JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Døde. Skorsteensfejerm. C. Westi, 57 A.; Marie C. Aabye f. Dithmer, 76 A.; Jacobine K. Hencke f. Grønfeldt, 48 A.; Christine Jacobsen f. Jacobsen, 52 A.; Silke- og Klædehandler J. Dorschens, 66 A., Kammerraad P. L. Holst, Enkemad. C. Nielsen f. Augustine, 72 A.; Wilhelmine M. Gynther, 31 A.; Linnedvæver A Tofte, 57 A.; Enken A. C. Jonassen, 81 A. Kjøge, Sophie Jacobsen f. Jacobsen, 17 A. Ramløse Præstegaard, Fru C. S. Kopp f. Nielsen (død i Rusland af Kolerad. Skovbølling: Prlieutn. i 6 Dragourgt. O. Høegh v. Guldberg pludselig). Gundestrup Gaardeier J. Odum, 75 A. Sognepræst for Frorup Mhed H. Laub. Ollerup. Farversv. C. Schiær, 32 A. Grønlandslykke pr. Als: Ane K. Als f. Schibsted, 73 A. Viborg: Dreierm. J. Eriksen, 68 A. Randers. Feldbereder H. P. Hansen, 79 A. Svendsholm i Stabye Sogn. Johanne M. Strandbyegaard f. Jepsdtt., 65 A. Ribe. J Anledning af, at Cand. jur. Alberti i Kjøbenhavn agter blandt andre at stille sig som Valg kandidat for Distriktet her, og da han er mindre bekjendt i Egnen er det Redaktøren kjært at kunne anbefale ham som en særdeles retskaffen, dygtig og kundskabsrig Mand, besindig og af en fast Karakter. J mange Aar har han arbeidet og virket for de konstitutionelle Grundsætninger, der nu skulle bringes til Liv og Virkelighed i Danmark og vil fremdeles arbeide for et stærkt konstitutionelt Kongedømme. At han i den meest bevægede Tid i Begyndelsen af dette Aar blev valgt til Borgerrepræsentant i Kbhvn.,er Borgen for at hans Dygtighed er der almindelig anerkjendt. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Herr Pastor Berg har formodentlig kun den Hensigt med sit Hermod rider til Glitner, at gjentage den af ham ved Forsamlingen den 17. dennes mod Pastor Gram fremsatte Jndsigelse: dersom der for Slesvigs Skyld skulde høres Tydsk paa en dansk Rigsdag, saa var Slesvig for dyrt kjøbt, samt at gjendrive min derved fremsatte Yttring: naar Slesvig, hvad vi alle haabe, bliver sammen med Danmark, saa maa den Vrede mod Tydsken, som i disse Dage fylder os, ophøre tilligemed Krigen; saa bliver enhver Slesviger igjen vor Landsmand og vor Broder, saa maae vi gjerne ville høre Tydsk paa Rigsdagen og gjerne forstaae det. Jeg er for prosaisk og for eenfoldig til at kunne fore en Strid med Herr Berg i det Gudernes Tungemaal han har valgt, og vil derfor indskrænke mig til den prosaiske og eenfoldige Erklæring, 1) at jeg ved at tage til Gjenmæle mod Hr. Berg hiin Dag, kun udtalte mig efter den Grundsætning: den Frihed, du selv bestemt vil fordre, skal du ogsaa være villig til at indrømme din Næste, og 2) at en Frygt som den, at "Claussen, Beseler, Tiedemann med Esmarch og saadan flere, skulde kunne binde den danske Tunge paa en danskeslesvigsk Rigsdag, maa forekomme mig ligesaa ubeføiet som det danske Hjerte uværdig og uforenelig med den holdning ligeover for tydsk Anmasselse, hvorpaa vi i denne Tid ikke mangle smukke Exempler, og hvortil Hr. Berg mindst bør sætte Mistillid, da han netop selv har udviist den med Held til vor Glæde. Det er derhos min Bekjendelse, at jeg troer, det vilde staae sig bedre med Folk og Lande, dersom deres Ledere og Styrere vilde meere og meere føre deres store Viisdom tilbage til den simple Moral, som alle Tiders Trængsel dog kun skal tjene til at stadfæste. Tvede. Tvede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
J Ribe Avis No. 94 er Sogneforstanderskabet for Nørre Nebel Sogn opfordret til nøiere at oplyse, hvorledes de c. 200 Rbd. ere blevne anvendte, som Beboerne tegnede sig for til Statsfornødenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Foranlediget heraf meddeles herved de ærede Spørge re, at Sogneforstanderskabet aldeles ikke har foranstaltet bemeldte Subskription, hvorfor det maa anmode Spørgerne om at skaffe sig nøiere Underretning og da henvende sig til de rette Vedkommende, efterdi Sogneforstanderskabet ikke blander sig i uvedkommende Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Efter endt Gudstjeneste samles de Geistlige paa Byens Raadstue Kl. 12.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Bekiendtgjørelser. Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe. Politiske Yttringer, et Bidrag til Opposition mod Tidsaandens Retning ved v. Haven. 13 ls. – Danmarks Frelser, Niels Ebbesen som slog den holsteenske Grev Geert. 8 ls. Mumme og Begivenhederne i Fyen under de franske og spanske Troppers Ophold i Aaret 1808. 30 ls. – Kohls Reiser i Danmark og Hertugdømmerne. 1 D. 1 Bd. 15 ls. Don Juans Memoirer. 1 D. 1 Rd. – Sybilles nyeste Spaadomsbog om de nuværende Tider. 3 ls. - Høsts fuldstændig og udførlig Fremmed Dansk Ordbog for Hvermand tilligemed en Udtale Ordbog i 2 Deele. 2 Rd. 13 ls. - Sammes Lov- og Rets=Tidende for 184447. 45 ls. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Dr. Fabers kortfattet Real Concordants og Homiletisk Parabolik til Brug ved Prædikens Udarbeidelse. 45 ls. Crone's historiske Skildring af Waldemar Knudsen, Biskop i Ribe &c. 10 ls. – Bergs og Møllers latinske Læsebøger. 1 Afdeling. 24 ls. 2 Afdeling 23 ls. – Silverberg latinske Læsebog for Begyndere. 20 ls. - Fabers Veiledning ved Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Benyttelse af de kongelige Brev- og Pakkeposter med Supplement. 14 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Boghvede kjøbes endnu indtil om circa 14 Dage af Ribe d. 21. Aug. 1848. Chr. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Undertegnede anbefaler et betydeligt Qvantum Brasil Caffe, lyseguul og middelbruun Kandis, som sælges til billige Priser, men kun i større Partier, tillige brabandter Taffel- og engelsk Kron-Glas, ublegede Tvister, rhinske og engelske Møllestene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Ribe den 21. August 1848. Chr. Giørt. Da Jncassationen af Herr Kjøbmand Hoffmanns Regnings-Tilgodehavende er Undertegnede overdraget, saa anmodes vedkommende Debitorer om at afgjøre deres Skyld til mig snarest muligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
De der have Regninger paa Hr. Hoffmann, anmodes ligeledes om, at tilstille mig disse. Varde den 26. August 1848. H. C. Johnsen. Mærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Tirsdagen den 27. Juni d. A. afbrændte Gaarden, Sønderskovgaard kaldet, tilhørende N. N. Posselt, Sognefoged i Frorup, og kun aldeles Ubetydeligt blev reddet; da den Brandlidte er Medlem af Haderslev vestre Amts Brand societet, saa tilkommer ham Understøttelsen af respect. 16 eller 8 Rbd. r. S. af hvert Medlem, eftersom dette er antegnet for en heel eller en halv Portion. Formedelst Krigs urolighederne kan intet ordentligt Opkrav finde Sted, enhver Jnteressent vilde derfor ufortøvet behage at erlægge den statutmæssige Understøttelse enten til een af Undertegnede, eller til N. N. Posselt selv, som af mig, Hempel, vil blive meddeelt en Designation over Medlemmerne, og hvis Qvittering skal være gyldig som vor egen. Rødding og Hygom Præstegaard, den 21. August 1818. J. Hempel. H. H. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Ved Proclama, som er læst ved Underretten, og snarest muligt læses ved Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Lars Lassen og ligeledes afdøde Hustru Maren Hansdatter af Vint, indkaldte med 12 Ugers Varsel i Henhold til Placaten af 2. Juli 1819 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved bekjendtgjøres. Herredsfogderiet for Eldbo. Brusk og Holmanns Herreder, Fredericia den 21. August 1818. Holck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt læses ved Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Tømmermand Jens Madsen Kock af Pjedsted indkaldte med 12 Ugers Varsel i Henhold til Pl. 2. Juli 1819, til for undertegnede Skifteforvaler at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved bekjendtgjøres. Herredsfogderiet for Eldbo. Brusk og Holmanns Herreder, Fredericia den 21. August 1818. Holck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vilblive læst inden vedkommende Under- og Overretter, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter Avlsbruger Peder Christensen Due holms hersteds afdøde Enke, Jngeborg Hansdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Ved samme Proclama ere Arvingerne efter bemeldte Enke med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket saaledes endvidere bekjendtgjøres. Ribe Kjøbstads Skifteret, d. 25. August 1848. Stricker. Juel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 105. Fredagen den 1. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Udenlandske Efterretninger. D. 22 og 23. ds. var nye Uroligheder i Berlin, fremkaldte ved Demokraternes Opslag paa Gadehjørnerne, hvori Autoriteterne beskyldtes for, at de ikke ville beskytte Folkets Rettigheder. J Nationalforsamlingen er i Anledning af disse Uroligheder indbragt et Lovudkast, som tillader den offentlige Magt at skride bevæbnet ind mod Opløb. Udkastet blev koldt modtaget i Forsamlingen og har frembragt stærk Bevægelse i Staden, hvor man frygtede nye Spektakler. – Efter de nye Bestemmelser skal den tydske Central magts Stater stille 2 pCt. af Befolkningen, ligesom man har gjort det Forslag, at samtlige Fæstninger, som findes i Forbundstaterne, skulle ansees som henhørende til tydske Fæstninger. Denne Sag kan føre til megen Strid og Uenighed, især paa Grund af de svære Byrder, som ville falde paa de mindre Stater. – J Wien har ogsaa været alvorlige Uroligheder som Følge af at Ministeriet havde nedsat Daglønnen. Roligheden blev imidlertid snart tilvejebragt uden at Ministeriet gav efter. - Regeringen i Bayern skal have Betænkeligheder ved at lade samle Bidrag til den tydske Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
J næsten hele Jtalien har pludseligen Stemningen for Carl Albert forandret sig; alt er imod ham. Han har imidlertid udstedt en Proklamation, hvori han søger at retfærdiggjøre sine Handlinger, udtaler at hans Hjærte altid har slaaet for den italienske Uafhængighedssag, som endnu ikke er tabt, og opfordrer Jtalienerne til at stole paa sig. Byen Venedig skal have negtet at gaae ind paa Vaabenstilstanden, og forbereder sig paa Forsvar til det yderste. Af Cavaignaes sidste Yttringer i den franske Nationalforsamling om det italienske Spørgsmaal fremgaaer, at han kun i yderste Nødstilfælde vil indskride med væbnet Haand. J Paris er Stemningen vedvarende meget uhyggelig; der hersker stor Nød blandt den arbeidende Klasse og Tilliden og Krediten vil ikke vende tilbage. Man venter Bevægelse mod Cavagnac.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Indenlandske Efterretninger. Fædrel." af Løverdag beretter: Man har i disse Dage flere Gange talt om en Vaabenstilstand, ja selv og en Fred, som enten alt var afsluttet imellem Danmark og Tydskland, eller dog om føie Tid vil blive det. Vi see os imidlertid istand til at bringe den paalidelige Efterretning, at den forventede Fred eller Vaabenstilstand er saa langt fra endnu at være kommen istand, at de af Berlinerhoffet til Malmø sendte Underhandlere, Below og Wildenbruck have forladt Malm, for enten at hente nye Jnstruktioner, eller ikke at vende tilbage. Naar man nu beregner Afstanden fra Malmø til Berlin, fra Berlin til Frankfurt og saa tilbage til Malm, saa vil man endnu i nogen Tid rolig kunne stille en simpel Beregning imod alle Fredsrygter. Fædrel." Mandagssummer indeholder imidlertid følgende: Som Berl. T. Morgennummer alt har bemærket, ere de preussiske Underhandlere Dhrr. Below og Wildenbruck, ikke efter deres første Bestemmelse afreiste fra Malme iforgaars, men først igaar Heller ikke er deres Afreise at betragte som en Afbrydelse af Underhandlingerne; tvertimod er igaar en Protokol foreløbig undertegnet af Underhandlerne, men nye Jnstructioner ere fornødne, før at denne Protokol kan faae traktatmæssig Gyldighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Bladet nyeste Posteft. beretter, og nævner det stadfæstet af det saakaldte "Orden- og Sandheds Selskab, at den Deel af den russiske Flaade, som ligger paa Kjøbenhavns Rhed, skulde have heiset det svenske norske Flag paa Stormasten og at der er Tale om, at Russerne skulde have begjært Vinter kvarteer paa Sjælland. "Post- o. Jurikes Tidn. af 22. August meddeler fra Carlscrona under 17de de, at den der liggende Eskadre under befaling af KontreadmiralGyllengranat, ifølge Generalordre af 16de skal gaae tilankers paa den indre Rhed, og med Bibehold af Jndægter og øvrige Fornødenheder, afmønstre den større Deel af Besætningerne, som skulle anvendes til Tjeneste paa Stationen og afvente Ordre til paany at indskibes og indmønstres i Skibene. Fartøierne forblive under Eskadrechefens Befaling. De norske Skibe skulle ogsaa indtil videre blive liggende i Carlscrona. Samtidig hermed meddeler LandscronaAvisen, at to Officerer af det norske Artilleri have faaet Ordre til paa Fredag at reise til Als, for at eftersee Terrainet, imedens endeel af den her i Provindsen forsamlede Armee siges at skulle afgaae derhen. Dette staaer i Sammenhæng med Ordrerne til Kanonchalupperne, som skulle afgaae derfra i næste Uge, hvorhen veed man endnu ikke bestemt, men det formodes til Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Ved Resol. af 19. Aug. har Hs. M. Kongen bifaldet, at der til Minde om Hs. Maj.s Thronbestigelse udpræges en Thronbestigelses=Species med Hs. Mais Brystbillede paa Adversen, med Omskrivt: Frederik VII., Konge af Danmark og Valgsprog; Folkets Kjærlighed min Styrke", samt paa Reversen, den afdøde Konges Brystbillede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Efterat de ved den foretagne Omregulering af samtlige Præstekalds Jndtægter i Danmark udfundne nye Ansættelsessummer ere blevne approberede til for Fremtiden at træde istedetfor de hidtil gjældende gamle Angivelser, har det derpaa behaget Hs. Maj. under 12. f. M. allern, at bifalde: at de Kald i samtlige Stifter i Danmark, hvis Ansættelse ved den skete Omregulering er funden at være 20 Rbd. eller derunder, for Fremtiden kunne søges af Kandidater og personelle Kapellaner med næstbedste Karakter, og at de af disse Kald, hvis nye Ansættelsessum er 170 Rbd. eller derunder, tillige kunne ansøges af Kandidater og personelle Kapellaner med sidste Karakter. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Under 21. August er fra Justitsministeriet udkommen en kgl. Plakat, der anordner, at Bestemmelsen om, at offentlige Bekjendtgjørelser, som udstedes heri Riget, ogsaa skulle indrykkes i den Altonaiske Mercur eller en Hamborgsk Avis, eller bekjendtgjøres paa Børsen, indtil videre skal bortfalde. Hvad de siden 1ste Marts d. A. stedfundne Bekjendtgjørelser, angaae, der ikke paa hin Maade ere blevne publicerede, bliver det lovbestemte Varsel først at regne fra den nye Anordnings Datum, uden at dog nogen fornyet Bekjendtgjørelse i de herværende Aviser i den Anledning skal foregaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
J en Beretning fra Justitsministeriet i Anledning af et Andragende fra Jndustriforeningens Repræsentanter om at modvirke Næringsløshed findes meget beroligende Oplysninger. Vi ere overbeviste om - siger "Berl. T. –, at Tilstanden siden den 15de April (thi saavidt gaae kun de opgivne Oplysninger) har forbedret sig endmere. Et sikkert Kiendetegn herpaa er unægteligen Assistentshuset; vi have allerede for nogen Tid siden meddelt en beroligende Opgivelsen herom, og have idag at tilføie, at Panternes Antal i Midten af denne Maaned var 26,000 mindre end Antallet har været i den tilsvarende Tid i forrige Aar. Praktisk Examen for ustuderede Jurister. Ved Censuren over de ved denne Exammen udarbeidede Specimina erholdt R. Bertelsen, G. L. Busch, O. B. C. Westeengaard, L. H. Døller, N. F. C. Rolsted og H. P. J. Eilersen Kharakteren Vel; J. F. Wahl, C. N. Reimer, N. P. Møller, H. S. Tommerup, H. C. T. A. Glud, F. S. Wognsen, W. Thellemann, F. J. Find, O. C. Lund, J. Winge og H. J. Torp Temmelig vel. To udebleve fra Examen. (Berl. Tid.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
J Løverdags Aftes afholdt de i Kbhavn sig opholdende Slesvigere efter Jndbydelse af Statsraad Flor et Møde i Studenterforeningens Sal, der var besøgt af henimod 300 Personer. Hovedgjenstanden,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
for Forhandlingerne var det Spørgsmaal, hvorvidt man skulde følge det af Beboerne paa Als givne Exempel, ved at udtale sig imod den frankfurtske Forsamlings Jndblanding i Slesvigs Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Efter Forslag af Dhrr. Flor og Paulsen samt Laurids Skan enedes man om at indgive en Erklæring, til Hs. Maj. Kongen, hvilken de nævnte Herrer paa et følgende Møde skulde forelægge Udkast til, men derimod ikke at henvende nogen Udtalelse til Frankfurterne, der deels ikke vidstes at være anerkjendte af vor Regering, deels aldrig havde givet Prøve paa nogen Rets- og Billighedsfølelse imod os. L. Skauhenledede derefter Opmærksomheden paa en anden Sag, næmlig paa det Betænkelige for Slesvigerne i, at de rimeligvis ikke kunde deeltage i den forestaaende Rigsforfatning, men først, efterat Forfatningen var vedtagen af Kongerigets Deputerede, vilde komme til at yttre sig over den. Han foreslog at raade Bod herpaa paa een af 2 Maader, enten ved at det til stededes en Deel slesvigske Repræsentanter at deeltage i Forhandlingerne uden Stemmeret, eller, hvis dette af formelle Grunde ikke lod sig gjøre, da at andrage hos Regeringen, om den iblandt de kongevalgte Medlemmer vilde tage nogle Slesvigere med. Dette sidste vandt bifald, og de ovennævnte Herrer bemyndiges til ogsaa at forfatte et Andragende herom. - Fædrel." vedføjer den bemærkning om L. Skous Forslag, at saafremt Krigen ikke endes ved en Fred, der endelig ordner Slesvigs Forhold til Riget, før Rigsforsamlingen, men ved en Vaabenstilstand, der fører status quo ante tilbage, saa turde det sidste Alternativ maaskee ogsaa have formel Betænkelighed, forsaavidt Regeringen vilde indkalde Slesvigere, der vare bosiddende i selve Slesvig, og ikke blot indskrænke sig til saadanne, der opholde sig i Kongeriget. Heller ikke bør man forestille sig Ulempen ved, at Slesvigerne maaskee ikke kunne kaldes til Raadslagning om Forfatningen, for samme alt er vedtagen for Kongeriget, som større, end den virkelig er, thi de Bestemmelser, der skulde ordne Slesvigs specielle Forhold, ville naturligvis være udeladte af det nu udarbeidede Forfatningsudkast, og altsaa slet ikke komme under Forhandling, førend Slesvigerne selv kunne være med; og om de almindelige Bestemmelser for Stats livets og Statsmagtens Jndretning vil der vist ikke være megen Meningsforskjel mellem de oplyste og politisk dannede Mænd i Hertugdømmet og Kongeriget, skulde der være nogen, saa vil denne jo meget vel kunne gjøres gjældende ved den senere Forhandling af Forfatningsloven, der kun provisorisk kan træde i Kraft, saalænge til den har været Slesvigerne forelagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
J forrige Mandags Aftes - hedder det i Øresundsp." – søgte et preussisk Fartøi at liste sig igjennem Sundet, men bragtes til Besindelse ved et skarpt Skud fra Kronborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Jfølge Beretning fra Ostindien have de Danske ganske opgivet Nicobarerne; de i Regeringens Tjeneste værende indiske Arbeidere, Kuliere, vare d. 16. Juni med Korvetten Valkyrien, bragte til PuloPinang, og det dersteds udkommende Blad vil vide, at det danske Faktori i Pinang ogsaa vil blive opgivet. (Fyens Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Af et privat Brev, dat. Sønderborg d. 24. Aug., meddeler B. T. Private Folk fra Flensborg fortælle dog, at Affæren med "Najaden har kostet Fjenden 35 Mand; Markerne deromkring ere som oppløyede af Kugler og Bomber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Hertugerne af Augustenborg og Glücksborg have sendt deres danske Ordener til den provisoriske Regering. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Fra Altona mældes af 23 og 24. Aug., at foruden de weimarske, frankfurtske, nassauiske og badenske Kontingenter er der nu ogsaa ankommet et halvt Batteri würtembergsk Artilleri og nogle meget stadseligt udseende würtemberske Kavallerister have ledsaget den würtembergste General Miller med Stab. Miller formodes at skulle træde i samme Forhold til Wrangel som Halkett. Flere würtembergske saavelsom hessendarmstadtske Tropper formeentes at kunde ventes mellem den 25. og 27. Aug. General Millers Division skal foreløbig koncentreres i det sydlige Holsteen. Forbundstroppernes Antal (mest i Hertugdømmet Slesvig) anslaaes nu til 45 a 50,000 Md., Schleswigholsteinerne (mest i det holstenske) til 10 a 12,000 Md. (Hp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Ledige Embeder. Herredsfoged og Skriver-Embedet i Loe Herred samt Birkedommer i Møgeltønder og Ballum Birker, med Forpligtelse til at underkaste sig mulige Jurisdictionsforandringer og til at tage Bopæl i Nærheden, af det nye Tinghuus. Opslaaet vakant den 21de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Haderup Sognekald i Ribe Stift Ny Ansættelse 153 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Embedet er allernaadigst forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
- Taagerup og Thorslunde Sognekald i Lollands-Falsters Stift. Ny ansættelse 308 – Begge disse Kald ere opslaaede vacante den 26de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Efterretning om ledige geistlige Embeder: Sognekaldet til St. Catharine Kirke i Ribe. Jndtægt 1) Præstetienden af Sognet, hvilken for henimod Halvdelen er uforanderlig bestemt, udgjør 52 Tdr. 2 enh. Skpr. Rug, 8 Tdr. Byg og 1 Tdr. i enh. Skp. Havre. Under det ikke fast afkorderede Tiendevederlag haves desuden 11 Læs Klyne og Hjemkørsel af 12 Læs Brænde. 2) Præstetienden af Janderup Sogn, hvormed Kaldet er beneficeret, og som efter konfirmeret Akkord betales efter Kapitelstarten, 62 Tdr. enh. Skpr. Rug. 3) Af en Gaard i Kirkeby aarlig 6 Tdr. Byg. 4) Offer og Akeidentser, samt Betaling for Embeds attester o. s. v., efter et Middeltal af 10 Aar, omtrent 500 Rbd. 5) Embedsjorderne have ved at udleies inbragt omtrent 15 Rbd. 6, Løn af Ribe Hospital 30 Rbd. 7) Løn af Kæmnerkassen 15 Rbd. 18 s. 8) Embedsboligen eies og vedligeholdes af Kirken, men Beneficiarius svarer Skatterne, Byrder: 1) Skatter og Afgifter omtrent 45 Rbd. 2) Landemodserpenser omtrent 12 Rbd. 3) Til Jandrup og Billum Sognekald svares 2 enfjerded. Td. Rug og 2 trefjerded. Tdr. Byg. Jfølge Kal konfirmeret Fundats for Ribe Stifts geistlige Enkekasse skal den nye Sognepræst indtræde i Administrationen for bemeldte Enkekasse. Ligeledes skal han, ifølge Kancelliskrivelse af 23de Juni 1840, tiltræde Jnspektionen for Ribe Hospital.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-01
Odden Sognekald i Siellands Stift. Jndtægter: i Korntienden udgjør efter en med den afdøde Sognepræst sluttet Overeenskomst, c. 140 Tdr. Byg. Konfirmeret Tiendeforening gives ikke. 2) Offer og Accidentser 100 Rbd. 32 30 Høstdage. 4) Af Kalve, Føl, Bistader, Lam og Gjæs, samt Ostepenge: c. 55 Rbd. 5) Sognets 35 Gaarde yde 52 enh. Snese Æg. 6) Hidtil have de 18 Gaarde i Yderby leveret 36 Læs Lyngtørv. 7) Præstegaardens Jord, der staaer for Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. trefjerded. Alb., udgjør ialt 89 enh. Tdr. Land geometrisk Maal, nemlig: af Agerjord 50 Tdr., af Engbund 15 sexfjortended. Tdr., og en Lynglod 21 enfjortended. Tdr. Paa Jorden er en tilstrækkelig Tørvemose. – Udgifter: 1) Skatter og Bankrenter c. 30 Rbd.. 2) Erpenser til begge Landemoder 27 Rbd. 3) Enkepension: 24 Tdr. Byg. Ribe. J Onsdags begyndte Hr. Apotheker v. Stockens her i Byen anlagte Jernstøberi sin Virksomhed. Det fortjener isandhed al Paaskjønnelse, at Entreprennøren i denne næringsløse Sommer ikke har skyet nogen Anstrengelse for at fuldføre dette betydelige og for Byen og Egnen saa gavnlige Anlæg, som dertil er en sand Prydelse for den Plads det indtager i vor Forstad. Som tidligere bemærket bestyres Establissementet af dygtige Mænd i deres Fag, og vi ere overbeviste om, at Entreprennøren fra sin Side ikke vil spare nogen Opoffrelse for at bringe samme til den Fuldkommenhed, som Tiden fordrer, og saaledes tør vi spaa dette Foretagende den bedste Fremgang. J den første Ugestid vil Støberiet for en Deel være beskjeftiget med nødvendige Gjenstande, for selve Bygningen, navnlig Vindver, men efter den Tid udelukkende med de allerede indløbne Bestillinger.