JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
De af vore Læsere, der finde Behag i at gjøre sig Refletioner over Folke=Mængden, hvad dens Formeerelse eller AftaAftagelse angaaer, kan det ey være ubehageligt at see en specielle Liste over et Stiftes Døde og Føde, hvortil der i Aaret 1687. blev ved Kongel. Ordre gjort den første Anstalt: Vi ville derfor Herred- og Sogne viis for vores Stift gjøre en Begyndelse dermed: Fra Dom. 1. Adv. 1765. til Dom. 1. Adv. 1766. ere udi 1. Aalborg Bye og Annexer. Føde. Døde. Copulerede. Par. Budolphi Sogn = = = 167, 61 Vor Frue Sogn = = = 4 42 8 Nørre-Tranders = = = 19 23 Sønder=Tranders = = = 15 13 Hospitalet = = = Summa 143 143. 35 (Fortsættelsen følger.)
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Dødsfald. Den 26. Decembr. sidst døde her i Byen Niels Rasmusen Borger og Vognmand; Den 2. Decembr. forhen blev han hiemsøgt med Jldsvaade, og den 22. derpaa med et farligt Been=Brud under et Læs Torv.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Den 27 ejusd. døde Sr. Matthias Matthiesen, Rebslager her i Aalborg, i sit Alders 41. Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Den 28 ejusd. døde Sr. Christen Pedersen Tranmoes Kiøb- og Handelsmand her sammesteds, i sit Alders 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Samme Dag er Frue Justitsraadinde Halkaus, fød Holch, til Langholt udi Vensyssel død, paa fornævnte sin Gaard. Den 30, ejusd. døde Kiøb- og Handelsmand her i Aalborg Sr. Søren Bierregaards Hustrue, i sit Alders 56. Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Bekiendtgiørelse. NB.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Til behagelig Efterretning meldes, at man endnu til Februarii Maaneds Udgang modtager Subscribentere paa disse ugentlige Efterretninger, da saavel de indenbyes som her omkring i Egnen udenbyes forekommende Liebhabere ville behage at melde sig hos Sr. Jacob Saurbierher i Aalborg, men andre her i Provingen til de dem nærmest mest værende Kongelige Post=Contoirer i Stæderne, hvorfra dem derefter kan tilstilles de allerede udkomne No.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Hos Hr. Møller i Hundstrup faaes Anviisning paa circa 1000 Rdlr. mod antagelig Pant eller Caution til næst stundende Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Til behagelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at hos Ulrich Lihme, boende ved Aalborg uden for Øster=Port paa den Nordre Side, ere alle Slags got og frisk Hauge=Frøe, tilkjøbs at bekomme; Hvo som inden Martii Maaned indleverer deres Frøe=Liste, kan vente de allerbilligste Priser; Og saa fremt nogen maatte forlange en anseelig Qvantitet, bekommes en Bouqvet Sommer=Gevexter paa 32 Sorter gratis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Ved Sr. Stephen Larsen Brønlunds Kielder ved ØsterAae slibes Rageknive og andre Instrumenter af Frantz Rudolph, hos hvilken og nye Rageknive af adskillige Sorter, ere tilkiøbs.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Fra Bogtrykkeriets Presse ere følgende Skrifter udkomne, hvilke og sammesteds ere tilkjøbs at bekomme hos Sr. Jacob Saurbier. (1) Samling af offentlige Sørge= og Glæde=Taler holdte efter Kongel. Allernaadigste Befaling. af Velærværdige Hr. Marcussen Sogne=Præst for Konsted, og Rosted Meenigheder i Aarhuus Stift, Samlingen indeholder: 1.) Klage=Prædiken over Høysaligste Kong Christ. den 6. 2) Jubel=Prædiken 1749. 3) Jubel Prædiken 1760, 4) Taksigelses Prædiken for Freden 1763. 5.) Klage=Prædiken over Høystsaligste Kong Frid. den 5. 6.) Bededags Prædiken paa Trefoldigheds Fest 1766. Disse 6 Prædikener sælges for 20 s. (2) Trøst i Sorgen, det er, Klage= og Trøste Tale, i Anledning af Høysalig Kong Frid. den 5. Hans beklagelige Død holden den 18 Martii 1766. af Velærværdige Hr. Hans Borch, Sogne=Præst for Wedersøe Meenighed i Riber=Stift, den sælges for 6 s. (31.
Jyske Efterretninger, 1767-01-02
Endnu ere nogle Exemplarer at bekomme af Skole=Methoden Stykker 6 s. Trykte Connossementer ere og sammesteds at bekomme Ark viis for 4 s. men Bog viis for 5 Mk. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk., fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Skipper Frekle Thomas af Mankom i Vest=Friisland, er med sit førende Skib, Dee Vron Elisabet kaldet, kommen fra Riga og destineret til Amsterdam, sidst afvigte 2. Januarii stødt paa Trindelen ved Læssøe, hvorved Skibet er bleven læk, hvilket han med Livs Fare har indbragt i Holm Havn, hvor han nu formedelst den paakomne Vinter ligger forlegen for at faae det igien repareret. Skibet var ladt med Potaske, Hampe=Blaar og Hørfrøe. Fuldstændig og sandfærdig Beretning om et i Dronninglunds Sogn beganget Mord.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
J afvigte Maaned ere nogle græsselige og fast uhørte mordiske Gierninger opdagede, i det at en Qvinde navnlig Anna Hans Datter, fød i Ulsted Sogn, og som boede i Colding, en Gaard i Dronninglunds Sogn, slog forrige Vinter en Moder og Søn, den ene hendes Moster, og den anden hendes Sødskendebarn, ihiel i hendes Lade med en Vognkiep (fordi de sigtede hende for 40 Daler, som hun og havde frastiaalet dem) og derpaa begrov dem i fornævnte Lade. Nogle Maaneder derefter spørger hun, at en Qvinde navnlig Maren Povels=Dotter havde ladet sig forlyde med disse Ord: Kunde Laden i Colding tale, fik man Nyt at høre, For nu at faae sine misdædiske Gierninger fremdeles skiulte, beslutter hun at omkomme den Qvinde, efter hvis Mund hun havde hørt fornævnte Ord; Hun leyer derpaa denne Qvinde med sig til Ulsted at hente nogle Gæs; Menda de paa Hjemveien skulle vade over Aaen ved Klitgaard, dræbte hun med en Raft af et Gierde samme Qvinde ved Aaen, og derpaa styrtede hende ud i Aaen, ligesom hun der skulde enten af Vaade været ombragt, eller med Forsæt have ombragt sig selv. Endelig, da denne i Aaen liggende Qvinde nu bliver funden og synet, kommer hun i saadan Mistanke i sær for det sidste Mord, at Vedkommende saae sig. sig nødsagede til at lade hende og hendes Mand hæfte; Efter mange Omstændigheder er hun dog endelig bragt til Bekiendelse, dog ey førend man loed søge efter de 2de første Myrdede i fornævnte Lade, og fandt dem, efterat Kornet var kastet omkring. Nu har hun tilstaaet alle disse 3de mordiske Gierninger, og er derfor under Action tilligemed hendes Mand, der dog hverken som Medhielpere eller som Medvidere har, saa vidt man veed, havt nogen Deel i Mor denne selv; Allene nogle Dage efter de første Mord indbilder, hun ham, at Skarns Mennesker, for at føre dem i Ulykke, havde kastet 2de døde Mennesker, som hun syntes, var hendes Moster og Moster=Søn, ind i deres Lade, han maatte derfore hielpe hende at kaste en dybere Grav, end hun selv havde kastet, deri han i Begyndelsen vel vægrede sig, men et got Glas Brændeviin, som hun gav ham, overtalte ham dertil.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Det er observeret, at Kulden var i Tisdags den 6. Jan. Klok. 5 om Eftermiddagen 11 1/2 Grad under Fryse=Puncten paa Thermometr., efter Reamurs Jnddeeling.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Fortsættelse af Listen over Føde og Døde. 2 Kiær=Herred. Føde. Døde. Copulerede. Par. Wadum Sogn = = = Sundbye = = = = 20 21 Hvorup = = = = = 10 Vester=Hassing = = = 33 Øster=Hassing = = = Hals = = = = = Ulsted = = = = Hammer = = = Horsens = = = = Sulsted = = = = Alstrup = = Aabye = = Biersted = = Summa 241 173. 3. Jerslef Herred.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Føde. Døde. Copulerede. Par. Dronninglund Sogn = = Jerslef . Vester Brønderslef = = Hellevad, Ørum og Hellum Øster=Brønderslef . Hallund = = Tolstrup = = = Steenum = = = Wrensted = = = 24 Thise = = = 23 18 Summa 262 197 65 Blant de Døde ere foran meldte 3de udi Dronninglund, Sogn Myrdede, saa og 2de over 90 Aar, begge efterladt sig Enker af 51 og 52 Aars Ægteskab.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
4 Borglum Herred. Føde. Døde. Copulerede. Par. Wolstrup Sogn = = 38 17 Hørbye = = = 18 18. Torslev . Lendum = = = = Wreile, . Hæstrup. Børglum = = Weibye = = Furrebye = Wraae = = Emb. = = = Serretzlef . Skiæve = Albech. = = Waar = = Sædye = = Understed . Karup = = = Sum. blandt Iblant de Døde udi forommeldte Børglum Herredere 2 i Lendum Sogn over 80 Aar, en Kone i Hæstrup Sogn over 82 Aar, en i Skiæve 84 Aar gl. og en Dreng i Sæbye, som druknede i Sæbye=Aae. Fortsættelsen følger.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Dødsfald. Den 31. Decembr. sidst afgik ved Døden Else Marie Thestrup, Snedker Niels Skous Hustrue her i Byen, i hendes Alders 22. Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Den 4 Januarii sidst døde Jens Raakiær, Skomager, og Borger her i Byen, i hans Alders 71. Aar. Mad. Maren Müller, Sal. Byefoged Oluf Andersens i Aarhuus, er sammesteds ved Døden afgangen.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Landstinget for Nørre Jylland holdes i Wiborg d. 14 Jan.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Bekiendtgiørelse. En Person af velbekiendt honet Familie som fra adskillige fornemme Folk kand forevise Attester og Recommendationer, sig opholdende paa nærværende Tid her i Jylland søger Condition hos et Høyladelig eller anden fornem Herskab, som Hofmester eller Jnformator, Samme Person underviser i det Tydske og Franske Sprog samt Geographie og Spil paa Claveer med Skriven og Regnen. Personens OpholdsSted, vilde Liebhaberne behage at erfare af Aftensangs Præsten Hr. Holm i Schive.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Da Studene i afvigte Aar ikke bleve solgte paa Todholi Thye, saa kan nu der forefindes meget vel dannede og ster te stallede Stude, hvilket herved tiener Liebhaberne til behageligst Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Hos Christian Jacobsen Bruusgaard Podemester boende Kattevad ved Øster=Port i Aalborg, bekommes alle Slags frisk og godt Hauge=Frøe, samt endeel høye, halve og lavstammede Frugt=Træer af Æbler, Pærer, Kirsebær, Aprikoser, med meere, for billigste Priser. Hvo som tager for 4 Rdlr. bekommer en Bouqvet Sommer=Blomster Frøe, paa 34 Sorter gratis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Hos Hr. Møller i Hundstrup faaes Anviisning paa cir a 1000 Rdlr. mod antagelig Pant eller Caution til næst stundende Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Torsdagen den 15 Januarii førstkommende, bliver i Hobroe holdet offentlig Auction over en anseelig Deel gode og vel conditionerede Bøger, samt vare og smukke Kobberstykker, Velædle og Velbyrdige Hr. Cancellie=Secretaire Voss tilhørende, hvilket nærmere kan erfares af de derover trykte Catalogi.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Til behagelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at hos Ulrich Lihme, boende ved Aalborg uden for Øster=Port paa den Nordre Side, ere alle Slags got og frisk Hauge=Frøe tilkjøbs at bekomme; Hvo som inden Martii Maaned indleverer deres Frøe=Liste, kan vente de allerbilligste Priser: Og saa fremt nogen maatte forlange en anseelig Qvantitet, bekommes en Bouqvet Sommer=Gevexter paa 32 Sorter gratis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Ved Sr. Stephen Larsen Brønlunds Kielder ved ØsterAae slibes Rageknive og andre Instrumenter af Frantz Rudolph, hos hvilken og nye Rageknive af adskillige Sorter, ere tilkjøbs.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Fra Bogtrykkeriets Presse ere følgende Skrifter udkomne, hvilke og sammesteds ere tilkjøbs at bekomme hos Sr. Jacob Saurbier. (1.) Samling af offentlige Sørge= og Glæde=Taler holdte efter Kongel. Allernaadigste befaling af Velærværdige Hr. Marcussen Sogne=Præst for Konsted, og Rosted Meenigheder i Aarhuus Stift, Samlingen indeholder: 1) Klage=Prædiken over Høysaligste Kong Christ. den 6. 2) Jubel=Prædiken 1749. 3) Jubel=Prædiken 1760. 4) Taksigelses Prædiken for Freden 1763. 5.) Klage=Prædiken over Høystsaligste Kong Frid. den 5. 6.) Bededags Prædiken paa Trefoldigheds Fest 1766. Disse 6 Prædikener sælges for 20 sk. (2) Trøst i Sorgen, det er, Klage= og Trøste=Tale, i Anledning af Høysalig Kong Frid. den 5. Hans beklagelige Død holden den 18 Martii 1766. af Velærværdige Hr. Hans Borch, Sogne=Præst for Wedersøe Meenighed i Riber=Stift, den sælges for 6 s. (3.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Endnu ere nogle Exemplarer at bekomme af Skole=Methoden Stykket 6 s. Trykte Connossementer ere og sammesteds at bekomme Arkeviis for 4 s. men Bog viis for 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1767-01-09
Den ridende Post er først i gaar Eftermid. Kl. 1. ankommen.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Naar nu denne fra Trævlene adskilte Opløsning har sat sig paa Bunden af det udhulede Trug eller Kumme, saa helder eller tapper man Vandet oven af, man lader Bundfaldet tørres, og faaer det da et Udseende som Meel, hvilket det ogsaa desto rettere kan kaldes, da det anvendes til samme Brug som Meel det forvares i Kurve, lignende Poser, slettede af Blade. Men da denne Sago ikke, uden at forderves, kan holde sig over en Maaneds Tid, saa maa de, hos hvilke den voxer, inden denne Tid enten bage Brød, eller rettere Kager deraf, eller og giøre af den saadanne runde Korn, som vi faae dem, og tørre disse ved Jlden, da de uden Fordervelse længe kan forvares.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
De Molukiske og Philipiniske Øers Jndvaanere betiene sig af Sago i Stedet for Riis, hvilken ikke voxer hos dem som hos andre Jndianske Nationer, ikke allene til Brød, men end og til anden Spise. Brødet, eller rettere at kalde det, Kager bages i firekantede Leer Pander, hvorudi ere andre firekantede Huller eller Rum: de bages ungefehr i disse Pander, ligesom vi bage Æbleskiver. Disse Kager bruges ikke alleneste i Huuset til dag. daglig Føde, men der drives og megen Handel med dem. Af disse Kager tilredes igien, i Mangel af frisk Sago Meel eller Sago Gryn, en Ret med Vand, eller med Melken af Cocos=Nødder og Specerier. En Spise, som er meget almindelig hos omtalte Folk, er den, som de nævne Papedo; denne ansees af dem for noget af det sundeste, som de kan nyde, thi den fordøyes let, besværer ikke Maven, omendskiønt Mængde af den nydes, Appetiteen forgaaer ogsaa ikke ved at faae den dagligen: den tillaves og spises paa saadan Maade: Man koger den friskeste Sago med Vand til en tyk, sammenhængende Velling eller Pap, naar denne skal spises, haves en Dyppelse i en anden Skaal, som er lavet af den udtrykte og indkogte Saft af gandske mør=kogt Fisk, Limon-Saft og Peber. Med Enden af en rund, glat og dertil gjort Pind, tages af PapenDenne Pind dreyes imidlertid saaledes om, at den vedhængende Pap dannes som en Kugle, hvilken dyppes i Saussen, bringes op til og ind i Munden, uden at den løber af Pinden og tabes.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Fra Jndianerne er det da at Europæerne have Sago af samme have de og lært dens Nytte og Brug, hvilke fra den ene Nation af denne Verdens Deel have udspredt sig til den anden, indtil den ogsaa er bleven bekiendt i vores Norden. Man har funden disse fremmede Gryn (thi det er det almindelige Navn, som af os alle tillegges dem, velsmagende og funde, og derfor er det, at man har begyndt at betiene sig af dem, og man bruger dem, ikke allene naar man er frisk og ved Helbred, da man med Vand eller Melk koger og lavet af dem Suppe, Grød og andre Retter, man kommer, for at giøre dem desto meere behagelige, til dem, ligesom det best skikker sig, Viin, forlige Safter, syltede Frugter, Rosiner, Korender, Succade, hidsige Specerier, Sukker, og s. v. men end og i Sygdomme, og naar man ikke befinder sig vel; ikke alleneste til Mad, men end og til Drikke. Da Sagoved Varmen i vandagtige Vædsker kan gandske og aldeles opløses til en Slim og Gallert Gelee, og en stor Deel af vares, ikke mindre end Dyrenes Legemer, bestaae af saadan en Gallert (hvilken, som man veed, kan udbringes ved Kogning i Vand, ikke allene af deres Kiød, men end og af deres Been, Been, end og de, som ere heel gamle og tørre, men de desuden ogsaa indeholde en Deel vandagtige Vædsker, saa er det let at slutte sig til, at denne med Vand kogte Sago pas for sig overmaade for vore Legemer, til at føde og nære dem, og det desto meere, da den uden megen og lang Udarbeydning i Maven og Tarmene er skikket til letteligen at gaae indi Blodet, forene sig med det, og blive til det samme. Og da Sago desuden har ingen Lugt, og derhos en megen liin Smag (ja meere end nogen anden Spise, saa bringer den ikke alleneste ingen Skarphed ind i vore Legemer og deres Vædsker, men den tvertimod indvikler, forandrer og formilder det salte og skarpe i dem, den hielper derfor til at stille de Bevægelser, som saadanne bidende, priklende Deele foraarsage, den lindrer de Smerter, som de bringe af Sted. Sago er da meget tienlig for magre, svindsotige, hentærerede, hectiske Personer, ja langt nyttigere og sundere end den forhen meere end nu af adskillige meget agtede Meel=Pap eller Grød, hvilken formedelst sit sammenhængende Væsen besværer Maven, ikke letteligen fordøyes, forstopper de fiine Gange i Legemet: Ligeledes er den tienlig i hidsige Febere, i Gigt, Podagra, Chiragra, i de Tilfælde som foraarsages af Saltheder og Skarpheder i vore Vædsker, Den bruges til Mad og Drikke i Stedet for det, som tillaves af Byg Havre=Perle=Manna- og andre Gryn, ja ere vel saa sunde som de og derhos behageligere.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Følgende er indsendt. Mine Herrer, Deres allerførste Bekiendtgiørelse i det udkomne No. 1. af de Jydske Efterretninger har bragt mig paa de Tanker, at de ikke vare fornøyede med det Antal Subscribentere, som da havde meldet sig til deres Ugeblad, siden de vare saaraisonable og erbøde sig endnu at forunde enhver 2 Maane ders Frist til at betænke sig udi, og imidlertid maatte Adgangen staae aaben for alle dem, som paa behørige Steder ville lade sig tegne. Det blev mig imidlertid sagt, at de havde ey flere, end 200 Subscribentere, om det er sandteller ikke, er mig ubekiendt, men jeg beklager dem, i Fald Oplaget ikke skulde i det mindste blive betalt, da Jndretningen dog har sin Nytte, og med Tiden kunde blive nyttigere. gere. Men hvad tænkte jeg, kan dog være Aarsag dertil; Skulle der ikke gives flere, der havde Lyst til Læsning: Skulde der være dømt herom efter Ordsproget: Parturiunt monter exc. eller skulde det blot allene skee af Menage, Man kan dog ikke klage over Prisen; thi den er saa taalelig, at den ikke kan være ringere, og de forlange ey heller Betalingen førend efter et Aars Forløb, altsaa kan dette vel neppe være den rette og gyldige Aarsag, hvorfor de have ikkun faa Subscribentere; Men, ville de vilde det, og jeg dermed kan tiene dem, saa er tilforladelig Aarsagen denne: De have tilvisse fire Gange saa mange Extra-Læsere, som virkelige Subscribentere; Thi, da jeg i denne Tid har været nødt til at underkaste mig de vedtagne Nye=Aars Ceremonier, og til den Ende løbet Huus fra Huus for at ønske et glædeligt Nye=Aar, har jeg paa adskillige Steder hørt meget raisonnere om de Jydske Efterretninger, enhver vilde vide, hvo der skrev dem, og, saa adskillig og ulig som Tænkemaaden er hos Mennesker, saa ulige og stridige vare og de Domme, som bleve fældede over de udgivne 2de Numere. Jeg kan just ikke relatere dem enhvers Ord, men paa et Sted blev sagt: Principium fervet, medium teyet, ultima frigen. Ja jeg merkede tillige, at der vare paa sine Steder 4 til 6, paa andre Steder 10 til 16 om et eeneste Rummer. Jeg tænkte, da jeg hørte, at den og den holdte dette Ugeblad med hinanden, om hver for sig ikke nænte at give 4 Mk. ud om Aaret, ney nu er det ikke at undre over, at der ere ikkuns faa Subscribentere, eftersom et eneste Numer skal spadsere saa mangesteds omkring i Byen, og tilsidst maaskee vel ogsaa giøre Reyse ud paa Landet.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Da jeg nu har sat mig for, om det var mueligt, ved dette Brev at skaffe dem fleere Subscribentere, hvilket Forsæt ikke kan være dem ubehageligt, endskiønt jeg vel seer, at Gierrighed ikke er deres Hoved=Passion, og at de skrive i langt anden Hensigt end for at fortiene Penge, saa beder jeg de ville forunde dette Brev Rum i deres Ugeblade, maaskee jeg ogsaa kunde derved vinde saameget, at jeg herefter kan beholde mit eget Nummer for mig selv, og andre skamme sig ved at begiere det til Laans, da jeg dog undseer mig ved at nægte nægte dem saadan en Bagatelle, skulle det behøves, vil jeg med første sende dem en Fortegnelse paa deres Frilæsere, saa mange, jeg allerede har opdaget, og herefter kan udspionere, paa det de kunde faae Troen i Hænderne, og erfare, at de virkelig have fleere Læsere, end de nogensinde maa vente sig at faae Subscribentere. Jeg er med Høyagtelse, mine Herrer i Deres beredvillige Tjener.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Philopatris. Spørsmaale: 1.) Hvoraf kommer det sig, og hvad kan være Aarsag til at Tag=Steene paa et Huus skilles ad og nedfalde? 2) Paa hvad Maade kan, naar et Tag skal legges i Kalk, baade Kalken og Muur=Mester Arbeyde blive sparet, og dog være forsvarlig gjort: 3) Hvorledes skal man best og med mindst Bekostning faae sit Tag tæt saavel for Regn, som for Snee=Fug Disse trende Spørsmaale blive hermed bekiendtgjorte for Publico, til Oplysning, om nogen maatte finde for got, at yttre sine Betragtninger derover til Besvarelse og almindelig Nytte.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Merkværdigt. En Bondemands Kone i Guldbech, i Hornum Sogn og Herred, udi Wiborg-Stift, har i hendes Alders 51. Aar. Natten imellem den 7 og 8. Januar bragt til Verden et ved skabt Drengebarn, hvilket er det 13de Barn, som hun i hendes Ægteskab med hendes endnu levende Mand Peder Sæderup har avled. Af disse 13 Børn ere de 11 endnu levende.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Ved Auction bortsolgt. Fredagen den 9 Januar. blev hos Sr. Peder Qvist ved offentlig Auction bortsolgt Tvende Actier eller to Tiende Deele i Aalborg Sukker=Raffinaderie, den første løb til den Summa 4510 Rdlr. og den anden til 4500 Rdlr. Men de 10 Actier udi det oprettede Grønlandske Compagnie bleve ikke solgte, eftersom derpaa ey skeede antagelig Bud. Kulden var Kl. 9, i gaar Formiddags 12 Grader under Fryse=Puncten. Nu kan med Sikkerhed, saafremt ingen Vaager blive hugne, kiøres paa Jsen over Limfjorden herimellem Aalborg og Sundbye.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Død.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Dødsfald. Den 11 Januar er Sr. Lars Thorsen til Hæstrupgaard i Wensyssel død paa fornævnte sin Gaard i sit Alders nogle og 70 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Den 12 Januar døde her i Byen Anne Maria Micheels Dotter, Sal. Morten Smidts Sadelmagers Efterleverske, i hendes Alders 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Den 14 hujus afgik ibid, ved Døden Jomfr. Maren Peders=Dotter Lassen, i hendes Alders 18 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Bekiendtgiørelse. ) Den Geistlige Skifte=Ret i Aalborg lader herved Af bekiendtgiøre : At da Hæderlige og Vellærde Studiosus Oluf Nicolai Hygom, forhen Amanuensis hos Hans Høyærværdighed Hr. Doctor og Biskop Brorson, ved Døden den 23. Sept. sidst afvigte er afgangen, saa vilde Deres Velædle Velærværdigheder Provsterne her i Stiftet, der ey endnu have ladet affordre de af Velædle og Velærværdige Hr. Mossins Skrifter, som de enten selv eller andre i deres Herreder have ladet sig tegne for, med allerførste lade samme imod Betaling afhente.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Aalborg, den 14 Jan. 1767. En P. son af velbekjendt honet Familie som fra adskillige fornemme Folk kand forevise Attester og Recommendationer, sig opholdende paa nærværende Tid her i Jylland, før ger Condition hos et Høyladelig eller anden fornem Herskab, som Hofmester eller Jnformator, Samme Person underviser i det Tydske og Franske Sprog samt Geographie og Spil paa Claveer med Skriven og Regnen. Personens OpholdsSted, vilde Liebhaberne behage at erfare af Aftensangs Præsten Hr. Holm i Schive.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Hos Hr. Møller i Hundstrup faaes Anviisning paa circa 1000 Rdlr. mod antagelig Pant eller Caution til næ stundende Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1767-01-16
Den sidst udeblevne Kiøbenhavns Post er i Onsdags ankommen og den forventende er igien udebleven. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.