Aalborg Stiftstidende, 1845-04-07
Det voldsomme Tøbrud har anrettet stor Ødelæggelse paa mange Steder. J Breslau havde Oderen den 31te Marts om Morgenen en Vandstand af 24 Fod 8. Tommer og var vedvarende i Stigen. Paa den venstre Oderbredde maatte man seile i Baade gjennem Gaderne. J Dresden har man samme Dag, paa Grund af Oversvømmelsen, maattet afspærre Elbbroen. Et Qvarteer derefter skjalv den pragtfulde Broes midterste Bue, det store der opreiste catholske Crusifix vaklede og styrtede med en Deel af Buesøilen baglænds ned i Bølgeskummet, (Betydningsfulde Tidsvarsel!) Forfærdelse greb den store ved Broen og paa den Brühlske Terrasse forsamlede Tilskuer mængde. Ogsaa Steen-Skilderhusene paa Crusifix-Buen, styrtede ned i den protestantiske Eibstrøm og Billeddyrkelsens Skildvagter kunde kun med Møie frelse Livet. Den Revne, Broen har faaet, mener man forresten igjen vil kunne udbedres. Ogsaa i flere Dele af Staden var Communicationen afbrudt og Vandet vedblev ved Beretningens Afgang at stige. Paa flere Steder var Vandet endog naaet ind Husenes første Etager. Den catholske Kirke, Skuespilhuset, Slottet og Prindse Palaiet ere omgivne af Vand. August gaden danner en Flod, som ogsaa skyller igjennem de tilstødende Gader. Elbflodstanden var endnu en Fod høiere end ved Oversvømmelsen i 1784. J Meissen er Broen sønderslaaet og fra øvrige Flodstæder indløbe sørgelige Skildringer. Jernbanetogene have paa flere Steder maattet standse. Hele Landsbyer staae under Vand og Strømmene føre Flaader af Tømmer og Ruiner, ja – hele Huse med sig. En Deel af Prag stod under Vand. Fra Bremen, til Hoya have 18 Digebrud anrettet stor Nød og Jammer Lykkeligviis ere kun faa Mennesker omkomne. Endeel af Donaustaden Ulm er ligeledes sat under Vand og fra mange Huse havde man maattet hænge Stiger ud for at redde sig ombord paa Skibe. Würzburg er ligeledes bleven stærkt hjemsøgt og ved Kitzingen og Schweinfurt var at Communication afbrudt. J Hanau fornyede Oversvømmelsen sig som Følge af de stærke Vandskyl fra Spessartbjergene, hvor Sneen i Vinter havde ligget 18 Fod høit. J Main, frygter man for en Fornyelse af Katastrophen i 1784. Rhinens og Mainens Strømme ere sammenskyllede og danne eet Hav. To Trediedele af Dusseldorf staae under Vand og man seiler igjennem Gaderne. Fra mange mindre Rhin stæder ere Jndvaanerne flygtede. Hele Dentz staaer under Vand og af Træerne i Gjæstgivergaarden "Zum Marienbildchens"s Have rage kun Trækronerne frem af Vandet, J to Menneskealdre have Rhinens Bredder ikke kjendt en saadan Ødelæggelse. J Stein i det Badenske forenede Vandfloden sig med et Skybrud, der satte Husene indtil 2den Etage under Vand. 15 Mennesker ere ulykkeligen omkomne. Ogsaa Nürnberg staaer omflydt af Vand. Ligesom Sverrigs Taglioni har henrykket Europa saaledes bringer nu ogsaa Sangerinden Jenny Lind sit Fødelands Navn med Hæder paa fremmede Tunger. Jenne Lind synger for Øieblikket i Hamborg, hvor (ifølge Privat beretninger til Redactionen) Theatret overstrømmes af Tilhørere og endog "Eliten, i stor Mængde, selv til forhøiede Theaterpriser og i alle Guldregns=Skikkelser, ofte forgiæves søger at sprænge Dørrene til billetcassens Naade. Siden Malibran og Elsler har ingen seenisk Notabilitet gjort en saadan furore i Hamborg. Magdeb. Zeit, bringer tillige fra Berlin følgende interessante Træk af den elskværdige Sangerinde, der dobbelt hæver hendes Ry i Kunstens Sphære, Den engelske Gesandt, Grev Westmorelands tredie Søn havde forelsket sig i Jenny Lind og anholdt om hendes Haand, men modtog et Afslag da hun allerede er forlovet. Grevens Fader, som fra sin Side Jntet havde at indvende mod Sønnens Kjærlighed, begav sig derpaa selv til Sangerinden for af hendes egen Mund at modtage Bestemmelsen. Hun erklærede da med megen Deeltagelse for ham, at hun ikke kunde besvare Sønnens Tilbøielighed da hendes Hjerte ikke meere tilhørte hende. Hendes lykkelige Forlovede skal være en ung svensk Lærd, der dyrker SprogvidenskabensStudium, og hvis billede ikke ved Glands eller Rigdom er udtrængt af den feirede Kunstnerindes Bryst. – Sangerinden Sonntag, nuværende Grevinde Rossi, skal have erklæret Jenny Lind for Europas første nuværende Sangerinde. J Christiania har Kongen og hans Sønner paa Skjærtorsdag offentlig og i Forening med den øvrige Menighed deeltaget i Naadverens Sacramente.