JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Døde. S. M. Nielsen, f. Halvorsen; Grosserer M. S. Trier, 67. A.; A. M. Kunze, f. Kunge, 69 A.; Jfr. J. O. Feilberg, 16 A.; A. D. Panier, f. Resste, 65 A.; Jfr. I. C. Hansen, 15 A.; Alle i Kbhvn. H. A. J. Hensemann, Præst for Borsøg og Beldringe Mydr. i Sjælland, 73 A. Thee= og Porcellainshandler M. M. Black, 80 A., i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Hals Skibsliste. Indk. Den 6te Octbr. : P. R. Møller f. Sæby m. Klude, R. Molboe f. Altona m. Stykg. N. Jversen f. England m. Steenkul. N. T. Larsen og C. Nielsen f. Nyborg m. Frugt. De 7de J. N. C. Jensen f. Altona og I. Clausen f. Lond. m. Styk J. Houmark f. Sunderland m. Steenkul. C. Cortzen f. Christiansand, og den 8de: J. Jacobsen f. Grimstad, D. C. Petersen og E. Nielsen f. Østerr.; Alle m. Træl. K. Fisker for Odense m. Frugt. D. 9de : T. Nielsen f. Kbh. m. Stykg. A Møgelstue f. Lilles., A. Gunnuldsen og L. Ellefsen f. Østerr. Alle m. Træl. - Udg. D. 7de: P. M. Smidt t. Drammer, m. Kartofler. P. Jensen t. Halmstad m. Uld m.m. C. Mad. sen t. Kbh. og J. P. Hansen t. Fredericia m. Stykg. H. Johnsen t. Østerr., og den 8de: L. Poulsen t. Sandef og J. Hes kjær t. Veile, Alle ball. J. Hendricksen t. Christiania m. levende Kreaturer. S. Toriesen t. Østerr. m. Kornv. R. Molboe t. Aarh. m. Stykg. D. 9de : G. Halvorsen t. Lilles. m. Muurst. C. Christensen t. Hurup, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Bekjendtgjörelser. I Gaar Aftes Klokken 7 bortkaldte den alvise Gud til det evige Hjem min elskede Mand Peter Nicolay Schytte, Captain og Cheifor det frivillige Jægercorps, i hans Alders 33de Aar. - Med dyb-Vemod bekjendtgjöres Slægninge og Venner denne, for mig og 3de Børn, store Prøvelse! Aalborg, den 9de October 1837. Jacobine Schytte, föd Thygesen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Med kongelig allernaadigst Tilladelse anbefaler Silkefarver Leopold Schneiders af Frankrig sig til at farve Kjoler, Skaaler, Tör klæder, alle Sorter Merinos, Patent-Krepstor og Talle Slags Silketöier af alle Couleurer, samt at aftage saavel Fugtigheds- som alle andre Slags Pletter af Silketör, Klæde, Cassimir, samt Frakker, Beenklæder, ikke alene at rense, men og at give det den naturlige Glands igjen som Nyt, Fet. For.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Ligeledes anbefaler jeg mig til at vadske Skaalstørklæder, Kjoler, Patent Krepstor og forøvrigt alle Slags Silketöier. Anne C. Schneiders.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
For Bopæl er i Skolegaden Nr. 345.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Skipper Kierulff afgaaer sidst i denne Uge til Aarhuus og medtager Fragtgods; man behager at melde sig hos Mægler Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
En skikkelig Dreng eller Pige kan strax antages i Væverlære, anvises i Jomfru=Anne=Gade paa Salen hos Sadelmager Funck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Frederikshavnske Østers faaes paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
En Reisevogn paa sjællandsk Facon staaer til Salg hos Smedemester Christensen udenfor Vesterport i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Den Beboelses=Leilighed, som er i Huset paa min Mark, kan faaes tilleie førstkommende Fløttetid. H. Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Hvor et brugt, men godt Fortepiano paa 5 Octaver, kan kjøbes meget billig anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Auction. Tirsdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Klokken 9, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, afholdt offentlig Auction i Mastrup By, under Buderupholms Gods, over afgangne Gaardfæster Jens Pedersens og Hustrues Efterladenskaber, bestaaende af Kister, Borde, Sengeklæder, Avlsredskaber, Køer, Unghøveder, Faar med videre. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Buderupholm, den 11te Octbr. 1837. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Efter Begjæring af Cancellieraad, Procurator Jensen bliver, Torsdagen den 19de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, afholdt offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen til Salg af 122 Tdr. 5 Skpr. 1/2 Fogkr. Rug, 229 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 48 Tdr. 2 Fogkr. Havre, som leveres in natura her i Aalborg, og 17 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 42 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 2 Tdr. Havre, som leveres in natura i Løkken eller Blokhuus, Alt af Aalborg Bispestols Tiendekorn, som tilflyder den kgl. Kasse. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Aalborg, den 2den October 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Ved den Auction over Hals Ladegaard, hvilken er averteret til Afholdelse paa Gaarden Onsdagen den 25de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bortsælges, efter Vedkommendes Begjæring, tilligemed Gaarden, eller opraabes under Et med denne, dens Besætning af Heste, Fækreaturer, Faar og Avlsredskaber med mere: hvilket herved endvidere, og i Forbindelse med den under 26de i f. M. udstedte Auctionsplacat, bekjendtgjøres. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 11te Octbr. 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Niels Enke. - Redigeret af Major v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Gudstieneste. Enogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, i Frue Kirke Hr. Pastor Fog h. -J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Jfølge kongelige Ordonnantser, indeholdte i Moniteuren, af 4de Octbr., er de Deputeredes Kammer opløst og Valg, Collegierne sammenkaldte til den 4de Novbr. i Frankrig, paa Corsika til den 18de Novbr. Kamrene sammentræde den 18de Decbr. Under 3die Octbr. udnævntes ved en kongelig Ordonnants imellem 40 og 50 nye Pairer. Blandt disses Navne finder man en meget stor Deel Deputerede og blandt disse atter Mænd som Dupin, Humann, Keratry, Generallieutenant Sebastiani o. fl. Næst disse Ordonnantser er det Expeditionen til Constantine og i Almindelighed Anliggenderne i Afrika, der fornemmelig beskjæftige Journalerne i denne Tid. - Medens Hertugen af Orleansk, hedder det i Bladene, med 15,000 Mand opfører et krigerisk Lystspil i Egnen af Compiegne og bestormer Veirmøllerne ved Aronde-Floden, strander det virkelige Krigstog i Afrika paa Mangelen af kampdygtige Soldater. Allerede den 4de gav Temps" at forstaae, at Expeditions Armeens Tilstand var bedrøvelig, at den af 21,000 Mand kun havde 7 a 8000 virkelig under Vaaben og at de idelige Regnskyl gjorde en Forhaling, ja muligt selv aldeles Opsættelse af Krigstoget mod Constantine ønskelig. - . vide vel, vedbliver denne Journal, at en saadan Bestemmelse vil fremkalde bidende Epigrammer; vi vide, at den gives ypperlige Patrioter, Mænd med Mod og Æresfølelse, som stedse ere rede til at nedsætte vort Land i Europas Øine og at forudsætte Feighed eller Forræderi hos Regjeringens Raadgivere; men, skulde vi end selv paadrage os lignende beskyldninger, vove vi dog at udtale det Ønske, at man er vil tiltræde en Expedition med Tropper, som ere svækkede af Cholera og pestartede Febre, gjennem grundløse Veie og utilgængelige Bjergpasse, for at beleire en Stad, man dog ikke for Alvor kan tænke paa at beholde."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Allerede i længere Tid havde Beretningerne fra Afrika havt en ildevarslende Caracteer; de allernyeste Efterretninger og ovenstaaende Præludium i Bladet Temps" lade nu ingen Tvivl meere tilbage om, at Armeens Tilstand er ynkelig, at mange sammenstødende Omstændigheder have forenet sig, for at gjøre den end mere mislig og at Toget vel for Øieblikket bliver undforligt. Til de herskende Febre er Cholera kommet og til denne Achmet Beys nye allerede noksom frygtelige Allierede slutte sig endnu Regn, kolde Nætter, Mangel paa Brændsel, Utilstrækkelighed af Forsvarsmidler for de adspredte Forter, Beduin=Høvdingernes Frafald og endelig - 1200 Mand tyrkiske Hjælpetropper, der paa eengang træde op imod de Franske paa den haanligt leende Fiendes Side, der atter har ledet dem ind i Underhandlingernes Fælde. Hvorfra komme pludseligt disse 1200 tyrkiske Soldater, De to franske Admiraler havde jo bevogtet Capudan=Paschas Flaade og, som det ganske nylig hed, bortcomplimenteret den fra Afrikas Kyster. Det synes, som om Franskmændene atter have ladet sig sætte en Voxnæse paa, af Barbarerne. Flere forvirrede Efterretninger havde allerede tidligere gjort denne Sag noget mistænkelig, og nu læser man i en Skrivelse fra Bona af 24de Septbr., at 1200 Mand tyrkiske Tropper, bestemte til Constantine, vare udskibede ved Tripolis, den 14de. Medens altsaa 7 store Krigskibe, med 200 Kanoner, under 2 franske Admiraler opholde sig for Tunis, for at imponere Tyrkerne, om de der skulde vove nogen Land sætning af Tropper, sættes disse ganske roligt i Land i Tripolis.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Den algierske Moniteur af 23de omtaler en Recognoscering, som General Damremont havde ladet foranstalte. Man stødte paa Scheikernes Rytteri paa Høiene ved Ras elAkba. Det gjorde Mine til at modsætte sig, men blev drevet tilbage fra een Stilling til en anden. Beretningen om denne Recognoscering udlader sig med, at det ventelig har været Generalens Hensigt at betage Achmet Bey en Mening, han skal have næret, at den franske Armee ved høiere Ordre blev holdt paa den anden Side af Seybouse=Floden. Beyen antog derimod, at Recognosteringstoget allerede var Forløber for Hoved=Armeens Fremrykning, og gjorde, i den Formodning, at dets Tilbagetog var et Signal til Flugt, selv et Angreb paa en af de franske Leire, Forposterne, besatte med en allieret Stammes, Zouarernes Tropper, bleve kastede, men Fjenden blev snart nødt til at vige for de tillende franske Corpser. Denne Affaire kostede de Franske 9 Døde og 29 Saarede; Fjendens Tab anslaaes til over 100 Mand. Men af mere Betydning, end alt Ovenstaaende, er det, at General Damremont i et Krigsraad den 28de, samme Dag hiin Skjermydsel havde Sted, er trængt igjennem med den Anskuelse, at man burde oppebie de fra Frankrig forventede Forstærkninger. Til denne Bestemmelse blev man end ydermere bragt ved et opfanget Brev, som en Kabyle skulde overbringe til en Jndvaaner i Bona, og som giver en temmelig afskrækkende Skildring af Achmet Beys virkelige eller forgivne Stedskræfter, der i Krigsraadet forseilede sin Virkning. (Dette Brev skal blive meddeelt.) Imedens saaledes Bladet Temps" og andre Ministeriets saakaldte Hjælpershjælpere udbrede slige foruroligende Efterretninger om et Anliggende, hvor det gjælder saamange 1000 Franskmænds Liv og de franske Vaabens Ære, beklager man sig over, at Regjeringen ikke i et aabent, tydeligt Sprog underretter Publicum om Sagernes virkelige Stilling. Jmidlertid synes det at være tydeligt nok, naar Temp af 5te Octbr. udtrykker sig saaledes: "Vi vide nu med Vished, at det 12te Linieregiments Sundhedstilstand er saaledes (Cholera er udbrudt i dette Regiment), at General Damremont har begjært Forstærkning fra Frankrig. Denne skal indskibes i Cette og kan vel være i Bona henimod den 8de Octbr. Dette vil nødvendigt forhale Expeditionens Afmarsch, men man tør dog nære det Haab, at denne Forhaling ei vil skade Expeditionens Hensigt, da Aarstiden endnu er meget skjøn!"(?) En lignende med en halvfalmet Haabsfarve i den halvofficielle Journal Charte" sminket Efterretning taler ligeledes blot om Cholera, fortier alle de andre notoriske Hindringer og ender ligeledes med at haabe, at Expeditioner endnu kan gaae for sig, naar hiin Forstærkning er indtruffen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Spanien. De seneste Telegraphdepescher bekræfte i det Hele de tidligere Efterretninger. Den 25de var Prætendenten i Omegnen af Aranda ved Duero; han havde forenet sig med Zariateguy, men man meente, at Dronningens Tropper vilde i naae ham. Ved Valgene i Madrid have Tilhængerne af Constitutionen af 1837 seiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
J Cortes Mødet den 23de saae Krigsministeren sig foranlediget til at erklære sig over de sidste Begivenheder i Castilien. Regjeringen beskyldtes nemlig for at have blottet, denne Provinds paa en uforsvarlig Maade. Ministeren, kaldte denne Bebreidelse ufortjent. Nødvendigheden havde, sagde han, nødt Regjeringen til at give et Punct af Kongeriget et øieblikkeligt Fortrin fremfor et andet, da den, under nærværende Omstændigheder ei besad Kræfter nok til paa eengang at beskytte alle af Fjenden truede Puncter. Da Regjeringen bemærkede Prætendentens Hensigt, at bemægtige sig Hovedstaden, beskjæftigede den sig strax med Midlerne til at hindre hans Plans Udførelse. Den hidkaldte strax alle disponible Stridskræfter. Resultatet, sagde han, ger bekjendt. Prætendenten, som maaske nærede det Haab at trænge ind i Dronningens Pallads og at forsyne Proscriptionslisten med nye Navne, befinder sig paa Flugten; de nordiske Magter, som regnede paa at modtage Depescher fra Prætendenten fra Madrid, vide nu allerede, at han er dreven tilbage. Denne Begivenhed, hvis Følger ere umaadelige, har afnødt Regjeringen store Offere, som den beklager; saasnart Castilien blev Hovedpunctet for de militaire Operationer, kaldtes alle disponible Stridskræfter derhen; saaledes kom Tropperne bort fra de nordlige Provindser. Valladolid selv kunde have forsvaret sig 3-1 Dage i Forventning af Forstærkning. Jeg vil ikke anklage Nogen, men General Espinosa vil blive stillet for en Krigsret og straffet efter Lovens Strænghed. Det er vigtigt, at denne Forsamling erfarer, at Castilien stedse har vætilket en Gjenstand for Regjeringens særdeles Omhus, naar den derfor saae sig nødt til at bortkalde en af de til denne Provindses Forsvar bestemte Divisioner, saa gav den kun efter for paatrængende Nødvendighed og ansaae det stedse for sin helligste Pligt ikke at lade Partigængerne betræde Hovedstadens Gebeet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Orienten. At den engang saa mægtige Pertew Pascha er afsa- og Englændernes Dødsfjende Hakif-Effendi igjen beklæat der hans Post i Divanet, er naturligviis en Gienstand for ra de engelske Blades Raisonnements. De tillægge den russiske Diplomati denne Omvæltning, men bemærke derhos, at Rusland vel i Pertew Pascha har faaet en mægtig Modstander af Halsen, men Hakif-Effendi er ikke heller Ruslands Ven. Det var ham, der engang af alle Kræfter modsatte sig Tractaten til Unkiar=Skelessi. Man antager det ikke for umuligt, at Seraskieren Huseff Pascha igjen kommer ind i Ministeriet, da det kun var Pertews almægtige Indflydelse, der fortrængte ham af samme. Fra Circassien har et til Constantinopel ankommet Fartøi bragt den Efterretning, at en Hr. Knight med 2 Fartøier, med Krudt og Bly lykkelig er sluppen igjennem Russernes saakaldte uigjennemtrængelige Blokade og modtaget af Circassierne med aabne Arme. Den russiske Eskadre er forenet ved Sebastopol, efter Nogles Mening, for at tage Deel i Flaadens Manoeuvrer under Keiserens Nærværelse, efter Ane dres, for at hente en Forstærkning af 4 Regimenter til General Villiamineff, som han meget trænger til. Efter at have befæstet det nylig erobrede Pschiat, ville Russerne anlægge et nyt Fort ved Sakum=Kaleh.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Norge. Hvo som i 20 Aar ikke har været i Christiania og nu for første Gang kommer der igjen, hedder det i en Skrivelse derfra af 19de Septbr., vil forefinde en saa forhausende Forandring, som ellers kun forekommer i de nordameriei kanske Fristater. Men dette er ogsaa Virkningen af de samme 11 Aarsager. Dengang talte Staden 12,000 Jndbyggere og et Par kummerlige Bogtrykkerier; nu tæller den en Folkemængde af 24,000 Mennesker og 13, tildeels vel udstyrede Bogtrykkerier, som alle have fuldt op at bestille. Der udkommer daglig 3 Nyhedsblade, og 6 andre Tidender een eller i flere Gange ugentlig. Blandt disse indtage, Morgenbladet og den Constitutionelle den første Plads, og kunne siges at være af politisk Betydenhed. "Morgenbladet har allerede i 19 Aar ved Frimodighed og Selvstændighed holdt sin Credit vedlige; den Constitutionelle begyndte i Februar f. A.; men er langtfra ikke saa læst som hiint. (Begge disse Blade ere, som bekjendt, forbudne i de danske Stater.) Siden det ordentlige Stortings Oplysning forrige Sommer have vore Publicister ført en uafbrudt Feide med de svenske Journaler svenska Minerva" og dagligt Allehandat. Sidste finder det utilbørligt, at Sverrig ingen directe Pengefordeel har af Norge, og at Normændene, ifølge Grundloven og Unionsacten, allevegne holde paa Anerkjendelsen af deres Selvstændighed ved Siden af den svenske. Det raaber derfor paa en ny i Unions=Tractat, og betragter de norske Oppositionsblade, særdeles de nysnævnte, som antjunisteske og revolutionaire. Vore norske Blade besvære sig derimod især over, at vor Diplomati ledes af den svenske Udenrigsminister, der intet Ansvar har til Stortinger, og at det norske Handelsflag ei maa føres hiinsides Cap Finisterre, samt at Unions- og Krigsflaget bestaaer, af det svenske Flag, med et lidet, ikke engang norsk Kors i istedetfor at vise ligesaa meget Norsk som Svensk. Overhovedet klage de over, at Sverrig er fremherskende i Unionen; hvorimod igjen hine svenske Journalister paastaae, at man i hertillands arbeider paa Unionens Ophævelse, hvilket dog Grunden slet ikke er Tilfældet. Glædeligt er det imidlertid, at selv et svensk Blad. "Aftonbladet, har taget Normændenes Parti. Den Statsraadspost, som qvitteredes af Statsraad Motzfeld, en saare brav Mand og Medlem af den constituerende Forsamling paa Eidsvold, er endnu ubesat. Med hvilket rigtigt politisk Blik Rigsstatholder=Værdigheden, blev overdraget til Grev Wedel-Jarlsberg, har nu næsten et Aars Erfaring godtgjort. J Statsraad Collets Sted, der i Anledning af Stortingets Oplysning trak sig tilbage fra det offentlige Liv og har tilbragt Sommeren i Toplitz, fungerer Statsraad Vogt. Trælast=Udførselen til 1 England og Frankrig er i rask Gang. Fiskerierne langs de vestlige og nordlige Kyster har ogsaa været meget indbringende. Kongsberg Sølvværk er vedvarende i bedste Drift. Jmidlertid turde den kommende Vinter muligt blive meget sørgelig for mange nordlige Dale og fremme Udvandringslysten til Amerika, hvor mange Normænd allerede have nedsasig, især i Staten Jllinois."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Den norske Armeecommando er ved kgl. Resolution bleven bemyndiget til, i Christiania at etablere en Gymastikskole, ved hvilken 1 Officeer pr. Artilleribataillon saavelsom pr. Jnfanteri- og Cavallericorps, samt en Underofficeer pr. Compagni osv. skulle dannes til Jnstructeurer ved Jndførelsen af Bajonnetfægtning og militair Gymnastik i Armeen. Først nu Det nye Theater i Christiania aabnedes den 4de Ds. Directionens Underretning herom meddeles adskillige Regler, hvorefter Tilskuerne ved Forestillingerne skulle rette sig, saasom: at medens Tæppet er oppe maa Jngen gaae eller staaer paa Gangene mellem Bænkene, Jngen have Hatten paa Hovedet, hvorved den Anmærkning tilføies, at man venter af Damerne, at de enten vise sig uden Hatte, eller vælge saadanne Hovedtøi, at de ikke skjule Scenen for de bagved Siddende. Ved Theatret ere engagerede 8 Skuespillerinder og 15 Skuespillere. Orchesterets Anfører er Hr. Schrumph. Syngemester Hr. Muth=Rasmussen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Blandede Efterretninger. Alexander=Fæstningen, skrives der fra Warschau, ger nu aldeles fuldendt; Brohovedet ved Praga er stærkt under Arbeide, og i Modlin ere 15,000 Mk. daglig i Virksomhelmed nye Fæstningsværkers Opførelse. Ogsaa i Breze=Litewski, Zamose og ved Wieprens Udløb i Weichselen anlægges uhyre Fæstningsværker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
J England havde man forleden Efterretninger over Land fra Caleutta og Bombay af 15de April, hvorefter de saakaldte Nairns eller Coorgs, en krigersk og religiens HindusSect, med betydelig Styrke havde samlet sig ved Mangalore, og syntes at true denne Plads. Ifølge senere Skibsefterretninger skulde Surate (en meget stor Stad i For=Indien 137 Miil fra Bombay, Sædet for en Nabob, der har Pension af Britterne, som der have deres første Factori) være bleven stukken i Brand af Jnsurgenterne og 25,000 Huse, derved lagte i Aske. Nærmere Bekræftelse herpaa fattes endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
J Brunsvig fandt den 24de Septbr. en sjelden Høitidelighed Sted. Dagen efter at Schill den 31te Mai 1809 var falden ved Stralsund, løste en hollandsk Overchirurg, i hans Hoved fra Kroppen, og siden opbevaredes det, ifølge Reisendes Udsagn, i Spiritus paa Anatomiet i Leyden; skjøndt Hollænderne ikke ville have Ord for, at de der have placeret det blandt Misfostere og andre Curiosa. Senere kom det i Professor og Generalstabs-Chirurg Brugmanns Eie, og denne vakkre Mand bestemte i sit Testamente, at naar en tysk By forlangte det for at stede det til Hvile i Fædrenejord, skulde det udleveres. Schills Vaabenfæller havde forskjellig Skjæbne. J Wesel bleve 11 Officerer, meest unge Mennesker af god Familie, skudte; samme Skjæbne lede 40 Underofficerer og Soldater i Brunsvig. J Marts Maaned d. A. bleve disse tyske Frihedsmartyrers Been opgravede af den Kule, hvori man havde nedrodet dem, samlede og høitidelig stedede til Hvile i indviet Jord, over hvilket den i blev sat et skjønt Mindemærke. Her blev nu ogsaa Schills Hoved den 24de sidstleden, om Eftermiddagen Kl. 4, under megen Høitidelighed overgivet til den moderlige Jord. Det hviler i en Urne, indsat i en muret Gravhvælving. Constantine er af Naturen befæstet, undtagen fra den sydvestlige Side. Beyens Milits er ikke over 6000 Mand stærk. Hertil kan man tegne 2000 Maurer og Jøder samt nogle Europæere. En Sværm Arabere fra Ørkenen Sahara kan man ikke regne med til Garnisonen, da Beyen nok skal vogte sig for at lade disse rovbegiærlige Gjæster komme indi Staden. De blive kun brugte som Fortropper mod den franske Armee, og for hvert fjendtligt Hoved de bringe, erholde de 1 Plaster. Der er ingen Orden i deres Angreb; de storme rasende frem, affyre deres Geværer og søge ved en Strikke med en Krog i Enden at bemægtige sig det fjendtlige Lig. Det franske Artilleri og især Haubitserne kunne de ikke ret forklare sig, og derfor ere de ogsaa meget bange for disse. Derfor har ogsaa det franske Artilleri i de Fægtninger, som forhen fandt Sted med Abdel=Kader, bragt megen Forvirring mellem Araberne. Ved en saadan Leilighed udraabte engang en hellig Marabout i et Slags prophetisk Extase. Den Vantro har Artilleriet for sig, men jeg har den africanske Sol for mig."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Den 29de Septbr. hendtes følgende Ulykke i Osterrode i Østpreussen. Samme Dags Morgen havde en Kjøbmand, ved Navn Bierstedt, ladet hente et Fad Krudt paa omtrent 25 Pd. hjem fra Krudttaarnet hvori de, der handle med denne Artikel, skulle være forpligtige til at lade deres Forraad opbevare, for deraf at fylde et Par Flasker og sende Resten tilbage igjen. Krudtfadet blev imidlertid staaende i Boutiken til hen paa Eftermiddagen, da en Skomagerdreng kom for at kjøbe en Knivtang. Bodsvenden Semel, eneste Søn af en Kjøbmand i Minden, tog nogle ned fra en Hylde; men uheldigviis faldt de fra ham paa Gulvet. Rimeligviis har her været spildt nogle Krudtkjærner, som ere blevne antændte idet en af Knivtangene er falden paa et Søm i Gulvet og har frembragt Gnister, thi i samme Øieblik satte en frygtelig Explosion hele Osterrode i Angst og Skræk. Vidt, og bredt hørte man to paa hinanden følgende Drøn. Hele Boutiken med deri værende Varer er ødelagt, Døre og Vinduer splittede af og næsten alle Naboens Vinduer sønderslagne. De Mennesker, som tilfældigviis passerede forbi paa Gaden eller stode udenfor Vinduerne, bleve meere eller mindre stærkt beskadigede, kort sagt, der afstedkom herved en Ødelæggelse, som man maa see for at kunne gjøre sig en rigtig Forestilling derom. Jlden blev strax dæmpet, og Bod svenden Semel, næsten ganske forbrændt, bragt ud at Huset. Foruden ham er endnu et Barn bleven meget stærk beskadiget. Den ved Explosionen foraarsagede øvrige Skade, anslaaes dog kun til 2000 Rd. preuss. Courant. Ministeriet for de geistlige Anliggender i Berlin har forbuden at bruge det ogsaa hos os bekjendte tyske Skrift: Stunden der Andacht, til offentlig Forelæsning i Kirkerne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Til den svenske Regjering er indkommen tvende forskjellige Tilbud om at overtage Udvidelsen af Troldhattecanalen. Det ene af disse fra Handelshuset Schøn & Comp. i Stockholm er antaget, men med visse foreslaaede Forandringer, hvorover Huset nærmere skal erklære sig.