JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-04-06
Discussionen i de Deputeredes Kammer og Recruteringsloven fortsættes. Den hidtil stedfundne Hoveddebat dreier sig fornemmelig om Lovudkastet og Gen. Subervies Amendement. Lovudkastet og Amendementet ville, at Militairtjenesten skal bestemmes til 8 Aar; men Amendementet vil tillige, at hele Contingentet skal hvert Aar sammenkaldes, medens Lovudkastet ikke gjør den aarlige Sammenkaldelse til nogen absolut nødvendig betingelse, men overlader det til Regjeringen at sammenkalde Contingenterne, naar den finder det tjenligt. Det af Odilon, Barrot understøttede Amendement, ifølge hvilket ethvert Contingent kun skulde forblive tre Aar under Fanerne, bekæmpedes som utilstrækkeligt af Krigsministeren, og forkastedes med 172 imod 142 Stemmer.
Viborger Samler, 1844-04-06
Det synes, at man ogsaa i Frankerig vil gjøre et Forsøg paa at construere en Jernbane efter det saakaldte at mosphæriske System. Journ, des Deb. anbefaler dette Forsøg, og anfører med Roes et Værk af Mallet om denne Gjenstand. Mallet skal med Sagkundskab have godtgjort det atmosphæriske Systems Fortrin fremfor det nu for Tiden hyldede System. Disse Fortrin bestaae fornemmelig i Besparelse af Bekostninger og Tid, samt isærdeleshed i Undgaaelse af al Fare.
Viborger Samler, 1844-04-06
Paris, den 28de Marts. Prindsesse Clementine, Hertuginde af Coburg, er lykkelig forløst med en Prinds De Deputeredes Kammer har med 178 Stemmer imod 78 antaget den nye Recruteringslov, dog først efterat den ministerielle Plan havde undergaaet en Modification. Ministeriet havde nemlig i Overeensstemmelse med Commissionen ønsket, at Tjenestetiden maatte vorde bestemt til 8 Aar istedet for 7, men Kammeret har, endskjøndt med ubetydelig Majoritet, besluttet at Tjenestetiden kun skal vedvare i 7 Aar. - Journ. d. Deb. mener, at herved gaaer Hovednytten af Loven tabt.
Viborger Samler, 1844-04-06
Der tales meget om et pragtfuldt Dampskib, der nu bygges i Brest, og der er bestemt til i Sommer at overføre den kgl. franske Familie til England. Reactionen imod den Berryer ydede Hylding i Marseille har været temmelig stærk, navnligen udtalte ved det den 24de Marts af Handelskammeret foranstaltede festlige Maaltid, hvori 1650 Personer deeltoge, Stemningen, sig høit til Fordeel for Julidonastiet og de Franskes Konge Om Aftenen blev Marseillaisen affungen i Theatret, og da Skuespillerne forandrede i Carl den Sjettes Folkesang Strophen Ingensinde skal Briten herske i Frankerig, til: "Jngensinde skal Henrik herske i Frankerig, da istemmede Tilskuerne jublende Choret.
Viborger Samler, 1844-04-06
Spanien. Paris, den 27de Marts. Fra Bayonne, meldes under 25de pr. Telegraph, at Dronningens Moder, Marie Christine, er den 21de ankommen til Aranjuez, og at hun den 23de vilde med sine kongelige Døttre, Dronningen og Jnfantinden, holde sit Jndtog i Madrid. - Fra Carthagena haves intet Nyt. Munoz, Enkedronning Marie Christines morganatiske Gemal, er nu udnævnt til Grand af Spanien af første Classe, og til Hertug af Riomzares. Han skal beboe en Række Værelser i det kongelige Palads. Jblandt Publicum har denne Udnævnelse m.m. gjort et ubehageligt Jndtryk Om den skudte Jnsurgenthef Bonnets sidste Timer erfarer man nu flere omstændelige Efterretninger. Efterat han den 7de om Aftenen var ført som Fange til Alicante, undersøgte man hans Papirer, og fandt et, hvorpaa disse Ord stode skrevne: "Send mig 3 Dusin Piller af det stærkeste Opium." Da Refe politico blev vaer, at Bonnet nedslugte Noget, saa lod han ham ombyggeligt undersøge af en Læge, for at lade ham i fornødent Tilfælde faae Modgift. Lægen overbeviste sig imidlertid om, at Bonnet ikke havde taget Gift. Bonnet overdrog Lægen at underrette General Roncali om, at Landets Frelse beroede paa hans (Bonnets) Frihed. "Man har, sagde han, forledet mig til dette Foretagende. Er det end mislykket mig, saa ville maaskee Andre have bedre Lykke. Endnu er Sagen ingenlunde tilende. De, der have forledet mig, leve endnu. De have givet mig saa mange Penge som jeg behøvede, og de ville give Andre ligesaa meget, Levnetsmidler og 3 Kister, fyldte med Penge, vare underveis til mig. Andalusien og hele Kysten vare beredte, til Jnsurrection, og havde Roncali ikke været i Valencia, saa vilde Opstanden være udbrudt der, og derefter i de andre Stæder. Siig De Generalen, at jeg, naar han skjænker mig Livet, vil aabenbare alle Planer, angive de i disse indviklede Personer, og saaledes redde Spanien.
Viborger Samler, 1844-04-06
Paris, den 28de Marts. (Telegraphisk Depesche) "Madrid, den 24de Marts. Dronning Marie Christine har igaar den 23de, Kl. 5 om Aftenen, holdt sit Jndtog i Madrid under Befolkningens Jubel." Don Augustin Arguelkes er afgaaet ved Døden.
Viborger Samler, 1844-04-06
Jfølge Efterretninger fra Madrid af 22de Marts skulle Regjeringstropperne have besat Carthagenas Forstad. Jnsurgenterne have gjort et Udfald, hvori de havde flere Døde og 24 Saarede; af Regjeringstropperne skulle to Officerer og syv Soldater være saarede. Trods denne fiendtlige Demonstration skal Stadens Overgivelse være nær forestaaende. J Madrid dreiede Alt sig om de Festligheder, der tilberedes til Ære for Marine Christine.
Viborger Samler, 1844-04-06
Da den offentlige Skat var udtømt, maatte Finantsministeren gjøre et Laan af 1 Mill. Realer hos Banquier huset Salamanca, hvilket Huus skal igjennem Munoz have erholdt denne Sum af Enkedronningen.
Viborger Samler, 1844-04-06
Portugal. Efterretninger fra Madrid og Lissabon, erklære Efterretningen om Almeidas Overgivelse for falsk, Efter det portugisiske Regjeringsblad marscherede en Troppe colonne igjennem Provindserne Beira, for i fornødent Tilfælde at understøtte Auctoriteterne. Man slutter heraf, at Opstanden, har grebet videre om sig. Et spansk Troppecorps under Gen. Mansos Commando rykker imod den portugisiske Grændse, for at understøtte de portugisiske Regjeringstropper.
Viborger Samler, 1844-04-06
Jtalien. Livorno, den 20de Marts. Fra Neapel(den 18de Marts) meldes med den sidste Dampbaad, at en Opstand er udbrudt i Cosenza (Calabrien). Folket havde angrebet den kgl. Jntendants Pallads og Besætningens Caserne. Under Raabene: "Ned med Regjeringen, Friheden leve!" vare flere Skjermydsker leverede i Gaderne; i disse Fegtninger havde Folket tre Døde og mange Saarede; Tropperne talte 30 Døde. Tropper vare skyndsomst brudte op fra flere Puncter, for at qvæle Oprøret. J Provindserne, og navnligen paa Sicilien, her skeede den største Nød; Folket drives af Sult bogstavelig til Fortvivlelse. Augsb. Allg. Zeit. meddeler fra Palermo (d. 12te Marts) følgende Correspondentartikel: Efterretninger fra det Jndre melde, at nogle Personer - hidtil noget Uhørt; - skulle være døde af Sult. At døe af Sult paa denne saa frugtbare Øe, er et Beviis paa frygtelig Nød, og Aarsagen til dette frygtelige Onde kan vel kun søges i de sidstfaldne uhyre Sneemasser, der maaskee have hindret de Fattige i at vandre fra det ene Sted til det andet for at søge deres Føde, som de ellers vilde have fundet i ethvert Kloster.
Viborger Samler, 1844-04-06
Fra Rom meldes under 18de Marts, at Kongen af Neapel bestormes i den sidste Tid uafladelig af sine neapolitanske og sicilianske Undersaatter om at indføre en constitutionnel Landsforfatning. Petitioner indløbe fra Mænd baade af de høieste og laveste Stænder. Hele Romagna d. er de Dele af Kirkestaten, der ligge imellem Po og Rimini ere i dette Øieblik i den største politiske Gjæring. Man vil der, som overalt, en mere liberal Forfatning og Forvaltning.
Viborger Samler, 1844-04-06
Kongeriget Grækenland. Paris, den 26de Marts. Jfølge Efterretninger fra Athen af 12te Marts har Kong Otto undertegnet den græske Constitution.
Viborger Samler, 1844-04-06
Hamborg, den 2den April. Londonerposten af 29de Marts mangler endnu. Amsterdammer Blade melde fra London under 27de Marts, at den belgiske Dronning er landet i England, hvor hun vil besøge Dronning Victoria.
Viborger Samler, 1844-04-06
Sverrig. Kongens Begravelse skal finde Sted den 27de April. Paa Grund af den blandt mange unge Mennesker tiltagende Kortsynethed og Øiensvaghed, ere til Forebyggelse heraf i Bayern paa allerhøieste Befaling udkomne en Mængde Forskrifter for alle offentlige Underviisningsanstalter. De indeholde blandt andre de Bestemmelser, at Væggene i Skole værelserne skulle være grønligt eller lysegraae og Vinduerne forsynede med grønne Gardiner, at Bænkene skulle stilles saaledes, at Elevernes Ansigter ikke vende mod det udentrakommende Lys, at Skolebøgerne ikke trykkes med for smaa Typer, at Blækket ikke er blegt, Papiret ikke for graat, Eleverne opmuntres til Morgen og Aften at vaske Øinene med koldt Vand, ikke at læse eller skrive i Tusmørke, og altid at holde deres Bøger eller Hefter idetmindste 10 Tommer fra Øinene. - (Disse Forskrifter maa vistnok ansees for særdeles hensigtsmæssige og det vilde sikkert ikke være nogen Smaalighed, om Skoledirectionen og Jnstitutbestyrerne her i Danmark i det Hele toge lidt mere Hensyn end de synes at gjøre til Skoleelevernes Sundhed.) (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1844-04-06
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-04-06
En Anonym har i Kbhvnsp." ladet indrykke følgende Opfordring: Ved en stor Mands Bortgang, hvis Tab rører hele Folket til Reemod, ligesom hans Minde til enhver Tid vil hæve det til Begeistring, og hvis Savn vil føles ikke blot af en enkelt Nation, men af den hele civiliserede Verden, ligger den Tanke faare nær for os, hvem han nærmest tilhører, at udstrække vor Agtelse for ham ud over den Dag, hvorpaa vi udtale et smerteligt Farvel til hans jordiske Larve, hvorfor alle Dhrr. Haandværkere, der have deeltaget i Sørgetoget for vor uerstattelige Thorvaldsen, herved opfordres til i længere Tid – f. Ex. 3 Uger – at vedblive at bære den synlige Sorg, hvormed vi høitideligholdt denne Dag, af Endeel, som derom ere komne overeens.
Viborger Samler, 1844-04-06
J den i Trykkefrihedsselskabet i Mandags stedfundne Generalforsamling besluttedes at vende tilbage til den ældre Organisation. Generalforsamlingen i Kbhvn, har saaledes fremtidig Myndighed til at tage Beslutning angaaende den politiske Side af Selskabets Virksomhed.
Viborger Samler, 1844-04-06
Den under 13de Marts emanerede Placat bestemmer med Hensyn til Varetransporten, og som træder i Kraft, fra 1ste Mai, at Toldpasseersedler for den landvært i Forsendelse af fremmede og frigjorte Varer mellem Kjøbstad og Kjøbstad i Kongeriget falde bort, og alle frigjorte Varer, uden Hensyn til Afgiftsbeløbet, skulle for Fremtiden kunne forsendes landvært i Kongeriget ved de i Forordn. af 1ste Febr. 1797 §§ 291297 ommeldte Følgesedler. Saa bortfalder og Anførsel af Fortoldningsnummer og Datum i Toldsedlerne for den søvært Samfærsel, ligesom i Toldpasseersedlerne for den landværts Forsendelse af frigjorte Varer fra Hertugdommene til Kongeriget. Jblandt de Artikler, som for Fremtiden ere frie for Udførselstolden, er ogsaa Pennefjer.
Viborger Samler, 1844-04-06
Den 27de Marts om Aftenen debuterede Hr. Kirchheiner, en Søn af forrige Skuespiller Kirchheiner, i Kunstnerliv, som Staal, en Rolle, der i sin Tid hørte til de ypperligste Præstationer af hans Fader. Hvad der i Hr. Kirchheiners Udførelse, som optoges med levende Bifald, viste sig til hans Fordeel, var et smukt, for Scenen særdeles heldigt Adre, et tydeligt, endskjøndt ikke endnu stærkt og klangfuldt Organ, og en behagelig Livlighed. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1844-04-06
Helsingør. Samme Dag som Thorvaldsens Liigbegængelse foregik, fandt Flagning paa halv Stang Sted her i Havnen, i hvilken Sørgeceremoni ikke alene de de danske Skibe deeltoge, men ogsaa mange af de andre af de forskjellige Nationers her i Havnen liggende Skibe, thi Thorvaldsen tilhørte jo ikke Danmark alene, men og faa Europa. (Hels. Av.) Frederiksborg. Frederiksb. Amtst." af 30te Marts beretter Følgende: Ved det forrige Mandag heri Byen afholdte Møde, som bivaanedes af Afsendinge fra de fleste af Frederiksborg Communer, besluttedes det ved en Comitee at indgaae umiddelbart til Hs. M. Kongen med Andragende om, at en Politi=Assistent og beredne Betjente maatte ansættes i enhver af Amtets Jurisdictioner, hvor og saaledes som Omstændighederne gjorde det fornødent, samt at de deraf flydende Udgifter maatte afholdes af Statskassen. Svendborg, den 29de Marts. Jo vanskeligere det bliver selv for Geniet under trykkende ydre Forhold og uden grundige Elementarkundskaber at dane sig Veien til det Maal, hvortil han føler Talent, desto mere fortjener Saadant, hvor det viser sig, Publicums Anerkjendelse. Det er derfor Red. en Fornøielse at henkede Publicums Opmærksomhed paa tvende nylig udkomne fortrinlige Prospecter af det Jndre af St. Knuds Kirke i Odense, udførte af Huusmand Niels Ringe i Villestofte i Fyen, der uden anden Veiledning end yderlig Flid og Selvstudium, har bragt det til en saa høi Grad og Fuldkommenhed i Perspectivtegning, at selv vore større Kunstnere have ydet hans Talent den hæderligste Anerkjendelse. Prospecterne ere meget smukt udførte i Lithographi paa chinesisk Papir og ville endog uden deres historiske Værd være en Prydelse i ethvert Værelse. (Svendb. Av.) Fra Svendborg skrives, at Jfr. Sønderskou i Fredags Aftes, efterat have udført Titelrollen i "Dina, er bleven fremkaldt og hilset med en Blomsterregn.
Viborger Samler, 1844-04-06
J Hp. Av." har en Jndsender fremsat følgende Spørgsmaal til Lovkyndige, Er det udenlandske Lotterier tilladt at colligere her i Landet; og har man intet Retsmiddel imod den Paatrængenhed, hvormed fremmede Collecteurer paanøde deres Lodder, Dette Spørgsmaal er foranlediget ved at Jndsenderen med Flere i denne Tid plaaes med Breve fra en vis Goldschmidt, Sohn, i Hamborg, hvori han anmoder om at kjøbe de indlagte Lodsedler. J ægte Markskrigertone snakker han omdenne vigtige Anledning, praler med sin lykkelige Haand, forsikkrer Modtageren den største Taushed Brevene, der ere beklakkede med allehaande lokkende Emblemer og Billeder, – deriblandt et Contraffei af Fortuna, der seer ud som om det var taget efter en Dame fra Drechwall, – ere skrevne paa Dansk og lithographerede, saa at man med Sikkerhed kan antage, at de i stor Mængde ere udbredte her i Danmark. Man kunde lee af saadan en Epistel, dersom Sagen blev derved; men nogen Tid efter ankommer et nyt og ufrankeret, ligeledes lithographeret dansk Brev, hvori man mindes om det første, Jndsenderen fik et saadant, uagtet han uopholdelig havde tilbagesendt Lodsedlen med Afslag til bemeldte Goldschmidt, maaskee er det gaaet Andre ligeledes; og re have jo ingen Sikkerhed for, at han vedbliver at bombardere os med sine Lithographier, hvoraf han rimeligviis har Skuffen fuld og som ingen Postpenge koste ham. Hvorledes skal man værge sig mod denne Persons uforskammede Paatrængenhed, Hans Breve have, mærkeligt nok, den Egenhed, at de ikke ere stemplede af Posterpeditionen i Hamborg; og da Udskriften intet Paafaldende har, ere de vel skikkede til at smugles Folk i Hænderne, uden at det let vil falde Nogen ind at undslaae sig for at modtage dem af Postbuddets Haand.
Viborger Samler, 1844-04-06
Handels-Efterretninger. Alt. Mercur, vil vide, at der ikke alene projecteres en Side-Jernbane fra Hackelshörn til Jtzehoe og fra Neumünster til Rendsborg, men ogsaa en Fortsættelse af Førstnævnte til Heide og af Sidstnævnte til Flensborg; samt at der desforuden er paatænkt nok en Sidebane fra Neumünster til Preetz eller endog til Oldenborg, og at de adelige Godsbesiddere ikke skulle være utilbøielige til, af deres Toldforeningsfond for Sidste at overtage en Rente-Garanti for et Beløb af 400,000 Rdlr. "Kieler Correspondentsblad tvivler imidlertid meget om, at det sidstnævnte Project kan være alvorlig meent, eller at et saadant Anlæg vil kunne betale sig. – "Alt. Mercur, anfører som en Mærkværdighed, af der paa Hamborgs Børs allerede er gjort Forretninger i rendsborgneumünsterske (in Spe) Jernbane-Actier, og at disse Exspectance-Actier have fundet baade Kjøbere og Sælgere til 107. 108.
Viborger Samler, 1844-04-06
Kjøbenhavn Roeskilde-Jernbane. Af den forleden meddeelte kongl. Resolution har man erfaret, at det projecterede Actieselskab foreløbig ikke kan vente nogen Penge understøttelse eller Garanti fra Statskassen. Grunden hertil er ve ikke angiven; men maaskee finder Regjeringen ikke Planen, bygget paa nogen sikker Grundvold, og mener, at Forslaget, i det mindste efter nærværende Skikkelse, ikke lover noget synderligt Udbytte. Jmidlertid ville vi haabe, at de, som beskjeftige sig med Planen og interessere sig for Jernbane i Kongeriget, ikke ville tabe Modet, men fortsætte deres Bestræbelser, for at overbevise Regjeringen om, at Planen fortjener Opmærksomhed og Understøttelse. Ogsaa Kieler Altonaer-Jernbanen havde i sin Tid mange Modstandere, ogsaa ved Anlægget af den tvivlede man paa et heldigt Resultat, og nu seer man, at man fra alle Egne i Hertugdommene ved Bivaner søger at slutte sig til denne Central Bane, og at man har til Hensigt at udrede disse Bibaner, til Flensborg. Men netop denne Omstændighed fortjener med Hensyn til Jernbaner i Kongeriget megen Opmærksomhed. Hensigten med den Roeskildske Jernbane er ikke at standse ved Roeskilde, man vil fortsætte samme til Korsøer, og derfra sætte den ved en Dampskibsfart i Forbindelse med Kiel, som Endepunct for den sjællandske og holstenske Bane. Det forekommer os, at en saadan Plan, naar den er begrundet ved nogenlunde rigtige Calculer, fortjener af Understøttelse baade hos Regjeringen og hos Private, og vi ville derfor haabe, at de, som staae i Spidsen for det projecterede Anlæg, ville, som sagt, bestræbe sig for at gjøre det indlysende, at Planen godt kan blive realiseret. Det er udenfor al Tvivl, at Personfreqventsen vil blive overmaade stor paa en Bane herfra til Roeskilde og Korsøer, men man kan ogsaa regne paa en særdeles betydelig Varetransport, og mangfoldige Artikler, hvoraf der forbruges meget i Hovedstaden, ville ved en saadan Transport lettes i Priserne; kort Anlægget vil i mange Henseender vise sig gavnrigt og fordeelagtigt. – Som vi erfare, skal der allerede fra Berlin være gjort Tilbud om Deeltagelse i den omtalte Bane for en klækkelig Summa. – Vi maae iøvrigt til Slutningen endnu bemærke, at denne Sag ikke blev forhandlet og afgjort i Comiteen eller Commissionen for de holstenske Jernbaner, men at den er gaaet igjennem Rentekammeret, og at man sikkert der ikke lader sig bevæge til at sætte de danske Jnteresser tilside, at det altsaa er ubesindigt at kaste Skygge paa en enkelt Mand, hvis Stemme i den Sag ikke kan have gjort sig gjældende, og sikkert heller ikke har villet det. (Bl. T.)J Anledning af en indkommen Forespørgsel, er det under 16de Marts tilkjendegivet vedkommende Told- og Consumtions sted, at Consumtions=Godtgjørelse af forraadnede Kartofler, der udføres, kan udbetales, naar de dog ere i en saadan Stand, at de med Sikkerhed kunne skjønnes at være Kartofler, og efter forudgaaet nøiagtig Undersøgelse angaaende Qvantiteten. (Hdt.)
Viborger Samler, 1844-04-06
Nationalbank Actier noteredes i Tirsdags paa Kjøbenhavns Børs til 121 1/2 a 122 Rbd. i r. S.
Viborger Samler, 1844-04-06
Efterretning om ledige geistlige Embeder. 1. Soelberg og Sundby Sognekald i Aalborg Stift; gl. Angivelse 336 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden udgjør circa 220 Tdr. Byg, 2) Qvægtienden 14 Rbd. 3) Smaarente c. 10 Ol Æg, 5 Pd. Smør, 2 Lpd. Ost, 5 Skpr. Rug og 2 Rbd. 2 Mk. 4) Af en bortsolgt Annexgaard haves 2 1/4 Tdr. Havre og i Landgilde af 4 Albyggersteder 5 Tdr. Byg, 7 Tdr. Havre og 26 Rbd. 5) Offer og Accidentser c. 150 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn, 8 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. frit Hartkorn (efter den nye Matricul 8 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1/4 Alb.) og 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. contribuabelt (efter den nye Matricul 3 Tdr. 3 Skpr.)med et Areal af 100 Tdr. Land Ager og Eng og 22 Tdr. Land Hede og Overdrev, hvorunder Afbyggerstederne ere indbefattede. Skudtørv haves i Overflødighed. Kaldet har hidtil hørt iblandt dem, der nyde særdeles Lettelse i Skatter; men heri vil der sandsynligviis skee Forandring. Til Jylbygaard svares en Afgift af 4 Tdr. Byg og 80 sk. Enkepension udredes med 25 Tdr. Byg efter Capitelstaxten. Dragonhest, holdes.
Viborger Samler, 1844-04-06
2. Rim og Underup Sognekald i Aarhuus Stift. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 140 Rdlr., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognekaldets c. 193 Tdr. tiendeydende Hartkorn udgjør circa 57 Tdr. Rug, 28 Tdr. 1 Skp. Byg og 40 Tdr. 4 Skpr. Havre. 2) Landgilde af en Annergaard 1 Td. 1 Skp. Byg, 3) Qvægtiende og Smaaredsel c. 7 Rbd. og 1 Pd. Ost pr. Td. Hartkorn. 4) Offer og Accidentser c. 120 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn, af Ager og Eng, 6 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. med et Areal af c. 120 Tdr. Land geometrisk Maal, Skovskyld 2 Fdkr., med c. 20 Tdr. Land Skov. Af Skoven og Torvemosen haves fornødent Brændsel. Paa Kaldet hviler et offentlig Laan, hvis Rest, 260 Rbd., afbetales med 40 Rbd. aarlig. Kaldet nyder særdeles Lettelse i Skatter. Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1844-04-06
Ved Tallotteriets 1390de Trækning i Wandsbeck, den 2den April, udkom: Nr. 44. 50. 6. 73. 7.
Viborger Samler, 1844-04-06
Døde. Kjøbenhavn: Steenhuggersvend Berendt Julius Rønou, 41 Aar; Værtshuusholder J. Jensen, 43 Aar; Trompeter ved Livgarden Ole Mortensen Gislinge, 48 Aar. Aalborg: Lieutenant Andreas Bille v. Rodenburg, 30 Aar; Ane Birgithe Christensen, 12 Aar. - Mariesminde paa Mors: Enkemadame Gimling, 80 Aar. - Randers: Marie Schmidt, f. Hansen, 63 Aar.
Viborger Samler, 1844-04-06
Første Paaskedag prædiker til Høimesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg. - Til Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1844-04-06
Anden Paaskedag prædiker Hs. H. Hr. Biskop Øllgaard, Emd. af Doa og Dhm., i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg. – (Gudstjenesten begynder Kl. 9.)
Viborger Samler, 1844-04-06
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 3die d. M. er imellem Klode Mølle og Viborg tabt en Syepose af bruunt Silketøi, hvori befandtes en Nattrøie, et Par Skoe, et Strikketøi m. m. For Tilveiebringelsen gives en Douceur i Viborg Bispegaard.
Viborger Samler, 1844-04-06
En Dreng, der har Lyst til at lære Snedkerprofessionen, kan strax blive antaget af Preisler.
Viborger Samler, 1844-04-06
Hauge= og Blomsterfrø. er, som sædvanligt, at faae hos N. P. Holmgaard.
Viborger Samler, 1844-04-06
(Paa Mandag 2den Paaskedag udkommer intet Nr. af d. Bl.)
Viborger Samler, 1844-04-09
No. 56.
Viborger Samler, 1844-04-09
72 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifte-Tidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Tirsdagen den 9de April 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-04-09
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Paris, den 31te Marts. (Telegraphisk Depesche). "Madrid, den 27de Marts. Carthagena har overgivet sig paa Naade og Unaade. – J alle Dele af Spanien hersker den største Rolighed.
Viborger Samler, 1844-04-09
Madrid, den 25de Marts. Arguelles er begravet Marie Christine har en frygtelig Modstander mindre. General Roncali skal den befaling være tilstillet, i intet Tilfælde at udøve i sin fulde Strenghed den ham overdragne, Magt.
Viborger Samler, 1844-04-09
Portugal. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Lissabon af 27de Marts var Septembristernes Opstand endnu ikke dæmpet, og man svævede i Hovedstaden i fuldkomment Mørke angaaende Forholdenes sande Tilstand. Den af Regjeringstropperne længe ventede Beleiringsskyts skal nu være ankommet, og Bombardementet imod Almeida vil desaarsag snart aabnes.
Viborger Samler, 1844-04-09
Storbritannien og Jrland. London, den 2den April. Den 1ste April erholdt Statssecretairen for Jrland 4 Lord Elliot – Underhusets Tilladelse til at indbringe en Bill angaaende en Reform ved Indregistreringen af de Stemmeberettigede m. m. ved Parlementsvalgene i Jrland, og bebuddede saaledes, at det var Ministeriets Hensigt ikke ganske at tilsidesætte Jrland. Lorden søgte at godtgjøre, at hans Forslag betydeligt vilde forøge Antallet af Parlementsvælgerne, og Oppositionen syntes at erkjende, at Ministeriet i den foreslaaede Bill var gaaet saa vidt som Partiinteresse tillod det; dog vare Reform forslagene ingenlunde tilstrækkelige.