JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Aaret 1814 besøgte Prinds Leopold af Cobourg Engeland. Han havde udmærket sig den franske Krig og kom over i de allierede Monarkers Følge. Hans behagelige Opførsel og Sæder, tilvendte ham den unge Prindsesses Godhed. og han blev antagen, som hendes Tilbeder. Han var af en meget udmærket Familie af de saxiske Prindser. Hans Bestefader var den berømte Prinds af Cobourg, som kommanderede det østerrigske Armeer i Keiser Josephs Tid mod Tyrkerne, og siden opreiste de østerrigske Vaabens Lykke i Nederlandene mod de Franske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Formælingen imellem Prinds Leopold af Cobourg og Prindsessen, en frivillig Forening (sjelden blandt de Store) blev høitideligholdt den, 2den Mai 1816. Alle Hoffets Gunstbeviisninger strømmede ind paa den Mand, hvis Fortjenester havde erhvervet ham hendes Hjerte, der udgjorde den kongelig Families Haab. Hose baands Ordenen og Kommandoen over et Regimenstil Hest, blev givet Prindsen. Han blev gjort til General i brittisk Tjeneste, og blev tilbuden det igjen oprettede Hertugdom Kendal. Folkets Gavmildhed var heller ikke mindre stor en aarlig Jndkomst af 10,000 Pund Sterling blev ham skjænket, i Fald han skulle overleve sin Gemalinde. Den Sum, der blev bestemt til det formælede Par, var udmærket gavmild: 10000 Pund om Aaret, foruden 60,000 Pund som en Udstyr, 10,000 Pund om Aaret bleve overladte til Prindsessens eget Brug, og et prægtig Sæt Juveler og Slottet Claremont blev kjøbt af Nationen. til deres Residents. Alting lovede den største Lykke. Prindsen var en elskværdig og agtværdig Mand, og han elskede sin Gemalinde. Prindsessens Ømhed for ham tiltog hver Dag. Deres Tid svandt hen i Nydelsen, af et virksomt privat Liv. De vare sielden fra hinanden, de gjorde Tourer tilhest sammen, besøgte de tilgrændsende Landsbyer, lindrede den trængende Landmands Nød og synes at være skabte. til at nyde en uforanderlig, sand ægteskabelig Lyksalighed. De forlode sielden Claremont og kom aldrig til London uden ved offentlige Anledninger, hvor deres Nærværelse udfordredes. Hjemme vare de sysselsatte med Beskjeftigelser, der vare dem værdige. Morgenen blev sædvanlig viis anvendt paa Arbeider i den frie Luft. Efter Middagsmaaltidet studerede Prindsen engelsk eller hjalp Prindsessen i hendes Grundtegninger af de omliggende Egne. Aftenen tilbragdes sædvanligviis med Musik, og saaledes henglede de Timer, som mange Mennesker af den høiere Stand, tilbringe i Udsvævelser og hvorved de opdynge sig Aar for Aar Samvittighedsnag, Fattigdom og Skjendsel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Vi ville ikke detaillere Tilfældene ved hendes Høihed Prindsessens sidste Sygdom, men kun anføre, at hun efter Klokken 10 om Aftenen den 5te November 1817, at havde lykkelig overstaaet, hendes Forlysning med et dødfødt Drengebarn, befandt sig saavel, at Prinds Leopold, og den ene af Lægerne gik bort for at nyde nogen Rolig, hed. (Den anden af Lægerne Sir R. Croft blev tilbage.) Efter Kl. 12, blev den Dame, der vaagede over hende først allarmeret over en Vanskelighed, Hendes Kongelige Høihed følte ved at nedsvælge noget Havresuppe, især da hun nogen Ti efter klagede over Kulde, og at hun følte en Smerte i Mellemgulvet. Prindsen, som var i næste Værelse, blev strax kaldet, tilligemed de andre Læger, hvilke anvendte ethvert Middel Kunsten kunne opvise. Farlige Krampetilfælde begyndte at indfinde sig Klokken Et, hvorpaa Doctor Baillie sendte en Expres til Kabinetsministrene og lod sig forlyde med sin Frygt for dette Tilfælde. Prinds Leopold blev siddende ved den høie Lidendes Seng. den hele Tid og bestræbede sig for, saameget som muligt at skjule for hans Gemalinde, den Smerte og Fortvivlelse han følte, ved den uventede Vending Tingene have taget. Man siger Hendes Kongelige Høihed neppe vendte sine Øine fra hendes elskede Gemahl og ofte udstrakte sin Haand for at møde hans, den Haand som inden en Time skulle være kold, følesløs og livles. Hendes Kongelige Høihed havde sin Samling lige til det sidste Øieblik, omtrent fom Minutter før hun døde, spurgte hun Lægerne: Er der nogen Fare?" De svarede, at de anmodede Hendes Kongelige Høihed om at berolige sig. Et Øieblik derefter udaandede hun et sagte Suk og døde. Saavidt vi kunne erindre, har intet offentlige Uheld saaret os saa dybt. Ved Lord Nelsons Død gaves der dog nogen Trøst. Han var en stor Siel, forløst fra jordiske Lænker, efterat have gjennemgaaet Ærens Bane. Han forlod Verden, midt under Seierens Torden og Hvirvelvind. Han følte Dødens Braad blot for at erhverve sig et udødeligt Rygte. Men om dette skjønne, ædle qvindelige Væsen, levede man blot i Forventningen. Hendes Godhed og Skjønhed, hendes Aand, og hendes bekjendte ømme Hjerte, viiste sig blandt os liig Purpurskyer i en Sommermorgens Dagning, for pludselig igjen at forvandles til Kulde og Mørke, - Forliig Ungdommen i dens Skjønhed og Ynde, paa engang at slaaes for vore Øine med den frygteligste Fordærvelse og Afblomsteen; - for liig Phantasien i en skjøn Drøm, at lede os gjennem Haabets og Lykkens meest smilende Egne og pludselig igjen at nedsynke os i en tidlig Grav,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Naturmærkværdigheder paa Øen Cicilien. Ved Naro, en lille Stad med en 2000 Huse, fire Mile fra Girgentii, staaer et isoliret, af 6 forskiellige Slags Fossilier dannet Bjerg. Naar man naaer de totredie Deele af dets Høide, seer man en stor Mængde Svovelblokke, som ved Jordskjælv synes at være blevne adskilte fra en større Masse, og hvoraf daglig bliver taget Svovel. Man henter nemlig dybt inde fra Bjerget af, Svovelblokke, saa at derved allerede flere Grottoer er fremkomne, som danne flere Stokværk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J flere Risser i Bjerget finder man krystalliseres Svovel af mangfoldige Slags Farveblandinger. Femten Toiser under Svovelen ligger Saltklipper, ligeledes i afsondrede Blokke, som altid mere og mere aftage. Her findes Forværelser, Stuer, Gange, Sale, og endog Gemakker paa flere Etager udhugne i Salt, som synes at være belagte med den skjønneste Marmor. Brune Aarer slynger sig hen af Taget. Saltet bliver stødt fiint og derpaa solgt meget billig. Mellem Salt og Svovel findes et Slags skjønt krystaliseret Gibs, som ligger rundt omkring i store Stykker, blandet med Leer og Bygningsstene. Før, skal man ogsaa der have funden gediegent Qvægsølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
En Egn Maccalubbes kaldet, ikke langt fra Girgenti frembyder og et meget mærkværdigt Natursyn. Midt paa en Slette reiser sig en middelmaadig stor Forhøining iveiret, indenfor hvilken Jorden synes at være ganske gjennemarbeidet. Den er rund og indeholder omtrent 15 Toiser i Gjennemsuit. Centrummet er af confer Form, 8 Fod høiere end Randen, og deraf udsprudler, saavelsom ogsaa af flere Steder af den omkringliggende Egn, en Mængde smaae Kilder med grumset Vand, som er meget frisk, besidder en let Svovellugt, kaster Blærer fra sig, og vælder frem dybt fra Jorden af. Hine Kilder opstode den 30te Septbr. 1777. En halv Time efter Solens Nedgang, hørte mani denne Egn en underjordisk Allarm, som altid blev stærkere og stærkere og endelig overgik til den hæftigste Tordens Brøl. Jorden. rundt omkring begyndte at skjælve, flere Rævner aabnede sig, hvoraf en tyk Røg udsteeg; af den største Aabning fremsprudlede en stor Masse sort Vand, som i flere Stytter reiste sig 15 Toiser op i Luften, førte Stene med sig, der ved at falde ned, fyldte en Omkreds af 15 Toiser rundt omkring. Heraf erholdt hiin Egn ovennævnte Skikkelse. Udbrudet varede en halv Time. Efter et Ophold af 4 Timer fulgte en nye Explotion, og efter denne endnu 3 andre, under en bestandig underjordisk Allarm, saa at Arbeiderne paa Marken frygtede hele Egnens Undergang, og Markens Eier en Geistlig ilede til med Vievand og begyndte med sine Besværgelser. Allarmen, hørte endnu ikke ganske op denne Dag, hvorpaa flere Rysgierrige af Omegnen ilede til for at see Jordbundens forandrede Skikkelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Egnen af Catolica, en lille Flekke 18 Mile, fra Rafadale, og kun 4 Mile fra Havet, finder, man paa Veien flere Svovelkilder, hvis Vand udbrede en ubehagelig Svovellugt. Denne Egn, har mange mærkværdige Gipsklipper. Tre Mile borte, omtrent 1 Miil fra Catolica, seer man en Svovelmine i et Bjerg, som kun holder 200 Fod i Gjennemsnit. Det ligger paa en frie Plads og seer ved første Øiesyn ud, som et Marmorbrud. En særdeles skjøn, glindsende, grøn Colleur, udgjør Grundfarven, som gjennemskjæres af snart mere, snart mindre mørke Svovelaarer, hvoraf de mørkeste næsten ere røde og gjennemsigtige og kaldes af Bjergfolkene Jomfruesvovel. Den Art og Maade hvorpaa man tilbereder Svovel, er følgende. Man graver ind i Bjerget, slaaer det, som graves ud deraf i smaae Stykker, af et Hoveds Størrelse, hvorpaa Alt tilligemed Støvet bliver samlet og lagt i et Steenbrud i en Høi. Der er indrettet, en Række af rundekjeddelformige Ovne, hver 4 a 5 Fod dyb og 6 a 7. Fod bred, som har foran en Aabning, der stoppes til med blød Jord. Naar dette er skeet lægger man deri de Steenstytter, som indeholde Svovel, de store neden under og rundt omkring i Ovnen i en Pyramide Form eller med hvælvede Kupler, og lader oventil staae et Hul aabent. Denne Pyramide omgiver man nu med et Lag fiin Jord, breder Straae over det Hele og lægger Jld til. Straaet antænder Svovelen; Jlden trænger udenfra ind og angriber nu alle Pyramidens Deele; naar denne har brændt 6 til 8 Timer, flyder Svovelen liig Olie fra Stenene, hvorimod Pyramiden bliver gandske sort tilbage. Hullet i Ovnen bliver derpaa aabnet, hvorigjennem Svovelen flyder ud, som nu bliver opfanget i Træeformer, der ligne Maurernes Gibsfade, og ere befugtede med Vand for at forhindre Svovelet fra at klæde fast, heri bliver det haardt, nedlægges i andre Kasser og sælges til Fremmede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Den hele Svovel Fabrik leverer aarlig mod 15,000 Kantar Svovel (hver Kantar regnet til 190 Pd., Udlændinger skulle foretrække denne Svovel forden Neapolitanske. II Revero de Terra nove d. r. Terra Novas Søe, er en, vel ikke bred, men lang Saltsøe, som har over 3 italienske Mile, i Omfang, og ligger 6 Mile borte fra Terra Nova. Den ville uden Tvivl kaste et rigt Udbytte af Salt af sig, hvis de Jndvaanere af Terra Nova, som den tilhører, ikke vidste at drage en større Rytte deraf. Denne Søe er nemlig saa overordentlig fiskerig, at man om Sommeren kan gribe Fiskene med Hænderne ved Strandbreden, eller i det Mindste dræbe dem med en Stok. Men for at saadan ikke skal skee, underholdes et Par Vogtere, som have deres Bopæl nær ved Strandbredden paa et Taarn. Kun i Fastetiden bliver der fisket i denne Søe, og da forsyner den ikke allene den hele Stad, men endog alle omliggende Steder og Byer tilstrækkelig med Fisk. Der udgyder sig Regn og Flod vand i samme. Mod østen har Staden med stor Bekostning ladet gjennemstikke et betydeligt Bjerg for af Floden Drillo, at lede født Vand ind i den. Naar den om Sommeren af Soelheden tøres noget ind, bliver Strandbredden af samme bedækket med Salt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Ved Staden Ragusa findes et bituminøst Steenbrud, som i den hele Aarstid udbreder en stærk Lugt langt omkring sig. Det bestaaer af en bruunskiferagtig Steen, bedækket med et Lag sædvanlig Kalk. Paa Sydsiden er denne Klippe saa stærk forsynet med Jordbeeg, at det smelter i Solen, og rinder ned i lange, tykke, sorte Furer, som ligne forstenede Planterødder. Stenen selv brænder i lys Flamme, indtil de harpixagtige Deele ere fortærede, hvorpaa hvidgraae Stene af ringe Haardhed blive tildage. Hiin Steen er om Sommeren saa blød, at den lader sig skjære som Ost, man kan ogsaa høvle den som Træe. Men om Vinteren bliver den haardere, og er meget sværere at forarbeide, Fugtigheden kan ikke gjennemtrænge den, derfor er den tjenlig til Dørposter, Vinduesrammer o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Duel i Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Blandet. General Lafavette er vedvarende beskjæftget med at besøge det Indre af de forenede Stater, Paa Farten op af Ohior Strømmen med Dampskibet Mechanik indtraf det Uheld, at Skibet støde te paa en skjuli Klippe og sank. Alle Passagererne bleve, ved Capitainens Aandsnærværelse, reddede; men Lafalette mistede sine i Amerika samlede Papirer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Jndsamlingen til Grækerne hører i Frankerig, ret til Dagens Orden. Den lille Stad Gray har alene bidraget 4000 Fr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Til St. Helena er ankommen et stort Partie dansk Meel og solgt for 5 til 6 Dollarer pr. Fad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Landsbyen Evern i det Celliske afbrændte forleden 82 Bygninger, hvorved 63 Familier bleve forarmede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Paven har pardonneret en heel Røver=Colonie fra Provindserne Campagne og Marittima. Den bestaaer af 24 Mænd med Koner og Børn, som under en Jesuits og en Chirurgs Ledsagelse ere blevne transporterede op til Po=Floden, hvor derer bleven dem anviist Vaaninger og Jord til at dyrke; dog blive de endnu i det første Aar under holdte paa Pavens Bekostning. Ved saaledes at fjerne dem fra deres Hjælpers Hjælpere, haaber man at gjøre dem til skikkelige Mennesker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Sverrig grassere Bornekopperne endnu paa en foruroligende Maade i det Jndre af Landet. J Karlstad døde nyelig 12 Personer deraf allene i 1 Uge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Egnen omkring Christiania havde man den 24de Juni allerede i flere Uger ingen Regn faaet. Blev denne Mangel ikke snart afhjulpen, maatte man opgive Haabet om en god Høst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Udenlandsk. Hs. Majestæt Kongen indtraf den 29de f. M. om Aftenen Kl. 7, under Folkets Jubel og Kanonernes Torden, til Husum, hvor han behagede at stige af hos Hr. Geheime-Conferenceraad v. Levetzow.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Efter Sigende ventedes Hs. Majestæt allerede den 9de Juli tilbage til Kjøbenhavn Tirsdagen den 28de Juni festligholdtes Hs. H. Prindsesse Caroline Amalias Fødselsdag paa Sorgenfrie Slot. En stor Mængde Menneskeer fra Hovedstaden have begivet sig derud. Et Bal paa Slottet endte Festen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Agerdyrknings-Selskaber for Kjøbenhavns Amt, der skiftedes 1819, har i en GeneralForsamling den 15de Decbr. f. A. besluttet at erklære sig for ophavet og afgive sin beholdne Formue, bestaaende af omtrent 4000 Rbd., til det kgl. Landhuusholdnings=Selskab, imod at det aarlig anvender Renterne til Bedste for Beboerne af Kjøbenhavns Amt, og Jsærdeleshed til Understøttelser for nogle af Amtets dristige Bønder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn confirmeredes den 29de f. M. 9 høvstumme Børn, i Overværelse af Biskop Münter og en talrig Forsamling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Søndagen den 3die Dennes kom Cadet=Skibet, efter et Krydstog af 7 Uger i Nordsøen, tilbage til Kjøbenhavns Rhed, hvorfra det efter nogle Dage igjen skulde afgaae til Østersøen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Krigsassessor Schæffer har nu i Christiania ladet trykke et lille Skrift, fuld af Grovheder, imod Professor Ørsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Onsdagen den 29de Juni, om Middagen Kl. 12 1/2, udbrød i Kjøbenhavn en hæftig Jld hos Snedkermester Møller i Sværtegaden, af hvis Gaard Taget, og den øverste Etage gandske forbrændte. Ved det virksomme Brandcorps's hurtige Hjælp blev Jlden allerede slukket henimod Kl. 2.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Kunstrider Kuhn bekjendtgjør i Kjøbenhavns Adresseavis: at Hr. Ziescheck igjen er restitueret af et Fald, han havde erholdt, og at han atter baade rider og springer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Vor fortjente Statistiker, Hr. Etatsraad Thaarup Redacteur af Dagen og Kjøbenhavns Skilde. rie), er tiltraadt en Reise til Tyskland, hvor han efter Forlydende agter at besørge en nye tysk Udgave af sin Statistik.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
En Skræder Kroll i Kbhvn efterlyser sin Dreng, som er løben af Læren i bare Skjorteærmer og Hosesokker, og maa altsaa have havt Hastværk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J Bellinge, i Fyen slog Lynilden ned i et store Træe, der stod paa den søndre Side af Kirkediget, og splintrede det med saadan Magt, at Stumper, deraf endog fandtes paa Kirkens nordre Side. Under samme Træe havde en Pige søgt Skjul; men lykkeligviis forladt det faa Øieblikke før Lynstraalen, knuste det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
J viborger Samler havde En forleden spurgt, hvor høit man maatte være oppe i Luften for omNatten Kl. 12 at kunne see Solen. Dette Spørgsmaal er nu i Kjøbenhavns Skilderie besvaret med: nærmest 13 1/4 Miil, ved Vinter-Soelhværv derimod 719 Mile.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Ved Landsoverretten i Viborg er Jens Pedersen Hellegaard, af Grønnerup, for at have overfaldt Jens Skræder i Gronnerup, hvilket havde havt dennes paafølgende Død til Følge, dømt til at arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus 1 Aar og betale Sagens Omkostninger. Ved samme Ret er Søren Madsen Bjørndahl, for ved Jndbrud begaaet Pengetyverie paa Amtstuen i Thisted, dømt til at arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, betale i Jgjæld til Fuldmægtig Ovesen 170 Rbd. Sedl. og udrede Sagens Omkostninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Ved Landemodet i Aalborg den 6te Dennes, prædikede Provst Kabel fra Hjørring, og ved Landemodet i Viborg den 27de f. M. Amtsprovst Funder fra Vroue. Dagen efter holdt Bibelselskabet i Viborg sit aarlige Møde, hvori Regnskaberne bleve fremlagte, som udviste hvilken Beholdning Selskabet til Dato har. J de faa Aar Selskabet har virket, ere til fattige Bibelelskere gratis udleverede 85 indbundne Bibler og 235 indbundne Nyttestamenter, ligesom til Andre for en moderat Betaling 134 Bibler, og 556 Nytestamenter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Til Hals er i denne Tid indkommen en Skipper Duus med sine Folk. Fartøiet er med Ladning og Alt sjunken i Nordsøen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Kjøbenhavns Børs, den 8de Juli. Cours. Hamb. 2 M., a vista 211. Spec. 212. Specier solgtes til 12 M. 11 1/2 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter) 95 a 95 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito 90 1/4 a 90 1/3 i Banco Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4de Febr. 1820) 103 1/2 a 124 Rbd. r. S. Dito dito 110 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Avertissement. En nye dansk Tommestok, mærket Nr. Dromk. er udlaant, til hvem erindres ei i Øieblikket, som behageligst bedes tilbageleveret til Thisted, den 9de Juli 1825. Hassel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Blandet. I Departementet Lot et Garonne have 4 overtroiske Qvinder anfaldet en gammel Kone, som de ansaae for en Her, og efter paa det grusomste at have mishandlet hende, uden at den Ulykkelige ville tilstaae hendes formeente Hexerie, kastet hende paa et dertil iforveien tilberedt Baal. Slagt, offerets gjennemtrængende Skrig skrækkede dog Furierne bort, og saaledes blev den ulykkelige gamle Kone, skjøndt i en ynkelig Tilstand, reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Som bekjendt staaer en Deel af Paris paa Cafacomber, eller udhulede Steenbrud. Forleden, hændtes det i Kapuziner=Hospitalet, at Gulvet i et Værelse sank, og en syg Kone med Seng og samt styrtede ned i en tilsyneladende bundløs Afgrund. En Apothekersvend, som lod sig hisse ned, bragte dog den Ulykkelige op igien; men som død eller levende omtales ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
I Gibraltar er den 1 Juni bleven langt Grundstenen til en protestantisk Kirke, som man længe har savnet der. Endeel af Bjergværkerne i Harzen er, for en Summa af 800,000 Rdlr., paa 10 Aar forpagtede bort til et engelsk Bjergværks=Compagnie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
En emigreret spansk Skuespillerinde, Clara Gazul, af Herkomst en Zigeunerdatter, har i Paris udgivet en fransk Oversættelse af sine meget originale Skuespil. Blandt disse findes et, som hedder: "Spanierne i Danmark. Scenen er i Fyen, i Aaret 1808, og Hovedpersonerne i Styk tet: Marqvis Romana og hans Adjutant D. Juan Diaz. Sidste er ingen Anden, end den ulykkelige Porlier, der siden fik en saa bedrøvelig Ende i sit Fædreland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Handelstidenden fortæller, at Apotheker Fischer i Frobburg anvender med Fordeel Steenkul til Gjødning, efterat det paa en hensigtsmæssig Maade dertil er tilberedt; thi i dets raa Tilstand vil det ingenlunde kunne bruges dertil, da det hverken kan angribes af den atmosphæriske Luft eller af Vandet. Da Steenkul blandt alle raa Naturlegemer, i det mindste Rum, indeholder den største Mængde Kulstof, og Kulstof netop er det elementare Grundvæsen i Planter og alle Producter af Planteverdenen, saa maa Steenkul ogsaa ufeilbarlig være meest skikket til et godt Gjødningsmiddel. Af saadan tilberedt Steenkulsgjødning sælger Hr. Fischer Centneret for 3 Rbd. Courant.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Udenlandsk. Om vor elskede Landsfaders Reise erfares denne Gang af Alt. Merkur, at Hs. Majestæt indtraf den 30te f. M., om Eftermiddagen Kl. 4, stormfuldt Veir til Den Nordstrand, hvor han strax efter at være traadt iland tog Dige Jstandsættelsen i Øiesyn og yttrede sin Tilfredshed, med Samme. Hs. Majestæt traadte ind til flere af Beboerne, tog deres occonomiske Jndretning i Øiesyn og viste ved denne Leilighed, at end ikke den tilsyneladende ubetydeligste Ting undgik hans kongelige Blik. Det var første Gang, at en Konge af den oldenborgske Stamme besøgte Øen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Hs. Majestæt Kongen har fra Nordstrand og saa besøgt Pellvorm og derfra igjen Halling Hooge, hvor Høisamme, formedelst Modvind maatte overnatte og afgik først den 3die Juli videre til Föhr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Den 6te Juli har det behaget Hs. kongelige Majestæt at tilstaae Hs. høifyrstelige Durchlauchtighed Hertug Friederich Wilhelm Poul Leopold til Slesvig=Holsteen=Sønderborg-Bech for sig og samtlige ægte Descendenter, Ret til, tillige at føre hertugelig Navn og Titel, som Hertug af Glücksburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Efter Rygtet vil vor kundskabsrige Professor Herholdt nedlægge sin Post som Overmedicus, ved Frederiks Hospital. J denne Anledning læses i No. 151 af Kjøbenhavns Addresse-Avis erfor Professoren høist smigrende Beklagelse af Hospitalets Patienter; men som naar man ei forud er bekjendt med hiin Omstændighed, ligesaa le kunde give Anledning til den Formodning, at Professor Herholdt laa for Døden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
J Skilderiet har Hr. P. A. Heiberg fra Paris ladet indrykke en Skrivelse af 25de f. M. hvori han advarer det danske Publikum i Almindelighed og hans Venner i Særdeleshed, ikke at sende Smaapakker til Hamborg, for derfra at gaae med Deligencerne til Frankrig. Som Anledning til denne ikke ugrundede Advarsel fortæller han: at da han forleden paa denne Maade fra Kjøbenhavn modtog en lille Pakke, hvorved var fastbundet, som det syntes, et Brev, hvis Udskrift tilkjendegav, at der i Pakken indeholdtes en Bog, fandt han ved at aabne Pakken, at Bogen var bortstiaalet og en hvidagtig Muursteen lagt i Stedet. Ogsaa Brevet var borttaget og Convolutten tom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Den 28de f. M. lykkedes det Færgemændene, Hans Frederiksen og Hans Jørgen Hansen af Helsingøer, som laae med deres Baad ved Skibet Gevalia af Geste, for at ilandsætte Captainen til Clarering paa Toldboden, at redde en Matros fra Briggen Shepherd, som i det samme kom Nord ind af Sundet, og et Par Kabellængder fra Gevalia vilde udsætte sin Baad med 2 Mand, for ligeledes at clarere Tolden: men da Briggen forblev under Seil, trak den Baaden, som var kommen den i Kjølvandet, under. Den ene Matros bjergede sig selv, ved at faae fat i en Tougende; men den anden, som kunne svømme lidt, blev halv død bjerget af bemældte Færgemænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Maribo Avis fortæller Følgende: "En Nat for omrent 3 Uger siden har Avlingsforvalteren Hr. Seroll, paa Rosenlund, uagtet han rolig sov i sin Seng, været i stor Livsfare. Da han om Morgenen vaagnede, observerede han nemlig 3 Rendekugler i Væggen ved sin Seng, og ved nærmere Undersøgelse erfaredes det; at disse ved Skud udenfra havde, naturligviis af en med hans Sovekammers Indretning bekjendt Person, været rettede efter hans Hoved, over hvilket de havde passeret; men vare gaaede for høit,