Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-27
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Under Debatterne om Lehmanns Andragende om Jndførelsen af en fri Forfatning, yttrede Exam. juris Maaløe: Uanseet det Meget, som derimod allerede er yttret, nærer jeg fremdeles det Haab, at det foreliggende, for Staten saa høist vigtige og betydningsfulde, Andragende vil vorde undergivet den muligst fuldstændige Behandling i denne Forsamling. Da imidlertid efter hvad der er foregaaet, den derover forestaaende Afstemning vil opvise endeel modstridende Stemmer, anseer jeg det for min Pligt udtrykkeligt at erklære, at jeg for min Deel, efter samvittighedsfuld Overbeviisning om, hvad der kan fremme det almindelige Vel, maa stemme for Sagen. Udtaler det sig maaskee end for Øieblikket, mindre lydeligt end tidligere, holder jeg mig dog forvisset om, at Ønsket om en friere Forfatning, om Garantier, stærkere end de forhaandenværende moralske, med Hensyn paa Fremtiden, rører sig ikke mindre dybt, og levende i Landets Borger= og Bondestand, i ethvert Fald blandt den meere oplyste, intelligente Deel deraf Men ifølge heraf maa jeg saaledes, som sagt, efter bedste Overbeviisning stemme for Nedsættelsen af en Committee. - Kammerherre Benzon: Da flere Talere have anseet det for rigtigt at fremsætte de Grunde, som bevæge dem til at stemme for eller imod Committees Nedsættelse i nærværende Sag, skal jeg ogsaa tillade mig at udhæve Aarsagen, hvorfor jeg agter at stemme derimod. Jeg kan nemlig med god Samvittighed, ligesaa god haaber jeg, som nogen af Dem, der ville stemme i modsat Retning, erklære, at jeg i den Provinds, hvor jeg har hjemme, ei har hørt tale og Ønskeligheden af en Forandring, som den foreslaaede. Jeg har kun havt Leilighed til at erfare, at det er den almindelige Mening, at vi leve under en retfærdig Konge, som gjør Alt, hvad der staaer i hans Magt, for at lette sit Folks Byrder og gjøre dette saa lykkeligt som muligt. Denne min Overbeviisning er saa stærk, at jeg troer, at der for Øieblikket intet er, som kan bevæge Provindsen til at ansee en Forandring i vor Forfatning for Øieblikket som et stort Gode. Uagtet al den Veltalenhed og den Styrke, hvormed Proponenten har søgt at overbevise Forsamlingen om, at Enhver, som ei stemmer med ham, vil paatage sig et stort Ansvar, troer jeg dog at kunne forsvare, at jeg handler imod denne Opfordring, idet jeg ikke kan erkjende, at Forslaget har tilintetgjort de Grunde, som i tidligere Forsamlinger ere fremførte imod Betimeligheden af en Constitution. Heller ikke har jeg i Forslaget fundet bestemte Grundtræk, hvorefter Constitutionen lod sig gjennemføre til Alles Lykke og Tilfredshed. Der foreligger os derhos et Forslag om Jndførelsen af Stændercommitteer, en Jnstitution, som i sin Tid af Hs. Maj. Kongen blev bragt paa Bane, men som da ei fandt saadant Medhold af Stænderforsamlingerne, navnlig den slesvigske, at det blev anseet muligt at indføre dem; hvis Man nu gik ind paa hiint Forslag, kunde saavel de, der ønske Forholdenes Udvikling indskrænket hertil, som de, hvis Ønsker gaae videre faae Leilighed til derom at udtale sig i den Petition, der maatte blive afgiven. Endeligen maa jeg slutteligen tilføie, at jeg idag af den gl. Commissarius har erholdt. en saadan Bekræftelse paa, hvad jeg yttrede allerede den første Gang, da nærværende Sag forelaae, om Forsamlingens Jncompetence til at gaae ind paa Forfatningspørgsmaalet, at jeg ikke for mit Vedkommende kan stemme for Forslaget. - Cancelliraad Haastrup, Det havde ikke været min Hensigt at tage Ordet; men med Hensyn til, hvad den sidste ærede Taler, som er fra samme Provinds som jeg, har yttret, maa jeg tilkjendegive, at jeg af Flere i min Omegn, og af Dem, som nogenlunde forstaae, hvad der er det Rette, har hørt en Constitution omtale som ønskelig og gavnlig. Jeg har forhen selv yttret det Samme, men jeg lagde til, hvad ogsaa hele Forsamlingen da udtalte, at jeg kun fandt Forandringen gavnlig, naar den skete efter Hs. Majestæts Godtbefindende; jeg er endnu af samme Mening, og skjøndt jeg paa ingen Maade finder de af Proponenten gjorte Jndstillinger af den Beskaffenhed, som dem jeg nærmest har tænkt mig, saa er der dog den Mulighed, at de ved en Committee kunde modtage en saadan Forandring, at jeg vilde finde mig beføiet til at tiltræde dennes Formening. Af denne Grund stemmer jeg for en Committee, idet jeg forøvrigt i ingen Henseende vil yttre mig om Sagens Realitet. - Kherre Benzon: Jeg skal tillade mig at bemærke, at jeg udtrykkelig sagde, at der, saavidt mig bekjendt, ikke føltes nogen øieblikkelig Trang til en Constitution. Dermed har jeg ingenlunde sagt, at der ikke i Fyen, som i hele Danmark, næredes det Ønske og det Haab, at Man, naar det beleilige Øieblik kom, maatte erholde en friere Forfatning. Dette kunde det aldrig falde mig ind at benægte, saa meget mindre, som jeg selv nærer dette Ønske; men der er en stor Forskjel mellem en Constitution, der forberedes fra oven, og som mulig kunde indledes ved Jndførelsen. af stænderske Committeer, og en øieblikkelig Gjennemførelse af Jdeen herom, saaledes som den er udtalt af Proponenten. - Den gl. Commissarius. Da jeg efter min Stilling ikke kan lade Sagen fra dens retlige Side uoplyst, saa maa jeg endnu fremhæve, at, hvis Forsamlingen er ubeføiet til at gaae ind paa et Andragende om en Forandring i Forfatningen - og derom er der forhandlet saa Meget, at vel Enhver nu vil kunne besvare sig dette Spørgsmaal –, saa er den ogsaa ubeføiet til at nedsætte en Committee. - Præsidenten anmeldte, at han igjennem Høiesteretsadvocat Lehmann, havde modtaget et Andragende fra Nyborgs Borgerrepræsentantskab om, at Medlemmerne af de forskjellige Commissioner maae underkastes Valg hvert 6te Aar, og enhver Commission idetmindste bestaae af 5 Medlemmer. - Justitsraad Ussing oplæste derpaa det af ham indgivne Andragende om Ophævelse af den patrimonielle Jurisdiction og Øvrighedsmagt, af privat Besættelsesret af Statens Embeder og af den paa adelige Forrettigheder grundede Ulighed for Domstolene.