JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Paris, den 11e Marts. Idag reiser Hertugen af Orleans tilbage til Engelland for at hente sin Gemalinde herover. Han vil i Sommer beboe det skiønne Land sæde Villiers ved Seine og Neuilly, som Kongen har givet ham. - Under 7de d. har Kongen ophøiet Staden Vesoul i Over=Saonnedepartementet blandt det franske Riges gode Stæders Tal, fordi Jndvaanerne i Februar 1814 ved Monsteur, Greven af Artois, Modtagelse lagde yderst gode og roesværdige Følelser for Dagen.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Marseille, den 6te Marts. J Tripolis, hvor Deyen giør sig al muelig Umage for at herske paa europæisk Maade, og giøre en Ende paa Janitscharernes Despotisme, er der forefaldet nogle Uroligheder, og Deyen har ladet fen Personer halshugge. Blandt de nye Reformer han har truffet, er ogsaa den, at han meere har sørget for Fruentimmerne, som eller kunde bringes af Dage uden at det havde mindste Følge. stor nærværende Tid reise adskillige Engellændere i de afticanske Kystlande. De rose meget Deyen i Tripolis, men tale ikke saa ved om Deyen i Algier.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Spanien skal have grebet alvorlige Forholdsregler mod Barbaresk kaperne, og derved understøttes af engelske Krydsere.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Madrid, den 25de Februar. Man veed nu endelig, hvorfor de Forviste, som efter Kongelig Befaling vare sendte til Ceuta, en fast Plads paa den africanske Kyst, blandt Andre den bekiendte Arguelles, derfra ere blevne førte bort til adskillige andre Steder, navnlig til Formentera, en øde Øi det middellandske Hav. De havde nemlig lagt den Plan, at bemægtige sig Ceuta ved Hielp af Forstaaelser med nogle Militaire af Besætningen og paa den spanske Kyst. Ogsaa med de i Egnen af Fæstningen boende Maurer havde de Forbindelser; disse skulde nemlig understøtte dem, og hvis Foretagendet ikke lykkedes, vilde de flygte ind paa det maroccanske Gebet. En Sergeant ved et Jnfanterieregiment opdagede Complottet.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Jtalien, den 5te Marts. Det Breve, hvorved Hs. Hellighed Paven har erkiendt den i de pavelige Stater liggende Republik St. Marinos Uafhængighed, et bleven indhugget i Marmor, og opstillet paa Grændsen af denne Fristat.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Frankfurt, den 15de Marts. Den 10de er Prindsessen af Wallis ankommen til München, og spiste den 11te hos den Kongelige Familie.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
- Hs. Kongel. Høihed Churfyrsten af Hessen har erklæret sine samtlige Lande for et udeleligt, uforanderligt Heelt, hvis Regieringsform er monarkisk.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
London, den 14de Marts. Jforgaars tog Storfyrste Nicolaus Afsked med Hs. Majestæt Dronningen og igaar med Prindsregenten, efter at han havde spiist hos Hertugen af Cumberland.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
- Jgaar holdt Jndvaanerne i Vestminster en Forsamling, hvorved Major Carrrigt bragt, en Mængde Resolutioner og en Adresse til Prindsregenten i Forslag, for at bede ham at bortfierne de nu værende Ministre for stedse fra sig. De Herrer Sir Fr. Vurdett og Lord Cochrane understøttede hans Forslag med meget udførlige Taler, som ogsaa eenstemmig bleve antagne. Iøvrigt gik Forsamlingen rolig og ordentlig fra hinanden.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
- En vis Santine, en Corficaner, som forhen har staaet ved den franske Armee og fulgte Bonaparte til Elba, men siden vendte tilbage med ham til Frankrig, hvorfra han gik med ham til St. Helena, hvor han tiente som Huissier du Cabinet de l'Empereur, er fra sidste nævnte Øe ankommen til London, og har foruden om sig selv, sin Ankomst og Skjebne ladet trykke en Skrivelse, som General Montholon paa Bonapartes befaling har sendt til Gouverneuren paa St. Helena, Sir Hudson Lowe. J bemeldte Skrivelse fremsættes at skillige Klagepunkter, f. Ex. mod de fire allierede Magters Tractat af 3die August 1815, over det usunde Clima paa St. Helena, over den Titel man giver ham af General, over den Ordre, at han ingen Brev maa skrive eller modtage uden det er læst af de engelske Ministre og Officerer paa St. Helena, o. s. v.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Manchester den 12te Marts. Den 3die d. holdtes her ved St. Pederskirken en Folkeforsamling. og det blev tilkiendtgivet, at de, som vilde deeltage i den Bønskrivelse, der skulde overrækkes til Prindsregenten, skulde indfinde sig den 10de, og begive sig paa Veien til Hovedstaden. Jforgaars Morges saae man, at det var alvorlig meent, fra alle Sider strømmede Folk sammen; Hovedmændene satte sig tilvogns. Men paa samme Til ankom ogsaa et Detaschement af det 1ste Dragonregiment under Oberst Tversdale og i Fortning med Districtsøvrighederne, hvilke vidste at mandeurere saa godt, at de strax omringede Vognen, og førte den til New=Baclay. De øvrige Tilskuere og Tilhørere adsplittedes ogsaa. Dog have mange af de Mennesker, som bivaaneds Folkeforsamlingen, begivet sig af London til. Over 50 ere indhentede, og deels førte tilbage til Manchester, deels indspærrede i Stock port. Ved at giennemsøge en Vogn fandt man to overordentlig store Knive. Johnston og Ogden skulle ufortøvet føres til London. J det hele kan man regne, at Folk forsamlingen selv i det mindste bestod af 30000 Mennesker, og tæller man dem med, som den hele Dag igiennem deeltog deri, kan man vel regne 60 til 70000 Mennesker. Henved 200 Personer skulle være heftede.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Blandede Efterretninger. Paa St. Peders Pladsen i Rom arbeider man for nærværende Til paa en Søelskive, for hvilken Obelisken ved samme skal tiene til Viser, saa at den maaskee herved igien bliver givet sin oprindelige Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
J Nærheden af London har i den sidste Tid raset adskillige Storme Nylig omkastedes i Arundel-Castle en Eeg, som var plantet under Henrik den 8des Regiering, og næsten i tre Aarhundreder havde modstaaet alle Storme. Ved Ansbørne blev en Veirmølle slaaet i tusinde Stykker. I Tyrol have Lavinerne anrettet adskillige Ødelæggelser. I det spanske Kongerige Navarra og i Provindsen Alava skal herske en smitsom Sygdom.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 24de Marts, Ved allerhøieste Reskrivter af 6te d. M., har Hs. Majestæt behaget allernaadigst at tillægge samtlige Deputerede i de Kongelige Collegier, som have umiddelbar Forestilling til Hs. Majestæt, og føre det store Seigl, samt Medlemmerne i de Directioner, der ere samme Tilfælde, saa og Assessorerne i Høiesteret, saavelsom Justitiarii i den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret, i Lands Overretterne i Viborg og paa Island, samt Lands Overretten for de danske vestindiske Øer, Embedsrang med No. 3, i 3die Klasse, af Rangforordningen af 14de October 1746.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Afgangne Frøken Frederike Juliane Charlotte Gabel havde, ved Disposition af 5te Febr. 1808, testamenteret 10,000 Rd. d. C. til et Sygehuus i Aalborg. Da den bestemte Kapital, der ved Skiftets Slutning efter Testatrix, under 31te Decbr. 1812, blev udlagt med 9639 Rdlr. 56 s., og blev omsat i Rigsbankpenge N. V. til 2394 Rbdlr. 7 1/2 s., som en Følge af Pengerepræsentativernes siunkne Værd er bleven aldeles utilstrækkelig til det fastsatte Diemed, have Executorerne affattet en Fundation, som under 13de f. M. aldeles gratis er confirmeret, og ved hvilken er bestemt, at af dette Legat, der skal bære Navn af Frøken Gabels Legat til Syge i Aalborg, skulde i den mindste de 2000 Rbdlr. N. V. fremdeles giøres frugtbringende, blandt Stiftets offentlige Midler, hvorimod det overskydende og de oplagte Renter anvendes til at anskaffe 2 Senge med øvtigt Jnventarium for et eget Værelse i Sygehuset, der skal føre Navn af Frøken GadelsSygekammer, og hvori Inventariet vedligeholdes for Legatets Regning. I dette Værelse indlægges ingen andre Syge end ugifte i Aalborg fødte Fruentimmer, der ere trængende, skiøndt ei Almisselemmer, og have ført et christeligt Liv og Levnet, og anvendes Legatets Rente, forsaavidt samme tilstrækker, til deres Lægemidler og Pleie.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Fra det Kongelige Rentekammer er under 8de d. M. udgaaet følgende Placat for Hertugdommene Slesvig og Holsteen. Efterat det her er taget i Overveielse, deels at det vilde være trykkende for Mangen, paa eengang at berigtige samtlige Restancer, der ved Tidsomstændighederne ere stegne til betydelige Summer, deels at ogsaa de Kongelige Undersaatter endnu have Fordringer, for de til den russisk Armees Forpleining i Aarene 1814 og 1815 skeete Leverancer, hvorfor Godtgiørelsen ikke har kunne beregnes, forinden Regningerne desangaaende ere afsluttede, saa er Rentekammeret derom indgaaet med allerunderdanigst forestilling til Hs. Majestæt, og Allerhøistsomme har derpaa allernaadigst befalet, at Jnddrivelsen af de ældre Restancer, til Udgangen af Aaret 1815, saafremt de ikke henhøre til saadanne Restancer, for hvilke Oppeborselsbetienterne selv have at indestaae, kan udsættes, indtil at Regningerne og Liqvidationen, over Leverancerne til den russiske Armees Forpleining i Aarene 1814 og 1815 ere afsluttede, og den Undersaatterne i Hertugdømmene tilkommende Godtgiørelse kan bestemmes og i Restancerne aftegnes. Derimod skulle samtlige Restancer i de Kongelige Skatter og Afgifter for Aaret 1816, saafremt ikke i enkelte Tilfælde Dilation er bevilget, eller Afdragsterminer ere bestemte, ufortøvet afdrages tilligemed de løbende Skatter, og inddrives efter Anordningerne. Tillige har Hs. Majestæt allernaadigst bevilget, at de Kongelige Undersaatter, der til Udgangen af Aaret 1815 ikke restere med Skatter, eller hvis Restancer, ikke ere tilstrækkelige til Liqvidering med deres Leverancer, i sin Tid naar Godtgiørelsen for de nævnte Leverancer til den russiske Armee skal skee, skulle være berettigede til da at korte samme i Skatterne for løbende Aar.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Vor Litteratur er i disse Dage bleven beriget med et Skrivt, omvulkaniske Produkter fra Jsland, af Grev VargaBedemar. Det maae være os særdeles behageligt, at indenlandske Naturalprodukter saaledes alt mere og mere blive underkastede en videnskabelig Undersøgelse, ligesom det og ikke kan andet end fordre vor Agtelse og bifald, at en i den lærde Verden ikke ubekiendt Fremmed har erhvervet sig en saadan Færdighed i vort Sprog, at han er alene forstaaer med Hæld at udtrykke sig i samme, men endog kiende og bruger dets nyeste chemiske Terminologie. Ogsaa om Grønlands Mineralprodukter kunne vi som snarest haabe at see vor Kundskab for eget, da Hr. Professor Ridder Gieseke, inden faae Uger vil kunne forventes hertil, for at ordne og fordeels hans for nogle Aar siden hertil ankomne siældne og betydelige minetaldgiske og 30ologiske Samling. fra det sydlige Grønland.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Skifteforvalter-Embedet paa St. Thomas, hvoraf svares en Afgift af 2000 Rbdlr. V. C. til første Medlem af Skiftecommissionen. Revisor Embedet ved den grønlandske og ostindiske Mission.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Pakhuusforvaltertienesten ved Kiøbenhavns Toldbod.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12te d. M. er Sognepræst for Jydestrup og Valdførlille Menigheder i Sielland, J. C. Teilmann, beskikket til Sognepræst for Thostrup og Uggerløse Menigheder sammesteds; personel Capellan for Hagested og GislingMenigheder i Sielland, C. L. Homann, til Sognepræst for Østers, Menighed paa Færøerne; Lieutenant ved Hs. Majestæts Livcorps Cand. theol. S. Sørensen til Sognepræst for Norderøe Menighed paa Færøerne.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Fra den 18de til den 24de Marts 1817 ere indkomne. Capt. W. Prichard af Liverpool fra St. Thomas i Vestindien med Sukker, Caffe, Rum, Tobak og Bomuld; Capt. C. J. Jensen af Khavn. Capt. P. E. Nielsen af Bergen, begge fra Messina med Frugt Capt. W. Collie af Sunderland fra Newcastle, Capt. P. Lonwig af og fra Christiansand, begge med Steenkul; Capt. W. Thedsen af Flensborg fra Hamborg med Salt; Capt. H. Theysen af Khavn, fra Memel med Rug og Havre; Capt. O. Kyhe af og fra Rendsborg, Capt. C. Johansen, Capt. C. Laftentz, begge af Fehmeren fra Lybek, alle med Stykgods. - Udgaaede. Capt. B. Fyhn, Capt. H. P. Bødker, Capt. P. C. Dahl, alle af Khavn til St. Croix i Vestindien med Provision og Cargaison; Capt. J. Petersen af Khavn. til Riga med Sild; Capt. H. J. Giesen af Khavn til Kønigsberg, Capt. J. J. Bosker af Khavn til Stettin, Capt. P. J. Lund af dito til dito, Capt. J. P. C. Petersen af dito til dito, Capt. J. Knudsen af dito til dito, alle med Sukker, Sirup, Olie, Rug Sild og Tran; Skipper G. J. Bakker af Dragøe til Hamborg med Sukker og Hamp; Capt. H. S. Schou af Khavn, til Kiel, Capt. R. Svendsen af cito til Dantzig, begge med Stykgods; Capt. M.P. Grønbik af Khavn til London med Hvede; Capt. J. Lindberg af og til Gothenborg med Sukker; Capt. H. P. Sørensen af Khavn til Rendsborg med Havre.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Bekiendtgiørelse. Da Kalleboestrand, i Følge Hs. Majestæts anerhøieste Resolution, af 5te d. M., er underlagt Havneadministrationens Overbestyrelse, saa undlader Man ikke, ved at bringe saadant til offentlig Kundskab at giøre opmærksom paa, at de hidtil gieldende Havne Anordninger ogsaa blive at anvende mod dem, som afbenytte Kalleboeløb; hvorhos tilføies, at dersom en Sandbaad eller noget andet Fartøi udkaster i Løber Noget, som kunde have Formuddring til følge, da straf fes Vedkommende med Bøder, i Anatogie af Havneanordningen af 18de April 1744. Ligeledes bliver den, som beskadiger, borttagen eller forandrer de udlagte Søetønder eller Prikker, ikke allene pligtig at erstatte Skaden, men desuden at ansee efter Forordningen af 21de Martii 1705 s. 2. Til Ordens Overholdelse i Kalleboe Løb har Administrationen antaget de derved ansatte 2de faste Lodse, og bør disse, som ere med Jnstrux forsynede, respecteres som andre offentlige Betiente i deres Forretningers Udførelse.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Administrationen for Havnevæsenet i Kiøbenhavn, den 24de Martii 1817. O. H. Hvidberg. Rasmus Lange. H. Friis. Johansen. Rothe. L. Malling. D. Staal.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Bekiendtgiørelse fra Brand=Commissionen. Commissionen staaer sig foranlediget til at bringe Stadens Gaard og Huus-Eiere i Erindring de gjældende Bestemmelser angaaende de for enhver Eiendom befalede Brand: Redskaber. Saaledes skal i Følge Brand Anordningens 4, 45 og 95 S. S., og derpaa grundede nærmere Bestemmelser følgende Redskaber af vedkommende Eier bestandig holdes ved enhver Gaard eller Huus i forsvarlig Stand; En Læderspand for hver 1500 Rbd. S. V. af Eiendommens Brand=Assurance, Sum indtil 30,000 Rbd. S. V. Er Assurance-Summen høiere, bestemmer Brand-Commissionen det Antal Spande, der, i Forhold til Stædernes Beliggenhed og øvrige Omstændigheder, endvidere skal haves saavelsom og naar Assurance-Summerne under 30,000 Rbd. ei dels ved 1300. En Brandlygte til at udhænge i Jldebrands Tilfælde for et Huus af 15 Alens Strækning til Gaden og derunder, og for de større Gaarde eller Hus en Lygte for hver 15 Alen, samt naar det Overskyvende er 7 1/2 Alen eller mere, skal derfor haves en ryt, men i Mosat Fald ingen. Bygningerne skal til den Ende være forsynede til Gaden med fastgjorte Kroge i Muren, efter Lygternes Antal, 14 Alens Afstand fra Jordens Overflade, Disse Lygter skal, naar Jld om Aftenen eller Natten opkommer, i det District eller i Nærheden hvor Jlden er, og i de Gader, hvorigiennen der kiøres med Vand eller Flyttegods til og fra Brandstædet, og hvor det ellers af Politiet til siges, strax og saasnart Klemtning skeer, at huus Eieren, eller, naar denne ikke selv beboer Stædet, af Beboeren, i nederste Etage besørges udhængte.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
For Stadens Kirker er Antallet af disse Lygter bestemt ved Brand Anordningens 40 S. Et Vandkar eller Tønde med Jernbaand, som i det mindste kan rumme en Tønde Vand. En Træetragt med Jernbaand. Disse 2de Slags Redskaber finde kun Sted ved de Eiendomme, hvortil Vand haves. En stor Strippe med Jernbaand. En Svabert med Træskaft. En eller flere Haandlygter med Horn eller Glas, til Brug paa Lofter og i Stalde, eller andre lige farlige Steder, efter Brand=Commissionens Bestemmelse i Henseende til Antal paa Grund af ethvert Steds Leilighed. Det fornødne Antal Træpropper til at stoppe Redløbene af Træ=Tagrender, naar saadant i Jldebrands-Tilfælde maatte ansees nødvendigt. Disse hidtil nævnte Redskaber skulle bevares samlede i underste Etage, og saal des at de altid kunne paavises og frembringes. For enhver Gaard eller Huus, hvor dertil er fornødent Rum, skal endnu haves: En lang og beqvem Brandstige med Jernpigge i Vangernes underste Ender, og En Brandhage. Samtlige Brandredskaber skalle være forsynede med Mærke efter Qvarterets eller Stedets Navn og Gaardens eller Husets Matricus No. De Næringsbrugere, hvilke i Overeensstemmelse med Brand=Anordningens 17de og 21de s. 3, skulle være forsynede deels med i det mindste 6 Læderspande foruden de ordinaire for Gaarden eller Huset, deels tilligemed en Ballie forrette, ere nævnte i Commissionens Bekiendtgjørelse under 31te Januar d. A., dens 7de Post. Bagerne skulle iøvrigt efter Anordningens 15de F. hver have 2 Kobbertønder med Laag, til deri at svale Kul, samt derhos altid i Nærheden af Jldstedet en Tønde fyldt med Vand, hvilket sidste ogsaa paaligeger de øvrige Næringsbrugere, der bruge store Jldsteder. For de større Eiendomme, eller de som have flere Indkjørseler eller Indgange, bestemmer Commissionen Antallet af de Brandredskaber, foruden Spande og bygter, der maatte ansees nødvendige. Commissionen maae derhos paa nye erindre de af Stadens Gaard og Huuseiere, som maatte være i nogen Uvished om hvilke Brandredskaber de ere pligtige at anskaffe og vedligeholde, at henvende sig til Commissionens Secretariat i Raad og Domhuset, hvorfra Notger over Redskaberne, ligesom saadanne i sin Tid ere Vedkommende tilstillede, paa Anfordring blive meddeelte, da Commissionen eller naar Mangler befindes, sættes i den Nødvendighed at anvende de Mulkter, som i Brand=Anordningen ere fastsatte. Brand=Commissionen i Kiøbenhavn, den 22de Marts 1817. Krag. O. H. Hvidberg. H. C. Schmidt. Rasmus Lange. P. Malling. M. Lund.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Landhuusholdnings-Selskabet. Onsdagen den 26de Marts om Eftermiddagen Kl. 5, holder Selskabet et ordentligt Møde. Naar de løbende Sager ere tilendebragte meddeles nogle Bemærkninger i Henhold til de i sidste Møde forelæste Efterretninger om de i de senere Aar i Preussen trufne Foranstaltninger til Landvæsenets Fremme. J. W. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Rettelse. I Admiralitetets Bekiendtgjørelse i forlige Nr., staaer at Ar Selskabets Secretair. tillerilieutenant N. J. Hansen er forundt Premierlieutenants Characteer og ansat til Tøivatter, som herved rettes til N. J. Bilgrav.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Barom. Therm. Vinden. 16 Marts. 28 4, o. 1, 3 Kulde. N. O. 17 - 28. 3. 9 2, 4 Varme. S. V. 18 - 28. 2, 6 14, 6 - V. S. V. N. O. N. V. 22 - 23 - 4 3 1 - N. O. Hvad Venner føle dybt - Hvad Frender maae tilstaae, er at vilhelm Albertus, forrige Toldkasserer i Assens, var en duelig og retskaffen Embedsmand, sin Kredses kloge, virksomme trofaste Forsørgere. som Mand og Fader - den huldeste og ømmeste; derfor rinde Smertens og Deeltagelsens Taare saa hyppig ved hans Hengang. derfor føle de Efterladte saa bitterlig deres tunge Tab, medens hans fra een besværlig Hytte befriede Aand, i den nærmere Anskuelse af Guds inderlige Kiærlighed, fortsætter fine her begyndte lyse Rætters glade Lovsange i et evigt stigende Haletuja. Kiærligt var hans Hierte - Fred om hans Navn. - Denne lille Kierminde plantet Venskab paa hans Grav.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Ægteviede. Fredagen, den 21de Marts 1817. Hr. Frederik Wilhelm Stok fleth, Second-Lieutenant ved norske Liv=Regiment, og Jomfrue Sara Birgitte Nielsen.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
(t det har behaget Forsynet ved Døden at bortkalde min elskte Mand, Brændeviinsbrænder Mathias Lauritzen, den 18de d. M. i sit 4de Aar, undlader jeg ikke sørgeligst at tilkiendegive Familie og Venner. Christianshavn, den 22de Marts 181. Karen Sabine Lauritzen, fød Brandrup.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Litteratur. Hos undertegnede faaes følgende Bøger i taae Materie for vedtegnede Priser : Amalies Glæder og Lidelser som Jomfrue, Kone og Moder, af Rachlitoversat af J. H. Gamsk, 4 Rbdlr. Badens, J. Anviisning til det tydske Sprog for Danske, 6te Oplag, med en Chrestomatdie forsynet ved Professor Sander, 3 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. Boye, J. Næringsveie, Rigdom og Folkemængde, 2 Rbdlr. Sammes om Historieskrivning, 7 Mk. 8 s. Bugges, P. D., Betragtninger over de aarlige Søn og Helligdages Evangelier, 4 Rbdlr. Campes, J. H., Theophron eller den erfarne Raadgiver for den nerfare Ungdom, 3die Udgave, 4 Rbdlr. Sammes faderlige Raad til min Datter, en Haandbog for unge Fruentinmer, 3die Udgave, 4 Rbdlr. Campes, J. B., om Opdagelsen af Amerika, 3 Dele, 2det Oplag med 3de Kaart, 7 Rbdlr. Sammes Robinson den yngre, en lærerig og med 2de Kobbere forsynes Moerskabsbog, 3 Rbdlr. 3 Mk. Cramers, Christian, Regnebog, 19de Oplag, 1 Rbdlr. Denens Reise i Nidre og Øvre Egypten under Bonapartes Feldttog, afdet Franske oversat, 4 Rbdlr. Dolz, J. C., Samling katechetiske Samtaler over religiøse Gienstande, oversat af P. Holst, 2 Rbdlr. 3 Mk. Drewsen, J. C., nogle Erfaringer angaaende Vexeldrivten, med 2de Kobbere, 8 Mk. Elise eller Mynsteret for Koner, 2 Rbdlr. Ewald, Johannes, samtlige Skrivter, 4 Dele, med 22 Kobbere, Trykp 20 Rbdlr., Skrivp. 25 Rbdlr. Galten, M., Beskrivelse over Kiøbstaden Ribe fra Begyndelsen, 2 Rbdlr. Guldberg, F. H., Tihuus Elegier, 2 Dele, 4 Rbdlr. 3 Mk. Sammes Berentses Skuespil, oversatte og med Anmærkninger oplyste 8 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
AVERTISSEMENT. Natten mellem den 20de og 21de Marts har 2de meget farlige Forbryi dere funden Leilighed til at undvige af dette Steds Arrest, formedelst Uorsigtighed af den over dem satte Vagt, nemlig : 1. Slaven Carl Frederich Behrmann, er 30 Aar gammel, men efter hans Udseende synes han at være nogle Aar ældre, han har brunt afskaaret paar, blaae Øine, et skarpt Blik, brunladen af Ansigt, lidet koparet, temmelig store Bakkenbarter, middel af Væxt og Høide, og har paa venstre Haand en daarlig Finger og et Ar paa venstre Kind, taler godt Tydsk og nogenledes godt Dansk, er kyndig i Skoemager=Professionen, og var ved Undvigelsen iklædt en Blaarlærreds Skiorte, en hvid Klædes Vest, en blaa Trøie, korte stribede Manschiesters Buxer, Uldstrømper og Skoe paa Benene samt Hat paa Hovedet. 2. Niels Nielsen Kiøng, 20 Aar gammel, fød i Siælland, har blondiHaar, blaae Øine og opstaaende Næse, middelmaadig af Vært og af et behageligt Udvortes, iklædt en kort blaa Trøie, blaa lange Manschiesters Beenklæder, hvid eller stribet Vest, Støvler, rund Hat, sort Silketørklæde, samt et rødt Næt om Halsen, og i det Hele klædt paa Sømandsviis. Skulle disse for den offentlige Sikkerhed meget farlige Forbrydere antræffes, bedes de anholdt og mig derom Underretning meddeelt, da ikke alene alle paa deres Baretægt og Underholdning medgaaende Omkostninger skulle blive godtgjort, men tillige Anholderen tilstaaet en Belønning af 20 Rbd. N. V. Vordingborg, den 22de Marts 1817. Kinch, Sidstafvigte Løverdag Aften faaet den i Frederichsværke Arrest anholdte pastøie Person, som har angivet sit Navn at være Henrik Nielsen Bærker, Leilighed til at undvige af Arresten. dens Signalement er følgende: han er omtrent 36 Aar gammel, talet dansk, er liden af Vært og klein af Lemme, har sort Haar, brune Øine, en lys af Ansigts=Farve, smalkiævet og mager, har et betydeligt Brok og bruger Bind. Ved Undvigelsen var han iført : en kort blaae Klædes Trøie, en ulden Nattrøie, en stribet overgarnsvest, et Par lange hvide Lærredsbuxer, rund Hat paa povedet og Støvler paa Benene. Enhver anmodes herved en at anholde denne Person, hvor han maatte antræffes, og behagelig derom at meddele mig Underretning, paa det at jeg kan foranstatte ham afhentet og de paa hans Anholdelse m.v. medgaaende Omkostninger erstattede. Frederiksværk, den 18de Marts 1817. F. Budde.
Berlingske Tidende, 1817-03-24
Justitsraad og Birkedommer At Gresserer Johan Gregarius Veith den 14de denne Maaned har erholde sit opgivne Boe til frie Raadighed extraderet, bekiendtgiøres herved al os, som have været allernaadigst beskikkede Commissarier i Boet. Kiøbenhavn, den 22de Marts 1817. Stendrup. S. L. Becker.