Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Hvem uden Skribenterne, der have kundgjort os hvad Mergel er og hvorledes denne hensigtsmæssigen anvendes, kunne vi takke for, at vi uden at ængstes ved Ordsproget: "Mergel gjør riig Fader, men fattig Søn, med Tryghed benytte denne Guds store Gave. Og har Merglingen, ei, saa at sige, gjort Epoke i Holsteens Agerbrug, Dog hvortil flere Spørgsmaal af denne Art, der, med Forbauselse skal man læse det, fremsættes for at forsvare landoeconomiske Skrivters Gavnlighed, mod selve Professoren i Landoeconomien! Sagde Forfatteren at slette Skrivter ikke gavnede og at vort Lands nuværende oeconomiske Skribenter - thi han har selv næsten ganske nedlagt den landoeconomiske Pen - henhørte til den Classe, der forfatte saadanne, da kunde vi jo med Roelighed lade vore agerdyrkende Medbrødre afgjøre vor Værd, men Hr. Professoren taler generelt og det er denne Udstrækning af hans Paastand, som jeg her møder, og som han søger at godtgjøre ved den Paastand: "Jngen Forfatter overtaler nogen Landmand til at avle fem Tønder Sæd mere aarlig, men enhver Kjøbmand, som bestiller dem og lover for bestandig at modtage "dem, udretter det upaatvivleligt, hvorved han gjentager sin Spaadom, den vi allerede forhen have hørt, at Danmark ei kan forøge sine Producter under nærværende Forhold, om det end vilde, fordi det snart skal mangle Afsætning, og liig en Midas, forhangre midt i sine gyldne Dynger. Men – ret ligesom Skjæbnen vilde Prof. O. ilde, havde han neppe forkyndet os vor tilstundende Lod, før Hungerraabet lød Europa rundt, og Danmark i to Aar solgte alt hvad det kunde undvære; ja havde formodentlig endog fundet Afsætning til end een Million Tønder Sæd, om de havde været forhaanden. - Vel veed jeg, at saadan Afsætning ei ofte kan tilbydes os, men ligesaa vist troer jeg, at naar vi blot frembringe ligesaa gode Sædevarer, som de der høstes ved Østersøen, saa seile Englænderne neppe den længere, om Efteraaret usikkrere og om Vinteren umuelige Vei, for af denne at erholde hvad paa halv Vei tilbydes dem for samme, og som vi, bedre oplyste, dyrke med Kraft og Klogskab maaskee for ringere Priis, end den hvorfor saadanne Varer andensteds fra kunde erholdes. England behøver ofte, Sverrig og Norge stedse at kjøbe Sæd, thi Climatet kjemper stærkt mod Norman dens Bestræbelser. Ei heller er Veien os lukket til det atlandiske eller middellandiske Hav, naar vi blot lære saaledes at behandle vor Sæd, at den er god og forsendelig Vare, ligesom ei heller alt det vi ved en bedre Dyrkning frembringe mere, bestaar i Sæd eller behøves, som saadan at forsendes. Man bør desuden ikke forglemme at Fredens og Vaccinens Virkning snart vil spores Europa rundt, og at i hvert Land, saaledes ogsaa vort, maae frembringes betydeligen mere end hidtil, om ei det Overskud til Udførsel vi hidtil have havt, skal vorde mindre. Men finder man ikke desto mindre dette mit Raisonnement falskt, saa spørger jeg dog hvortil da ved Jnterressentskaber eller paa anden Maade opdyrke hine 100 Qvadratmile, saaledes som Prof. O. anbefaler os, Maaskee for at faae Plads til den Folkemængde, hvoraf man allerede seer os trængt, Men er denne Folkemængde virkelig forhaanden eller blot et Drømmebillede Det veed jeg, at indtil denne Vinter, hvor Tærskningsarbeidet er saa ringe, har jeg aldrig seet den sunde Haand, der vilde arbeide, mangle Arbeide. En Sandhed er det, at vi ved et forbedret Agerbrug ere istand til at beskjæftige alle de Hænder vi have og i lang Tid erholde, og først naar vi da begynde at trænges og i Trængselen, ei ret kunne røre Armene, først da er det Tid at trykke nogle arbeidsføre Landmænd til fjernere, dog ei nikobarske, Egne. Da modtage de jydske Heder, den Arbeidskraft, som ei længere kan hensigtsmæssigen anvendes paa de gamle Jorder; de vidne sammentrængte Afgrøder paa, af Naturen slette Jorder, om den Danske Landmands stigende Vindskibelighed og Kultur, og da vise denne i Gjærningen, at kun ondt Lune førte den Pensel, der med mørke Farver malede hans Billede; den samme der ei bluedes ved med falske Tre at skildre vor store, elskede, af hver fædrelands sindet Dansk, med blussende Taknemmelighed og sønlig Kjærlighed, saavel som levende Stolthed, mindede Fjerde Christian! Strandmøllen, d. 20 Febr. 1819. Joh. Chr. Drewsen.