JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Ved Carl Bonnets Død den 20 Mai 1793 mistede Pløtz en kjer Velynder og dyrebar Ven. Bonnets Spadserestok med Guldknap var et af de kjere Minder Pløtz bevarede som Gave fra, og Arv efter en ædel Mand, og som han satte høi Værd paa, ligesom og en Gulddaase, hvori Bonnets og hans Kones Portraiter i Email, malede af Pløtz. Pløtz forblev fire Maaneder i Enkens Huus; den franske Revolution, som gjorde større og større Fremgang, havde indvirket paa Pengevæsenet ogsaa til Tab for Pløtz, som saae sig sin erhvervede Formue berøvet, og derfor besluttede at ville paa nye besøge Jtalien, især gaae til Neapel, hvorhen han allerede tilforn havde faaet Opmuntring at begive sig af den storbrittanniske Minister, Kunstkjenderen Ridder Hamilton, der paa en Reise havde lært at kjende ham i Genthod. Efter 20 Aars Ophold i Schveitz, over 17 Aars i Bonnets Huus, begav han sig i Begyndelsen af Oct. 1793 paa Reisen. Den 5 f. M. tog han Pas i Lausanne, og reiste igjennem Valliserlandet, Piemont, Majland, og ankom i Nov. til Neapel. Han havde ladet sine Sager bringe ombord paa et engelsk Skib, hvilket af et fransk Skib blev i Middelhavet opbragt, og ført til Corsika. Da han i Neapel i Januar fik Underretning herom, nødsagedes han til at gjøre en Reise til Corsika, for om mueligt der at faae sine Malerier og Effecter, samt sine mekaniske Maskiner og Redskaber tilbage, men forgjeves; de vare adspredte, og efterat have spildt Tid og Penge kom han over Genua og Livorno tilbage. Neapel tilbragte han tre Aar, og der malede han den kongelige Familie, Ministeren Alton, Hertug, della Torra, med flere, og blev antagen som Medlem af Akademiet for de skjønne Kunster, for hvilket den Tid Wilhelm Tischbein var Direktør. Den franske Revolutions Følger naaede ogsaa did, og han blev derfor foranlediget til at forlade Neapel med Fyrst Ratschinky, Erkebiskop af Posen, i Maj 1796. Hos denne Fyrste havde han betinget sig en aarlig Lønning af 1200 Rthl. preussisk Cour., men efter nogle Maaneders Forløb blev denne Forbindelse ophævet, som en Følge af Revolutionen, da den fyrstelige Biskop, som maatte deele lige Skjebne med andre store Prælater, formedelst det saa kaldte SekularisationsSystem, var 1797 bleven skilt ved største Deelen af sine Lande og Godser, som kom under Preussen, hvis Regent da var Frederik Wilhelm d. 2. Fyrsten blev ude af Stand til at opfylde sin Forpligtelse, og saae sig derfor tvungen til at give vor Kunstner Afskeed. Han reiste nu til Berlin, hvorhan ankom i Nov. 1797 og af Akademiet for de skjønne Kunster, hvis Medlem han som ovenfor er anført var, blev vel modtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Under sit Ophold i Berlin gav en Proces Anledning til, at hans Adel blev beviist og anerkjendt, at han forefandt mange Slægtninger, som tildeels beklædte høie Poster i den preussiske Armee, og hvoraf det blev godtgjort, at han nedstammer ikke fra Danmark men fra Polen. J Berlin var han i to Aar. Den danske Minister Bernstorff gjorde ham nu Tilbud at komme til Danmark og der nedsætte sig. Han blev kongelig dansk Hof-Mekanikus med en fast Løn af 800 Rd. og Værelser paa Blaagaard. J Mai 1799 kom han saaledes til Kjøbenhavn. J hans nye Stilling blev ham af det kongelige Commerce-Collegium overdraget at erhverve for Fædrenelandet nogle duelige fremmede Kunstnere og Arbeidere, som skulde arbeide under hans Bestyrelse, og saaledes kom nogle hertil, hvilke dog igjen tilbage reiste, undtagen Stourza, en Moldauer, som nedsatte sig og giftede sig her. Pløtz, som fandt det i enhver Henseende ubeqvemt at boe og have sine Arbeidere i en Afstand fra Byen, kjøbte sig en Gaard paa St. Annæ Plads, af Sø-Kapitain Abo, hvor han boede til sin Død. Han giftede sig d. 16 Sept. 1801 med Anne Marie Petersen fra Sønderborg; og havde i dette Ægteskab 2 Sønner og en Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Den 28 Jan. 1809 blev han Dannebrogsmand, den 28 Jan. 1810 Ridder af Dorg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Hvad hans mekaniske Arbeider angaaer da har han stedse været beskæftiget med nyttige og interessante Gjenstande, som f. Ex. Pantographer, mekaniske Stangerkler, dobbelte Sekretairer eller Kopier-Maskiner, en meget nøjagtig Vægt af hans egen Opfindelse, saa og Forbedringer ved Deele Maskiner, og flere saadanne Sager. (J Novbr. saaes ved en Udstilling i Kjøbenhavn af Kunstværker, en Samling af forskjellige mekaniske Instrumenter; hvorom i Skilderiet, Septbr. 1810 Nr. 101. J 16 Aar har han været beskæftiget med en af ham selv opfunden Art af Stempler, til ueftergjørlige Banko-Sedler, men hans Jdeer herom ere ikke blevne anvendte. Af de forskjellige af ham i Genfs Omegn udførte Arbeider anføres her følgende Emaille Malerier: Den russiske Keiserinde Catharina malede han aatte Gange i forskjellige Størrelser; General Romanzow, Potemkom, Admiral Orlow, Keiser Joseph d. 2den, og i dennes Følge Fyrst Efterhazy, Prindsen af Reus, som afkjøbte Pløtz Bonnets Portrait med flere Arbeider i Email, de brittiske Prindser Edvard og August (Sønner af Georg d. 3die), Kong Christian den 7de af Danmark, Marie Antoinette af Frankrig, Portrait i heel Figur af den engelske Lord Bedford, BonnetsPortrait Madame Bonnet, Maleren Santerre. De tre sidste befinde sig i hans Søns Værge, og vidne om hvorvidt han i dette Fag har bragt J Berlin malede han den kongelige Familie. Den preussiske Konges og Dronnings Portraiter, efter Pløtzes Physionotrace Tegninger, ere stukne i Kobber af Meno Haas. Hans Portrait, som Olding, er taget nogle Maaneder førend hans Død af hans Søn Hr. Portraitmaler Carl Ludvig Pløtz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Nogle biographiske Efterretninger om H. v. Plet, oversat efter Pastor F. L. Mourier's franske Manuskript, bleve meddelte i Tidsskriftet: Jris og Hebe for 3 Qv. 1809 S. 158-178. Plagav i den Anledning i Skilderiet 12 Bind 1809 No. 102 den Erklæring: "at han med ligesaa stor Forundring som billigt Mishag havde læst bemeldte Efterretninger. Det Hele er fuldt af dels urigtigen fremsatte, dels gandske falske Beretninger, og at han havde hverken middelbart eller umiddelbart givet Anledning til dette Arbejde." Denne Erklæring foranledigede et lidet Tillæg i Jris og Hebe 4de Qv. 1809 S. 249,250. Fr. Snedorf omtalte ham i sine Breve. Hvad om Plotz hos Weinwich er anført er tildeels urigtigt. Det jeg her har skrevet skylder jeg hans ovennævnte Søns mig velvilligen efter Opfordring, givne Meddelelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Jndenlandske Efterretninger. J Odense har, især Fredagen d. 7 d. M. Nordlys funklet saa usædvanligt, at det var ligesaa lyst som ved Maaneskin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Jndbydelse af den Turiner-Hestehandler har i Odense nylig været som det største Heste market. Man talte flere hundrede, og deriblandt ikke saa udmærkede, Heste, som vare indkomne fra Landet; men formedelst det stærke Tilløb faldt Priserne, som Dagen forud havde været saa indbydende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Hestehandler Harms fra Holsteen har gjort Opfordring til Sælgere af Heste i Jylland, om at indfinde sig med Heste, ligemeget om det er Hopper, eller Vallakker, 5 til 7 Aar gamle paa bestemte Tider og Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Om saadanne Opfordringer læser man i Randers Avis følgende: De offentlige Blade gjenlyde fortiden saa hyppigen af Opfordringer til Landmænd, om at indfinde dem i Kjøbstæder og Kroesteder med Heste til Salg, at det formenes ikke upassende, at udhæve nogle af de skadelige Følger, der flyde af denne nysindførte Skik eller Uskik, som det var at ønske, der fra Politieøvrighedens Side kunde lægges noget Baand paa. Jndsenderen mener nemlig: 1. At da Hestemarkeder af Regjeringen ere fastsatte og offentliggjorte ved Almanakken, saa er det af denne Foranstaltning en Selvfølge, at disses Gavnlighed for det Almindelige er erkjendt; men ligesaa vist er det, at hine intenderede Samlinger i samme Grad skade, som Markederne gavne; thi hist gives kuns een Kjøber og blot Concourrentere blandt Sælgerne; men her Concurrentere af begge Slags, hvoraf følger, at Sælgeren i hiint Tilfælde maa overlade sig til enkelt Mands Vilkaarlighed hvis Omstændighederne maatte gjøre ham begjærlig efter at sælge, for at tilvejebringe Penge; hvorimod han i dette Tilfælde har flere Kjøbere at holde sig til. 2. Udlændingen kan ikke vente at træffe nogen Samling af Heste til de bestemte Markeder, naar det kommer i Brug, at Enhver, der har en Commission eller Speculation paa Heste, kan skabe Markeder naar og hvor han vil. Man indvende ikke herimod, at Opkjøb i Bondens Hjem maatte lede til samme Resultat; thi det er velbekjendt at den, der først har besluttet at bringe sin Hest til Marked, det være det bestemte eller selvgjorte, altid er tilbøieligere til Salg, end naar Kjøberen søger hans Hjem. Næst at tilføje det Ønske, at Landmanden ikke, for at spare 1 Tønde Havre, sælger sin Hest nu, flere Tønders Værd under den Pris, han til de ordinaire Markeder, som i indeværende Vinter efter al Rimelighed maae blive meget stærk søgte, kunde erholde, og at han ikke efterat Valakker en Tid ene have været søgte, og Hopper nu ogsaa efterspørges, deraf lader sig forlede til at sælge sine bedste Hopper, der skulle sikkre ham et indbringende Tillæg, overlader Indsenderen til Kyndigere nøiere at drøvte denne for Jylland især ikke uvigtige Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Kjøbenhavns Børs d. 14 Januar 183 Hamburg 2 M. - a vista 216 Species 213. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1825 4 Rbd. Ødl. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 1/2 - Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. - i Banco. Dito Dito. . . . . . . . 80 Nationalbank-Obligationer - Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 Dito Dito. . . . . . . 108 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 1004 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, i Banes. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. ....M i Banco. Rd. Banco, 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 57 1/2 58 L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. Saadan angaaenUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. No. 19. Løverdagen den 16 Januar 1831. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Er det Handels Contume eller Monopol Principet, der har forhindret den sidst hiemkomne Theladning fra en tidlig Auction: Enhver Handelsmand, der ikke er monopoli seret, men har en klog Fordel for Øje, pleier gjerne, at lagttage følgende 2de Grundprinciper: 1) Sælg Dine Vare naar Du finder Efterspørgsels Tidspunktet at være forhaanden. 2) Sælg Dine Vare imedens de have den største indre Godhed, for at de kunne beholde den høieste Handelsværd. Efter disse Grundprinciper synes det, at Kompagniet maatte kunne handle i samme Aand, som den Private og nyde samme Fordel deraf, naar Kompagniet ikke var af den Formening, at deres Monopol-Rettigheder ere dem af mere Interesse end deres Handels Klygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
Hvor besynderligt lyder ikke det Svar til en Kjøbmand, saavelsom for Interessentere i Kompagniet, der ansøge at erholde af den nye The, at man ikke vil sælge noget deraf, førend til Foraaret, men, at man kan erholde af det gamle Oplag; ja, at man maa ansee denne Udsættelse for kort, eftersom det engelske asiatiske monopoliserede Kompagni bruger den Skik, at lade en ny hjemkommen Theladning henligge tre Aar i Pakhuus førend den sælges. – Tidsprincipet bliver altsaa hos Kompagniet bestemt efter et fremmed LandsCoutume. Historisk veed man, at Chineserne selv afbenytte de bedste Indsamlinger af Thehøsten, og at Europæerne kun faae af de ringere Høster, samt at Theen ikke taaler Fugtighed og Trækvind, hvorfor den lider meget paa de lange Søereiser, fremfor Karavantheen. At Theen forædles, ved at blive gammel, er mig ikke bekjendt, men vel at den grønne The taber sin Farve, og bliver gulagtig med Aarene, ligesom at det maa formodes, at den sammensnerpende Extractivstof virker i dens Tidslængde, som et fortærende Stof i Theen, og giør samme sprød, hvorved den letteligen bliver til Støv. Overhovedet vilde det visseligen være Kompagniet gavnligt, om praktiske Kjøbmænd, der befatte sig med saadanne Handels Artikler, hvor den nye Ladning fortrænger den ældres Salg (f. Ex. Frugt, tørret og saltet Fisk etc.) vilde tilkjendegive deres frie Mening, om det er Handelskløgt, at lade en gammel Vare=Ladning fortjene paa den nyes Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
Fra en Jnteressent i Kompagniet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
J Odense er den 22 Dec. f. A. en Bespisnings Anstalt under sex gjæve Mænds Bestyrelse begyndt, og har havt en fremad skridende Gang: "Den 10de Jan. gjorde en af Anstaltens Medstiftere, en saavel for sit Vennesind som sin Velgjørenhed agtet og elsket Medborger, et ligesaa veldædigt som efterligningsværdigt Brug af Anstaltens Lokale og Indretning, ved, paa deres Bryllupsdag, at lade uddele 120 Portioner Suppe med Kjød, Steeg, fint Brød, og til hver Portion en Potte godt Øl. At Sølvbryllupsparrets hidtil førte lykkelige Samliv ogsaa blev seiret i Vennekreds med de varmeste Ønsker for Begges Fremtids Held og Sundhed, var efter gammel Skik, men sjeldnere er det, at den Formuende, under sin Fryd og Velliden, betænker sin trængende Næste, og derfor bør den offentlige Opmærksomhed henledes paa et saadant Exempel til fortjent Hæder og Efterlignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
J den hempelske Avis nævnes Hr. Krigsraad og Overkrigskommissair Kellinghusen, og hans Hustrue, som det Ægtepar, hvis Sølvbryllup feiredes i hin veldædige Aand. Over Indgangsdøren til Bespisnings Lokalet læstes Indskriften: Arbejde, Bøn, Haab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
Blandede Efterretninger. Historien om alle Sparekasser i det forenede Kongerige (Storbrittanien og Jrland) og disses Indretning er udgivet af Advocat Pratt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
J Aaret 1799 foreslog Præsten i Wendower, Hr. Joseph Smith, i Forening med to af hans Sognemænd, den arbeidsomme Del af Menigheden, at sammenspare Noget af sin Fortjeneste; hine tre Mænd tilbøde sig, hver Søndag Aften at modtage af Mænd, Qvinder, Børn, uden Forskjel, fra 2 Pence indtil en ubestemt Sum, holde nøiagtigt Regnskab over Indskudene, og, efter et par Aars Forløb, hver Juleaften udbetale disse tilligemed Renterne. Præstens bekiendte Retsindighed skaffede denne gavnlige Indretning almindelig Tiltroe i hele Provindsen, og Sparekassen, der endnu, efter en udvidet Plan, bestaar under Navnet: den Smithske, kom snart i en blomstrende Tilstand. Denne Sparekasse var den allerførste i England, og har givet Jdeen til lignendes Oprettelse der og i andre Lande. - Af de detaillerede Lister, som indeholdes i Pratts Skrift, erfarer man, at ved Slutningen af Aaret 1820 vare i England, Wales og Jrland, 48, Sparekasser, i hvilke 403, 12 Personer havde gjort Indskud. Desuden vare der 1,233 Samfund, som modtage Jndskud og ifølge deres Regnskaber havde indsat fjorten Millioner, 134 Tusinde, 921 Pd. Sterling, 4 Schil. 6 Pence i de offentlige Fonds. Flere Smaastykker af Schiller. Visdom og Klogskab. Vil du. Ven, til Visdoms opløftede Høider dig svinge, Byd Trods til den Fare, af Klogskab at vorde udleet. Den Kortsynede seer kun den Bred, hvorfra du bortiler. Jkke hin, hvor engang din modige Flugt skal hennaae. udødelighed. For Døden du ræddes, Du ønsker udødeligt Liv Lev i det Hele, det bliver, er du end længe en meer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-16
To Slags Epigrammer. Dig er Epigrammet den lille arbeidsomme Bie Som paa Blomster omflyver og summer og stil Mig er Epigrammet den lille spirende Rose, Som af Tornbusken Nektarforfriskninger drager. Lad os dem begge da i een Have forsamle Her er Blomster, o Ven! Brerne send mig dertil. Tre Søstre. Af Herder. Haabet og Kjærlighed er Livets frydfulde Søstre; Haabet flyver foran, Kjærlighed styrer dets Flugt, Kjølende Aande den lidende Sjæl den tildufter Den opløfter den, og den vederqvæger saa blidt. Forenede, aldrig forlader mig, elskede Søstre; Haabet tag bort, hvad ere Livet og Kiærlighed daJ. K. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. avannahannaaand. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 18 Januar 1831. 28 Aargang. No. II. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. og Endnu Noget om Benjamin Conskaur. anmodes De stormfulde Debatter fra Talestolen havde noget henrykkende for ham, aldrig var en Taler mere opfindsom, aldrig er en mere stræng og kraftfuld Logik bleven anvendt. Hans Foredrag paabød altid Opmærksomhed, og aftvang hans Fiender en Beundring, som de forgjeves søgte at holde tilbage. – "Constant var modig viste Characterstyke i flere Æresager. Hans Duel med Hr. Forbin des Jssarts i Nærheden af Belleville, hvor han oppebiede sin Antagonists Kugle, siddende i en Stol, er Exempel herpaa. Han var en stor Ven af barnlige Lege, og deltog i disse med en forunderlig Lethed og Hengivenhed. Omtrent for ti Aar siden opholdt han sig paa Baron Davillers Landsted, og blandede sig her med endeel Drenge, som løbe omkaps. Han havde den Ulykke ved denne Spøg at brække Benet, og maatte i flere Uger blive hos sin gjestfri Vært, der beviiste ham al den Omhu Venskab formaaede at yde. Det varede længe inden han igjen kunde gaae; han var lam og lidende. Hele Europa kjender det Forhold der fandt Sted imellem Benjamin Constant og Madame de Stal. Denne Dame bar et ubegrændset Venskab for ham, men de morede sig ofte indbyrdes ved Desputer og Ordstrid, og intet kunde være mere underholdende end at overvære disse Aands Udfordringer, hvorved deres aandelige Vaaben ofte fremkaldte de meest glimrende Funker af Vid."(Efter Times. Af det nysbegyndte Tidsskrift: Den danske Bi Nr. 2, hvor deels udførligere Beretning læses om denne mærkværdige Mand, deels en begyndt interessant Beretning om Sydamerika; et Par Scener af en ny fransk Vaudeville Kammerjunkeren; et almindeligt Overblik og Misceller.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Indenlandske Efterretninger. - Følgende i den Aalborgske Av. 6 optagne Forslag fortjener vist nok Opmærksomhed: "Den nyligen hændede Ulykke, at en Dreng, ved uforsigtig Skøiteløben paa Fjorden, druknede, uagtet han i temmelig lang Tid holdt sig oven Vandet ved Jsen, foranlediger Indsenderen at fremsætte et Ønske om Anskaffelse af hensigtsmæssige Redningsanstalter, der desuden aldrig burde savnes i en Søstad som Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Efter Jndsenderens Formening, der iøvrigt underkastes kyndige Mænds Bedømmelse, torde efternævnte Redskaber være at ansee som tjenlige saavel til at bjerge dem der forulykkes paa Jsen, som ved Kæntring med Baade: 1) Trende i en Trekant sammenhæftede Ballones af godt malet Seildug, udspilet over stærke Tøndebaand – hver Ballones maatte have en Størrelse af 1/2 til 3/4 Cubikfod – Jmellem hver Ballones maatte være en Afstand af en Alen eller lidt mere. Ved disse Ballancer maatte være befæstet en smækker Line af en Halvsnees Favnes Længde. 2) En let Baadshage der dog ikke maatte være for kort, og som var forsynet med en Krykke paa den øverste Ende, for at den med Lethed kunde dreies endog om man holdt i den yderste Ende. For at Bjergerne med mere Tryghed kunne vove sig ud paa tynd Js eller ud i oprørt Sø burde endvidere anskaffes 3) Nogle Svømmebelter af Kork, samt 4) nogle Par Sandaler eller korte Støvler, af Sælskind eller idetmindste med Saaler af sligt Skind, for at Bjergerne kunne staae sikkert endog paa meget glat Js. Brugen af disse Rednings-Anstalter vil Enhver kunne indsee, uden videre Forklaring. Som passende Steder til sammes Opbevaring, troer Jndsenderen at kunne foreslaae: Færgehuset ved Vesteraae, Consumtionscontoiret ved Østeraae, samt een af Bygningerne ved Nyhavn. Hvert Sted hvor Apparaterne fandtes maatte forsynes med et iøinefaldende Skildt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Skulde Byens agtbare Magistrat ikke finde det passende at anskaffe saadanne Redningsapparater paa Kæmnerkassens Regning, turde muligen den fornødne, vist ikke betydelige, Anskaffelsesumindkomme ved frivillige Sammenskud, som Avis redactionen vistnok velvilligen vil paatage sig at imodtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
J næste Aalborgske Avis bekiendtgjorte Redacteuren Hr. N. Ph. Ree, at der var tilstillet ham to Rbd., som Bidrag til det tilsigtede ædle Øiemeds Opnaaelse. Jeg skal, vedbliver han, med Fornøielse være villig til at modtage flere Ædelsindedes Gaver, og derfor aflægge Regnskab. Men for at see en saadan Rednings-Anstalt stiftet til nogen Fuldkommenhed, har jeg besluttet at lade circulere en Plan, som jeg anbefaler Enhver der ynder Forslaget, til Paategning med en Skjerv, og hvis noget Klækkeligt udkommer, da vil Hr. Toldkasserer Thorbrygger have den Godhed, i Forening med mig, at foranstalte det fornødne efter bedste Skjønnende til at fremme Foretagendet og vil det Nærmere desangaaende vorde bekjendtgjort, samt Regnskab for det Hele aflagte – Til de vigtige Grene af Forsørgelsesvæsenet høre Anstalterne og Stiftelserne til Forsørgelse af de i Krig Saarede, og deres Familier, samt til de Faldnes Efterladte. Det er bekjendt at et betydeligt Fond blev strax efter Søslaget paa Kiøbenhavns Rhed d. 2 April 1801 stiftet for dem, som i samme bleve qvæstede, eller derved havde mistet deres Forsørgere. Et andet Fond blev stiftet i Anledning af det engelske Angreb i Aaret 1807. Begge staae i Henseende til Forvaltning og Kassevæsenet i gjensidig Forbindelse. Begge Fonds havde i Begyndelsen af Aaret 1830 en rentebærende Kapital, der i alt udgjorde 251,024 Rbd. Sølv og 2000 Rdl. Sedler og Tegn, foruden nogen fornøden contant Beholdning for løbende Udgivter; Antallet af de Personer, som ved begge Fonds understyttedes, var 293 Qvæstede, 103 Enker og Børn, og ti Faldnes Forældre. Hananannamen ogsabonnagrammonnammandornemannammandanoner annammandansespenge Regnskab for Bombebøssens 4 Quartal 1830. Oprettet den 11te August 1819.)(See Skilderiet Nr. 83 for f. A.) Ved Bombebøssens Aabning fandtes i samme . . r. S. 38 Rbd. 28 s. S. og T. 36 Rbd. 596. Madsensgade 412
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
J Huusleie var indkommet J Bombebøssen paa Dampskibet Wilhelmina 2 s. S. 4 a 4 94. fandtes. hvoraf 10 Rbd. r. S. vare nedlagte af Hr. Capitain Lou med underhavende Mandskab. Renter til 11 Decbr. f. A. af Stiftelsens Obligationer. - 194 - 88 – – - 8 - 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
J Bombebøssen paa Skibet Antoinette, ført af Hr. Capitain Knudsen fandtes 1/2 Dublons a 1 Raadsmed 21 Piaster, solgt for 11 Rbd. 3 Mk. samt 18 s. i Kobber tilsammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Fra Chinaskibets Mandskab var ved Hr. Casserer Ebbesen indleveret
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
For 2 Exemplarer af Fuldmægtig Brahdes Digte er imodtaget ......... . 4 s. a 4 s. a 250 Ved Salg af Contrabøger er erholdt . .J alt r. S. 100 Rbd. 56 s. S. og T. 960 Rbd. 288.