JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Blandede Efterretninger. Paa Havanna have Negerne forsøgt en Opstand, som dog igjen er bleven dæmpet og har havt de Sortes grusomme Nedsabling til Følge. Henved 40 Negere havde nemlig fattet den Beslutning at ombringe deres Herrer. Saasnart man fik Nys derom, rykkede en Eskadron Ryttere imod de forsamlede Sorte, med Ordre til ikke at skaane en Eneste, og de fuldbyrdede punctlig denne befaling. Negerne styrtede sig fortvivlede ind imellem Hestene og vilde hellere lade sig søndertræde, end overgive sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
J Livingston, i Staten Mississipi, bleve i Begyndelsen, af Julii Maaned tvende Forsvarere af Neger=Emancipationen og 7 Negere, som med bifald havde hørt deres Taler, grebne og alle tilsammen hængte paa offentlig Gade, med den Tiusel: at samme Lod skulde træffe enhver Ven af Neger=Emancipationen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Den Halleyske Kommet er kommen og allerede iagttaget den 5te August paa Observatoriet i Rom. (Dens Tilsyneladelse paa beregnet Tid og Sted giver et høit Begreom den Fuldkommenhed, hvortil de astronomiske Videnskabet ere bragte i vore Dage.) Ved den almindelige Jnteresse, som denne Komet vækker ved sin Gjenkomst, efter omtrent 75 Aars Forløb, ville sikkert følgende Notitser om dens Gang ikke være Læserne uvelkomne. Efter at Kometer først i August er traadt over fra Ekliptikens Sydside til dens Nordside, nærmer den sig i denne Maaned fra 49 til 28 Millioner Mile og bliver efter Midten af Maanedens synlig for os. J September Maaned tiltager dens tilsyneladende Størrelse betydeligt, den nærmer sig os meer og meer og er ved Maanedens Slutning kun 6 Millioners Mile fra os. Dens Opgang skeer tidligere hver Aften og længere imod Norden. J den sidste Trediedeel af Maaneden bliver den bestandigt over Horizonten, og staaer da om Aftenen imellem Kl. 7 og 9 lige under Nordpolen. Den 5te October er den os allernærmest, omtrent i 5 Mill. Miles Afstand, og viser sig da skjønnest. Den staaer da ved Midnatstid omtrent 6 Gr. over Horizonten i Nord og gaaer ikke ned. Til October Maaneds Slutning fjerner den sig atter fra os indtil 22 Mill. Mile og kan i de sidste Totrediedele af Maaneden iagttages om Aftenen i SV., hvori den stedse gaaer tidligere ned. Sandsynligviis vil den omtrent til samme Tid og Sted endnu være synlig i den første Halvdeel af Novbr., hvorpaa den taber sig i den nedgaaende Sols Straaler. (Hvo som altsaa ikke er sikker paa at leve 75 Aar til, han forsømme ikke at tage den i Øiesyn, thi for bliver dette Skuespil ikke at see igjen.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Paa et Gods i Kirkesognet Colebrook findes 5 Jndivider, der tilsammen ere 312 Aar gamle, Faderen tæller 921 Aar, Konen 82 Aar, Datteren 68, Hesten 29, Svinet 23 og Hunden 18. Godset tabte nylig sin Yndlingskat, ders døde af Alderdoms=Svaghed i en Alder af 23 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Kjøbenhavn, den 31te August. Alt for nogen Tid siden har en af de for Kjøbenhavns valgte Deputerede, Muurmester Schaper, tilkjendegivet, at han, paa Grund af sin fremrykkende Alder, ikke kunde overtage det ham tildeelte, vigtige Kald; og, hvorvel vi ikke tvivler paa, at denne hæderlige Mand vilde have udfyldt sin Plads med Ære, kunne vi dog ikke andet end agte en saadan Beslutning, hvis han har troet, at hans Kræfter ikke vare de store Pligter voxne, som hans egen strenge Samvittighedsfuldt raalagde ham. Derimod vil det i høi Grad overraske Publicum at erfare, at Statsraad Hvidt skal have fattet en lignende Beslutning; thi det kan ikke være nogen ubekjendt, at denne talentfulde og erfarne Mand var En af dem, paa hvilke Folket især har bygget sine Forhaabninger. Det kan derfor kun være Grunde af den allerhøieste Vægt, som kunne berettige ham til nu, i det Øieblik, da Stændernes Virksomhed skulde begynde, at trække sig tilbage fra Opfyldelsen af en saa hæderlig Pligt, og vi haabe, at Hr. Hvidt vil have begrebet sin Stilling for godt til ikke at indsee, at han skylder sine Vælgere offentligt Regnskab for de Grunde, der kunne have bevæget ham til et saa uventet og - vi tilføie det i Erkiendelsen af hans Vigtighed - et saa beklageligt Skridt. Vi haabe imidlertid, at denne Beslutning ikke er definitiv, og at Hr. Hvidt saaledes ikke vil gaae Glip af denne herlige Leilighed til i Gjerningen at stadfæste sit Renommee for Dygtighed og Liberalitet, som frembyder sig for ham i Stændersforsamlingen. Skulde imidlertid en uafværgelig Nødvendighed tvinge ham til en saadan Resignation - hvorom hans Vælgere vel ikke længe ville blive i Uvished - saa er han alt den tredie Candidat til Præsidentstolen, som man har maattet opgive. I Hr. Schaupers Sted er Advocat Salicath indtraadt; den næste efter ham er Justitsraad A. F. Skibsted. Kbhvpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Toldvæsenet har i disse Dage attraperet en Deel toldbare Varer, som vare indbragte til Proviantgaarden. Hvis disse ere indsmuglede, og det af en Søofficeer, saa ligger der vistnok en meget forkastelig Misbrug af den offentlige Tillid, der er forbunden med en saadan offentlig Stilling; men, hvis Sagen er bleven angivet af nogle denne Officier undergivne Skibsfolk, saa ansee vi dette - hvorlidet vi ellers i Almindelighed have mod Angivelsen af begaaede Lovovertrædelser - for et skammeligt Brud paa det Sammenhold og den Hesprit de corps, som ellers udmærker vor Søetat, - et Brud, som Vedkommendes Kammerater sikkert ved alle dem haabenstaaende, lovlige Midler ville vide at straffe. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 1ste September. Hamb. 2 M. - k. S. 205. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 205, solgt til 12 Mk. 42 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog, Norske Speciessedler pr. 100, Søn af 1825. 101 i B. Sp. 181 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 101 ½ r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 48 3/449 Rbs. Tegn. lolato 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 101 a 101 ½ r. S. Rente) 94494 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 92 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasser, 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 94 i B. Dr. Dr. 105 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sed Hamborg, den 1ste September. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 12 s. Madrid 46 1/2. Cadix 461. Lissabon 513. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 204. Species 3/4 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Kiøbenhavns Havnepriser, den 29de August. Sjell. Hvede 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. 5 Rbd. - Mk. 2 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Loll. Hvede. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Dansk Rug, 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 10 s. Byg, Drad. Havre. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 42 Rbd. 4 Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. 2 s. Odense, den 1ste September.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Fyens Stifts Deputerede holdte Fredagen den 28de August en Forsamling paa Raadhuussalen, som dertil velvilligen var overladt. Glædeligt var det, at ikke En savnedes, men de Alle, 15 i Tallet, vare tilstede, nemlig: Dhrr. Grev Bille-Brahe til Grevskabet Brahesminde, Provst Birch fra Nørreaaby, Grev Ahlefeldt Laurvig til Grevskabet Langeland, Kammerherre, Oberst Juell til Hverringe, Ridder og Dannebrogsmand, Proprietairerne Langkilde til Juulskov, Schmidt til Østergaard og Dons til Hesselagergaard, Cancellieraad Hempel fra Odense, Agenterne Bruun fra Assens og Voigt fra Faaborg, Cancellieraad, Birkedommer Haastrup til Liselund, Birkedommer Riber til Fildstrup, Selveier Jørgen Mathiesen i Husemose, Fæstegaardmand Anders Christensen i Aborre og Sognefoged Hans Christensen i Veistrup. Efterat Modet, som varede fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 3 Eftermiddag, var aabnet med nogle Jndledningsord af den Deputerede for Odense, Cancellieraad S. Hempel, hvori han søgte at skildre den Aand, som ønskes og haabes maatte besjele vor tilstundende Stændersforsamling, vexledes Jdeer og flere Gienstande, som kunne ventes der at forekomme. Jblandt andet oplæste Hr. Cancellieraad Haastrup, nogle Betænkninger om Hoveriets Afskaffelse og Maaden, hvorpaa Godtgjørelse derfor lod sig udfinde. Forsamlingen adskiltes med giensidige Ønsker om, at maatte ved Gjensamlingen i Roeskilde medvirke til at opfylde Kongens Ønske og Landets Haab. - Siden nød Repræsentanten for Odense By den Ære, efter foregaaende Indbydelse, at have hos sig til Middagspise samtlige Deputerede og nogle flere Honoratiores, deriblandt tvende andre af de Mænd, som her fra Stiftet vare kaldede til Deeltagelse i den Commission, hvor Udkastet til Stænders=Anordningen ventileredes, Stiftamtmanden, Hr. Kherre Cederfeld de Simonsen, Ridder og Dhrid., og Hr. Justitsraad, Borgemester Reimuth, R. af Dbr. To af dem Grev Bille Brahe og Agent Voigt, vare imellem de Deputerede; ugjerne maatte den Femte, Hr. Kammerherre, Amtmand J. Benzon, R. af D. og Dbrid., som fraværende paa en Reise, savnes; videre Hr. Biskop Dr. Faber, R. af D., Etatsraad og Gouvernementssecretair v. Holten, R. og Drid., samt Suppleanten for Odense By, Hr. Major Andrup. Munterhed og selskabelig Glæde herskede i den venlige Kreds, og, efterat de første Skaaler, vare vide Hs. Maj. Kongen og Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, udbragtes flere til Dagens Anledning passende Skaaler, hvoraf Rummet blot tillader at meddele følgende lige hjertelige og indholdsrige af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen. s. Mit Hjerte glæder sig ved, i dette Øieblik at befinde mig i de agtede Mænds Kreds, til hvilke det ærefulde Hverv er overdraget, for Fyens Stift at tale de vigtige Jnteressers Sag, som ville blive Gienstanden for Stændernes Forhandlinger. Baade denne nye Jnstitution selv, som ogsaa de Mænds Duelighed og Tænkemaade, der i vort Stift hædredes med at vælges, ere os Borgen for, at meget Godt og Gavnligt vil blive Frugten ogsaa af deres Bestræbelser: dertil ville vi ønske dem Held og Lykke; thi foreslaaer jeg en Skaal for vort Stifts Deputere, de og Suppleanter!
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Ved de igaar endte Vedderidt vandtes 1ste Præmie første Løb, 400 Rbd. r. S., af Hr. Prokurator Nye ved hans brune Hingst Pharao; 2den Pr., 150 Rbd. r. S., at Hr. Kmrikr. v. Sehestedt Juel ved hans brune HoppWespa. Andet Løbs 1ste Pr., ligel. 400 Rbd. r. S. vandtes af Hr. Fischer ved hans Fuxhingst Red=Rover. Anden Pr., 150 Rbd., af Hr. Nathansons mørkbrune Hoppe Augusta. I tredie Løb, som var for 3, 4 og Haarige Bønderheste, vandt Møller P. Hansen fra Sandholt 1ste Præmie, 100 Rbd. r. S., med en kastaniebruun Vallak, paa 4 Aar. Gaardmand N. Nielsen fra Nordskov anden Pr., 50 Rbd. r. S. Avlsmand J. Thrane 3die Pr., 20 Rbd. r. S., ved en Haarig rød Hoppe. Til Slutning saakaldte Sucepstakes paa 10 Specier med 3 Underskrifter, Efter Veddeløbene var stort Taffel hos Hs. kgl. Høihed, Prinds=Guverneuren. Om Aftenen Kl. 7 gav det hidkomme tyske Skuespiller=Selskab sin første Forestilling, som beæredes med de hoffyrstelige Personers Nærværelse, og var talrig besøgt af Publicum. Efter Skuespillet vare Herskaberne til Soire hos Hr. Stiftamtmand, Kammerherre de Cederfeld. Det ogsaa idag vedvarende, skjønne Efteraarsveir samlet en Mængde Tilskuere, endog af Landmænd, som dog maaske stundom, ved at see det afsvedne Græs, tænke paa at en dygtig gjennemblødende Regn vilde være dem tjenligere, end denne korte Øienslyst?
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Jndsendt.)¬ J denne Tidendes Nr. 110 findes en Beretning om, at denne indbyrdes Underviisning forestaaer en total Omstøbning. Jndsenderen inddrømmer gjerne, at den kan behøve nogen Forandring, men, at man nu ganske vil miskjende den indbyrdes Underviisning, er ikke Ret, thi Grunden, hvorfor den har stiftet mindre Nytte end man ventede, var paa mange Steder, fordi hverken Lærerne eller Skolevæsenets Tilstand vare skikkede til at modtage og anvende den. Havde man nøiedes med, at lade alle Seminarister, baade theoretisk og practisk, blive bekjendte dermed, og dernæst opmuntret de allerede ansatte, nogenledes dannede, ikke for gamle Skolelærere til ogsaa at indføre den i de Skoler, hvor de Skolepligtiges Antal i nederste Classe var saa stort, at den kunde være en Vinding, da vilde Sagen have gaaet meget bedre; men man tragtede alt for meget efter den Hæder at see i Rapporten til Hs. M. anført, at alle Skoler i et Amtsprovsti havde indført Methoden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
De Skolelærere, som ikke vare skikkede til at modtage Methoden, burde ikke have været bebyrdede dermed, og Vedkommendes Ligegyldighed og Uvillie for Sagen gik saa vidt, at, i nogle Skoler kun Læsetabellerne vare paaklæbede, de øvrige henlaae ubrugte. Man hørte enkelte af de ældre Degne (naturligviis ikke de eminenteste Hoveder) beklage sig, og man saae dem dreie Huen, ligesom den politiske Kandestøber dreiede Parykken, forbandende dette udenlandske Væsen, som de ikke kunde Thitte Rede i. J et vist Pastorat havde man, til at begynde med, til 2 Skoler kun erholdt 1 Sæt Tabeller; Skolelærerne deelte altsaa Læsetabellerne mellem sig, saa at i hver af disse Skoler, kun fandtes hveranden Tabel. At denne Tilstand kun har varet en kort Tid, vil Indsenderen troe, men vist er det, at Methoden i Landsbyskolerne paa enkelte Steder er bleven urigtig brugt, ja reent mishandler, og det vilde smerte Indsenderen, saavelsom flere Skolelærere at frasige sig Anvendelsen af indbyrdes Underviisning, dog - en Sandhed er det: at, om end en Underviisningsmethode kom fra selve Himlen, vilde den ikke kunne stifte den tilbørlige Nytte, saalænge vi ikke kunne faae stadig Skolegang. Den indbyrdes Underviisning synes i de sidste Aaringer ei heller at have nydt forønsket Understøttelse; der burde f. Ex. have været sørget for, at det med det høikongelige danske Cancellies Tilladelse foranstaltede og i Bogformat udgivne Aftryk af Læsetabellerne, var bleven udbredt, vel endog gratis uddeelt iblandt Almuen, istedetfor at bemeldte Adels Tilværelse næsten ikke er bekjendt, hvorimod Jndsenderen kunde have Lyst til at see anstillet en Autodafs med Beholdningerne af den gammeldags ABo, ved hvis Brug til Børnene hjemme hos Forældrene, Skolelærerne foraarsages Confusion i Skolen og ofte derfor ere nærved at komme i uvenskabeligt Forhold til Almuen, der ogsaa for Prisens Skyld hellere kjøber den gamle og i alle Tilfælde kun med Mistroe modtager hvad der er nyt. Jndsenderen føler iøvrigt ikke Kald eller Duelighed til at skrive offentlig, kun vilde han bidrage en liden Skjærv til at ikke skulde blive traadt under Fødder en Sag, der er bleven ham og Flere meget kiær, en Sag, som Hs. M. Kongen har ynder, og det ikke uden gyldig Aarsag; thi, hvad man saae i Normalskolen i Kjøbenhavn, var dog vel ikke Øienforblindelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
J samme Avis Nr. 111 omtales det Tab, Hr. Oberstlieutn. v. Abrahamson har havt ved at udgive Bøgerne om den indbyrdes Underviisning, og skyder næsten hele Skylden for dette Tab paa Skolelærere, som skulle have subscriberet, men ikke betalt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Jndsenderen troer ikke, at just noget stort Antal Skolelærere, skulle have subscriberet, og endnu mindre, at ret mange skulde have glemt at betale, men troer snarere, at Defecten maa søges i Skolekassernes uformuende Tilstand; thi det var for en Deel uden Præsternes eller Skolecommissionernes Forlangende, at disse Bøger ved Amtsprovsternes Foranstaltning bleve udsendte complette til hver enkelt Skole, da et Sæt til hvert enkelt Pastorat kunde have været nok, saameget mere, som Generalreglerne eller Bestemmelserne bleve særskilt udgivne i Overflødighed, og Skolekassernes Bestyrere ansaae sig vel derfor ikke Hjuridisk forpligtede til at anstrænge Skolekasserne over Evne, for at tilveiebringe Betaling for disse Bøger. At man vil forlange offentlig Regnskab af Hr. v. Abrahamson, synes Jndsenderen upassende, thi alle Restanternes Navne maatte jo da komme i Aviserne, og en saadan Fremfærd mod Debitorer veed jeg ikke om er hjemlet i vor Lovgivning. Vor elskede Monark, som har værdiget den indbyrdes Underviisning sin Opmærksomhed, saavelsom det høie Collegium, hvorunder Skolevæsenet henhører, ville nok sørge for, at Hr. Oberstlieutenanten bliver skadesløs, hvilket enhver Veltænkende af Hjertet under ham. Hans Eiler, Søn af Præsteenken Mad. Eiler i Sæby og Søstersøn af Pastor Jordhøi sammesteds, forlod Kbhvn. den 1ste Mai paa det amerikanske Barkskib Garland, for med det at gaae til Skibets Hjemstand. J Nordsøen havde han det Uheld at styrte fra Mesanmasten ned paa Dækket, og Faldet havde hans øieblikkelige Død til Følge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Fra Kbhvn, har Redactionen modtaget nedenstaaende Linier til den Afdødes Minde, med Anmodning om at forunde Plads heri Bladet, om de muligt kunde indeholde no Trøst for den Afdødes sørgende Venner og Familie, som største Delen boe i Vensyssel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Døde. Skriftstøber Sebastian Popp, 28 A.; Adolphine M. Ebbesen, 24 A.; begge i Kbhvn. M. P. Høegh=Guldberg, f. Hahn, 163 A., i Aarhuus. And. Rasmussen, 60 A., i Præst. Premierlieutenant i Søetaten P. C. Bracht, 32 A., paa Guinea.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 31te Aug. D. C. Værenz f. Aalb. m. Stykg. I. Norberg f. Østerr. m. Træl. - Udg. D. 2den Septbr. S. A. Jacobsen t. Norge m. Kaffe, Korn og Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Hals Skibsliste. Jndk. D. 1ste Spto. C. Christensen; og d. 2den: P. Jensen f. Mariager m. Brænde. R. Nielsen f. Rand., ball. D. 3die N. Nielsen f. Norborg m. Frugt. A. Halvorsen f. Østerr. - Udg. D. 1ste Spt. J. Abrahamsen t. Kragero, ball. 2den: F. Sand t. Kbh., ball. S. P. Hansen t. Amsterdam me, Havre. D. 3die J. Albretsen t. Tvedestrand, ball. N. Jørgensen t. Frohvn. m. Muurst. P. Larsen t. Rudkjøb. m. Kridt, N. Willadsen t. Rudkjøb. m. Fløtteg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Aalborg Torvepriser, den 5te September. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; saltet Flesk 7 a 8 s.; fersk Flesk 6 a 7 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 14 a 15 s.; pr. Pund. Ny Rug 3 Mk. 8 s.; Nye Kartofler 10 a 12 s.; pr. Skjeppe. Æg 18 a 20 sk.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Aalborg Kirker. Tolvte Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Cand. theol. Bech; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Døbte. D. 30te Aug. Oberst v. Gruners Datter, Susanne Charlotte Amalie Gruner; Fadd. Fru Overkrigscommissairinde Schulz, Frøken Münster, Kammerjunker, og Capt. v. Morgenstjerne, Kammerj. og Premierlieutn. v. Rodenburg, Prof. og Rector Tauber, Consul Falck, Overkrigscommissairerne Qvist og Schulz, Proprietair Thaarup, Kbd. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Begravede. D. 31te Aug. Skomagerm. N. C. Hansens, Datter, Hansine Henriette, 2 Dage. - D. 1ste Sptbr. Komd, M. C. Akkermann, 65 A. - D. 4de: Else Pedersdatter, 66 A. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Døbt. D. 11te Juli. Jndsidder J. Nielsens Søn, Christian Jensen; Fadd.: Gaardmd. Søren Knudsens Kone, Pigen Else M. Christensdatter, Smed J. Pedersen, Gaard beboer A. Mørk og Ungkarl Jacob Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Begravet. D. 23de Aug. Mad. D. M. Rold, født Meldahl, Enke efter Propr. Rold til Boerberggaard, 76 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Ved Tallotteriets 1421de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 70. 30. 3. 90. 60.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
J Collectionen her i Aalborg er paa Nr. 3, 30, 70 vundet en Terne paa 254 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Bekjendtgjørelser. At min i Bekjendtgjørelse af 29de forrige Maaned yttrede Forventning, med Hensyn til Prisen paa Rug, ingenlunde er bleven skuffet, vil Byens Jndvaanere erfare deraf, at Taxten for Bagerne allerede igjen er nedsat, ligesom der og ved denne Taxt er taget billigt Hensyn paa de for Tiden existerende lave Priser paa Jldebrændsel, der har havt til Følge, at Bagerlønnen ligeledes er nedsat. Aalborg Politikammer, den 5te Septbr. 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Taxt, hvorefter Bagerne sig indtil videre have at rette og forholde A. for Brød af sigtet Hvedemeel: et fransk Brød til 4 s. Tegn skal veie 16 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 8 Lod, Hvedetvebakker for 2 s. Tegn skal veie 8 Lod. B. for Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn skal vere 1 Pd. 14 Lod, et Ditto til 4 s. Tegn skal veie 23 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 11 1/2 Lod. C. for Brød af grovmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Tegn skal veie 12 Pd. 16 Lod. et Ditto til 16 s. Tegn skal veie 6 Pd. 8 Lod. et Ditto til 8 s. Tegn skal veie 3 Pd. 4 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv denne og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 6 s. Tegn pr. Skjeppe eller 30 Pd. Alt Brød, som Bagerne sudsælge maa være godt, sundt og forsvarligt udbagt, af ethvert Slags Korn for sig selv, uden Jndblanding af Klid eller Afsigtninger, og tilholdes enhver Bager at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød, som af ham blive bagte og forhandlede, Alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt, skal ei ansees, omdet veier 1/2 Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne ere pligtige jevnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 4de Septbr. 1835. Magistraten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
At jeg i Morgen begynder at bage, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre. Enhver, der godhedsfuld vil unde mig deres Søgning, skal finde, at god og reel Behandling stedse skal være mit høieste Formaal. Min Bopæl er i Baggesens Gaard paa Algaden. Aalborg, den 5te September 1835. O. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Almanakker for 1836 a 100 8 Rbd. 72 s. faaes hos Thøger Petersen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Hollandske Sild faaes hos Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
For en liden Familie ere Værelser tilleie. Det Nærmere erfares hos Østergaard paa Hjørnet af Rygade. Hjorte=Skydning. ved Hjørring den 13de September d. A.N. C. Kraglund.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Silke=Varer, bestaaende i alle Couleurer Marcellinette, ligeledes Floraneer, Satin Ture, Levantine, Satin Roy ales, mange Slags Tørklæder m. m. er i Dag hjemkommen hos Jacob Philipson. 714 Rbd. 381 s. Sedler og Tegn, af Hornum Fleskum Herreders Overformynderies Midler, kunne strax mod anfordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans. Nibe, den 3die September 1835. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Flere Familier i Frederikshavn, som have Børn, hvem de attraae underviste i flere af de Gienstande, der ikke læres i Byens offentlige Skoler og hvoriblandt det tyske Sprog, ønske at en duelig Privatlærer vilde nedsætte sig i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Aqvavit og bedste kjöbenhavnsk 8 Graders Kornbrændeviin faaes i större og mindre Partier til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen, paa Gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-05
Hørfrø og Bygfrø kjøbes af Caspar Valeur. De, ifølge Begjæring af Kongens Foged, averterede Auctioner over Bagermester Baggesens Gaard, Nr. 490, paa Algaden her i Byen, blive herved tilbagekaldte. Aalborg, den 5te September 1835. J Auctionsdirecteurens Fraværelse Davidsen, const.