JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Forbruget i Paris i Aaret 1824 af Drikkevarer beløb sig til 967,465 Hektoliter Vin, 53,814 Heft. Brændevine, 12,023 Hekt. Æble og Pæremost, 19,383 Hekt. Edike, 154,405 Hekt. Øl. Der blev drukket 51,507 Hekt. Vin, 1898 Hekt. Brændeviin og 24,336 Hekt Øl mere end i Aaret 1823. Der blev fortæret i Aaret 1822. Druer 3, 195, 146 Halv Kilogrammer eller Pund, Af Næringsmidler var i Aaret 1824 Forbruget: 79,627 Oxer, 10,941 Køer, 76,811. Kalve, 383,807 Faar og Lam, 89, 110 tamme og vilde Svin, desuden 1,397,452 Kilogrammer Kjød, 714,069 Jndvolde, 1,451,032 Kilogr. tør Ost. Der blev solgt for 4, 110,008 Franker Søe fisk, for 1,013,608 Fr. Østers, for 633,082 Flod fisk, for 8,701,510 Fr. Fjederkreature og Vildt, for 4,673,061 Fr. Smør og for 4,230,942 Fr. Æg. J Henseende til Smørret, antager man at en Misregning muligt maatte være indløbet, da Forbruget af Smør i Aaret 1823 steeg til 8,465,824 Franker og man ikke kunde antage at det skulde være aftaget til Halvdelen. Høe og Halm Consumtionen tiltage, hvoraf man kan slutte sig til at de ridende og kjørende Personers Antal voxer, og deri kunne vel Ministerielle Tidender hente et Beviis paa stigende Velstand, naar kun ikke, som ovenbemærket, 1/3 af Befolkningen i Paris endte sit Livs Dage i Hospitalerne. (Af P. til Allg. Zeit. No. 5, hvis Kilde er: annuaire du bureau des longitudes pour Det bemærkes, at en Hektolith er 155 af en Litre og at 100 franske Litres udgjør 105. danske Potter. – Fremdeles at en Kiliogram er omtrent 2 danske Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
J Aaret 1825 er i Paris kun givet 198 theatralske Nyheder; 10 mindre end i det foregaaende Aar, nemlig ved det Kongl. musikalske Akademie 3, paa det italienske Theater 3, 1 theatre francois 16 (6 Sørgespil og 10 Lystspil), i den komiske Opera 10, i Oden 25, i St. Martinsports Theatret 20, i theatre de lagalets 13, i Ambig 16, i Olympiske Circus 9, hos Hr. Comte 14. (H. C. 6.) Universiteterne i Europa. Antal. Univ, Lærere Studerende. hvor tydsk Tungemaal bruges 24. hollandsk italiensk. fransk og mallonisk spansk portugisisk .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
engelsk. . 8 danske Ta norsk. svensk. . græsk . . . 18 magyarisk (i Pest) polsk. . . . . 6 russisk og finsk. . . 8
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Af den tabellariske Oversigt, som med forskjellige Anmærkninger er givet in. geogr. Ephem. XVI. B. 7 St. 1825. S. 193214, hvilken, uagtet derved vel var adskilligt at erindre, tjener til et godt Grundlag for en nøjagtigere Oversigt, naar flere Materialier erholdes. Martorelli, een af de Lærde, den franske Regjering begunstigede, skrev en tyk Bog, forat bevise, at de Gamle ingen Glasvinduer havde, og fjorten Dage efter at Værket var udkommet blev i Pompeji opdaget et Huus, hvori alle Vinduer vare Glasruder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
F. Weisser leverer i sit nyeste Skrift Muse und Muse, et Lystspil efter Holbergs Plan. I Anledning af samme siger en Ref. i L. Convers. Blatt, hvormeget eller hvor lidet der tilhører Holberg, lader sig ikke bestemme; men Holbergs Aand er paa ingen Maade bleven udslettet deri. Charactererne ere ægte comiske og blive sig aldeles tro; kun forekommer det os, at Opløsningen ikke gaaer rask nok for sig, hvilket giver de sidste Scener noget Bredt og Kjedeligt. Det kan maaskee komme deraf, at Læseren allerede længe i Forveien er bekjendt med Opløsningen. Jøvrigt beviser denne Bearbeidelse, hvorledes Holberg, den danske Moliere og den fædrenelandske Skuepladses Skaber, benyttes af vore nyere Theaterdigtere, som en Guldgrube, af hvis gehaltfulde Erts, efter Slakkens Fraskillelse det, som tilhører Holbergs Tid), der lader sig udbringe reent Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
En usædvanlig tyk Pige har i Sommer ladet sig see i Wien. Hun er neppe tolv Aar gammel, og dog fem Fod høi, 4 3/2 Fod tyk og 275 Pund af Vægt. Hun er ellers ikke ilde skabt og bevæger sig let. Forældrene, som bleve giftede i det femogtredivte og attende Aar, ere af Middelstørrelse og hendes Sødskende af naturlig Skabning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Det Keis. Bibliothek i St. Peters borg ligger i Newskyperspectiven, ved Siden af det franske Theater og Anthkineren, det af Storfyrste Nicolas beboede Palads. Den er en smuk fiirkantet Bygning paa tre Etager og indbefatter 300,000 Bind, af hvilke 7000 i det russiske, som skulle være det hele Product af den russiske Literatur. De fleste ere desuden af geistligt Jndhold. De engelske Værkers Tal beløber sig til ligesaa mange som de russiske. Af de øvrige ere de fleste latinske, franske og tydske. J Hovedskriftsamlingen findes meget, som Hr. Dobrowsky har kjøbt der i Revolutionstiden, blandt andet en Samling af kronede Hoveders, Ministeres og andre anseete Personers Originalbreve, ligesom og en Psalmebog, som Dronning Maria af Skotland skal have betjent sig af, og Vers, der, som hendes Underskrift viser, ere forfattede af heende. Af chinesiske Bøger og Kort er heret stort Forraad. Bibliotheket staaer kun een Gang om Ugen aabent for Almeenheden; men særskilt Tilladelse til at see det andre Dage, kan umiddelbart ogsaa erholdes. Quodlibet. Man maa ikke altid bedømme Mennesket efter Skribenten. Buffon var i Underholdningen ligesaa plat, som hans Skrifter ere velskrevne. - Marmontel var den kjedsommeligste Selskabsbroder; han analyserede Alting uophørligen og vilde altid belære Andre. Hans Underholdning var en evig Monolog. Corneille begik i Underholdningen Feil ved hver Sætning. - Lasontaine, der lader sine Dyr tale saa skjønt, kunde selv næsten ikke frembringe et fornuftigt Ord, han formaaede ikke at fortælle hvad han havde seet. Til Marmontel sagde en ung Dame: Lev vel jeg giver ikke høre Dem mere og jeg vil da læse een af Deres Fortællinger, for at holde mig skadesløs. Penge regjerer Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Da man bebreidede en hollandsk Avisskriver, at han uophørligen tillod sig Bitterheder modet betydeligt Handelscompagnie, svarede han ganske koldsindigen, er det da min Skyld, Compagniet har jo Penge nok, hvorfor stopper det ikke Munden paa mig med en Nævefuld deraf Ulven og Faaret. Der var engang en Ulv, som sagde til en Hyrde, min Ven, hvorfor hader og afskyer du mig saa meget? Anseer du mig maaskee for skadelig. – Paa min Ære, jeg er det ikke tvertimod er det Almeengavn jeg stifter, uberegneligt. Jeg vil blot nævne min Hud, hvor nyttigt er den ikke for Mennesket i den strænge Aarstid og hvor lidet tør skadelige Insecter vove at nærme sig den Min Tands vidunderlige Kraft er bekjendt, og saarer den i Livet Enkelte, saa helbreder den, efter min Død, Tusinde. Lumske Dyr, svarede Hyrden, Hvad betyder det lidet Gode, du yder, imod alt det Onde, som du er istand til at skifte og udøve:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Kjøbenhavns Børs, den 20 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 215. Species 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1/2 a 18 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 190,190 Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 500 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 7777 1/2 i Banco. Nationalbank Obligationen (af Laanet 4 Febr. 1820. 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 108, 108 1/2 i Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 2 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 99 99 1/2 Banco. Dito Dito Bmk. 4000 99 199 Banco 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 100 101 i Banco 4 pC. Dito nye..... 923,93 i Banco. Asiatiske Actier.... i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 6959 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl, beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
En meget duelig Lærer i Skjønskrivning, Tydsk og Fransk anbefales i Frederiksberggaden No. 33 paa 1ste Sahl. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, foret Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nog 2000000 Treogtyvende Aargang. No. 7. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forinder, i Dage Fangel Mængelig Smaaske, ne DuponeTirsdagen den 24 Januari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Den danske Nationalban¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Her er udkommet Regnskab over Nationalbankens Indtægter og Udgivter for Bankaaret, fra 1 Aug. 1824 til 31 Juli 1825, tilligemed vedføjet Forklaring, som viser Bankens Status, til bemeldte 31 Juli. Det faaes hos Popp, Østergade No. 72, for 2 Mk. Tegn. Resultaterne af dette Regnskab, sammenlignet med de foregaaende Aars, er følgende: I. Bankhæftelsernes Beløb a. Ved Rigsbankens Begyndelse 1813, efter de specielle Registre, som for hver Kjøbstad og hvert Amts Distrikt ere affattede over Bankens Eiendom i hver enkelt Eiendom 1. Danmark. I. Jorder...... Rbd. 12,993, 186. 4000 sk. 2. Tiender....... 3. Bygninger. 8,884,786. 75 1/2 have af 2. Slesvig 1. Forder. Rbd. 6,3801. 60 2. Bygninger. 659,606. 89 2. Høsteen. 1. Jorder......... Rbd. 6,351,147. 87. 2. Bygninger. gar Rd. og 208. b. Den 31 Juli 1818 ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken. I. Danmark. Rbd. 17,290,743. 71 s. 2. Hertugdømmene. 13,230,431. 4. Jalt 30,521,175. 22. c. Den 31 Juli 1826. 1. Danmark Rbd. 16487,348. 500 2. Hertugdømmene. 12,087,624, 25 Bord. 18.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Ved Sammenligning af Beløbet efter Registrene 1813. . . . . Rbd. 33,018,325. 21 s. og efter det 31 Juli 1826. sluttede Regnskab. 28,569,972. 75. findes altsaa Formindskelse af 4,448,352. 42.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
J Hovedsummen af de specielle Registres Beløb ere nogle Forandringer foregaaede med Rettelser, samt Af- og Tilgange, efter Revision og Undersøgelser, men alle disse ere i det Hele ej betydelige mod den Forandring, som er fremstaaet ved Afdrag paa Heftelserne, der ere indbetalte, tildeels mod Rettighed til at blive Actionair, tildeels og for en stor Deel i Henseende til Hertugdømmene, efter Patentet af 4 Juli 1818 ved Obligationer til forskjellig Rentefod. Her optages hvad disse Afdrag, Afbetalinger og Afgange have udgjort siden Nationalbankens Stiftelse: Danmark. Hertugdømmene. Rbd. s. Bankaaret. Rbd. s. fra 1 Aug. 1818. til 31 Juli 1819. fra 1819-20. II. Seddelmassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Den cirkulerende Seddelgield har siden 1813 til forskjellige Perioder været følgende: Rbd. s. Af Rigsbanken Tid efter anden udgivet for ....... 1818 d. 31 Juli ved Overgang fra Rigsbanken til Nationalbanken formindsket til 31,106,181. 9. 1820, d. 1 Aug., efter de aarligen opbrændte og tilintet, gjorte Summer, nedsat til Ved Laanet efter Bekjendtgjørelsen af 4 Febr. 1820 tilvejebragtes en Formindskelse af 5,976,700 Rbdlr. 1824, 1 Aug. 21325719. 49. 1825, 1 Aug., lige Sum. III. Den Nationalbanken ved Octrojen paalagte Obligationsgield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
1. Beløbet af de for indløste slesvig holsteenske Skatkammerbeviser paa 20 Rdlr. slesvig. holst. Cour. udstedte Obligationer a 4 pC. Rente, er indeværende Bankaar forblevet uforandret som efter forrige Regnskab 4,346, 120 Rbd. Sølv. 2. Beløbet af de for Assignationer, efter Patent af 19 Decbr. 1810 udgivne Obligationer, lydende paa 5 pC. Rente, var den 31te Juli 1825. . . . . 1,293,420 Rdlr. Sølv. 3. Finantsernes Reservefond i uopsigelige Obligationer var, da Rigsbanken begyndte, 7,000,000 Rbd. Sølv. – Den 31 Juli 1818, ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken, formindsket til 6,607,881 Rbd. 61s. D. 31 Juli 1825 kun 5,804,478 Rbd. 26 s. Af det oprindelige Beløb 7 Mill. Rbd. erlægges aarligen 6 pC. eller 420,000 Rbd., de 5 pC. som Rente, og 1 pC. i Afdrag, hvorefter denne Obligationsgjeld vil være afbetalt og udslettet 1848. IV. Anden paadragen Obligations gields Beløb, d. 31 Juli 1825. Rbd. Sølv. 1. For et af Hans Majestæt Kongen til Banken overdraget Guldtaffel 2. For de efter Bekjendtgjørelsen af 21 Juni 1818 udstædte uopsigelige Obligationer. 3. For Obligationer, udstedte for Laanet efter Indbydelsen af 4de Febr. 1820. 4 Jalt 5000,000 Dette sidste Laan udgjorde oprindeligen 5,976,700 V. Bankens Virksomhed ved Udlaan,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
og Vexeldisconteringer. Banken eiede d. 31 Juli 1826. Sølv. Sedl. og T. Rbd. s. Rbd. s. Udestaaende almindelige Laan, samt i Bco. og Vexler 4 102, 166. 65 2,899,578, 80 De af Banken disconterede Vexler imod Vexeløbligationer udestaaende. . . 144,245. 74.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
For Jndlaan var Banken skyldig 1,049,039. 87 1,947,069. 17. Jndskudtil Aktier. udgjorde. 86000 Sammenligning imellem Bankens KapitalKonto den 31 Juli 1818, ved Overgang fra Rigsbanken til Nationalbanken, og d. 31 Juli 1825, viser: Sedler. Sølv. Rbd. s. Rbd. s. 1818 eiede Banken 1,831,103. 44. 3,859,756. 40 VII. Bankens Administrationsomkostninger, og mere Banken vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
J Bankaaret fra 1 Aug. 1824 til 31 Juli 1826 var Beløbet af Lønninger til Directionen, Embedsmænd og Betjente, samt Vartpenge til Rigsbankens Direktion og Administration i alt: Sølv Rbd. 49,500, andre Udgivter ved Kontorerne, Inventariet, Porto &c., Sølv 8186 Rbd. 47 s. og Sedler 16,616 Rbd. 17 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Bankens Bygning staaer ansat til Værdie, 47,779 Rbd. 32 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Banken er, i Anledning af dens Udlaan, kommen i Besiddelse af nogle Aktiva, til Beløb. 39,662 Rbd. 72.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Bankens Restancer fra 1818 og de følgende Aar ere betydelige, og udgjøre 678,417, Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Hvorvidt Bankens Opgjørelse med Bank Jnstitutet i Altona er kommet, sees ikke, kun at fra dette Jnstitut er i Bankaaret indkommet a Conto til Afdrag 930,000 Rbd. Sedler. Ei heller sees nogen Oplysning om en paa Banken i Anledning af Courantsedlernes Jndløsning heftende uopgjort Fordring, som igiennem alle Regnskaberne er anført, og efter det sidste Bankaars Regnskab var 907,621 Rbd. 30 s. Sedl. og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Det vilde sikkert være kjerkomment, om de aarlige Bankregnskaber, som efter Octrojens 41 §. offentligen bekjendtgjøres, vare ledsagede med nogen Beretning om Bankens Virksomhed i samme Bankaar til Opnaaelsen af de store Bestemmelser, samme har. Saadanne Noticer f. Ex., som Antallet af de Folier, der haves, Beløbet af de Depositer, den har modtaget, Vigtigheden af de Udlaan og Diskonteringer den til at fremme Pengeomløbet har gjort, og hvad den paa enhver Maade har bidraget til Lettelse for Produktion, Handel og Omsætninger, Afverlingerne i Bestyrelsens Personale, Anordningerne, Penge og Bankvæsenet vedkommende, og hvad saaledes mere kunde høre til Bankaarets Historie, vilde være Gjenstande baade for interessante og gavnlige Tillæg. Magnus Wedderkops mærkelige Levnet. (Slutning; see forr. No.) Fremfor alt bemægtigede man sig alle de af Wedderkops Papirer, man kunde faae i Besiddelse. Dette fandt man især at være magtpaaliggende. Derefter bleve alle hans rørlige og faste Eiendomme seqvestrerede. Hans Gemalinde tilbød man siden for enhver af hendes to Sønner 100,000 Rbdlr., og for sig selv og sin Datter tilsammen en lige Sum. Hun afslog dette Tilbud, naar man ikke tillige vilde erklære hendes Mand uskyldig. For at kunne bedømme hele Omfanget af den Ulykke, som traf denne Familie, er det nødvendigt først at anføre Noget om samme. Geheimeraads Præsident Wedderkop havde med sin Gemalinde, en Søster til Baron v. Kønigstein, faaet 7 Børn, hvoraf kun 2 Sønner og 1 Datter endnu levede, nemlig Gotfred, fød den 6te Marts 1694, Frederik Christian, fød den 11 Septbr. 1696; og Anna Christina, fød 1698. Disse Børn vare saaledes 15, 13 og 11 Aar gamle og aldeles uforsørgede. Hans Svoger, Baron v. Königstein, havde to Døttre, af hvilke den Ældste var udmærket smuk. Begge disse Døttre vare bestemte deres Fættere, de to unge Wedderkopper. Dette dobbelte Bryllup fandt og siden efter Sted paa en og samme Dag, nemlig den 3 Jan. 1716. Wedderkops Datter blev gift med den storbritanniske Gesandt ved den nedersachsiske Kreds og Resident i Hamborg, Cyrillus v. Wich. Da nu alt det, begge Svogerne tilhørende Gods, endog Bøger og Maleriesamlinger, blev confiskeret, saa var Tabet for hele Familien desto føleligere. Den gamle Wedderkop var meget riig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Det turde vel være paafaldende, hvorledes en ikke riig født Mand, som først i den sidste Halvdeel af sit Liv havde opnaaet Embeder og Værdigheder - thi et Professorat gjør sjelden riig havde kunnet samle saa uforholdsmæssige Rigdomme. Jmidlertid kunde man ikke bebreide ham noget Underslæb, eller beviisliggen at have brugt andre utilladelige Midler. Han var iøvrigt en klog, snild og erfaren Mand, der ikke pleiede at forglemme sin Interesse, og en streng Huusholder, der samlede mere end han udgav. Af faste Godser besad han: Steinhorst, Moisling, Tangstedt, Magnusward, Niendorf, Maruttendorf, Blockshagen og Seegaard. Han sad nu i Fæstningen Tønning og Rettens Undersøgelser toge Begyndelse. Alle hans Papirer bleve paa det nøjeste gjennemsøgte. Man fandt deriblandt intet Graverende. Publikum blev fra Prædikestolene opfordret til at melde sig med de Klager og Besværinger, der maatte haves mod ham. Men Jngen meldte sig. Nogle beviislige Gratificationer for bortgivne Embeder kunde ikke fælde ham, da han dertil, efter sin Bestalling som Geheimeraad Præsident, havde været fuldkommen berettiget. J den Commission, der skulde dømme ham, erklærede man, at Ræven var et snu Dyr, og opkastede det Spørgsmaal, om man kunde straffe en i betydelig Mistanke, geraadet Statsembedsmand paa Liv og Gods, uden ordentlig Rettergang. Commissionen bestod af 10 Medlemmer. Fem bejaede Spørgsmaalet, fem benægtede samme. J Spidsen for de Benægtende stod Ahlfeld von Haselau. Jmidlertid vare Wedderkops Gemalinde, og hendes Broder, Baron Königstein, paa deres Side ikke uvirksomme. De fremmede Gesandter i Hamborg fandt den brugte voldsomme Fremgangsmaade mod en Stats første Embedsmand, under Landsherrens Mindreaarighed, at være en alvorlig Sag, og berettede Tildragelsen til deres Hoffer. Den østerrigske Keiser protesterede fra Wien af, Carl den 12te tordnede fra Tyrkiet af, den unge Hertug Carl Frederiks Omgivelse i Stokholm remonstrerede. J Gottorf tog man af det Hele kun liden Notice. Endelig sendte Danmark ved Vicekantsler Ahlfeld paa Beck hagen den kraftigste Hjelp, og forlangte, at Wedderkop, som adelig Godsejer, med Sæde og Stemme paa Landdagen, skulde stilles for en fælles Landret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
J denne Forlegenhed sendte man Greve og Geheimeraad Dernath til Kjøbenhavn. Man havde hertil valgt den rette Mand. Dernath viste at gjøre sig yndet ved Hoffet, og den medderkopske Sag gik i Langdrag. J Begyndelsen, af Aaret 1712, trængte de Svenske under General Steenbuk, ind i Holsteen. Selv betrængte, søgte de et Tilflugtsted i Fæstningen Tønning, og bleve den 14de Februar der indladte. Danmark ansaae dette som et Fredsbrud fra Gottorfs Side. Fæstningen blev beleyret af danske Tropper. Fremmede Magter blandede sig i Sagen, der blev underhandlet, og Fæstningens Overgivelse gik i Langdrag. Sin Redning nær, geraadede Wedderkop 1713 i den største Fare Man afsagde pludselig, for at forekomme hans Befrielse, Dødsdommen over ham. Men hans ældste Søn, Gotfred, blev hans Frelser. Denne, nu 21 Aar gammel, og Kammerjunker ved det danske Hof, var selv reist til London, for at udvirke Hjelp for sin Fader. Han var nu kommen til den danske Leir for Fæstningen. Sammes Commandant, von Wulf, erholdt fra Hamborg af, hvor det gottoriske Hof opholdt sig, en befaling, dateret 23 Juni 1713, at den Fangne skulde, forinden Fæstningens Overgivelse, halshugges. Dette erfarede Mylord Raby, siden Greve af Stafford, og meldte det strax til den engelske Resident v. Wich, og denne igjen til den unge Wedderkop ved Tønning. Denne sidste henvendte sig strax til Kong Frederik den Fjerde. Kongen lod strax den 19de Juli, og paa ny den 22de, Commandanten ved en Trompeter tilkjendegive, at han gjorde ham ansvarlig for hvad Ondt der maatte tilføjes Wedderkop, Commandanten, en redelig og brav Officier, var hjertelig glad herover. Endelig den 7de Februar for 1714, droge de danske ind i Tønning, og Wedderkop blev strax sat i Frihed. Han havde i næsten 5 Aar sat fangen, og havde Intet erfaret om alle Begivenhederne rundt omkring ham. Kongen gjorde ham, 77 Aar gammel, til sin Geheimeraad, da han i Gottorf takkede ham for sin Befrielse, og lod ham i Fred drage til sin Familie i Hamborg. Han blev restitueret i Ære og Godser, men meget var imidlertid forødt, og meget gik tabt ved langvarige Processer, især med den gorgiske Familie. Hans tre Børn saae han snart lykkeligen gifte. Han oplevede endnu den sørgelige fyldestgjørelse, at hans uforsonlige Modstander, Baron v. Gorg, blev i Stokholm. den 13 Marts 1719 halshugget. WedderkopsDom over denne ulykkelige Mand var, at han vel havde fortjent en gottorfsk, men ingen svensk Øre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Den unge Hertug, Carl Frederik, forlod efter sin Onkels, Carl den 12tes Fald, og efter den gorziske Catastrophe, Sverrig, og begav sig med sin nye Minister, Greven v. Bassevitz til Hamborg, for med sit Lands hidtilværende Administrator, at indrette den fremtidige Hof og Landetat. Saavel Hertugen, som hans Minister, vare Wedderkops Venner. Han erholdt en Skadesløsholdelse af næsten en Million; Amtet Tremsbutteel for sig og sine paa 30 Aar, og en formelig Æreserklæring. Hans yngste Søn, Frederik Christian, blev Landraad og ArvePostdirecteur. Den ældste, hans Frelser, var i dansk Tjeneste, og blev Gesandt i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Hertugen reiste med sin Minister, Greve v. Bassevitz, fra Hamborg til Hannover, for at have Hoffet der til at interessere sig for Differencerne med Danmark. Den hannoverske Minister, v. Bernstorf, vilde kun underhandle med den gamle Wedderkop. Denne undskyldte sig herfor, i det han anførte, at han havde Danmark at takke for Ære, Gods og Liv. De Raad, som han imidlertid i dette Anliggende gav Greve v. Bassevitz, vare ikke efter dennes Smag, og der blev intet af Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Endelig døde v. Wedderkop, som Geheime raads-Præsident – thi dette forblev han til sit Endeligt – i Hamborg, den 16 Januar 1721 i sin Gemalindes Arme, og hun derefter ligeledes den 19 Juli 1731. Begge ligge begravede i Lybek, i en egen Familiekapel ved Domkirken, til hvilken han i Aaret 1696 skienkede det nu værende Højaltar. Hans yngste Søn, den under 22 Juni 1756 som Domdechant i Lybek afdøde Geheimeraad og General-Arvepostmester Frederik Christian, lod dette Kapel 1748 forsyne med et Portal af Marmor, og satte sine Forældre, der en latinsk Minde=Indskrift. Han selv, Sønnen, hviler med sin Gemalinde i samme Kapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Den ældste Søn Gotfred, død i Lybek som Geheimeraad den 17 Januar 1741, hviler, tilligemed sin Gemalinde, som døde i Paris 1724, i et andet Kapel ved bemeldte Domkirke. Af disse to ere endnu Børnebørn i Live.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Flere end de her meddeelte Efterretninger findes adspredte i et Skrift, som skal have den bekjendte Domprovst Dreyer i Lybek til Forfatter og fører følgende Titel: Geschichte des Gottorfischen Hofes unter Herzog Friedrich IV., und dessen Sohnes, Carl Friedrichs, Frankfurt 1774.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
(Forestaaende Beretning er forfattet af Hr. Justitsraad og Bankdirektor Dr. G. Pr. Schmidt, i Altona, og her oversat efter Schl. Holst. Lauenburgsche Prov. Ber. 1825, 1 H. - Man har og i Samlungen zur nahern Kunde des Vaterlandes a. von Dr. Falk, Prof. &c., 1 B. 1819. et Stykke om det gotziske Ministerium, aftrykt efter et Manuscript, i det Kielske Universitets Bibliothek, deraf har man i Prof. Dr. D. Wolis Journal Marts 1824, et Sammendrag, saavidt Wedderkop angaaer.)