JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Torsdagen den 16de April, om Eftermiddagen imellem 1 vag vorder i Følge Dom og Udlægsforretning, ved Auction 1ste Gang opbuden, for til den Høistbydende at sælges Snedkermester Carl Wildelin Oprers Huns gio. 178 i St. Pedersstræde. Dets Beskaffenhed erfares af de opslagne Placater og Vurderingsforretningen som tilligemed Auctionscomditonerne ere til Eftersyn hos Procurator Thrige i PilestrædNo. 86. Eieren af Gaarden No. 32 i Storehedinge Kiøbstæde. Adelgade beliggende, agter ved en eneste Auction at bortsælge samme Fredagen den 20de April, Kl. 10 Slet om Formiddagen, der foretages paa Stedet. Gaarden er bestaaende af 4 Fag Straabygninger, deraf 12 Fag indrettet til Værelser, alle vanelede og med Brædegalve, derudi 3 Jern Kakkelovne, paa Lofter en Kølle, de øvrige 33 Fag er indrettet til Bryggerhuus, rens ander og Stald. Med Gaarden følger et complet nyt gobber Prændeviinstøi med 3 Pider, 3 Tønders Størrelse, ale til Bryggerie og Brændeviinsredskabet hørende Aar og antere god Stand, nye og med Jernbaand belagt. I Gaarden en god Pompe, en smut anlagt Hauge med gode Frugttræer, et Vængendenfor Haugen 4 Stor til Kløverland, der neren skingvarl af Kildevand, der itte fraser, besat med Gieder. Nangen og Vangen indhegnet med nyt Ege Stakitværk. og er affareret i Brandkassen for den Summa 1220 Rdlr. Lige. ledes følger 24 Tdr. Lande titte Kiøbstædsord, inddeelt i 2de afbierge det ene Kobbelgræstes i a 12 Stkr. Qvægshøveder. det andet dito pløies og faaes 3 Tdr. Havre, 3 1/2 Td. Byg og Vintersædatningnedlagt 12 Td. Med Gaarden følger frie, Grærettighed Kirkeston kalder aarlig til 24 Hest. Jorden et forsynet med dobbelte forefter og levende Gierder i god Vext. Stedet med sin herligheder er tienlig til Beboelse for en Kiøbmand eller Deendeplindbrænder, og kan tiltrædes enten strax eener til alliggeide. Til Liebhabernes behagelige Efterretning meldes at af Kiøbesummen kan forrentes 1ste Prioritet. kiendelene 10 a 120 Rdlr. Conditionerne blive ved Auctionsstedet Liebhaberne bekiendtgiørte. velser en honet Familie, med 2de fordeelagtige Hauger, gaarden var ved Fredensborg, som er en smuk BoeVognremin, Stalderum og sove, er til Kiøbs eller til Leie strax at bekomme hvorom handles med Eieren i Lyndbye, Præstegaard ved Friderichsborg. Stedet anvises af Vanter, Dersted paa Fredensborg. Ussing.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
For en honet Mands Søn, som har staaet til Confirmation, og har Lyst til at lære Urtekramhandelen i sin Grund, er en Condition ledig strax at tiltræde. Vedkommende melder sig paa det Berlingske Contoir jo før jo hellere NB. maa nogenledes kunde regne og skrive. En Eiendomsgaard, beliggende nær ved Friderichsberg, broder er en behagelig Udsigt til Søndermarken, Kiøbenhavn over Søen til Amager eve altsaa beqvem beliggende har korn og indeholder og Tdr. Land, af de bedste Jorder som finden, er underhaanden tilkiøbs, med eller uden Besætning: de Lysthavende ville behage herom at tale med Procurator undersen i Myntergade No. 30, som giver nærmere Efterretning.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Jos Hof=Galanterie og Mødehandler Anment & Søn i No. de paa Østergade faaes at forskiellig Faron gofterede Ar lastes ganste nye moderne Damehatte for 2 Rdlr., 2 Rdlr. allet og indtr. Stykket.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
I store Kongensgade No. 240 sælges fine franske Betrækpar rer at de stiønneste og ægte Couleuret, som er behøves at overstryge, tilligemed alle Sorter Borter, Medaillons og Dersattet af forskiellige Desing. Formedelst at Priserne ere saa høit stegne saavel paa Salvet. deren som paa engelsk Victriolde foraarsages jeg herved: at forhøie Prisen paa mit Stedevand gspr. Pd. Tillige i kiendtgiøres for alle og enhver saavel uden som indendes han lende og giøbere, at jegaaerede har er lille Partie Engeistred. færdig som og for Efter iden kan bekommes i store og smepartier, alt efter Kiøberes Behag og til billigste Priser. P. Ablareen, for Folk at Bondestanden, kan paa Antverschov Gods faaes e) Boepæl med tillagt 2 Tdr. Land Bondejord, til førstkommende indmaal efter de Vilkaar som nærmere kan erfares hos underskrevne Koministrations Forvalter. Antverschov den 11 Februarii a. M. Bech.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Semling den 16de Marts. De giensidige Operationer ville nu snart tage deres Begyndelse. Besætningen i Velgrad bestaaer paa nærværende Til af 300 Mand i Leiren ved Koclarere gode og mod Sal. mendrig staae. Den hele Armee skal med Fodfolk og Rytterie blive bragt til 20 Mand; men nogle Efterretninger sige dog at der allene ved Belgrad skal blive afstutte. en Leie for a. Alle velsindede Basser og Servianer, ere allerede til den Ende blevne opbudne, og Gouverneur, Bassen i Maredonien har faaet Ordre fra den høie Port at marchere med et Corpe mod Belgrad. Denne synes dog strængt at ville følge sit eget System i denne Sag, og maa kan vente, at han hverken vil erklære sig for eller imod Porten. Dans Opførsel mod de Christne roses i Almindelighed og forskaffer ham alle Grækers Kierlighed. De nyde Frie beder og Fortrin, medens han paa det strængeste behandle, Tyrkerne, og næsten grumt straffer dem, naar de fornærme en Christen. Efter indfaldet Tusmarte maae ingen Tyr mere lade sig see paa Gaderne; Grækerne derimod have har bestandig til Selskab. Alle offentlige Anliggender lader han forhandle i det græske Sprog. En Reisende, som selv har talt med Pashan Oglu har berettet, at denne endnu har den faste Beslutning, at trænge frem til Constantinopel. Mayland, den 27de Martii.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
General Berthier ankom hertil den 24de, men reiste straden følgende Dag tilbage igien til Genua, saasom de Gamlet. Raad havde antaget Allianectractaten, og derved hævet de Klager, som vare Gienstanden for hans Reise. J Genua, driver han ivrigen paa Tilberedelserne til de franske Troppers Jndskibning, som begive sig derhen fra man Puncter. Man troer nu at kiende bedre Hensigten med den i Genua tilberedte store Expedition. Den franske skaar fra Corfu, som havde kastet Anter i Havnen ved Scenen Linieskibe, 4 Fregatter, et Brigge og i Stedætte stær den 21de Martii ankommet i Golfs Spezzia; den staae erling.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
under Contreadmiral Broens Commande, som befinder sig om Bord paa Linieskibet Wilhelm Tall. Det synes, at Transportskibene, paa hvilke de franske Tropper blive indskibede i Genua, saavelsom Totioner i skadren skulle somne sig med denne for at forstærke den spanske Flaade i Cadix. Nogle fransk Linieskibe og Fregatter skulle være blevne tilbag i Havnen ved Seeilien. Revolutionen skal giøre stærke Fremskridt paa denne de. De opkomne Gilæringer den cisalvinske Republiver næsten ganske stillede igien, saasom man nu ved afficielle Erklæringer er bleven bedre underrettet om de falskeligen udspredte Rygter. Saaledes har ogsaa Municipalitetet i Mantna ladet bekiendtgiøre et Brev fra General Berthier, hvori det heder; hvorfor er Mantug endnu bestandig opfyldt med Rentere fra Eders og den franske Republiks Fiender opfører der strængt imod dem. lager dem ud at der Mure, og tillader kun Frihedens og den cisalvinske Republiks Venner Ophold inden samme. Desom betlage Forlitet af den kelserlige Øren, kunne nu lade alt Haab fare, om at faae den tilbage igien; thi værer forsikrede. at Mantua aldrig kommer i Keiserens Hænder.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Wien, den 31te Marts. Alle af Uvidenhed eller med Forsæt udspredte Rygter om de Fordringer, som den franske Republit har gjort paa det neapolitanske Hof, og om Følgerne, som disse Fordringer skulle have, blive nu erklærede for ugrundede. En i 9 Dage fra Neapel hertil ankommen overordentlig Coureer forsikrer. at alle disse Rygter ere uden Grund, og at den imellem den franske Republik og Neapel værende Fred hidindtil endnu ette er bleven brudt, at Kongen af Neapel har taget den vil Beslutning, at ikke blande sig i Stridighederne imellem Republiten og Paven, og at han, saalænge hans Grændsers Rolighed vilde tillade ham det, havde i Sinde at lagttage en fuldkommen Neutralitet, at videre Rygterne om de i det Neapolitanske og paa Sicilien udbrudte Uroeligheder vare meget forstørredet at der i Hovedstaden Neapel herskede endnu den fuldkomneste Rolighed.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Schweiz, den 2den April. Mange Cantoner og Deele af samme vægre sig ved at antage den nye Constitution. J Meinfelden buggede Bønderne Frihedstræet i Stytter, og truede Stæderne med Ulytte.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
J mange Landsbyer veed man atte, hvad man tør giøre Lader man Frihedstræerne staae, maae man frygte for Bestormerne, hugger man dem om, er man i Fare, for at de granske komme igien og opreise dem Borgeren Mengand har skrevet et truende Brev til Schafhausen, Ved alle Eder Forsikringer, siger han, have kun bedraget mig thi Eder Canton sukker endnu under det bligatiske Aag. J synes ved Eders Nølen i at antage Constitutionen, at ville udfordre den franske Directorium. Troe Jaa, at kunne forsvare Eder Eder tillagne Magt, da Bern, Soluthuen og Frenburg, itte kunne, Staan Eders Medborgeres Blod, og opvat ik te den franske Regiering til Vrede ved en videre Modstand.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Brussel, den den April Langs den brussiske Canalaga anen af denne Stad haman sat alle Stibe i Reqvisition for at bringe alle Beslag taan, Fartøier til Antiverpen. Ethvert Fartøi er gaaledes indret. tet, at det kan indtage Infanterie, Cavallerie, og nogle Artilleristykker. Saasnart de alle ere samlede skulle nogle Krigskibe komme Schelde for at gicottere dem til Duntirchen. og Calaic. Tæt ved Dantitchen bliver ogsaa afsluttet en Leier for 24de Mand, hvorhen de Tropper, som komme. fra den italienske Armen skulle begive sig. Der er bleven Engelænderne i Ostende og Nienportstrængt forbudet at forlad deres Huse, og den amerikanske Agent i Ostende, en indfødt Engelænder, er attennang undtaget derfra.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Vien, den 4de April: Beretninger fra Commantinoper melde, at Reis Effendter, sammesteds død, og at hans geheime Steretair er bleven udnævnt til hans Efterfølger. Efter samme Beretninger anvender Porten endnu bestandig alle sine Kræfter paa, at udrusteen frygtelig Krigsmagt til Lands og Vands. J Besynderlighed skulle Flaaderne veralstable og een af samme være bestemt til det sorte Hav, og den anden til Archipelagus. For nogle Dage siden sendte den engelske Gesandt en overore dentlig Coureer til sit Hof hvis Depriser virkelig skulle angaae Fredsforslag imellem Frantrige og Engeland. - Erke. bertninde Christine har giver enhver af det Læger, som hade opvartet hende i hendes Sygdom, en Foræring af 4000 Gylden i lede Penge og en brillant Ring. Garnisonens Styrke denne Hovedstad, om hvilken man har udforedt saameget overdrevent, skal herefter bestaae af de Compagnier, Jnfanterie og 3 Eskadroner Cavallerie, altsaa omtrent 500 Mand stærkere end den har været for Krigen.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Rastadt, den 5te April J Rigsdeputationens Forsamling den 3die og 3de raadslog man om det Svar, som skulde gives det franske Gesandt, lind paa dets sidste Noteaf 22de Martii og om Sicularisations Principer, for at erstatte de Stænder, som misted, paa den venstre Rhindredde, var at antage som den andet Basse for Fredsunderhandlingerne. Baverne Darmstad, og Baden stemmede for Erstatningssystemmet overhovedet og Sicularisations Veien i Besynderlighed. Bremen og Franttigt tiltraadte ogsaa Sicularisationsforslaget, Østerrige reiererede sig til fine forrige Uovereensstemmelser, forbeholdte sig den 2den Protocollen aaben, men gav dog endelig i visse Maader efter. Saasen og Augsburg erklærede sig Venseende til mange Blomstændigheder, og gjorde adskillige Modificationer Wurnburg tiltraadte Gotgiørelses Forslag ger ikke saa meget af Rets Grunde, som i Henseende til Nødvendigheden, men paastod en almindelig Fordeling af dette Oster paa alle Stænder. Den churmaynziske Directoriat Gesandt gjendrev Gotgiørelsesforslaget, oplyste meget vidt, laltig de store tydske Hoffers i forrige Fredslutninger udviste Moderation heri, og endte dog med det Forslag, at ikke destomindre indlade sig deri. Efter lange og vidtløftige Uovereensstemmelser blev endelig besluttet, at SicularisationePrinelpet var at antage.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Frantsort, den 3de April. De ankomne Breve fra Augsburg af 4de April ere af et forskrætteligt Jndhold. Man har sammesteds over VenedieEfterretning om en nye mordisk Opstand, som er brudt ud Rom og i det hele romerske Gebet, hvorved over 6000 Mennesker skulle have mistet Livet. Næste Post fra Jtalien maa medbringe nærmere Efterretninger derom. Jmidlertid hed, der det, at de Franske havde beordret al deres Magt fra den cisalpinske og liguriske Republik til Rom.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Helsingøer, den 16de April Fra den 11te hujus til i Dag ere 42 Skibe passerede Sundet. Den 18de afseilede sidstmeldte engelske Skibe. Samme Dag passerede det danske Orlogskib Oldenborg paa 64 Kano. mer under Commandeur Lützows Commande igjennem Sundet, for at convoyere 5 Veste og Ostindiefarere.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Kiøbenhavn, den 16de April. Den 4de April er den constituerede Bahl=Casserer Schaf Christiania udnævnt til Zahl=Cafferer sammesteds, og LoviisA. Jensen ligesaa til Fuldmægtig ved den norske Babl=Caffe. Under samme Dato er Sognefoged H. Springer udnævnt til Branddirecteur i Amtet Segeberg, og Huusfoged M. J. Goldbeck til Branddirecteur i Amtet Neumunster. Den 10de April er Cand. Theol. C. N. Meldahl antagen til at forrette Prædike Embedet i det harboeske Fruerloster i Kiøbenhavn. Den 13de f. M.er Personel Capellan M. Dahlstrøm confirmeret at være Sognepræst for Auernachae under Kien Stift, og Cand Juris A. D. Benhan beskitter til Notarin- og Adjunctus ved Kiøbenhavns Universitets juridiske Fagultet.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
I Gaar bleve i følgende af Stadens Kirker confirmere Frue 32 Drenge an Piger; Holmens og Dreng 60 Piger: Helliggeistes og Drenge og Piger Trinitatis : Drenge, 36 Piger, Petri og Piger de Drenge Fresers 2 Drenge, Piger Friderichs Taa Drenge, og Pr. ger; Garnisons, danske Drenge, og Piger, Reformert, tydske Drengen, Piger, franske Drenge, Søeqværhusets i Drenge, 8 Piger; Almindelig Hospitals og Drenge. Piger. Tilsammen og Drenge, saa Piger Den 14de gik Orlogskibet Oldenborg samt Ostindiciarerne Capitiken og Kent og Vestindiefarerne Ogelvie, Dril og Campbell under Stil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Vacanter, Ringaaer Sognekald i Aggershuus Stift. 4 Rdlr.; Sognekaldet i Stubbekiøbing og til Annere Maalebrænde paa Falster, og 4 Rdlr., hvoraf svares Afgivtil den residerende Capellan Sognekaldet til Darring og Stagstrup Menigheder i Aalborg Stift, 25 Rdlr hvoraf svares 1600 Rdlr. aarlig til den entledigede Sognepræst, Hr. Høyer.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Barom. Ther. Vinden. April. . . . 1 Varme. C. S. alle a. - - Sr. .. s. v. V. N. V. N. V. a. . . - - S. S. d. ad ad og - -S. V.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Avrkrigsket Nr.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Da det har behaget Forsynet den 11te April sidstleden at bortkalde min høistelskede Mand, Hans Excellene de de heimeraad F. E. Sangel, efter en langvarig Sandring hvorudi hans Stale Kræfter viste sig til det Sidsteg saa bekiendtgiøres dette mit store Tag for al Slægt Venner og Betlendteres og forsikret om enhver Deeltageligt min uforglemme: lige Sorg frabeder mig at skrivtlig Condolener. Müllerup, den 14de April og S. L. Scheel fød Cicignon. ser mine fraværende Slegtninge og Venner opfylder jeg herved den sørgelige Pligt at tilmelde Dem min elskede Kones Frue Rosine Elisabeth von Krogds fød Kognichenberg, dødelige Afgang den 12te d. M., udi sin Alders gode, Aar. Aastrup, den 14de April 179. v. Krog, Kongel. Majest Geheimeraad. og Hollægermester.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Vores tiære Møder og Spigermøder, Charlotte Amalie Riis, Enke efter Etatsraad Lowson, døde at Alderdoms Saaghed den 12te April, i hendes 18 Aar. Dette Tabbetiendtgiøres for Familie og Venner, om hvis Deeltagelse vinden nogen skrivtlig Condolener troe og forsikrede. Kiøbenhavn, den 14de April 1818. Lowson. Schug.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
ved største Bedrøvelse bliver for Slægt og Venner herved P. kiendtgjort, at min salige Kone, født den Parcel vindseligen ved Døden er afgaaen, frabeder mig al Lønde, lener. Eldrupd. 12 April og von Schleppegrell, Landraad
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Den 12te April behagede det Gind, at kalde til et bedre Liv min inderlig elskte Kone, Ane Christine født Wegner fra mig og 4 smaa Børn, efter en langvarig og haard Sygdom. Hendes og mine Venner, der kiendte hendes Værd, veed hvad fordisk Held jeg nødte Aar paa Maaneders Pligt skab og hvad jeg og mine smaa Moderløse taber ved hendes Død. Jeg veed detage Deel i min bittre Sorg, ønsker den for en skriftlig at forsikres derom. - 3 Dage før behagede det ogsaa Gud meget hastig at borttage min kjære Svoger NichasHaar Wegnes Smed og Vognmand i Slagelse, hvilket jeg casaa ved denne Leylighed ikke kan undlade at tilkiendegive vor kalles Slagt og Venner. A. Alsing.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Sognedegn for Gærslew Menig ved i Løve Herred.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af saadan Jndhold Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til B. Danmart og Norge, de Venders og eiders, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Cldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Dagelse. lige de ventig Levende midder Vores cheimecon. ferentsraad og Amtmand over Friderichsberg Grønbor- og Hirscholms Amter, hans herom allerunderdanten giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevildet og tillade, saa og hermed høvlige og tillade, at han som Stifteforvalter efter afg. Cancellieraad og Amtsforvalter Jens Severin Fortsen, ved Proclama ind nærgenslag er herpetugen, med Aar og Dags Varse. de giøbenhavnske Berlingste Tidender, dresse Contoitets Efterretninger samt den altonaiske Mertur, 3de lange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte at gange anellieraad og Amtsforvalter Cortsen, hvad enten saadant maatte vedkomme bemeldte Afdødes privat gield eller angaae det ham betroede Amts Overformynderie, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forlad at anmelde og beviisliggiøre og skal saadan Jndkaldelse i Adserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var ske ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, sam den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residentsstad. giøbenhavn den 22de September 1777. Under vort Signet. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Brandt. ten. Colbiørnsen. Neiersen. Hr. Geheimeconferentsraad og Amtmand Levetom Ben ling som Stifteforvalter efter afgangne Cancellieraad et Amtsforvalter Cortsen, ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel at indkalde dem, der formene sig at have nogen Fordring bemeldte Afdødes Stervboe, m.v. Allerunderdanigst læst i Siellands Landsting Onsdagen den 17de Januarii 1808. Bartholin. Galføiet. Nissen.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
den 18de Martil have Under Vort Signet. Efter da Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. brandt. Søen. Colbiørnsen. Reiersen. J graft herat indkaldes paa den i Bevillingen føre revne. lands alle og enhver som maatte formene sig at have navnligt Antrax paa indbemeldte midedes Efterladensand. Randers, den 27de Martii 180 geland. Knudsgaard.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
(os) Ved Proclama, som et læste Kierenhavns Hof a Stadaret den vare og i Siellands kandsting. den ande Februarii begge ere allede som maatte have noget at fordrengigange Oberne hans Christophe gang halvistelider kientenant ved det Ronde Livtegingne tilgodt og allerleren, onicitue Anna von Meublede og sælleds Boe, indtalalle med 12 Ugers Varsel at møde paabenhavnig hos og tadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres gergiindrig ligeledes ere og efter Loven forskrift indkaldede den afdødes Arvinger, for at erfare boets Beskaffenhed og der. om de maatte unde det for godt, tage Mad. 3) Ved proclama, som er læst Kiøbenhavns det et Stadsret den 26de Martil hans og ved slet. lands Landsting den 28de dito næstefter, ere alle de, som maatte have noget at fordre efter afdøde Oberstlieutenant at Jnfanteriet Christopher von Kling, det være sig i Anledning af hans havte ombeder eller under hvad andet Navn det en maatte være, indkaldes herved at melde sig i Høi og Stadsrettens Stiftecommission anden 12 Uger efter bemeldte Proclamatis sidste Betiendtgiørelses Dato, for at beviisliggiøre deren. formeentlige Krav paa Boer, og da den Afdøde ved hans den 18de Januarii lang oprettede Testamente, som den 28de ejus, dem allernaadigst er confirmeret, haver indsat hans Brøder Oberstlieutenant von Kling i distiania, hans Børn, nemlig 3 Sønner Dacob ling, Premierlieutenant, Caristian Anthon gling, Secondlieutenang og endog saa Sulte Søren Matthias Kling, samt og sattes Søgning Venediera. Sophia, lette Margarethag paastaae og Bonedictagaard. rina gling, alle naldte til at være hans Arvinger saare den testamentariske Arvinger, for saavidt dagliggiøbenhavner tilstæde, derved tillige indkaldede med lovlig Varsel for a. paaser deres Veste under Boets Behandling. Paa Handelsstædet Forpligen i følgelandt Fonden. Nordlands samt erengssaget hos egent Breditorngerholdende Johanshristoplet Smtid ved Døden afgaaet og hans Efterladengad taget under giering og vurdering. han er ankommen big til Landet i Slutningen at aaret os. som er formand meget stive deningret fra haabenhavn tillinmarten, men som forulyttede paa disse kuner, og gal. man veed skal han være lod i Odense i ven og have en røder. som enten fører eller har ført Slag for og seneraladjutanthavei løbenhavn, men høren hans Arvinger olleggesløse eller og hans Forældte lever er ubekiendt for indkaldes herved Arven. gerne efter bemeldte Johan Christbyder Smith, at melden har mig som Skifteforvalter, med pagtningtig forderes rer. relse ligeledes indkaldet og Boets Debi og Creditotosom ungen undes. Offersen den 28de Februarii. engelser.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Min elstede Karieder dr. Henrig under, Spancortil Minggaaer under hedemartens Amt i Norge, et den 3de d. M. ved Døden gigaden. Dette finder jeg fornødentborde at bekiendtgiøre tiltiendegivende derhos alleg ved er at ham under 17de Maltgang oprettet og af de Kongel. Mad. stæt under 2de Kylland kommemedet Testamente er indsat til hans eneste Arning hvoriere jeg herved tillige indkalde aar dem, som har ham maatte have noget at fordrage til anmelde og beviisliggiøre deres Krav hos mig inden denne. ven fastsatte Tid. Ringeboe Præstegaard den ønde Mar lens. Perent Anker. kiørst over Guldbrandsdalen og Sogne. ders til Ringerer.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
J Anledning af Enten Mad. Christiansholtermane. til Stædets Magistrat indløbne Promemrig og de siden derpaa tegnede henviisning til og som ordinaire Stifteforvaltere, have vi paa Requitentinden, Mad, holterand An og Til var indfunden og paa Kiøbmand Johan gottiens Handels stue, for at tage samme og hans Borg videre tilhørende Eiendeele under en lovlig Leguldationabehandling med hans Frede torer, hvorfore i Hensyn hertil, saavel bemeldte Johan Lyttiens Debi som Creditorer herved indkaldes, at melde sig for og med enhvers Anliggende inden Maaneder fra Dato, de dennem stal vederfares al lovlig Ret. Bergen den 1de Martii 1808. Gyldentrand. Benden.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
de eller den, som maatte have noget retmæssig enten at fordre eller at pligte i Dødsboet efter afg. Mægler ThiePaasidde, bliver herved indkaldet at melde sig desangaaende for os, som Boets Skifteforvaltere inden 3de Maaneder fra andenstaaende Dato, da enhver skal vederfares lovlig met. Bergen, den 21de Martii 1783. Gyldentrand. Benten.
Berlingske Tidende, 1798-04-16
Ved lovligt Proclama, som er læst ved Christiansand. Stifts Overret og Bringsværde Stibredes lemting, ere Creditorerne udi Stervboet efter afdøde Enke Madame Jngeforg sal. Lars Jensens af Sperrevig ved Arendal, indkaldede af melde sig hos mig som Skifteforvalter, med deres Fordring, ger inden lovlig Tid, hvilket herved igientages. Colbiørns rig ved Arendal, den 14de Martil 1808. at singe.