Berlingske Tidende, 1794-06-23
For beste Børnestrømper, af forskellige Størrelser, finere end nu sædvanligen og af tre- eller fireløbenStrømpetraad, alt efter Garnets Finhed, ikke mindreend 1 Dosin, 6 Rdlr. For næst beste Sort, 4 Rdlr. For næstraffelgende, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. Deene. Skal holdere og Møllere kan af: Premie for semme Mængder som Dønder. Præster og Forpagterriegnske Permie, men ikke for minder end dobbelte Mangde: nemlig 2 Dosin ester 24 Par. Premirene udsettes forskun1.) For Nørt: Jylland. 2) For Sønder Jylland eller deSterrigske. 3) for Sielland er Foer under eer. Til en hver Cirkel tegnet de til somme Lande henhørende Øerefirden politiske Jnddeeling. Jnden Ditember Maaneds Udgang 1794 maatte Æskningerne vare indløbne. Med som me maae følge er var Strømper franke af det Slags, som Premie askes for og troeværdige Attester af Stedets Praf og Egnens Strømp handler, eller andre bekundte Kondige Mangel af dem, som gotgiøre, at den Mængde, hvori Premie fordres, virkeligen var til, da Attesten gavet; et den er forfærdiget af ten Familie eller ret Huus; at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige; at Arbeidet: gjort i Aften Timer eller paa anden billeilig Tid, uden at 12 re Agerdyrkningen til Hinder: uden hvilke Omstændigheder nøiagtige Anførsel Attesterne ikke vil komme negen Bitter ning. b. Detsom nogen Proprietør eller anden anseelig Pripaa Landet maatte vise sig saa adelmodig, at see Selskabets Hensigter heri opfyldt enten ved ande Raad eller ved Opmatringer eller anden berømmelig Omgang med deres Underharende til Befordring af denne Flid, saa vil Selskabet giøre sig en merkeng Fornøielse af at belønne saadant med Medaileefter enhvert Fortieneste, naar det derom underrettes. c. Somme tilsiger Selskabet og den eller de Kiøbmænd Kiøbstæderne, som paa en merkelig Maade giør det let for An men, at den til beleilige Tider i smaae Mængder og for li lige Priser, kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs indenlansk, er naar den er god eller fremmet, som man til de fo Strømper finder at være fornøden. 61. Da det er bekiendt, at det forbruges store Sræmfor fremmede Farver til Bondens vidne Klæder og Varme, som kunde besvaret til Fordeel for Landet, endog kun ved betiene sig af den af Naturen foreede Uld, saa udsættes so Dannemark og Norge følgende Premier: For den, som forfærdiger, eller lader forfærdige, det meste og best uldne Tøi til Bønderklæder, Vadmel eller andet af for brun og graae Uld, eller af disse zirligen blandede ned hvid Uld. For den største Mængde, ikke mindre end 150 Alen, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Feden næs største Mængde, ei mindre end 80 Alen, 3 RilFor den næste Mængde, ikke mindre end 50 Alen, 5 Rige. Det maat bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa manet som de angives, at de ligner Prøven som bliver indsendt, og at de ere forfærdigede i den ommeldte Hensigt. Premierne æskes inden sidste December 1795. 62. Da Selskabet na ikke længere trivler paa, at det for kaldte Rytlæders eller Jagters Tilbredning kan skee hos os, og især i Norge, ligesaavel som i Rusland, da det fornemste af Konsten bestran i Dirke Oliins Anvendelse, saa udsætte det følgende Premier: For den, som i Norge tilbereder det meste og beste saakaldte Ryslæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseende til Lugten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. Premien askes ved Prøvers og Atte stere Jndsendelse inden October Maaneds Udgang 1795. Naar Fabrikationen er skeet fabrikmessig i en Kiøbstæd, giver disse Jagter Fortrin fremfor de, som maatte være fabrikeredpaa Loner, naar saavel den fabrikerede Mængde som Godheden er den samme. 63. Da Stolebetræk af Hestehaar har fundet Smag, her i Rigerne og ere baade smukke og stærke, synes ikke vanskelige at være, men ere hidindtil indførte fra fremmede Stæder; saa for at forhindre, eller i det mindste formindske Jndførselen af andre Slags Betræk udsætter Selskabet sin første Sølvmedaille eller 2 Rd. for den største Mængde Stolebetræk af Hestehaar, beviisligen forfærdiget her i Rigerne, hvilken PremiSelskabet dog efter Mængden og Qualiteten af Varen efter Omstændighederne vil forhøie. Premin æsket inden Aarets Udgang 1795. 64. For beste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norst Jern af lige Godhed med det Solinske, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. De indsendte Prøvet maae vare af følgende Dimensioner: 2. 1 1/2 Tom. bred, 3/4 Tøme tyk. d. 1/2 Tome bred, 1/2 Tomme tyk. c. 1/2 Tomme bred, 3 Liniet tyk. . Valse=Staal, 3 Tom. bred, 1 Time tri. c. Stempel=Staal, 232 1/2 Tome i Finkent. Ake Sortementerne maat kande lade sig forise, saavel at hinanden indbyrdes som til Jern. Jngen Blærer maat vise s. under Sveitheden. Ei heller maat de have bløde Grader. Staalet maae og kunne udholde, at Meiller, deraf forfordigede til 1 1/2 Tomes Brede, kan hugge Bested eller Armstre. Af Fiederstaal, lig med det Selinske, ønsker Selskabet og geledes at kunne imodtage Prøver. Æstningen indsendes anden Okieber Maaneds Udgang 1794. 65. Det er bekiendt, at Bogen indeholder en Deel Olie. Af denne Olie ere indkomne til Selskabet adskilte gode Prover. Det udsatter derfor følgende Premier: For OlieUdpresning af Bog, saaledes at den enten til Mad eller, til Lampe er brugelig. For den største Mængde, en mindre end 50 Potter, 10 Rdlr. For den næste Mæn de, ei mindreend 25 Potter, 5 Rdlr. For den ringeste Mængde, ei mindre end 10 Potter, 3 Rdlr. Bernelige og forseglede Prøvet maatte indsendes ret Udgangen af Aaret 1794, hverres tilligt ment nærnet de Prise, fra driste Porten kunde følget. En Efteringender OstTildterdning findes i Konstentrøre Fiellges Afhanneom Stedrafine, dant 7 Cariel. 65. Heibles bydes i Rigeret i ternes Mark. og som bekiendt især af Vanden ere aller ere denne Bin med. Ligesom men hver mere og mere Lebhabere af et beste Ø sorter, vil den og ulderes det komne Knær Tiden endnu mett klirenerrenter. Selskabet soner derforfremdeles for dent forfærdigelse hos os følger Per For den smeste, hvideste og beste Prove af medløs, forfærdiget af Tørste eller andre deres Fredarer imen Fistedlærer allene, ved nogle Fisteriteten Norge eller paa Jsland. For den nørste Mængde, At mindre ent 4 Paad, 20 Rilt. For ørste Naarde, atmindtrent 2 Paad, 10 Rdlr. Premum synes førstre. for Norge for sig, besynderienske Jlland. Det affærtes for her en Pume for saaliden en Mængde, fort Selskabet ud Begyndelsen af denne Indsen meeres Boernes Comster endtes deres Mande. Beretningen af Hans blas kan kiebryster Denskenheder, adet anførstreet et Loftklærede i Fiskenere de Materialier, hver forforfærdige. I Notlænderettet 2 af Løftteren Fiske Hansen Krigensen kassegister Fiske, som henderet en Sø rene Slagt. Diaar Luftføre Uge paa langt og til Friskent Rog; den er forkanden og føsin til Roestenen, og beFigaten af en afrundet Kegle, hvis vorde Ende siger in Fiskens Hoved, og den smele med dens Hele. Eftere Fri skens Bug er aabnet, og de erne Jndvelde ere utrone, maae men med Magt tiet Bleten les fra Rosserne. Dedet og anden Ureenlighed efraskes. Man skier den er efter Lønden, og aftager den Første Had en Hinde, som en fortettig paa den Side, der der legt med Indre dene, og samlet af. Den Deel af Hiden, som de med Byggen, er beidere, men er Mine vanskelige et efter, og gaaet lettere i Stykker. Af den saaledet behans Lyklerestridet Hovedet andet 2de Fermet. Diermeret, tætstim tint og grøde Klæder, ses legge i Sal, uden den blivet saa lind, er den ønskester kostnæst er en tand Sterz, tiliminairerindes med legge Ender, eller underinden formet uden Bøgte Maria, at to den erfaldt Demelsen af et Himre. Desandt Løbers Enderne med en Søre, den banten sine forteres Hatterstaae erhentet sit et sammet, tair Toræg ret ingen Mette mere ster i Ster, de Hantaedes springer. Den den fordestierne Maade blaaBiørt fra men et lette nematrarte Kiedt, femte nist ne Herten, sten den lang indt som 2 Dele, daadinse det taltnindent eran - Par og saaet Bogsmedses Da Liin metilket med en Sal. og aldemet i Tring: Sum. Preuraskes muntere til Atte 1755. namminLandhuusholdings Selskabet.