JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Den største Pakke indeholder en svag blaa agtig Farve, er ei som Farve til nogen nyttig Anvendelse skikket, men da saadant Naturprodukt er formedelst sin Farve i Øiet faldende, saa tillades det mig korteligen herover at afgive en Forklaring, at Produktet som Farve=Material betragtet, ei tilkiendes en større Værd end det virkeligen fortjener. Ligesom Jern, i forskjellig Mængde og forskjellig Tilstand i utallige Legemer er indblandet saaledes findes meget ofte Jernet i sumpagtige Egne blandet med Leer og andre vedhængende Bestanddele, saadant Jern i stor Mængde kalder man derfor Sump Jern og er, om endog Mængden, tillod det at smelte, yderst slet formedelst Phosphor syre, som foraarsager Koldskiørhed, saadant Jern findes altid i concave eller dybe Egne, hvortil der er Fald fra alle Sider, dyriske og andre Phosphorsyreholdige Substanzer sammenskylles her, den saakaldte berlinerblaae Syre, Phosphorsyre med Vand stof, Kulstof, Stikstof og Surstof genereres her, danner den saakaldte Berlinerblaaesyre, angriber det tilstædeværende Jern og foraarsager den blaa agtige Farve, som Egnen ofte frembringer. Som Naturprodukt, kalder man saadant naturlig Berlinerblaae, Biergblaae Phosphor Jern, hvilke forskjellige Benævnelser rette sig efter Farvens Nyancer og Stædernes Beskaffenhed. Saaledes er omtalte blaaagtige Farve, den er ikke til nogen Anvendelse nyttig, om der endog ere de af en Egns Beboere, som anvende den til at male med, den er hverken skjøn eller varig, og man vil omsider fortryde at have anvendt et Produkt, som maler Jngredientz, der ikkun for Øieblikket synes blaat, men iøvrigt ei indeholder andet end Jord, som til Penselmaling er aldeles ubrugelig, har hverken Corpus eller Farve Jntensitet. Den blaae Farve i mindre Pakke er rigere paa herlinerblaaesyret Jern og især tjenlig for Olie maling. Resultatet af mine Forsøg, med den paa nogle Tørv befundne blaae Farve, som ere gravede paa det andet Kiøbenhavnske Skovdistrikt til det Kongel. Rentekammer Collegium fra Hr. Skovrider, Lund indsendt, og mig under 25 Augusti 1808 fra høibemeldte Collegium til Undersøgelse tilsendt, er i alle Henseender med først omtalte fuldkommen overeensstemmende. Bemeldte farvende Jordarter ere indsendte af Hr. Kammerraad Kaarsgaard her i Staden for Hirschholms Amt, og af Kiøbmand Andreas Aabell paa Hr. Ritmester Larsens Vegne fra Gaarden Nipstrup i Hjøring Amt. Det Kgl. Rentekammers Skrivelse med Hr. Professor Beckers Undersøgelse og Vidnesbyrd bekjendtgjøres herved saavel for Vedkommendes Skyld, som og paa det Andre kunne vorde opmærksomme paa slige i deres Moser sig befindende farvende Jordarter, og lære at kjende deres Nytte; de ville tillige erfare deraf, at naar man er tvivlsom om et sligt Products Nytte og Anvendelse, kan man henvende sig til det høi Kgl. Rentekammer-Collegium, som værdiger slig en Gjenstand den tilbørlige Opmærksomhed. Danmark eier en ikke ubetydelig Skat af forskjellige Arter af Jord, Leer og Sand, gavnlige til technisk Brug, som fortjene at være baade kjendt og benyttede, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
ægte og uægte Porcellain=Jord, Valkejord, Pibeleer, Sukkerjord, Meelsand, Strøsand, Bolus, Oker, Tripel, Umbra m. m. Begtrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. De 5000 Rdlr. *), som bleve Grosserer Scheurman frastiaalne paa Børsen, har han nu været saa heldig at faae igjen. Tyven er et Menneske fra Provindserne og af god Opdragelse. Han røbede sig ved at ødsle meget med Penge, uagtet han ikke var vant til at faae flere sendte fra fine Forældre end dem, han behøvede til sit Udkomme. Politiet paagreb ham d. 29de f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J Bergen bortsælges d. 4 Junii. Prisskibet Creols Ladning, bestaaende af 45 a 50 Piber Rom, 413 Fade Sukker, 72 Dito, 40 Tons deels Cam peche, deels andet guult Farvetræ, og Skibet, som er 330 Tons drægtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J J No. 56 stod 3400 Rdlr. Denne Berigtigelse skyldes Dagen No. 73, hvor det i Anmeldelsen om dette Tyverie hedder: 5000 Rdlr. (ikke 4400 Rdlr., som i et andet af vore Blade løselig er angivet, og derefter optaget i Hamborgeravisen. For denne Berigtigelse takker man Dagen paa det forbindtligste. Men da den ene Høflighed er den anden værd, og man bør forekomme, at Hamborgeravisen optager noget af Danske Blade, som er urigtigt, saa maaman her ligeledes opvarte Dagen med den rigtig nok ubetydeligere Berigtigelse: "at Cadix end u ikke har capituleret."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J Viborg Samler berettes, at den i samme indførte Sum over Auctionen i Thisted, (som derefter har været optaget i Skilderiet), ei var rigtig. Den sande Sum, hvortil Ladningen udbragtes, var 854,617 Rdlr. 4 Mk. 12 1/2 Af vor heldige Portrait Kobberstikker, Lahdes Gravstik kan man meget snart vente saavel vor høifortiente O. Mallings som sal. L. Reventlovs Portraiter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Udtog af en Skrivelse fra Husum af d. 30 April. Paa Øen Amrum, under Amtet Tøndern, landede i disse Dage en Engelsk Chaloupe med 27 til 29 Mand, og begyndte at plyndre og røve og havde allerede ganske udtømt et Huus paa Kysten. Paa Jndvaanernes Signaliseren kom vore Canon baade fra Før hurtig tililende. Engellænderne gjorde vel nogle Skud, men da de saae sig omringede, kastede de deres Geværer. De bestode af Soldater og Matroser under en Officiers Anførsel. Formodentlig ere de komne fra Helgoland. De ere under militair Escorte blevne bragte i sikker Forvaring. Alen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Kjøbenhavns Vexelcours den 4 Maji. Tre Maaneder 400, hvortil Banquen solgte. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 1 Maji Ar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Udenlandske Efterretninger. usel at J Morgenblatt fortælles følgende Anerdyte af et Brev fra Paris: Keiser Napoleon, besøgte for nogen Tid siden Keiserinde Josephine, og beklagede sig, at han hos alle Juvelhandlerne ikke kunde finde noget af Betydenhed, som var værdigt at tilbyde den nye Keiserinde. Keiseren syntes saa meget mere forlegen derover, som han troede, at Keiserinde Marie Lovise havde seet og maaskee eiet bedre Smykker i sit Fædreneland. Josephine svarede, at hun kjendte to Juvelerere, som forhen havde leveret hende smukke Sager, og at hun vilde lade dem hente. Om Aftenen fandt Keiseren i sit Kabinet Keiserinde Josephines prægtige Smykke tilligemed er forbindtligt Brev, hvori hun bad ham indstændig, at modtage dette af hende og dispovere derover, da hun ikke behøvede det mere, og desuden besad Diamanter nok endnu ved hans Gavmildhed. Keiseren blev rørt over dette nye Beviis paa Josephines Hjertesgodhed, og voyede ikke at afslaae denne rige Foræring; derimod paalagde han, strax sin Domæne Jntendant, at kjøbe et Slot for sig, som just skulde sælges, og som aarlig indbringer 800,000 Livres. Dette er Slottet Novarre, der blev foræret Keiserinde Josephine, og hvor hun nu er reist hen med sit Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Det nye Franske Decret om Boghandelen har ikke allene fornyet de forrige Anordninger mod Eftertryk, men skærpet dem meget. Det un gaaer ikke blok Eftertrykkeren selv og hans Hieldtre, men endog alle, som bidrage til at udbrede det eftertrykte Værk. En eftertrykt Bogstaaer nu li Frankrige ganske i samme Kategorie som stiaalne Sager, og de offentlige Autoriteter, hvilke det paaligger at opdage Forbrydelset, maae paa EmbedsVegne vaage over, at Eftertrykkere og deres Medskyldige opspores ligesaavelsom enhver unden, der gjør Jndgreb i Eiendomsretten. Om den Jndskrænkning, som denne nye Lov føvrigt gjør i den literære Commerce med andre Lande, kan man ikke sige andet, end at den er en naturlig Følge af de antagne Principer. Saasnart der nemlig for de i Frankrige selv udkommende Værkers Trykning de Udgivelse er foreskivet visse Betingelser, var Megjeringen kan faae Kundskab om disse, saa maa den offentlige Magt, For at handle conseqvent, ogsaa kjende alle de Værker, som fra andre Lande indføres i Frankrige, og sættes i Stand til at standse disses Debit. (Allg: Zeit.) AfganLondon, d. 18 April. Blandt Neger=Anføtrerne i Nabolavet af Elmina er udbrudt en yderst blodig Krig, og man har henvende sig til Gouverneuren paa Cap, for at formaae ham til at lægge sig derimellem. Den Flaade, der afgaaer til Østersøen, skal have et betydeligt Antal Tropper ombord. Paa Martinique har man opdaget en Sammensværgelse mod Engellænderne. General Carnichael ansaae Sagen for saa alvorlig, at han rettede Fæstningens Caudner mod Staden og truede i en offentlig Placat, at ville forvandle Staden til en Steenhob, dersom han sporede Tegn til Oprør eller Gjenstridighed. – General Hill er med 3 Dragon-Regimenter og 9 Jnfant. Regim, ankommen ved Badajoz. Den Engelske Garnison i Cadix bestod d. 18de Martii af 5 Regimenter, adskillige Detachementer Jnfanterie og et betydeligt Corps Artillenie. General Graham commanderer det Hele. Regimenterne ligge i bombefrie Kieldere. To portugisiske Regimenternere forenede med de brittiske Corps. Hertugen af Albuberque er udnævnt til Gouverneur i Cadix. - Breve fra Cadix af 22 Martii tale om en Plan, at overlevere de Franske Skibene i Bayen, 25 Personer, hvoriblandt en Officier, ere arresterede. – D. 20 April. Efteren officiel Depeche fra Lord Wellington, dat. Vi grad. 28 Martii, befandt den Gang den Franske Magt under Marchal Ney og Gener, Kellermann og Loison, sig i forskjellige Stillinger ved Tormes, med Forposter hen ad Agnede. De brittiske Forposter under Brig, Gen. Crauford staae ligeledes ved Agueda og mellem sammes Brede og Cen. D. 19 fandt, en liden Fægtning Sted ved Agueda ved Barba deel Puerto, lige, over for St. Felices; mellem begge de anførte Landsbyer er den eneste Bro over Agueda, neden for Cindad Rødrigo, i Floden var der formedelst Regn høit Vand; hiin Fægtning var af ingen betydelig Følge. – Allerede 3dien d. M. have Franske, Streifepartier ladet sig see ved Almeida; i det nordlige Portugal. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Jndtil d. 28de Markin var i Andalusien, ingen Affaire af Betydenhed forefalden. - Admiral Collingwood er død d. 7 Martii. Hans Liig er d. 15de afsendt fra Gibralter til Portsmouth. C. Cotton er bleven bestemt til hans Efterfølger. og d. 17de afgaaet til Middelhavet. Colling wood har efter Nelsons Død, under hvem han commanderede i Slaget ved Trafalgar, taget Com anden over Flaaden i Middelhavet. Han opnaaede en Alder af henved 60 Aar. Siden d. April er der i Frankriges, Spaniens, Hollands og Neapels Havne opbragt 50 Americanske Skibe, hvoraf allerede ere blevne prisdømte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Paris d. 27 April. Greve Metternich er med Først, Wenzel. Lichtenstein afgaaet til Compiegne. Det hedder, at Kongen af Neapel vil forlade Paris. J hans Stater ere 60,000 Mand forsamlede, som ere bestemte til et vigtigt Tog. Da Keiserinden nu igien er kommet sig af en let Upasselighed, vil Hoffet i næste Uge tage til St. Quentin. D. 8de d. M. ere tre Fregatter, hver paa 44 Canoner, ankomne fra Toulon til Genua. Man forsikkrer, af Walcheren, skal forgness med Departementet begge Nethere. Hertugen af Ni voli afgaaer til Spanien. - Den berømte Lord Carendisch er død i Engelland i en Alder af 70 Aar. - Den Danske Geheimer. v. Rosenkranz er ankommen her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Mayland, d. 13 April. J Dag oplæses i Senatet en imellem Keiseren af Frankrige og Kongen af Bayern sluttet Tractat angaaende en Deel af Tyrols Afstaaelse til Kongeriget Jtalien. Denne Deel indbefatter 280 til 300,000 Mennesker, altsaa over 1/2 Deel af hele Landets Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Amsterdam, d. 24 April. Kongen og Dronningen ere tilligemed Kronprindsen ankommen her fra Utrecht. - General en Chef Dumonceau er til Belønning for sit udmærkede Forhold mod Engellænderne i Nordholland 1799, ved hvilken Leilighed han blev farlig saaret, udnævnt til Hertug af Berger=Duin. – D. 19 d. M. er i Calandsoog forefaldet en Fægtning mellem en Engelsk Fregat og er Detachement Hollandske Tropper, i Anledning af det strandede Skib Cuckoo, som Fienden vil søge at tage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Antwerpen, d. 17de April. J de 10 første Dage af denne Maaned ere over 20,000 Mand, kommende fra Holland, dragne igjennem denne Stad. - Paa det her værende Verft arbeides nu paa en meget stor Chaloupe, der skal bruges til Keiserens Reise. Den udzires meget prægtigen. Man siger, den skal manoeuvreres af Socapitainer og føres af Admiral Missiessi som Skibsmester."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Petersborg, d. 13 April. Fra den Moldauiske Armee er der indløben Efterretninger, der gaae til d. 11te, angaaende en Fægtning, som er forefaldet mellem de Russiske Tropper under General Denissow og omtrent 2000 Mand Tyrker, 30 Ver ster fra Mangalia, ved hvilken Leilighed 167 Tyr liske Cavallerister, og deriblandt 7 Officerer af Rang og 68 Bulgarer, bleve tagne til Fange, og en Mængde Hornqvæg og Heste gjort til Bytte. Russerne havde kun 3 døde og 6 saarede Cosakker. General Denissow vendte derpaa, efterat han havde udført sit Ærinde, tilbage igjen til Girsowa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
gun Constantinopel, d. 18 Martii. Her er forefaldet adskillige tumultuariske Optrin, som imidlertid snart ere blevne dæmpede. - Adar afreiser med det første og efterlader i sin Statssecretair Canning som Charge d'Affaires Henved 50 Kjøbmandsskibe ere komne tilbage fra Odesse, hvor man ikke har villet tillade dem at løbe ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
London, d. 20 April. Rygtet taler om et forefaldet blodigt Slag mellem den forenede Engelsk Portugisiske Armee og den Franske paa den vestlige Grændse af Leon, men Regjeringen har ikke faaet nogen Efterretning herom. - Vor Armee i Portugal bestaaer af 34,700 Mand regulaire Tropper, hvoriblandt 6000 Cavallerie, og man har desuden en betydelig Milits, hvoraf det halve Tal er bevæbnet og godt exerceret. Oberst Wilson staaer med sit 3000 Mand stærke Corps i det nordlige Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
D. 23de ere vore Tropper endelig blevne indladte i Ceuta. - Til Portugal og Cadix skal der afsendes betydelig Forstærkning, især Tydsk, nemlig Hertugen af Oels Corps, som nu ligger paa Guernser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Paris d. 23 April. Det hedder, at endnu 60,000 Mand skulle bryde op til Spanien, under Marchal Prinds v. Schmahls Commando. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Det hedder ligeledes, at der skal foregaae en stor Forandring i Forfatningen af en anseelig Provinds i vort Keiserdømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Kotzebue skal paa sit Gods i Reval være sat under Politiets Opsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J. Hamborg er nu Discontoen kun 2 1/2 PC.,et tydeligt Beviis paa Handelens slette Tilstand." Den Franske Keiser har ogsaa udstedt for Kongeriget Jtalien et Amnestie-Decret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Man troer, at Fransk Croatien atter vil komme under Østerrige igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Det Americanske Kjøbmandsskib The Delly har indberettet, at 2 for Ceylon stationerede Franske Fregatter have taget 13 Americanske og nogle Engelske Skibe i Japahan og i Nordvest af Sumatra Kysten. Alle de Engelske Skibe havde mange Penge ombord, til at indkjøbe Peber for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Efter offentlige Angivelser af de Franske Tidenders Afsætning, havde nylig: Moniteuren 4000 Abonnentere, Journal de l'Empire 24,000, Gazette de France 5500, Publicisten 2400, Courier de Europe 2000, Journal de Paris 1600, Journal du Soir 800, Mercure de France 700.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J "Nemnichs Tagebuch einer der Kultur und Jndustrie gewidmeten Reise findes følgende interessante Efterretning om Hollands Effect Handel. "Holland har Pengesummer tilgode, først hos sin egen Regjering, andet, hos forskjellige egne Stæder, Collegier og Plantager, tredie, i Udlandet. J Henseende til begge de første kaldes de i den Anledning udstedte Papirer og Obligationer: Jndenlandske, og de, der ere udstedte forde sidste, udenlandske Effecter. Hvad Hollænderen har laant sin egen Regjering er offentlig Gield, Statsgield eller Nationalgield. De Renter, han paa den ene Side trækker deraf, maa han erstatte igjen paa den anden. J Aaret 1794 var den indenlandske Statsgield 422,345,965 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J Aaret 1806 var den i Følge Kongens Tale voxen til 174,000,000 G. Siden forøgedes den i Aaret 1807, med 40,000,000, i Aaret 1808 med 20,000,000, i Aaret 1809 med 20,000,000. Hele Gielden er saaledes 1,254,000,000 Gylden. Her maa imidlertid fradrages Beløbet af de gamle Obligationer, der ere blevne inddragne ved Amorrisatie Kas og udgjøre omtrent 32 Mill. De for Aaret 1809 beregnede 70 Mill. til Statsfornødenhedernes Bestridelse indbefatte 38,888,332 G. Renter, der skulle betales af den offentlige Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Naar man anslaaer dette Lands aarlige Statsindkomster i det Høieste til 40 Mill., saa kan man slutte sig til den Mangelspost, til hvis Afhielpelse der maa gjøres ny Gield. – J Febr. 1809 anordnedes af Regjeringen en Grootboek der publicke Schuld, hvori alle tilværende Hollandske Statsobligationer indtegnes. - Den Hollandske Statsgield er fordeelt i rentebærende Capitaler fra 2 1/2,3, 3 1/2, 4, 5, 6 1/2 til 6 Procent. Obligationerne for de fleste af disse Capitaler lyde paa en Sum fra 100 til 2000 Gl. Da man paa denne Maade meget beqvemt kan disponere over smaa Capitaler, saa seer man let, at den største Deel Rentenerere have deres meste Formue staaende i saadanne indenlandske Fonds. - Til de indenlandske Effecter høre Particuliere Stedelyke Negociatien, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Stæderne Amsterdams, Rotterdams, Middelburgs &c. Til de bedst funderede regnes de, som have deres Anviisning paa Laanebanken, Vexelbanken i Amsterdam &c. Fremdeles de particuliere Negotiationer, Admiraliteternes, Collegiernes &c. Endelig har man ogsaa particuliere Negociationer til Plantagerne i de Hollandske Besiddelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Hvorledes det er bevendt med de sidste Papirer, kan man let forestille sig. Hollands udenlandske Effecter ere overordentlig betydelige; thi Hollænderne synes ikke at Ret. in have anseet det for raadeligt at betroe deres Fædreneland deres rede Formue. Man regner, at Engelland indtil 1795 har faaet laant af Holland, imellem 6 og 7000 Millioner Gylden mod Renter. Efter den Tid har imidlertid denne Sum formindsket sig, eftersom Mange af meer end een Grund have realiseret deres Engelske Fonds. Holland har endnu tilgode hos Keiseren af Østerrige 45 Millioner, hos Rusland 86 Millioner holl. Gylden, hos Sverrig 6 til 7 Millioner, hos Spanien 34 til 40, hos Portugal 6 Millioner, hos America 6 til 8 Tønder Guld, vel at forstaae som oprindelig Americansk Statsgield og ikke med Jndbegreb af de Negotiationer, som adskillige Provindser have gjort i Holland, hvis Beløb ikke er at bestemme. Hvad Holland eier i Frankrige, er kun lidet bekiendt- og ikke let at opdage. Det øvrige Tilgodehavende, f. Ex. hos Danmark &c., overstiger neppe 6 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-08
Nyeste af Ny kilde. havn. delsesiskevende Aargang. No. 61. skillum. de de Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 8 Maji. 1810. alt tilh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-08
Politisk Oversigt. Dredsrygterne, som man nyligen smigrede sig saa meget med, ere nu med eet atter ganske forsvundne. Den Wienske Hoftidende har paa det bestemteste erklæret, at det Østerrigske Hof ikke har ladet den Engelske Regjering tilmelde Keiser Napoleons Formæling med Erkehertuginde Lovise, og Metternichs Sendelse som Fredsunderhandler til London modsiges nu offentlig i Franske Blade. Fredsrygterne, som havde vundet temmelig Tiltro, vare deels en Virkning af den i den menneskelige Natur grundede Egenskab, at man helst troer hvad man ønsker, deels af den Speculations- og Agiotage-Aand, der i alle Lande har bemestret sig saa mange Tusinde af Nutidens Mennesker. Man seer nu, at disse Rygter ikke vare byggede paa andet end Underhandlingen angaaende Franske og Engelske Krigsfangers Udvexling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-08
Frankrige synes nu, efter at Keiserens Formæling i denne Maaned er bleven fuldbyrdet, at have opnaaet Pynten af sin Storhed. En Krig i Tydskland hører til de umuelige Ting, og denne glade Udsigt i Fremtiden har forsonet alle Hjertet i og uden for Frankrige med den ny Regjeringsform. Som en naturlig Følge af det nylig knyttede Ægtebaand begynder man nu at vise enhver Beslægtet af det Østerrigske Huus den hæderligste Udmærkelse. Saaledes skal den ulykkelige Ludvig XVI. og hans Gemalinde have prægtige Monumenter i Paris, og i den Franske Statscalender, for dette Aar findes i den førstelig Genealogie under Artikelen Brastlien Maria Fransisca Jsabelle anført som Dronning og Johan Maria Joseph som Prinds-Regent. Men medens Frankrige paa den ene Side med Grund lover sig en stadig Fred med Tydskland og paa den anden en tilkommende Tronarving, der, opdraget under den store Napoleons vise Veiledning, engang kan bygge paa den faste Grund, der nu er lagt til Statens Lykke, arbeider Regjeringen dog uafladeligen paa at tvinge Engelland til at slutte Fred. Blandt de Midler, den i dette Øiemed anvender, høre dens bestandig kraftigere Anstrængelser, for at undertvinge Spanien og Portugal, som synes at være den sidste Punct, paa hvilken Engellænderne nu rette deres hele Opmærksomhed. De angive deres og Portugisernes Magt i Spanien til 100,000 Mand, hvilke, saasnart de 60,000 Mand Franske, som have faaet befaling at marchere derhen, ere ankomne, enten ville finde deres Grav i Spanien eller tvinges til, slagne og ydmygede, at søge deres Redning ved Flugten. Et andet vigtigt Skridt, til Engellands Betvingelse er det Stød, som den betydelige Engelske Smughandel har faaet ved Tractaten imellem Frankrige og Holland af 16 Martii. De Dele af Riget, som meest vare udsatte for et Engelsk Anfald, ere komne under Frankrige, der nu beskytter de Hollandske Kyster med et Corps af 18,000 Mand Douanierer, mod hiin for Fastlandets Politik saa høist skadelige Smughandel. Den Zeeland, som kunde blive saa vigtig for Engellanderne og i deres Hænder saa farlig for Frankrige, og dets Bundsforvandte, er for bestandig sikkret. J hvilken blomstrende Forfatning de Franske Financer maa være, skjønnes af intet bedre end den herlige Brudegave af 25 Millioner, som Napoleon har foræret sin Trolovede ved at eftergive Keiseren, hendes Fader, den Krigskat af ligesaa stor en Sum som han endnu havde at fordre hos ham. En Regent, der i saa pengefattige Tider som de nærværende, gjør en saadan Opoffrelse, viser paa den ene Side en Uegennyttighed, der er sjelden i Historien, og paa den anden, at han ikke har ført Krig, for at berige sit Skatkammer.