Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-02-27
Man seer af disse gamle Skrifter, at Siden har været i de ældste Tider en af de største, rigeste og Folkerigeste HandelsStæder i Østen, og det længe for Tyrus blev en Stad, der i Sidons florerende Tilstand var en ringe Flæk, hvori der ey boede uden nogle faa Fiskere. Saa længe som den holdt Haand over sine gode Love og Jndretninger, var den i Flor og Velstand, og kunde forsvare sig imod de mægtigste Naboer, som vare Ægypten paa den ene Side og Assyrien paa den anden Side, hvilket Rige da begyndte at reyse Hovedet i Veyret, og at undertvinge mange Naboer. Regieringen seer man, har vel været en betroet, som en Konge, men den har dog været mest republicansk og det aristocratisk. Hvorfor da den begyndte at hælde, kunde den ey reddes igien, men blev et Rov for andre, hvilket gemeenlig hænder Republiker, der kommer i Forvirrelse ganske anderledes end med Monarkier, hvilke, som de ved en uhældig Regent snarere kan bedærves, dog igien ved en god og duelig snarere kan reyse sig. Sidon havde da vidt og bredt udbredet sin Handel, ey allene overalt i Middelhavet, men endog uden for Strædet, baade paa Africanske Kysten mod Linien, hvor man dog seer, at meget endda har været ubeboed, og paa de Europæiske Kyster, alt forbi Britanien, da kaldet Al bion, ja endog længere Nord og Øst efter. Blandt andet nævnes hos dem et Sted kaldet Norigon, ventelig en af de nordiske Rigers Parter. Hvordan de beskriver disse Lande gaaer jeg forbie; men fortæller deres gode Jndrætning saavel in Polititis, som Oeconomicis. Af deres store Raad bleve altid visse udvalgte til at dømme ultimat Dom, ligesom nu Parlamentet i Paris i alle Proces=Sager. Samme Ret bestod kun af 7 Lemmer. Thi disse Folk holdt for, at alt for mange Kok ker lavede den fletteste Suppe. J denne Ret kom ingen som Dommer uden de, som tilforn havde i de nedre Retter given Prøver paa baade Forstand, og Redelighed. Jngen Ungdom blev antagen der for enten Families, Penges eller Giftermaals Skyld. J Almindelighed blev ingen antagen til Dommer eller Justitz=Betient hos dette Folk, uden først at have aflagt Prøve paa Kundskab i Natur- og Folke-Retten, og sær i deres egne Lands Love. Slige Betieninger kunde ikke kiøbes. til Arv og Eiendom, som hos os i Frankerige (NB. det er Abbedens Anmærkninger). Disse Folk blandede er adskildte Forretninger og Embeder sammen; Thi de holdt for, at en kunde være en god Krigs-Anføre, (Officier, som vi nu kalder dem) men blev dets uagtet en slet Dommer eller Justits Betient. De betroede ey gjerne Embeder til dem, som i anden Levemaade havde viset sig overdaadige og magelige. Ganske anderledes end mod Sidons Fald og Ruin. Da bleve unge Mennesker af visse Familier antagne i alle Collegier uden videre Prøver; Da bleve gode Dommere satte til Amiraler, Skippere og Styrmænd igien til Raads-Herrer. Det øverste præstelige Embede eller dog dets Titel kunde kiøbes. Og saaledes kom alting i Forvirrelse. Tænke-Maaden hos Læmmerne i det store Raad blev bedærved; thi det var meest besat af uduelige Lemmer, omtrent lige som hos os i Rom nyelig for Regieringens Forandring ved Triumviros, hvor endog en Caro eller Cicero ikke kunde afværge alt Onde. (er den latinske Oversætters Ord) og derfor var det let for de angrænsende assyriske Potentater at kaste Sidon over Ende. (Fortsættelse skal følge.)