JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Bekiendtgiørelser. No. 4. Cytimus. 27 Skilling 1807. I Kraft, af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, af 13 hujus, bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter afdøde Jens Jørgen Engerslev, i Eldrup Bye, Tolstrup Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter efter bemeldte afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Tillige anmeldes at en Skiftesamling i Boet er berammet at holdes paa Horsens Raadstue den 10 Decbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Horsens den 15 Octbr. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Jfald det ærede Publicom behøver Kirke Ablater, er de at bekomme hos Tarelliongs Enke for billig Priis. Jeg boer i Smedegade i Horsens Nr. 216.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Fra Rasmus Jensen i Sandbye paa Frysenborg Gods i Haldum Sogn, er for 3 Uger siden bortkommen 2de sortebrune Mærplage 3 i 4de Aar. Den ene er allene sortebruun uden videre Kiendemærke, den anden er blisse set og sveirygget med en hvid høire Forfod. Hvem som om samme Plage kan give Oplysning til Eieren loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Fra Anders Larsen i Hansted er bortkommen en brun Hoppe, 6 a 7 Aar, klippet med H. paa venstre Bov Hvem som kan give nogen Oplysning om samme, vilde melde sig hos ovenmeldte Eier, eller og hos Jens Rasmusen i Wibye imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Da jeg i Aarhuus Avis No. 82 finder mit Navn anført, saa finder jeg mig pligtig offentlig at bekiendtgiøre for enhver der har solgt mig Creaturer af hvad Navn nævnes kan, at levere samme i min Boepæl i Kalstrup inden 8te Dage fra Dato, da enhver skal for samme erholde den af mig belovede Betaling. Da jeg ingen Jnterresentskab har med Ole Bendzen, saa finder jeg mig ei heller pligtig at lyde Hr. Høegs Jndkaldelse, jeg for min Sag kan vise min lovlige Ret, men nægter aldrig om det giøres bemeldte Bendsen mueligt at komme hertil fra Sielland og da at faae de af ham kiøbte Creaturer til deres Bestemmelse, at forstrække, ham med de fornødne Penge til samme. Men da jeg ei veed enten han er levende eller død saa indlader jeg mig ei i den mindste Affaire hans Sag angaaende i sligt Point som Tingen nu staaer, men vil overlade til Hr. Høeg at handle saaledes som billigheds Grundsætning fordrer af en Patriot efter Omstændighederne, da samme er mig uvedkommende og udbeder mit Navn forskaanet fra at blive oftere offentlig bekiendtgjort uden lovlig Aarsag. Kalstrup den 15de Octbr. 1807. J. Jversen Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
En guul Voxdugs Parreplye er sidste Søndag af fin Eier glemt, men hvor erindres ei. Paa sammes Hægtelidser staae A. B. H. De hos hvem den er glemt forbinde Eieren ret meget ved at lade den levere paa Adressecontoiret. Et contra F. Claveer forlanges tilkiøbs eller tilleie. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Da jeg undertegnede nu er flyttet fra Broberggade til Guldsmedgade under No. 211, saa bekiendtgiøres dette for mine Velyndere som forhen har unde mig deres Næring. Aarhuus, den 14de October 1807. Jørgen Jørgensen, Slagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Den Auction som forhen i disse Tidender, er bekiendtgjort, at skulle holdes over Hans Rasmusens Sted. paa Soelberg Mark (ikke Hans Sørensens, som Vedkommende der haver med Tilladelse ladet indrykke Bekiendtgiørelsen har taget Feil udi) bliver efter Begiæring forandret til Fredagen den 23de dennes Kl. 10 Formiddag. Da Lysthavende vil behage at tage Møde, og Auctionen nyder Fremme i ovennævnte Sted. Kiersholm, den 9de October 1807. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Paa Havreballegaard i Nærheden af Taaning ved Landeveien imellem Horsens og Skanderborg ere nogle store holsteenske Arbeidsvogne til 4re Hester tilkjøbs for meget billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Efter vedkommende Eiers Begiering, bliver Løystrue, Nye Mølle, beliggende i Laurberg Sogn, 2 Mile fra Randers, og matriculeret for Mølleskylds Hartkorn i Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb., Ager og Engs Hartkorn, over halvfierde Td., og Skovskyld henimod 4 Skp., alt af Løystrup Hovedgaardstaxt, ved offentlig Auction som holdes i Møllen selv, Mandagen den 16 Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 slet absolut bortsolgt. Saavel Møllens Bygninger som Mølleværkerne ere for faa Aar siden af nye opbygte, Vaaningshuuset af Grundmuur 2etage, og det øvrige Muur og Bindingsværk. Mølleværkerne bestaae af 2 Meelqværne, en Bræksværn og 4 Pilqværne som gaae ved 3 Vandhjul, Møllen har mere Vand end den kan bruge af den store Aae som gaaer under Basbroe, en god og vel conserveret Skov af Eeg og Bog i ypperlig Grøde ved siden af Møllen der kan afgive meget mere end til Møllens Fornødenhed, dens aarlige Udsæd er 10 a 12 Td. Rug, 14 a 16 Tdr. Byg og 20 Td. Havre, om Sommeren kan foeres og feedes ved Grubeværkets Affald, 50 Sviin og derover og om Vinteren staldes paa samme Malde 30 til 40 Stude foruden de fornødne Køer og Bester. Møllen ligger i en ypperlig Korn Egn og kan foruden anden Maling have overflødig Grynmaling fra Randers, hvortil Transport kan haves paa Gudens Aar, kort det er en af de betydeligste og importanteste Møller i Landet, der endnu mere kan udvides, og afgiver Boepæl for enhver honet Familie. Videre Beskrivelse derover er overflødig, da den er noksom bekiendt i Egnen, og vil bedst bedømmes ved at tages i Øiesyn. Randers, den 10de Octbr. 1807. J. H. Høeg, Auctionsdeteireur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg, bliver Selveiergaarden Kastenschou, beliggende i Hellum Sogn (a Miil norden Aalborg) Hiørring Amt i den bedste Egn, i Wensyssel, Mandagen den 9de Novbr. førstkommende, kl. 10 Formiddag, stillet til offentlig Auction paa selve Gaarden og bortsolgt tilligemed et Fæstehuus paa Gaardens Eiendomme, hvoraf der svares aarlig 5 Rdr. Afgivet foruden nogle Arbeidsdage. Det holdes ufornøden at beskrive Eiendommenes Godhed, kuns meldes: at Gaardens Bygninger ere assurerede i Brandcassen for 7000 Rdr., og at enhver honet Familie kan være tjent med samme til Boepæl; At dens Hartkorn er 4 Tdr. 2 Skpr., og at dens Agerland, Engbund og Hedejord er beliggende, uden Fælledskab med Andre, tæt ved Gaarden, videre end den aparte Fælleds ret der haves i Hellum Bakker, samt at der haves overflødig god Jldingsbrand og Mærgel paa Eiendommen: At den aarlige Udsæd har almindelig været 8 a 9 Tdr. Vinter Rug, 3 a 4 Tdr. Byg, 16 a 18 Tdr. Havre, og Høravlet 16 a 20 Læs, men Agerland og Udsæd kunne endnu betydelig forstørres ved nye Opbrud og Bemærgling ; og efter Udsæd samt Høeavl, skiønner enhver kyndig Mand let hvad Kreature der kan græsses og fødes. Strax efter Gaardens Salg, agtes samme Dag paa Auctionsstedet bortsolgt nogle Creature og adskillige Effecter. Til hvilket alt Liebhabere indbydes; og hvorhos endnu meldes : at Gaarden strax efter Hammerslag kan tiltrædes, og dette Aars Vinter=Rugsæd besørges forinden nedlagt. Sæbye, den 7de October 1807. C. C. Boeck, Cancellieraad og Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Under 2den Julii d. A. har en Ole Benzen under foregivne Jnteresentskab med Jens Jversen i Calstrup ved Bygballe, afkiøbt mig 26 Stkr. af 30 Kiør og Qvier, paa Græs ved min Gaard Henrichseie, og skriftlig forbunden sig til, Tid efter anden, at modtage og betale dem efter Accort, inden Octbr. Maaneds Udgang; har og for 5 a 6 Uger siden modtaget 3 Stkr., men siden intet hørt til ham. Bemeldte Ole Benzen, og foregivne Jnteresent Hr. Jversen, bliver derfor herved indkaldet at møde, i seenest inden den 30te Octbr. næstk., for at modtage de tilbageværende, og for deres Regning gaaende 23 Stkr. Kiør og Qvier og betale samme efter Accort; J Mangel deraf bliver de, samme Dags Formiddag Kl. 10 ved offentlig Auction bortsolgt for Kiøberens Regning, Gevinst og Forliis under min Rets Forbeholdenhed. Randers, den 13de October 1807. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Fra Søren Yding Vognmand i Aarhuus er den 4de dennes bortløben 2 Bester, den ene en sort halvgammel Hoppe, studsmanket og graae i Hovedet, lidet hvidt ved Bagfoderne, den anden en halvgammel Hæst, gullebruun, lidet hvid paa Bagføderne. Hvem som kan give Eieren, Oplysning loves Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Fra Christen Jensen i Grølsted paa SøebyegaardsGods er den 14 dennes, bortløbet, en liden sortebruun, Hoppe, med en Stierne i Panden, en stor Mann og For top, til Foraaret bliver den 6 Aar. Hvem som kan give Oplysning om samme, loves alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Hos Kiøbmand Christ. N. Bigum i Randers kan faaes bedste Ostindisk Soja.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Auction. Førstkommende Mandag den 19 Oct. om Eftermiddagen Kl. 1, bliver udi afg. Kiøbmand Mosses Stervboegaard foretaget offentlig Auction, hvorved bliver bortsolgt: Endeel Eege Skibstømmer og Planker, Ege Huustømmer, Muursteen, en betydelig Deel Fyrtømmer, Bord og Lægter, noget Kiød og Flæsk, 2 Køer, 2 Vogne, 1 Ploug, 1 Harve, 1 Tromle, endeel Kar, Tønder og Ankere, nogle Læster Kalk, med andet mere. Aarhuus, den 10de October 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
Da jeg formedelst min Fødebye, Kiøbenhavns ulykkelig Forfatning, er nødt til at opholde mig her for denne Vinter; giør jeg mig den Friehed at bekiendtgiøre, at om nogen af de respective Borgere ønsker deres Børn informeret i Tegning, de da vilde melde dette i mit Logie hos Skoemagermæster J. P. Alberg. Tillige mahler jeg Portraiter i Olie og Migniatur. Randers, den 9de October 1807. P. Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-17
En ugift Person, ønsker sig Kost og Logie hos en bonet borgerlig Familie i Aarhuus. Nærmere Efterretning gives fra Addressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Indenlandsk. Helsingøer den 8de Octbr. Endeel Førselskibe, omtrent 45, og et Orlogskib, kom ned fra Kbhvn i Gaar og ligge endnu paa Rheden, da det stormende Veir hindrede dem i Afseiling. J Dag kom en Kiøbmandsflaade fra Hull, under en Kutterbrigs Convoi, ind fra Nordsøen bestemt til Østersøen. Et stort Kulskib med 700 Matroser til den danske Flaades Bemanding er ogsaa indkommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Assurancesummen for de ved Bombardementet opbrændte Bygninger i Kbhvn anslaaes til 24 Tdr. Guld. Man paastaaer, at de Syge, som under Krigen bortførtes fra St. Hans Hospital, der fra et Huusvalelsested, for den ulykkelige Menneskehed blev forvandlet til et Plagested for Kiøbenhavns uskyldige Jndbyggere, vare i en Tid af 36 Timer indsperrede i Frideriksberg Kirke, førend de bleve henbragte til de Steder, der anvistes dem. Det skal have været et rædsomt Syn at see disse mange ulykkelige Afsindige og Sindsvage sammenproppede i et saa snævert Rum, hvor Luften var næsten forpestet, og hvor man maatte slaae er Vindue ud, for dog nogenlunde at forbedre den. Frederiksberg Kirke i Aug. 1807, synes at være et ærværdigt Sidestykke til den bekiendte Blakthole i Ostindien. Lige fra Kiøbenhavn til Frederiksberg og Fredensborg. have de Engelske deres Poster ude. De staae saa nær, at de kunne raabe til hinanden; for det meste bestaae disse Tropper af Jægere. J Sorgenfrie ligge mange Engelske Tropper, og i Lunden have de opreist mange Sæder. Her koges og bages hele Dagen. Omkring Hirschholm, og i de tilgrændsende Landsbyer ligger Husarer. Træerne i den smukke Dal ved Lundehuset ere fældede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Da Hr. Lieutnant Høst ved Marinerne nyeligen havde Vagt uden for Vesterports Ravelin, rømte 2 Mariner bort i det samme han var gaaet lidt til Side. Da han kom tilbage og savnede disse 2 Mand, lod han sætte efter dem; men paa samme Tid fik han Øie paa en Engelsk Hverver, som var i Færd med at hverve en 3die af hans Mandskab. Lieutenanten tog strax sat i Karlen, men denne greb til sin Bajonet, stal efter ham, og rammede heldigviis Knappen, hvorved Bajonetten gled ned imellem Armene. Lieutnant Høst, som ikke fik Tid til at trække sin Sabel, tog Hververen i Brystet, og kastede ham omkuld. Adskillige Folk, som havde været Vidne hertil, vilde havt Karlen arresteret, men i det samme kom 2 engelske Officerer tilgaaende, og efterat de havde ladet deres og Hververens Navn tegne, udbade sig Lieutenantens og hans Obersts Navn, forsikrende at Karlen nok skulde blive straffet. Kort derefter blev Lieutnant Høst afhentet i en Eqvipage fra de Engelske og bragt for en Krigsret paa Ladegaarden. Han har nu 2 Gange mødt for denne Ret, og forsikrer at den strængeste Subordination iagttages der. Karlen har ikke Tilladelse at tale, men hans Officeer er hans Detensor, hvilket altid er Brug i England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
De Engelske ved Charlottenlund have i disse Dage ladet bortsælge ved offentlig Auction endeel Sager, som de ikke vilde føre hiem med sig til England. De bleve solgte for Skamkiøb. Ting som vare ganske nye og koste 2 Rde., ere blevne tilslaaede for 12 s. De have sammesteds et stort Forraad af Brænde og Høe, som nok ligeledes vil blive solgt ved Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
J Charlottenborg Skov holdt der Dag og Nat omtrent 600 Bøndervogne for at udskibe Levnetsmidler fra de engelske Skibe til Landarmeen. Tiden de maatte holde der, var ubestemt, nogle i 12 andre i 14 Dage, men kuurrede, eller modsatte de sig, maatte de undertiden holde der i 3 Uger. Naar de fik Tilladelse at kjøre hiem, fik de Pas og Anviisning paa 2 Rdr. for hver 24 Timer, de havde gjort Tieneste med Vogn og Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Paa een af vore Skiærbaade have de Engelske sat 3 Master, for at kunne føre den med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
J adskillige engelske Blade findes den Paastand, at de paa Holmene i Kiøbenhavn forefundne og af de Engelske tagne Skibsverftsforraad m.v. ikke vare af Betydenhed, (Jndrykkelser der kunne have deres meget gode Grunde, Man kan ikke andet end anmærke i denne Anledning, at, efter alle Kyndiges Dom, er det, som Engellænderne toge eller fordærvede af Materialier, Magasiner, Værksteder o. s. v., af mere end ligesaa stor Værd, som hele den tagne Flaade. Det bør tillige her offentlig siges, som en fuldkommen Sandhed, at uagtet hvad de fiendtlige Rapporter synes at yttre, blev blot i de første Dage, efter de Engelskes Ankomst paa Holmene, veiet, tællet og opskrevet af de danske Forvaltere eller deres Folk; siden modsatte man sig aldeles fra engelsk Side al saadan Opskrivning o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Løverdag Aften den 9de Kl. 819 hørtes en meget heftig Kanonade, som det syntes, fra Syekanten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Et engelsk Kiøbmandskib, som var passeret Sundet, uden at clarere, og gik til Østersøen, blev ved Bornholm praiet af en engelsk Krydser og paalagt at gaae tilbage, for at clarere. Det ankom til Helsingøer den 12 Oct. Man vil maaskee beundre denne Ædelmodighed. Meningen Aarsag. Det var bestemt til Petersborg, hvor det ikke kunde vente at blive indladt og losset uden at forevise Øresunds Par.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Hos Bager Dobel har de Engelske gjort en Bestilling, af 100,000 Pd. Beskøtter af Hvedemeel, som skulle afleveres den 12te Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
En til Kiøbenhavn den 8de ankommen Engelsk Kutter skal have medbragt den Efterretning, at Frankrig og England nærmede sig hinanden og at man snart kunde vente at see Underhandlinger i Gang til en almindelig Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Det Kgl. General Landoeconomie og Commercecollegium har under 6te d. M. underrettet Kbhvns Magistrat om, at der fra engelsk Side er føiet Foranstalt, ninger til at spærre Communicationen imellem Sielland, og Øerne Lolland, Falster og Møen, i hvis følge alle Skibe, gaaende til eller kommende fra de sydlige Øer vil blive anholdte, saavelsom og Passagerer, der ei ere forsynede med beskrivende Reisepasser. Paa Grund heraf bliver fra den anordnede Generalcommando ingen Passer, meddeelte for Skibe til disse Øers Beselling, ligesom i Almindelighed ingen flere Søepasser bliver udstædt. Med et compagnie engelske Jægere kom og den 5te d. den Ord til Corsøer, at ingen Overfart mere maatte finde Stid paa Storebelt, hvilket forvoldte ikke liden Opsigt og Bedrøvelse. Man troer dog, at denne Ordre igjen maae være hævet. Den for fine udmærkede Talenter og sin utrættelige, gavnrige Virksomhed almindeligen agtede Amtmand, Grev H. Wedel Jarlsberg har i Krigens farliaste Dage gjort en Reise fra Norge over Jylland til Holsteen, for at indhente Regieringens Forholdsregler til Norges Forsvar. Han kom i en af Capitain Søllings Lodsbaade lykkeligen fra Norge til Jylland og tilbage igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
J Bastillen ved Kiøge den 29de August fik PremierLieutenart Rist en Kugle i Laaret. Den blev paa Valg, pladsen udtaget af en Engelsk Doctor. Ved et Fald, foraarsagt ved en forbistreifende Kanonkugles stærke Fart, fik han desuden en Contusion, hvorunder han endnu lidet stor Smerte. Han har lagt i Kiøge i 3 Uger, men er nu transporteret til sit Hiem i Nyekiøbing i Ods Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
En fra Norge til Kbhvn kommende Reisende har udsagt, at et nyt Batterie er anlagt ved Svinesund. At et Rygte gik, at 400 Englænder havde landet et Steds vester paa Norge, men havde ladet sig nøie med noget Qvæg. De svenske Tropper som laae ved Halmstad, og mere nordlig ved Kiærn, have faaet Tilladelse at gaae hver til sit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Den 6te kom en Kanonkugle ind over Kiøbenhavn. Den gik over en Søe-Officeers Bolig i Nyboder og over Adelgaden. Formodentlig har den ved Forseelse befundet sig i den Kanon den kom fra, og da man ikke har hørt til, at den er faret ind noget Steds, maae det formodes, at den er gaaet over hen, og faldet ned paa Fælleden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Ved Stormen den 30te f. M. kom det russiske Linieskib Ørnen paa Grund, ved at seile igiennem Ydre Dybet paa Kbhvns Rhed. Af Søerettens Forhør erfares, at den danske Lods Bendt Svendsen, som førte samme, var ganske uskyldig deri, da Mærkerne efter vor Regierines befaling ere borttagne, og den Grund, hvorpaa Skibet stødte, og som kaldes Ryggen, er saa steil opgaaende, at man ikke ved Lodskud kan skiælne dens Nærhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Norge berettes, at en engelsk Orlogsmand, der gierne vilde have Lods, formodenlig til et eller andet Angreb, (Lodserne gaae ikke mere ud, en Omstændighed, der med Vinterens Nærmelse vist nok vil føles af Fienden, men som tillige skiller Lodserne ved deres Næring, som det Offentlige dog sikkert godtgiør dem,) betiente sig af den List, at stryge paa sine Stænger, og sætte Nødstav til. Dette bevægede 2 godhiertede Lodser til at sætte ud, dog mærkede de snart Vildfarelsen og vendte om, men bleve paa det hæftigste beskudte, lykkeligviis uden Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Artillerie=Capitain Steffens berigtiger paa følgende Maade den forhen i disse Aviser anførte Efterretning: at de Depelcher, hans Broder medbragte, skulle være faldne i Englændernes Hænder: "Jeg kan med Vished forsikkre, at min Broder havde afleveret sine skriftlige Depescher i sikkert Værge, førend han blev fangen, og maatte efter Omstændighederne søge at overbringe, hvad han som Officeer maatte være underrettet om, disses Jndhold. Fienden forsøgte alt for at bringe ham til at udsige sit Ærinde; men selv i de for hans Person farligste Øieblikke formaaede ingen Trudsel ham til at aabenbare det mindste. Dette veed jeg ikke blot af hans egen Mund; men ogsaa af engelske Officerers, der med Beundring omtalte hans Opførsel. Jeg angav gierne Detaillen af hans Fangenskabs Historie, som er meget interessant, men af Frygt for, maaskee dog at levere noget ufuldstændigt, vil jeg overlade det til ham selv, naar han maatte finde Leilighed, offentlig at bekiendtgiøre det forefaldne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Aalborg den 16de Octbr. J Forgaars passerede herigjennem af Randers til, en Transport engelske Krigsfanger, bestaaende af en Søeofficeer, en Skipper, en Styrmand og 12 Matroser, som i disse Dage vare strandede paa Læsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Aarhuus. Det forenede dramatiske Selskab her i Byen gav i forrige Uge en ligesaa skiøn som rørende Opmuntrings Høitidelighed for de bevæbnede Fædrenelandsmænd af 1ste jydske Jnfanterieregiment, det borgerlige Militaire, Landeværnet og Kystforsvarerne, som opholde sig i Aarhuus. Byens elskede Stiftamtmand og alle Cheferne vare forud af Selskabets Direction skriftlig indbudne til at bivaane - tilligemed de dem underordnede Officerer, og Krigere, tilsammen omtrent 900 Mand - Opførelsen, af Fædrenelandsstykker: Niels Ebbesen. Da Rummet ikke tillod at modtage alle Tilskuerne paa en Aften blev Stykket givet 4re forskellige Gange. Følelsen ved at see Niels Ebbesen kiæmpe saa modigen mod Landets mægtige Fiender, virkede, under Fædrenelandets nu værende lignende Stilling, stærkt paa det forsamlede Folk, og Enthusiasmen, at vove alt for Konge- og Fædreneland forstærkedes end mere, da Oberstlientenantv. Kühle, Byens hæderværdige Kommandant, efter Selskabets Anmodning ved Stykkets Ende traadte frem og holdt en kort men kraftfuld Opmuntringstale til de forsamlede Krigere. Til Slutning blev afsiungen et Vers af en Krigssang og Stykket endtes med et enthusiastisk Udraab: Leve Kongen, Leve Kronprindsen, som ledsagedes af et tredobbelt Hurra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Atter har det Uheld været min Lod: at den gamle Skipper Jens Rasmusen Halling (som med min Jagt var bestemt til vor lidende Hovedstad for største Deelen, ladet med Smør) total er forliist paa Hesseløen den 8 d. M. om Aftenen Kl. mellem 7 a 8. Den 2/3 Deel af Ladningen var for min Regning og Resten for Medborgere her paa Stædet. Af de med samme værende 4re Mennesker blev allene Hr. Musmann (der fulgte som Assistent) reddet med Livet paa en Stump af Skraaget, hvorpaa de 3de øvrige og haabede at have bleven frelste, men Kuld, Skræk og Elendighed, aflivede først Skibsdrengen Jens Schiøtte, dernæst Matrosen Gunder og tilsidst den gode gamle Skipper Jens Halling. Hr. Muusmann derimod, efter at have saaledes omtrent i 24 Timer udstaaet Havets Storm og Gruesomheder, seet 3de Mennesker døe ved Siden af sig, og intet Øieblik kunde vente at undgaae Døden, blev endelig af Englænderen Almson reddet, som med Livsfare fra Øen af svømmende kom ham til Hielp, og efter at have frelst ham i denne vaandefulde og sig selv ubevidste Tilstand, særdeles menneskekiærlig sørgede for ham og hans Befordring til Helsingøer m.v. Aarhuus, den 21de Octbr. 1807. H. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Paa Fredag prædiker Hr. Provst Bechmann i Domirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Prædikanterne paa 22de Søndag efter Trinitatis. Høimasse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Studsgaard. Hospitalskirken Stud. Jversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Udenlandsk. Frankrig. Fra Rochelle skriver man, at man der daglig har de fiendtlige Skibe for Øine. Ser Krigskibe og en Corvette krydser uophørlig for Mundingen af Sundet ved Antioche og løbe Tid efter anden ind i Sundet. Tre til 4 Fregatter ligge ved Jndløbet til Bordeaux, deels under Seil deels til Ankers og 2 Corvetter krydser Dag og Nat for Rheden af Sables d'Olonne og Balaine, hvor de foruroliger vore Kystfarere og jage dem paa Stranden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Det nyeste Blad af Argus, siger i sit eftertrykkelige Sprog: De i London bekiendtgjorte Depescher til Lord Castlereagh er et uudsletteligt Mindemærke paa en afde afskyeligste Troeløsheder, som omtales i Historien.