JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
J de sidste Aar er Tilflis blevet hyppigt besøgt af Englændere, som komme fra Jndien; de indskibe sig i Bombay og ankomme efter 14 Dages Seillads til Bendir=Beschir i den Persiske Havbugt, og herfra kunne de i 6 Uger komme til Tifftis. Denne Stad kan betragtes som et Foreningspunkt imellem Europa og Asien; ofte seer man paa samme Dag Kiøbmænd ankomme fra Paris, Courere fra Petersborg, Tyrker fra Constantinopel, Englændere fra Calcutta eller Madras; Armenier fra Smyrna og Bed, og Usbeer fra Buchara. Der gives mange og velindrettede Svovlbade i Tifflis og man kiender der nøie Fremgangsmaaden med Badene i Constantinopel; især besøges de hyppigen af Fruentimmerne, som kunne tilbringe halve Dage i dem, og svise der baade til Middag og til Aften. - Denne opblomstrende Stad mangler endnu et Theater men Tydske Liniedandsere og tatariske Bajadere, som ankomne af og til, sørge for den offentlige Moroe; hine ved konstrige og farlige Spring, disse ved vellystige Dandse, hvorved de allerede have lokket mange Tilskuere i deres Garn. - De Tydske Kolonister, som beboe en Landsbye i Nærheden af Forstæderne paa den venstre Bred af Floden Kur, forsørge Tifflis med Smør, Skinker og Grønt; man skylder dem ogsaa Jndførelsen af Kartoffelavlen i Georgien. De fleste af dem ere fra Würtemberg (de ere et Slags religieuse Sværmere; men godmodige Mennesker, som derfor besidde Christendommens Aand, som er Fredens.) Georgien har kung 60,000 Jndv., omtrent 120 paa Qvadratmilen; Levninger af et langt større Folketal i Oldtiden, som blev udryddet ved de ødelæggende Jnvasioner, hvorfor dette Land saa ofte har været udsat; allene den Persiske Schah, Abbaz, lod bortføre 80,000 Familier til de fjerneste Provinser i Persien. Folkemængden bestaaer af de Jndfødte (Georgierne), Armenier, Tatarer og Perser. Jernbane imellem Liverpool og Manchester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Nyeste Post-Efterretninger. Overpræsidenten i Altona har bekiendtgjort: at den Kongelige Schlesvig Holsteen Lauenborgske Contral-Commission, som med Hensyn til Cholera er oprettet i Schlesvig, har communiceret ham: at Staden Hamborg kan, uagtet de omløbende Rygter, ansees for aldeles sund hvad Landhandelen angaaer. - Overhovedet lyde Efterretningerne og Cholera ikke slemme. Fra Belgien høres intet derom, saa den tegner ikke til at ville udbrede sig nordlig paa. J England hvorden dog vel ikke er uddød, synes man at glemme den over Politiken. - J Paris døde den 21de Mai endnu 22 Personer af Cholera. Ved Cuviers Liigbegiængelse blev Akademikeren Serulla pludselig anfaldet deraf og er nu i Livsfare. Hvad Departementerne angaae saa skal den meest herske i Staden Troyes, hvor 505 Mennesker ere døde deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
J Nürnberg har der været en Tumult den 20de Mai. Den Stumme af Portici blev opført paa Theatret, da Skuespillet var forbi begav en betydelig Folkemasse sig til Kobberstikker Fleisch manns Huus og slog Vinduerne ind hos ham og i Raadhuset og begik andre Uordener. Politiet maatte kalde Militairen til Hielp, som maatte fyre, hvorved nogle Mennesker bleve dræbte og saarede; dog blev Sammenløbet ved til næste Morgen. En betydelig militair Forstærkning blev reqvireret fra Forchham. Mange Personer ere arresterede, hvoriblandt den bekiendte Coremans, Forfatter til Bladet den frie Presse og af Tilskueren; han er en født Belgier. Dagen i Forveien havde han forkyndet at der skulde bringes Forfatteren til visse Karikature Kl. 10 næste Aften en Kattemusik, som nu er bleven en nye Mode, og hvorved Hr. Fleischmann var tydeligen bleven betegnet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Det halvofficielle Franske Blad Journal des Debats siger, at det synes afgjort, at de Franskes Konges ældste Datter Prinsesse Louise vil ægte Hs. Majestæt Kongen af Belgien. - Kongen og den Kongelige Familie afreise den 28de til Compiegne, hvor Kong Leopold ankommer den 29de. Den 1ste Juni kommer Kongen og den Kongelige Familie tilbage til Paris og Konge Leopold reiser tilbage til Brüssel. Hertugen af Cholseul skal modtage ham paa Grændsen. To Batailloner let Jnfanterie, 8te Curasseer Eskadroner og et Batterie Artillerie skulle opholde sig i Compiegne (dette er et godt Tegn; ethvert godt Drama ender sig med et Ægteskab, og naar det kommer dertil, saa veed man at det langvarige Spil er til Ende.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Den Protokol som blev optaget paa Dampskidet Carlo Alberto dengang det laae ved Toulon over det Fruentimmer, som blev forefundet derpaa, udfylder 3 1/2 Spalte i den lange Moniteur. Hun udgav sig for at hedde: Rose Stagliano, Enke af Ferrari. Men det Marseiller ministerielle Blad Garde National siger: at hun er en Demoiselle de Bechu, Dame des atours hos Hertuginden af Berri, ogsaa melder det: at Hertuginden af Almezon (forhen Grevinde af St. Priest), hvis Mand var paa Dampskibet, er ankommen fra Nizza til Marseille. Journal des Debats, som udentvivl veed Besked siger: at Hertuginden af Berri har paa Dampskibet Carlo Alberti været i Rosas i Spanien, hvor hendes Fruentimmer, Marskal Bourmont og 6 andre Personer gik i Land. Da hun nu kom tilbage mod Marseille og saae at den hvide Fane ikke længere varede fra Kirketaarnet og at Dampskibet blev forfulgt af Krigskibet Sphin, saa gik hun i Land ved la Ciotat, forklædet som en Mandsperson og ledsaget af de Herrer v. Brissac og v. Mesnard og lod hendes Dame de Bechu blive ombord paa Dampskibet, hvorpaa hun passerede Floden Var, baaret af en stærk Contrabandeur. Derpaa ankom hun til Nizza og derfra til Massa- Dampskibet Carlo Alberti er erklæret for en god Prise; man fandt 28,000 Franker ombord. Mandskabet er bragt ombord paa Fregatten Bellona. Hertuginden af Berri skal have sendt 1,100,000 Franker til Marseille for at organisere Borgerkrigen, hvoraf dog kun 180,000 Franker vare uddeelte; den Sardinske Regiering skal have havt Deel i Complottet; en Marchise Fabia Pellavicini i Genua havde ogsaa Deel med i Spillet; men da det blev bekiendt erklærede den offentlige Stemning i Genua sig saa stærkt mod ham, at han maatte tage Flugten til sit Landgods. Greven af St. Priest skal allerede have opsat Noter til de udenlandske Hoffer, hvori han antog Titelen af Henrik den 5tes Minister for de udenlandske Anliggender. Det Engelske Blad Times forsikkrer: at det Carlistiske Partie giorde en vis Regning paa en Contrarevolution i Frankerige, at en Coureer fra Jtalien var allerede passeret Schweiz for at begive sig til Holyroobhouse for at ønske den unge Prins til Lykke til sin høie Bestemmelse og forberede ham dertil, saa at han skulde vise sig for sine troe Undersaatter i det sydlige Frankerige, som hans Moder havde bragt paa hans Side; men Coureren kom først til Edingborg efter at Expeditionen var slaget feil, saa at der nu maae tænkes paa Midler for at redde den prætenderede Regentinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Man siger, at den Franske Regiering har paa det alvorligste advaret Konge Leopold imod at begynde Fiendtligheder med Holland; imidlertid vedblive de belgiske Blade, at tale om betydelige Udrustninger og at Armeen skal forstærkes med 25000 Mand, hvortil Omkostningerne skulle bestrides ved en Skat paa de Velhavende. – Man læser den Protest som Kong Leopold har tilsendt Conferencen han erklærer ikke at kunne indlade sig i nye Underhandlinger med Holland, førend det Belgiske Distrikt er aldeles rømmet; og at disse Underhandlinger maae da være byggede paa Grundsætningen af en billig Compensation. Han slutter denne Protest med de mærkværdige Ord: at dersom man vilde uddrage nogen Følgeslutning af den Act, hvilken nyelig var bleven fuldført, som kunde stride mod den i nærværende Note angivne Jdergang, saa maatte hans Majestæt, for ikke at tabe eller krænke sine ugienkaldelige Rettigheder, see sig bragt til den piinlige Nødvendighed at desavouere sine Agenter. Protesten er af 11te Mai d. A. (den viser at de Franskes Konges Svigersøn, og Storbrittanniens naturaliserede Søn føler sin Styrke). Den Engelske Coureer Crotch har, som man siger, overbragt Conferencens Svar. Hr. van de Weyer er kommen tilbage til Brüssel; de belgiske Blade spotte nu over ham, fordi han havde gjort sig til af at han havde ilet med at antage den Russiske Ratification, paa Grund af at han kunde forudsee det Greyske Ministeriums Fald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Man har nye Efterretninger fra London af 25de Mai, Kongen af England skal i de sidste 8 Dage have lidt betydeligt af sin gamle Svaghed, som bestaaer i en Feil i Brystet; dette skal have været Aarsag til, at Greve Grey ikke blev før opfordret til at beholde sin Post. De Torys haabede imidlertid at et Regentskab kunde blive oprettet og styret af Hertugerne af Cumberland og Wellington; men den 24de var dog Hs. Majestæt saavidt restitueret, at han kunde holde et Lever. - Det giør megen Opsigt i London, at en Misforstaaelse er opkommen imellem Kongen og hans Broder Hertugen af Susser; Aarsagen dertil skal være, at denne, som altid har holdet til de Liberales Partie, havde overleveret Kongen en Petition, som en Deputation fra Birmingham havde overbragt midt under den store Crisis og hvorved Deputationen havde baaret den trefarvede Cocarde i Galleriet i Underhuset, Kongen forkastede Petitionen og forbød sin Broder at komme til Hoffet. Man havde fortalt at Misforstaalsen var siden bleven hævet og at Hertugen havde indfundet sig ved den sidste Lever; men han skal blot have indfundet sig hos Hertuginden af Kent for at gratulere Prinsesse Victoria til Fødselsdag, som er traadt ind i sit 14de Aar. - Stemningen i Publikum mod Dronningen er nu meget ufordeelagtig; det har saaledes nyelig forlangt, at Navnet: Dronningens Theater, skal forandres, og Eieren Hr. Dowton maatte træde frem paa Skuepladsen og love det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
J det Møde i Overhuset, hvori Hertugen af Wellington havde forklaret hvad der var passeret imellem ham og Kongen; reiste han sig op, efter at have hørt noget paa Debatterne, og forlod Salen med en Deel af sine Tilhængere; han har siden den Tid opholdet sig paa sit Landgods Stratsieldsat, hvor han vil forblive indtil Reformsagen er afgjort. Men, siger Bladet Times, endskiønt de anseeligste Peers af Tory=Partiet, have trukket sig tilbage og Bænkene i Overhuset ere temmelig tomme, saa bør dog Lord Grey tage sig i Agt, og ved at creere Peers forebygge, at ikke alle Torys forsamle sig ved den sidste Læsning af Billen, for i det kritiske Øieblik, at slaae den ihiel. Desuden naar ikke Overhuset erholder nye Medlemmer, saa ville de farligste og heftigste Angreb paa ham og hans Ministerium just finde Sted efterat Reformsagen har seiret, for at modsætte sig de øvrige vigtige National Anliggender. - Hvilke disse kunne blive kan man giøre sig en Jdee om ved at lægge Mærke. til hvad der ymtes i Publikum, hvor der tales om, at de første Formaal man maae stræbe til efter at det nye Reformparlament træder i Kraft, er at faae Kirketienderne og Kornlovene afskaffede, tilligemed Førstefødsels=Rettigheden og alle arvelige Titler og Privilegier. Derfor er det, at de Torys dog endelig bestræbe sig for at forebygge en nye Peerscreation, for om ikke at kunne forbindre Antagelsen af Reformbillen, saa dog nogenlunde dens Følger. – Den 22de Mai androg ogsaa Hertugen af Newcastle i Overhuset, paa en Addresse til Kongen, om at Hs. Majestæt vilde lade forelægge Huset en Skrivelse fra Ham til Greve Grey om en Autborisation til Peerscreation; men Greven modsatte sig dette Forslag, da Skrivelsen var blot confidentiel. Hertugen tog ogsaa sit Forslag tilbage paa Hertugen af Cumberlands Raad. Debatterne om Reformbillen blive imidlertid fortsatte i Overhuset, nogle Tolys lie ganske stille, andre tillade sig meget heftige Jnvectiver; men een Artikel af Billen bliver antaget efter den anden i Committeen. Greve Grey skal virkelig have erholdet af Kongen frie Raadighed til at creere i det mindste 64 Peers dersom det skulde blive fornødent, (men det bliver det neppe; Billen bliver vist antaget; men naar dette først er skeet, saa vil Kampen først for Alvor gaae an og begge Partier opbyde alle deres Kræfter mod hinanden jo stærkere Modstand, desto voldsommere Angreb, da Gemytterne ville da blive saa meget stærkere passionerede; men Reformpartiet vil seire; thi det raader over Statskassen og disponerer over Millioner Arme; Greve Grey maae, naar han skuer ind i Fremtiden skielve over Følgerne af sin Seier. Lorderne skulle nu bære sig ad som biskopperne, hvilke aflægge deres store Parykker og deres øvrige særegne Dragt, saa man ikke kan skille dem fra andre Geistlige.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Kongens Svar paa Underhusets bekiendte Addresse blev meddeelt Huset den 21de ved Lord Grosvenor; det lød saaledes: Huset vil antage de offentlige Anliggenders Tilstand siden den 10. som en tilstrækkelig Grund hvorfor en Opsættelse af Meddeelingen af dette mit Svar har fundet Sted. Jeg føler mig overbeviist om, at mine troe Communer ville erkiende at Addressens Formaal er allerede opfyldet, da Trangen til at foretage en Forandring i mit Raad er blevet undgaaet. Hvilke Træk man erfarer af den nu herskende Folkestemning i England. – Den 24de om Aftenen stimlede saamange Mennesker sammen udenfor Parlamentets Huus, at Folkemassen udbredte sig langt ind i Naboegaderne og maatte adsplittes af Politiet - En Libell er udkommen, hvori der andrages paa, at Huset Brunsvig kunde med samme Ret udelukkes fra Thronfølgen, som fordum Huset Stuart; Lord Stormont androg i Underhuset paa Forfatterens Afstraffelse; men General Advocaten svarede: at man ved at forfølge Pressen kun vilde meere befordre Udbredelsen af dens skadelige Produkter. - En Deputation er ankommen til London fra Nationalforeningen i Birmingham, for at aflægge dens Taksigelse til det Londonske Borgerskab for dets fattede Beslutning. Præsidenten for Deputationen, Hr. Atwood, erholdt den Londonske Borgerret, og Lord-Major foranstaltede et stort Giæstebud for Deputationen i Mansionhouse. - Da mange af de Soldater af det Regiment, som laae i Birming ham lode sig optage i Unionen, saa maatte Regimentet forlægges ud af Byen. At de Yeomontys inde i Landet gik over til Folkepartiet, var en Hovedaarsag til at de Toryss tabte Modet – J Vakefield i Yorkshire blev den 23de Ma holdet en Reformforsamling af 150,000 Mennesker - To Petitioner ere nyelig blevne overleverede Underhuset til Fordeel for Reformsagen, fra Perth med 27,000 og fra Edingborg med 38000 Underskrifter. - Handelen standser, alle Speculationer gaae i Staae, indtil Reformbillen er antaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Jndenlandske Efterretninger. J November Maaned f. A. lykkedes der den danske Skibscaptain M. A. List og hans Mandskab at frelse den Preussiske Brig, Lisette, ført af Capt. Will, fra Undergang. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har allernaadigst befalet sit herværende Gesandtskab, at tilstille bemeldte Skibscaptain List det almindelige Hæderstegn das allgemeine Ehrenzeichen), som et Beviis paa Allerhøistsammes Agtelse " for hans uegennyttige og menneskekiærlige Adfærd ved denne Leilighed."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Ligeledes har Hs. Majestæt behaget, allernaadigst at skienke enhver af Mandskabet paa hiint danske Skib sex Ducater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Under 28de April sidstl. er Lector i Astronomien ved Kiøbenhavns Universitet, C. F. R. Olufsen, tillagt Ordre at indtræde som Medlem i den for dem, der attraae at udnævnes til Land inspecteurer eller Landmaalere anordne Examinations-Commission.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Aarhuus. Efter at vi i April havde havt det deligste Sommerveir, saa Haverne overalt stode i den herligste Flor, og Naturens Pragt, sielden tidligt, udviklede sig allevegne, har vi faaet en Mai som bringer Folk til at tage Vinterklæderne paa igien. Hvad der for nylig stod skiønt udfoldet, frydende vort Øie, er nu visnet og sammenskrumpet af Storm og Kulde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Ogsaa i Hertugdømmerne har Orkanstormen hiemsøgt flere Steder og gjort megen Skade. J Altona slog Lynilden ned paa et Skibsværft og tændte, men blev lykkelig slukket. Rapslæden har paa mange Steder lidt meget ved et frygteligt Hagelslag. Ved Breitenburg omblæste flere Bygninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Af det ved Harboøres Strand indstrandede Skib var indtil den 12te Mai bierget 240 Oxhovder Viin, og der var megen Sandsynlighed for, at det Øvrige ogsaa vilde blive bierget, med mindre Skibet skulde ganske blive ituslaget. (Allerede den 23de Mai skulde der holdes Auction over en Deel af det Biergede. – Ved Amrum er iland drevet Skroget af en stor Evert, Til den theologiske Embedsexamen i April og Mai 1832 indstillede sig til den mundtlige Prøve 26 Studiost Theol., af hvilke 5 erholdt Charakteren : Laudabilis, 14 Haudilaud., 5 Noncontemenendus, 1 erklæredes Imaturus og 1 forlod Examen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Jndsendt. Kulvtorvet Nr. 134, 8 den 29de Mai 1832. Dannemanden Jens Benzons (Kammerherre) Fødselsdag den 1ste Juni 1832. Om Dosmere sig Jngen bryder, Men er han god, saa dog fordrages han; Dog virksom Dyd os Agtelse indgyder, Hvor end den træffes og i hver en Stand. Du som er blid, og god, og klog tillige, En virksom Mand og stedse fordomsfri Dig ei at bædre, var at svige, Den rene Sandheds - ofte trange Vei. Thi juble Mange her ved Festens Glæde, Og ændse ei hvad Ondskab spyer kaad, Kun større fletter den Din Hæders Kjede, Thi den er kun en Snog foruden Braad. Fro skal Dig Sagas Harve længe tone, Thi Du er blandt de tredive og fem, Som Perler lig, i Drottens Viisdoms-Krone Sal raade i vor nye Forfatnings Hiem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Kiøbenhavns Havnepriser, d. 26de Mai. Holst. Hvede 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 4 Mk. - s. Østersøisk dito, Rbd. Mk. - s. 3 Rbd. Mk. - s. Siellandsk dito, 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 4 Mk. - s. Lollandsk dito, 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 1 Mk. - s. Langell. dito, Rbd. Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk dito Rbd. Mk. - s. 4 - Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd., Mk. 8 s. Byg, radet 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, 6 radet, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, 5 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, Holst. Smør, 56 Rbd. - Mk. s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 50 Rbd. Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Siællandsk dito 52 Rbd. Mk. s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Ved Wandsbeks 1184 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Skuespil i Slagelse. Søndagen den 3die Juni 1832 opføres: Selim, Prinds af Algier, Ridderskuespil i 5 Acter af Junger, med Tyrkisk Costume. billetter a 2 Mk. 8 s. Stkt., Børn under 12 Aar 1 Mk., erholdes i mit Logis paa Postgaarden, samt ved Jndgangen, der aabnes Kl. 6, Begyndelsen skeer præeise Kl. 7. August Werligh. Trykte Blanqvetter til de Døds-Attester som ifølge Forordningen af 13de Januar dette Aar skulle meddeles af de paa Landet udmeldte Liig skuere, faaes hos Boghandler Holm i Sorøe og hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Med inderlig Veemod bekiendtgiøres for fraværende Familie og deeltagende Venner, at det blev min tunge Lod ved Døden at berøvedes min inderlige elskede og uforglemmelige Kone Sophie Magrethe Jørgensen født Braun, Natten imellem den 24de og 25de dennes, i en Alder af 42 Aar, og omtrent 20 Aars kiærligt Ægteskab, efter 11 Dages smertelige Sygeleie forlod det Jordiske, og efterlader mig og min elskede Datter før gende over denne kiærlige Ægtefælle, kun Visheden om at vi hisset skulle samles kan lindre vores Sorg og nerstattelige Tab. Slagelse den 28de Mai 1832. Jens Jørgensen, Skrædermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
At jeg med mine 3 smaae Børn, den 20de dennes, om Aftenen Kl. 9 3/4, ved Døden blev berøvet min inderligen elskede Mand, Jacob Andreas Andresen, Adjunct ved Slagelse lærde Skole, i hans Alders 34te Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Slagelse den 22de Mai 1832. Knudine Andresen. fød Kikkebusch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Onsdagen den 13de Juni førstkommende, og følgende Dag, vorder i Stervboestedet efter afgangne PræsteEnke Madame Elisabeth Buch, fød Dreier, i Skiørpinge Bye, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Løsøre Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Jern, Porcellain og Glas, Linned, Senge- og Fruentimmer gangklæder, samt nogle Mahognie- og andre Meubler m. v., hvorover de trykte Kataloger fra 4 Dage forinden Auctionen ville være at erholde paa Undertegnedes Contoir her i Byen. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 30te Mai 1832. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Onsdagen den 6te Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Lindeberg Byes Marker, efter Begiæring af Commissionen i Greve Ahlefeldt Laurvigs Boe, afholdt offentlig Auction over endeel Egetræer paa Roden, størstedeels tienlige til Tommer eller andet Gavngjørende. Mødestedet er ved Lindeberg Bye. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 30te Mai 1832. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Onsdagen den 6te Juni dette Aar, Formiddag Kl. 9, bliver i den Spekhøker Søren Jensens og Hustrues Stervboe tilhørende Gaard paa Slagelse Kiøbstads Bredegade ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Jnd og Udboe, bestaaende af Meubler, Sengklæder, Linned, Gangklæder, Kobbertøi m. m., nogle Fedevarer, et levende Sviin m.v. Alt tilhørende ovenanførte Stervboe; hvilket herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Slagelse den 28de Mai 1832. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Da Veien gjennem Atterup til Corsøer i indeværende Aar tages under Grundforbedring, saa aflyses denne Vei herved. Skielskiør den 29de Mai 1832. Foss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Nye Lodsedler til 3die Classe. Classelotterier. . det 85de Kongelige Kiøbenhavnske Classelotterie, saavel Hele, Halve, som Qvarter, ere at bekomme hos Undertegnede. Slagelse Postgaard den 1ste Juli 1832. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Paa Slagelse Bredegade er en Sal til Gaden med to tilstødende Værelser, samt Pulter- og Brændekammer at erholde til Leie fra førstkommende Flyttedag. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
En Gaard i Skousøe Bye, hvis Jorder behørig ere besaaede saavel med Vinter som Vaarsæd, og som er forsynet med fuldkommen Besætning og Jnventarium, kan strax faaes i Fæste. Sammesteds kan, for indeværende Sommer, faaes Græsning i Leie for 16 a 20 Hoveder naar Vedkommende desangaaende henvender sig til undertegnede Forvalter. Frederikslund den 31te Mai 1832. R. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Extra god Lax erholdes hos Kiøbmand Kalkar i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Paa en af Slagelse Byes Hovedgader er til næstkommende Michaelis Flyttetid en Beboelse til Leie, bestaaende af tvende Værelser til Gaden, tvende til He ven og eet til Gaarden, desuden Kiøkken, Spisekammer, Kielder og Loftsrum, Staldleilighed og en smuk og god Have. Avis reditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
En duelig Skrædersvend kan strax faae Arbeide hos Skrædermester Jens Jørgensen i Slagelse. 6 Fag meget gode Vinduer med Kronglas, 4 Ruder, i Høiden, Egekarme og complet Beslag, anvises tilkiøbs hos Præste Enken Mad. Lange paa Bredegaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-06-02
Dagvogns Bekiendtgiørelse. Med den høie Kongelige Generalpondirections Tilladelse, vil Dagvognen imellem Slagelse og Kjøbenhavn; fra den 28de dennes, i Sommer-Maanederne afgaae a Gange ugentlig, nemlig som hidindtil hver Mandag, og anden Gang hver Torsdag, fra Slagelse Morgenen Kl. 6, fra Ringsted Formidagen Kl. 11, fra Roeskilde Eftermiddagen Kl. 4, og indtræffer i Kjøbenhavn Aftenen imellem Kl. 8 og 9. Retour fra Kjøbenhavn hver Tirsdag og Fredag Morgen Kl. 7, fra Roeskilde Formiddagen Kl. 12, fra Ringsted Eftermiddagen Kl. 5, og indtræffer i Slagelse Aftenen Kl. 8. Slagelse og Ringsted Befordringscontoirer den 24de: Mai 1832. Schiøtt. Schandorph.