JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Odense. Anden Uge i Faste prædiker Hr. Achen Mandag, Hr. Prof. Ancher Tiirsdag i Graabrødre Kirke, Hr. Biskop Dr. Bloch Onsdag i St. Knuds Kirke, og Hr. Seidelin Torsdag i Graabrødre Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Vacance. Det residerende Capellanie ved St. Marie tydske Kirke i Helsingøer, 300 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Avertissements. Ved gunstig Tilladelse har jeg den Ære Mandagen d. 17. Ør. Marti førstkommende, paa den store Raadstuesahl her i Odense, at opføre en Passions-Concert, hvortil trykkes et Cantate, bestaaende af to Acter, som afhandler Jesu Død paa Korset. Jngen Umage, ingen Flid skal blive forsømt, for at tilfredsstille billige Fordringer af mine høie og gunstige Velyndere, som herved underdanigst og ærbødigst indbydes til at møde bemeldte Tid og Sted om Aftenen Kl. 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Jeg smigrer mig især med Haabet om at vinde de respective Tilhøreres bifald, da Texten er bleven udarbeidet af to yndede Mænd, som have værdiget mig deres godhedsfulde Medvirkning til min Hensigts Opnaaelse. Der skal ogsaa blive sørget for al muelig Beqvemmelighed for Tilhørerne paa Sahlen, hvor den første Plads bliver til 3 Mk., anden Plads til 2 Mk., tredie Plads til 1 Mk., og hvortil Indgangsbilletter blive hos mig at bekomme neste Uge i min Boepæl ved Flakhaven. Det trykte Passions-Cantatte bliver fra førstkommende Tiirsdag af, hos mig at bekomme for 6 s. heftet. - Mine ærede Venner blandt Byens gode Borgere lade mig vente en behagelig Skadesløsholdelse, da jeg fornemmelig søger min Belønning i enhvers Yndest. Odense d. 7. Martii 1794. Heimeran, Cantor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
De mig tilsendte 4 Rdlr., som vare bestemte til Maskeradebilletter, skulle efter Giverens Forlangende blive uddeelte til de Fattige, og hvorfore paa deres Vegne takkes. Odense den 6te Martii 1794. C. Holst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Da her Mandagen d. 17de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 11, en paa Thorsing Land, nær ved Windebye, Færgested, tet ved Landeveien beliggende, udskiftet, udflyttet og ganske af ny opbygt Bondegaard paa omtrent 6 Tdr. Hartkorn, paa Livstid bliver bortfæstet ved offentlig Auction; saa bekiendtgiøres saadant herved for Lysthavende, som forinden kunne tage Gaarden og dens Jorde i behagelig Øiesyn. Waldemars Slot paa Thorsing den 4de Martii 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Ja afg. Ole Holmers Enke Mad. Kirstine Næraae den 14de Decbr. 1793 ved Døden var afgangen i sit Eiendoms Sted, i Øster=Skierningballe, blev strax af undertegnede Executores Testamenti hendes Efterladenskab taget under lovlig Behandling, hvormed allerede er saavidt qvanceret, at Stervboestedet med Boehave og Besætning ved offentlig Auction er bleven bortsolgt; thi bliver nu herved med 12 Ugers Varsel Credi= og Debitorer til Stervboet, om nogle skulle findes, indkaldede at møde Torsdagen den 22de Maj førstkommende i afg. Hr. Provst Næraaes Gaard i Svendborg, hvor enhver kan vente al lovlig Medfart. Derforuden meldes den Afdødes Arvinger til Efterretning, at, i Følge den af hende oprettede og Kongelig allernaadigst confirmerede testamentariske Disposition, bliver intet efter hende for dem at arve, da alt, hvad hendes Efterladenskab kan udbringes til, bliver udsat paa Rente til Bedste for de meest trængende i Familien. Skierningballe den 25de Februarii 1794. H. Faaborg, J. Næraae, Sognepræst for Auernackoe Menige Sognepræst for Longelse og Fuglsbølle, hed i Salling Herred Menigheder paa Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
(Tredagen d. 7 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, i bliver paa Odense Raadstue stillet til offentlig Auction og strax uden videre Auctions Holdelse om antagelig Bud skeer, bortsolgt den afg. Poul Jørgensens Enkes Stervboe tilhørende Stettepart udi Fartøiet St. Marie kaldet, drægtig 23 Commerce Læster, der føres af Skipper Christian Harreboe og er beliggende udi StigeFiords Vinter Havn, alt paa de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Odense den 28de Febr. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Skipper Anders Hansen i Odense agter den 18de Martii at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig hos Skipperen selv. ) Skulle nogen behøve Foder, kan det bekommes ud NB. Marslew Præstegaard; men da det er got gammel Foder, som staaer i Hæs, vilde de, der attraae noget, melde sig og lade deres Navne antegne, da Dagen skal blive bestemt, naar der skal tages Hul paa Hæsset, og Foderet afhentes. Marslew Præstegaard d. 3. Martii 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
En jydsk Karl, som er godt vant til Landvæsenet, og har paaSlidelige gode Skudsmaale, søger om en Tieneste som Ladefoged her i Fyen til 1ste November. Vedkommende behager at henvende sig til Hr. Anthon Sigeler i Svendborg, som giver nærmere Underretning. er i Byen er for kort siden ved Døden afgaaet Dagleier Jens) Gotskesen, ogsaa kaldet Jens Zeuthen eller Zephten, uden Livsarvinger. Han skal være født i Amager i Wigerslef Sogn. her i Fyen, og have havt Sødskende, men hvem eller hvor de ere, har Enken ikke vidst at forklare; thi indkaldes bemeldte Jens Gotskesens Arvinger at melde sig hos mig som Skifteforvalter. Svendborg den 28de Febr. 1794. J. Uldall. Ja jeg nu først og til fornøden Tid, er bleven forsynet med alle Sorter Haugefrøer, Blomsterfrøe o. s. v., bliver samme herved bekiendtgjort for mine sædvanlige Handels Venner saavelsom alle i Almindelighed: at jeg ikke for har kundet kundgiøre saadant havde sine Grunde, da jeg vidste, at Udlændingerne ikke selv fra længere udenlandske Stæder, vare forsynede med deres fornødne nye Frøe Sorter, Ovenmeldte, saavelsom og got norigaisk Hørfrøe nu for billigste Priser bekommes hos C. Nissen. Odense den 5te Martii 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Jerved bekiendtgiøres at der bliver holdet Auction efter afg. ) Skoleholder Fugl i Fangel: Thi maatte det behage Liebhaberne at indfinde sig i Stervboestædet Mandagen den 10de Martii førstkommende. Tillige indkaldes Boets Credi= og Debitorer at møde hos mig undertegnede som Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Fordringer og de sidste for at betale hvad de ere skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand, Odense den 3de Martii 1794. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Foruden den Jndkaldelse, som under 26de Febr. d. A. er skeet er fra Fyende Landstings Ret og den 5te Martii nestefter fra Faaborg Byetings Ret, til samtlige Hr. Jørgen Killegaard som under 23de October f. A. har opgivet hans Boe til hans Creditorers Betaling, indkaldes bemeldte Killegaards Creditorer videre udi begge Fyens Stifts og de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser med 6 og 12 Ugers Varsel at møde udi Opbudsboet i bemeldte Killegaards Gaard, i Faaborg den 22de April og 4de Juni førstkommende, deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Svendborg og Faaborg, den 26de Febr. 1794. Toftgaard. J. N. Malmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
Alle og enhver, som maatte have nogen Fordring, eller være i noget skyldig i Stervboet efter afgangne Hans Andersen Møller i Nederste Ørkilds Mølle ved Svendborg under Baroniet Lehn, bliver herved, i Følge Placaten af 26de Oct. 1792, 3de Gange efter hinanden udi de Berlingske Aviser og Fyens Avertissements Tidender indfaldt at møde i Stervboet 6te og 12te Ugers Dagen fra undertegnede Dato, de første for at bevise deres Fordrings Rigtighed og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige da enhver skal vederfares al den Ret, som Loven og Stervboets Tilstand, medfører hvidkilded 26 Febr. 1794. N. Marck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-07
(iirsdagen den 8de April førstkommende, holdes offentligen Auction i de Brahetrolleborge Skove, over 2 til 300de store Egetræer paa Roden, tienlig til Huus- og Skibstømmer, samt andet mere Brug. Liebhaberne ville behage at indfinde dem paa forbemeldte Dag om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved Ertebiergs Skole, hvor Conditionerne skal blive dennem bekiendtgjorte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Herr Schalborg og Skovrider Tordsen ved Trolleborg i Lammehauge, som tillige ogsaa foreviser Træerne, ifald det forlanges. Brahetrolleborg den 26de Febr. 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Odense, den 10de Martii. Skulde nogen tvivle paa, at ædel Mand hellere giver end tager, da kan han læse Beviset paa denne Provindses Jndbyggeres Ansigter, naar de bringe deres frivillige Gaver til Understøttelse for vores i Aske lagte Kongeboligs Kongelige Eiere og forrige Jndbyggere. De Beviser, som vi vide at vore Brødre paa hiin Side store Belt give paa, at de tænke som vi; de Beviser, som vi med fuld Overbeviisning vente at høre fra hiin Side af lille Belt, bære alle Vidne om, at ikke een kold Draabe af Belternes Vand formindsker deres Blods Varme, som de alle ere ligesaa eenige at offre for Kongen, naar det behøves, som de nu offre af deres Formue. Ved denne Tanke, ved denne Overbeviisning ere Tvillingrigerne stærke, ja uovervindelige. Praktisk beviiste hiin store Frederich, at 6 Millioner af 20 ikke kunde overvindes, og Aarsagen hvorfor, satte hans Minister Herberg med overbevisende Klarhed uden for ald Tvivl i den Tale, som han paa Kongens Fødselsdag i Aaret 1782 holdt i Videnskabernes Academie i Berlin: Kongens Aand hvilede paa alt, udbredede sig til alle - gav Enighed i Maal og i Hensigt, oplyste Forstanden, og sørgede for Opdragelsen - kort: beviiste, at et Riges Styrke ikke bestemmes af dets Undersaatteres Mængde, men af deres Værd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Kiøbenhavns Brandcasses Jnterressentere have i 8 paa hinanden følgende Aar tilbuden aarlig 40000 Rdlr. Mange andre Subscriptioner ere der tillige aabnede, og beløbe sig allerede til over en halv Million. - En ikke formuende Mand, som vi ei endnu kan nævne, har strax efter Jlden frembaaren 2 K Obligationer, hver paa 260 R. Vi vide næsten med Vished, at Siellands Selveiere og Arvefæstere ere betænkte paa at bevise, at de tænke som viMen hvad er alt dette imod Holmens Tømmermænds mageløse Selvfornegtelse: De, som leve af deres Hænders Arbeide, have tilbuden, udi et heelt Aar, det er: i 365 Dage, daglig at bidrage 2 s. til vores fælles Øiemeds Opnaaelse. - Her i Fyen have nogle Fæstebønder af Stamhuset Søebyesøegaard, Hr. Major Rosenkranktilhørende, anmodet Høibemeldte deres Hosbond at tilkiendegive til Høie Vedkommende, at de agtede at sammenskyde 332 Rdlr. - Siig, Skumler, hvo er sikrere, hvo er lykkeligere end danske Borgere, som under Fader Christians Bestyrelse boe i Huus med slige Brødre!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
I Allesøe og Næsbyehoved Brobye Sogn har Sogne mændene i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, gjort et Sammenskud af 154 Rd., som de have overleveret til deres Sognepræst Hr. Doctor Wedel, med Anmodning at han vilde sende samme til Hs. K. H. Kronprindsen, og bede, at dette Offer maatte antages som et Beviis paa at Bonden skiønner paa Landsfaderens Forsorg og Kierlighed saavel for denne som de andre Stænder; hvilket Hr. Doctoren ikke allene med Fornøielse efterkom, men endog selv forøgede Bøndernes Offer med et Par Sølv Lysestager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn d. r. Martii. Christiansborg Slot var bygt af Kong Christian d. 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
fra 1732 indtil 1740 d. 26. Nov., da det Kongel. Herskab gjorde dets Jndtog derpaa. Det havde en fuldkommen regelmessig Fiirkant, med en Slotsgaard i Midten. Dets Høide 114 Fod, Hovedfløienes Længde 367, Sidefløiene 389 Fod. Kielderne iberegnede, havde det 6 Etager, 3 store og 3 mindre. Paa Taget var et Gallerie. Den hele Bygning var belagt med Qvadersteene, og tækket med Kobber, Murene ere over 5 Alen tykke, og staae paa mere end 9000 Pæle. J Fløien ved Ridebanen, var ved hver Side en Steen med Marmor beklædt Trappe paa 183 Trin med Jern Rækverk. Trapperne hvilede uden al Understøttelse blot paa deres Buer. Riddersalen, der var saa høi, at den gik igiennem to store og en liden Etage, var 128 Fod lang, 62 bred og 48 høi, prydet med Forgyldning og Billedhugger-Arbeide. J et Gemad ved Riddersalen saae man de nu levende europæiske Kongers Skilderier i fuld Størrelse, lutter Originaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Hs. Maj. Kongen, Kronprindsen, Kronprindsessen og den unge Prindsesse Caroline opholdt sig den første Nat efter Jldebranden hos Statsminister General v. Huth, og toge den følgende Morgen deres Boepæl hos Statsminister Grev v. Bernstorf, indtil anden Anstalt bliver gjort. Dronningen og Arveprindsen med sin Familie begave sig til Rosenborg; Prindsesse Louise med sin Gemahl var den første Nat i Hofjægermester Grev Ranzaus Hotel, og nu hos Statsminister Grev Schimmelmann. Kronprindsen og hans Gemahlinde have faaet meget reddet; Dronningen, Arveprindsen og hans Gemahlinde kuns lidet, men mange af Slotsfolkene intet, uden hvad de havde paa Kroppen. Matrosernes og Tømmermændenes ædelmodige Tilbud er med megen Rørelse og med Taare bleven afslaaet, derimod skal 500 Rd. være sendt til Tømmermændene, til hver Matros=Division 300 Rdlr., og til hver Regiments Officerer 200 Rd., og Artilleriekorpset har af Kronprindsen faaet en Present af 400 Rdlr. Da Jlden brød saa hæftig ud, at man ogsaa maatte befrygte de skrækkeligste Følger deraf for Staden, hørte man Kronprindsen raabe: "redder kun mine Borgeres Huse kom saa igien, for at slukke paa Slottet." Alle Kiøbenhavns Jndvaanere, Fornemme og Ringe, reddede uden Forskiel alt hvad de kunde Kammerjunker v. Kregh beskyttede ved sit overordentlige Mod Cancelliebygningen og Arsenalet fra Luerne, der allerede sloge paa dets Vægge. Da ingen ville vove sig dertil, trængte han med nogle modige Tømmermænd frem, ledte Sprøiteslangen, og lod hugge ned, hvad der var mueligt; uagtet Trappen styrtede ind, og slog ham saaledes paa Benet og Brustet, at han maatte spytte Blod, og den nedstyrtende Damp næsten havde qvalt ham og kastet ham til Jorden, tabte han dog ikke ganske Modet. Han aabnede et Vindue oven til, for at faae Luft slog et Hul i Muren til Gaden, og krøb med Møie ud deraf. Men førend han kunde komme op, kom en Sluffe kiørende til med Vand, der blev trukken tvers over hans Ryg, saa at han ligger nu elendig deraf. Kronprindsen besøger han daglig. Capit. Eberlin og Kiøbmand Hundevad havde ved deres ædle Bestræbelser for at redde, opholdt sig saalænge, saa at de havde ingen Trappe at komme ned ad. De Damastes Gardiner i Riddersalen var det eneste Redningsmiddel. Da de havde fæstet dem fast ved Vinduesposten, lode de sig glide ned paa Slotsaltanen, dog ikke uden Skade. Men der var nu ingen Muelighed til at komme ned derfra. En eeneste brav Matros klattrede, ved Hielp af et Toug, op paa Altanen, tog den ene af disse Ulykkelige under den høire Arm, og holdt den anden fast ved fine Klæder med Tænderne, lod sig derpaa med den venstre Haand ned ved Touget, og lykkelig reddede dem. Prindsen af Augustenborg har kiøbt til Beboelse det Reventlau ske Palais for 37000 Rdlr. J Aften seer man langt fra, paa Landet, en stor Jldebrand, men man veed ikke hvor, (man veedher med Vished, at Anmelderen har seet feil.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Directionen for den danske og norske Speciesbank har seet sig offentlig opfordret til at aabne Subskription for frivillige Bidrag til de overordentlige Omkostninger, som til en ny Kongeboeligs Jndretning, og ellers i denne Tid maatte udfordres, samt derefter at imodtage Jndbetalinger af de Summer, for hvilke subskriberes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Under Dato 5te Martii d. A. er udkommet en Forordning om en Andagts- og Bededag, som skal holdes i Kongens Riger og Lande til Taksigelse for Guds naadige Bistand, i at afværge det større Uhæld og ubodelige Tab som truede Fædrenelandet og Hovedstaden Kiøbenhavn den 26de Febr. sidstleden, da den Kongelige Bolig Christiansborg blev øde lagt ved Jldebrand. (Texterne og Bønnen, som derved skulle bruges, faaes hos Bogtrykker Faber for 5 sk. heftet.)J Mandags uddeelte Arveprindsen af Augustenborg, som Curator for Universitetet her, i Akademiebygningens store Sal de i forrige Aar udsatte Premier iblandt Studenterne, og aabnede Aften med en ypperlig dansk Tale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Paris, den 24de Febr. Conventet beretter, at Krigen i Vende endnu ikke er til Ende, Rebellerne vare endnu 20000 Mand stærke. Jmellem Loire og Havet var alt endnu i Vaaben, endog Fruentimmerne vare grumme som Løvinder, og vare med Knive gaaet løs paa Republikanerne. Rebellerne havde og i Nantes gode Spioner, og deres General Charette kiender og benytter sig bedst af Terrainet. Robespierres Sygdom er inflammatorisk, men han er i Bedring. Det kommer nu an paa, om hans Partie kan beholde Overhaanden naar han kommer sig, da han hidtil har holdt Ligevægten, J Archenholtz Minerva skildres Robespierre af Condorcet saaledes: Marat er kuns en lille Misdæder mod Robespierre, en Mand der har megen Forstand, mange Talenter, men endnu større Jndbildningskraft. Han blev engang anklaget i Conventet, som en Borger, der tragtede efter at ville være Dictator, denne Jacobiniske Despot forsvarede sig elendig, og blot ved Dantons Lis og Klogskab, fik han de fleeste Stemmer for sig; man hørte saavel paa Anklageren, som den anklagede, og begge beviiste, at det var umuelig at giøre en Dittator af Robespierre. Enhver har lagt Mærke til, at der vare mange Koner tilstæde ved Conventets Sæde. Paa Tribunerne fandtes 7 til 800 af dem, og kuns i det høieste 200 Mænd, desuden vare Jndgangene opfyldte med Fruentimmer. Man har ofte spurat, hvorfor der ere saa mange Fruentimmer i hans følge, enten han saa er hiemme eller hos Jocobinerne, eller hos Cordeliers, eller i Conventet, Aarsagen dertil er, fordi den franske Revolution er en Religion, og Robespierre har stiftet en Sect der. Han er en Præst, der indprenter Bedesøstrene sine Lærdomme; det er og øiensynlig nok, at hans heele Magt hviler under Beskiermelse af Fruentimmer, skiørterne. Robespierre præker, Robespierre holdet Straffetaler, han er rasende, gravitetisk, melankorsk, affecteret, overspendt, og hans Meeninger følges, ligesom hans Forhold efterabes. Han fordner mod de Rig og Store, han lever maadelig, og kiender ikke physiske Fornødenheder; han har kuns en eneste Mission, og denne er at tale; han taler næsten ogsaa bestandig. Han afslaaer Tienester, hvor han kunde tiene Folket, og vælger derimod saadanne, hvor han troer, at kunne herske over det; han sees, naar han ved at opvække Sensation, og forsvinder naar Scenen er besat af andre. Han har alle Karaktertræk, ikke af et Overhoved for Religionen, men vel af en Anfører for en Sect. Han er gierrig efter den Roes, ved en stræng Levemaade at blive betragtet for en Helgen. Saaledes bestiger han Talestolen, taler om Gud og Forsynet, kalder sig de Fattiges og Svages Ven; lader sig ledsage af Fruentimmer, og lader sig hylde og ære af dem med alvorlige Gebærder. Han forsvinder, naar Faren nærmer sig, og trænger sig frem for alle andre, saasnart den er forbi. Kort Robespierre er en Præst, og vil aldrig være andet. Livorno, den 14de Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Man veed nu sikkert, at Efterretningen, som om Paa li havde med Engellændernes Hielp erobret St. Fiorenzo paa Corfica er uarundet. Engellænderne have blot indtaget Fortet Mortella, og beleire nu St. Fiorenzo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
J Civitavechia er et dansk Skib ankommet fra Spanien med en 250000 haarde Piastre for de i Kirkestaten levende spanske Exjesuiter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
London, den 25de Febr. Hertugen af Yorck gaaer paa Fredag til Armeen, og Hertugen af Gloucester følger ham. - Milien skal forstærkes en femte Deel. - Hoffet i Madrit skal have ladet Ludvig 16. ældste Broder tilkiendegive, at han der vil blive antaget med alle Æresbeviisninger af rimelig Tronarvina. - Et ostindisk Skib skal være taget af en fransk Kaper; ligeledes skal et riigt hollandsk Skib være taget. - En Deel af Oberst Marks Plan skal bestaae i at sætte Westflandern under Vand, for derved at svare 30000 Mand. En fransk Fregat skal have taget 11 engelske Skibe, og opbragt dem til Cherbourg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
En Hyrekudsk er her bleven arresteret med sin Karet, som havde fundet paa at kjøre de nylig begravne Liig hen til Anatomiekammeret. Da man arresterede ham, sad i hans Karet Erkebiskoppen af Canterburps Portner, et ungt Fruentimmer og 2 Børn, der Dagen forhen vare begravne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Constantinopel, den 15de Jan. Porten har taget over 100 Capitainer og Lieutenanter paa Franske Skibe, der vare her, og ikke vilde vende tilbaar til deres Fæderneland, i sin Tieneste, og gagerer dem rigelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Cairo, den 1ste Novbr. To Aars Misvext har her foraarsaget en stor Hungersnød, saa at en halv Million Menneskeer allerede ere døde. Næsten alle Landsbyer i Ægypten ere tomme, Markerne udyrkede, Stæderne øde, og i Hovedstaden aftager Folket meget. Om endog Nilstrømmen, der 2 Gange har holdt sine befrugtende Oversvømmelser, tilbage, paa ny oversvømmer vore Agre, saa have vi ingen Mennesker til at dyrke dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Warschau, den 22de Februar. Da mange af vore overflødige Tropper træde i Russisk Tieneste, saa blive nu og de overflødige Heste kiøbte for Russisk Regning. - Tyrkerne synes, hvis maa skal dømme efter deres Anstalter, at ville have Krig. De forstærk bestandig deres Land= og Søemagt, især ved den Russiske og Polske Grændse, Rusland sætter sig og derfor i den bedste Forfatning. De ved Flaaden paa det sorte Hav ansatte Admiraler, Mordwinoff, Ribas og Woinowitsch ere allerede afgangne fra Petersborg til deres Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Mannheim, den 25de Februar. De Franske holde Egnene ved Speier og Neustadt; endnu stedse besatte; deres Forposter ere i Mutterstadt, og deres Patrouiller komme daglig til Rheingelhelm. Ved Durkheim strække deres Poster sig til Wachenheim, og bortføre adskillige Vogne med Effecter og Vare, men efter deres Asmarsch føre Jndvaanerne paa deres Side, Vogne med Viin, Korn a. om Natten til Manheim og Worms. I Gaar ankom mere end 300 saadanne Vogne hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Fra Jtallen, den 12te Februar. Kongen af begge Sicilierne giør alle muelige Anstalter til Landets Forsvar. Fæstningsværkerne i Neapolis formeeres meget, og 20000 Md. nye Landtropper optages, der i Martii skulle marschere til Lombardiet, for fælles at fægte med de østerrigske og sardiniske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Baronerne og andre Rige have sammenskudt 1800000 Sølv=Ducater til Kongen som et Laan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Frankfurt, den 25de Februar. Fra Wien skriver man, at Veiene ere meget slette, og Troppemarschen fra Servien, Croation og Ungarn er derved meget besværlig, men man skal kuns være lidt taalmodig, saa skal man faae mange nye Regimenter at see; thi den Keiserl. Armee bliver overordentlig forstærket. - Hs. Preussiske Maj. har erklæret det Rygte for ugrundet og høistfornærmende at han skal søge at befordre nogle Høistifters Secularisering, for derved at holde sig skadesløs for de store Krigsomkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Altona, den 6te Martii. J Strasburg har fra den 18de til 20de Febr. været 3 Dages Urolighed, og man hørte Stormklokken. Man skal have arresteret det hele Skipperkorps, hvilket skal have givet Anledning til Oprøret. J Pirmasens ere de Franske endnu 10000 Mand stærke, og forskandse sig, og fattes Levnetsmidler. J Zieybrücken bliver Mangelen og Nøden stedse større, og Udsigten i Fremtiden skrækkelig, da man næsten ingen Livnetsmidler har.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-03-10
Den schwabiske Kreds opretter en bevæbnet Landmilig af i det ringeste 40000 Mand, og vil desuden forsyne alle vaabendygtige Mandfolk fra 18 til 20 Aar med Vaaben.