JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Efter Forlangende af Skifteretten i Handskemager Hans Jacob Mortensens og afdøde Hustrues fælleds Boe, bu ver Boets Eiendom i Østergade Nr. 67, bestaaende af: a) Forhuus, 7 Fag Muur og Bindingsværk med to grundmurede Gavle og Tegltag, indrettet til 4 Værelser med to Jern Vindovne, Kjøkken, Spisekammer og Forstue. b) Baghuus, 4 Fag, Muur og Bindingsværk med Tegltag. indrettet til Loe, Lade og Stald. e) Grund, Gaardsrum og Haugeplads stillet til Salg ved trende offentlige Auctioner: Tirsdagene den 12te og 26de Juli, samt 3de August d. A., Formiddag Kl. 10, af hvilke 1ste og 2den Auction afholdes her paa Contoiret, men den 3die Auction i det nævnte Huus. Conditionerne, paa hvilke denne af nyt i Aaret 18 2 opførte, vel indrettede og for Næringsbrug fortrinligt beliggende Eiendom agtes bortsolgt, og, hvorefter en Deel af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere form den Auctionerne til Eftersyn hos mig, Denne Bekjendtgjørelse tjener, ifølge Placaten af 22 April 1817, saavel til de Lysthavendes, som til Panthavernes Efterretning. Mariede Byefoged Contoir, den 14de Juni 1836. Valentin. Frisenvold Hovedgaard, som er beliggende i en af Jyllands skjønneste Egne, 1/2 Miil sønden for Randers, med gode Jorder, som staae for Ager og Engs Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, 24 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 2. Fdkr. 2 Alb., bortsælges ved en eneste offentlig Auction Onsdagen den 20de Julii næstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Gaarden selv, efter Begjæring af Eierinden, Fru v. Key som har Bopæl paa Gaarden. Bygningerne ere solide og vel vedligeholdte, og Bopælen, hvortil er en god Frugthave, er endog herskabelig. Jorderne have et Areal omtrent 200 Tdr. Pløielland, 4. M., foruden Engene, som ligge tæt omkring Gaarden, og afgive aarlig 250 a 300 Læs udmærket god Hs. Foruden Skoven, som bestaaer af 40 Tdr. Land, haves overflødig, udmærket god Tørve skær tæt ved Gaarden. Hele Afgrøden kan følge med Gaarden, og Udsæden for dette Aar er 30 Tdr. Rug, 26 Tdr. Bog, 60 Tdr. Havre. Besætningen sidste Vinter var 80 Stade, 30 Køer, 60 Faar og 12 Heste, og denne kan betydelig forøges, under en mere planmæssig Drivt, samt ved Mægling, da Mærgel haves Overflødighed paa flere Steder i Marken. Conditionerne ere 14 Dage før Auctionen til Eftersyn paa Frisenvold. Liebhavere ville behage at give Møde, da absolut Salg vil finde Sted, dersom der gjøres nogenlunde antageligt Bud. Eiendommen forevises af den paa Gaarden værende Bestyrer, Nørhald, Støvring og Salten Herreders Contoir i Randers den 7de Juni 1836. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Løverdagen den 2den Juli førstkommende afholdes en Maaneds auction over Heste m.v. Anmeldelser modtages indtil 8 Dage før Auctionen af Undertegnede Ed. Buntzen. Hornemann. Hage. Ed. Buntzen.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Vare-Auctioner. Onsdagen den 2de Juni, Kl. 11, bliver i den kongl. Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Skindvarer bestaaende af 1167 Stkr. bedste Svartsidede lidet beskad. dito meget dito dito bedste Spraglede, lidet beskadigede dito meget dito dito bedste blaaesidede. Sælskind. lidet beskad. dito meget dito dito bedste gemene. lidet beskad. dito 11 – meget dito dito 20 Stammen. 4 Stkr. Rensdyrskind 1ste Sort 1270 – dito 2den dito. 816 i 3die dito dito meget beskadigede dito i Stumper. 3 – blaae Ræveskind 1ste Sort, dito dito 2den dito 138 – blaae Ræveskind 3die Sort, 44 – dito dito 4de dito 46 – hvide 1ste dito. 46 – dito A. Alen dito, 30 – dito dito 3die dito 30 Sæt Vanklæder 1ste dito, dito 2den, dito. Varerne ere beliggende i Handelens Pakhuuse hvor de forevises af Forvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Mandagen den 27de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Gaarden Nr. 63 paa Østergade ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Manufacturvare, bestaaende af: Silke-Fløiel, Gros d'Orleans, Gros de Berlin, Satin Ture, Levantin, Gros de Naples, Roval, Atlas, Marcelline, Florence, Silke-Moiret, faconneret Silketøi til Damehatte, Silke Vestetøi, Silke Seras, Silke Pelusche, chinesisk Krev, Barege, Silke-, Krep- og Flor-Schawls og Tørklæder, Silke-Forklæder, Dame strømper og Mandssokker, Silkehandsker, hvide og coulfranske og engelske Dame- og Mands-Skindhandsker, hvidt, sort og coul. Krepslor, Gaze de Paris, Flors Slør, Bobinets-Strimler, Silke-Agramaner, Tyls-Strimler, faconnerede og glatte Flors, Atlaskes= og JllystringsBaand, franske og engelske Shawl, glatte, stribede, tærnede, faconnerede og broderede Mols, Ranzuk, Jaconetter, Linons og Gazer, Molls- og Jaconets-Dame kjoler, Jaconets-Tørklæder og Forklæder, broderede og brocherede Gardin=Nettelduger og Linons, Bomulds fryndser og Aaramaner, hvidt og couleurt Cambrick og Sherting, Vestepique, Møbel- og Kjole-Sirtser, fransk Thibet, Lyster- og engelsk Merinos, Morin, tærnet Camelot og Tartan, fiin Dameklæde, glat og tærnet Con thing, engelsk Flonel og Olmerdug, Pique, Piqués Sengetæpper, Demeties, Beavertin, Circassienne, Ging ham, Jndienne, Madras, Snørlivtøi, Atlaskes og Grode Naples Halsbind, italienske Straahatte m. m., tilhørende Silke- og Klædehandler Moses Jsaac Co gens Boe; ved samme Auction bortsælges et Part sorte Silketørklæder og Parapluier, beliggende paa Kjøbenhavns Toldbod og tilhørende Grosserer A. L. v. Halles Boe, og endelig for Vedkommendes Regning endeel ved Auctionen den 9de November f. A. solgte men af Kjøberne ikke afhentede, Vare, alt imod Betaling til førstnævnte Boes Curator, Cancelliraad og Procurator Delbanco, boende i Kronprindsessegaden Nr. 391, hvor de trykte Fortegnelser nogle Dage forinden Auctionen ere at erholde.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Fredagen den 3de Juli förstkommende, Kl. 11, bliver i den Kongelige færøeske Handels Locale paa Borsen afholdt Auction over fölgende, færøeske Varer, nemlig: circa 66 Tönder lys færöesk Tran, 62 Skpd Törfisk, 3 Lpd Klipfisk, 40 Par lange Strømper, dito enkelt Vrag 42900 – korte Stramper. 2350 dito enkelt Vrag dito dobbelt Vrag: graae Strømper, dito enkelt Vrag. 1870 Stkr. fine Trøier, dito dito Trøier, 1ste Sort ordinaire. Trøier, 2den Sort dito 880 – Vragtrøier, 40 Par 10-Lods 2tom. Vanter. 430 Stkr. diverse smaae Lammeskind, hvilke Varer forinden paavises af Pakhuusforvalter Wolf, paa den Kongelige grönlandske Handelsplads.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Mortifications-Stævninger. Jensenius Magnus Sommer, Kongelig Majestæts Byefoged i Svanike og Herredsfoged i Bornholms Østerherred, giør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Peder Dideriksen Munch af Vestermarie Sogn og i Henhold til en Kongelig Bevilling af 15de Marts d. A., indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel og uden at kunne vente Forelæggelse eller Landag, som ved Fregn. 3die Juni 1796 er afskaffet, den eller dem, som maatte have ihænde en af Mogens Kjøller Mogensen til sin Broder Jens Mogensen under 2den Januar 1319 udstædt og den 22de f. M. tinglæst Obligation, stor 296 Rbd. Sølv, med 2den Prioritets Panierer, i Gaarden nyt Brandnummer 113 i Svanike Kjøbstads Nørre Qvarteer, og en Sædelykke, Kuleløkken kaldet, samt 1ste Prioritet i Debitors Løsøre, hvilken Obligation endnu henstaaer uudslettet af Pantebogen, uagtet den er indfriet, at møde inden Svanike Kjøbstæds Ret, som holdes paa Byens Raadstue, den sidste Fredag i October Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for med bemeldte Obligation at fremkomme og deres formeentlig lovlig Adkomst dertil at belise, da samme ellers efter derom i Retten nedlæggende Paastand, ved Dom vil vorde mortificeret. Til Bekræftelse under min Haand og Segl.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Bye og Herredsfoged Contoiret i Svanike, den 14de Juni Sommer.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Extract, Ved Stævning til den kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret af 7de d. M. (indført in extense i denne Tidende Nr. 145). er med Aar og Dags Varsel indvarslet Den eller Dem, som maatte have ihænde en den 18de Septem der 1816 for Bankhæftelsen paa Huset Nr. 104 i Pilestrædet af afdøde Handskemagermester Johannes Nydberg udstædt, den 23de September næstefter tinglæst og fra Banken den 15de November f. A. til fornævnte Nydberg cederet Obligation stor 396 Rbd. r. S., betegnet med Nr. 458, at møde i Retten den sidste Mandag Retten holdes i October 1837, for med bemeldte Obligation at fremkomme, og dertil bevise Adkomst. eller og at høre den ved Dom mortificeret.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Skifte=Jndkaldelser. For om muligt at faae de Stridigheder bilagt, som ere opstaaede om Fortrinnet til Betaling i Kjøbmand Niels Lax sens Fallitboe, indkaldes samtlige Prioritets-Creditorer til behageligen at møde ved en Samling i Boet paa Kjerteminde Raadstue, Onsdagen den 6te Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag, da Boet, ifald mindelig Forening finder Sted, mulig kan vorde optaget til Slutning. Kjerteminde, den 15de Juni 1836. Thaulov.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at kræve i Stervboet efter afdøde Sognepræst til Jyllinge og Gundsøemagle Menigheder, Hans Christian Cramer, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter af anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret samt iagttaae deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Leire Herredscontoir i Roeskilde, den 6te Juni 1836. A. de Coninck Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne forhenværende Veien, og Postmester, samt Proviants-Ammunitions- og Materialforvalter i Frederiksted paa St. Croix, Overkrigscommissair Asmus eller Asmoss Rosenfeldt's Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 14de Juni 1836. Buchwald, Mollerup. Enhver, som maatte have Noget at fordre 1) i Møllersvend Jochum Hansens og afdøde Hustrues Maren Christoffersdatters fælleds Boe, 2) i Handskemager Hans Jacob Mortensens og afdøde Hustrues Ellen Bangs fælleds Boe, og 5) i Skomager Nicolai Møllers Stervboe; hvilke Boer ere tagne under Skiftebehandling, indkaldes herved, med 13 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre sin Fordring. Mariebs Skifteret, den 14de Juni 1836. Valentin.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde pensioneret Skolelærer Niels Steen i Rolykke, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 7de Juni 1836. Hammerich,
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Ret, ter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Proprietair Peter Thorsen paa Seierlund i Lollands Nørre Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 7de Juni 1836. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Ved Proclama af 28de i forrige Maaned, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Huusfæster og Smed Niels Nielsen og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Nielsdatter af Kjærbye Bye Nørbye Sogn, under Grevskabet Lerchenborg, indkaldte, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Lerchenborg Gods-Contoir paa Birchendegaard pr. Kallundborg, den 3die Juni 1836. Frimodt.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i følgende Stervboer 1. efter Jndsidder Søren Olesen, Hjulmand i Laurberg, 2. efter ugift Fruentimmer Karen Jensdatter af Jennum: 3. efter Tjenestekarl Laurs Jacobsen af Frisenvold; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Samlinger i bemeldte Boer afholdes her paa Contoiret Fredagen den 5te August og Onsdagen den 21de Septbr. d. A. hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galtien Herreders Contoir i Randers Wesenberg. den 8de Juni 1836.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Peder Knudsen af Herringløse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Leire Herredscontoir i Roeskilde, den 6te Juni 1836. A. de Coninck. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Tjenestepige Maren Christensens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Langsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 14de Juni 1836. Buchwald. Mollerup. Creditorerne i afdøde Feldbereder Hans Thommesens og efterlevende Enke Kirstine Marie Tops fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggire deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 6te Juni 1836. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1836-06-20
Creditorerne i Møller Mads Nielsen Skous og Hustrue, Karen Andersdatters Separationsboe af Frøik Mølle i Maaberg Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 8de Rellemann. Juni 1836. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 2 Rbd. S., Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
med udelse at privilegerede. revposter og vertissements. Uende. Berlingske politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Tirsdagen den 2. Junii. No 147.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
London, den 15de Junii. - Den 13de d. M. holdtes en Forsamling under O'Connells Forsæde, for at raadslaae om et Monument for den afdøde Cobbett. Pertugen af Susser har den 10de d. M. underkastet sig en Operation for Stær, der ifølge Lægernes Bulletin lover det bedste Resultat.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Paris, den 10de Junii. – Journal du Commerce vil vide, at den franske Consul i San Sebastian havde protesteret mod det derværende Citadels Besættelse af Englænderne.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Den herværende Assiseret har i de sidste Dage været sysselsat med Processen i Anledning af det paa den spanske Præst, Abbs Ferrer for nogen Tid siden forøvede Mord, og har nu sluttet sine Forhandlinger. Den forhenværende Benedictiner-Munk, Benito Perera er erklæret skyldig i hiint Mord og det efter samme begaaede Tyveri, og saaledes dømt til at miste Livet. Tvende andre Anklagede frikiendtes. Da man forkyndte Pereyra Dommen, sagde han med stor Rolighed: "Jeg underkaster mig Lovene!" og fulgte med faste Skridt Vagten, som førte ham ud af Salen.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Den 12te Junii. - Algierien - dette collective Navn er nu blevet gjængse for samtlige nordafricanske Besiddelser – vil, ifølge Deputerede-Kamrets Beslutning, ikke blive indskrænket til nogle militaire Punkter, men efter sit nuværende Omfang blive behandlet og benyttet som en Coloni. Gaaende ud fra denne Forudsætning, erklærer "Journal des Debats" at Algierien nu danner en integrerende, uafhændelig Deel af det franske Gebeet, ligesaavel som Elsas, og Lothringen.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Debatterne i Deputerede-Kamrets Møde i Gaar vare langvarige og levende. Men Mødet i Forgaars vandt dog især en særdeles Jnteresse, og det derved, at de Herrer Guizot og Thiers ved Behandlingen af denne Gjenstand opbøde deres Talegaver til det Yderste. Deres i hiint Møde holdte Taler kunne betragtes som Mønstre for parlamentariske Foredrag. Men den Beundring, man maa yde dem, lider imidlertid Afbræk derved, at man kan forekaste Hr. Guizot nogen Jnconseqvents med hans tidligere, samme Gjendstand angaaende Anskuelser, og at man ved Hr. Thiers's hele Adfærd foranlediges til at nære Tvivl om, hvorvidt hans Foredrag var Følgen af en virkelige Overbeviisning, eller maaskee kun af Tingenes øjeblikkelige Stilling, og saaledes færdig til enhver Tid at gjøre Plads for Øjeblikkets Tarv, selv for delige modstræbende Anskuelser. Jkke destomindre vare hine Foredrag saare interessante. Hr. Guizot tog allerførst Ordet for Talefriheden, saaledes som den var blevet udøvet af de Herrer Duvergier de Hauranne og Desjøbert, og betegnede deres Foredrag, skjøndt disse ikke havde svaret til hans Anskuelser, som Handlinger af borgerligt Mod, der vidste med Frimodighed at lægge sin, paa en samvittighedsfuld Maade erhvervede Overbeviisning for Dagen, selv da, naar den stod i en afgjort Modsætning til den almindelige Mening. Med Hensyn til selve Sagen erklærede Hr. Guizot sig for Regjeringens System, men meente imidlertid, at samme kunde udføres paa en dobbel Maade, nemlig enten paa en krigerisk, hurtig, altfor voldsom, eller paa en fredelig, langsom, skaansom Maade. Den sidste, den ene rigtige, var af Regjeringen blevet fulgt, saalænge han havde været Medlem af samme. Han befrygtede, at man nu heldede meer til den første, og han formanede Kamret til, ved dets Raadslaaninger og Vota at afholde Regjeringen fra at vedblive denne, og at fængsle den til den fredeligere Maade. Hr. Thiers erklærede sig villig til at følge et godt Raad, kun maatte samme være forstaaeligt, og denne Egenskab manglede de Guizotske Anviisninger, og det saameget mere, som Tingenes nuværende Stilling var det nødvendige Resultat af det, der under det Guizot ske Med-Regimente var blevet bevirket. Efterat Hr. Guizot i sine Replikker ikke utydeligt havde givet at forstaae, at Marschal Clauzel havde ved sine gjentagne krigeriske Excursioner overskredet de ham, af den tidligere Administration meddeelte Jnstructioner, tog Marschallen Ordet, for at protestere mod denne Bebreidelse. Det vilde have været ham meget vanskeligt – yttrede han – at overskride hine Jnstructioner, da de havde været af en meget elastisk Natur.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
J Mødet i Gaar bleve de enkelte Afsnit voterede, og ved denne Lejlighed kom det atter til mangfoldige ligesaa levende som interessante Debatter. Som den ivrigste Modstander af Regjerings-Systemet udmærkede sig Grev Janbert, og - ifølge sin egen Tilstaaelse – det fordi han siden den 22de Februar var blevet endnu langt meer anti-algiersk sindet end forhen, idet han nu engang ikke er istand til at fatte nogen Tillid til den Maade, hvorpaa Ministeriet siden den 22de Februar styrede de offentlige Anliggender. – Da man var færdig med de enkelte Capitler, foreslog Hr. Morne endnu en Tilsats Artikkel, i Kraft at hvilken det skulde forbydes enhver Civil- eller Militair-Embedsmand, der er ansat i Algier, at erhverve sig Grundeiendomme der, eller at deeltage i nogen derværende Agerdyrknings- eller Jndustri-Speculation. Ogsaa dette Forslag førte til lange og grundige Drøftelser, i hvilke de Principer, Romere og Englændere under lignende Omstændigheder havde bragt i Anvendelse, spilte en stor Rolle. Formelt trængte Forslaget imidlertid ikke igiennem, da der fra Regjeringens Side blev erklæret, at denne Materie maatte for Øjeblikket snarere betragtes som en Gjenstand for Forvaltningen end for Lovgivningen.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Det foreslaaede Forbud existerede allerede som Regel, og kun i særdeles Tilfælde fandt Undtagelser med samme Sted. Marschal Clauzel, der, som bekjendt, har erhvervet sig store Landeiendomme i Algierien, blev, med Hensyn til denne Adfærd, af Hr. Laurence retfærdiggjort for Mistanken om interesserede Speculationer, idet han kun paa de derværende Øvrigheders indstændige Bønner havde modtaget hine Ejendomme, for at drage franske og andre Colonister, derhen, og overhovedet for at opvække Tillid til, at Frankerig mener det alvorligt med Algiers Bibeholdelse. Mercure Segussien melder, at i Givors er den nye Jerntraadsbro over Rhonen bristet just da der fandtes henved fyrretyve Personer, hvoriblandt nogle Fremmede og Nysgjærrige paa den; de øvrige vare Arbeidere. Faa af dem vare kun blevne red dene, de Øvrige skrækkeligt qvæstede. Courier de Lyon paastaaer, at Jngen mistede Livet, og at kun een Arbeider blev stærkt qvæstet.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Den ved Branden i Chartres anrettede Skade er ikke saa betydelig, som man i Begyndelsen havde troet, Kathedralen kan fuldkommen sættes istand, igjen. Begge Taarnene ere vedligeholdte, Vindues malerierne og de utallige gothiske Sculpturarbeider, ere for største Deelen ubeskadigede. Men Taget og de 10000 Søjler af Kastanietræ, som bare samme ere, ligesom Bielkerne i de to Klokketaarne ødelagte, Tagblyet og Klokkerne ere smeltede. Uerstattelig turde kun hiin saa kaldte Kastanieskov være, hvilken bestod af de tykkeste Stammer, General Allard er afreist fra Paris til Brest, hvor han indskiber sig paa Corvetten Anbe og vil underveis besøge Rio Janeiro og Øen Bourbon, Han tager en særdeles riig Samling af franske Vaaben og Producter med sig, som er bestemt for Kongen af Lahore, hos hvem han nu uden Betaling vil overtage en Forretningsførers Functioner for de Franskes Konge. Han lader sin Kone og Børn, ligesom ogsaa en ung Scheik af høieste Rang, hvis Opdragelse er overdraget Handelskolens Director, Hr. Blanque, blive tilbage i Paris. Dette unge Menneske er neppe fjorten Aar gammel, og er bestemt til engang at optræde som Mægler og maaskee som Beskytter for europæiske Reisende i Lahore. Man venter ikke General Allard tilbage førend om tre Aar.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Portugal. Den neppe sammentraadte portugisiske Cortes Forsamling er atter blevet opløst. Grunden hertil sk. være den mod Ministrene afgjorte Opposition af Forsamlingens Majoritet. De nye Cortes ere indkaldte til den 14de August.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Belgien. Brüssel, den 11te Juni. Kongen, Dronningen og Kronprindsen ville den 23de d. M. reise til Paris.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
J Mødet i Gaar bevilgede Repræsentant-Kamret, med 38 Stemmer mod 26, den af Krigsministren forlangte Credit paa 723,000 Franker til Anskaffelse af Senge for Armeen, i Løbet af næste Aar, uden at der dog ved denne Lejlighed er blevet noget afgjort med Hensyn til det saa tidt paa Bane bragte Spørgsmaal om Jern-Sengesteder.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Paa Jernbanens Section fra Mecheln til Tes monde er den største Deel af Stinnerne allerede lagt sandsynligviis vil den blive aabnet i SeptemberDagene. Man taler meget om de Højtideligheder, der i denne Anledning skulle finde Sted, Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Constantinopel, den 25de Mai. - Lord Ponsonbys Strid med Porten hører endnu bestandig til Dagens Samtale. Hidtil har Sultanen vægret sig ved at give den forlangte Opreisning, nemlig flere Embedsmænds Afsættelse (man paastaaer endog Reis-Effendis); Lord Ponsonby er derved bragt i en falsk Stilling, og det saaledes, at han vægrer sig ved, directe at underhandle med Porten, og vedligeholder sin endnu bestaaende Forbindelse ved Hjelp af den franske Gesandts Mægling. Længe kan denne Spænding ikke vare, enten maa Porten give efter, eller Lord Ponsonby forlade sin Post her, da han er gaaet for vidt til at kunne træde tilbage uden videre. Man seer med Ængstelighed Sagens Udfald imede. – Ferik Achmed Pascha treffer Anstalter, for snart at kunne begive sig til Vien paa sin Post, Hr. von Maurojevo ledsager ham som Gesandtskabsraad.
Berlingske Tidende, 1836-06-21
Sultanen har faaet en Skrivelse fra Mehmed Ali, hvis Jndhold endnu ikke er offentligt bekjendt; men man troer, at den maa indeholde behagelige Meddelelser, da Ministrene siden den Tid yttre sig meget venskabeligt om Vice-Kongen.