Viborger Samler, 1832-10-23
Adenlandske Efter Frankrig. Ministerialforandringen har i Paris vakt overordentlig Sensation, ja endog Bestyrtelse. Endnu den 10de om Middagen var Alt ubestemt, og man haabede endnu stedse, at den doctrinaire Combinanation, der selv af Pressens liberale Organer skildredes som truende for Frankrigs Rolighed, enten slet ikke eller dog med formildende Tilsætning vilde komme i Stand. Først mellem Kl. 10 og 11 om Aftenen erfarede man, at Kongen havde fattet en definitiv Beslutning, hvilket ogsaa flere Morgenblade berettede i Efterskrivter. Jmidlertid bleve Forordningerne først undertegnede om Natten og tilsendte Le Moniteur hvorfor de ogsaa samtligen ere daterede den 11te October. Angaaende de Underhandlinger, der ere gangne forud for dette længe befrygtede og dog neppe ventede Resultat, er Alt endnu dunkelt; man veed kun, at efter Hr. Dupins afgjorte Vægring bleve Hertugen af Bassano og Marquis de Latour=Maubourg foreslagne for det udenrigske Departement. Men det hedder, at Fyrst Talleyrand, der den 10de om Aftenen Kl. 6. afreiste til London, uden at oppebie Ministeriets definitive Sammensættelse, navnligen med meget Eftertryk skal have modsat sig den Førstes Udnævnelse, da Hertugen vel var bekjendt med Keiserrigets Historie, men ikke kjendte Restaurationen, og Frankrigs hele Forhold til Udlandet dog beroede paa Wiener tractaten. Der var endog et Øieblik Tale om Hertug Decazes som Conseilspræsident; men nu skal man have tiltænkt ham Gesandtskabsposten i Rusland. Bekjendt er det ogsaa, at Admiral Rigni, Grev Argout og Hr. Barthe endnu den 10de vægrede sig ved Samvirkning med de Doctrinaire; de maae altsaa senere være omstemte ved høiere Jndflydelse. Følgerne af den nye Omdannelse af Cabinettet kunne ikke saa hurtigt bestemmes. Alt er afhængigt af den Stilling, som de Deputeredes Kammer vil antage. Den uventet lange Opsættelse af dets Jndkaldelse kan kun forklares ved den nye Forvikling af det belgiske Spørgsmaal, uden hvis Løsning vistnointet Ministerium kan bestaae. I dets øieblikkelige Sammenkaldelse saae de Doctrinairs egentlige Organ Le Journ des Deb, endnu den 10de Frankrigs eeneste Redning, og synes nu den næste Dag selv at studse ved Doctrinens Seir. Pressens øvrige Organer tale i de betænkeligste Udtryk om den Crisis, der forestaaer Frankrig. Le Constitutioner yttre i en Efterskrivt fra Kl. 1 om Morgenen sin dybtfølte Smerte og Skræk over den Seier, som de Doctrinaire have vundet over den offentlige Mening, en Seier af det Slags, som pleier at vorde fordærvelig fra Seierherrerne selv. J en lignende Tone taler Le Cour. J., der imidlertid intet Øieblik drager i Tvivl, at jo Ministeriet vil falde ved Kamrenes Sammenkomst. Le Messager des Chambre siger: "Med den bittreste Følelse see vi den Bane, som man betræder med en Forblindelse, der efter vor Anskuelse kan have fordærvelige Følger for Frankrig, for Thronen, for Europa. Ministeriet af 11te October bærer i mange Henseender det samme Præg, som det, der udnævntes den 8de August 1829. J Forveien forkastet af den offentlige Mening, kan det kun holde sig ved Midler der, al Forsigtighed uagtet tilsidst torde udarte til Vold. Stillingen er vanskelig: Forordningerne af 11te Octbr. ville give en at en Spiller har paa een Seddel 4 af de udkomme Nummere, men da Sedlen allene er besat paa Ud trækkene, faaes der naturligviis kun Betaling for 4 saadanne.