JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
J Følge Førliig og Udlæg bliver : Fredagen den 8de Febr., den 22de dito, og Mandagen den 11te Marts næst hver Dags Formiddag Kl. 10 foretaget offentlig Auction over den Jens Lauritzen Røygaard tilhørende Gaard i Grumstrup Bye, Wedslet Sogn, af Hartkorn Ager, og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 2 1/5 Alb. med Bygninger og tilliggende Eiendomme samt indavlede Sæd. Første og anden Auction afholdes paa Woer og Nim Herre, ders Tingsted i Horsens, tredie Auction derimod paa Gaarden i Grumstrup. Conditionerne erfares ved Moer og Nim Herreder. Auctione ne Contoir i Horsens den 3die Jan. 1822. J. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Da Vand- og Veirmøllen, samt de dertil kjøbte Landeiendomme i Taarning, afdøde Raadmand Heis, sel i Apenrade Kontursboe ti hørende, den 8de Marts, d. A ved offentlig Auction skal bortsælges, saa bliver saadant herved bekiendtgjort og Liebhaberne anmodet at indfinde sig samme Dag om Formiddagen Kl. 10 slet i Møllen, og efter de oplæsende Conditioner, samt Bud og Overbud, Tilslaget at forvente. Disse Møller ligge i en skiøn og frugtbar Egn, midt imellem Haderslev og Colding, i Nærheden af Christiansfeldt. I Vandmøllen ere 4 Gange, nemlig en Boghvede, samt 2 Ruggange og et Pilleværk. J den massivopbygte 8tekantede hollandske Veirmølle, er en Ruggang samt 2de store Pillestene og tillige en Gang til Perlegryn. Vaaningshusene ere teglhængte og for en honet Familie indrettede, med en god Frugt- og Urtehave. Paa de til Møllen hørende tilkiøbte Jorder kan græsses 3 Heste og 6 Køer, og om Vinteren, fodres 3 Heste og 8 a 10 Køer, ligesom der ogsaa kan fedes 10 a 12 Sviin. De Møllepligtige til Vandmøllen boer i 6 Sogne omkring Møllen. Nærheder af Christiansfeldt, giver Besidderen en betydelig Nær ring. I de gode Aaringer haver sammes Eier havt en aarlig Jndkomst af meer end 3000 Rd. C. af samme. Conditionerne kan 14 Dage ante terminum hos mig og Massens Kurator Hr. Kiørboe i Christiansfeldt. inspiceres. vaderslev udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 5te E. I. Claussen. Im 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
30 a 40 Travet Rugtag, er tilkiøbs hos J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Bedste rakiske Hør, norske hamrede 3/4 Pot Flasker, fortrinlige polske Hampeblaar, fiint og grovt norsk og svinsk Stangjern, Bilægger- Ovne m. m. m. bekommes til meget billige Priser hos P. Sabroe. paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Bundtmager-Arbeide. Som sædvarlig er jeg bliven forsynet med Garneinger til Damer Kaaber og Mands-Peliser, af forskiellige Slags Foerværk, Vinter-Caskietter af Gen odder, Capske Selskind, og ægte Krimskind med flere Sorter, Reise-Caskjetter af forskjellige Slags, Fitlædets for de Damt Støvler og Skoe, SærskindsDame=Støvle og Skoe, førede Damer Mands- og Børne=Handsker, lodne Reise=Handsker, med mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Gode Vare, reel Behandling og billige Priser mueligst M. M. Koppel, forsikkres boende paa det store Torv i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Undertegnede er assorteret med flere Sorter moderne Besætninger til Damekaaber og Peltser, samt forskiellige Sorter Vinterkaskjetter, moderne Modester, Sælhundeskinds Damestøvler og Mandshandsker, m.m. som sælges til mulig billigste Priser hes A. M Davidson, boende paa Søndergade No. 116. i Horsens. Sammesteds kjøbes Hare-Jlder- og Næveskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Hareskind, kiøbes til de høieste Priser paa Hattefabrikken af J. Hirsch. Sammesteds kan faaes Silkevatter til billigste Priser. Jlderskind, Maarskind, Ræveskind, Brokskind, og fire Sorter Vildtskind, kiøbes beL. Michelsen, standig af : Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
En Stue til Gaden paa 2 a 3 Fag samt Kiøkken og andre Beqvemmeligheder for en liden Familie, ønskes til Leie til næstk. Fløttetid. Adressek. anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Fra Pressen er udkommen: Kortfattet Lærebog i Geographien, udarbeidet med stadigt Hensyn paa Begynderes Tarv, ved J. C. Milling, Adjunct ved Aalborg Cathedralskole, faaes I Jessen. i Materie for 3 Mk. 8 s. hos Sammesteds modtages Subskription paa et Geographiske statistisk Haandlexicon, hvoraf et Halvark er aftrykt til Prøve Nogle complette Exemplarer Haand=Atlas, udgivet af A. B. Meyer ere at faae hos Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmqulst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-15
Hr. Dr. J. K. Høst udgiver fra Nytaar af et nyt Morst beblad under Titel af Spøgefugler, eller nye Samling af morsomme Tildragelser, lystige Jndfald, latterlige Antedeter og vittige Svar. Prisen bliver 6 Mark om Qvartalet. Subskription herpaa modtages i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Aar 1822. No. 9. den 17de Januari. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse : privilegerede. Kongelig allernaadigst. Aarhuus tilstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Naturbegivenheder. Den 24de og 25de Decbr. har, hvor man end hos rer fra, været en frygtelig Uveirsdag. Naturkyndige ere af den Formening, at der et eller andetsteds, paa vor Jordkløde maa paa samme Tid have været et stærkt Jordskjælv eller anden usædvanlig Naturbegivenhed. Altstadten i Rhindalen. Her var den 24de, Decbr. en saa frygtelig Orkan, at en stor Stev tæt udenfor, med det herligste Bygningstræ, ligger heel omvæltet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Tyrol. Den hellige Julenat var den frygteligste noget Menneske havde oplevet her. Barometret viste, Storm, eller 25 T. 9 Linier; Thermometret 10 Grader Varme efter Reaumur. Tordenen brølte, Jorden rystede, og de stærkeste Erge, som havde trodset Aarhundreder, laae sondersplittede. Bozen. Juleaften nedstyrtede en heel Fjeldmasse her i Nadolauget og flere andre true med at følge efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Blandt de mange Særsyn som afvigte Aars Slutning udmærkede sig ved, nævnes to Regnbuer som er seet paa Himlen, og en Komet i Nærheden af Jupiter. Ved Berlin havde man Æbletræer som ved Nytaarstider bare Frugtknopper andengang, og i Kiøbenhavn raabtes der den 4de Jan. med grønne Krandse og Muslinger. Nærkværdigt er det, at man netop for 100 Aar siden havde en lignende Vinter. J Statsraad TørmeAntegnelser til Fjerde Frederiks Historie, hedder det. Ad. 1732 var den mildeste Vinter man kan huske. Man skulde næsten deraf formode, at Vinterens Mildhed og Strænghed har sine bestemte Perinder, der altid vender tilbage til visse Tider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Det smanniske Rige, hvorpaa nu alle Blikke ere fæstede, har et Omfang af omtrent 42,000 Qvadratmiil med 23 Millioner Jndvaanere, der udgiøre en ved Tvang og Frygt forbunden Sammenblanding af de forskjelligste, hverandre giensidigen hadende eller foragtende Folkefærd. Sultanen forener den høieste geistlige Værdighed med den høieste verdslige Magt. Han byder uindskrænket over fine Undersaatters Liv og Gods, især over de høiere Statsembedsmænd, som han uden Lov og Dom ladet afsætte eller henrette. De kysse den Snør, han sender dem, og han er deres naturlige Arving. Han giver Love, uden at være dem undergivne. Kun Frygt for Oprør holder ham i Ave. Alle Undersaatter ere lige for hans Ansigt. Thi Alle ere hans Slaver. Folket har ingen Rettigheder. Arveadel gives her ikke. Den nuværende Sultan er en klog, fast og modig Mand. Tyrkefyrsten vorder ikke kronet, men blot omgjordet med Stamfaderen Osmans Sabel. Qvinderne i hans Harem betragtes ikke som hans Gemalinder, men kun som hans Bisloppersker. Den regierende Sultans Moder nyder store Fortrin. Hun har en aarlig Jndkomst af 500000 Piastre. Prindserne vode indelukkede og opdragne blandt Qvinder og Gildinger. De have ingen anden Udsigt, end Kroneen eller Døden i deres Fængsel. Sultanens Døttre, vordre alt paa Vuggen formælede med Vezierer, Pa skaer eller andre Store, men deres mandlige Efterkommere ere, ifølge en Rigegrundlov, strax efter Fødselen dømte til Døden. Hofstaten tæller med alle Gildinger, Qvinder, Garder &c. 10000 Perioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Rigsvaabnet, som Mahomed antog efter Constantinopels Erobring, er et grønt Skjold med en tiltagende Sølvmaane. For fortiente Europæer sliftede Stim III. Halvmaaneerdenen, som blandt Andre, Admiral Nelson erholdt. Statsindkomsterne beløbe 34 Punge, eller 42 Millioner Gylden. Landmagten er paa asiatisk Fod i slet Forfatning. Den bestaaer af 220,900 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Divanet eller Statsraadet samles i en stor Sal. i Setailets mellemste Bygning. Storvezieren har deri Forsædet, men i hans Fraværelse den saakaldte, Caimakan. Her skal der paa Stedet skaffes Enhver Retfærdighed, hvis det forlanges, og Parterne føre selv deres Sag. Over Storvezierens Sæde er anbragt et med Gitterværk forsynet Vindue, giennem hvilket Sultanen, uden selv at vorde seet, kan see og høre Alt hvad som foregaaer i Divanet. - De tyrkiske Koner besidde kun liden Sands for Sædelighed. Hiemme i deres Huse gaae de næsten aldeles blottede: deres hele Paaklædning bestaaer sammesteds i et viid nedhængende Gevandt og Pantalons eller snevre Beenklæder af saa fiint og giennemsigtigt Linned, at de ofte neppe holde en Nat over. Religionsstifteren Muhamed er Aarsag til, at man særdeles let kan erholde Tyrkindernes Gunst. Da han udelukkede dem fra Paradiset og erklærede deres Siel for dødelig, aabnede han dem en Vei til Uafholdenhed. Naar min jordiske Tilværelse endes, siger Tyrkinden, saa ophører Alt for mig; jeg har hverken Belønning eller Straf at vente i et andet Liv, derfor vil jeg i dette nyde Alt, hvad som kan giøre mig det behageligt." - For ingen Brøde gives der i Tyrkiet større Straf, end for Den som sværger falsk ved sin Thebbuch, etslags Rosenkrands, bestaaende af 90 Kugler, og som enhver fornem Tyrk har hængende i sit Belte. Saadan Meeneder maa lide den grusomste Straf, d. er levende at blive stødt i den store Morter af Marmor, som staaer ved Serailets Indgang. Jngen Dødelig holdes værdig at kysse Storfultanens Haand. Selv naar Storvezieren kommer til ham, bøier han tregange det høire Knæ, lægger den høire Haand paa Gulvet, og berører derpaa med samme, Mund og Pande. Heller ikke tør Nogen vove, at gaae langsom i Sultanens Nærværelse, thi langsomme Skridt tilkiendegiver i Tyrkernes Øine noget Majestætisk, som vilde være upassende for Enhver, undtagen Størsultanen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Constantinopels Folkemængde angives til 800,000, hvoraf dog størstedelen ere Christne og Jøder. De forskellige Folkeslag kiender man der især paa Toflerne: Grækerne maa kun bære sorte, Armenianerne have røde, og Muselmændene gule. Petserprindsen. Mahomed Ali Mirza, der saa uventet er fremtraadt som Portens Vaabenfiende, er Schachens førstefødte Søn, en ung Helt, der har søgt at danne Persiens betydelige Krigsmagt efter europæisk Krigskonst, er velbekiendt med Europas Historie og Skikke, forstaaer Taktik, Mathematik og det engelske Sprog. Han lover, at vorde det Samme for Persien, som Peter den Store var for Rusland. Ved Førstefødselsretten var han kaldt til at arve Tronen efter sin Fader, men Denne havde en ubillig Forkiærlighed foren anden Søn, Abbas Mirza, en meget eenfoldig Herre. Han lod derfor fine 66 Sønner sammenkalde, fatte sig paa sin Throne og lod dem alle træde til venstre Side, men Abbas Mitza til Høire. Derpaa sagde han: Efter mig vorder Abbas Mirza Eders Konge; bøier Eders Hoved for ham og erkiender ham for min Eftermand." Mahomed Mirza svarte: Aldrig bøier jeg mit Hoved for den Kiærling unge, jeg er ældre end han og sværger at ville være hans Konge, naar Du est død. Det er Guds Villie, thi han har ladet mig fødes først. Slaae Dig kun til Noe, min Fader, Ved Sværdet er vor Æt kommen paa Trouen og naar Du stiger ned, skal min Klinge her vel hielpe mig derop!" - Man spørger, om denne Prinds er afhængig? Han er det virkelig, uden at have plantet Uafhængighedens Banner; han besidder en Strækning Land, 150 Mile langt og 80 bredt. Tyrkerne har han frataget to Provindser, regierer sit Land, som han behager, og fører Krig, naar han lyster, uden at spørge Nogen tilraads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Bekiendtgiørelser. De af Byens Jndvaanere, som restere med deres Bidrage til Almueskolevæsenet for Aaret fra Novbr. 1820 til Novbr. 1821 efter den approberede Ligning, ville behage at betale Samme inden denne Maaneds Udgang, for at undgaae Udpantning. Aarhuus den 10de Januar 1822. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Da det ved fierde Auction over Gaarden Biørn holm, i Tirstrup Sogn i Sønder Herred under Randers Amt, afgangne Proprietair Carl Christian Hansens til Skifterettens Behandling overgivne Boe, tilhørende, den 1ste d. M. gjorte høieste Bud ikke er blevet approberet, bliver bemeldte Gaard med Bygninger og Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng fri Hovedgaardstaxt 17 Tdr. 1 Fdk. 2 1/2 Alb., Skovskyld 4 Tdr. tilligemed Fuglslev Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende, matriculeret for 7 Tdr. 7 Skp., samme Sogns Konge, Korn- og Qvægtiende matriculeret for 8 Tdr. 7 Skp. og nogle Huse med Jorder af Hartkorn noget over 2 Tdr. paa forandrede Conditioner stillet til femte. offentlig Auction som afholdes paa Biørnholm, Løverdagen den 2den Februar 1822 Kl. 11 Formiddagen; hvilket til Lysthavendes, saavelsom til Panthavernes Efterretning, herved bekiendtgiøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Edeltoft, den Stockileth. 27de December 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg Undertegnede underhaanden at sælge een mig tilhørende Gaard i Kalhauge Bye, Hornborg Sogn, der skylder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Fdkr. og Skov 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Gaarden, hvis Bygninger ere gode og indrettet til Beboelse for en honet Familie, ligger i en fortrinlig god Egn, har gode Jorder, overflødig Tørveskiær og Giærselhugst, og noget ung Bøge- og Elle skov. Til Gaarden kan avles det ene Aar med de andet 40 Læs Høe, og kan græsses og forres 4 Bæster, 16 a 18 Fæhøveder og 12 Faar. Tiltrædelsen, kan skee strax eller til 1ste April, og kan faaes med eller uden Besætning, og om forlanges kan den halve eller mere af Kiøbesummen blive staaende paa 1ste Prioritet i Gaarden og dens Eiendomme. Lysthavende behage at henvende sig til Hatting pr. Horsens den 2den Jan. 1822. H. Nielsen. Jacob Daniel Wesenberg, Krigsraad, Herredsfoged i Nørhald, Støvring og Galthen Herreder. Giør vitterligt: at paa Begiæring af Procurator Amisbøll i Randers, som befalet for Cancellieraad, Borgmester og Byefoged Neckelmann, som daværende Overformynder, der er forundt allernaadigst Beneficium processus gratuiti, og i Kraft af een Denne allernaadigst meddeelt Kongelig Bevilling af 13de Julii 1821, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel, regnet fra den Tid af, at denne Stevning er indrykket 3de Gange efter hinanden i Aarhuus Stiftstidende den danske Statstidende og Altonaiske Mercur, Alle og Enhver, som maatte formene sig, at have nogen Ret til een Støvring Nørhald Herreders Overformynderie tilhørende, af Slagter Johan Frederik Hel under 29de Juni 1801, mod 1ste Prioritet i hans eiende Sted No. 142 paa Østergade i Randers til Dronningborg Birkes Overformynderie, for 800 Rbd. D. C., udstædt og den 23de Juli næstefter tinglæst Panteobligation, der er omskreven til 800 Rbd. Sølv, Værdie, som er bortkommet, at møde for Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Ret, som holdes paa Randers Raadhuus, den tredie Torsdag i Marts Maaned 1823 om Formiddagen Kl. 10, der med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Ret til samme at beviisliggiøre. J Tilfælde Ingen til fornævnte Tid melder sig opbeviisliggiør sin Ret til bemeldte Panteobligation, den, efter nærmere nedlæggende Paastand, ved Dem blive mortifice et og af Pantebogen udslettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Efter Sagens Natur og i Følge Forord. 3die Juni, 1796, kan ingen Lavdag eller Forelæggelse ventes. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 10de December 1821. Velender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter : 1) Jens Olesen i Langkastrup, a) Ungkarl Mogens Madsen i Lemme, 3) Kirsten Andersdatter, Jndsidder-Enke i Boyen, 4) Maren Pedersdatter, Jndsidder-Enke i Linaae, og 5) Thomas Jørgensen Schous Hustrue, Christiane Sørensdatter i Ørsted, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Boerne ere høist ubetydelige. Randers, den 28de Decbr. 1821. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
For mig Undertegnede kan indleveres hos Hattemager Møller i Aarhuus ved lille Torv, Vadmel samt all Slags uldne Vare til Stampning til de meest nedsatte Priser, og loves samme paa bedste og hurtigste Maade behandlet, da mit Stampeværk nu er i den bedste og fortræffeligste Stand. D. A. Hvasgaard, i Bodil Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
En Kongelig Obligation af 1811, stor 6000 Rdr. dansk Courant, altsaa 6000 Rbd. Sølv har Eieren overleveret mig med Fuldmagt til at sælge. Renterne hæves her paa Amtstuen til 11te Juni og 11te Decbr. 3 3/4 pCto. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Skulle Nogen heri Byen eller i Omegnen attraae at ville kiøbe samme, saa ville de behage, jo før jo kiærere at melde sig hos mig, da Obligationen kan blive dem foreviist og imod Betaling overdraget, enten nu strax eller til næste Snapsting. Aarhuus den 10de Jan. 1822. B. Lihme. Hatte, extra fine Brabands gebørstede, som i alle Maader svare til de udenlandske, samt andre heel= og halvfine, ligeledes et Slags mindre sine som fuldkommen svare til de lengelske, og som sælges for 4 a 5 Rbd., endvidere Camerhaars= og Uldhatte, moderne Dame Hatte, som sælges til meget nedsatte Priser. For alle Hatte af min Fabrik, hvilke ere betegnede med en Seddel som viser deres Qvalitet, indestaaer jeg. J. Hirsch. hammesteds faaes Silkevatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Tronhiems saavelsom Aalborgs Spegesild ere at bekomme hos Elias Møller paa Vestergade Værelser til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
J en Gaard paa en Gade i Nærheden af det stort Torv, kan en honet Familie strax eller til Paaske Flyttetid faae en smat Bopæl i 2den Etage. En Sal paa 4 Fag i 1ste Etage, og et Værelse paa Fag i 2den Etage i samme Gaard, er strax at bekomme med eller uden Meubler. Adressekomtoiret giver nærmere Underretning. Sedet No. 210 ved Fruetirk tin, som for Tiden beboes af S. T. Hr. Capt. Rorvig og Snedkermester Jensen er at faae til Leie til første Paaske Fløttetid, hvorom akkorderes med Eieren Mad. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
En Stue Søvetimmt Spisekammer, Kiøkken og Brændehuus kan faaes til Leie paa Graven hos Mad. Bugtrup. Grøse Güter=Lætterien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Mit allerhøchster Bewilligung Seiner Majestæt des Keisers von Ostreich werden følgende Güter ver mit telst zwei mit vielen Geldgewinnsten verbundenen Lotterien, ausgespielt, und den Gewinnern ganz schulden seel ubergeden, namlich :a) Die af 371,923 fl. 20 kr. W. W. gerichtlich, gesche schöne und bedrusende Herschaft Word at Fluse Gurk, mit dazu gehørigen DominikalhofDraschowitz, udst 34 Dörfern, Waldungen, Fischereen a., 10 Stunden von Lalbach und 22 Stunden von Triest entfrent, in einem mitteen Klima und einer aufterst angenehmen Gegend, die meget ihres bedeutenden Wein, Frucht, und Obsthaves der Barten von Kram genannt wid. Das Schlot ist seiner Lage nach einzig, das es mitten im Flys Gurk au einer Insel liegt. Dieles Alles zusammen bildet den ersten Hauptpreis bei deler Latterie. b) Das aul 46,361 fl. 47 1/2 er W. W. gerich lich geschibte Herrschaftshaus No. 21 in Laibach 4 Stokwirke hoch, mit 23 Zimmern, 4 Küch n. mehrere andere fruerfeste Gewöibe, Stallung zu 6 Pferde, wozu noch ein Garten und 2 grose Wiesen &c. gehdten als meiter Hauptpreis. Der Gewinger, welcher die eine over andere dieserRealisten nicht in Besiz nehmen will, er halt buch bas Groth ndlungs-Huus Daniel Caith u. Sode in Wien, die im Plan bestimme bedentende Geløbsung. Anter dieser zivei Hauptorisen enidt disse Lotterie nech 1283 Geldewinuste in Gesammettage von 104,570 fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Die Ziehung geschiebet in Wien unter Aufsicht der sk. k. Hofbeholde am: 1. Mürt 1822. Det Priis des Lofts ist 3 Thaler Hamb. Berinel. aller Kosten. Die grosen Eisen, und Stahlhammermerke zu Malborgeth, nedst einer Nagel-Fabrick, dann einem Herrnhause, mehrere andere Hauser und einer Meierel, auf 750026 fl. 40 kr. gerichtlich geschat, als Hauptpreis dieser Lotterie. Diese grase Realititen ligen in Karnthen, im Villacher Kreise, eine Stunde von der Granze des lombardisch, venitianischen Kongreichs, 48 Meilen i von Wien, 29 Meilen von Venedig, 13 1/2 Meilen von Triest, und 5 Stunden von der Kreis=Stadt Villach entfernt, hart an der Haupt-Kommerzialstraxe, welche durch Inner-Ostreich nach Jtalien, fuhrt. Sollte jedoch der Gewinner dieser Realiteten, solche nicht selbstin Besiz nehmen wollen, so erhalt er dafur von dem Groshandlungs-Hause Karrer undBorkenstein in Wien die ebenfalls im Plan be stimme fehr bedrutende Geldahldsung. Auser diesem Hauptpreis enthalt disse Lotterie nech1000 verschiedene Geldarwinnste, zusommen 75000 fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Die Ziehung geschiebet in Wien under Aufsicht, der . . Hofbehørte am: 14. Mürt 1822. Der Priis des Løsses ist 7 Thaler Hamb. Bco. incl. aller Kosten Es ist hauptsachlich zu bemerken das diese beide Lotterien befondes megen ihrer geringen Loosen Anzahl alle vorhergehende dieser Art Ausspillunen ubr. treffen. Die Gelog vinaste korn auf Verlangen duch mich eingeløst werden, und man daber nicht nothig hat, sich erst deswegen direkt over inddiret nach Wien zu menden in soferne jedoch nur, das die Loose aus meer Kollekte find und sorche daher auf de Nebenseite von mir eigenhandig mit untersch i den seyn mussen. Bis zu den resp. Ziehuus Agen kann man bei mit Laale hiervon zu den ongeles en Preisen, wie auch Plane graris, velche de nyere Beschreibung i jeg ner Güter enthaven haben. Dejenigen, weich, mich dirtk. mit ihren werthen Auftrigen bechren, were ich nach Zufriedenheit be denen, velches immer mein Bestreben seyn wied. Briese und Remissen iverden erdeten franes Hamburg. A. D. Flasch, Banquier, ia Frankfuet am Mam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-17
Udgives 3de Range ugentlig af A. F. Elmonist,