JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Udi Muurmester Schows Huus ved gammel Strand, det tredie Huus fra Høybrostræde, er anden og tredie Etage for ugifte Personer at faa til Leye, nemlig anden Etage strax, og tredie Etage til Michaeli Fløttetid, En Viinkielder med en smuk Stue oven paa til Gaden og ligeledes til Gaarden, smukt tapetzeret og malet, samt en Pakkielder dertil, med andre Commoditeter, er til Mikkelsdag til Leye at bekomme paa Vestergade. Liebhaberne behage at melde dem hos Hr. Nyegaard uden Nørreport eller i hans Gaard; store Larsbiørnsstræde hvor de om Leyen kand accordere. En stor Stue og et Kiøkken, derhos et lidet Kammer udi anden Etage, en stor Sael og et Sengekammer udi tredie Etage, tvende smukke Kamre alle med Kakkelovne, Kielder og Loftrum, fersk Vand i Gaarden, og Gaarden har de for dem selv, ere til Mikkelsdag til Leye at bekomme i Læderstræde, lige for Nissegangen. Liebhaberne behage at melde dem hos Jakob Bentzen, Klædekræmmer. I Dronningens Bredgade er et Huus til Leye førstkommende Mikkelsdag for en Familie. Liebhaberne behage at melde sig hos Materialforvalter Carlsen som boer næst ved samme Huus.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Paa Nørregade er hos Sallig Byeskriver Ursins Enke Værelser til Leye for en heel Familie enten strax eller til førstkommende Mikkelsdag. Paa Amagertorv hos Reimer og Platfues bliver til førstkommende Michaeli Fløttetid de Værelser til Leye at bekomme, som nu beboes af Hr. Professor Berger, med eller uden Staldrum. Paa Hiørnet af gammel Myndt og Reignegaden hos Urtekræmmer Meitting, er de Værelser udi anden Etage, til Leye førstkommende Mikkelsdag at bekomme, som af Sallig Regiments=Qvarteermester Balk har været beboet.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
En stor smuk og vel indrettet Gaard, for et Herskab beliggendes paa et beqvem Sted her i Staden, er underhaanden at faae til Kiøbs, Bygningen samt Værelserne er overalt comode og beqvem indrettet med smukke Tapetzerier og Betræk samt gibsede Lofter, i Gaarden er fornøden Stalderum og Remisser, samt Beqvemmeligheder til Brænde, Kul og Hør, i Gaarden er Springvand, desuden er til Gaarden en meget vel anlagt Hauge med mange Frugttræer, Buegang, samt Lysthuse og Drivehuus, de som maatte have Lyst at tilforhandle sig denne Gaard, vilde behage at adressere sig til Sr. Jens West paa Voxblegen, som nærmere derom giver anviisning.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Paa Hiørnet af Ulfelds=Plads og Graabrødre Strædet er Værelser til Leye, som nu strax eller til førstkommende Michelsdag kand tiltrædes. Liebhaberne vilde behage at melde sig hos Hørkræmmer Sr. Lange, boende paa Kiøbmagergaden ved Amager Torv.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
J Huset paa Hiørnet af St. Annegaden lige for Vor Frelseres Kirke paa Christianshavn ere de Værelser som af Sallig Hr. Toxen har været beboed først kommende Michaeli til Leye at bekomme, de Lysthavende ville melde sig hos Undergraveren Sr. Christen Jbsen boende næst ved samme Huus der har i Commission om Leyen at accordere.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Udi den Gaard paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Løvstræde ere de Værelser som nu beboes af Høy=Velbaarne Hr. Geheime Raad Levetzau, saa og Stalderum til 6 Heste og Remisse til 2de Vogne, til førstkommende Michaelis til Leye. Liebhaberne behager at adressere sig til Eieren som boer i Gaarden.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Hos afgangne Jørgen Palles Enke i Skidenstræde ere Værelser til Leye for tvende Familier til Mikkelsdag. Pa Paa Hiørnet af store Færge= og Kirkestræde, er den nederste Etage til førstkommende Michaeli for en Familie til Leye at bekomme, hvem samme behager, vilde melde sig hos Eieren Sr. Christian Liebe, Kræmmer, boendes paa Hiørnet af Høybrostræde og Amagertorv.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Et Huus paa Nørregade beliggende St. Petri tydske Kirke tilhørende, som nu tilsidst haver været beboet af den salige Enkefrue af fordum værende og nu salig Pastor Blume, er til førstkommende Mikkelsdags rette Fløttetid til Leye at bekomme. Liebhaberne behage at melde sig hos Kirkens Curatorer Hr. Johan Andresen, boende næst ved Helliggeistes Kirkes Muur, og hans Med=Colleger, hvor hos dem kand accorderes om Leyen.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
J store Kongens Gade hos Viinhandler Holsfresser, er enten strax eller til Mikkelsdag de Værelser til Leye. som har været beboet af Kammerherre Græve af Holstein. Ligeledes de Logementer, som Hr. Capitain Bychlolshem har logeret paa, med eller uden Meubler, saa og en stor rummelig Pakkielder. J Skindergaden hos Sr. P. Røske Messing Arbeyder, er til Mikkelsdag Værelser til Leye for en Familie. Paa Amagertorv er hos Hørkræmmer Sr. Jens LausøeVærelser til Leye i anden Etage for en Familie enten strax eller til førstkommende Mikkelsdag. Theehandler Zedeler i Vimmelskaftet giver Underretning, hvor en smuk Gaard er til Leye eller tilkiøbs og kand strax til Beboelse antrædes, det meste af Kiøbesummen kand derudi blive staaende, om forlanges.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Paa Sukkerhuset hos Sr. Bergen Hammer ved Stranden i tredie Etage ere gode Danziger Oste for billig Priis at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Hos Mad. Lynge, logerende i Kattesundet hos Snedker Jbsen, er at bekomme for billig Priis en gul Damaskes Kanapee med sex dertil hørende Sole.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Frisk Selver Brøndvand og Citroner faaes hos Theehandler Zedeler i Vimmelskaftet. Af disse Efterretninger udgives hver Tirs Andersen og H. Delicat Maymaaneds Smør i halve Tønder er indsat her til Forhandling. ) Veritabel Bajona Skinker 18 s. Pundet, NB. Vestphalske dito 12 s. Pundet, nye ankom men Brunsviger Pølser 2 mrk. 8 s. Pundet, god tydske Peberrod 5 s. Pundet, oprigtig Lyneborger Negenaugen 4 s. Stykket, deelicate Engelske Sprit 8 s. Olen, Engelsk Floersmeel 7 s. Pundet, Lispundet 6 mrk. 8 s., god Danziger Ost 8 s. Pundet, extra god The Bohe 3 mrk. 12 s. a 4 mrk. Pundet, Congo The 5 mrk. 8 s.a 6 mrk. 8 s. Pundet, Pecco Zion Zioung The 9 mrk. 8 s. Pundet, veritabel Zion Zioung The 11 mrk. 8 s. Pundet, Caffebønner rene og gode 20 a 24 s. Pundet, finere dito 26 a 28 s. Pundet, Martiniqve Caffebønner 2 mrk. Pundet, god Soya Potten 2 mrk. 8 s., Bombas Asia 4 mrk. Pundet, Sunnemaver 100 Stk. 3 mk., hvide Bønner 4 s. Pundet, i Commission til Forhandling gode Femmerske Gryn, Skieppen for 4 mrk., saa og Femmersk Grynmeel 3 mrk. 12 s. for Skieppen, gode Bankebyg, Skieppen for 5 mrk. faaes tilkjøbs i Viinkielderen under Comoedichuset. ) Paa Stamhuset Fougsingøe ved Randers udi NB. Jylland ere tvende Hingster at faae tilkjøbs, hvorhen Liebhaberne ville behage at adressere sig. Da jeg i Adresse=Contoirets Efterretninger Nummer 47 og 48 finder indrykket, at fire Subjecta fra mit Apotheqve skulde dimitteres, og andre i deres Sted kunde anmelde sig hos mig inden Julii Maaned, saa finder jeg fornøden hermed at tilkiendegive, at saadan Notification ikke allene er skeet imod min Villie og Vidende, og følgeligen er falsk, men endog til Efterretning for Vedkommende, at naar jeg agter at dimittere eller antage noget Subjectum, skeer det paa en meere anstændig og convenable Maade, end det som saaledes falskeligen i mit Navn er anført. Kand nogen beviisligen skaffe mig Gierningsmanden som haver ladet forbemeldte Efterretning indrykke, forbinder jeg mig til at give Opdageren 10 Rixdaler Recompence. Kiøbenhavn den 23 Junii 1760. Christopher Gynther, Holmens Kirke, Hr. Doctor Bildsøe. Indgang: Joh. 6, v. 27. Arbeyder ikke for den Mad, som forgaaer, men for den, som varer til det ævige Liv hvilken Menneskens Søn skal give eder. Eller: Tragter ikke saa meget efter den Mad, der forgaaer, som efter den, der varer o.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Vor Skyldighed at tragte ikke saa meget efter den legemlige, som efter den aandelige Føde. 1.) Hvorledes vi maae tragte efter den legemlige Føde. Dertil udfordres a.) At arbeyde flittigen i vort lovlig Kald v. 4. b.) At forrette dette Arbeyde i Tillid til Guds Forsorg v. 5. c.) Og at komme hverandre herudi troligen til Hielp v. 7.2) Hvorledes vi endnu meere maae tragte efter den gaandelige Føde. Dertil udfordres a.) At have den høyeste Lyst til Guds Ord, som vore Sieles rette Føde v. 1. b.) At bruge m. største Flid enhver Leyl. der gives os til Ord. Hør= og Betragtn. v. 1. 3. 4. c.) Og at sætte alle verdslige Forretninger til Side herfor v. 1. 2. 3. 4. St. Nicolai Kirke, Hr. Lemming. Indgang: 5 Mos. B. 18, v. 15. En Prophete midt udadig, af dine Brødre, ligesom mig, skal Herren din Gud opreise dig; ham skal J høre.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Jesus, som den Himmelsendte Prophete den vi alle maae høre, om vi vil frelses og blive salige. 1.) Hvor troelig den Herre Jesus baade har forrettet, og endnu den Dag i Dag forretter sig Prophetiske Embede. 2) Hvorledes de, der vil frelses og blive salige, bør, forholde sig imod denne Himmelsendte Prophete. Hellig Geistes Kirke i Her i Kirken prædikede Studiosus Mr. Michael Green. Indgang: løbe. Høys. 1, v. 4. Drag mig; efter Textens Afh. Af Texten: Du skal fange Mennesker. Hvorledes vi skal arbeyde paa at adlyde Jesu Dra gelse. 1.) Hvorledes Jesus arbeyder paa at drage os til sig a.) Hvem han vil drage. b.) Hvordan han vil drage. c.) Hvem han bruger til at drage. d.) Hvad Middel sc. Ordet. Hielpemidler (a. Velgierninger, (6) Gienvordigheder. 2) Hvordan vi bør arbeyde paa at adlyde denne Dragelse. St. Petri Tydske Kirke, Hr. Consist. Raad Rohn. Eingang: 11 Tim. 4, v. 8. 9. Aber die Gottseligket ist zu allen Dingen Nützen, und hat die Verheissung dieses und des zukunstigen Lebens. Das ist jegewislich Wahr, und ein thener werthes wort.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Abhandlung des Textes. Indgang: Saa stor en Naade det er at Gud har givet os sin Søn, saa stor en Naade er det ogsaa, at han har givet os sit Ord, unden hvilket vi ikke kun de have nogen Kundskab om, ikke heller faae nogen Deelagtighed i den forhvervede Naade.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Hvorledes Menneskene retteligen skulde forholde sig imod det Guds Ord, som forkyndes dem. 1.) Det Guds Ord, som bør forkyndes dem. 2) Hvorledes de retteligen bør forholde sig imod samme. Eingang. Ap. Gesch. 10, v. 33. Nun sind wir alle hie gegenwartig vor Gott, zu hören aller mas dir von Gott befohlen ist. 1 Petr. Abhandlung des Textes. Von der Begierde nach dem Worte Gottes. 1.) Wie sich solche bey dem Volke geausert. 2) Wiesie von J. torden. dastor Lorck. Eingang. Pr. 90, v. 17. Der Herr unser Gott sey und freundlich, und fordre das Werk unsterHande det uns ja das Werk unster, Hande molle er fordern.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Abhandlung des Textes. Der Segen Gottes in dem lieblichen Beruf1.) Was unsre Sache sey diesen Segen zu erlangen. 2) Waslunsre Sache sey, wenn wir denselben bekommen und erfahren. i Hr. Provst Lindegaard. Indgang: Matth. 19 v. 6. Hvad Gud har tilsammensøye, skal intet Menneske adskille. Saa siger, vor Frelsere og Ægtefolk, men det kand og siges om alt hvad Gud har sammenføyet, som f. Ex. at arbeyde og bede, 1 Mos. B. 3, v. 19. Matth. 23, v. 23.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Hvor herlig vor Frelsere kroner og velsigner alle de Gierninger, som skeer efter hans befaling og i hans Navn. 1.) At Gud har anbefalet ethvert Menneske at arbeyde, og i sit Kald og Embede, paa en ordentlig Maade, at forhverve sit Brød, 1 Mos. B. 3, v. 19. 2 Mos. B. 20, v. 9. Eph. 4, v. 28. 2 Thess. 3, v. 10. 11. 12.2) J hvis Navn og paa hvis Ord vi skal begynde, vore Forretninger, nemlig i vor Frelseres Jesu Navn, og paa hans Ord. 3) Hvor herligen vor Frelsere kroner og velsigner alle de Gierninger, som skeer efter Jesu Ord, derpaa have vi et stort og herligt Ex. i Evang. paa Peder og hans Medbrødre &c. - Doctor Vildsøe.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Her i Kirken prædikede den Norske Capellan Hr. Da dorph, som efter foregaaende Jndganetagen af Textens Navn, forestillede, under Marie Gang til Juda Stad, en Christens Vey til Himmelen. 1) J sin Begyndelse, hvorved var at merke, a.) Menneskets Beskaffenhed førend han fanger anb.) Han giver Anledning til at fange an c.) Selv hans Anfang og Foretagende. 2) J sin Fremgang, derudi a.) Vandringsmaaden, b.) Veyens Beskaffenhed, og c.) Maalet. St. Nicolai Kirke, Hr. Lemming.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Her i Kirken prædikede Monsr. Sanny, Skoleholderen for de fattige Børn paa Christianshavn. Indgang: Pl. 66, v. 5. Gaaer og seer, hvor forfærdelig Herren er i sine Gierninger mod Menneskens Børn.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Guds Børns bevægende Aarsag til den ydmyge Taknemmelighed mod Gud for sin store beviiste Naade. 1) Guds Børns ydmyge Taknemmelighed mod Gud for den store beviiste Naade. 2) De dertil bevægende Aarsager, som bevises af Maria Ord, min Siel ophøye Herren &c. Hellig Geistes Kirke, vacat. Her i Kirken prædikede Studiosus Mr. A. C. Faber. Jndgang: P. 4, v. 7. Du gav Glæde i mit Hierte, fremfor den de havde der deres Korn og Most var mangfoldige. NB. Her vises de Troendes tilladel. Glæde i det Timel. Textens Afhandling. Af Texten v. 46. 47. De Troendes Glæde i deres Frelsere som en kraftig Glæde. 1.) Hvorledes de Troende glæde sig i deres Frelsere. a.) Hvo der vil glæde sig. b.) J hvem de glæde sig. &c.) Hvad der kand foraarsage Glæde. s. (a) De høye Tanker de har om deres Frelsere. (b) Den Overbeviisn de faaer af Guds Aand. d.) Hvorledes de glæde sig. (a) indvortes, (b) udvortes. 2.) Hvad Kraft denne Glæde har. a.) Deres Frelsere bliver meere høy for dem selv. b.) De søge at ophøie ham for andre. St. Petri Tydske Kirke, Hr. Consist. Raad Rohn. Eingang. Pd. 31, v. 8. Jch freue mich und bin frölich uber deiner Gutte, das du meine Elendansiehest, underkennest meine Sele inder Noth.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Abhandlung des Textes. Das Bild einer Seele welche der Heiland mit Gaade angesehen. 1.) Die Seligket derer welche der Heiland mit Gade angesehen. 2) Was es for welche find die der Heiland mit Gade anstehet. 3.) Die Merkmale solche die von dem Heilande, in Gaden sind angesehen worden. 3 paa Chavn. Hr. Consist. Vor Indgang: Ethvert Menneske har noget det elsker og søger sin Glæde udi men saa ulige deres Tilstand, er, saa ulige er og de Ting, de glæde sig udi og altsaa Glæden i sig selv. vig. Jndgang: Rom. 12, v. 11. Værer brændende i Aanden.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Den hellige og salige Christendommens Pligt at brænde i Aanden. 1.) Den Hellighed, som der er ved den Pligt at brænde i Aanden. 2) Den Sallighed, som følger den Pligt at brænde i Aanden. siderichs -----
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Formedelst at Hans Høiærværdighed prædikede paa Sorgenfrey, saa prædikede Studiosus Mr. Biørnsen her i Kirken. Eingang: Gott har bey allen seinem Werken die Absicht uns seine Grosse zu offenbaren, und nu seinerVerherrlichung zu bewegen. Textes. Kongelig 3. forderichs ----- Saale . . .... S. . . . . . . . - Rbd. paa Sorgenfrey, saa prædikede Studiosus Mr. Biørn C. L. i GjukEingang: Raes saa saa allen (ina. er a 24 saa f. ne Grosse zu offenbaren, und nu seinerMeuberelsesesret, saa saasessegaTextes. Kongelig 3. Jndgang: Apostelen Jacob siger, at der var saadan Tyrke og Tørhed i Eliæ Tid, at det regnede ikke paa Jorden i tre Aar og sex Maaneder, Jac. v. 17. men den aandelige Tyrke og Tørhed. er endnu meget værre, Amos 8, v. T. 12.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Den Hellig Aand lover ved Propheterne en stor Frugtbarhed og overflødig Velsignelse for Guds Kirke i det nye Testamente, Ef 35, v. 1. 2. Cap. 44, v. 3. Ap. G. 2, v. 2. 3.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Hvor kraftig den Hellig Aand arbeyder og virker i de Siele, som i Sandhed troe paa Guds Søn. 1.) Samler og forbinder den Hellig Aand alle Christne sammen som i et Baand, Joh. 17, v. 22. 23. 1 Sam. 25. v. 29. Es. 4, v. 3.2.) Den Hellig Aand fylder Guds Børns Hierter med Guds Kierlighed Lov og Priis Exempel: Maria, Elisabeth, og hendes Foster Johannes. Jndgang: en Cales, Gaank s. A. Kar ane saadan Sænke Aa Tørhed i Eliæ Tid, at det regnede ikke paa Jorden i tre Aar og sex Maaneder, Jac. v. 17. men den aandelige Tyrke og Tørhed. er endnu meget værre, Amos 8, v. T. 12.
Københavns Adresseavis, 1760-06-30
Textens Afhandling. Sund Faase: L. Caller Orancoulars Kan og teskabs i Hele saa Ladegaar her J Samilien Cousier Naa Roes Sallia Mand allesk. : ne sammen som i et Baand, Joh. 17, v. 22. 23. 1 Sam. 25. v. 29. Es. 4, v. 3.2.) Den Hellig Aand fylder Guds Børns Hierter med Guds Kierlighed Lov og Priis Exempel: Maria, Elisabeth, og hendes Enster Enhannes
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Fortsettelsen af Kong Segeds Historie. J en følgende Morgen stod han gandske tilig op, og havde besluttet, fra nu af at være lykkelig. denne Hensigt lod han opslaae en befaling paa den store Port af sit Pallads, at ingen udi ni Dage maatte lade sig see for Kongen med et fortræden Ansigt, med hos føyede Trudseler, at hvo som overtraade denne Lov eller lod sig forlyde med et misfornøyet Ord, skulde stedse være forviist udaf Dambia Pallads.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Befordringer. Den 27 Juni er Candidatis Juris Nicolaus Stabel af Jylland, allernaadigst bestaltet, at være Procurator for alle Ober= og Under=Retter i Nørre=Jylland. III.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
J Stadens Kirker prædiker paa Søndag i Fal ingen Forandring skeer: Høymesse. Aftensang. Holm. K., Dr. Bildsøe. Hr. Hansen. Frue K., Provst Bützow. Hr. Wistendahl. Nicolai K., Hr. Lemming. Mr. Fogh. H. G. K., Mr. Green. Hr. Wulf. Trinit. K., Prof. Leth. Monsr. Lange. Petri K. C. R. Rohne. Monsr. Fabritius. Chr. H. K., C. R. Brorson. Hr. Søren Bugge, Norsk Capellan. Frider. K., Pastor Lork. Guarnis. K., Pastor Giese. Hr. Justesen. Weysenh. K., Provst Linde, Mr. Muus. gaard. Ref. K., Tydsk, Pastor WilTydsk, Pastor Stuben, helmi har udvalgt til Text rauch har udvalgt til Ap. G. 7, v. 58. Text P. 25, v. 10. Fransk, Kl. 9. Pastor Eyrand. Fransk, Kl. 4 Pastor Text. Mourier. Text. Prov. de Salomon Chap. 3. St. Matthei, Clar 28. Ee 2.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Her til Staden ere ankomne: Hr. Ulrich Adolph Jæger, Capellan i Aalborg, og Kiæreste. Hr. Capitain Bülow ved det Siællandske National Regiment, fra Vordingborg. Hr. Oberste Krogh fra Lolland. Hr. David Plesner, Præst til Jyderup og Holmstrup Hr. Byefoged Tago Fredelund fra Præstøe, logerer i Prinzen paa Vestergade. Mad. Sletting fra Eybye. Hr. Qvistgaard fra Giertrup. Hr. Hans Peter Kock residerende Capellan til Nørre Wedbye og Alslew paa Falster.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Dødsfald. Mad. Elisabeth Sabina Bruun, født Stiesken, Hr. Adde Hans Bruuns, Klædekræmmers Kiæreste, her i Staden, hun havde opnaaet en Alder af 50 Aar, 7 Uger 1 Dag. Sr. Niels Winge, Mahler, ibid.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Jomfrue Susanna Maria Wesling, i hendes Alders 20 Aar, ibid. Monsr. Kehtelsen, den ældste Søn af Hr. Kiøbmand Kehtelsen paa det Kongel. Magazin paa Børsen, her i Staden. Studiosus Monsr. Munckeboe, ibid. Sr. Jørgen Mørk, Ober=Styrmand for det Asiatiske Compagnie, er død sidstafvigte Februar, i Vestindien. Hr. Engelbreth Hansen, Tolder, i Præstøe. Hr. Marcus Flint, Hører i Kiøge Latinske Skole. Stadens Arresthuus.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Det Qvinde Menneske, som i forrige Uge formedelst at have villet drukned sig selv, blev arrespred, er igien relaxeret af sin Arrest.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
En af Staden er undvigt for Gield. VII.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Adskilligt Nyt. J Onsdags Eftermiddag behagede det Hendes Majestæt, den regierende Dronning, tilligemed Hans Kongelige Høyhed Prinz Frederich og de 3 Kongelige Prinresser at divertere sig med at lade sig omroe paa Esse rom Søe udi een for det Kongelige Herskab forfærdiget Lyst=Baad, hvor Allerhøyeste og Høyeste bemeldte Herskab fandt Fornøyelse i at siske paa samme Søe.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
J Aften forventes vor dyrebare Monark, til alle troe Undersaatters største Glæde, her til Staden fra sin Holstenske Reyse, hvor Allerhøystsamme agter at forblive Natten over paa Slottet Christiansborg, og i Morgen reyser Hans Majestæt herfra igien til Hirschholm, for at besøge Hendes Majestæt den Kongelige Frue Moder, og sammesteds at indtage MiddagsMaaltid, siden derfra til Fredensborg. Portene udi Kiøbenhavn bliver ved følgende Klokkeslet tillukte og aabnede i denne Maaned: Nørre Port bliver tillukt Klokken 11 Vester Port = = 9 aabnede Kl. 4. Øster Port = = = = = Christianshavns Port = = 10 1/2 Fra Helsingøer berettes, at en Kongelig Engelsk Fregat, Tater kaldet, som krydser i Nordsøen paa de Franske Kapere, haver udsendt tvende smaae Jagter, Cutters kaldede, hvilke krydse imellem Skagen og Marstrand, hvor tvende smaae Franske Kapere opholde sig, som allerede i denne Sommer, paa samme Distance, imellem Skagen, Marstrand og Vinge have borttaget adskillige Engelske Skibe, der vare distinerede deels til Østersøen, og deels til Gottenborg. VIII.
Københavns Adresseavis, 1760-07-04
Jndkomne Skippere til Kiøbenhavn. den 30 Junii. J. Clausen fra Grenaa. Th. Albertsen fra Hadsund. C. J. Kylling fra dito. J. Erlandsen fra dito. Th. Theysen fra dito. H. Christensen fra Svendborg. E. Andersen fra Veyle. L. Nielsen fra Aalborg. H. Hansen fra Ebeltoft. H. Henrich fra dito. D. Andersen fra Fladstrand. L. Pedersen fra Grenaa J. J. Herman fra Veyle. N. J. Møller fra dito N. Jakobsen fra Rørvig. P. Poulsen fra Aalborg. J. Jørgensen fra Aarhuus. P. Olsen fra Veyle. L. Jørgensen fra dito. J. Lorenzen fra Colding. O. Pedersen fra Landscrone. H. Holmer fra Gulland. N. Svendsen fra Helsingborg. A. Stub fra Helsingb. C. Bruun fra dito. A. Andersen fra dito. K. Sørensen fra dito. L. Andersen fra dito. A. Michelsen fra dito. L. Viested fra Aarhuus. den 1 Jul. O. Jensen fra Helsingborg. B. K. Qvist fra Lissabon. Svend Bendsen fra dito. P. Albertsen fra Bajona. J. Olsen fra dito. H. H. Thambsen fra Slæben. O. Olsen fra Hadsund. H. Læssøe fra Bandholm. J. Jansen fra Hadsund. Ch. Thombsen fra Fladstrand. N. Olsen fra Sønderborg. S. Christens fra Aalborg. J. Lund fra Ebeltoft. N. Colding fra dito. B. Klingenberg fra Svendb. J. Asmusen fra Slæben. J. J. Rohde fra Frederichshald. den 3 dito. J. Andersen fra Hadsund. J. Riversen fra Grenaa. N. Pedersen fra dito. G. Hansen fra Frederichshald. J. R. Holst fra Tønsberg. J. Sammelsen fra Allinge B. Mortens. fra Rudkiøbing. P. J. Kylling fra Cold. K. Jensen fra Colding. L. Villumsen fra Præstøe. C. H. Deign fra dito. P. Callesen fra Sønderborg. R. Nielsen fra dito. H. Andersen fra dito. P. Jansen fra dito. J. Hollender fra Glykstad. N. Styrup fra Svendb.. S. Cordsen fra Sønderb. E. Nielsen fra dito. H. H. Høyer fra Bourdeaux, P. Olsen fra Amsterdam. C. Nielsen fra Lissabon. J. Jansen fra Kihl. C. Kræft fra Rügenvalde. Ovenmeldte 71 Skippere haver medbragt følgende Vare: 316 Td. Hvede, 1251 Td. Rug, 462 Td. Byg, 499 Td. Haure, 11 1/2 Td. Meel, 8 1/2 Td. Gryn 6 Td. Ærter, 66 3/4 Td. Smør, 20 Skpd. Oste, 40 Skpd. 6 Lpd. Flæsk, 3 Skpd. Tallig, 12 Læster 8 Td. salted Sild, 100 Td. tøre dito, 760 Moyer, Spansk Salt, 489 Td. Norsk dito, 105 Stkr. Lax, 8 Td. Ædike, 30 Td. Sæbe, 12 Sekke Homble 4 Stkr. Møllestene, endeel Fure=Tømmer og Bræder, 600 Stkr. Slibestene, endeel tørre Fløndre og endeel Viin og Støkgods, 97000 Muursteen, 1500 Tag, steen, 1051 Favne Brænde, endeel Potter og Hiemmegjordte Vare.