JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
London, d. 8 Nov. De ankomne Depecher, fra vor Gesandt ved det Persiske Hof, Sir Har ford Jones, indeholde intet mindre end Bestemmelser til vor Fordeel. Gesandten synes tvertimod fra alle Kanter at have mødt Hindringer ved Underhandlingerne. Det er vel sandt, at den Franske Gesandt, General Gardanne, har forladt The ran, for at vende tilbage til Frankrige, men han har ladet en Charge d'Affaires blive tilbage, og ved det Persiske Hof er hans Partie, i Spidsen, for hvilket Keiserens Søn staaer, endnu bestandig saare mægtigt. General Gardannes Afreise grunder sig derfor blot paa Privataarsag, og paa ingen Forandring i det Persiske Ministeriums politiske Forhold til vor Fordeel. Den Engelske Gesandt har ikke blot at kjæmpe mod den Franske Jndflydelse, men ogsaa mod General=Gouverneuren over Jndien, Lord Minto, der har fundet for godt at fratage vor Gesandt hans diplomatiske Characteer i det Øieblik, hvor de allerede begyndte Underhandlinger gave noget Haab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Erkehertug Carl agter nu at tilbringe Resten af sine Dage i philosophisk Rolighed hos sin Farbroder, Hertugen af Sachsen Teschen, i Staden, Teschen. Lægerne have fundet, at Rolighed vil være særdeles passende for hans Sundhedstilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Den Kgl. Holl. Courant indeholder nu en Bestemmelse af de Grændselinier, saavel fra Sø som Landsiden, uden for hvilken, under intet Paaskud, ingen Oplag af Engelske eller andre forbudne Varer maa haves. J samme Strækning er ogsaa Transporten af Transito Gods af samme Slags forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Fra London skrives: Den spanske Central junta har erklæret Dannemark Krig, fordi det Danske Hof har vægret sig ved at antage de fra Juntaen afsendte Underhandlere. – J Grunden betyder denne Krigserklæring under nærværende Omstændigheder intet. Den eneste Ubehagelighed derved er den, at der ligger endeel Danske Skibe i Mallaga o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Engelske Blade klage over, at endog Engelske Krigskibe tage paa Kysterne af Fastlandet fremmede Skibe, naar i deres Licenzer en eneste Artikel ikke er nævnt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Den ulykkelige Tippo Saibs yngste Søn er død i Ostindien og den ældste sat under stræng Bevogtning. Det kommer nu an paa hvorlænge den Eligelske Politik vil tillade den sidste at aande i sit Fængsel. Jkke færre end 50 Transportskibe med Syge og Saarede fra den Brittiske Armee i Spanien ere ankomne til Engelland. Døden har berøvet den Østerrigske Armee to af dens første Generaler, Feldtmarchal B. Alvinzy og Feldtmarchal=Lieutenant Hiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Wismar d. 22 Nov. For nogle Uger siden blev her confisqueret et Skib med Ladning, som for største Delen bestod af Colonialproducter, der skulde indføres her i Havnen af et udenlandsk Huus under Danske Papirer. Men da Papirerne befandtes at være falske og af Engelsk Fabrication, saa er den for samme stillede Caution af 6000 Rdlr. erklæret for forfalden. Nogle andre lignende Forsøg have forøget Aarvaagenheden i de herværende Havne og langs Søkysten og foranlediget skiærpede Forholdsregler. J en Hertugelig Cabinets ordre af 21 Nov. paalægges alle Vedkommende med fordoblet Opmærksomhed og tilbørlig Strænghed at vaage over, at de i de Franske Decreter forbudne Colonialproducter og Varer ikke indsmugles i Landet. Tillige fastsættes deri, at de Kjøbmænd, som af Vindesyge lade sig forlede til at række forbudne udenlandske Handelspeculationer Haanden, ved at paatage sig Commissioner, skulle ikke allene bøde med Varernes Confiscation, men ogsaa efter Omstændighederne lide en passende Straf. Angiverne faae en Fjerdepart af de confisquerede Varers Værdie. En Gaarder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Den 16de f. M. havde en Deputation fra Rom og Toscana, og en Deputation fra Senatet Audience hos den Franske Keiser. De Romerske Deputerede svarede Keiseren i det Franske Sprog: "Mine Herrer Deputerede fra Departementet Rom, Min Siel er fuld af Erindringerne om eders Forfædre. Saasnart jeg kommer over Alperne, skal jeg dvæle nogen Tid i eders Stad. De Franske Keisere, mine Forgjængere, havde adskilt eder fra Rigets Gebeet, og overladt eder som et Lehn til eders Biskopper. Men mine Folke slægters Held tilstedede ingen Søndersplittelse. Frankrige og Jtalien maa nødvendig have eet og det samme System. Desuden behøve J en stærk Haand, og jeg finder en særdeles Fornøielse i at være Eders Velgjører. Jmidlertid er det ikke Min Villie, at foretage nogen Forandring i vore Fædres Religion. Som Kirkens ældste Søn, vil Jeg ikke forlade dens Skjød. Jesus Christus ansaae det ikke for nødvendigt, at stifte den hellige Petrus et verdsligt Rige. Eders Sæde skal fremdeles være det første for Christendommen, eders Biskop er Kirkens geistlige Overhoved, ligesom Jeg er dens Keiser. Paa Senatorernes Adresse svarede Keiseren: "Senatorer, Jeg takker Eder for det Sindelav, J ettrer imod mig. De Dage, som jeg lever fjern fra Frankrige, ere for Min Lykke tabte Dage. Skilt fra Min store Familie nyder mit Hjerte ingen Elæde. Jeg føler det dybt, og vil sige det: Mit Folk har havt lykkeligere, dueligere og mægtigere Førster, end Jeg, og vil fremdeles have dem: men aldrig havde det, aldrig vil det have en Hersker, der elsker Frankrige inderligere, end Jeg J the Sun siges, at Marchal Lannes har efterladt sig en uhyre Formue, som, efter nogles Foregivende, beløb sig til 23 Millioner. En stor Deel af hans Skat var nedpakket i Kister. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Moniteuren erklærer denne Efterretning for en Bagvaskelse; Hertugen af Montebellos Uegennyttighed, siger den, var i de erobrede Lande ligesaa bekjendt som hans heeltemodige Tapperhed. Hans saavelsom hans Vaabenbrødres Formue havde ene sin Oprindelse fra Keiserens Velgierninger. De, som Marchallen selv udøvede og med største Omhyggelighed skjulede, ere efter hans Død blevne aabenbarede ved Taknemmelighedens Røst. Fortegnelsen over hans Efterladenskab er bekjendt, og de, som ere bedst underrettede derom, anslaae det til 150,000 Livres aarlige Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Prag d. 31 Oct. J en under Pressen værende Keiserlig Østerrigsk Efterretning om Slaget ved Wagram d. 6 og 6 Julii og de efterfølgende Begivenheder indtil Vaabenstilstanden d. 12. Julii angives den Østerrigske Armees Tab fra 6te til 12 Julii saaledes: Døde: 4 Generaler, 120 Stabs= og Overofficierer, 600 Mand fra Underofficierer, ned ad, 1936 Tjenesteheste. Saarede, 13 Generaler, 616 Stabs= og Overofficierer, 17,490 Mand fra Underofficierer ned ad, 112. Tjenesteheste. Fanger: III Stabs= og Overofficierer, 7474 Mand fra Underofficierer ned af 263 Tjenesteheste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
J the tar siges, at de Engelske Ministre have besluttet at rømme Walcheren. De friske Tropper, som ere sendte did, ere bestemte til at dække Garnisonens og Munitionens Jndskibning og hielpe til at delægge Fæstningsværkerne og al hvad der kan være Fienden, nyttigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
J Følge de sidste Efterretninger fra Østersøen, hedder det i Engelske Blade, synes Rusland, Sverrig, Dannemark og Preussen at være komne overeens om, efter Frankriges Tilskyndelse, at lukke Østersøen for alle Skibe, Franske undtagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Fæstningen Girona forsvarer sig med Haardnakkenhed. Endnu d. 4 Nov. havde den ikke overgivet sig. Canova vil forlade Rom for bestandig, og uden endog at fuldende nogle der begyndte, tildeels collossalske Værker. Han vender tilbage til sin Fødeby i det Venetianske. Grunden er ubekjendt, men saa meget veed man, at han er Pius VII. meget hengiven. Det var især Canova, som man maa takke for alt, hvad under denne Pave er gjort for Oldtidslevningernes Bevaring, Oprettelsen af Museet Pio Clementinum, Academie St. Luca &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-02
Den bekiendte Degen i Wien, har i Prater nyligen igjen gjort et offentligt Forsøg med den af ham opfundne Flyvemachine. Ogsaa dette Forsøg vilde, som det forrige, have lyktes, dersom ikke Ulykkeligviis Snoren, hvorved Ballonen holdtes tilbage, var gaaet itu, førend den kunde bragt Degen til den Høide, at han kunde lade sine Vinger have frit Spillerum, og ved at lade dem fuldkommen udfolde sig, tage den Retning, som han vilde, i fri Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. sionsacteSyvende Aargang. No. 17. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 5 December, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Denne mærkværdige historiske Kjendsgierning viser os, at den Engelske Regjering altid, selv i de Tider, da den gav sig Mine af at være Dannemarks Ven, og ved Slægtskabsbaand forenede sig med det Danske Kongehuus, har spillet en underfundig Rolle. Vi see her, at den allerede for 220 Aar siden har arbeidet og pønset paa at fravriste Dannemark sin Flaade og befrie sig fra at betale Tolden i Sundet. Og hvilke fornedrende og uværdige Midler betiente den sig ikke af til at naae dette Øiemed? Den lader sin Konge begiere en dydig Dansk Prindsesses Haand paa de ublueste Beringelser, og hertil benytter den sig af et Øieblik, da Magten er i Rigsraadets Hænder og den unge Trouarving mindreaarig. Neppe havde den vovet at fremkomme med saa formastelige Begjeringer medens den gamle Konge endnu levede, og der er overalt vel ingen Tvivl om, at det hele Givtermaal oprindelig kun gik ud paa at svække Dannemark, som Engelland allerede den Gang saae med avindsyge Øine voxe i Magt og Anseelse. Saaledes lærer Historien os, at det Brittiske Cabinets Tænkemaade har været den samme i Aaret 1689 og i Aaret 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Politisk Oversigt i Slutningen af November Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Statsbegivenhederne have to Perioder. Den ene er den, hvor de offentlige Tidender bringe os dem i deres første raa Form, og de kun bedømmes efter Øieblikkets Jndtryk, den anden er den, hvor Historieskriveren roligen sammenligner Aarsag med Virkning, og bedømmer det Hele efter en sammenhængende Plan. Vor Tidsalder er saa rig paa store og mærkværdige Begivenheder, der indbefatte Sæden til end større og mærkværdigere, at de fleste i deres første Nyhed hverken kunne opvække saa stor Opmærksomhed, som de under andre Omstændigheder vilde, fordi de følge saa hurtig og stødviis paa hinanden, at den almindelige Læser Amuelig lan uddrage noget fuldstændigt Resultat deraf. Jngen Periode synes derfor meere end denne at have trængt til almindelig politiske Oversigter. hvori Grandskerens Blik saa at sige griber de store Hovedmomenter, som ellers maatte tabe sig blandt de mangfoldige uhorte Tildragelser, der, ligesom Bølgerne i det urolige Hav, uophørlig opsluges af hinanden. Hvert Aar er et Aarhundrede, hver samtidig Yngling har oplevet mere end en fordums Olding; thi Oldtiden har havt en Alexander og en Cæsar, men ingen Napoleon. Af disse Grunde agte vi under ovennævnte Rubrik, i Slutningen af hver Maaned, at samle Hovedmomenterne af Dagens Begivenheder og levere en kort og sammenhængende Fremstilling af Europas politiske Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Paven, der selv, som et Skyggebillede af sin fordums Magt, dog endnu spillede en ikke saa aldeles uvigtig Rolle i den Europæiske Politik, lever nu ubemærket i Frankrige, og Rom, hvorfra Banstraaler fordum nedlynede paa Kongers Jsse, er forvandlet til et Fransk Departement, uden at nogen af Delene, i Tumlen af saa mange og vigtige Begivenheder, har opvakt mindste Opmærksomhed. - Den endnu for faa Aar siden beundrede og paa sine Laurbær hvilende Hertug af Brunsvigs Søn, er, som en Flygtning, gaaet til London, og end ikke denne Begivenhed har kunnet opvække nogen synderlig Almeenopmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Rusland, lige seierrig i Norden og Østen, staaer som en Kjæmpe, der end ikke engang synes at have opnaaet sin fulde Væxt. J Norden har den endt Krigen med Sverrig paa Vilkaar, der indrømme det hele Finland og sikkre dets Grændser; i Tyrkiet vedbliver det at forfølge sine Seire og neppe vil det tilstede Porten Fred for en ringere Priis end Sverrig. Rusland og Frankrige ere de to Colosser, der række hinanden Haanden, og deres forenede Villie er Europas Lov. - Porten synes at gaae sin Opløsning med stærke Skridt i Møde, og den Franske Gardes Svar til en Sachser: "i Grækenland sees vi næste Gang!" synes at betyde mere end et blot Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Sverrig, som med en ny Konge og en ny Constitution har faaet Fred, men en saare dyrekjøbt Fred, arbeider nu med Jver paa at opbygge, hvad Gustav IV. har nedrevet. Det har, som ved Revolutioner i Almindelighed pleier at være Tilfældet, gjenindført Trykkefriheden, og ønsker nu, skjønt maaskee lidt for seent, at høre Sandhedens og Frimodighedens Stemme, som saa længe og medens den kunde have gavnet, har maattet tie. Men Forliset af dets vigtigste Provinds, Finland, og to Aars uophørlig Krig, har udtømt dets Kræfter saa meget, at selv en Salomon paa Sverrigs Trone vilde have Vanskelighed ved at ophielpe en saa dybt siunken Stat. Den Handel, det har vidst at underholde med Engelland, har havt den fordeelagtige Virkning, at dets Pengevæsen endnu staaer paa en temmelig god Fod, men overdreven Dyrhed, ja selv Mangel paa adskillige af Livets første Fornødenheder, var en uundgaaelig Følge af Finlands Forliis, hvorfra adskillige af de øvrige Svenske Provindser hidtil hentede især deres Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Holland vedbliver endnu bestandig paa en ganske ubegribelig Maade, at være, trods alle de uhyre Udgivter, som en næsten uafbrudt Krig og dets Forsvar mod Engellands pludselige Anfald har paaført det, at være een af de rige, om ikke Ligeste Stater i Europa. Dets Handel har liidt og lider endnu bestandig meget ved Krigen og Engelske Krydsere, men det synes at besidde uudtømmelige Guldkilder, og lykkeligviis har det faaet en Regent paa sin Trone, der, skjønt af fremmed Æt, besidder det Fædrenelandssind og den Statsklogskab, som ene kan redde det under saa betænkelige Omstændigheder. Ligesaa meget som det maa bedrøve Menneskevennen at tænke sig de mange tusinde Offere, der have maattet bløde i hine rædsomme Slag ved Austerlitz, Auerstadt, Eylau, Asporn, Wagram, og Donau, saa meget maa han glædes ved den Tanke, at saa herlige Udsigter til Oplysning, Menneskeheld og Menneskeforædling aabne sig midt imellem disse blodige Ruiner. Den Romerske Catholicisme, har faaet sit Banesaar, den politiske Hydre, som kaldtes det Tydske Rige, er fældet, og tre Hundrede egenmægtige Næssestater ere forenede til et Heelt, en ny fornuftig og human Lov er bleven indført i det vidtløftige Franske Keiserdømme og dets Søsterlande, og Konster og Videnskaber finde atter en tryg og velgjørende Fristat i Napoleons mægtige Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Jndenlandske Efterretninger. Altona d. 30 Nov. D. 28de d. M. ankom fra Kjøbenhavn en Coureer umiddelbar til den her nedsatte Kongelige Udførsels-Commission - hvis Forretning siden Krigens Beyndelse med Engelland bestaaer i at paasee, at enhver Vare, der udføres, er neutral Eiendom og lade det beedige af Afsenderen - med den befaling, ikke at meddele noget Udførselscertificat til Colonialproducters, og fremmede Manufacturvarers Udførsel til fremmede Lande, hvorpaa næste Dag udkom følgende Bekjendtgjørelse: Da i Følge en af H. M. Kongen under d. 25de d. M. til og udstedt allerhøieste befaling, er lagt Beslag paa alle Colonialproducter, og fremmede Manufacturvarer her paa Stedet og der over deres Oprindelse skal anstilles en udlagtig commissarisk Undersøgelse, saa tilkjendegives herved samtlige handlende Borgere og Jndbyggere her i Staden, saavel de, hos hvilke allerede formeligen er lagt Beslag, som og de, hos hvilke dette forTiden endnu ikke har kunnet skee, at møde i næste Uge paa de sædvanlige Commissionsdage, som d. S. 6, 8 og 9 Decbr. om Formiddagen Kl. 10, for Commissionen, og indlevere til samme en Fortegnelse over alle de Colonialproducter og fremmede Manufacturvarer, som de i de sidstforløbne 6 Maaneder have erholdt saavel her fra Landet, som udenlands fra, og derhos at anføre, hvor meget de endnu have liggende deraf i deres Oplag. - Ogsaa paalægges det alle herværende Jndbyggere, som og de i Ottensen, der have bortleiet Huse, Pakrum, Værelser, Stald- og Loftsrum til Varers Opbevaring og Oplag, som en udtrykkelig Pligt, ligeledes skriftligen at opgive Commissionen, til hvem de have bortleiet samme. Paa det Commissionen kan overbevise sig om, at denne Opgivelse er rigtig, tilkjendegives endnu desuden Kjøbmændene, som og de øvrige herværende handlende Borgere, at opgive hvor og hos hvilke Jndvaanere her i Staden de have oplagt deres Colonialproducter, og fremmede Manufacturvarer. – Altona, d. 29 Nov. 1809. Allerhøiest anordnede Commission Jessen. W. A. v. Aspern. J. D. Bauer. J. R. Brandt. Følgende var haandskreven i Omløb: "Da Følge en af Hs. Maj. Kongen til os udstedt allerhøieste befaling samtlige herværende Colonialproducter og fremmede Manufacturvarer skulle tages under Beslag og over deres Oprindelse anstilles en nøiagtig commissarisk Undersøgelse, saa bliver denne Kongel. allerhøieste Anordning efterfølgende Herrer Kjøbmænd herved kundgjort, og tillige paalægges dem at undertegne denne Bekjendtgjørelse til Beviis paa, at saadant Beslag paa fornævnte Calonialproducter og fremmede Varer er tilbørlig bleven lagt hos dem, og at de tillige have forbundet sig til, indtil videre, ikke uden vort Vidende, at afhænde eller udlevere til nogen noget af bemeldte Varer. – Altona, den 29 Nov. 1809. (Underskriften ligesom ovenfor.) Synsmanden Hansen har ufortøvet at forføie sig til ovenstaaende Kjøbmænd, for at forkynde det allerhøiest anordnede Beslag. Skulde, imod Formodning, nogen vægre sig ved, at underskrive, saa har Hr. Hansen strax at tilkjendegive mig det, paa det Militair=Vagt kan blive lagt i Huset hos den, Jessen. der vægrer sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
NB. De fornødne Schemater til de forskjellige Opgivelser kunne afhentes hos Commissionen."J Husum og Tønningen have samme Forholdsregler fundet Sted som her. Overalt i Hertugdømmene har det Militaire Ordre at understøtte den nedsatte Commissions Forholdsregler. Endvidere skrives fra Altona, at heditionsforretningerne igjennem denne Stad, der næsten udelukkende angik Americanske Varer, og som deels, i Følge Anordningerne, førend Løsningen vare underkastede en stræng Undersøgelse, ved hvilken Skibsmandskabet blev taget i Eed, og deels vare indskrænkede til faa Artikler, der igjennem Douane-Linien indførtes fra det Hannoverske i Holsteen - paa eengang ere blevne standsede ved ovennævnte Foranstaltning. Det Danske Militaire har faaet Befaling at patrouillere paa Grændserne, at paasee Contrebandeurer og række Udførselscommissionen en hielpsom Haand. For den Americanske Handel over Tønningen og Kiel ere Følgerne meget betydelige. Americanerne ere udelukkede fra Fastlandsmarkederne, da de Preussiske og Russiske Havne i Vinter ikke ere tilgængelige for dem, og de indførte Varer ikke kunne opbruges af Dannemark. Fastlandets Fiender ville paa deres Snigveie nu ikke mere have den Americanske Concurrence at bekjæmpe paa Markederne. Da der i vort Land er bestemt Dødstraf for Handelen med Engelland og vore Love strængeligen hævdes, ligesom og alle Jndkommende strængt skulle undersøges, saa vil formodentlig den gjentagne Undersøgelse stadfæste, at heller ingen Udlænding har kunnet misbruge vort Land til forbuden Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Viborg, d. 30 Nov. Ved Hofmannsgave, i Jndløbet af Odensee Fjord, er strandet et stort Fartøi ladet med Østersøiske Producter, som formodentligen er af en Engelsk Convoy og altsaa maaskee Priisgods. Man er nu ifærd med Bjergningen, om Stormvinden ikke forinden ødelægge det. Ved Nyborg Broe sees nu det stolte Syn af 5 store Priser. - Man har tilforn bebreidet Odenseerne, at de ingen Kaper udrustede den Tid samme var tilladt, men denne Bebreidelse var dog uforskyldt! Der var virkeligen for et Aarstid udrustet i Kjøbenhavn en Kaper for Odenseer Regning, som blev kaldet Mageløs, og den var ogsaa i saa Henseende saa mageløs, at Rhederne, istedet for at gjøre Priser, bleve selv til Priise; thi Skibet var raadent, blev ved Udløbet strax saa lek paa Kjøbenhavns Rhed, at det maatte gaae tilbage til Kjøbenhavn, hvor det solgtes med hele Eqviperingen. Anskaffelsen var saa rundelig beregnet og Tabet ved Salget saa føleligt, at Man for en Actie paa 300 Rdlr. skal ikke have Haab om at kunne faae mere end 60 Rdlr. Over-Admiralitets Rettens Dom i Slesvig, i Sagen, Kaperførerne Gjøs og Erichsen, contra Skibscapitain Nathan Storry, Briggen Wassington, afsagt den 15 Novbr. – "Priis rettens Dom (hvorved Skibet er frigivet imod at betale Opbringelsens Omkostninger med 460 Rdlr.,men Kaperførerne tilfundne at bøde hver for sig 5 Rdlr. til Hjørring Amts Fattigvæsen) bør ved Magt at stande, Processens Omkostninger for Over Admiralitets Retten ophæves."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Hr. Tølke, der har gjort sig fortjent ved at indføre hos os Brugen af den sunde Berberissesaft, som han med stor Flid har lagt sig efter at tillave, har nu et anseeligt Forraad færdigt af denne Saft, som paa en Tid, da vi næsten ganske mangle Citroner, maa være vore Landsmænd særdeles velkommen. Dette sunde indenlandske Product sælges for 5 Mk. Bouteillen med Flaske og 4 Mk. Bouteillen uden Flaske hos Hr. Urtekræmmer Brock, paa Høibroplads No. 54.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Skrivelse fra det Holsteenske af 30 Nov. 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Ligesom Landbruget i de senere Tider har hævet sig til en forhen ukiendt Høide, saaledes er dette ogsaa Tilfældet med Træfrugters Opelskning. Denne er især bleven fremmet meget derved, at LandsbyeSkoleholderne, som forhen have været Seminarister, udbrede Kundskaber og Frugtavlen blandt Ungdommen, og veilede den practisk dertil. J nærværende Aar har man fornemmelig sporet de heldige Virkninger af deres Bestræbelser. Overflødigheden paa Æbler har været saa stor, at Tønden af de største og skjønneste ikkun er bleven betalt med 1 a 2 Rdlr. Man har benyttet dette Forraad til at lave Æblemost hvis Brug anseelig har tiltaget, især da Vinen er steget saa betydeligen i Prisen og paa mange Steder neppe at faae. - Da Skibsfartens Standsning i Aar har formindsket den ellers saa anseelige Afsætning af fede Marskstude i Hamborg og paa andre Steder, saa har ogsaa Studehandlernes Fortjeneste aftaget i Forhold dertil, men Huusholdningerne have derimod staaet sig bedre ved Kjødets lave Priser. - J hvor dyrt Manufacturvarerne i Almindelighed sælges i Kjøbenhavn for nærværende Tid, saa forskrives dog adskillige af disse Artikler derfra og afsættes med Fordeel her i Landet, hvilket iblandt andet er Tilfældet med Mandshatte. De Sukkere, som ere raffinerede i Kjøbenhavn, have ogsaa godt Aftræk, og skulle i Godhed overgaae dem, der raffineres her. - Forbudet mod Colonialvarers Jndførsel i Hamborg har ogsaa hos os yttret en kjendelig Jndflydelse paa disse Artiklers Priser. Jkkun Sukkeret holder sig endnu nogenledes i Priis, endeel andre Varer derimod, hvoriblandt ogsaa Salt, ere blevne lettere. – Foruden de to ledige Præstekald i Hannewitt og Huusbye i Flensborg Amt, er der i disse Dage endnu indtruffet en tredie Vacance der i Amtet, da Præsten Thomsen i Sørup er afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Følgende Gaarde og Huse, under Kjøbenhavns Jurisdiction, ere i Retten skjødede: Den 2 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-05
Grosserer J. Lauritzens og Enkes Boes 1/4 i Skibsbyggerværftet og Reberbanen No. 202 i Overgaden oper Vandet, samt Gaardene og Leie=Vaaningerne No. 200, 201 og 205 ud til samme Gade og Søndervoldstræde, til Grossererne A. Buntzen & Søn, for 18, 100 Rdlr. Lysestøber N. M. Wæ vers Hustrues Huus No. 178 i store Regnegade til Brandmajor Kirkerup, for 4150 Rdlr. Fri bager S. Nielsens Huus No. 184 i lille Larsbjørnstræde til Fribager G. Buchhorn, for 5200 Rd.