Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-06-12
For de tydske Stater er den Forandring med Laugenes Indretning i Frankrig altid mærkværdig. Dette store, ved Jordbund og Clima saa lykkelige Land, som i Vindskibelighed allerede haver saa store Fordeele frem for os, som sætter saa mange af sine Arbeidere i Beskæftigelse ved vor Consumtion, og tager fast intet af vore Fabrik=Vahrer, erholder endnu en nye Fordeel over os, da det aabner for Fliid og Concurrents en fri Mark, og borttager de hidtil værende Jndskrænkelser, inden hvilke vor Vindskibelighed er indsluttet. Visseligen fortiente denne Sag den modneste Overveielse i alle tydske Stater. Hvor mangen god Opfindelse bliver ikke endnu her tilbageholdt formedelst Laugene, hvor mangen Stad tvnugen til at betale slette Varer, dyrt, hvor mangen Flittig tvungen til Ørkesløshed, og vel endogsaa til Forbrydelser, hvor mangen brugbar Undersaat fortrængt og foraget af sit Fæderneland, til at anvende sit Talent og sin Fliid til naboe Lænders Fordeel, Følgende er et særdeles mærkeligt Exempel derpaa. En Hessisk Dragoner, Valentin Degenhard, lærte i Flandern at kiende adskillige uldene Manufacturer, og vilde efter sin Hiemkomst udøve sin erhvervede Kundskab i Eschwege, og være Rask mager. Men Degenhard var fød i Landsbyen Friede, og Klædemager=Lauget i Eschwegge sagde: "de af Friede ere ikke i Laug med os, og tilstedde ikke den gode Degenhard at udføre sit Forehavende. Dette drev ham til at begive sig til Eichsfeld i Naboelauget, hvor han opvakte en gandske overordentlig Vindskibelighed. Det kan være nok at anføre, at for hundrede Aar siden var der ikke en eneste Væverstol i Eichsfeld, og nu findes der henved 3000, hvorpaa Rasker, Etaminer, Kammelotter, Floneller og grovt Klæde forarbeides, og som, efter hvad man haver beregnet, sætte 30000 Menneskeer i Arbeide, og bringe omtrent halvanden Million Rigsdaler i Landet, hvoraf ogsaa i det mindste alt, hvad Arbeidslønnen beløber sig til, bliver der Disse 3000 Væverstole skulde nu have været i Hessen, disse 30000 Mennester fleere skulde nu der være beskæftigede, og til Deels være indlokkede fra Eichsfeldt; og disse halvanden Million skulde nu aarligen tilflyde Hessen, dersom 1670 i Eschwege intet Lang havde været. Hvilken lykkelig Jndflydelse skulde disse 3000 Væverstole ikke have havt paa at udvide den Hessiske Faareavl? Meget rimeligen skulde Hessen selv have frembragt det meeste af den Uld, som skulde forarbeides, og altsaa have beholdt de halvanden Million fast allesammen i Landet. Vil man endogsaa ikkun antage denne Summa for Beløbet af de Eichsfeldske Fabriker i de sidste Aar, og for hvert Aar ikkun regne en halv Million, saa beløber dette sig i de 108 Aar, fra Degenhards Fordrivelse, til 54 Millioner, som ere Hessen fragangne, og i dets Sted vundne for Eichsfeld. Haver KlædemagerLauget i Eschwege med alle de Producter, som det haver leveret fra 1670 til 1778 vel kundet helbrede det Saar, som det haver givet den Hessiske Vindskibelighed, og samme Lands Velstands Formeerelse, da det fordrev den brave Degenhard, og det blot af den Grund, fordi den gode Mand var født i Landsbyen Friede. Der vilde være faa tydske Lænder, hvor man ikke vilde finde lige Exempler, naar man først holdt det Umagen værd, at studere den tydske Manufactur= og Handels=Historie, faa, der ikke have fordrevet Degenharder. Denne Bebreidelse rører ikke den Hessiske Regiering i Aaret 1670, og overhovedet ikke enkelte tydske Staters Regiering; den er en nødvendig Følge af de i det gandske hellige Romerske Rige endnu bestaaende Laug. De beste og viseste Modificationer, som kunde gives Lang=Indretningerne i Tydskland, og hvorved de væsentligste Misbrug kunde afhielpes, fortiente fortrinlig Opmærksomhed af den lovgivende Magt i vore Stater. Visseligen kunde heri endnu giøres meget. I et og andet enkelt Land at afskaffe Laugene gaaer besynderligen derfor, ikke an, fordi de, som ikke ere Laugs=Mestere, ikke kan faae Svende, og fordi de, som have lært hos dem, ikke blive andensteds antagne, og altsaa ere indskrænkede blot til eet Land, og maa stedse staae i ængstelig Tvivl, om de og kan ernære sig med hvad de have lært. Men hvad hindrer Regieringen at give, og det uden Betaling, ligesaamange, som melde sig, Friehed til at arbeide, tilligemed de bestaaende Laug. Jntet kan hindre den derfra, uden naar den lader sig af Laugene noget betale for deres udelukkende Friehed. Thi da vilde det være en dobbelt Uretfærdighed, at krænke den. Men ere eller blive Laugene befriede for alle Afgifter, saa kunne de ikke klage, om Regieringen, befrier enhver, som forlanger det, fra Laugs=Artiklerne; Laugene beholde dog de Fordeele, som ere dem egne, saa længe denne Indretning dog i heele Riget endda er ved Magt. Ved disse og deslige Modificationer at formindske den Skade, som Laugene foraarsage, det synes at være alt, hvad enkelte Staters lovgivende Magt kan giøre Men endogsaa heri vil den ofte indskrænkes ved Naboerne, ligesom man haver havt Exempel derpaa ved adskillige Haandværks=Misbrug i Lænder af anseelig Størrelse, Alle Rigets Stænders fælleds Fordeel, og hvad Frankrig, nu for vore Øine haver gjort, skulde ret levende minde om, at vor Vindskibeligheds Befrielse fra de Lænker, hvormed den endnu er fængslet, er et høist vigtigt og paatrængende Rigs=Anliggende.