt blev i Februar Maaned f. A. givet Holbergs Stundesløse, efter Oehlenschlagers Oversættelse, under Titel af Viel Geschren undvenig Wolle, men faldt igjennem. Holbergs Stykker synes ikke at ville gjøre Lykke paa de tydske Skuepladse. De møde en dobbelt Anstødsteen; deels ere de et heelt Aarhundrede gamle, deels alt for nationale. Satiren maa paa fremmed Bund ganske tabe sin Braad. Hvorfor den Stundesløse her er oversat med Vielgeschrey und wenig Wolle, indseer Anm. ikke. Holberg har rigtig nok kaldet sin Stundesløse Vielgeschren, men Stykkets Tendents er at vise den Stundesløses latterlige Travelhed, ikke Følgerne af stor Allarm over ingen Ting, hvilket Ordsproget Viel Geschrey und wenig Wolle, saaledes som det engelske much ade about nothing dog egentligen udtrykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
J Bombay findes endnu, efter den engelske Reisende Lieuten. T. Lundsons Beretning, en Colonie af Parser eller Jldtilbedere. De kunne ikke kaldes nogen høisindet Nation, thi de ere hverken krigerske eller lærde, men de ere et virksomt Folkeslag og indlade sig med de første europæiske Kjøbmænd i Bombay dybt i Handelspeculationer. De tilbede Jlden og underholde i deres Templer bestandigen en hellig Lue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Den persiske Prinds Hussein Aly Mirza er en meget smuk Mand paa omtrent 30 Aar, siger Ludson, som 1820 havde Audients hos ham. Hanhar et saare behageligt Væsen og hans Klædedragt var af ganske hvidt Musselin, gjennem virket med Guld. Foran stod een af hans Sønner, meget prægtigen klædt, bedækket med Juveler. Audientssablen var liden, men meget pragtfuld, ganske indfattet med Speilglas, selv ved Dørrene, hvorpaa de persiske Laase vare af Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Saltminerne i Wielicza ere meget mærkværdige. Lieuten. Lundson og hans Reisefæller havde faaet Tilladelse af Gouverneuren til at besee dem. Deres Ledsager bragte dem hvide Klæder, som de trak over deres egne, for ei at smudse disse. Fire Drenge toge brændende Lamper, og de Reisende bleve med dem, i dertil tilberedte Slynger, nedhidsede et kort Stykke, hvorpaa de satte sig i andre Slynger og kom ned i en fiirkantet Schacht af 40 Favnes Dybde. Derfra gik de over brede Gallerier, der enten vare huggede gjennem Klipper, Salt eller Jord, og i sidste Tilfælde befæstede og jevnede med Træstammer. Siden kom de ned af adskillige Trapper af Træ, indtil de havde seet alle fem Etager af Udhulingen, der af Arbeiderne ere udarbeidede uafbrudt i adskillige Aarhundreder, og som nu gaae en betydelig Strækning under Wielicza. Den yderste Dybde, de kom ned til, udgjorde 828 Fod. Paa Bunden kom de til en Vand pol i en meget stor Hulle, som de seilede over i et Slags Baad. J en anden Hule saae de en smuk Pyramide, opreist, eller rettere udhuggen, til Hæder for den nuregierende Keiser af Østerrige, saaledes som den gyldne Jndskrift udviser. I en tredie vare tre Saltbugter prydede med en smukt ordnet Bueport og et Transparent. J den fjerde fandt de det Jndere af et Capel med en Forestilling af den Korsfæstede og andre Afbildninger, f. Ex. af polske Konger. Alt dette var udhugget i faste Saltklipper. Ledsagerne satte bag een af disse et Lys, som gav samme Udseende af et gjennemsigtigt Menneske. Siden kom de igjennem en med Salttønder opfyldt Hulle, hvilke allerede stode beredte til at bringes op. J en anden, hvor en løs Bund var indtrængt mellem Saltaarerne, fandtes Træstammer, lodret optaarnede paa hverandre, for at støtte Gallerierne. Paa et tredie saaes et Maskinerie til at bringe Saltet i Veiret, og de Heste, der for at sætte samme i Bevægelse, vare fordømte til dette Arbeide paa Livstid, saae aldrig mere Dagens Lys. Efter Lundsons Mening gives der i Verden intet saadant Mindemærke paa menneskelig Kraft og Udholdenhed. Da de Reisende, som havde opholdt sig der over to Timer, kom op igjen, forelagdes dem en Bog, hvori de indskreve deres Navne, og hvori de ogsaa fandt Keiseren og Keiserinden af Østerriges Haandskrift, saavelsom Keiser Alexanders. J Anledning af disse høie Besøg havde Vandhulerne været illuminerede, og en stor Concert opført i Minerne. Efter Ledsagerens Forsikkring har Capellet allerede været til for 300 Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Det store Lod i det 49de Kgl. Classelotterie i Berlin blev vundet af omtrent 80 Personer, der næsten alle vare i trængende Omstændigheder og formedelst Gield paa Veie at see deres Eiendom solgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Kjøbenhavns Børs, d. 14 Januari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 214, a vista 217. Spec. 221. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 87 1/2 a 88. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 101 Rbd. r. S. ell. 112 Rbdlr. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 8000 Bcomk. 98 1/2 a 99. Dito 4000 Bcomk. 98 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedl. pr. 10 Specier 16 3/4 a 16 1/2. - Svenske Sedler 50. - Asiatiske Actier . . Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. m. m. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 6. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Solin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Januari 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Bemærkninger til Stykket i Skilderiet No. 3, Postvæsenet angaaende. Jntet under Solen er fri for Anke."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Da Forf. formodentlig er bosiddende paa Landet, er det at undskylde, at hans Angivende om den Mængde Breve, der ankomme til mange Sogne er aabenbar urigtig. Hovedpostcontoiret her i Staden, fortrolig med denne Sag, vil sikkert bevidne det Modsatte, ligesom de Classer af Corresponderende, som Forf. omtaler, er saa godt som Jntet, og det af ganske andre Grunde end det af Erlæggelsen af Gebyhrer. J en Roman kunde det være ganske smukt, men i Virkeligheden findes ikke slige Jdealer, ugentlig corresponderende Bønder; hverken levnes dem Tid eller Ævne hertil, og om end Portoen ganske bortfaldt, vilde disses Brevskriven dog derfor ikke blive større. Uden at ville, hvad der maatte medføre for stor Vidtløftighed, gaae en detaille om hans øvrige Paastande, der alle ere lige ugrundede, eftersom Udførelsen vilde medføre meere Skade end Gavn, tilføies blot, at Postmesterne i Almindelighed, med de dem tilstaaede Rettigheder, kun har saa meget, at deres Kaar slet ikke ere misundelsesværdige, og nogle end ikke dette; at de skulde miste, kan altsaa ingen Retsindig ønske. Generalpostdirectionen vilde derfor gjøre vel i, om den nøie tog denne Sag i Betænkning, siden den er kommet til offentlig Omtale, og søgte i Gageringen at bringe nogen mere Ligevægt med andre Collegier, da stræng Oeconomie her vel ikke er anvendt paa sit rette Sted. Hvad Mangel kan bringe til er Generalpostdirectionen bekjendt, og det herved voldte Tab er ikke sjeldent betydeligt. Flere Administrationer, saasom Banken, Lottoet o. s. v., hvor Penge og Penges Anliggender roullere, have indseet dette og derved frelst Mange fra Fordærvelse. Forf. slutter disse bemærkninger med den Bøn til Generalpostdirectionen, at da Gjenstanden ei er en Ubetydelighed, den ikke af utidig Opmærksomhed vil gjøre et Skridt, der intet Væsentligt gavner, men bringer Tidens trykkende Aag til end at vorde tungere for de Mange, som det maatte ramme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Det er vel ikke overflødigt at tilføie, at personlig Jnteresse her ganske er uden for Sagen, da Forf. ei paa nogen Maade staaer i Forbindelse med Generalpostdirectionen eller dens Indretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Jndenlandske Efterretninger. Hr. S. Hempel i Odense, som flere Gange har talt ulykkelige Brødres Sag, anmodede nyligen i sin Avis Menneskevenner om Understøttelse for de ved Digebrudet i BreitenburgDistrictet Ødelagte. J Følge denne Anmodning er indtil 10de d. M. til ham indsendt 36 Rbdlr. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Aalborg, d. 6 Januari. J Nørre-Sundbye have nu ogsaa Børnekopperne begyndt at yttre sig. I Gaar blev en Dreng bragt herover paa Sygehuset, og alle Forsigtighedsregler ere trufne, for at afvende Koppernes Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Allgemeine Moden Zeitung, No. 50, har under Overskriften unerhørter Vorfall, en høist ufuldstændig, og tildeels urigtig, Efterretning om den Sygdomshistorie, som Professor Herholdt har beskrevet i sin berømte Afhandling: Observatio de affectibus morbosis virginis havniensis &c., hvilken Meddeleren i Modejournalen ikke engang synes at have læst, uagtet han dog nævner den. Først siger han, at man ikke veed, paa hvilken Maade Patientinden har faaet Naalene ned og hvilke Bevæggrunde, hun havde dertil, og derpaa, at man troer men paa hvad Grund? – at Naalene enten have været i et stort Etui, som den Ulykkelige maaskee i et Anstød af Nervesvaghed har anseet for et Glas og saaledes nedsvælget dets Jndhold, eller at hun i Fortvivlelsen vilde gjøre Ende paa sit Liv. Til Slutningen beretter den unavngivne Anmelder, at Patientinden, siden sin Ankomst paa Hospitalet har lært fire levende Sprog, uden Lærers Hielp, og bragt det til en temmelig Grad af Fuldkommenhed deri. Denne Paastand, som Anmeld, blot synes at have fremsat for at uddrage deraf den Slutning, "at Naturen har villet staae hende bi ved Studiet af hine Sprog, under de frygteligste Lidelser, bliver høist paafaldende for Enhver, der veed, at hun kun i tre Aar har ligget paa Hospitalet, og i tre Aar lærer end ikke det største Sprog genie fire Sprog til en Grad af Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Ved den Kgl. Skueplads begynder man nu at tage gamle, men erkjendte gode engelske Stykker frem igien. Det skeer med saa meget større Føie, som de fleste nyere tydske Fabrikproducter, ikke bære Vand mod de ældre gode engelske Lystspil, og som vi netop nu have adskillige Skuespillere, der med Held kunne udføre adskillige af de originale engelske Characterer. Saaledes gaves i Løverdags Vestindianeren af Cumberland, efter en ny Oversættelse af Hr. Dorph. Stykket er, saavidt Anmelderen mindes, længe ikke givet paa vor Skueplads. Vel ere Charactererne og selv Situationerne i dette Lystspil noget forældede, men det gaaer dermed som med Antikerne i den plastiske Konst og med Mesterværker i Literaturen; de kunne hundrede Gange copieres; Originalerne beholde dog altid deres Værd. Montagnes og La Bruyeres Tanker ere ligesom Shakespears og Schillers tusinde Gange gjenfødte i Andres Hjerne, og mange af dem derved blevne til Almeentanker; men Formen, hvori de først støbtes, er og bliver evig. Vest indianeren blev første Gang givet i Engelland 1769, altsaa for 55 Aar siden, med stormende Bifald, og er uden Tvivl det bedste af denne frugtbare Lystspildigters Arbeider. Jntriguen ligger just ikke dybt, men Charactererne ere velvedligeholdte og Dialogen flydende og vittig Den ny Oversættelse er meget smagfuld, men dog støder man strax i een af de første Scener (i det mindste ved Opførelsen), paa: jeg skal opdage Dem, istedetfor, aabenbare Dem. Jeg har flaaet den gamle 1. i sidste Act, kan neppe være rigtigt, da dette Ord altid bruges synonymt med bedrage grovt, udsuge, plyndre; men Majoren kan umueligen sige om sig selv, at hanhar flaaet den gamle &c. Formodentligen staaer i Originalen stripped; men dette Ord maatte i det Begreb, der forekommer her, oversættes anderledes. J vore Dage synes det ogsaa, selv i en nær Paarørendes Mund upassende, at kalde en Fændrik han Skuepladsen. Tirsdag (d. 18 Jan.) Barberen i Sevilla, Syngest. i 2 Acter. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Onsdag Aftenunderholdning paa Hoftheatret. - Torsdag: Lulu. - Fredag: Tempelherreretten, nyt romantisk Drama i 5 Acter, efter W. Scott, af Lenz. - Løverdag: Bagtalelsens Skole, og Divertissementet Det forstyrrede Malerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
J de Deputeredes Kammer er den franske Finantsminister atter fremkommen med et Lovudkast, angaaende en Gjentagelse af den for at Aar siden forkastede Reductionslov, modificeret saaledes, at Eierne af 5 Procent Stats rente-Jnskriptioner kunne faae dem ombyttede inden 22 Juni 1825 imod 3 Procent til 75. Fr. og inden 22 Septbr. d. A. imod 4 1/2 pC. al Pari, med Garantie for, at Tilbagebetaling ei skal skee for den 22 Septbr. 1830. De herved be sparede Summer skulle fra Aar 1826 anvendes til Nedsættelse af Grund, Person, Møbel-, Dør= og Vindueskatten &c. Ved dette uventede Forslag reiste de Deputerede sig fra deres Pladser og fordeelte sig i Grupper omkring i Salen, saa det kostede Præsidenten Umage igjen at tilveiebringe Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
J Bollows Falls i Staten Vermont, paa den sydlige Side af Connecticutstrømmen, har man atter opdaget en Klippe, paa hvilken adskillige menneskelige Skikkelser, som man antager for dette Lands ældre Beboeres Værk. Klippen er 6 Fod lang og 4 Fod høi. Ved høit Vand bliver den bedækket af Bølgerne, og det synes, som sammes Gnidning hav beskadiget Figurerne meget. Det er vanskeligt at begribe, paa hvilken Maade det har været mueligt, uden Hjelp af Metalinstrumenter, at grave i en saa haard Steen. Øine, Øxer, Næse og Mund ere antydede ved Fordydninger. Paa den yderste Ende af Klippen findes et Hoved, der bedre har vedligeholdt sig end alle de øvrige, fordi det mindre har været udsat for Bølgernes Guidning. Det er af ophøjet Arbeid, og skjøndt Øinene, Næsen og Munden, næsten aldeles ere tilintetgjorte, saa seer man dog paa Panden, Kinderne og Hagen meget skjønne Former, som aldeles ikke have mindste Lighed med det indianske Physiognomie. De ydre Dele af Hovedet ere meget glat polerede, hvilket man mere maa tilskrive Vandets Arbeide end Menneskenes. Man antager denne Steen for et Gravmæle. J det mindste har man fundet paa dette Sted mange Hjerneskaller og Been. I een af det store brittiske Bibelselskabs sidste Forsamlinger oplæste Secretæren en lang Afhandling om de Christnes Forøgelse paa Jorden. Man saae deraf at deres Tal, som i det første Aarhundrede kun udgjorde 500,000, var allerede i det andet 2 Mill., i det tredie 5, i det fjerde 10, i det femte 15, i det sjette 20, i det syvende 25, i det ottende 30, i det niende 40, i det tiende 50, i det ellevte 60, i det tolvte 70, i det trettende 75, i det fjortende 80, i det femtende 100, i det sextende 115, i det syttende 155, i det attende 200. Disse 200 Mill. dele sig i romersk catholske 90, græske eller orientalske 35, protestantiske og andre 75. De Christnes Tal har i alle Dele af Jorden tiltaget siden 1818 betydeligen. Af evangeliske Missionairer vare i Aaret 1800 kun 157 Etablissementer paa hele Jorden, nu tælle de derimod 252.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
To unge Naturforskere, som for ikke længe siden reiste til Sydamerica, Boussingault, en Franskmand, og Rivero, en Peruaner, have opdaget 20 franske Mile fra Santa=Fe, en Meteorsteen, der veiede 1500 Pund, og som i Aaret 1810 skal være fundet af en ung Pige paa en Høi, uden at man i ringeste Henseende havde lagt Mærke til dens Nedfalden; men hvilket dog maa være indtruffet i nyere Tid, thi man seer endnu den Huling, den har foraarsaget, og adskillige Stykker deraf ligge omspredte. Massens Korn er fiint, men det mangler den forglassede, Skorpe, som ellers er Aeroliterne egen. Ved en chemisk Undersøgelse fandtes, at den indeholdt 99. 41 Jern og 8. 69. Nikkel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Paa Kysten af Sumatra findes en Plante orm, Sombero kaldet, der fremvoxer ligesom af Kystsandet, lig en Plante. Den har en tyk Stamme med Blade, som den trækker tilbage i Sandet, naar man berører den. Det lykkes kun med Møje at faae fat paa Ormen, fordi den ved hver Berørelse smutter tilbage i Sandet. Tidligere Reisende ansaae den for en vidunderlig Plante. Tørret ligner Dyret en Corall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Høje Theepriser i Engelland. Sagkyndige paastaae, at dersom det engelsk ostindiske Compagnies Monopolium blev ophævet, vilde Theen kunne sælges i Engelland 15 til 20. pC. lettere end i America eller paa Fastlandet. Men i det mindste burde Prisen dog imidlertid nu være ligesaa billig som i Hamburg og Newvork. Dette er langtfra ikke Tilfældet. EfterHamburgs Priscourant kostede der 1823 f. Ex. et Pd. Congo I Sh. I D. til 1 1/2 D., medens det i London kostede 2 Sh. 7 D. indtil 3 Sh. 9. D. Af autentiske Kilder er det godtgjort, at det engelsk ostindiske Compagnie har ladet sig betale 2,218,000 L. mere for de af det solgte Theer i Storbritannien end den samme Qvantitet kunde kostet, dersom Handelen havde været fri. Compagniets Monopol koster saaledes den engelske Nation To Million To Hundred, Tusind Pund Sterling aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
J Aaret 1820 solgte dette Handelselskab ialt af forskjellige Sorter Thee 7,078,089 Pd. (J. Edinburgh Review, Jan. 1824.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
Brugen af Kryderier har saaledes aftaget paa det faste Land af Europa, at Priserne paa disse Producter stedse maatte falde. Saaledes var Prisen paa Muskatnødder i Aaret 1806. 20 til 38 S. og nu staae de i 2 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
J forrige Aar bleve tre Kudske paa Veien fra Rocca til Papa i Kirkestaten overfaldne af to Røvere. Men uagtet de bleve angrebne med Geværer og Stiletter, jagede de dog den ene Røver paa Flugten og bandt den anden ved Vognen. De overleverede ham til Øvrigheden, og han blev henrettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
J Paris gives nu fri Underviisning i Anvendelsen af en i Engelland opfunden Regne Lineal, hvormed man, uden Blæk og Papir, kan gjøre alle Regninger, fra de simpleste indtil de meest sammensatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-18
de Omstændigheder, der meest befordre Nevas Oversvømmelser, indtræffe i Efteraarsjevndogn, tre eller fire Dage efter Fuld= eller Nymaane, i det dette Himmellegeme er nær sit Perigæum (Jordnærhed, og en voldsom Nordvestvind driver det nordlige Verdenshavs Vand, saalænge Flod indflydelsen virker, ind i Østerhavet, og er ledsaget og umiddelbart fulgt af en Sydvestvind i dette Hav og den finske Bugt. Alle disse Omstændigheder mødte under Oversvømmelsen 1777, den indtraf to Dage førend Efteraarsjevndogn, fire førend Fuldmaane, to efter at Maanen var passeret Perigæum og under en Storm fra S. V., foran hvilken gik stærke Vestlige Vinde i det nordlige Occan og en voldsom Nordvind i Bugten af Østersøen. Mere angaaende dette Æmne, der især i dette Øieblik er af stor Jnteresse, kan læses i Notices & Remarques sur les debordemens de la Neys 2. St. Peterbourg, accompagnees Tune carte representant la crue & la diminuation des eaux&c. i Nov. Ac. Pet. for 1777, P. II. p. 47.