Berlingske Tidende, 1785-10-14
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1785 (See No. 82.) Brugen af Sælhunde Garnet er bekjendt; Naar Hornfisk Garnet er udsat, haver man allene at ophænge dette Sæl garn imellem Pælene i Gie=Tove eller Liiner, og saasnart man merker Sælhunden, som ofte skal indfinde sig i Hornsiske Garnene, saa løsneer man kun Linen, saa at Sælhunde Garnet falder ned for Mundingen af Bund Garnet. Hunden søger derved strax sin Udflugt, og farer saa i Sælgarnet, bliver liggende der som i en Sæk, og følgelig er til Priis. 76. Som man og haver erfaret, at Grønlænderne ikke saa nøje paapasser deres egen Fordeel ved at lægge sig efter den for dem saa meget vigtigere Sælhunde=Fangst, som samme er en af deres visseste og meest fornødne Næringsveie; saa udsætter Selskabet følgende Premier: For den indfødte Grønlænder, som med egne Garn fanger de fleste Sælhunde, ikke mindre end 12 Stykker, 6 Rdlr., for næste Mængde, ikke mindre end 8 Stykker, 4 Rdlr., for den næst derefter ikke mindre end 5 Stykker, 2 Rdlr., og for den næst derpaa, ikke under Stykker, 1 Rdlr. Selskabet vil ved Premie=Tilkjendelsen, tillige tage i Betragtning den Lejlighed, som i Henseende til lokale Omstændigheder ved Kolonierne maatte gjøre Fangsten lettere eller vanskeligere, ligesom den Fangendes Evne og Vilkaar, samt Fliden og Vindskibeligheden han har anvendte Forhold derefter, hvilket derfor maatte anføres i de Attester, som fra Kjøbmændene, Præster eller andre troeværdige Personer der paa Stederne indsendes til Selskabet om den hele Fangst inden November Maaneds Udgang 1785. Prem erne udsætter atter for trende paa hinanden følgende Aaringer, og maae det tillige være de, som første Gange æsker Premien, nemlig i dette Aar 1785, tilladt under et at beregne deres Fangst baade for Aaret 1784 og for det iværende. 77. Daman ligeledes veed, at Grønlænderne ikke ere saa paapassende i Henseende til at anskaffe sig den fornødne Vinter=Forraad imod muelig Mangel, som det vel var at ønske, at de maatte være, saa udsætter Selskabet følgende Premier: For den indfødte Grønlænder, eller Grønlandske Familie, som at egen Fangst haver forskaffet sig, i Forhold til egen Fornøden, hed, den største Mængde af tørrede Holleflyndere, samt tørred Kjød til Vinter=Føde, enten i Henseende til een eller flere af disse Fornødenheder tillige, For den største Mængde heraf, 5 Rdlr. For næste følgende, 4 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. For næste endnu, 1 Rdlr. Fisken vil beregnes efter Tal, og de øvrige Sorter efter Vægten. For det hele, hvorfor Premie æskes, maae medfølge troeværdige Attester, ligesom for næst forrige Premier, og vil de lokale Omstændigheder, og enhvers Evne, Flid og Vindskibelighed ved det hele komme i nøieste Overvejelse ved Tilkjendelsen af Premierne. Premierne, tilforn, udsatte, æske i Aaret 1785 paa samme Maade som næst forrige, og gjøres Regningerne ligeledes i første Fald for forrige Aar medberegnet, og udsættes for 3de Aar. For begge Priismaterier erlægger Selskabet Betalingen, ligesom Premierne vindes, til den Kongelige Direksion for den Grønlandske Handel i Penge, hvilke den igjen i Handelsvare lader Vedkommende udbetale. 78. Da Selskabet har erfaret, at Norge har ikke nær saa duelige Tømmermænd, Smede, Muurmestere og Snedkere, som de ofte behøves, og Landets Jndfødte maaskee snarest skulde finde Lyst og Leilighed til at erhverve sig de fornødne Jndsigter i disse Haandværker hos andre, saa udsætter det følgende Premier: For den i Norge indfødte Tømmermands, Smede, Muurmester= eller Snedkersvend, som med paalidelige Attester beviisliggjør efter Bekjendtgiørelsen af dette at have opholdt sig i det mindste i tvende Aar udenrigs, og virkelig der har staaet i Arbeide for at erhverve sig Jndsigt og Færdighed til sit Haandværks Fortsættelse, og som derefter har vundet Borgerskab og paa samme Konst nedsat sig i en af de norske Kjøbstæder, og til den Tiid, da Premien æskes, der i det mindste har været boesiddende i 6 Maaneder. For den meest fortjente, Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den dernæst fortjente, Selskabets anden Guld-Medalje eller 50 Rdlr. For den næst efter, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr., og for den derefter, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. De Attester, som Selskabet forlanger om de Æskendes Duelighed, maatte saavel være fra de Stæder, hvor Personen udenrigs har opholdt sig, som ogsaa fra det Sted, hvor han er boesiddende. Ved Æskningernes Bedømmelse vil Selskabet især paasee Dueligheden, men naar alting er lige, ogsaa tillige Tiden og fornødne Bekostningerne udenrigs. Premierne udsættes særskilt for Norge Søndenfields og Nordenfields; dog bliver Christiania i Henseende til Vedkommendes Udreise herfra undtagen. De æskes i Aaret 1788, og Æskningen indsendes inden December Maaneds Udgang samme Aar. 79. For det Tjeneste Tvende af begge Kjøn i Jsland, som lader bevidne for Selskabet ved troeværdige Attester, indrettede paa efterfølgende Maade og indeholdende efterskrevne Vilkaar, at det i det mindste har tjent flittigen og troe paa eet Sted hos samme Huus=Familie der i Landet, i ikke kortere Tiidend 10 Aar, 10 Rdlr. Forikke kortere end 9 Aar, 8 Rdlr. For ikke kortere end 3 Aar, 6 Rdlr. Forikke kortere end 7 Aar, 5 Rdlr. For ikke fortere end 6 Aar, 4 Rdr. Premierne kan æskes i Aaret 1788. Vilkaarene ved Tjenesten, som Attesterne maae bevidne, ere: 1) Mandspersonernes Tjeneste Aar bliver at regne fra deres Alders 20 Aar, men Fruentimmer fra det 18de og til begges 60de. Dog maae Fosterbørns Tjeneste hos deres Foster=Forældre, Slegtningers, som i Anledning af Forvandskab, eller deres, som fra Betlerie ere af en Hos bonde opdragne, ikke regnes længere end fra den tjenende Mandspersons 25de men Fruentimmers 23de Aar. 2 Tjeneste Aarene skal være i Rad og alle efter hinanden, med mindre Sygdom eller besynderlige Aarsager, ikke Skiftelyst, haver været Aarsag til Tjenestens Forandring. 3) Tjeneste, Tiden maae og forstaaes og heel Tjeneste Aaret igjennem, saade, som lader sig fæste paa halv Tiid f. Ex. for at være paa egen Haand hver anden Ugge, ikke kan æske Premie. 4) Jngen kan æske eller erholde meere end en Premie; skjønt samme kunde have tjent premiemessig hos flere end een Familie. 5 Naar en Hosbonde døer eller opgiver Gaarden og TjenesteTyendet forbliver i hans Enkes, Børns eller Arvingers Tjeneste, ansees det som det havde tjent een Hosbond. 6) Der som et Tjeneste Tyende i Attesten tillige roses for, at det er vant til Havedyrkning, Kaal- og Kjøkken Urters Avl, vil saadant blive lagt vedbørlig Merke til, 7) Jngen, som for uærlig Sag er bleven fældet kan samæske til Premie. J Henseende til Attesternes Udstædelse, maae det merkes, at de gives af Hosbonden eller om han er død af Madmoderen, hos hvilken Tyende har tjent, og underskrives desuden af 2de at sammes Naboer eller Venner, hvilket igjen til Sikkerhed om alles Troeværdighed bevidnes af Sognepræsten. Er baade Hosbond og Madmoder døde, udfærdiges Attesten paa samme Maade af nærmeste Slægtninge, som har været i samme Huus med Premie=Æskeren. J Attesterne maae udtrykkeligen anføres, at Premie=Æskeren har tjent N. Aar i Rad hos N. og i al den Tiid viist i Henseende til Duelighed, Flittighed, Redelighed og Lydighed en god Opførsel, m.v. De udsættes for nærværende for Landet i Almindelighed; men kan blive nærmere bestemte til mindre Strækninger, Amter eller Provindser af Landet, i Fald Selskabet derfra i Tiden skulde blive underrettet og Fornødenheden deraf. 80 For den Bønde paa Kjøbenhavns Amt, Fogderne undtagne, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse udflytter sin Gaard til Udiorderne længst fra den Bye, hvori han boede. og som efter den beste Plan inddeler, opdyrker og med størst Vindskibelighed forbedrer sin fra alt Fælledskab indhegned, Jordlod, udsættes en Premie af 100 Rdlr. Attesterne herom maatte indsendes inden 1ste November 1785, og tydeligen bevidne Gaardens Størrelse samt de gjorte Forbedringers Vished og Betydelighed. Denne Premie udsættes af Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel von Plessen. 81. Da det overflødige Vand paa mange Steder i Ferøgjør største Skade især paa Engene, hvorved ei allene sammes naturlige Produkter forringes, men endog Faarene, som ere Landets Styrke og Rigdom, lider meget, ja tildeels at en saa kaldet Vattersot bortdøer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bod paa dette store Onde, allene ved at aflede Vandet ved tilstrekkelige Grøfter; saa udsættes følgende Premier: For den Odels= eller Kongs bonde i Ferøe, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil Efterhøsten 1786 graver de fleste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne og tjenlige Afledning fra Agre, Enge eller Myrer. For den største Mængde, 30 Kroner. For den næste, 16 Kroner. For den næste, 12 Kroner. For den følgende, 8 Kroner. Og endelig for den næstfølgende, 4 Kroner. Udi Attesterne, som maatte være nøiagtige og paalidelige og sendes med Høst=Skibene 1786 ventes fuldstændig Efterretning ei allene om Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, samt om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar flere Lodseiere, hvis Navne og Antal i Attesterne tydeligen maae meldes, med forenede Kræfter arbeider herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og tilsammen er Premie, som da bliver at deele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet. Attesterne maae tillige forklare, at der ved slige Arbeider dog er sørget for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, paa det ingen Vand=Mangel herved i Tiden skulde foranlediges. Disse Premier udsættes af Hr. Etatsraad Wilhelm August Hansen. 82. For den Bye i Aastrup Sogn under Carlsfelts Gods paa Falster, hvis Rug-Sæd hidindtil merkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vil ker (en Art meget skadelig og der i Landet mere og meere overhaand tagende Ukrud), og som herefter saaledes lægger Vindpaa at udrydde samme, deels ved at at skaffe sig reen SædeRug, deels ved at udluge dette Ukrud af Agrene, i Fald det enten skulde have indsneget sig i Sædekornet, eller ligge forborgen i Gjødningen eller Jorden, at der i den hele Byes Rugmark ikke findes nogen polsk Vikke, paa den Tiid de blomstrer, nemlig i Julii Maaned 1785, udsættes en Premiaf 20 Rdlr. For at kunne nyde Deel i denne Premie maatte hver Mand i Byen i det mindste have faaet 2 Tønder Rug Premien, som forhen har været udsat, æskes inden 1ste December 1785. Denne Premie, hvilken Hr. PastoBjering i Mosebye paa Falster, som et Agtelses-Tegn af Selskabet haver erholdet, bliver her igjen af ham udsat. 83. For den Gaard= eller Huusmand i Lister Provstie i Norge, som indeværende Aar avler, og til at kunne spindes, tilbereder den største Mængde Liin eller Hør, udsættes en Premie af 20 Rdlr. Prøver af Hørren, ikke mindre end 4 Pund, maae indsendes til Selskabet inden 31te December 1785, og da Hørrens Godhed fornemmelig ved Premie=Tildømmelsen vil komme i Betragtning: saa maae den, som indsendes til Prøve, allene være vel brudt men ikke heglet; ligesom Premie=Æskningen maae være geleidet af trærdige Attester, der bevidner saavel Mængden af den avlende Hør, som Prøvens Overeensstemmelse med den øvrige Avl. Huusmænd kan samæske med den halve Deel mod Gaardmænd. Det er Hr. Pastor Bugge til Waldsøe, som udsætter denne Premie(Slutningen følger.)¬