JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Det bemærkes med Forundring, at de fyenske Aviser, paa en Tid, hvor offentlige Blade i Almindelighed underrette Publicum om ethvert usædvanligt Agtelsesbeviis, hvormed Efterlevende hædre en fortjent afdød Mands Liigfærd, stiltiende forbigaae den saa udmærkede Maade, hvorpaa den af sine udenlandske Missioner og indenlandske Embeders Førelse saa hæderligt bekiendte og almindeligt elskede og ærede Geheime-Conferentsraad Schumacher, Amtmand over Svendborg Amt, blev bragt til sit Hvilested den 14de Mai sidstleden paa Vesterskierninge Kirkegaard. Til Beviis paa, at den Afdødes Fortjenester i Omegnen blev paaskjønnet, anføres blot, at ved den, efter den Afdødes udtrykkelige Bestemmelse, høist simple Begravelse, indfandt der sig ubuden og uventet, Hans Høihed Prinds Gouverneuren og Svite, tilligemed Hs. Excell. Hr. General-Lieutenant Grev Ahlefeldt Laurvig fra Odense, saavelsom de fleste af Omegnens civile og geistlige Embedsmænd og Godseiere. Den Afdødes i en Række af Aar sande og oprigtige Ven, Hs. Excell. Hr. GeneralLieutenant Juel til Thorseng, holdt en kort, og skjøn Tale, førend Liget bragtes ud af Huset, og ligeledes holdt Hs. Høiærværdighed Hr. Provst Brestrup en hjertelig Tale ved Graven. Uagtet den nedstyrtende Regn modtoges Liget ved Indgangen til Byen af fire unge Fruentimmer, der vare Omegnens Fattige behielpelige i at strøe Blomster paa Veien til deres Velgiørers Grav, og at nedlægge Blomsterkrandse paa Kisten, da den nedsænktes. Af Hs. Høiærværdighed Doctor og Amtsprovst, Ridder Wedell, blev Dannebrogskorset taget af Kisten og leveret i Hans Høihed Prinds Gouverneurens Hænder, og under Gravens Tilkastning blev af det Skaaruper Skolelærer Seminariums Medlemmer, i Forening med Sognets Kirkesangere, Gravsangen islemmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Kjøbenhavns Børs d. 10 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 470, a vista 480. Amsterdam 2 M. 430, a vista,. London 2 M. 20 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 490. Specier solgtes til 29 Rbmk. 8 s. a 30 Mk.*), for Committeesedler blev givet (med Rente) 97 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 83 1/2. Norske Rbksedler. 23. Dito Species. 20. Svenske Sedler 8 Mk. 8 s. Disconto 10 PC. Aarsagen, hvorfor Specier ere, forholdsviis, denne Gang noget høiere, ligger heri, at de staae 1 1/2 PC. Avance i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Blandede Efterretninger. Den Norske Rigstidende No. 43 meddeler følgende Skrivelse fra Stockholm af 20 Maj. "Da der tales om at indføre Gasbelysningen her, saa har man gjort den Beregning, at de nu her brugelige Olie=Lamper, beregnede paa ethvert af de 3633 i Stockholm værende Huse, koste aarligen 26869 Bancodalere, derimod udfordres til den første Jndretning af Gasbelysningen 16666 3/2 Bancodaler, og derefter til Apparatets Vedligeholdelse 240 Tønder, Steenkul, og til Betjeningen 6033 Bankdaler aarligen. Materialier, Steenkullene, koste ikke Meget, og kunne haves fra Høgenes i Skaane, der strækker sig under Sundet. Sammesteds ere i sidstafvigte Aar 153056 Tønder fyldte, hvoraf 76536 Tønder ere udskibede, og en stor Deel forbrugte i de der værende Støberier og Pottemagerfabriken af Sammes fædrenelandssindede Eier Greven Ruuth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Hs. Majestæt har bestemt den 31te Octbr. til Reformationsfestens Høitideligholdelse, og overdraget Erkebiskoppen og Procantsleren Dr. Lindblom at indkomme med Forslag om Sammes Art og Maade. - De Studerendes Antal paa Universitetet i Upsalg udgjorde sidste Halvaar 1218. Det derværende desuden meget udmærkede Bibliothek har, ved Tilkjøbet af de af den afdøde Profe for Tychsen i Rostok efterladte 12000 Bind, faaet en meget betydelig Tilvæxt." Brødrene Schlegel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Da de fra Portugal af Jnqvisitionen til Brasilien handlyste Jøder kom did 1548, fik mange af dem, der vare bekiendte som forstandige og retskafne Mænd, Pengeforskud fra de Kjøbmænd, af forskjellige Nationer, de havde staaet i Handelsforbindelser med, og ved Hjelp heraf lagde de Vindpaa at avle Sukkerrør, som de i Begyndelsen hentede fra Madeira. Sukkret, der indtil den Tid kun benyttedes som Lægemiddel, blev nu en Luxus artikel, som Fyrsterne og de Store søgte at forskaffe sig. Denne Jndustriegten blev af stor Fordeel for Brasilien, og satte det istand til at udvide sine Sukkerplantager. Hoffet i Lissabon blev nu, alle sine Fordomme uagtede, opmærksomt paa Vigtigheden af denne Colonie, som var ganske overladt til Colonisternes Egenraadighed, og sendte Thomas de Sonza derover, for at ordne Sagerne. Han anlagde her Staden San Salva der. Men efter ham kom Jesuiterne, der fuldendte det begyndte Værk. De Provindser, Landet er deelt i, ere Paria, Maragnano, Siara, Rio Grande, Pareiba, Tamarica, Fernambucca, Seregippe, Bahia, Porto Seguro, Esperito Santo, Rio de Janeiro, Angra, St. Vincent og Deel Rey. Provindsen Fernambuca, eller Pernambucco, hver Revolutionen d. 13 Marts udbrød, er af meget stort Omfang; Stæderne her ere Olinde og Garasu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Udgiverne af Bladet der dentsche Besbachter, have givet en Erklæring, der fortjente at følges af alle offentlige Tidsskrifters Bestyrere. "Der er tilsendt Udgiverne, – sige de - et Stykke, som vi ikke have optaget, fordi det kommer fra en Navnløs, og Bladet har den Grundsætning, ikke at optage Noget, der kommer fra en Ubekjendt. Udgiverne ere af den Mening, at Vinkelskriverie aldrig gavner eller har gavnet det offentlige Liv. Den, som siger noget offentligen, maa ogsaa kunne forsvare det offentligen; og kun kjendte Navne kan i Tvekampinddrømmes den Ære, at træde i Skranken mod bekiendte Navne. Den, som intet Navn har at miste eller som mangler Mod til at forsvare offentligen, hvad han har sagt offentligen, han holde sig borte fra det Offentlige. - Uagtet der vist gives mange Tilfælde, hvor Anonymitet er nødvendig, naar almindelige Sandheder skulle kunne siges i ethvert Forhold og i enhver Stilling i Livet, saa er det ikke mindre vist, at den tillige aldrig leder til større Misbrug, end naar den tjener en Rasmus Langkniv eller anden literær Dolke ridder til et Skjold, bag hvilket han desto beqvemmere kan jage sin tyrkiske Dolk ind i Medborgeres Barm. Der gives Nederdrægtige, som troe at kunne tillade sig Alt, naar de, liig Beduiner, i Arabiens Ørkener, kunne gjøre det ukjendte, og bruge hoved og hjerteløse Mennesker, der ikke kjende nogen høiere Lov end Egennytten, til et Skjærmbrædt, bag hvilket de spille deres Banditrolle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
J Almindelighed ere saadanne maskerede og lysskye Dolkeriddere de største Uslinger, der hente deres Begeistring og Mod paa Bunden af Flasken, og ligesaalidet have noget Navn, som nogen Ære at miste. Til Verdens Held synes man nu at være kommet saa vidt i Humanitet og Liberalitet, at man foragter en saadan Foragtelig, der ikke engang tør vedkjende sig sine Nederdrægtigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Det er ikke i de preussiske Stater, men kuni de af dets Provindser, som, adskilte fra Stamlandet, siden 1813 deels igjen ere forenede dermed, deels paa ny tagne i Besiddelse, hvor Laugene ere blevne ophævede. Saaledes gives de nu ikke mere i de Provindser, der have hørt til Vestphalen og Frankrig. Derimod findes de endnu i de gammel preussiske Lande, som det beholdt i Tilsitfreden; men i Følge Edictet af 20 Febr. 1810 og Politie Edictet af 7 Sept. 1811 betragtes Langene kun som Privatforeninger, der fra Politiet ikke behøve anden Opmærksomhed eller Beskyttelse end hver anden Privat-Corporation. Laugene kunne, naar de ville, opløse sig selv, uden at svare nogen Regnskab derfor. At Statsautoriteten arbeider imod Laugsaanden, d. c. at det er den aldeles ligegyldig om en Haandværksmand er i et Laug eller ei, forstaaer sig af sig selv, eftersom den har ophævet al Laugstvang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
De Ædle, som ville hielpe mig med ovenmeldte Enpital i Norske eller Danske Rigsbankpenge, eller sammes Beløb i afsætlige Varer, loves den muligste Sikkerhed, og Beviser paa min Redelighed skulle ved mundtlig Samtale forevises. En Billiet desangaaende ombedes behagentligst indlagt hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststræde No. 144, mærket: Maaskee jeg redder, Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere. Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de vo Fjortende Aargang. No. 47. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Juni 1817. Fordomme. (Frit efter Voltaire.) Bordom er enhver Mening, som antages uden videre Undersøgelse. Derfor bibringer man paa hele Jorden Børn alle de Meninger, man vil, førend de ere istand til at kunne dømme eller undersøge. Der gives almindelige, nødvendige Fordomme, som lede til Dyden selv. J alle Lande lærer man Børn at elske deres Fader og Moder, at betragte Tyverie som en Forbrydelse, Løgn som en Last, førend de endnu kunne skjønne, hvad Last eller Dyd ex. Men Følelse er noget langt høiere end en blot Fordom. En Moder elsker ikke sin Søn, fordi man siger hun skal elske ham; hun elsker ham af en indvortes Drivt. Det er ikke af Fordom at vi ile det ubekiendte Barn, der er paa Veie at falde i Vandet eller at sønderrives af et vildt Dyr, til Hjelp. - Men det er af Fordom at vi høiagte et Menneske, klædt i en vis Dragt, de gaaer med stolte Skridt, og taler med en fornem Mine. Vore Forældre have sagt os, at man maa bukke sig for en saadan Mand, og vi vise ham Høiagtelse længe førend vi vide om han fortjener. vor Høiagtelse: vi tage til i Aar og Kundskaber, og mærke at dette Menneske er en Vindmager, fuld af Stolthed, Egennytte og Lumskhed, vi foragte den vi for høiagtede, og Fordommen maa vige for Fornuften. Vi have af Fordom troet de Eventyr, man fortalte os i Ammestuen; man indbildte os, at Titanerne have ført Krig mod Guderne, og at Venus var forelsket i Adonis. J vort tolvte Aar antoge vi disse Fabler for Sandhed; i vort tyvende betragte vi dem som sindrige Allegorier. Men Fordomme forfølge os næsten i hver Stilling af Livet. De ere en Polyp, som stedse lader fremvoxe et nyt Lem i det Afskaarnes Sted. Selv den Tanke, at vi ere fri for Fordom, er en Fordom. Mennesker have sandselige Fordomme, physiske Fordomme, literære Fordomme, og religiøse Fordomme. Er det ikke mærkeligt, at vore Øine bedrage os stedse, selv naar vi see ret godt, og at derimod vore Øren saare sjeldent bedrage os, Naar Dine Øren høre: Du er smuk, jeg elsker dig; saa er det ganske vist at man ikke har sagt til Dig: jeg hader Dig, Duer hæslig; men Du behøver kun at see Dig i et Speil, og det er beviist, at Du bedrager Dig, og at Dit Ansigt er langt fra at være smukt. Du seer Solen omtrent af to Fods Gjennemsnit, og det er beviist, at den er en Million Gang saa stor som Jorden. Det synes som om Gud har lagt Sandheden, i vore Øren og Vildfarelsen i vore Øine; men studeer Naturen, og Du vil finde, at Gud ikke har skuffet Dig, og at det er umueligt, at Gjenstandene kunne forekomme Dig anderledes efter Tingenes nuværende Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
En physisk Fordom er det, at vi stedse sige og skrive; Solen staaer op, Solen gaaer ned; men vilde man udtrykke sig anderledes, saa blev man udleet, og da ingen skjøtter om at blive udleet, saa siger selv en Professor i Astronomien: jeg har fremsat Beviserne for det copernicanske Systems Rigtighed, da Solen var gaaet ned. Medicinen synes iøvrigt at indeholde en vigtig Afdeling af de physiske Fordommes Historie. Stort er de literære Fordommes Tak, thi hos Jngen finder man flere Fordomme end netop hos dem, der skulle befrie os for samme. At skaffe sig et Navn er omtrent det samme, som i Fabrik sproget, at skaffe sig et Stempel; thi det første man seer paa, naar man tager en Bog i Hænderne, er ikke Jndholdet, men Navnestemplet. En Kjøbmands Navn honoreres saalænge han selv honorerer sine Vexler eller ikke har erklæret sig insolvent; en Forfatters Navn derimod honoreres om end hans Forstand og Genie allerede længe have været insolvente. Det gaaer med Bøger som med Whites Uhre, naar kun Whites Navn staaer derpaa, saa maa det være godt. Den samme Fordom, man har for og mod Navne, har man ogsaa for Ælden, og imod det Nye. Dersom Virgil eller Horats havde været saa uheldige at fødes nu, saa vilde maaskee ikke 1/1 Deel, af den Beundring, man yder dem, blevet dem til Deel. Et Par Aartusinde maa rulle bort over en Skribent, førend han kan komme til at staae som classisk i Boghylden. - ret ligesom visse Naturgjenstande, der først maa forstenes, førend de blive optagne i Naturaliesamlinger. Som det er med de Lærde saa er det med Konstkjendere. En Maler eller en Billedhugger maa i det mindste være to Hundrede Aar gammel, førend han kan blive beundret. Michael Angelo spillede engang fine Samtidige et stort Puds; han lod en af ham selv forfærdiget Cupido udgrave i et Viinbjerg i Rom, og da den siden ord Gravningen blev fundet, erklærede alle Kjendere den for en Antik; han fremviste nu den afbrudte Arm, som han havde holdt tilbage, og beskjæmmede de saakaldte Kienderes alt for blinde Fordom for det Gamle. Havde han ladet sin Cupido staae indtil nu, saa var den bleven saa godt som antik, uden at man behøvede at nedgrave den i Rom. Ælden adler Konstværker ligesom Vinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Mon ikke engang en literær Buonarota vil spille de Lærde et lignende Puds, Den største Deel af Historien er bleven troet uden Drøftelse, og denne Tro er en Fordom. Fabius Pictor fortæller, at nogle Aarhundrede førend hans Tid, en Vestalinde fra Staden Alba som ville øse Vand i sin Krukke, blev voldtagen, at hun fødte Romulus og Remus, at de blev opammede af en Ulv &c. Det romerske Folk troede denne Fabel; det undersøgte ikke om der paa den Tid var Vestalinder i Latium, om det var rimeligt at en Kongedatter gik fra sin Borg med en Krukke, om det var sandsynligt at en Ulv diede to Børn istedet for at æde dem: Fordom holdt sig vedlige. Religiøse Fordomme. Naar eders Amme fortalte eder, at Ceres har sit Sæde i Kornet, eller at Odin efter dette Liv vil tractere eder med Mjød i Valhal, eller at Mahomet eller nogen anden har gjort en Reise i Himlen, og naar eders Lærer siden præger i eders Hoved hvad eders Amme har raderet deri, saa bliver det siddende fast i hele eders Liv. Vil eders Fornuft reise sig mod disse Fordomme, saa ville slux eders Naboer og især eders Naboersker skraale over Ugudelighed, og forbløffe eder; eders Dervisch, frygtende for at see sine Jndkomster forringede, vil anklage eder hos Cadi, og denne Cadi, om han kan det, lade eder spidde, fordi han vil befale over Daarer, da Daaren, adlyde ham mere end Andre, og dette vil vare ved, indtil eders Naboer, eller Dervischen, eller Cadi har indseet, at Taabelighed duer til Jntet og at Forfølgelse er afskyelig. Fordom er en Søster til Overtro, og dennes Datter er den værste af alle Furier - Fanatisme. Hver Tidsalder, der beherskes af Fordomme, kan i større eller mindre Grad gjøre sig skyldig i Fanatisme. Den behøver ikke altid at være klædt i en Munkekappe: den kan dog ligefuldt være Fanatisme. Den forudsætter just ikke, som nødvendigt, en Bartholomæi Nat. At ophøie nogen Stand blot for sin Fødsel, er ligesaa stor Fordom, som at ringeagte Nogen blot for sin Fødsel. J moralsk Henseende indtræde vi i og forlade vi igjen Verden med lige Rettigheder. Den høieste Gud, efter hvis Bud vi fødtes, vilde nødvendigviis at vi skulle fødes saaledes og ikke anderledes; havde det ikke været hans Villie, saa vilde det heller ikke skeet. At ringeagte, hade eller forfølge Nogen for sin Fødsels Skyld, er altsaa Fordom, og ingen uden den Fordomsfulde gjør det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Da Jerome Bonaparte, efter sin Broders befaling lod sig skille fra sin ægteviede Hustro, Mistr. Patterson, da skeete dette af Fordom, og det saa meget mere, som begge vare borgerlige. Havde Jerome været fordomsfri, saa vilde han, selv adelsfødt, have svaret Napoleon hvad Knud Gyldenstjerne siger til Torben Oxe: "jeg skal aldrig glemme, at du og jeg og hver retskaffen Adelsmand var Menneske, før han blev Adelsmand."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Blandt de Faa af Publicum, som kjende mig og mine Arbeider, maatte nogle maaskee undres over, at det af mig forfærdigede Landskab, som var udstillet paa Konst-Academiet ved sidste aarlige Exposition, og hvilket Hans Majestæt Kongen værdigede at kjøbe, nu saa gevaltigen nedrives i en Recension over bemeldte Udstilling, som findes i Athene for Mai Maaned. Disse troer jeg at skylde en Forklaring over den forskrækkelige Anmositet, Recensenten viser mod mig. Det har sig dermed saaledes. For to Aar siden traadte den samme Herre, ved samme Leilighed, ligeledes som Kunstdommer frem i Athene, og leverede en Recension, som for enhver Kiender var høist absurd. Dengang tog jeg mig den Frihed, at skrive et lidet Svar paa hans Recension, hvori jeg rigtig nok behandlede den store Mand lidt en Bagatelle, og havde en Smule Løier med ham. Dette Svar blev indrykket i den nordiske Tilskuer No. 31, 1815, hvor det af de Lysthavende kan efterlæses. Derover er Manden bleven vred, og vilde nu gjerne hævne sig. Sat Lapienti. At levere noget nyt Svar til Herren selv, holder jeg for unødvendigt, da mit sidste endnu er i saa frisk Minde hos ham, og desuden passer lige saa godt paa denne, som paa hin Recension. Han maa derfor, for denne Gang, nøies med, at jeg gjentager mit ham alt for to Aar givne velmeente Raad: Til Anticora, til Antieyra, Helle borum og Nysen er det eneste Middel for slige Hjerner. Ak! at han dengang alt havde fulgt dette Raad! Nu er det maaskee for sildigt, thi han er alt kommen vidt, ja videre end Donquixotte! som vel engang imellem tog en Veirmølle for en Kjempe; men han holder en Kirke for et Hundehuus!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Kjøbenhavn, d. 8 Juni 1817. S. Mygind. Blomsterne. (Af Schiller.) Foraarsengens skjønne Spæde, Perler smaae i Solens Guld, Eder avlet har til Glæde. Alnaturens Moderhuld. Skjøn er Eders Klædning smykket, skjønt har Flora Eder dykket i den lyse Farvepragt. Hulde Foraarspirer, græder: Sjæl hun ikke Jer tilstæder og J selv i Mulm er lagt. Nattergal og Lærke synge. Eder Elskovs Lod saa sød, gjøglende Sylphider svinge bolende sig i Jert Skjød. Hvælved Eders Kalkes Krone ei hiin Datter af Dione svulmende til Elskovs Lyst? Hulde Foraarspirer, græder: Elskov ei hun Jer tilstæder, Eder ei hiin Himmellyst. O, men maa fra Nannys Side jeg for Moders Strænghed ud, og min Haand paa grønne Lide. plukker Jer til Elskovs Bud: Liv og Mæle, Sjæle, Hjerter, stumme Bud om søde Smerter! min Berøring Jer indgjød, og den største Guddom stille slutter al sin store, milde Guddomskraft i Eders Skjød. Fr. H.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Indenlandske Efterretninger. Rectorskifte ved Høiskolen fandt Sted i Torsdags i Regentskirken Kl. 12, da Hs. H. Doctor og Prof. Theol. Ridder C. F. Hornemann, overtog syvende Gang at være Rector Magnificus, i den fratrædende Hr. Etatsraad, Prof. Ridder Wolf Sted. Det i denne høitidelige Anledning udstedte Program er skrevet af Ridderen, Hr. Prof. Børge Thorlacius, og handler om et lidet Værk af Alexander den Stores Lærer "om vidunderlige Sagn af rig Jndholds Forskjellighed, som Biernes Oeconomie, Alunskifer, Kobberokker, Dyrenes Vintersøvn, Øen Elbas Metalrighed o. s. v. o. s. v.), hvilket blandt andet findes i en Universitetsbibliotheket tilhørende Coder; Universitetets Underbibliothekar, Doct. Philos. Hr. Otto Theodoric Bloch har været Professoren behielpelig til Samlingen af de forskjellige Læsemaader. De academiske Borgere, som denne Gang have vundet de udsatte Præmier, ere: Jacob Andresen, Studios. Theol., i Historien; Andreas Rudelbach, Stud. Theol., i det æstthetiske; Jacob Hornemann Bredsdorff, Candid. Theol. (nu Doctor i Philosophien), som fik Priisbelønningen for Opgaven i Mineralogien; og Johannes Christian Lyngbye, Cand. Theol., i Botaniken. J Mathest vandt Candid. Philosophiæ, Jørgen Friderik Ursin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Efterretningerne fra vore vestindiske Øer lyde desværre meget sørgelige. Kroppen eller Høsten er faldet høist uheldigt ud, og Tørken har været saa stor, at man havde største Mangel paa Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Mange Familier paa St. Croix maatte lade komme Vand fra St. Thomas, som ligger 10 Mile derfra. Man venter ikke en Femtedeel af de udgangne Skibe med Fragt tilbage. De fleste ville nødes at tage deres medhavende Gods, som afsætteligt, hjem igien. Man paastaaer, at der i de sidste tyve Aar ikke har været saa sørgelig en Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Kjøbenhavn, d. 13 Junii. Vi have næsten dagligen Regn, men savne ganske Varme i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Thermometret staaer kun paa 10 Grader, endskjøndt det først i Foraaret ofte stod i Skyggen paa 16 og i Solen paa nogle og tyve. For Træfrugter, kan den Kjølighed være god, da den holder Jnseeterne borte, men om den ogsaa vil være det for Vaarsæden, bliver et andet Spørgsmaal. J Handelen vedbliver det at være meget stille. Hr. Etatsraad og Postdirecteur Monrad, R. a. D., og Hr. Justitsraad Thayssen ere i disse Dage afreiste herfra til det Lauenborgske, J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen, 2152 Sække Java Caffee af Skibet GouverneuBilles Ladning for 6 Mk. 3 s. Pundet (foruden 12 s. pr. Pd. i Told), og 56 Kanaster og 361 Sække Batavia Sukker for 3 Mk. 2 s. til 3. Mk. 7 s. Pundet (foruden 5 PC. Told).Med det første ventes hertil et Selskab af Skuespillere og Skuespillerinder fra Weimar, som agter at give Forestillinger her i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
J den russiske Orlogsflaade, som i Onsdags, passerede her forbi, taltes 6 Linieskibe. Dens Bestemmelse skal være til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Mariboe, den 10de Junii. Den 7de og 8de dennes hørtes i og ved Mariboe adskillige fjærne Tordenskrald. Næsten hver Dag er Luften fuld af tordensvangre Skyer. J det Øvrige er Veiret i Aar særdeles grøderigt, med afvexlende Soelskin, Regn og Varme. - Som en Følge af Pengevæsenets bestandige Forbedring ere Priserne paa Sukker og Caffee atter faldne; men ikke paa Lammekjød, da en Fjerding koster 2 Rbd. 4 Mk. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Odense, d. 10 Junii. J Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag sammenskjødes i Aar af den ældste Klub her i Byen den betydelige Sum 360 Rbdlr. N. V., hvoraf 94 Rbd. uddeeltes ved Fattigkommissionen, og Resten anvendtes til Huusarme, Sengeliggende og fattige Syges Understøttelse med frie Medikammenter. - Ved den forhenværende Borgermesters, afg. Kancellieraad Lindveds Jordefærd i Løverdags, havde, foruden de Jndbudne, en talrig Skare af Borgere, Embedsmænd og Honoratiores indfundet sig, for frivillig at ledsage denne almindelig elskede Medborger til sit Hvilested. Fra Sørgehuset udbare 8 Borger officerer Liget, som derpaa blev modtaget af Officererne ved de Unge Karles Korps og henbaaret til St. Knuds Kirke, hvor 4 Borger=Kapitainer og Officerer toge Plads ved begge Sider af Kisten, imedens 2de Psalmer under Orgelmusik bleve afsjungne, og Stiftsprovsten, Dr. Tetens, holdt en inderlig rørende Mindetale over den Afdøde, hvis fromme, redelige Sjæl og sjeldne Hjertensgodhed forhvorvede ham i Livet alle Retsindiges Agtelse og i Døden den skjønne Lod: "at Venskab og Kjærlighed fælde Taarer paa hans Grav."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Ved Aaens Jnddæmning, formedelst Møllebroes Jstandsættelse, er fundet en Medaille paa Nelsons Seir ved Abukir med Ringni til at bæres paa Brystet. Den er af Kobber, stærkt forgyldt, og har ventelig tilhørtten af de engelske Søeofficerer, som i Efteraaret 1807 bleve krigsfangne ved Nyborg kanten og i nogle Maaneder vare indqvarterede i en Gaard paa Torvet. Endvidere er fundet en liden Guldring med denne Jndskrivt: glem aldrig den 16 Febr. 1809. D. H. (Hempels Av.)¬