JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Blandede Efterretninger. Nogle Bemærkninger over Spanien. Neppe vil man undres over at den nu antagne spanske Constitution forbyder Udøvelsen, af hver anden Religion end den romerske catholskapostoliske, naar man kaster et Blik paa Geistlighedens Magt i Spanien og Portugal. Efter Telesius skal der f. Ex. i Portugal, der lige indtil Begyndelsen af det 12te Aarhundrede udgjorde et Stykke af Spanien, være 500 Klostere, og Patriarchatets aarlige Underholdning, Patriarchens Lønning uberegnet, koste 400 Mill. Realer (henved 1 1/2 Mill. Rbd. rede Sølv).J Klosteret Mafra koster allene Ringningen en Million Crusader. Tviss beretter, at Klosteret Albobacas Jndkomster ere 180,000 Eru fader. J Kjøkkenet arbeidede bestandigen 7 Kokke; i Staldene stode nogle 100 Muul æsler til Lystridning. De Geistliges Jndflydelse, siger Prof. Schummel (1805), strækker sig fra Tronen til Hytten. Enhver Officeer og Soldat, falder ned for dem, egentlig vel kun for at kysse Mariabilledet, men hvor meget af denne Veneration tilfalder ikke de Geistlige? – Srørger man: hvorledes kan Friheds- og Uafhængighedsfølelse i saa høi Grad vaagne hos et Folk, der i Aarhundreder er blevet kuet af en saa mægtig Geistlighed? saa findes Svaret snarest i den Sammenligning, Bourgning anstiller imellem Spanieren og Løven. "Betragter Løven, siger han, dens Aasyn er saa betænksomt, som dens Skridt. Den bevæger sig ikke uden Hensigt. Saalænge man viser Ærbødighed for dens Uvirksomhed, elsker den Ro og Fred. Fordrer den ud, og den ryster sin Manke, en blodgierrig Jld luer i dens Øie, den brøler huukt og du kjender i den Dyrenes Konge." Drives Spanieren af en ædel Lidenskab, eller hæver han sig til Sandheds og Rets Grundsætninger, siger Schummel, saa er intet Offer ham for stort, ingen Handling for vanskelig. - Men Spanien er et talende Beviis paa, hvor dybt den religiøse Fanatisme kan bringe en mægtig Stat til at synke. Dets Befolkning er siden Arabernes Tid formindsket til dybt under det Halve, og paa hver Miil af dette saa velsignede Land tæller man omtrent kun 1100 Mennesker. Uagtet Statens Jndkomster skulle udgjøre henved 70 Mill., skal dens Gield dog være 300 Mill. Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
J den Norske Rigstidende af 29de Febr. læses følgende: "J Anledning af hvad der, under Rubriken Kjøbenhavn, yttres i Rigstidenden for 1820 Nr. 14 om, at det Ankerske FideiCommis, begyndte med en Fond af henved 2 Millioner Rdlr., og at det desuagtet ikke har kunnet balancere saa godt som det Classenske Fide-Commis i Danmark, der begyndte med langt mindre, maa bemærkes: at det Ankerske Fide Commis's af Stifteren efterladte hele Massa vel omtrent opløb til den angivne Sum, men at dets oprindelige Fond eller beholdne Formue var kundet Halve omtrent af hvad Brevskriveren antager, nemlig 1,168,726 Rd. 72 s. D. C., som, beregnet i 2/5 Spdlr., svarer til 934,981 Spdlr. 48 s. i nærværende Penge; - at dets Forfatning bestandig forbedredes, da ikke alene dets Eiendomme ere i fortrinligere Stand end ved Stifterens Død, men Gielden var ved Udgangen af 1816 nedbragt til 242,389 Spd. 5 s., omendskjøndt man ikke havde kunnet undgaae af og til at paadrage sig ny Gield, og omendskjøndt Gields Massen oprindelig udgjorde 1,128,217 Rdlr. 18 s. D. C., hvilken betydelige Capital (som bestod deels af den af Stifteren selv contraherede Gield, deels af Summer, han havde legeret, deels af Summer, som man ved Forlige efter hans Død med Kongelig Approbation havde paataget sig, fornemmelig for at hindre dets Eiendommes Adsplittelse) vel maa antages at svare i det Mindste til 564, 108 1/2 Spd., uagtet Meget af den blev udbetalt efter et høiere Forhold og en Deel var contraheret i Species, og den ved Massens Overleverelse til de af Hans Majestæt udnævnte Skifte=Commissarier i December 1819 Stiftelsen paaheftede Gield 395,000 Spd. er saaledes meget under den anførte oprindelige; at dette Fidei-Commis beroede ene paa Handelen, især med Trælast, hvorfor det, saalænge den gik heldig, var i Tilvæxt, men, saasnart Handels Conjuncturerne forværredes, hvilket, som bekjendt, har været Tilfældet, især fra 1816 for det hele Søndenfieldske Norge, kunde Stiftelsen, saameget mindre undgaae de skadelige Følger deraf, da den ikke blot havde de samme Udgifter som andre Handelshuse, men var tillige bebyrdet med betydelige faste aarlige Udtællinger; - og endelig, at det Classenske Fidei-Commis begyndte omtrent tolv Aar tidligere end det Ankerske, altsaa i en Periode, der tællede flere fordeelagtige Aar for Norden, end den, hvori det Ankerske har virket. Jøvrigt vil den, som ønsker nærmere Underretning om sidstnævnte Stiftelse, finde den i Hr. Translateur Krafts nylig udkomne topographisk statistiske Beskrivelse over Norge, 1ste Deels 1ste Hefte, Side 195-200, sammenholdt med den i Rigstidenden for 1819, No. 101, indførte Beretning. Stiftelsens aarlige Status har forhen været meddeelt i Collegial=Tidenden, og for de sidste Aar, 1816 inclusive, i Rigstidenden. Bergen, den 1ste Marts. Vaar-Sildefiskeriet er meget betydeligt, og det største, som her har været siden Aaret 1808, da Silden begyndte igjen at komme her til Kysten. Der antages, at omtrent 150,000 Tdr. ere saltede her i Byen, og derforuden vil der undkomme Endeel, som er saltet paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Som en Følge af Rygtet om det lykkelige Sildefiskerie i Bergen og Stavanger, er denne Vare i Stockholm faldet betydelig i Priis, og er gaaen od fra 20 til 16 Rdlr. Rigsgield Tønden, førend endnu nogen ny Tilførsel deraf har fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Gartneren Lachmann, i Lyon har i forrige Aar medbragt fra London en ny paa Fastlandet ubekjendt Kartoffel. Han lagde den, og høstede modne Kartofler, der, ved atter at lægges, ydede 2016. Pd. Kartofler. Hver Plante veier 16. 18 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
J Engelland saaer man nu næsten overalt Hvede med Drillmaskinen. 1800 Mile ud over Missouri har man fundet en Flod, der er ligesaa lang og bred som Ohio. De Franske kalde den roche janne og de Engelske Vellow Stone. En af dens Grene Big Hoen træder ud af en Sø, nærved Rio del Norte paa Grændserne af Ny=Mexico og er paa adskillige Mile seilbar. Capit. Clark seilede ved sin Tilbagekomst fra det stille Hav ned af samme; han fandt den dyb, rivende og seilbar fra det Sted, hvor han stødte paa den, indtil dens Munding i en Afstand af 830 Mile. Nedenfor BigHoens Forening var Breden sædvanligen 500 til 800 Alen og stundom en Miil. Utallige vare Hjorderne af Boffeloxer og andet Vildt, som sværmede omkring derved. Overflødigheden af Vildtet er et Beviis paa Landets Rigdom, og de Handlende tale med Beundring om Landets Udseende ved Yellow Stone, Climatets Ypperlighed og Vandenes Hurtighed og Klarhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Den berømte Naturforsker Hr. Noil de laMariniere, Jnspecteur over de franske Fiskerier paa Nordcap, som angaaende Søfisk og deres Benyttelse har gjort mangen for den lærd, og handlende Verden nyttig Opdagelse, gjør en Reise paa den franske Regjerings Bekostning og med Anbefalinger til alle Souverainer i de nordlige Stater, han vil bereise. Han vil levere en nøiagtig Reisebeskrivelse og en naturhistorisk Belysning af de Producter af alle tre Naturriger, han vil samle. Han er øvet i de nordlige Folkeslags Sprog, og er nu i Skotland, hvor han fra Leith vil seile til een af de isfri norske Havne. Derfra begiver han sig igjen til Lofodo-Øernes Archipel. Han vil beseile denne farlige Sø, der deels formedelst sine Strømninger, deels formedelst sine Skiær, er en Rædselspunkt for de Søfarende. Han vil besøge dette Archipels betydeligste Øer, saavelsom de omkring Nordcap, og troer at gjøre der for Mineralogien vigtige Opdagelser. Han agter nøie at undersøge hele Kysten af Jshavet indtil Kola, og af det hvide Hav og Waronagowsfjord. Derpaa vil han, langs med Kysten og over Øerne, gjøre Tilbagereisen til Trondhjem og Christiansand, Nordcap og Fjordene ved Havsiden, derfra til Christiania, og saa hjem til Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Naturforskeren Capit. Soresby har godtgjort, at Hvalene ved Nordpolen ingenlunde i det Hele er mindre nu end i tidligere Aarhundreder, at heller ikke deres Mængde aftager, men at stedse flere Hvalfangere aarligen besøge Norden, og nu tidligere løbe ud paa Fangst end før, men formedelst Modinstructioner sjeldnere nu end før besøge de høiere Grader af den nordre Brede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
J Pignerol skulde En, som havde forfærdiget falsk Mynt, nyligen henrettes. Paa Veien til Retterstedet tilbød han sig at ville gaae over fra den protestantiske til den catholske Religion. Biskoppen sendte strax en Coureer til Kongen af Sardinien, og Synderen blev benaadet. Derimod blev En, der havde frastiaalet et Mariabillede et Smykke, levende brændt, efterat man i Forveien havde afhugget ham begge Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Priserne paa Caffeen vare fra 1813 til 1818. sædvanligen lave. Dens Dyrkning er meget usikkrere, i Henseende til Høsten, end Sukkerets, og udfordrer flere Menneskehænder. Den bliver kun af maadelig Art i Marskgrund, og lykkes mere og sikkrere paa Sandbund og Høie, hvor Plantagevæsenet sjeldent trækker sig tilbage til. Men Slaverne ere blevne dyre, og Caffetræet afkaster desuden først 4 Aar efter dets Plantning nogen Fordeel, som da rigtig nok i en Række af Aar vedbliver i voxende Qvantitet. J det europæiske Vestindien, Hayti undtagen, aftager stedse Caffe avlen. Derimod tiltager den alt mere og meere paa Hayti, i Brasilien og Java. Om nogle Aar vil man derfor kunne vente sig billige Caffepriser. Sukkeravlen er bedre skikket for store Plantager. Sukkerrøret lægges i feed Marskgrund, og Plantagerne kunne i mange Aar yde en rig Høst. Louisiana og Georgien have begyndt at anlægge mere end før Riis og Sukkerplantager paa Marsklandet ved deres Floder, og selv Ostindien for sender nu meget Sukker til Europa. Sukkerpressernes Maskinerie er tillige blevet meget forbedret og behøver færre Slaver end før. Vestindien have derimod de sidste Orcaner beskadiget og tilintetgjort mange Sukkerladninger, og endog hist og her beskadiget de voxende Sukkerrør, uden at Prisen just derfor steg. Planterne i Vestindien maa hurtigen skille sig ved de indhøstede store Qvantiteter, da Sukkeret lettere bedærves end Caffeen. Mærkeligt er det, at Nederlandenes og Hamborgs Raffinaderier atter kunne levere den raffinerede Sukker til lettere Priis end de engelske, hvilke kun netop endnu formaae at holde sig ved den betydelige Jndførselstold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
J offentlige Blade modsiges nu den forhen fremsatte Paastand, at Europa forbruger aarligen 240 Mill. Gylden mere til Varer, end det af ædle Metaller modtager, da de tvertimod, efter Humboldt, aarligen forøges med 15 Mill. Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Ved den første Beregning har man ganske overseet, at af de 45 Mill. Pd. Thee, som Europa erholder, faaer Engelland allene 32 Mill., som det betaler med Manufacturvarer, til Beløb 27. Mill. Gylden, og at dette Beløb siden 178996 er steget, Mill. og endnu bestandigen vedbliver at stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Veddeløbene med Heste høre til Britternes mærkeligste Egenheder, og de farligste Klipper for deres Veddesyge. Allerede nogle Maaneder førend Veddeløbet, øves Hestene ikke allene i Løben, men maa ogsaa udholde en medicinsk Cuur. Dette kaldes Training, og da hver Veddelobhest maa traineres, saa leve mange Mennesker heraf. Overalt i Nærheden af de Steder, hvor Veddeløb holdes, ere Traineer=Steder. Newmarket, en liden By i Cambringeshire, er berømtest. Aarligen holdes her 7 Heste Veddeløb. Den vigtigste Traineer=Anstalt er hos Mr. Boices, der stedse har 30 til 40 Veddeløbsheste paa Pension. Hver Hest staaer i en egen Stald ubunden, og har sin egen Opvarter, sædvanlig en Dreng paa 12 til 14 Aar. Han staaer hele Dagen hos Hesten, rider den to Gange dagligen, og modtager dens Excrementer ligeledes to Gange i et Kar og bærer dem ud. J visse Perioder faaer Dyret bestemte Medicamenter. Det fodres og røres hver Dag efter fastsatte Regler, for at befordre dets Hurtighed og sætte det istand til ei at tabe Aanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
En Reisende saae 200 Veddeløbs-Heste paa eengang paa den store Mark uden for Newmarket røres. Paa hver sad den Dreng, som opvartede Hesten, og foran red Mr. Boice. En Pensions hest betaler 10 Guineer maanedligen. De Pladser, hvor der i Engelland holdes Heste Veddeløb, beløbe sig ialt til 93, og heraf sees hvor udbredt dette Slags Spillesyge er her. Under 50 Pd. St. (200 Spec.) tør intet Veddeløb holdes. Jngen Hest tør løbe, hvis Alder og Herkomst ikke er bleven attesteret. Rytteren og hans Saddel maa i Forveien veies. Hvor ingen Vægt er fastsat er 8 Stone 7 Pd. den bestemte. Der veddes ikke allene paa Heste, som kun ere 2 til 3 Aar gamle, men endog paa ufødte. J Racing Calender for 1818 staae Veddeløb med 3 Aars Heste for 1821 og 1822. F. Ex. "Paaskedag 1821 ville 28 benævnte Personer, hvoraf hver har veddet 200 Guineer, lade løbe i New Market en 3 Aars Hest, hvis Forældre de ved Subskriptionen ville angive. Vedderytterne ere bemidlede Folk, der ordentlig studere denne Konst, og som faae af Hestens Eier en Andeel i Gevinsten. De maa være smaa og spinkle af Legemsbygning, men saadanne Folk findes sjeldent blandt Engellænderne. Paa Vægten kommer det her meget an, og den beregnes efter Hestens Alder. J Veddeløbet 1817, var bestemt for en 2 Aars Hest 6 Stone, for en 3 Aars 8, for en 4 Aars 8 Stone 9 Pd. o. s. v. En Stone er 14 Pd. Næst Vægten kommer det ogsaa an paa, hvorledes Hesten holdes i Tøile. Man bruger kun Trensen, og Bidslet maa være saa stærkt, at Hesten i Løbet ganske kan lægge sig derpaa, med Hovedet strakt mod Rytterens høire Arm til Jorden. Ved Enden af Løbet driver Rytteren paa den med Sporene og Pidsken. Ofte seer man ved Maalet Blodet udstrømme fra det arme Dyrs Side. Engellændernes Hesteveddeløb er i Henseende til Grusomhed Mage til Spaniernes Tyrefægtninger. Den gaaer saavidt, at en Mr. Frampton, Opsynsmand over de Kgl. Veddeløbsheste under Dronning Anna, Georg 1. og Georg 11., for at vinde det Veddemaal, at han med en Vallach vilde overvinde en berømt Hengst, lod sin Hengst, Dragon, da den var ankommen paa Pladsen, strax skjære, og saaledes forvandle til en Vallach. Det mishandlede Dyr vandt Prisen, men denne kostede dets Liv. Hestevedløbene drives med en saadan Jver, at man, da en rig Udlænding engang indlod sig i et saadant Veddemaal, og man var paa Veie med at tabe det imod ham, lod ved en Coureer hente den berømte Rytter John Pegmy, der befandt sig 80 danske Mile derfra, i Yorkshire, og som strax ankom og overvandt Udlændingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Rettelser. S. 423, Lin. 17 fra neden: de Mongano læs: de Mangano, S. 430, Lin. 14. før læs, tør Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
De grønne Blomsterknopper kunne nedsyltes med Eddike og salt Vand som Kapers. De udsprungne Blomsters Anvendelse er noksom bekiendt. Udmærket fund er den saakaldte Hyldemælk, der laves saaledes. To til tre Blomsterduske bindes ind i et reent Stykke Lærred, hænges ned i kogt, sød, med Ægeblommer, vel omrørt Komælk, medens denne er endnu hed, og afkjøles siden deri. Af Blomsterne tilberedes end videre den saakaldte Hylde-Eddike, i det man lader god Viineddike staae 6 til 8 Dage over tørede, eller og friske Hyldeblomster. Ønsker man at forhjælpe Eddiken til en delig purpurrød Farve, sættes i det Sted den paa friske, eller og tørede Hyldebær. Den af Bærrene udtrykte Saft kan æltes med Meel til en Deig, hvoraf Smaakager dannes, som tøres i en Bagerovn, gjemmes og anvendes i sunde og nærende Supper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Af de modne og saa saftfulde Bær skal vindes godt Brændeviin. J reen Potaske skulle 100 Pund Aske af Bærrene give 52 Pund. Hyldeviin - der vorder stærkere, jo ældre den bliver, og skal formindske Podagristernes Onde meget, naar de nyde den om Aftenen og siden holde Fødderne omsvøbte med Flonel - tilberedes paa een af følgende Maader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
J 16 Pund Flode eller Regn-Vand koger man i 2 Timer 34 Pund fuldmodne og af Stilkene omhyggeligen pillede Hyldebær. Saften sies igjennem en grov Lærredspung, for at faae Skaller og Kierner vel fraskilte; og Pungen knuges vel, for at al Saften kan vindes. Denne Saft sættes atter til Jlden, og 20 Pund Sukker kommes i, hvormed den da koger een heel Time, regnet fra det Øieblik af, da den begynder at koge. Derpaa lader man Saften kjøle sig af i en Træballie, indtil den er netop mælkelunken, da der kommes 4 Spiseskeer god og frisk Giær til, for at bringe den i Gjæring. Naar den nu 12 til 16 Timer har gjæret, kommes den paa et Træ og tilspundses vel efter nogle Dages Forløb. Omtappes kan den, efter 8 Ugers Henstand, paa Flasker, der kun maae lukkes, eller tilbindes med tykt Papiir, ikke proppes. 2. - Man tager 72 Pund Brøndvand til 1/2 Skjæppe Hyldebær. Deri koges de, efterat de ere pillede af deres Stikke, indtil de begynde at skrumpe ind. Nu haldes Saften sagteligen fra, og for hver 8 Pund kommes 1 Pund godt Sukker i, da den dermed koges een Time. Saa hældes den i et aabent Kar og afkjøles deri; thi, forblev den staaendes i Kiedelen, hvori den kogtes, fik Saften en slem Smag. Er nu Saften kold, ristes en Hvedeknop bruun, dyppes i reen hvid Giær, kommes i Saften, der staaer saaledes hen i 3 Dage, og røres dagligen flere Gange om, da den begynder at gjære. Nu tages et Træ, der kan rumme Massen; og efterat den er hældet deri, bliver det liggende aabent i Kjælderen, til den kan aftappes. En saadan Deel Viin, som den, her beskrives, kan aftappes 3 Maaneder efter, medens en større kræver sine fulde 6 Maaneders Stilhed. Dette skal være den engelske Tilberedelsesmaade. De føre Bær, tilligemed nogle Kryderier, til hvert Pund Hyldebær 6 Lod Caneel og 3 Lod Negliker, grovt stødte og indsyede i en reen Lærredspose - lagte ned i et Træ i Kjælderen med 24 Pund af en god hvid, eller rød Viin og forblivende deri henved 6 Uger, give en herlig Sundhedsviin. Selv al Viin, der er bleven skimlet, faaer, ved at tørede Hyldeblomster nedlægges i den, igjen en livlig og behagelig Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Af de smaae Kjerner i Bærrene forfærdiges en grønlig Olie, oleum arillorum Sambuci, der har afførende Kræfter. Man har af 2 Pund tø rede, stødte, opvarmede og i en varm Presse ud persede Kjerner faaet 3/4 Pund grøn og meget tyd Olie. Den fædvanlige er gjerne udperset med Linolie, meget tyndere og overmaade forfalsket. Jo flere nu af disse, om begge Træers store Brugbarhed samlede Erfaringer, der maatte vorde prøvede, befindes rigtige og bringes, som saadanne, til almeen Kundskab, desmeer, maatte jo man og haabe, ville Træerne dyrkes, agtes og udbredes. Sagen synes dog virkeligen at fortjene Opmærksomhed. Hvem Til en mere passende Tid end den nærværende skal Undertegnede besvare de Spørgsmaale, som den ærede Forfatter af en i fire Numere af dette Blad indrykket Afhandling, der har til Overskrivt: "Er det gavnligt, at en Underviisningsmethode for Almueskolerne befales," opfordrer ham til at svare paa. Jkke ved uheldige Exempler, hentede fra Tydskland i det forrige Aarhundrede, hvor den indbyrdes Underviisning hverken var eller endnu er indført, men alene ved Grunde fra vort Skolevæsens Organisation og den indbyrdes Underviisnings Natur skal han da tillige søge at gjøre sin Paastand endnu mere indlysende: at Methoden ikke kan, som Man har paastaaet, blive herskende hos Os af sig selv, og at Regjeringens og Lovgivningens Medvirkning maa blive det eneste Middel, ved hvilket Elementarunderviisningen kan, saa meget som mueligt, komme i Besiddelse af de Fordele, den indbyrdes Methode tilbyder. H. J. Wille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Jndenlandske Efterretninger. Den Kongel. Danske Hof= og Stats-Calender for 1820 er nu udkommet. Efter samme er efterfølgende Fortegnelse angivet: For Elephant-Ordenen er Hs. Maj. Kongen Ordens Herre, Riddernes Antal er 54.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
For Dannebrog-Ordenen er Hs. Maj. Kongen ligeledes Ordens Herre. Denne Orden tækler følgende Medlemmer: i 1ste Classe: 2 Stor Commandeurer, i 2den Classe: 105 Storkors; i 3die Classe, 59 Commandeurer; i 4de Classe: 776 Med Dannebrogsmændenes Riddere. Hæderstegn, som Hs. Maj. Kongen selv bærer, ere benaadede: 24 Riddere af Elephanten, 32 Storkors af Dannebrogen, 7 Commandeurer af Dannebrogen, 64 Riddere af Dannebrogen, og 814 Dannebrogsmænd. - Til Hs. Maj. Kongens Hofstat høre, 1 Over-Hofmarskal, 1 Over=Kammerherre, i Over=Kammerjunker, 1 Over-Staldmester, 1 Over-Ceremoniemester, 168 Kammerherrer, 2 Staldmestere, 22 Hofjægermestere, 1 Ceremoniemester, 1 Confessionarius, i Overforstmester, 2 tjenstgjørende General=Adjutanter, 21 1/2 Kammerjunkere, 10 Hofjunkere, 22 Jagtjunkere, 2 Ridejunkere. - Af Geheime-Conferentsraader ere 48, Conferentsraader 29, General=Krigs Commissairer 39, af virkelige Etatsraader ere 110, Rang med virkelige Etatsraader have 12: titulaire Etatsraader ere 27, Rang med titulaire Etatsraader have 6. - Det Kongel. Danske Cancellie har en Præsident, 5 Deputerede og 2 Assessorer; det er deelt i 5 Departementer, og har et Personale af 17 Contoirchefer og 33 Cancelli ster, Undercancellister, Fuldmægtige, Copiister o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
- Det Kongel. Slesvig=Holsteen-Lauenburgske Cancellie har en Præsident, 4 Deputerede, 1 Asses for, 2 Auscultanter, og et Personale af 8 Contoirchefer og 13 Cancellister, Undercancellister, Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. Rentekammer har en Præsident, 4 Deputerede, 5 Committerede, 12 Auscultantere, og et Personale af 27 Contoirchefer o. s. v., og 77 Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har en Præsident, 5 Deputerede, 5 Committerede, 1 Assessor, og et Personale af 13 Contoirchefer, og 40 Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Hs. Maj. Kongen er til sine Tider overværende ved det Kongel. Admiralitets- og Commissariats=Collegii Forsamlinger; dette Collegium har 4 Deputerede, 4 Justitsbetjente, og et Personale af 8 Contoirchefer og 24 Fuldmægtige og Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
For det Kongel. General-Commissariats=Collegium er Hs. Durchl. Hr. Carl, Landgreve til Hessen, Gen. Feldtmarskal &c., Præses; det har 5 Deputerede, og et Personale af 7 Contoirchefer, og 28 Fuldmægtige, Cancellister o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
General-Post-Directionen har en General-Directeur, 4 Directeurer, og et Personale af 7 Contoirchefer og 18 Fuldmægtige og Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Den Kongel. Søe-Etat har 2 Admiraler, 1 ViceAdmiral, 8 Contre-Admiraler, 11 Commandeurer, 6 Commandeur=Capitainer, 17 Capitainer, 26 Capitain-Lieutenanter, 42 Premier=Lieutenanter, 35 Second-Lieutenanter. - Landmilitair=Etaten har i General-Feldtmarskal, 2 Ganeraler, 4 General-Lieutenanter, 16 GeneralMajorer, 12 Generaler, som enten staae a la suite i Armeen eller paa Vartpenge. Armeen bestaaer af Jngenieur-Corpset; Artillerie-Corpset; Cavallerie, Livgarden til Hest, 2 Curasseer-Regimenter, 4 Regimenter lette Dragoner, 2 Landseneer Regimenter, I Husar-Regiment; Jnfanterie: Livgarden til Fods, 13 Jnfanterie-Regimenter, 5 Jægercorps, Raqvet-Corpset, de Vestindiske Tropper, de Guineiske Tropper, de Ostindiske Tropper. Bornholm Milice bestaar af 2 Artillerie Compagnier, 4 Dragon-Compagnier, 4 Compagnier National-Jnfanterie, 1 Jæger-Compagnie, 7 Borger=Compagnier og 4 Herreds-Compagnier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Kjøbenhavns Borgervæbning commanderes af Stadshauptmanden som Chef, og bestaar af 12 Compagnier Jnfanterie og 12 Compagnier Artillerie.