Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-08-25
Foruden at der i disse Betragtninger ligger en temmelig betydelig Grund til at formode at det dog alligevel bliver Krig, og man nu tydelig indseer deraf, hvad der foregaaer i Constantinopel, hvilken Forlegenhed den Tyrkiske Regiering er i, hvormeget den ængster sig for en Krig med Rusland, og hvilken Umage Englands og Østerrigs Gesandtere giøre sig for at forebygge Udbruddet af denne Krig, som befrygtes at maatte blive alt for følgerig; og hvorledes den paa den anden Side føler Vanskeligheden ved at antage og exeqvere de Russiske Propositioner. – Saa give der forresten baade udvortes og indvortes Grund nok som giøre Krigens Udbrud høist sandsynlig hvoraf de første fornemmelig maae bygges paa de uhyre Tilberedelser til Krig, som ere gjorte saavefra Ruslands som fra Østerrigs Side, og hvorfore disse tvende Magter formodentlig ville forlange er Pengegodtgjørelse af Porten, hvis vilkaarlige og udsvævende Foretagender have gjort disse Udrustninger nødvendige. - Om den Russiske Armee høres nu følgende: General Witteenstein er ankommen til Kischnov; for Øieblikket staae i Bessarabien, 60,000 Mand, som udgiøre 3 Divisioner, og denne Armee skal endnu forstærkes med 4 andre Divisioner. De regulaire Tropper have trukket sig tilbage fra Pruth, som bevogtes af Kolakker. - Tyrkerne have trukket en Cordon langs med Floden, de angive deres Styrke til 60,000 Mand, men deres Tropper ere meget slette. – En anden Efterretning siger, at Divisionerne Orlof, Denisov og Greve Pahlen have leiret sig ved Pruth og poussere allerede deres Kosakker til Skuleni. Efterretninger fra Wien melde, at de disponible Russiske Trop ver allerede udgiøre 300,000 Mand, og at de ere forsynede med det fornødne Krigsmateriale. – Avantgarden allerne udgiør 80,000 Mand og GeneralSacken skal have faaet Ordre til at rykke frem overGrændsen og at tage befalingen over Jnvasions Armeen. Ogsaa meldes fra Wien: at Keiser Alexander, vil efterat have mønstret Armeen ved Willna, begive sig til Generalerne Vermolovs og Wittensteins Armeer, som bestaae af fleere end 190,000 Combattantere med et anseeligt Artillerie. - Hvad man hører fra Wien har desuden Udseendet af som man der bestemt venter Krig; thi det hedder derfra, at man maae slutte sig til af de hyppige Bevægelser til de østlige Grændser og af alle Forberedelser; at den der concentrerede Østerrigske Armee vil blive langt stærkere end man havde formodet det i Begyndelsen; hvoraf man slutter sig til, at det Østerrigske Cabinet vil tage en virksom Andeel i Krigen efter Overeenstemmelse med Rusland, dersom den bliver erklæret. Det hedder, at dersom det Russiske Ultimatum bliver forkastet skal der strax fra tre Punkter blive rykket ind i Tyrkiet; flere Regimenter faae uafladelig Ordre til at begive sig paa Marschen. 6 Millioner Patroner ere bestilte, og den Russiske Gesandt Grev v. Golovkin antager Chirurger for en høi Betaling. – En Coureer er ankommen fra St. Petersborg og til Wien med meget vigtige Depescher, da der Dagen derpaa blev holdet et overordentligt Cabinetsraad hos Fyrsten af Metternich. Den Engelske overordentlige Gesandt i Wien Lord Walpole (thi den ansatte Ambassadeur Lord Stevart er afreist til England) holder bestandig Conferencer med Fyrsten, og har allerede afsendt fleere Courerer til London. - Og saa den Russiske Keisers Adjutant Grev Witten stein er reist som Coureer fra London til St. Petersborg og er passeret Berlin. Storfyrste Ricolais er med sin Gemahlinde ankommen til Potsdam den 15de August. Men de indvortes Grunde tale endnu stærkere for Krigens Udbrud end de udvortes; thi under alle disse Demonstrationer og politiske Forhandlinger kommer den Græske Revolution til en saadan Modenhed, at de tidligere tagne Bestemmelser lade sig ikke meere anvende, og Sagen lader sig ikke længere bielægge med mindre en Russisk og Østerrigsk Armee rykker ind og paa den ene eller anden Maade bringer Rolighed og Orden tilveie. Man veed nu ved en Carqvane, som er ankommen fra Seres i Macedonien til Semlin, at Staden Salonich er virkelig indtaget af Grækerne og Kirkeskattene fra de rige Klostere paa Bierget Alhos ere bragte ombord paa den Græske Escadre. – Et talrigt og veludrustet Corps Albanesere er stødt til de Helleniske Skarer, Thessalien. Den gamle Ali skal i Forbindelse med den Græske Hovedarmee have sat sig i Bevægelse for at indtage de Positioner, hvor han efter modtaget Ordre, skal forene sig med endnu andre Tropper. Den Enthusiasme, som nu begeistrer Grækerne skal overgaae al Beskrivelse. Drenge paa 13 til 14 Aar marschere med Armeen. Alt dette er fortalt af en Coureer, som er ankommen til Jtalien; forresten er det kun lidet man hører fra det sydlige Tyrkie. Den store Engelske Flaade i Archipelet synes at ville antage en Position ved Øen Tenedes hvorfra den kan beskytte og om det skulde giøres fornødent passere Dardanellerne; de Græske og Engelske Sørofficerer observere hinanden. - J Algier har man opgivet den Plan man havde at armere Corfarerne imod Grækerne, da man har erfaret, at deres Skibe ere saa talrige; desuden raser Pesten i Staden; den Danske Consuls Capitain Holsteins Gemahlinde er død. – Grækerne skulle endnu langtfra ikke være udryddede i Vallachiet og Moldau, de streife omkring i Biergegne i enkelte Horder og fægte uafladelig med Tyrkerne; disse rase omkring i Landet og mishandle det paa det grueligste. Deres Grusomheder nøde Jndvaanerne til at giøre en fortvivlet Modstand; de holde sig saa godt de kunne i de befæstede Klostere, og ethvert Fremskridt Tyrkerne giøre maae kjøbes med Blod. Paa nogle Hetærister, som de toge til Fange afhuggede de een Arm eller eet Been, steegte det og tvang de Ulykkelige til at spise deres eget Kiød. J Fægtningen ved Slatina den 25de Julii mistede Tyrkerne 70 Mand; man siger, at de ville opføre to nye Fæstninger ved Pruth for at holde Jndvaanerne i Tømme.