Berlingske Tidende, 1836-01-06
Onsdagen den 6te Januar. No Brev Holsteins Forslag om, at de Communal Anliggender, som hidtil have været betroede enten til Amtmænsene alene eller til den i Forening med Amtsfattigdirectionen, fremtidig skulle bestyres af Amtmanden i Forening med et Amts-Communalraad. (See denne Tidende No. 6 og No. 20 21.) Grev Holsteins Forslag, den ovennævnte Gjenstand betræffende, som blev foredraget i Provindsialstændernes Møde den 22de October, er af følgende Jndhold: "Forordningen af 28de Mai 1831 har, i den rigtige Følelse, at raadgivende Provindsialstænter, naar de skulle svare til Hensigten, nødvendigen maae være forbundne med et vel organiseret Communalvæsen, i dens 6te § henviist paa hvor gavnligt det vilde være at indrømme Provindsialstænderne Medvirkning med Hensyn til Communernes Anliggender, og har i bemeldte I. givet et udtrykkeligt Tilsagn om, at Hans Majestæt vilde lade det tage under Overveielse, hvorledes dette kunde lade sig udføre. "Det er nemlig klart, at hvis der i Fædrenelandet stedse skulle findes et tilstrækkeligt Antal Mænd, som med grundige Kundskaber om Landets Tilstand og Trang skulle tage Deel i Provindsialstændernes Forhandlinger, da bør disse Mænd, ved Deeltagelse i Bestyrelsen af Communens Anliggender, have erhvervet sig baade Kundskab til Landets Love og disses practiske Anvendelse, til Provindsens eller Egnens statistiske Forhold, samt nogen Færdighed i den Konst, at kunne deeltage med Andre i offentlige Forretningers Bestyrelse. Disse Kundskaber og Færdigheder kunne neppe bedre erhverves paa anden Maade, end ved Deeltagelse i Communal-Anliggendernes Bestyrelse, som lettere kunne oversees og bør være enhver i Egnen bosat Mand, bekjendte, og som derfor bør være Skolen for de tilkommende Deputerede i Provindsialstænderne." Kun den, som selv har deeltaget i den practiske Anvendelse af de bestaaende Love, kan formodes at kunne kjende fuldstændig deres Fuldkommenheder og Ufuldkommenheder og tilbørligen at kunne motivere Forslag til deres Forandring; og ligesom man med Grund anseer dem for at være mest skikkede til at sættes indi et lovgivende Collegium, der have beviist deres Duelighed som udførende Embedsmænd, saaledes bør man ogsaa antage, at Jngen ville være mere skikkede til at deeltage i de raadgivende Provindsialstænder, hvis Formaal jo er Medvirkning i Lovgivningen, end dem, som have deeltaget i Lovens Anvendelse under Bestyrelsen af en Communes Anliggender, og derved erhvervet sig deres Medborgeres Agtelse. – Vi følge altsaa de Kongelige Anordningers Vink, naar vi vove at gende til Communalvæfremsætte et Forslag, senets hensigtsmæssige Jndretning; og naar vi nu indrømme, at enhver ny Organisation bør slutte sig saa nøie som muligt til den bestaaende, saa maae vi, naar vi ville fremsætte, hvorledes Communalvæsenet hos os bedst kunde organiseres, see hen paa de forskjellige Embedsmænds Virkekreds, i hvis Hænder Communalbestyrelsen hidtil var lagt." Vi have efter vort Lands Love en Øvrighed, en Overøvrighed og en Underøvrighed, og til enhver af disse ere nogle Communal-Anliggender betroede. Kjøbstæderne forbigaaes her aldeles, fordi man kan forvente, at en ny Municipal=Lovgivning for disse vil blive given, og at den Control, hvilken Kjøbstædernes Bestyrelse hidtil var underkastet, medens denne for det meste var alene i enkelte Embedsmænds Hænder, foren stor Deel vil bortfalde, naar Kjøbstæds-Communen selv deeltager i Bestyrelsen af dens Communal-Anliggender. Kjøbstæderne ville da altsaa ikke meere i den Grad staae under Amtmændenne, men med Hensyn til de fleste Sager directe sortere under Collegierne, og følgeligen Jntet have at bestille med Amts-Communalraadet. Vort Communalvæsen paa Landet vil derimod, for ei at gribe dybere ind i den bestaaende Lovgivning, blive at deele i 3 Kredse, og vi faae saaledes et Communalvæsen for hvert Pastorat, et Communalvæsen for hvert Herred eller Birk, og endelig et Communalvæsen for hvert Amt. Den kan ei være Tvivl om, hvilken af disse 3 Kredse bør ansees for den vigtigste, og da det vist er rigtigst, ei at foretage alt for store Reformer paa een Gang, men veiledet ved Erfaringer stedse mere at fuldende Bygningen, saa indskrænker jeg mig her alene til et Forslag, som betræffer Bestyrelsen af de Communal-Anliggender, der hidtil have været betroede enten Amtmanden alene, eller ogsaa Amtsfattige eller Amts skole-Directionen. At vi bør ønske, allerførst at see denne Deel af Communalvæsenet organiseret, derfor tale følgende Grunde: 1) Det er at formode, at man iblandt de Mænd, som heri ville deeltage, lettere vil finde duelige Medarbeidere end iblandt dem, som bor have Adgang til at deeltage i Communalvæsenets Bestyrelse for de Anliggender, som hidtil have været betroede Øvrighederne og Underøvrighederne. 2) Amts-Communen vil bedst blive en Planteskole for de tilkommende Deputeredes Dannelse. 3) Vor nærværende Lovgivning har allerede givet et Vink om, at i det mindste Fattigvæsenet, efter Reglementet af 5te Juli 1803 § 4, og Skolevæsenet, efter Forordningen af 29de Julii 1814 §. 34, ei bør bestyres af een Mand alene. Ligeledes skal Kirkekjøbet, efter Rescript af 15de Mai 1741, fastsættes af Amtmanden og Præsterne, og Forordningen af 23de April 1781 32 tillægger Landvæsens-Commissionen flere Forretninger, hvori Amtmanden ei er den Eneste, som afgjør Sagen. Et ældre Rescript viser ogsaa, at man allerede for længe siden har indseet, hvor gavnligt det vilde være, om de dueligste Landmænd og Kjøbmændene i Kjøbstæderne bleve horte over offentlige Anliggender. Dette Rescript, af 9de Januar 1736, som blev udvirket af den danske Flaades Skaber, Grev F. Danneskiold, da han den 5te December 1735 oprettede Oconomi- og Commerce-Collegium, lyder saaledes: "Nese. (til samtlige Stiftbefalingsmænd i Danmark og Norge) angaaende et Commerce-Collegium i visse Kjøbstæder og Øconomi-Collegium i hvert Amtmandskab. Efter at et General LandOconomi- og Commerce-Collegium i Kjøbenhavn er anordnet, er dermed tillige Kongens Villie og Jntention, at i hver af de fornemste Kjøbstæder visse Mænd, som ere kyndige i Commercesager, saa og i hvert Amtmandskab nogle gode Landmænd af Amtsbetjente og Proprietairer, som dertil maatte have Lyst, skulle udnævnes, hvoraf de Første tilligemed Stedets Magistrat paa Raadstuen, eller hvor de finde det for godt, under Navn af et Commerce-Collegium, og de Andre tilligemed Amtmanden som Oconomi-Collegium paa et beleiligt Sted i hans District, saa ofte behøves, skulle samles, for efter nøie Overveiende saavel at meddele General Land-Øconomi- og Commerce-Collegium de Efterretninger, som det Tid efter anden fra dem maatte forlange, som og at indsende ved hvert Aars Udgang deres Betænkende og Forklaring over, hvis de, forsaavidt hvert Collesium for sig vedkommer, til Commercens eller Oconomiens Befordring, efter indvæsenets og indets og Stædernes Beskaffenhed, kunne vide proponere og maatte tjenligt eragte. Thi bides, at Stiftamtmanden, efter nøie Overlæg og med vedkommende Amtmænd og Magistrai Stiftet, til Kongelig Godtbefindende fore ger saadanne Mænd, som til bemeldte Forming, saavel i de bedste Kjøbstæder som paa andet, maatte befindes beqvemme og villige, og forslaget saasnart muligt til Land-DconomiCommerce-Collegium indsendes.