JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Med Hensyn til Consumtionstarifens forste Afdeling gjorde Capitainlieutenant Reche opmærksom paa, at Bygmeel der var bestemt til at forhøies med ikke mindre end 350 Procent, og at denne Sats var saa høi, at den under lave Kornpriser endog vilde beløbe sig til 70 Procent af Værdien. Vel indsaae han, at Aarsagen til denne høie Ansættelse var den Vanskelighed, der var forbunden med at skjelne Hvedemeel fra Bygmeel, som gjorde det let at besvige Consumtionen; men han ansaae dog det Tab, som Statskassen saaledes maatte kunne lide, for et langt mindre Onde, end den næsten totale Consumtions-Svig, som sikkert vilde finde Sted, hvis den nye Tarifs Bestemmelser skulde følges. Han maatte især erindre, at Bygmeel næsten udelukkende con sumeres af den Fattige og den simple Borgerklasse i Kjøbstæderne. Taleren fremsatte, i Henhold til sit Anførte, følgende Amendements: "1) At Consumtionen paa Meel af byg bestemmes til 5 s. pr. Lpd.; og 2) at Byg til Meel ansættes til 4 s. pr. Lpd.; Den Kongelige Tilforordnede bemærkede, at det var anseet nødvendigt at ansætte Bygmeel til samme Afgift som Hvedemeel, fordi sigtet Bygmeel ikkun med stor Vanskelighed kan adskilles fra Hvedemeel, hvilken Omstændighed har fremkaldt ingenlunde væsentlige eller ubetydelige Afgiftsbesvigelser derved, at Hvedemeel, som for Tiden er ansat til en betydeligt høiere Afgift end Bygmeel, er ved Jndførelsen angivet for dette sidste, og hvor Opsynet da ikke har kunne nægte dets Afgiftsberettigelse med den lavere Afgift, uagtet der har været meget grundet Tvivl om Angivelsens Rigtighed. Da nu Forbruget af Sygmeel, der fornemmelig ikkun anvendes af den menige Mand i enkelte af Landets Egne til Kager og Boller, ikke kan komme i Betragtning imod det meget udbredte Forbrug af det forholdsviis høit beskattede og overalt i Landet almindeligen brugte Hvedemeel, som udgjor en vigtig Jndtægtsgjenstand, saa troede den Tilforordnede ikke, at der var tilstrækkelig Anledning til, paa Grund af det indskrænkede Forbrug af Bygmeel, som rigtignok modtog et forholdsviis betydeligt Paalæg, at udsætte Finantserne for nogen mærkelig Forringelse i deres Jndtægter.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Committeens Referent bemærkede, at Satsen paa Bygmeel vistnok var høi, men at den neppe passende kunde forandres, fordi denne Meelsort var vanskelig at skjelne fra Hvedemeel, og fordi en saadan Nedsættelse vilde komme til at staae i Disharmoni med Jndførselstolden paa den omhandlede Artikel. Ved Afstemningen blev Capitainlieutenant Reckes første Amendement billiget med 31 Stemmer mod 25, og det andet antaget at følge af Afstemningen over det første. Efter Opfordring af Committeens Medlem, Proprietær Neergaard, erklærede den Kongelige Tilforordnede, at der herefter vilde komme til at svares i alle Maader samme Afgifter af det Brænde, der fra fremmede Steder indførtes, som af det indenlandske. Efterat dernæst Committeens Medlem, Agent Bruun havde yttret, at han dog troede, at det fremmede Brænde nød en Fordeel, forsvavidt det af fem Qvarteers Længde gik ind for samme Afgift som det indenlandske, der i Almindelighed ikkun havde een Alens Længde, bemærkede den Kongelige Tilforordnede, at det fremmede Brænde i Almindelighed havde en Længde af enten lidet over*** ner, den 10 1817 thinalæst Obligation, stor efter Omskrivning 120, een Alen eller af halvanden Alen, og at, saavidt han erindrede, Brænde af fem Qvarteers Længde sjeldent indførtes.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
ved Consumtionstarifens anden Afdeling, fremste Capitain Bierre det Amendement: At Formalingsafgiften i Kjøbenhavn af Malt til Øl maatte erlægges som hidtil med 13 1/2 s. pr. Lpd. Netto." Han bemærkede, at han ikke havde fremsat dette Amendement af egen Jnteresse, men fordi han ansaae det for sin Pligt at varetage enhver Stands Tarv, naar han var overbeviist om, at der skeete den Uret. Han følte sig fuldkommen overbeviist, om, at man ved Omreguleringen af Consumtionssatserne var gaaet Bryggerne for nærda det Paalæg, som de i den nye Tarif havde faaet, kun vilde komme til at hvile alene paa dem som Producenter, hvorimod Consumenterne ikke vilde komme til at deeltage den, hvilket dog havde været Tarifcommissionens Øiemed. Man kunde tydeligen for af Ordene i Forslaget til den nye Tarif, at Concipisten ikke havde følt sig fuldkommen overbeviist om det Retfærdige i bemeldte Paalæg, da man havde yttret sig derhen, at Bryggerne vel i de første Maaneder vilde besvære i 3 derover, men siden vilde finde sig deri, og at Tingen i Tidens Længde vilde jevne sig selv, ligesom ogsaa at Consumenterne igjennem de bedre Ølsorter vilde komme til at deeltage i Paalæget. Men dette sidste troede Taleren, ikke vilde blive Tilfældet, da der nu sjeldent i Kjøbenhavn consumeredes af de finere Øl sorter, men derimod næsten ene af de tyndere Sorter, som Huusholdningsal til 16 Mk. pr. Tønde, og det vilde saaledes være en Umulighed at lægge nogle faa Skillinger paa Tønden af denne Ølsort Paalægget vilde følgelig ene komme til at hvile paa Producenterne, som en saare trykkende Byrde. Fremdeles formeente Taleren, at ogsaa det maatte komme i Betragtning til Fordeel for hans Amendement, at Bryggerne i Hovedstaden vare underkastede Molletvang, og at de i Male penge maatte betale langt Mere paa den kongelige Maltmølle, end hvad der gaves paa andre Møller. Sluttelig tilføiede Taleren, at han vel indsaae, at Statskassen vanske ligen vilde kunne taale det Tab, som maatte blive forbundet med Nedsættelse i den omhandlede Afgift, men han antog dog paa den anden Side, at det rigeligt kunde erstattes af de Fordele, som havdes af den kongelige Malt mølle, angaaende hvis i flere Henseender formeentlig ufuldkomne Jndretning Taleren nærmere udlod sig.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Den Kongelige Tilforordnede bemærkede, at naar det sidsttalende Medlem formeente, at den i Udkastet foreslaaede Forhøielse af 1/2 s. pr. Lpd. i Formalingsafgift, af Malt til Øl i Kjøbenhavn alene vilde falde som en Byrde paa Producenterne, der ikke vilde kunne overføres paa Consumenterne, da troede han ikke at kunne deele denne Anskuelse, idet han med Tariscommissionen maatte antage, at enhver saadan paa Productionen hvilende Afgift, om end ikke i det første Øieblik, da en Forandring indtraadte, dog meget snart derefter vilde overføres paa Consumenterne, eftersom den Priis, hvortil Producenterne leverede Varerne, vistnok vilde rettes saaledes, at de, foruden Skadesløsholdelse for virkelige Udlæg, havde den Fordeel, som var fornøden, for at Productionen kunde bestaae. Han bemærkede derhos, at den i Udkastet i Forslag bragte samlede Afgift, dog endnu ikke udgjør mere end 2/3 Dele af den Afgift, som i Slutningen af Aaret 1806 hvilede paa den kjøbenhavnske Ølproduction. Den foreslaaede Nedsættelse i Formalingsafgiften vilde medføre Nødvendigheden af paa anden neppe mindre byrdefuld Maade, at tilveiebringe en Jndtægtsforøgelse af 3700 Rbd. Naar endvidere de Malepenge, som erlægges for Maltformalingen paa den kongelige Maltmølle i Kjøbenhavn, vare blevne omtalte som uforholdsmæssig høie, da maatte den Tilforordnede bemærke, at han holdt sig overbeviist om, at General-Toldkammeret vilde være beredvillig til at lade enhver billig Nedsættelse indtræde, naar de kjøbenhavnske Bryggere i et Andragende til Collegiet tilstrækkeligt godtgjorde hiint. Klager over for høi Malelon vare, saavidt den Tilforordnede bekjendt, ikke indkomme i en Række af Aar, og ved den seneste Regulering af denne Præstation blev den, saavidt den Tilforordnede erindrede, ansat til 3/4 Dele af Malelønnen paa de private Møller.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Ved Afstemningen blev Brændeviinsbrænder Sidenius's Amendement forkastet med 48 Stemmer mod 8. Procurator Nye frafaldt sit Amendement. Den af Committeens Referent, Viinhandler Hansen, paa Forsamlingens Vegne forfattede allerunderdanigste Betækning er af følgende Jndhold:
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Om toldbare Varers Forsendelse i Landet. og Vareførsel fra Hertugdommene Slesvig Holsteen til Dan og mark. 16. C. Om Transitoplagsvarer.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
2. D. Om Creditoplagsvarer. 25. E. Om Pakhuusleie. F. Om Varer til Udførsel. C. Om Thara. 36 - 40. I. Om Afgift af Skibe g Fartøier, som erhverves fra Udlandet. 47. I. Om erlagte Afgifters Tilbagebetaling. 48. . . R. Om Extraafgiftens Ophævelse. II. ifter. Om Skibsa. Bestem 19 til 55. A. Almindelige melser. §§ 56 - 58. B. Lastepenge.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Fyrafgift. III. 75. Om Sportler til Toldvæsenets Embedsmænd. IV. Tariffer.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
For Jndførselstolden og Tran Litr. A. sittolden.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
For Udførselstolden. C. For Lastepenge. D. For Fyrafgift. E. For Sportler. Bestemmelser om Almindelige Varers Jndførsel, Transitering Udførsel samt Omførsel i Riget. A. Om Varer til Fortoldning § 1) Alle Varer maae fra udenrigske Steder indføres til Forbrug i Riget, undtagen Spillekort, brændt Kaffe og brændte Kaffesurrogater. Henseende til Jndførselen af de ifølge Forordningen af 2den April 1814 § 8 stempelpligtige Varer bliver fremdeles at forholde efter de i bemeldte Forordning og Forordningen af 16de Marts 1831 foreskrevne Regler, dog skal disse Varers Fortoldning fremtidigen kunne skee i alle Kongerigets Kjøbstæder, hvorToldsteder findes. J 2) Jndførselstolden erlægges efter den under Litr. Avedføiede Tarif. For saavidt muligt paa de forskjellige Steder i Riget at tilveiebringe Lighed i Afgifterne af de i Anhanget til bemeldte Tarif nævnte Varer, skal ved disses Jndførsel til Fortoldning eller Creditoplag den i Anhanget nævnte Afgift, erlægges som Tillæg til Jndførselstolden, naar Øresundet, Velterne eller den slesvig-holsteenske Canal ikke er passeret.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J Tariffen er tillige angivet de mindste Qvantiteter, hvori oplagsberettigede Varer, kunne til- eller fraskrives Creditoplaget, ligesom den Thara der tilstaaes Varer, hvis Bruttovægt alene undersøges. §. 3) Af Varer, der indføres i uprivilegerede Nationers Skibe, som ere 5 danske CommerceLæster drægtige eller derover, ligesom af Salt, som til Fortoldning eller Creditoplag indføres i svenske Skibe, erlægges, foruden den tarismæssige Jndførselstold, dennes halve Beløb som Forhøielsestold, hvilken sidste for Creditoplags-Varer strax erlægges ved Oplagstagelsen, saaledes at alene den tarifmæssige Told creditteres. For denne Forhøielsestold fritages imidlertid Varer, som i uprivilegerede Skibe indføres directe fra Steder udenfor Europa, ligesom Varer i strandede uprivilegerede Skibe. § 4.) Af fremmede toldfrie Varer erlægges ved Jndførselen til consumtionspligtige Stæde Jndførselsconsumtion, forsaavidt indenlandske Varer af samme Slags ere ansatte til denne Afgift. 5.) Varer, som indstrande paa Rigets Kyster, maae, naar saavel Øvrigheden, der afholder Strandings-Auction over samme, som Told-Opsynet bevidne, at de ere bedær vede, og, naar vedkommende Eier eller Commissionair ønsker det, fortoldes med 12 1/2 pC. af Auctionsprovenuets Bruttobeløb. Forsaavidt den derefter beregnede Toldafgift, maatte beløbe meere end den tarifmæssige Told for Varerne, erlægges Jndførselstolden efter Tariffen.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Med Berigtigelsen af indstrandede stempel pligtige Manufacturvarer forholdes efter de i § 1 anførte Bestemmelser. B. Om toldbare Varers Forsendelse i Landet og Vareførsel fra Hertugdømmene Slesvig og Holsteen til Danmark.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
6.) Naar Varer fra andre Toldsteder i Danmark end Kjøbenhavn eller fra Hertugdommene afsendes som fortoldede, indgaae de ikkun da til Bestemmelsestedet som frigjorte, naar de ledsages med Told-Passeerseddel, som opgiver Stedet hvor, Nr. i Toldbogen under hvilket, og Dagen, paa hvilken de ere fortoldede. Med Varers Forsendelse fra Kjøbenhavn forholdes som hidtil, saaledes at den udstædte Told-Passeerseddel bør oplyse om Varerne ere frigjorte eller ikke, men uden Opgivelse af Fortoldningens Nr. og Datum, Med stempelpligtige Varers Forsendelse i Danmark forholdes efter de herom særligt udgivne Forskrifter. Fra Hertugdommene kunne stempelpligtige Varer ikkun berigtiges paa den for deslige Varers Jndførsel fra udenrigske Steder anordnede Maade, og bør de foruden Told=Passeerseddel være forsynede med Toldstempel fra det Toldsted i Hertugdømmene, hvor de ere toldberigtigede. § 7. Naar Varer, som i Danmark ere ansatte til en høiere Told end i Hertugdømmene, derfra indføres som fortoldede, bliver Differentstold at erlægge, og fradrages saaledes ved Jndførselstoldens Beregning den efter Toldsedlen i Hertugdommene erlagte Told. Den Jndførselstold, som i Hertugdommene er anordnet for disse, i Tariffen Litr. A med betegnede Artikler findes til Efterretning ved Differentstoldens Beregning anført i Anhanget til bemeldte Tarif, Alle andre i Hertugdømmene beviisliggenfortoldede Varer indgaae frit fra Hertugdømmene til Danmark.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J. S. Hertugdømmenes raae Producter og de deraf tilberedte Varer indgaae, med Undtagelse af Brændeviin, Øl og Eddike, afgifts frie til Landet i Danmark; men indføres de nede. lauch under 11te Decbr. 1811 udstedt, den 16de Octbr. 1817 thinglæst Obligation, stor efter Omskrivning 120, til consumtionspligtige Stæder, erlægges den paa Jndførselstedet for danske Producter anordnede Jndførselsconsumtion. Af Brændeviin, Øl og Eddike erlægges derimod i alle Tilfælde Jndførselsconsumtion, nemlig ved Jndførselen til Kjøbenhavn den der anordnede, og ved Jndførselen til Landet eller til de andre Kjøbstæder den for disse sidste paabudne. Jndførselsconsumtionen for Brændeviin fra danske Stæder erlægges med de for Brændeviin fra Hertugdømmene nu anordnede Størrelser. § 9. Alle i Hertugdømmenes toldpligtige Districter tilvirkede Manufactur-, Fabrik- og Haandværksvarer indgaae frit til Danmark, naar de ledsages af Toldsedler, som godtgjøre, at de ere tilvirkede i toldpligtige Districter, og derhos, forsaavidt Fabrikmærke eller Told stempling er foreskrevet, befindes hermed forynede. 10. Manufactur-, Fabrik- og Haandværksvarer, tilvirkede i Altona eller paa andre toldfrie Steder, tilstedes ikkun da toldfri Jndførsel eller Jndførsel mod nedsatte Afgifter, naar særskilte Privilegier hjemle saadan Jndførsel til Danmark, hvorved det ei kommer i Betragtning, om vedkommende Fabrikant eller Haandværker har Ret til for sine Fabrikater at fordre afgifftsfri Jndførsel eller Jndførsel mod nedsat Afgift til Hertugdommene. C. Om Transitoplagsvarer. § 11. Af alle Varer, som under deres Førsel fra et fremmed Sted til et andet eller fra fremmed Sted til frie Steder (ved hvilke Sidste i denne Anordning ikke alene forstaaes Jsland, Grønland og Færøerne samt indenlandske Steder udenfor Toldgrændsen i Hertugdømmet Holsteen, men ogsaa Colonierne) passere Landet eller sammesteds oplægges paa Transit, eller Creditoplag, svares Transit told efter den under Litr. Avedføiede Tarif, 12. Transittolden erlægges ikkun engang for hver Gjennemførsel, om og saa under samme de paagjeldende Varer flere Gange maatte passere over eller oplægges i Landet, og den fordres ikke for de Varer, som ved deres Førsel igjennem Øresundet, Belterne eller Canalen have erlagt eller skulle erlægge den sammesteds anordnede Afgift.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 13. Transittolden erlægges paa det sidste Toldsted, hvorfra Varerne udføres til fremmed Sted. Naar Oplagsvarer angives til Udførsel til fremmed Sted, bliver Oplagsstedet at betragte som sidste Udførselsted, om Varerne ogsaa under Udførselen henføres til andet indenlandsk Sted, forsaavidt de ikke der tages paa Oplag. § 14. Af Pakker, Kasser, Foustager og deslige, som uaabnede, og uden at Jndholdet kjendes, soværts udføres fra Transitoplaget, erlægges Transittolden efter Omfanget saaledes som anført til Slutningen af den under Litr. Avedføiede Tarif for Jndførselstolden. Afgiften beregnes af Gods over een Chid. for hele Cubikfod, saaledes at under en halv bd. ikke regnes, men en halv Cofd. og derover beregnes som en heel Cubikfod.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 15. Da Tømmer og Træ i Partier ikke kan tages paa Transitoplag, maa for Trælast af Fyr og Gran den pr. Commercelæst, anordnede Jndførselstold tilbagebetales, naar deraf een Commercelæst eller derover udføres, til fremmede eller frie Steder; dog bliver 20 s. pr. Com. Læst eller pr. 100 Cbfod, at indeholde som Transitiold, naar Sund- eller Canaltold ikke erlægges. 16. Naar Transitvarer søværts udføres. fra Transit- eller Creditoplaget til fremmede og frie Steder, nyde de de Begunstigelser i Henseende til Laste- og Fyrpenge, som omhandles i 9. D. Om Creditoplags Varer. § 17. Jkkun de Varer, for hvilke Oplags qvantum er anført i den under Litr. Aved føiede Tarif for Jndførselstolden, kunne tages paa Creditoplag.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Ved Jnd- eller Udførsel fra eller til fremmed Sted til, eller fraskrives Varerne Oplaget ikke i mindre Qvantiteter end de i Tariffen Anførte. Ved Transport fra et Creditoplag til et andet følges saavel ved Fra skrivningen som ved Tilskrivningen de fordenne sidste bestemte Qvantiteter. 18. Naar Bomuldsgarn, tørrede Blommer, Cacao, Eddike af Viin og Cider, Hør, Kaffe, Risengryn og Riis i Skaller, Rosiner og Corender, hvidt Steentøi, Tobaksblade og Stilke, Viin samt Thee indføres uden Strøm eller Canal-Klarering, enten directe fra fremmed Sted eller fra Transitoplag, for at tages paa Creditoplag, erlægges særskilt for sig paa den Tid da Varerne angives og antegnes til Oplag, den i Anhauget til Tarifen, Litr. Anævnte Tillægsafgift, hvorefter disse Varer i alle Henseender ansees og behandles som Varer, indkomne med Strøm- eller CanalKlarering, altsaa: erlægge de den tarismæssige Told, naar de fra Creditoplaget indføres til Fortoldning. debitteres de Oplagene med den tarismæssige Told ved Transport fra et Creditoplag til et Andet; udgaae de til fremmede Steder uden Transittolds Erlæggelse. 19. Naar Brændeviin, Eddike og Viin, der efter Viertelmaal til- og fraskrives Credit oplaget, udføres fra Oplaget aftappet paa Bouteiller, regnes ti Bouteiller a 3/4 Pot lige med een Viertel. Forsaavidt ogsaa Bouteillerne haves paa Oplag, tilstaaes for disse Afskrivning, uagtet deres Antal er under det i Tarifen for Bouteiller bestemte Fraskrivnings Qvantum. § 20. Talg fra Creditoplaget, anvendt efter Forsikring paa Tro og Love til Lys, kan med samme Vægt, som i Lys udføres til fremmede og frie Stedet, afskrives Oplaget, dog ikke i mindre Qvantiteter end det for Talg bestemte Fraskrivnings-Qvantum. J 21. Naar indenlands fabrikeret Tobak udføres i saa stor Qvantitet, som er foreskrevet for Tobaksblades Afskrivning, maae for 100 Pd. Nog- og Snuustobak afskrives 100 Pd. Blade, og for 100 Pd. Skraatobak90 Pd. Blade.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
22. Varer, som fra Oplaget udføres til Colonierne, eller til Jsland, Grønland og Fær derne, kunne afskrives med det Halve af det i Tariffen anførte Fraskrivnings-Qvantum. E. Om Pakhuusleie. § 23. Naar Varer oplægges i Kongelige Pakhuse eller paa disses Pladse, erlægges efter de første 14 Dages Forløb maanedlig en ottende Deel af Transittoldens Beløb i Pak huusleie, at beregne fra den Tid, Varerne oplægges, og at betale, naar de udgaae fra Transitoplaget enten til Udførsel eller Jndførsel, hvorimod de i Forordningen af 28de Mai 1825 § 2 anordnede Afgifter for Transitoplagsvarer bortfalde. For Varer, som ere fritagne for Transit told og saaledes ikke i Tariffen dertil ere ansatte, beregnes Pakhuusleien maanedlig med de Størrelser, som ere anførte til Slutningen, af den under Litr. Avedføiede Tarif for Jndførselstolden. § 21 Pakhuusleien beregnes ikke i mindre Deele end halve Maaneder, saaledes at forTiden under 8 Dage Jntet beregnes, men for 8 Dage og derover erlægges Leien som for en halv Maaned.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 25. Henligge Varerne indtil Udgangen af det næste Aar, efter hvilket de ere indførte, da skal Pakhuusleien særskilt for betales. Melder Jngen sig inden bemeldte Tid som Eier eller Commissionair, forholdes efter Toldforordningens § 64. de. 11 Tdr. 1811 usteri, den 16de Octbr. 1817 thinglæst Obligation, stor efter Omskrivning 120 F. Om Varer til Udførsel. 26. Alle Varer maae udføres af Landet, Klude alene undtagne, hvilke ikke heller maae fores til Hertugdommene og Kjøbstaden Ribe. § 27. Udførsels-Told erlægges efter den under Litr. B. vedføiede Tarif af alle der anførte Gjenstande, naar de ikke udføres fra Transit eller Credit-Oplaget, altsaa ogsaa af Varer, der angives som fremmede og frigjorte. Ved Varers Udførsel beregnes den i Tariffen anførte Thara. Udføres Varerne i uprivilegerede Skibe af 5 Com. Læster eller derover, erlægges, foruden den tarismæssige Udførsels-Told, sammes : halve Beløb som Forhøielsestold. § 28. Alle Varer, som ikke ere anførte i Tariffen for Udførselstolden, udgaae afgifts frie; dog bliver af islandske, grønlandske og færsiske Varer ved deres Udførsel til fremmede Steder, hvad enten de ere anførte i Tariffen eller ikke, som Udførselsafgift blot at beregne den hidtil anordnede Recognition af pCt. af Varernes Værdi i rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 29. Den hidtil paabudne Udførsels Told for Varers Forsendelse til Hertugdømmene ophæves. § 30. Naar soværts udgaaende Varer ikke directe udføres til fremmed Sted, men først udgaae til et andet indenrigs Toldsted for uoplossede derfra at udføres, kan Udførsels tolden efter Afsenderens Valg erlægges enten paa det første Toldsted, hvorfra de afsendes, eller paa det sidste Toldsted, hvorfra de udgaae til fremmed Sted. G. Om Thara. § 31. Varer, for hvilke der ikke i Tarif ferne er angivet bestemt Thara, fortoldes samt til og fraskrives Creditoplaget efter den afToldopsynet undersøgte og befundne Netto Vægt. J 32. Creditoplags Varer, for hvilke Thara er foreskrevet, til eller fraskrives efter den for dem bestemte Thara, med mindre at Toldopsynet, naar Emballagen er anderledes: end ellers sædvanlig i Handelen, finder Anledning til at undersøge Nettovægten, hvortil det da er berettiget. Ved Varers Fortoldning maa ikkun da vises fra den anordnede Thara, naar Told Opsynet, enten efter de Handlendes Opfordring eller fordi Emballagen ansees usædvan3, specielt undersøger og attesterer Rettovægten, og der ved saadan Undersøgelse viser sig en Forskiel imellem den befundne g lovbestemte Thara, som udgjør meere end en femte Deel aff denne Sidstes Størrelse. maa saadan Undersøgelse ikkun foretaDo. ges, forsaavidt den kan udføres uden skade at Ophold for andre Klarerende. Undersøelse af Nettovægt tilstedes ikke ved Thee i skasser eller Blydaaser. 33. For Varernes tilfældige større Fugtighed end sædvanlig tilstedes intet Fradrag i Vægten. 34. For Foustager med flydende Varer, der fortoldes efter Vægt, maae der, naar den anordnede Thara ikke overstiger 25 pC., gives dobbelt Thara, naar Foustaget kun er halv fuldt, og halvanden Thara, naar ikke mere end omtrent en fjerde Deel af Jndholdet er udlækket. 35. For Baand, Vark, Halm og Lærred om sine Varer, samt Papiir og Voxdug, hvormed Varer kunne være omgivne, beregnes ingen særskilt Thara; dog kunne Jndførerne aftage sligt forinden Veiningen, ligesom Toldvæsenet ved Udførselen fra Oplaget er berettiget dertil. II. Om Afgift af Skibe og Fartøier, som erhverves fra Udlandet.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 43. For Sirup tilbagebetales paa ligeMaade, dog ikkun naar Partier af 1000 Pund eller derover paa eengang udføres, 13 Rbd. rede Sølv per 1000 Pund. 44. Naar 25 Tønder Smør samlede under een Toldklarering udføres til fremmede eller frie Steder, godtgjøres Tolden for een Tønde Salt, saafremt Godtgjørelsen kræves inden 3 Maaneder fra Udførselsdagen.