Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
J Danmark har man kun hørt den mindste Deel af de Grueligheder, som der bleve udøvede. Overalt synes Fanatismen endnu at herske i de catholske Lande ligesaa rasende som for 300 Aar siden. J et Kloster i Escurial havde Forf. en Samtale med en Pater. Denne spurgte, om man i Danmark er catholsk eller protestantisk, og da han erfarede, at Dr. Lemming var Protestant, sagde han, "det gjør mig ondt; jeg havde ønsket det Modsatte, men ensin, det er en disgracia, ligesom det er det at være født med et svagt Hoved; thi ligesom denne ikke er Skyld i sit Onde, saaledes er Deres Naade uskyldig i, at De er født i Norden, istedetfor i den ene lyksaliggjørende Kirkes Skjød. Kjettere maa der ogsaa være til, paa det de sande Christne kunne kiendes. Men tak D. N. Gud, som har givet Dem Leilighed til at Ef reise og sammenligne og vælge det Bedre." ter denne Samtale søgte han "at føre det vildfarende Faar tilbage og viste sig venlig imod Forf. Et Sidestykke hertil troer Anmelderen at burde anføre her af Wilh. Müllers "Rom, RøDen tredie Person kan paa Castiliansk ikke udtrykkes ved andet end Du, som er af meget indskrænket Brug, eller med vuestra mer ved, forkortet usted, Deres Naade, som alle, ligge fra Støvlepudseren til Granden betitles med. Til Afvexling bruges om den sidste Excellence. mer und Romerinnen", Berlin 1820, T. 2. S. 208. En skikkelig Kone i Rom, der, som Værtinde for adskillige tydske og engelske Kjettere, havde lært at kiende dem som retskafne Folk, spurgte nyligen sin Skriftefader, om det var sandt, at alle disse stakkels Udlændinger kom til at brænde i de evige Luer. Hun kunde neppe begribe det, og har ofte forundret sig over Kjetternes sædelige og christelige Levnet, der vel kunde tjene mangen Romer til Exempel. Præsten irettesatte hende for saadan Taabelighed, og sagde: Kjetteren er allerede i Modersliv Diævlens uomtvistelige Eiendom: derfor hjemsøges og plaaes de mindre af Fienden, end vi Christne, hvis Siel først ved Misgierninger og Ugudeligheder forskjærdse den himmelske Lyksalighed. Glæd Jer derfor ikke over Kjetternes gode Gierninger og Sæder: de ere netop det sikkreste Underpant for deres nigjenkaldelige Fordømmelse, og forarges heller ikke over de Udvalgte, der ofte snuble og falde i Kampen med Fristeren. De ere Guds Yndlinger, som Diævlen ivrigst forfølger: Kjetterne angribes i det Høieste engang af Kaadhed og til Tidsfordrive deres Siele er han vis nok paa. - Skrivelse fra Dr. Med. C. Otto, hvori leveres en Beskrivelse over den dyriske Magnetismes Tilstand i Berlin. Forf. hører ikke til Magnetismens Tilhængere eller ubetingede Beundrere, skjøndt han indrømmer, at den, videnskabeligen betragtet, kan blive en vigtig Gienstand for Lægen og Philosophen. Prof. Wolfart er egentlig den, hvis magnetiske Curer føre Ordet i Berlin. Han magnetiserer saavel hjemme som ude, privat som offentligen. J hans Operationsstue er et stedsevarende Tusmørke, Væggene ere mørkerøde med store Placater, hvorpaa røde svævende Figurer; Loftet bemalet med høist allegoriske Ovaler; hist og her staae store Lænestole og Sophaer, hvorhen de, der falde i Søvn, bringes, og der unddrages Mængdens Øiesyn ved grønne Haargardiner, udspændte mellem to Stokke, nogle tykke, andre tynde, hvoraf den ene hviler paa en fiirkantet, den anden paa en trekantet, eller endog ottekantet Fod. Om Aftenen oplyses Stuen ved en svag, bedækket Lampe. Paa Gulvet staae to frygtelige Maskiner (Bacquetter) med Jernstænger til hinanden indbyrdes og alle øvrige Sider, der ere omviklede med brogede Uldsnore. Under Loftet hænge 3 Metalkugler, der forbindes med Maskinerne ved Silke= og Staaltraade, Kl. 9, indstrømme over 40 med alle muelige Slags Sygdomme beladte Mennesker. Nogle ile hen til Bacquetterne, sætte den lidende Deel i Forbindelse dermed og stryge sig af alle Kræfter paa de udadgaaende Jernstænger; Andre stille sig ved den forbindende Stang i Midten af Værelset. Allerede den Omstændighed, at alle muelige Sygdomme skulle cureres her, viser Sagen fra sin latterlige Side. Foruden Manipulationen anvendes ogsaa maanetiseret Vand, og da en Amanuensis engang rakte en Syg et Glas Vand, og Forf. spurgte ham, om han havde maanetiseret det, svarede han: "nei, men jeg vil at det er det Somambulisme frembringer W. ikke, fordi han anseer den for skadelig. Jøvrigt fortjener W's. Indretning vel med Rette Navn af Magnetisme Fabrik, og den synes at være et ikke aldeles uværdigt Sidestykke til den Mesmerske Anstalt af lignende Art. Det vil i det Hele gaaden dyriske Magnetisme, som det er gaaet Lavaters Physiognomik, den Gallske Pandeskallære, og flere saadanne, i Begyndelsen Opsigt og Jndtryk gjørende Opdagelser, der tilligemed Nyhedens Glands tabe og maae tabe deres Anseelse, fordi den er bygt paa en alt for løs Grund. - Brudstykker af en Dagbog 1815 - 1818. Over italien. (Af Divisionsadjut. Ridder J. N. B.v. Abrahamson.) Fortsættelsen af de i 1ste Hefte indførte Brudstykker, indeholde, ligesom disse, interessante bemærkninger.