Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-06
(Jndsendt.) Professor Bernoulli i Basel har skrevet: Ubernachtheiligen Einflus der Zunstverfassung auf die Jndustrie. Da ogsaa Schweitz i Aaret 1798 paa en vis Maade blev revolutioneret, afskaffedes, med flere Misbruge, ogsaa Laugsvæsenet; men i Aaret 1814 benyttede Magistraten Tidsbegivenhederne, forat sætte sig ind i de forrige Prærogativer. Laugsrettighederne gaves tilbage og blomstre nu under Patriciater, der forsvare slige Indretninger, for derved at dække egne Feil. Nu dræbe Laugsartikler og Corporationer, med derfra udspringende Taxer, al Jndustrie. Det kunde betragtes, som om til visse Lauge var blevet overladt Samfundets Pengecasser, for at hine, under deres Monopol, kunne udtømme dem efter Behag. Af urimelige Laugsartikler, Forskrifter for Mester og Svende o. s. v. følger opskruet Betaling, og af den store Fortjeneste, Magelighed, Forsømmelse og Ufædelighed. Handelen, der lykkeligviis ikke staaer under Laugsartikler, er aldeles fri, hvorimod al øvrig Næringsdrivt findes ind pælet. Jkke tør tvende Haandværk eller Haandgreb forenes, i hvor nær de staae til hinanden, eller de virkelig paa flere andre Steder findes forenede, saaledes ikke Rokkedreier og Konstdreier, Bogtrykker og Bogbinder, Haarskjærer og Barbeer, Glarmester og Anstryger (i Kjøbenhavn kaldet Maler). Vil man have noget gjort, maa man søge en halv Snes Laugsmestere, og saa godt som mueligt forene deres Laugsarbeide til det Hele, der attraaes. Flere af disse indsee vel, at Opfindelse, Forbedringer, Maschinerie, Smagens og Modens Omskiftelighed, sætter deres Slendrian tilbage; at det er saa skadeligt, som latterligt, i den ganske forandrede Nutid aldeles at ville holde over Laugsartikler eller Forrettigheder, grundede i Fortidens Form, Dog, Magistraten holder med Lauge og Corporationer, som binde Jndustrie og Opfindelse; den vil ikke indsee, at de allene kunne blomstre, hvor, som i Naboriget (Frankrige) og flere Stater ingen Laugstvang findes, og hvor enhver tilstedes ved egen Drift at skride frem paa Konst og Haandværksbanen. Til at kunne forstaae det Foranførte maa man vide, at Basel er en Kanton under en næsten demokratisk Regjeringsform. Regimentet er i Raadets Hænder; Hovedstaden, næsten saa stor som Kjøbenhavn, indeholder ingen 12,000 Mennesker, da hverken fra Landet eller af Fremmede Nogen kan erholde Borgerret i en Stad, der med dens Corporationsaand udelukker Alt, hvad ellers kunde betragtes som Jnnovationer. Universitetet, Kjøbmænd, Laugene deele Regimentet, og saasom manus manum lavat, saa taaler Raadsherre Skomager at Raadsherre Bager leverer maadeligt og dyrt Brød, da han kan opveie det med maadeligt og dyrt Skoetøi; thi man kjender Laugsaanden, den hader ofte Alt hvad Nyt og Fremmed kaldes, og maa desformedelst betragtes som sigtende især imod al Forbedring. Jmidlertid har paa flere Steder, efter faa Øieblikkes Frihed i Næringsveie, Egoismus søgt at tilbageføre Middelalderens Mørke, under hvilket der lader sig saa behageligt samle. Hos os kunde man pege paa et indlysende Exempel af ophævet Laugstvang; thi naar bryggede man vel i Hovedstaden noget Øl, der kunde sammenlignes med det, vi nu drikke, og hvi skulde man, i vort Korn- og Græsland, ikke ligeledes kunne spørge, hvorespises bedre Brød eller Kjød, Dog, her føle vi det udelukkende af Laugene og Taxer, ligesom Byrden og Bryderie af det Sammensatte, da man jo, blot ved at lappe en Rendesteen, kunne nødes til at samle 6 forskjellige Professionister, saasom Murer, Brolægger, Steenhugger, Harthugger, Tømmermand, Smed, og en Tjæremand, hvilken sidste Haandtering ingen Oldermand endnu har.