JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Forhandlingerne i den Jtzehoer Stænderforsamling d. 30te Octbr. bestode fremdeles i Følgende: 1) Den foreløbige Discussion af de kongelige Lovforslag om at Skibsbyggerne i Kjøbstæderne og de langsberettigede Flækker ved deres Skibsbygningsarbeide maatte betient sig af hvilke Arbeidere, de selv ville, uden at være bundne til Langene." Den til denne Sags Undersøgelse udnævnte Committee havde, efter den indhentede Oplysning (ifølge hvilken Skibsbyggerne havde erklæret, at de ansaae sig berettigede til at lade Alt, hvad deres Skibstømmer svende kunde giøre, forfærdige hos disse, men om andet Arbeide maatte henvende sig til Laugene og at de ikke faae nogen Fordeel i en Forandring), ei fundet Anledning til Emaneringen af den foreslagne Lov i dens hele Udstrækning, hvilket desuden meget vilde forurolige Lange, ne; men foreslog derimod den Lovbestemmelse: "at Skibsbyggerne ved deres Skibsbygningsarbeide maatte betjensig af hvilke Arbeidere de selv vilde, og giøre Accormed hver Enkelt og Daglønnen, dog indtil videre med Bibeholdelse af Laugenes hidtilhavte Rettigheder." Under den paafølgende Discussion gjorde den kongl. Commissair opmærksom paa, at Lovforslaget ei saameget gik ud paa at begunstige de nuværende Skibsbygger som deres Næringsvei overhovedet og at forøge Værfterne og at Sagen var af ringe Betydning for Laugene. Tvende Medlemmers Forslag, at remittere Sagen til Committeen, blev af Forsamlingen forkastet og Sagen derammet til endelig Afgjørelse; 2) Forsleg, af Kammerjunker Neergaard, om at forsamlingen vilde indgaae med Petition til Hs. M. om at udnævne en Commission for at gjøre Udkast til en almindelig Lovbog. Efter flere Ytringer af enkelte Medlemmer, deels om Nødvendigheden af dette vigtige Foretagende, deels om hvorledes det formeentligen bedst lunde iværksættes, blev Spørgsmaalet om en Committees Udnævnelse underkastet Forsamlingens Afgjørelse og besvaret bekræftende (Committer: Neergaard, Falck og Lock); 3) Præsidenten anmeldte, at Committeeberetningerne om det Kielske Skolelærerseminats Gjenoprettelse og om en Tvendelopvare indløbne, og det næste Møde blev ansat til den 3die dennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Der paastaaes, at Major Didrichsen, hos hvem der, som forhen meldt, er fundet en betydelig Kassemangel, havde indladt sig med i Mytteriet i Fortet Christiansstæd paa St. Croix, og efter at dette paa mislykkedes, havde taget sig selv af Dage. (Neue Z.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
En anden af Kjøbenhavns Deputerede har nu ogsaa ladet en Afhandling om det danske Finantsvælen trykke, men da denne, overeensstemmende med vor Trykkefrihedslovgivning, blev meddeelt Politiretsassissor Reiersen til det lovbefalede Gjennemsyn, reserverede denne sig de til Gjennemsynet af særskildte Skrifter tilstaaede fire Dage. Han tilmeldte derpaa Cancelliet, at dette Skrift var indleveret til ham, men da Hr. Ussing, efter Rygtet, havde holdt et Foredrag i Stænderne om det samme, og det kunde lede til Etusion af Forordn. 15de Mai 1834 887, om et i Stænderforsamlingen holdt Foredrag blev bragt til offentlig Kundskab, forinden det, efter at være revideret af den kongl. Commissarius og Præsidenten, er dekjendtgjort i Stændertidenden, saa havde han troet at burde indhente nærmere Forholdsregler. Derpaa svarede Cancelliet. at da Hr. Ussing, efter indhentet Underretning, havde holdt et Foredtag, som kun i Ubetydeligheder afveeg fra det trykte Skrift, saa kunde Publicationen ikke tilstedes. (Af Kbhvnsp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
I Ugen fra 14de til 21de d. døde i Kbhvn. af Kopper 25 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Den i Nykjøbing paa Falster sidst afholdte Landmilice-Session afgav et ikke umærkeligt Exempel paa en Undtagelse fra den ellers i den værnepligtige Stand, herskende Ulyst til Militairtjenesten, idet en Reserve, som havde trukket Frilod, uopfordret udbad sig at maatte blive ansat ved Landsenererne og at bortgive sit Frilod til en Anden. Dette blev ham tilladt og han skjænkede det da, uden ringeste Godtgjørelse, til en ham vedkommende Person, der allerede havde trukket sig til Soldat. Iøvrigt - hedder det - "gjorde hans Vilkaar ham det ikke til en Nødvendighed at hengive sig til Militairtjenesten, som sidste Tilflugt, saa at man maa troe, at den reneste Lyst til at føre Værget for Fædrelandet, har besjælet ham, og fremkaldt hans Beslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Af Oberstlieutenant J. E. Baron af Adeler, Herre til Høegholm, læses i Aarhuus Avis Følgende J Anledning af Hvad i flere offentlige Blade er anført om Bataillen den 2den April 1801, foranlediget ved Beretningen om Vice-Admiral Risbrichts Død, tillader Undertegnede, der er iblandt de Faa endnu Levende, der nød den Ære - paa den nu ellers nok forglemte 2den April - at slaaes paa Vagtien, som Høistcommanderende af et Detaschement af 3die jydske Jnfanteri Regiment, at bemærke: Det er en Umulighed at angive alle de engelske Skibe hvis Jld Vagrien udholdt, thi da Vagrien laae nærmest Renden, giennem hvilken den engelske Flaade kom, saa gav næsten ethvert Skib af den engelske Flaade, naar det gik ned for at beskyde den danske Difensions=Linie, Vaarien først det glatte Lag. Efter egen Fortælling, til Undertegnede af den engelske Fregat-Capitain der commanderede den forreste engelske Fregat, der var i Spidsen af Avantgarden, faldt der paa samme ved Vagtiens underste Batteries glatte Lag sexten Mand Døde. Jeg troer og Vagrien havde flere Døde end de i Avisen angivne og iblandt Soldatesken af 3die jydske Jnfanteri-Regiment vare sytten Mand skudte til Kryblinger. Vi antog engang at det engelske Orlogsskib Jsis strøg; men vi kunde jo ei komme til samme, og Orlogskibet Bellona kom saa til Jsiss's Hjælp. hvorpaa sidste saa igjen heiste sit Flag. Vagtien deti mod strøg aldtig; men vores Flag blev nedskudt."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Ved Tallotteriets 1425 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 14. 45. 46. 4. 85.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Ribe. Under 18de Novbr. er Sognepræsten for Brøndum og Vesternedel Menigheder, Hr. Van ning, kaldet til Sognepræst for Terslev og Lindum Menigheder i Aalborg Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Første Søndag i Advent prædiker i Domkirken Hr. Cand theol. Pope; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Døbt i Domkirken d. 4de November: Gaardmand i Østervedsted, Anders Nielsen Jensens Søn, Jens Andersen Jensen. Fadderne: Gmd. P. Christians Kone af Østv. B. Andersen af Ribe, Gad. J. Andersen af Østv., Ungkarl T. P. Nissen af Ribe og A. Chr. Heidemand, fra Warming. S. D. Huusmand af Ribemark, Michel Fransens Søn, Ole Michelsen. Fadd.: J. Windfeldts Kone fra Lundgaard, Pigen M. Sørensdatter af Mose huuset. J. Nielsen fra Gersdorffsgave, N. Christensen fra Østernygaard. D. 18de: Dyrlægge Gode Jørgensens Datter, Andrea Jørgensen. Fadd.; Kirkesanger J. Jørgensens Kone fra Grimstrup, Jomfr. M. Simonsen, Stiftskasserer Andersen og Kjøbmand L. Frandsen. J Cathrine Kirke d. 8de Novbr.: Skræddermester BøhmsEnkes Søn, Johan August Carlsen. Fadd: Pigen C. Christensen, Pigen E. Johansen, Skræddermester J. Jacobsen og Skomagersvend J. Hansen. Den 18de: Hansine Marie Friiss's Datter, Johanne Christine Hansen. Fadd.: Gad. H. Friiss's Hustrue i Lustrup, Pi en P. Pedersen, Portner P. Andersen og Ungkarl J. Carlsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
AVIIISSEMES. En duelig Seminarist kan til Paaske 1836 erholde Condition som Huuslærer og Contoirist hos en Etabedsmand i Ribe Amt. Addressecontoiret meddeler de behøvende Oplysninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Hos Termansen faaes: Elisabeth Taranonow eller Keiserdatteren en historisk Roman fra den nyere Tid. Familiebibliothek 1 Pds. Hefte. Werels Bibelhistorie. Erindringer af min politiske selskablige, og litterære Vandel i Frankerig, Rhavsodie, af Heiberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Placat. Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver det af Skipper Hans Hansen Gregersen hidtil eiede Huus paa Mande, bestaaende af 12 Fag, deels Grundmuur og deels Bindingsværk med tilliggende Jordeiendomme, ansatte til 6 Fierdingkar 1 enh. Faaer, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner. Mandagen den 4de og 18de Januar samt 1ste Februar 1836 hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir heri Byen, hvorimod den tredie Auction afholdes i selve Huset paa Manve. Hvilket herved bekiendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. af 22 April Ribe den 19 Novbr. 1833. Tranberg. Frederich Christopher Gundelach Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad Byefoged og Byeskriver i Lemvig samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg og Wandfuld Herreder; Giør vitterligt: at efter Begjering vi Prokurator Christensen her i Byen, som beskikket Sagiører for Gaardmand Jens Christensen Foelbet af Flinder Sogn, ifølge det ham under 6 August d. A. meddeelt beneficium paupertatis, indstævnes herved i Medhold af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 10 Juli 1835, med Aar og Dags Varsel, - eller De, som maatte være i Besiddelse af en af forhenværende Eier af Gaarden Foelbek i bemeldte Flinder, Sogn i Ringkjøbing Amt, Christen Olesen, til Degnen Peder Boller Jngstrup paa Harboer, den 18de Jun. 1810 udstædt og d. 21de f. M. tinglæst Panteobligation stor 700 Rd. d. C. med første Prioritets Panteret i bemeldte Gaard, af Hartkorn 5 Td. 7 Skp. 1 er, samt i Besætning og Boghave - hvilken Panteobligation vel er indført, men derefter bortkommen uden at være bleven udslettet i Panteprotokollen - at møde for Skodborg og Wandfuld Herreders Ret som holdes paa Raadstuen i Lemvig den anden Onsdag i Februari Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for med bemeldte Panteobligation at fremkomme og lovligt Adkomst til samme at beviisliggjøre, da den ellers ved Dom vorder mortificeret og af Pantebogen udslettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordning af 3 Jun. 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Lemvig d. 4de Novbr. 1835. Gundelach. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Fra Undertegnedes Bleghauge er Natten mellem 31te Oct. og 1ste Novbr. bortstiaalet: 1 Stk. meget fiint Hørlærred, 1 Stk. Ditto Hørgarns Trenning og Blaargarn paaslaaet og 1 Stk. grovt Blaarlærred, ialt 80 Al. Opdageren af Tyven kan vente en passende Douceur, naar man henvender sig til Leut. v. Bruun, paa Røddinggaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-27
Et, eller To til hinandenstødende Værelser af 150 I Alens Størrelse, ønskes til Leie fra næstkommende Paaske, det nærmere erfares hos Christiansen, i Ribe
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
allernaadigst Kongelig. privilegeret. sts. Alb. Hs. Adresse Avi overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 96. 1ste December. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Frankerig. Journal des Debats indeholder atter en Artikel mod den russiske Keisers Tale. Den nægter Rigtigheden af den i hiin Tale forekommende Sætning, at Rusland er den eneste Stat, som den nyere Tids Storme ikke have formaaet at tyste, og udlader sig i denne Anledning blandt Andet saaledes: "Det er ikke Rusland, som Europa har at takke for Opretholdelsen af den almindelige Fred; men det er først og fornemmelig Engelland, dernæst den vise og dydige Keiser Frands, Kongen af Preussen og paa en Maade ogsaa Frankerig; thi det havde været let for Frankerig at ryste alle de absolutistiske Stater i deres Grundvolde, dersom det strax efter Julirevolutionen havde villet løslade Anarchiets Dæmon." Endvidere paastaaer Journal des Debats, at Frankerig i Forhold til de absolute Stater staaer saameget fastere, som Revolutionen der er fuldendt, medens derimod hine Stater først maae gjennemgaae Revolutioner, inden de naae den indre Kraft, Eenhed og Storhed, som Frankerig nu nyder (?). Den russiske Gesandt skal endnu intet Skridt have gjort, i Anledning af de franske Blades Artikler, men indskrænket sig til at sende en Coureer til Petersborg, for at adspørge, om Talen er ægte, og hvorledes han har at forholde sig ved de Angreb, som gjøres paa den. - Hvad Forholdet til Nordamerika angaaer, vitter Journal des Debats, at den deler de engelske Blades Anskuelse, efter hvilken intet alvorligt Bruder at befrygte. Skulde imidlertid Sagen ikke kunne bringes til en fredelig Afgjørelse, saa mener nysnævnte Journal, at Frankerig har gjort Nok, forat være fri for alle Bedreidelser fra Humanitetens Side. Efterretninger fra New York, som over Havre ere komne til Paris, give dog ogsaa Haab om en mindelig Overeenskomst. Grev Portalis's Beretning om Fieschis Sag blev endt d. 18de Novbr. Resultatet deraf var, at der mod Fielchi, Morey, Popin, Boireau og Bechet fandtes tilstrækkelige Beviser til at anklage dem som Ophavsmænd til eller Deeltagere i Attentatet af 28de Juli. Bechet, om hvem man hidtil Jntet har hørt, er dog kun for saavidt mistænkt, som han, der i Statur og Ansigtstræk har Lighed med Fieschi og har været bekjendt med ham, havde faa Dage før d. 28de Juli taget Pas til Grændsen, og man formoder, at han dermed havde villet hjælpe Fieschi til at undflye. Paa Generalprocurator Martins Andragende, blev der strax erkjendt Anklage mod Fieschi, Moren og Pe pin; men hvad Boireau og Bechet angik, udsatte Paitsretten sin Kiendelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Jtalien. Skjønt der endnu i fremmede Blade, navnlig i Journal de Geneve, læses Adskilligt om Oprøret paa Sardinien, saa erklærer dog den prenssiske Statstidende sig for bemyndiget til at gjendrive alle Efterretninger desangaaende, som aldeles ugrundeGrækenland. Skjønt det ikke har stadfæstet sig, hvad der nylig blev fortalt om et her udbrudt, Oprør, saa ere dog de sidste Efterretninger herfra kun lidet trøstelige. Landet blev allevegne foruroliget af Røverbander, og Stemningen mod Regjeringen var ingenlunde den bedste. Anordningerne om Oprettelse af et Statsraad og en Phalaux fandt ikke Bifald; thi et Statsraad af 20 Medlemmet fandt man alt for stort for et Land, hvis Befolkning er omtrent 700000 Sjæle, og Phalanxen vil medføre en forøget Udgift af en 1/2 Mill. Drachmer aarlig. Statskassen, var saa udtømt, at man kun ved en høimodig Phil helleners Forskud af nogle Mill. var bleven istand til at bestride de nødvendigste Udgifter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Blandinger. Journal de Francfort, et Hovedorgan for de absolutistiske Principer i Tydskland og en Forsvarer af den russiske Politik, meddeler nu ogsaa den meget omtalte keiserlige Tale, som den har faaet directe fra Warschau, med det Tillæg, at Talen var aldeles improvisetet, og at derfor Aftrykkene i andre Blade ikke ere at stole paa. Forskjellen bestaaer imidlertid kun i Ord; thi Gangen og Meningen ere de selv samme. - Den berømte Lærde, Hofraad Bøttiger, er den 17de Novbr. død i Oresden i en Alder af 76 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
For nogle Aar siden offentliggjordes en Anmodning til Udgiverne af de i Kbhvn, udkommende Blade og Tidsstrifter om at offerere Expl. af samme til hvert af Hovedstadens Hospitaler, for at circulere paa Sygestuerne og tjene de derværende Syge til Underholdning og Adspredelse. Flertallet af Udgiverne, hvoriblandt ogsaa Kbhvostens, opfyldte denne Anmodning og modtoge i denne Anledning Taksigelsesskrivelser af vedkommende Bestyrelser. Med Forundring erfarer man derfor, at Garnisons Hospitalets Jnspecteur, Hr. Major Voigt, nu aldeles nægter at modtage det for Hospitalet bestemte Exempl. saavel af Kbhv. som af et Par andre Blade (ej ter Forlydende: Fædrelandet og Dansk Folkeblad) og paa skeet Forespørgsel, om Grunden hertil, har givet til Svar: Nat han ikke længere tør modtage dem." Kbhv. opfordrer Hr. Majoren til at erklære om det er hans egen Samvittighed eller en høiere Orore, der forbyder ham at lade Hospitalets Syge modtage Gaven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Efter et Privatbrev fra Fredensborg beretter Dagen, at alle Udhusene til Avlsgaarden Vilhelms Ro afbrændte d. 18de Novbr. om Aftenen. Eieren Hr. Olsen, en meget dristig Landmand var i Kjøbenh. og hans Kon maatte næsten nogen flygte med sit Barn. Hele dette Aars rige Høst, 18 Køer, 10 Sviin, alle Faarene og Fjerkreaturene, ja endogsaa Lænkehunden blev Rov for Luerne. Møbler og Sengeklæder kastedes ud af Vindverne i den regnfulde Stormat og bleve i Forvirringen, nedtraadte og sønderslagne, saa at den virksomme Mand, der havde begyndt at arbeide sig i Veiret og kun havde Stedet meget lavt assureret, er bragt i Elendighed. Man formoder næsten, at Ulykken er skeet ved Niddings baand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Det Werligske Skuespillerselskab gjør for Tiden megen Lykke i Roeskilde. (J en Beretning derfra (inds, i Dagen) omtaltes Jfr. Falck som en sand Kunstnerinde, der ved sit mesterlige Spil i flere Fag, ved sin skjønne Syngestemme og sit smukke Udvortes har tildraget sig Alles Opmærksomhed og Beundring. Hun eier et afgjort Talent for Theatret, og vilde blive en Prydelse for enhver Skueplads, selv der, hvor man alt eier udmærkede Actriser." Hr. Werligh - hedder det endvidere i samme Beretning - udfører sine Roller med meget Held; i Hr. Sørensen eier Selskabet en routineret og tænkende Skuespiller; Hr. Lindgreen er en ung Mand med gode Anlæg o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Den Kongl. Generalpostdirection har nu ogsaa paa tænkt at lade Post Overfarten over det lille Belt, imellem Aarssund og Assens, skee ved et Dampskib, som efter Forlydende bygges i Kjøbenhavn og allerede til Foraaret, skal kunne ventes at indtræffe til denne Station. (H. A., Atter er et Nummer at det Eckernføhrder Uge. blad lagt under Beslag; efter den derom i Kieler Korresp. fremsatte Beretning og Formodning, skulde det være foren efter Kjøbenhavnsp. oversat Artikel. Det ældre No. som forlængst havde samme Skjebne, er endnu ikke sluppen fri, ei heller Saa anlagt derimod. Man gjør derfor Regning paa: "at Opsynet med Pressen vil vorde en Gienstand paa den forestaaende Slesvigske Landdag; man nævner endog det hæderværdige Medlem, som vil tage sig af den betrængte Presse, og foreslaae de Forholdsregler, som kunde betrygge den, forsaavidt dette overhovedet er muligt i en Stat, hvis konstitutionelle Rettigheder blive uænsede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
I Holsteen efterlyses ved Stikbreve en mosaisk Kjøbmand Hollander (hvis Firma har været C. Hollander & Søn) fra Schwerin, der har gjort sig skyldig i en bedragersk Bankerot og Vexelforfalskninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Hovedgaarden Hogholm er i disse Dage solgt af Hr. Baron v. Adeler til Hr. Forpaater Jngerslev paa Steens mark for 48,000 Rbd. Ligeledes er Hovedgaarden Rugaard solgt af Hr. Procurator Jngerslev i Aarhuus til Hr. Forpagter Schjørt for 50,000 Rbd. Begge Eiendom, me ere beliggende imellem Ebeltoft og Grenaae. D. 20de Novbr. om Eftermiddagen indtraf det Uheld, at en Fanøer Jagt, Cathrine Kirstine Marie kaldet, ført af Skipper Gregers Sønnichsen, (der i Struer og Nykiøbing havde indtaget som Ladning 718 Fjerdinger Smør, 3 Baller Uld, nogle Skind og Uldstrømper) paa Reisen til Altona, i tyk Luft, Slud og Sneelog, stødte paa en Steen udenfor Oxenbøll Strandgaard, i Thisted Fjord, fik Hul i Skroget og sank. Omtrent eentrediedeel af Ladningen er bjerget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Ledige Embeder. Brøndum og Vesternedel, Sognekald i Ribe Stift, 290 Rd. - Hosom Sognekald i Ribe Stift, 317 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Befordringer og Afgang. Den 18 November, er Sognepræst for Brøndum og Vesternedel Menigheder, i Ribe Stift, P. G. Wanning, beskikket til Sognepræst for Torslev og Lendum Menigheder i Aalborg Stift; forhenværende perionel Capellan for Brøndbye=Øster og Vester Menigheder i Siellands Stift L. C. L. Lassen, til Sognepræst for Hvornum og Snæbum Menigheder i Aarhuus Stift. Under 16de Sept. er Compagnichiturg, ved Kronens Regiment til Fods, P. F. L. Hansen, tillagt Bataillonschirurgs Charakteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 27de Novbr. Species 203 solgtes til 12 Mk. 2 sprottendedeel sk. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciesedler 178 a 178 enh. ETISSEMk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Mandagen d. 22de ds, behagede det den Algode at bortkalde min elskede Hustrue Dorthe Mikkelsdatter i hendes Alders 52 Aar, efter et lykkeligt og af Gud velsignet Ægteskab i 33 Aar, fra mig og efterlevende 5 Børn, efter en langvarig og haard Sygdom af Tæring, næsten i et Aar. Gud være min Styrke og Trøst indtil jeg samles med hende i de evige Boliger. Damgaard d. 22de Novbr. 1835. Paa egne og Børns Vegne J. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
For nogle Dage siden er et sölvforgyldt Spænde tabt i store Gade. Finderen bedes at aflevere samme paa Addressecontoiret, mod en god Douceur. Ribe den 1ste Decbr. 1825.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Særdeles gode gule Ærter faaes hos Bentzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Fra Undertegnedes nylig anlagte Brænderi kan nu faaes reent- og velsmagende Kornbrændeviin samt Kommen Aqvavit, med og uden Sukker. Endvidere udsælges Øl i større og mindre Qvantiteter. L. Buch i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
J Stervboerne efter Sognepræst David Plesner af Hee Sogn og Gaardeier Jens Jørgen Bonne af Abisgaden i Thorsted Sogn ville Skiftesamlinger blive afholdte her paa Contoiret respective Mandagen den 14de og Tirsdagen d. 15de Decbr. næstkommende om Formd. Kl. 10, hvilket herved til Efterretning for Arvinger og Creditorer bekjendtgjøres med Tilføiende at Repartitioner ved disse Samlinger ville blive fremlagte og Skifterne og mueligt sluttede. Herredscontoiret i Ringkjøbing d. 27de Novbr. 1335. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
En gammel rødblisset Hest er for nogen Tid siden bortgaaet af Byens Mark. Undertegnede Eier lover Tilveiebringeren af samme en passende Douceur. Ribe d. 1ste Decbr. 1835. H. J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-01
Rettelse. J nogle Exempl. af forrige Avis stod anført som Prædikant i Ribe Domkirke 1ste Søndag i Advent Cand. theol. Pope istedetfor Pape.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Kongelig. allernaadige. privilegeret. Sties. R. O. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Fredagen den No. 97. 4de December. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Portugal. Endelig er den længe omtalte Ministerforandring virkelig foregaaet, og det i det demokratiske Parties Aand. Den engelske Fregat Stag, som forlod Lissabon d. 20de Novbr., har bragt Efterretning om, at Marquis v. Loule er udnævnt til Udenrigsminister og Præsident, at Jose Jorge Loureiro er bleven Krigsminister, Baron Sa da Bandeira Marineminister, somt at dhrr. de Campos, og Antonio Vellez Caldeira have overtaget, hiin Finantserne, denne Justitsdepartementet. Hertugen af Terceira skulde beholde Overcommanden over Hæren, og Hertugen af Palmella, skjønt udtraadt af Ministeriet, stod i den bedste Forstaaelse med sin Efterfølger, Marquis Loule. Denne Forandring fandt i det Hele meget bifald, som i Theatret udtalede sig i høie Vivattraab; dog fattedes der ikke paa dem, som kun spaaede det nye Ministerium en kort Vattighed. Om Aarsagerne til denne Ministerforandring vare Meningerne deelte. Frankerig. Herfra haves kun lidet Nyt. Den spanske Regentindes Tale fandt saavel de ministerielle Journalers som de dynastiske Oppositionsblades Bifald og blev kun angreben af National, som da slet ikke kan forsone sig med Mendizabals Politik. Kamrene ere indkaldte til d. 29de December. - Hertugen af Orleans var ankommen til Algier d. 10de Novbr. og vilde d. 15de beyde op til Oran.