JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Capitainlieutn. Secher, Capt. v. Schrader, Batail, lonschirurg Berg, Forp. Bodelsen, Proprietair Bahnson, H. Kruse, Exam. juris Tersling, Skolelærer Lange med Kone, Forpagter Conradsen, Skibskapt. Sødring, Organist Müllertz, Kjøbmand Hartmann, Urtekræmmer Wulff, Kjøbmand Christiansen og Kone. Til Samsve Jomfrue Nørregaard. Fra Aarhuus til Kallundborg: Grosserer Høyer, Major Kjellerup, Krigsraad Lum holdt, Cancelliesecretair Wegener, Copiist Petræns, Guldsmed Jacobsen, Madame Jappe, Jfr. Ørum, Kom. Albertin, Handelsfuldmægtig Bendix, Procurator Anchersen, Kbm. Momme og Winckel, Fuldmægtig Møller, Tracteur Wilsted, A. Winding. Fra Samsøe til Kallundborg: Provst Fasting m. Frue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Aarhuus Skibs-Liste, fra den 26de August til den 9de Septbr.: Jndkomne Skibe. Skpr. S. Madsen, fra Altona, med Stykgods. L. Petersen, fra Christian, m. Trælast. Hr. Larsen, f. Holmestrand, m. dito. R. Houmann, fra Bergen, m. Flyttegods. S. Bendt, f. Fredericia, m. Sukker. J. Jensen, fra Horsens, m. Smør. Callesen f. Flensborg, m. Stykgods 4 Brændeviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Udgaaede Skibe. Capt. Callermann, til Altona, m. Smør. P. Jensen, til dito, m. Smør & Tran. Hansen, til Flensborg, m. Hørfrøe. S. Madsen, t. Altona, m. Smør. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
En lille Epilog til Stændertidenden. Nr. 37–39.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Ved Stænderforsamlingen i Viborg har Stænderdeputeret Kammerraad Christensen motiveret sit Forslag om: "at Øvrighedernes Erklæringer paa Ansøgninger maatte blive Supplicanterne bekjendte, med en ligefrem Beskyldning ei alene imod en privat Mand for at have tilsneget sig et Mølleprivilegium for Horsens Veirmølle, stottende sig paa en urigtig Øvrighedserklæring, men end- og det Kongl. Danske Cancellie, for overilet at have udstædt hiint Privilegium. Den private Mand, mod hvem denne Beskyldning er æsket, er jeg, og den Øvrighed den skulde have udstædt den urigtige Erklæring, er Borgemesteren i Horsens, Justitsraad Ræder. Denne Mand behøver ikke mit Forsvar. Hvad mig angaaer, da om jeg, for mit eget Vedkommende, end kunde lade det berve ved det som den Deputerede for Horsens, og det som den Kongl. Commissarius har talt i denne Sag, troer jeg dog at skylde saavel disse Mænd, som det Kongl. Danste Cancellie, igjennem hvilket Collegium det paaankede Privilegium er udstædt, at belyse Sagen selv og hiin Deputeredes Færd ved Fremlæggelsen af de enkelte Omstændigheder, hvorved Enhver endnu bedre vil kunne sættes istand til at dømme, hvorvidt at Kammerraad Christen sen har havt Grund til i Stænderforsamlingen at oprippen Sag, der allerede engang, for 3 Aar siden, har været paa Bane i de offentlige Blade, ved hvilken Leilighed jeg viiste, at jeg ikke har Grund til at skye en offentlig Bedømmelse af mit Forhold. Dengang afspisedes Publicum af min Modpart, Hr. Holbeck, Besidder af BygholmsMølle, forhen Forvalter for den Kongl. Kasse, med Loftet og Kundgjørelse af Udfaldet af den Sag, der i Anledning af Horsens Mølleprivilegium skulde reises mod mig. Flere Aar siden den Tid ere nu forløbne, men dog har hverken jeg mærket til Anlægget af nogen Sag, eller Publicum erholdt den lovede Kundgjørelse, saa det syntes som om Vedkommende enten havde ladet Sagen falde eller skreven den i Glemmebogen. Stændertidenden vidner nu om, at det Sidste ikke har været Tilfældet, men at man derimod har ventet paa at kunne behandle den for et Forum, hvor man troede at have frit Spillerum stolende paa Forsamlingens Ubekjendtskab med den rigtige Sammenhæng af de Forhold, man søgte at sætte i et forhadt Lys. Saavidt om Anledningen til disse Linier, nu til Sagen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Adskillige Indvaanere her i Byen indgav i Aaret 178 Ansøgning om Tilladelse til at opføre en Veirmølle ved Horsens til Grubbe= og Sigte=Maling. Etatsraad Thygeson paa Bygholm stod frem med Jndsigelse der imod, paastaaende at Bygholms Mølles Privilegium dat. 31te August 1686 – hvori det hedder: "at Jndbyggerne i Horsens især anbefales deres Korn og Malt paa foreskrevne Bygholms Mølle, og ingen anden Sted uden Byen, herefter som tilforn at lade male, gav Møllen Eneret til Malling for Horsens Bye. Ved Skrivelse af 1ste December 178 erklærede Rentekammeret: at det ikke fandt Jndsigelsen grundet, og ved Skrivelse af 29de Decbr. f. A. blev det nægte Etatsraaden at erholde Privilegium, exelusivum paa Grubben og Sigtning, og ham tilkjendegivet: at naar han ikke paa Horsens Grund ved Byen kunde opføre den ansøgte Veirmølle, fandt Kammeret sig anlediget til at forskaffe en af de ansøgende Jndvaanere i Horsens Bevilling derpaa. Etatsraad Thygeson forbeholdt sig at forsvare den formeentlige Adkomst han havde paa Byens Maling, og Rentekammeret paalagde ham da, at tilvinde sig denne Rettighed ved Lov og Dom. J denne Sag, der blev behandlet for en Commission, altsaa ikke for den ordinaire Ret, og hvorved der kun var Spørgsmaal om Grubbe=Maling og Sigtning, blev ved Høiesteret den 9de Januari 178, afsagt saadan Dom: Det Kongl. Rentekammer bør for Etatsraad Thygesons og Møller P. Guldagers Tiltale i denne Sag fri at være; hvorimod den Første som Eier og den Sidste som Fæster af Bygholms Mølle bør være uberettigede til at imodsætte sig nye Møllers Anlæg ved Horsens til Grubbe-, Gryn- og Sigte=Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Under 31te October 1787 blev derefter Bevilling meddeelt til ved Horsens og paa dens Grund at opføre en Veirmølle til Sigtning, Grubbe= og Perlegryns=Maling. Senere blev Møllen kjøbt af Etatsraad Thygesen; i de næste 20 Aar derefter blev den bortforpagtet, og saavel i den Tid som senere, nemlig til Aaret 1831, drev den uden Jndskrænkning al Slags Maling. Der viste sig imidlertid Mølletrang i den Grad, at en Hestemølle, efter Kongl. Bevilling, Aar, 1830 blev anlagt i Horsens til alt Slags Maling, og det var derhos en virkelig Kjendsgierning, at de omliggende Landsbyemøller, da og i Mands Minde, ligesom nu Hestemøllen og tidligere Veirmøllen, deelte Næringen med Bygholms Mølle. Paalaae der Byen ikke nogen Tvangspligt til Møllen – og en saadan er hverken givet eller fordret – kunde her heller ikke være Spørgsmaal og Eneret for den til Byens Maling; og den bestaaende Tilstand, hvortil det almindelige Omdomme var knyttet, gav ikke Anledning til at betragte Bygholms Mølle for andet end hvad den er, nemlig en Landsbyemølle, beliggende i et andet Amt. Bygholms Mølles Tilværelse og factiske Forhold til Byen, var imidlertid af mig ikke fortiet; omtrent 30 Personers Vidnesbyrd ledsagede Ansøgningen, saa dens Jndgivelse kunde ikke engang være en Hemmelighed; blandt Attestgiverne var der Landbeboere af flere Sogne sønden for Horsens, hvis Vidnesbyrd oplyste, at forskjellige Tider af Aaret maae Beboerne søge Mile bort, for at faae deres Korn malet, da Bygholms Mølle, om Sommeren i tørt Veir og om Vinteren i Frost, jevnlig har Vandmangel; Herredsfogeden i Bjerre og Hatting Herreder attesterede Troværdigheden deraf, og at Mølletrang fandt Sted; og Ansøgningen passerede Amtet og Øvrigheden, og henlaae i Cancelliet i sædvanlig Expeditionstid, nemlig i ikke faa Uger. Nu ankes der over, at man ikke havde fundet paa, at tillægge Bygholms Mølle en Rettighed den factisk ikke besad; og som de senere fremkomne Oplysninger ikke engang have kunnet bringe til andet, end at Møllens Privilegium indeholder en Anbefaling til at søge denne Mølle, men ikke nogen Tvang for Byen, og i al Fald ved Ordene uden Brende reserverer den Ret til at have sin egen Mølle. Derimod er der for mit Vedkommende høilig Grund til en modsat Anke, den nemlig at der for Rentekammeret maae være usandfærdig debiteret, at Byg holms Mølle havde udøvet en udelukkende Ret over Malingen for Horsens paa den Tid Bevillingen blev udstædt, hvilket, efter at dette Foregivende ogsaa var bibragt Cancelliet, bevirkede den Beslutning, at Berettigelsen til Meelmaling for Horsens, af Kammeret skulde gjøres til Gjenstand for Domstolene. Da Bevillingen den Tid var udfærdiget, var her ikke Anledning for Cancelliet til at søge nærmere Underretning gjennem andre Autoriteter, og Rentekammeret, hvorunder Møllen. hørte, fandt sig naturligviis beføiet, ved de givne Beretninger, til at holde over den Kongl. Kasses Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
J Stændersalen har Kammerraad Christensen debiteret noget Lignende; til dette og hunt skal jeg, ved at gjennemgaae de Facta han har anbragt for at vække Troen om at Bygholms Mølle er forurettet, godtgjøre ikke med Ord, men ved Beviser, at det er et aldeles grundløst Paafund, at Bygholms Mølle paa den Tid Bevillingen, blev meddeelt, ene var i factisk Besiddelse af Maling for Horsens, skjøndt dette som et Hovedfactum bestandig er blevet benyttet mod Veirmøllen. Ved at erindre, at manet har fundet det urigtigt, og aldrig har anket over, at en ny Mølle til al Slags Maaling blev oprettet i Horsens i Aaret 1830, men derimod raabes over, at en tidligere bestaaende Mølle 2 Aar senere, nemlig 1832 erholdt sit Privilegium ud idet til samme Maleret, vil Enhver kunne fatte hvad der ligger til Grund for den hele Færd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
I Stænderforsamlingen har Kammerraad Christensen forebragt som factiske Data, - see Stændertidenden Nr. 37 Pag. 579. 1) At Eieren af Veirmøllen i Horsens, og den udenfor Byen værende Vandmølle flere Aar tilbage i Tiden have havt en Høiesteretsproces, hvorved Veirmøllen blev frakjendt anden Ma leret end Sigtning og Grynmaling."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Den her paaberaabte Høiesteretsproces er allerede i det Foregaaende omtalt, og Høiestere, ommen, der er dat. 9de Jan. 1787, ordret anført. Ved at trues med Sag givelse blev jeg nødsaget til at samle Materialier til Møllens Historie. Af disse sees, at Sagens Gjenstand, ikke var Veirmøllen, som paa den Tid endnu ikke var til, dens Privilegium er over 9 Maaneder yngre end Høiesteretsdommen - men at Sagen gik ud paa Ret for Byen, til at have en Grynmølle; endvidere sees, at ikke Eieren af Veirmøllen, men det Kongl. Rentekammer var Part i Sagen; og endelig, at Dommen ikke frakjender Veirmøllen Maleret, men kjender derimod Bygholms Mølle uberettiget til at imodsætte sig nye Møllers Anlæg ved Horsens til Grubbe= og Sigte=Maling, hvilket ene var den Gjenstand Sagen angik, og altsaa og var det Eneste der ved Dommen kunde paakiendes. En Sammenstilling af Dommen, og det af Kammerraad Christensen Anbragte, viser altsaa, at han ikke har opstillet de virkelige Parter i Sagen, og at han har givet Dommen, og dermed det Tilfælde hvorpaa den søges anvendt, en Betydning der omtrent er modsat af det den virkelig indeholder. Og dog skal Kammerraad Christensen medens han var i Viborg som Stænderdeputeret have havt Høiesteretsacten i sin Værge, navnlig tidligere end den 18de August, under hvilken Dato Stændertidende Nr. 37 er trykt. 2) At det er ham ubekjendt, ja at han tør vel, uden at træde Sandheden for nær, sige, at det har ikke, forinden Veirmøllen meddeeltes udvidet Maleret, været Tilfældet at andre end den ene oftomtalte Mølle (Bygholms Mølle) har malet for Byen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Kammerraad Christensen har været constitueret Borgemester i Horsens, og han har i flere Aar været Forvalter ved de nærmest omliggende Godser. - Hans Anbragte et ikke en løst henkastet Yttring, men en virkelig Paastand, fremsat mod den Erklæring som den Deputerede for Horsens havde afgivet: at Bygholms Mølle de sacto ikke har udøvet udelukkende Maling for Horsens. Efterstaaende 3de Attester, hvis Rigtighed med Eed kan bekræftes, torde her altsaa være paa rette Sted, Et uomtvisteligt Beviis, viser derved: at Landsbyemøllerne haade før og efter at Bevillingen var meddeelt, have deeltaget i Byens Maling, i den Grad endog, at enkelt Mølle – vide Attesten Nr. 3 – uafbrudt, og i flere Aar, har holdt daglig Møllevogn; og det er dermed en beviist Kjendsgierning, ei alene at Kammerraad Christensens Paastand ikke stemmer med de virkelige Forhold, men at Bygholms Mølles Foregivende, om at have udover en udelukkende Ret over Malingen i Horsens, er et aldeles grundløst Paafund. - Ved at sammenholde dette Beviis med Kammerraad Christensens Anbragte, og ved at erindre paa hvilken Maade, og ved hvilke Midler han har søgt at gjøre det paaberaabte Tilfælde gjældende i Stænderforsamlingen, for derefter under det Sandhedens Stempel, som en Stændertidende maa paatrykke, at see samme udbredt iblandt hele Folket, maa det være overladt til enhver retsindig Mand at bedømme saavel det Tilfælde han har gjort til Gjenstand for sit Angreb, som Kammerraad Christensens Færd som Stænderdeputeret. Horsens, den 5te September 1838. J. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Attester. Jeg har besiddet Egeberg Mølle beliggende 3/4 Miil fra Horsens i 17 Aar, og mine Forældre beboede denne Eiendom i 34 Aar. - Saavel i min Besiddelsestid, som i al den Tid jeg kan erindre, er der jevnlig og tildeels stadigen malet Korn af alle Slags for Jndvaanerne i Horsens paa Egeberg Mølle. Egeberg Mølle, den 31te August 1838. J. P. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Da jeg har beboet Gjedved Mølle i 18 Aar 1 1/2 Miil fra Horsens, og i dette Tidsrum har havt betydelig Korn maling af alle Slags for endeel af bemeldte Kjøbstæds Jndvaanere, bliver herved paa Forlangende bevidnet. Gjedved Mølle, den 31te August 1838. Johan Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Efter Begjæring bevidnes herved at Neder Mølle, omtrent 1 Miil fra Horsens beliggende, har i flere Aar deeltaget i Malingen for Horsens, og de 3 sidste Aar da Møllen af mig blev beboet holdt jeg dagliggaaende Møllevogn i Horsens som paa begge Sider var paamalet: Neder Mølle. Wogn. Keilstrupgaard, den 31te August 1838. C. Lund. Til Hr. Kjøbm. Stænderdeputeret Ludvigsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Da De i Stændersalen bestandigt har iagttaget en beskeden Taushed, vilde det, ikke blot for Jndsenderen af Nærværende, men ogsaa for mange Andre være interessant at erfare, hvorfor De i Sagen om Mosaiternes Valgbarhed har brudt denne Taushed ved at andrage paa Afstemning med Kugler. Da et saadant Andragende ifølge Stænderanordningen skal tages til Følge, selv naar det udgaaer fra kun en Deputeret, saa ligger heri en Opfordring til at gaae tilværk med den største Discretion. Men denne synes mig ikke at være anvendt i det nævnte Tilfælde, hvor der neppe kan have været tilstrækkelig Grund til at fordre Ballottering og til, meer end i en anden Sag, at lægge Dølgsmaal paa sin Mening. Severus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Livets og Dødens Herre, efter et langvarigt Sygeleie, i Dag at bortkalde vor uforglemmelige Moder Enkemadame Grethe Kaas Wodschov født von Bülov. Dette undlade vi ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre for Slægt og Venner. Colind, den 7de Septbr. 1838. Den Afdødes efterladte 6 Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Den til den 7de ds. berammede 3die Auction over den af Kunstdreier True besiddende Gaard i Albøge By og Sogn, Sønder Herred, bliver herved, efter Vedkommendes Begjæring, tilbagekaldt. Sønder - Mols Herreders Contoir i Ebeltoft den 5te September 1838. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Torsdagen den 13de Septbr. førstk., Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction i Boet efter Graver og Bedemand Thyrie Bøggild over dette Boes Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder, Gangklæder, og noget Kjøkkentøi m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 8de September 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Auctionsretten. Tirsdagen den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i Gaarden No. 72 paa Middelgade her i Byen ved Auction bortsolgt et Ege Schatol, en Birketræes Sopha, 10 dito Stole, en moderne Kakkelovn, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Gangklæder, hvoriblandt en complet Jæger-Uniform, 3 Sølv Lommeuhre samt nogle Handelsvare, med mere, Alt tilhørende Stervboet efter afgangne Kjøbmand P. Nørgaard her i Byen. Lysthavende indbydes. - Aarhuus, den 7de Septbr. 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Jfølge Begjæring af Arhuus Fattigvæsenscommission, afholdes Licitation i Forsørgelses- og Arbeidsanstalten Onsdagen den 19de dennes, Eftermiddagen Kl. 3 slet over Leverancen af følgende Fornødenheder i Tidsrummet fra 1ste October til 31te December d. A., nemlig: Rug brød, fersk Oxekjød, Øl, Byggryn, Koge=Ærter og Lys samt de for tilstundende Vinter fornødne Haugeurter, raffineret Lampeolie, og endelig 800 Alen bleget og 200 Alen ubleget Blaarlærred. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de September 1838. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Løverdagen den 15de d. M., Middag Kl. 12, afholdes paa Hads & Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation til Opførelse af en Deel Steenkister i bemeldte Jurisdiction, efter Overslag og Conditioner, som bekjendtgjøres paa Licitationsstedet. Hads & Ring Herredscontoir, den 8de Septbr. 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Jfølge Skifterettens Begjæring afholdes Onsdagen den 26de d. M., Kl. 9 Formiddag, offentlig Auction over den Sognefoged og Gaardmand Niels Thomasens Stervbo tilhørende Gaard i Raabye By og Sogn, at Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr., med Sæd og Afgrøde. Det bemærkes: at endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Naar denne Auction er tilende, bortsælges tillige Stervboets Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne, Kjøkken= og BryggersRedskaber, Vogne, Plove, Harver, Heste, Køer og Faar, m. m. Auctionen holdes i Stervbogaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 4de Septbr. 1838. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Tirsdagen den 25de d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction i Rimsøe Præstegaard over Effecter tilhørende Stervboet efter afgangne Sognepræst for Rimsøe og Kastberg Menigheder, D. Seidelin, bestaaende af Meubler, Kakkelovne, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Kjøkken= og Bryggeredskaber, Gaards og Avlsredskaber, Kreature, m.m. Saafremt Auctionen ikke kan tilendebringes foranførste Dag vil den blive fortsat den næste. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. – Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 7de Aagaard. September 1838. Efter Eierens Forlangende bliver, om antageligt Budskeer, Lavindsgaard bortsolgt ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Torsdagen den 27de Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10. Denne Eiendom, som ligger tæt ved Hovedlandeveien, 2 Miil fra Odense, Nyborg og Kjerteminde, staaer nu for 21 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, men vil efter den nye Matrikul blive nedsat til 12 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/5 Alb., og har et Tilliggende af 160 Tdr. Land geometrisk Maal, bestaaende af Agerjord, Eng, Skov og meget betydelige Tørvemoser. - Conditionerne, hvoriblandt at største Delen af Kjøbesummen kan ventes at blive indestaaende i Eiendommen, ere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret, og hos Eieren, som foreviser Gaarden. - Bjerge Aasum Herreders Contoir, den 1ste Septbr. 1838. Lüttichau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Torsdagen den 27de September, Formiddag Kl. 10, bliver paa Horsens Raadstue i Medfør af det Kongelige Rentekammers Reqvisition afholdt Licitation over Leverancen af 4,208 Tdr. Havre, 40,449 Lpd. 9 Pd. Høe, og 28,416 Lpd. 7 Pd. Halm til det Sesvigske CutrasseerRegiment heri Horsens efter trykte Conditioner, der kunne modtages paa mit Contoir. - Horsens, den 1ste September 1838. Ræder. Dusdagen den 19de September, Eftermiddag Klokken 2, bliver paa Horsens Raadstue, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, afholdt Licitation over Leverancen af 500 Tønder Rug til det Schlesvigske Curasseer-Regiment her i Horsens. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Horsens, den 23de August 1838. Ræder. følge Forligs- og Udlægshaverens Reqvisition bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 3die October, i 17de og – 31te hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Salg det Anders Rasmussen paa Sveistrup Mark tilhørende Sted, bestaaende af 13 Fag og de samme tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. af Sveistrup Præstegaards forrige Udmarksjorder, og 3 Skpr. 1 Fdr. 1 Alb. paa Fiirgaarde Mark tilligemed Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienden af bemeldte Hartkorn og den ved Stedet værende Afgrøde. - De 2de første Auctioner holdes paa mit Contoir her i Byen, hvor Conditionerne kunne erfares, og den sidste i selve Stedet paa bemeldte Sveistrup Mark. Denne Publication skeer overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. - Skanderborg, den 3die Septbr. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
At Skifterne efter: 1) Mette Marie Rasmusdatter, Knud Pedersen Hvolbeks Enke i Skanderborg; og 2) Ane Andersdatter, Enke efter Huusmand Niels Duelund i Nørrevissing, bliver foretaget paa mit Contoir her i Byen Torsdagen den 27de d. M., Kl. 10 Formiddag, og at førstnævnte Boe samme Dag agtes sluttet, kundgjøres herved overeensstemmende med Pl. 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 3die Septbr. 1838. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Boet efter Boelsmand Søren Johansens afdøde Kone Margrethe Andersdatter, af Overørneberg paa Asferg Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende : at Samlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 28de Septb. og 16de Novbr. d. A., hver Dags Form. Kl. 10. - Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 13de August 1838. I Herredsfogdens Fraværelse const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Bibelselskabet. Fredagen den 14de Septbr. næstkommende holder Bibelselskabet for Aarhuus Bye og Omegn sin aarlige Generalforsamling i denne Byes Domkirke, om Formiddagen Kl. 10, ved hvilken Leilighed Hr. Sognepræst Christensen fra Sielle prædiker. Selskabets inden og udenbyes Medlemmer, som og Andre udenfor Selskabet, der interessere sig for dets Øiemed og Virken, indbydes til at overvære Forsamlingen, og at deeltage i Høitideligheden. Aarhuus Bispegaard, den 6te Septbr. 1838. J. Paludan Muller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Som Følge af en forandret Pakkepostgang, der vil tage sin Begyndelse den 16de d. M., er Jndleveringstiden her ved Contoiret for Penge og andre Pakkepostsager, af den kongelige Generalpostdirection bestemt saaledes: Til nordre Pakkepost hver Mandag Eftermiddag fra Kl. 2 til 8 ; Til søndre Pakkepost hver Torsdag fra Kl. 8 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag; hvilket herved bringes til almindelig Kundskab. Aarhuus Postcontoir, den 6te Septbr. 1838. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
Brandassurance-Foreningen i Omegnen af Aarhuus. angaaende, har Committeens Formand under 7de dennes modtaget saadant Svar :at Cancelliet, efter at have taget denne Sag i nøieste Overveielse, ikke finder tilstrækkelig Anledning til at bevirke den ansøgte Confirmation, men at man ikke heller finder noget at erindre imod, at en saadan Forening indgaaes som privat Contract; med Hensyn derimod til de attraaede Benaadninger, da vil Vedkommende have at henvende sig til det kongl. Rentekammer og den kongl. Direction for Statsgjælden og den synkende Fond."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-10
De fornødne nye Ansøgninger ville nu vorde indgivne, men Foreningen kan altsaa ei ventes at træde i Kraft i Aar. Alle og Enhver som formene at have noget Krav paa Moesgaard Jordebogskasse, fra den Tid Godset, tilhørte den kongl. Kasse og medens Forvaltningen var anbetroet Undertegnede, anmodes herved om, saadant for mig at anmelde, inden 3 Uger fra Dato, – efter hvilken Tids Forløb jeg ikke kan befatte mig med videre Afgjørelse, hidrørende fra den nævnte Forvaltning. Moesgaard, den 9de Septbr. 1838. Steenberg. Omtrent 1000 Rbd., deels rede Sølv og deels Sølv, af Aarhuus Hospitals Midler, kan erholdes tillaans i December Termin d. A., imod lovlig og betryggende Sikkerhed. Aarhuus, d. 10 Septbr. 1838. C. Rasmussen.