JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
(Alt. Merk.) Rom d. 4 April. Her følge endnu nogle Omstændigheder ved det Jordskjelv, som sporedes her Natten til d. 22 Martii om Morgenen Kl. 3. Det ledsagedes af en Bulder, som om mange Tusinde Glasrør eller Glasruder sønderknustes. Næsten alle Huse og andre Bygninger fik Revner, Palladset Corsini blev ganske forfærdelig rystet, mange Caminer styrtede sammen. En Mængde Mennesker ilede til de frie Pladse og Stadens Porte. En 70aarig Olding, som endnu godt kunde erindre sig alle fra hans Ungdom af i Rom indtrufne Jordskjelv, gjorde den bemærkning, at hans Hoved blev kastet 8 Gange frem og tilbage, hvorpaa han tabte sin Samling. En Kone, der boede hos en Billedhugger, mødte noget Besynderligt. Af Forskrækkelse svøbte hun Hovedet ind i to Puder; nogle Øieblikke derefter faldt en ved Siden af Sengen staaende Billedstøtte af Herkules paa samme, og uden Tvivl havde det kostet hende Livet, om Puderne ikke havde været. Efter Beretninger fra Kysterne brusede Havet under Jordskielvet, frygteligen. Dyrene hylede jammerligen. Endnu næste Dag fik Katte Krampetræk, og faldt tumlende omkuld. Antonins Støtte paa Pladsen Colona har tilligemed den paa samme staaende St. Petrus dreiet sig noget af Siden til. Heftigst vare, Stødene i nogle af de øverste Værelser i Palladset Monte=Cavallo. J Macino ere nogle Huse styrtede ind og adskillige Mennesker blevne dræbte. Jord skjelvet har, i Følge indløbne Beretninger, strakt sig ud over det romerske Distrikt. J Ostium, ved Tibers Munding, var samme saa heftig, at Folk ikke kunde holde sig paa Benene, men faldt om som Beskienkede. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Kjøbmand Moses Franke fra Borby var d. 9de f. M. paa sin Reise til Leipzig saa ulykkelig, at styrte i Nærheden af Wachtendorf med Hesten, som løb sin Vei med Vadsækken. Efter megen Søgen blev endelig Hesten funden i en Buskage, men uden Vadsæk. J samme fandtes 1180 Stykker Louisdor, 29 Ducater, 22 preuss. Rigsdaler, adskillige andre Summer Sølvmynter og henved 80 Lod Guld og Sølv. Da Kjøbmanden ved dette Uheld er aldeles ødelagt, saa lover han i Leipziger Avisen, den, der kan opdage, hvo der har afskaaret Vadsækken, en Belønning af 40 Louisd'or. (S. B.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Tydskland. En Kongelig bayersk Forordning af 12 April siger: Paa det stræng Embedscontrol, uden tidspildende for den væsentlige Forretnings Fremme skadelig Mechanismus, efter Vor Hensigt kan indføres, maa Simpelhed i Behandlingsmaaden, en daglig berigtiget Jndførelse i en for en nigtig og ordentlig Embedmand ikke fremmed Optegnings og respectiv Dagbog, og muligste Undgaaelse af alle Afskrifter og Copieringer haves forØie. J Overeensstemmelse med denne Hensigt forordne Vi hermed, at de Beretninger, der i Criminal- og Civil-Justitssager til Os skulle indgives, Bilagene og Actstykkerne in Originalit imod Tilbagesending skulle hoslægges. Herved undgaaes besværligt og unyttigt Skriverie, og Expeditionen fremmes. Hvorefter sig samtlige Domstole og Justitscollegier i Vort Rige have at rette. (Allg. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Postefterretninger. Ama(Af Hamb. Corresp.) Af en Skrivelse fra Cadix af 25 Martii. Natten til den 13de har Fienden underholdt en vel vidligeholdt Jld paa Forterne Napoleon, og Louis, og kastet adskillige Bomber paa Cadix. Siden den Tid har han fortsat Jlden, stukket nogle Huse og en Kirke i Brand, og dræbt adskillige Personer. - Den 16de begyndte Fortet Catalina sin Jld mod vore Skibe, uden dog at anrette Skabe. - Efterretningerne fra Spaniens Jndre ere, formedelst Jndbyggernes ulykkelige Tilstand, hvem det fattes paa Levnetsmidler, meget sørgelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Neapel, d. 14 April. Ved et Decret af 10de dennes har Hs. Maj. forordnet, at 18000 Mandskal udtages af Udskrivningen for 1812, nemlig 10000 for den active og 8000 for Reservearmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Mayland, d. 18 April. J Følge et K. K. Decret af 11te dennes, skal der i Fremtiden i Kongeriget Jtalien være 147 Bogtrykkerier. Deraf bliver 18 i Mayland, 18 i Venedig, 6 i Verona, 3 i Ferrara, 4 i Padug, 4 i Brestia, 3 i Ancona, 3 i Mantua, 3 i Pavia, 6 i Bologna, og 3 i Udine o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Wien, d. 22 April. Efter Privatbreve fra Brode, bereiser Storfyrst Constantin Ruslands Vestprovindser. - Den berømte Skuespiller Brockmann er her begravet med megen Høitidelighed. Alle hans Konstbrødre bivaanede Begravelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
J Rom skulde nylig en Sergeant henrettes som i en Duel havde drabt sin Kammerat, efterat Secundanterne allerede havde tilraabt ham, at denne var saaret. Delinquenten havde udbedet sig som en Naade, selv at commandere ved Henrettelsen, og efterat han havde holdt en Tale til sine Kammerater og foreholdt dem sin lovstridige Adfærd og den paafulgte Straf, stillede han sig i en ast Stilling, og commanderede uden at være bunden for Ørene fyr
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
J Müselbach i Nedretoggenburg (Schweiz) blev Natten d. 21 Martii et Barn paa 10 Uger, der laae og sov ved sin Faders Side, dræbt af en Kat, uden at Faderen mærkede det. Man fandt det næste Morgen dødt, med sønderædt Ansigt. Katten havde sandsynligviis vilde ade dets Strube. Man fandt siden i den dræbte Kats Mave Kjød, Been og Stykker af Struben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
De to Verdenslegemer, Venus og Jupiter, pryde som lyse Stjerner, siden nogen Tid, om Aftenen den vestlige Himmel skraas under hinanden. Venus glimrer i fortrinlig Klarhed nedentil paa høire og nærmer sig bestandig meere Jupiter ad venstre. D. 10 Maji om Natten komme begge, naar de sees fra Jorden, ved Tvillingernes Fødder nærmest, og Venus gaaer over 2 Gr. 50 Minuter, omtrent 5 Fuldmaanebreder bort over Jupiter. Men de staae i Verdensrummet meget langt fra hinanden. Venus er da omtrent 17 og Jupiter 12 Millioner Mile borte fra Jorden. Siden rykker Venus fra Jupiter af venstre indtil den sidste i de første Dage af Junii i Aftenskumringen tabes af Sigte; men Venus bliver indtil Julii Maaned, synlig. Marchallerne Mardonald og Victor ere den første den 29de og den sidste næste Dag ankomne til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
J Nabolavet af Batavia har været en Opstand, hvori endeel Mennesker tilsatte Livet. (Alt. Mert.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Under d. 21de April d. A. er udstedt en Kongelig Anordning angaaende Kjøbenhavns Vandvæsen. Den i samme befalede Forandring i Vandvæsenets Bestyrelse, skal foregaae og træde i Kraft til 1ste October 1812. til hvilken Tid de hidtil ved Compagnierne ansatte Vandinspecteurer have at aflevere alle i deres Værge, beroende Protocoller, Kaarter og Documenter, Vand væsenet vedkommende, saavelsom Beholdningen af Penge og Redskaber efter opgjort Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Under f. D. er udstedt et Kongel. Reglement forSpring= og Pompevandets Afbenyttelse i Kjøbenhavn, hvorved de hidtil gieldende Fundationer saavel for Springvandet, som Pompevandet i Kjøbenhavn ophæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 250000 Ro Niende Aargang. No. 39. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 12 Maji 1812. Tirsdagen den 12 Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Lovgivning. Anordning, angaaende Kjøbenhavn, Vandvæsen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Gjøre vitterligt At da Vi have fundet fornødent anderledes at ordne Vandvæsenet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, paa det at dette for samtlige Jndvaanere høistvigtige Anlæg kan opnaae mueligste Fuldkommenhed; saa kundgjøre Vi herved allernaadigst, hvorledes denne Indretning herefter bliver at bestyre, og ved hvilke Bidrag den bør vedligeholdes og fremmes: §. 1. Bestyrelsen af hvad der hører til Staden. Kjøbenhavns Forsyning med Vand, er henlagt til den under 1ste November 1805 allernaadigst anordnede Commission for Vandvæsenet. Denne paaligger det desaarsag at foranstalte og see udføre alt, hvad der findes nødvendigt, saavel til Uden værkernes, som til Vandledningernes Vedligeholdelse og bedre Jndretning. 82. De hidtil bestaaende Vandcompagnier ophæves herved, dog skal Kjøbenhavn og Christianshavn, i Henseende til Vandvæsenet, herefter inddeles i ligesaa mange og samme Districter, som der har været Vandcompagnier, og disse beholde de samme Navne, som Compagnierne have havt. §. 3. Samtlige forommeldte Compagniers Vand inspecteurer afgaae paa de Vilkaar, som Vi ved Reskript af Dags Dato til Commissionen for Vand væsenet allernaadigst have bestemt. Derimod skal der af bemeldte Commission for det første beskikkes 2de, og, om fornødent bliver, flere Opsynsmænd over Vandvæsenet, med Prædicat af Jnspecteurer ved samme, og med saadan aarlig Gage af Vand væsenets Fond, som ved fornævnte Vort Reskript allernaadigst er fastsat. Disse Vandvæsens-Jnspecteurer skulle have Tilsyn med og drage Omsorg for, at det Vandmesterne paalagte eller herefter paalæggende Arbeide forsvarligen udføres. De skulle med Nidkjærhed stræbe at forebygge Uorden, samt vaage over, at der ikke gjøres ulovligt og for Vand væsenet skadeligt Brug af Vandet og Renderne, saavel i som udenfor Staden, og i alle Dele af deres Embedsførelse rette sig efter den Jnstrux, dem af Commissionen for Vandvæsenet meddeles. . 4. Ligeledes skal Commissionen for Vand væsenet fremdeles, som hidtil, beskikke og instruere de fornødne Vandmestere, med saadanne Vilkaar, hvorunder de forhen have været antagne, eller som herefter af Commissionen findes passende. J. S. Denne Forandring i Vandvæsenets Bestyrelse skal foregaae og træde i Kraft til 1ste October 1812, til hvilken Tid de hidtil ved Compagnierne ansatte Vandinspecteurer have at aflevere alle i deres Værge beroende Protocoller, Kaar ter og Documenter, Vandvæsenet vedkommende, saavelsom Beholdningen af Penge og Redskaber, efter opgjort Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
J. 6. Den Afgivt til Vandvæsenets Vedligeholdelse og Forbedring, som hidtil har været svaret af Vand=Portionerne, skal fra 1ste October næstkommende aldeles ophøre. Som Følge heraf ville Vi fra samme Tid allernaadigst frietage de Huus- og Gaardeiere, hvem Vandportioner fra Vore Compagnier ere tilskjødede, for at erlægge den Afgivt af deres Portioner, som i Skjøderne er bestemt. §. 7. Derimod ville Vi til Udgivternes Bestridelse paa Vandvæsenet herved allernaadigst paabyde en almindelig Skat for Vand til Huusholdnings brug, og desforuden en særdeles Skat for Vand til Næringsbrug, hvilke begge tage deres Begyndelse fra 1ste October 1812. §. 8. Skatten for Vand til Huusholdningsbrug skal udredes saavel af Eier som Leier, efter de Grundsætninger, som ere fastsatte i Forordningen af 1ste October 1802, forsaavidt Bygnings=Afgiften af Bygninger i Kjøbenhavn angaaer. Og har Vand Commissionen aarligen at indgive allerunderdanigst Forslag om, hvormeget der i Forhold til de faste Lønninger, de sædvanlige aarlige Reparationer, samt Renter og Afdrag paa de Capitaler, der maatte laanes, for at iværksætte betydelige Hoved-Reparationer, i det høieste burde lignes pr. Alen; hvorved dog iagttages, at der for Springvand til Huusholdningsbrug betales 3de Gange saameget, som for Pompevand, men for Springvands Spildevand ikkun erlægges enkelt Betaling; saa og at Eier og Leier af de Huse og Gaarde, hvori hverken Springeand eller Pompevand er indlagt, ikkun betale en tredie Deel imod dem, i hvis Gaarde er indlagt Pompevand, saafremt der i Gaden er en offentlig Post, men i modsat Fald aldeles intet. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
J det Tilfælde at nogen enten til Gaders Udvidelse, eller af andre Aarsager afstaaer endeel af sin Grund, og Resten ikke bebygges, men henlægges til en anden Grund, hvortil der allerede er Vand, saa at kun en Arm eller Birende kan bruges, maae den saaledes ubrugelig blevne Arm eller Bi rende strax optages eller afkappes fra Hovedrenden, og Aabningen paa denne behørigen lukkes; dog skal saadant foranstaltes ene for Vandvæsenets Regning, uden Udgivt for forrige Eier. Det samme gjælder og, naar 2 eller flere mindre Grunde, hvilke hver ere forsynede med Vand, lægges sammen, og der paa disse opbygges een Gaard eller eet Huus i de fleres Sted. 5. 8. Enhver, som har Pompevand paa sin Grund, bør bruge det saaledes, at hverken Beboerne, eller Vandvæsenet i Almindelighed kan derved tilføies Skade. Desaarsag maae Jngen lede nogen Arm fra sin Birende, enten til Kielderen eller til noget andet Sted i Huset eller Grunden, ei heller underbore Opstanderen eller paa nogen Maade, gjøre andet Anlæg til Brug af Vandet, end det som er tilstaaet og ved de dertil berettigede udført. Skulde nogen forsee sig herimod, bøder han første Gang 25 Rdlr., anden Gang 50 Rdlr., og saaledes hver Gang dobbelt. Halvdelen af disse Mulcter tilfalder Angiveren, og den anden halve Deel Vand væsenets Fond. 5. 9. J Henseende til Springvandet skal den træffes saadanne Indretninger, at der ikke spildes saa meget Vand, som hidtil, til Unytte, hvorved i Særdeleshed om Vinteren endog forvoldes Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Naar nogen attraaer at lede Springvands Spildevand til sin Grund, og er derom kommet overeens med den, til hvis Grund Springvandet er indlagt, skal saadant anmeldes for Commissionen. Anlægget og Vedligeholdelsen af Tilledningsrenden, udredes af Vedkommende saaledes, som de selv derom forenes. 5. 10. Udløbspiberne paa Springvands Opstanderne skulle alle have den bestemte Vidde, og, i Henseende til Høiden, sættes paa det Sted af Opstanderen, som Vandinspecteuren og Vandmesteren bestemme. Som følge heraf, maae ingen have enten flere Piber eller Piber af større Nidde paa deres Opstandere, end approberet er. Skulde imidlertid nogen, for at erholde mere Vand, ønske en større Pibe paa sin Opstander, end den bestemte, og Vand-Commissionen finder Anledning til at bevilge saadant, da skal derfor af bemeldte Commission fastsættes en aarlig Afgivt, i Forhold til den Størrelse, som bevilges for Piben. Befindes nogen at have, uden Commissionens Tilladelse, enten flere eller større Piber, end der for den sædvanlige aarlige Betaling er tilstaaet, eller anden Aabning paa Opstanderen, eller at have nedflyttet Piben under det bestemte Sted, eller ledet nogen Arm til Kielderen eller andet Sted, eller overhovedet gjort noget Anlæg til Brug af Springvandet uden fordet, der er bekjendt og udført af vedkommende Jnspecteurer og Vandmestere, da bør den Skyldige første Gang betale en Mulct af 50 Rdlr., anden Gang 100 Rdlr. og saaledes hver Gang dobbelt. Med Mulctens Deling forholdes saaledes, som i §. 8 er meldet angaaende Pompevandet. §. 11. For Vands Afbenyttelse saavel til Huusholdningsbrug, som til Næringsdrivt, skal erlægges saadan Skat og Afgivt til Vandvæsenets Fond, som Vi ved Anordning af Dags Dato allernaadigst have paabudet. S., 12. Alle de i dette Reglement fastsatte Jndtægter for Vandvæsenets Fond, skulle betales til Commissionens Kasserer, som besørger samme ind fordrede. §. 12. Dersom de heri bestemte Mulcter ikke efter Paafordring i Mindelighed erlægges, inddrives de hos Vedkommende, ligesom andre ved Netterne idømte Mulcter. §. 14. Af de Jndtægter Vandvæsenets Fond ved dette Reglement, samt ved Vor Anordning af Dags Dato er tillagt, besørger Commissionen for Vandvæsenet de Arbeider udførte, som henhører til Vandværkernes saavelsom Hovedrendernes Anlæg, og Vedligeholdelse, tilligemed alt hvad der vedkommer Vandvæsenet, eller dermed staaer i Forbindelse, saasom Udgivterne til Commissionens Contoir og til Vandvæsenets Betjentes Lønninger m.v. §. 16. Opstaaer der Tvistighed imellem Huuseiere angaaende Vandskades Erstatning eller Vandrenders Jstandsættelse, eller og om hvad der i nogen Henseende vedkommer Eiendoms Ret eller Penges Udbetaling i Anledning af Vandender, da har Commissionen at henvise saadanne Stridigheder til Afgjørelse for vedkommende Domstoel. §. 16. Ved dette Reglement ophæves de hidtil gieldende Fundationer saavel for Springvandet som Pompevandet i Kjøbenhavn. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21 April 1812. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Under den 25de April d. A. er udkommet et Kongel. Patent af følgende Jndhold: "Vi have allernaadigst fundet for godt at anordne, at der af alle Penge, som indkomme vid offentlige Auctioner i Vore Hertugdommer Slesvig og Holsteen, skal erlægges en halv Procent til Vox Casse; dog skulle herfra være undtagne Auctioner over faste Eiendomme og Løsøve, som tilhøre de Sterv- og Concurs Boer, hvis Formue beløber til mindre end 500 Rdlr. Slesvig=Holstensk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Hans Kongel. Majestæt har ved allerhøieste Rescript af 9de Maji d. A., bekjendtgjort d. 11 s. M., allernaadigst paalagt og bemyndiget Commissionen for fiendtlig Eiendom og Varers Neutralisation, tilet opfordre samtlige Handlende i den Kongel. Residentsstad, til inden denne Uges Udgang at indsende skriftlige Angivelser over: 1) De Varesorter og Qvantiteter, som de fra Udlandet have committeret, og som, ifølge deraf, kunne forventes at ville ankomme her til Toldboden i Løbet af de 8te første Uger, med Tilføiende af disse Varers Beløb i Hamborger Banco, samt hvormeget deraf allerede er betalt eller ikke. 2) De fremmede Varesorter og Qvantiteter, som de nu for egen Regning have liggende her paa Toldboden, med Vedføiende af disses Beløb i Hamborger Banco, samt hvormeget Kraf er betalt eller ikke. 3) De fremmede Varesorter og Qvantiteter, som til dem ere consignerede og her paa Toldboden beroende, eller ifølge Consignation kunne forventes hertil i Løbet af de fire første Uger, med Vedføiende af saadanne consigneride Varers Banco Beløb samt hvorvidt derpaa allerede maatte være gjort Remisser eller Avancer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Udenlandske Efterretninger. Ørebro, den 1ste Maji. (Riksdags-Tidningar.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Udtog af: Beretning om hvad i Rigets Styrelse har tildraget sig siden sidste Rigsdag. Givet i Ørebro i Rigs sahlen den 20 April 1812. (Underskreven af Hs. Majest. Kongen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Da Hs. Kongel. Majest, nu skrider til at fremlægge for Rigets Stænder et kort Sammendrag af hvad i Rigets Styrelse har tildraget sig siden sidste Rigsdag, er det for Hans Kongel. Majestæt i dobbelt Henseende tilfredsstillende, ved Opfyldelsen, af Sin Kongelige Pligt at kunne paaberaabe sig den Beretning, Hans Kongel. Høihed Kronprindsen d. 7 Januarii indeværende Aar har givet omden Tid, denne Fyrste, under Hs. Kongel. Majestæts Sygelighed, vaagede over Fædrenelandets almindelige Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Det Svenske Folk har, af denne Beretning, kunne erfare den utrættelige Jver Hans Kongel. Høihed anvendte for dets og Rigets Vel, den Fremgang, som kronede dets ædle Bestræbelser, og den forøgede Lethed, som derved for Hs. Kongel. Majestæt er bleven beredt til at hævde og fuldende de Anstalter, som af Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen saa lykkelig ere blevne grundlagte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Hs. Kongel. Maj. har i Særdeleshed ladet sig være det magtpaaliggende, at bevare og opmuntre den Agtelse for Religionen, uden hvilken et Folk snart maa savne baade en Støtte for sine Forhaabninger og den sikkreste Borgen for sin nærværende Lyksalighed. Den ny Kirkehaandbog er, siden første Advents-Søndagen afvigte Aar, bleven til almindelig Brug antagen. Fattigforsørgelsesanstalterne have undergaaet flere Forbedringer, som i Forhold til Hielpekilderne ville faae end større Udvikling. Med den af Rigets Stænder attraaede almindelige Sundhedspleie, er allerede en forberedende Begyndelse gjort, som er overenstemmende med de af Rigets Stænder i dette Øiemed foreslagne Midler, og en egen Comitee er af Hs. Majest. bleven udnævnt til at undersøge de nærværende Lære- og Opfostringsanstalters Tilstand og Beskaffenhed. Tro de Grundsætninger, Hs. Kongel. Majestæt lovede at bitræde, og glemmende det daglige Tab, de medførte for Rigets Financer og Jndtægter, har Hs. Kgl. Maj. med uafbrudt Strænghed paa get over, at al Jndførsel af Varer fra Pladser, udenfor Østersøen, med Undtagelse af Saltladninger, som i de første Maaneder af afvigte Aar indkom, heel og holden har været standset. J samme Grad som Smuglernes Vinding af ulovlig Jndførsel og Toldsvig i en saadan Stilling blev forøget, ere ogsaa Forsøgene paa denne Vei blevne dristigere, og Hs. Kongel. Majestæt har med Bekymring erfaret, at den Jndskrænkning i Visitationsanstalterne, som Hans Kongel. Majestæt i Følge Rigstændernes underdanige Ønske og i Tillid til Medborgeres Lydighed mod Loven har tilstedt, betydeligen har forøget Vanskelighederne i at opdage Overtræderne, som frækt have benyttet sig af Rigets vidtløftige og overalt tilgængelige Kyster. Den Fordeel, som Rigets Handelsforhold og Myntvæsen kunde høste af en formindsket Import, om den var ledsaget af en modsvarende Formindskelse i Consumtionen, er af forhennævnte Aarsag ikke allene gaaet tabt, men den Mangel i Statscassen, som opkom ved udeblevne Toldafgivter for Importvarer, er i samme Forhold bleven følelig, som Smugleriets skadelige Jndflydelse paa Pengevæsenet har forhøiet alle Varepriser. For saavidt mueligt at afvende de skadelige Følger, som af en saadan Fremfærd kunde ventes, har Hs. Kongl. Majest. anvendt al sin Bestræbelse for at befordre Rigets Exporthandel og at giøre Jndførslen af nødvendige østersøiske Producter, og deriblandt i Særdeleshed Kornvarer, saa lidet følelig som mueligt for Handelsbalancen formedelst Omtuskningen med andre her værende udenlandske Artikler, som, i Betragtning af Oplagets Betydelighed, kunde undværes, og, i Overensstemmelse med de antagne politiske Forbindelser, til Udførsel tillades.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Hs. Kongel. Majestæt har i Særdeleshed troet at burde opmuntre Udførslen af Jern, som i de senere Aar i saa høi en Grad har været indskrænket, og om dette Hs. Kongel. Majestæts Formaal, i Synderlighed i Henseende til tydske østersøiske Havne, for største Delen er bleven forfeilet, bør saadant ene tilskrives Europas almindelige Stilling, og de for Handelen mindre gunstige Grundsætninger, som indgaae i de store Magters Strid. For nogenlunde at give Statscassen Erstatning for den formindskede Toldindkomst, har Hs. Kgl. Majestæt, saavidt billighed og de Handlendes Tarv kunne tillade det, fastsat Vilkaarene af foregaaende Fortoldning ved den tilladte Export af udenlandske Varer. Hs. Kgl. Majestæt har med Tilfredsstillelse fundet, at denne Jndkomst udgjør et ikke ubetydeligt Beløb; i Særdeleshed har med stor Fremgang en Omtuskning af fortoldet Salt mod Kornvarer fundet Sted paa russiske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
J Overeenstemmelse med de Forholdsregler, der i Henseende til Continental=Systemet, i andre Lande bleve vedtagne, har Hs. Kongel. Majest. i Sine Havne ladet seqvestrere flere Skibsladninger, og anvendt den Deel deraf, som kunde prisdømmes og siden confisqueres, til betydelig Fordeel for Statscassen. Denne Jndkomst har været lige uberegnet i Henseende til sit Beløb som til sin Muelighed, og er en Frugt af den Standhaftighed og Redelighed, Hs. Kongel. Maj. altid har lagt for Dagen i Henseende til udenrigske Magter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Under nærværende Krig med Storbritannien har Communicationen med Sverrigs eneste Besiddelse i Vestindien, Øen St. Barthelem, ei kunnet været andet end høist indskrænket. Denne adskilte Tilstand fra Moderlandet har foranlediget Uordener. Hans Kongelige Majestæt har deraf hentet den Overbeviisning, at Styrelsen og Forvaltningen af denne Øe burde indrettes, med Hensyn til Sverrigs Politik, men herefter aldeles være skilt fra Moderlandets administrative Forfatninger.