JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Tirsdagen den 26de Februarii, om Middagen, bliver ved Auction paa I Forsen bortsolgt: Resten af Ladningen i det ved Kaperforet Jent Hjørt opbragte, og derefter priisdømte Skib, Franelin kaldet, bestaaende i Circa 1800 Tönder Torreverchia Salt : som forinden anvises af Mægler I. C. Mauer, Jnsdagen den 27de Februar, om Formiddagen Kl. 10, lader de Her(N. C. Vederio & Comp. ved Auction paa Børsen bortsælge: 150 Stkr. 12 Tomme Fyrrebielker. 4000 dito 10 a 11 Timme dito 250 dito 8 Tømme Fyrresparer. 200 Tylter 3 Tomme 6 a 7 Alen Flander, 300 dito Vestervigs Vartbræder, 300 dito Vestervig Lykker ræller, 200 dito Vahl. & Lybske Vragbræder. 100 dito Vestervigs Grannebræder, 200 dito Vestervigs halve Bæder, 30 dito Eegebræder. 100 Skok 6 & 7 Qvitteers Fegestaver, 200 Tönder Calmer Tiære. 25 Kister 5, 6 Ag Tomme Eege Skibsom. Hvorover de trykte Fortegnelser faaes nogle Dage forinden Aallies hos Mæglerne Hyllested & Sanne. Strax efter at Auctionen Mandagen den 18de Februarii i Huset 12 S249 i store Kongensgade over Priisskibet Cusaræbs Ladning i endebragt, bliver sammesteds ved Auction bortsolgt : Den ved Kaperfører H. M. Arnkiel i Skibet Realigheden dertil indbragte og priisdømte Ladning, bestaaende i : Circa 250 Baller Bomuld1065 Stkr. Campesche Træe, Prøver af Varene forevises af Hr. N. Ulrich i Helsingøer og hos Undertegnede, hos hvem tillige nogle Dage før Auctionen trykte Fortegnelse blive at bekomme. Kiøbenhavn, den 24de Januarii 1811. J. C. Mauer.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 28de Januar. Et Keiserl. Decret af 23de d. gienkalder og forbyder at bekiendtgjøre eller udføre et paveligt Breve, giver i Savon den 30te Novbr. 1810 til Vicaren og Metropolitankirkens Capitel i Florents. De, som hemmeligen have foranlediget eller bekiendtgjort samme, skulle forfølges og straffes som Forbrydere, der i have havt til Hensigt at forstyrre den offentlige Rolighed ved at opvække Borgerkrig. - Fortet Balaguer imellem Tortosa og Tarragonser indtaget af de Franske.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
London, den 22de Januar. Regieringen har befalet at lægge Beslag paa alle Skibe under hambursk, libecksk og bremersk Flag, da disse Stæder nu tilhøre Frankrig. Efterretningerne fra Buenos=Aires gaae til den 25de October. Blocaden vedvarer endnu, uagtet Admiral de Courey er ankommen. Stadens Municipalitæt var forviist, fordi man troede at det holdt med Regentskabet i Spanien. Efter Breve fra Newyork var Gouverneuren i Pensacola paa Marschen til BatonRouge med en stor Armee. Det tegner til blodige Optrin paa Louissianes Grændse. - Det 1ste Husarregiment af den tyrske Legion, som var iford med at indskibes, har pludselig faaet Contraordre. -
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Blandt Indskrankningerne for den nye Regent er ogsaa den, at han ingen Catholiker maae optage i Parlementet. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 770 pr. Ct. K. S. Speciescoursen i Kiøbenhavn 604 Procent.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Paris, den 27de Januarii. Eftrerttninger fra Temterne i Spanien.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Armeens Arrondissement i Sønden. Granada og Murcia. Den 6te rykkere General Sebastland, mod Fortet Morbella. 3 Dage efter Lødegravens Aabning havde her bemægtiget sig samme. 17 Kanoner, hvoriblandt adskillige 24 pundigere, og endeel Levnetsmidler bleve fundne i Fortet. Denne Expedition havde Vanskeligheder. Man behøvede 2 Maaneder til at giøre en Vei, hvorpaa men kunde føre Artillerie fra Mallaga til Fortet, som ligger paa Hovbredden, en Dags Marsch fra Gibraltar. Adjutant-Commandant Berton var imidlertid rykket imod Gibraltar, fordrev Engellænderne fra Fortet St. Rech, og demolerte Fortet Stepona.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Kongeriget Murcia kalder de Franske med høi Røst. Man ønske de der at have Jnsurrections-Cheferne. Siden Blakes sidste Nederlag har den Armee han bestræbde sig for at samle gandske adspredet sig. General Sebastiani havde i Sinde at marschere mod Cartagena, for at beleire denne Stad. Betiringen for Cadix. Beleringsarbeiderne for Cadi gaae stedse videre frem. Den 14de bleve 40 Kanonbaade og 60 Fruquer, ved Hielp af Ruller, bragte over Jordtungen, der er 600 Favne bred, til Trocadero=Canalen. Et nyt Batterie, Napoleon kaldet, som er opført 200 Favne foran Forter, kastede Domber paa alle Pund ter inde i Cadix. Man havde bragt det saavidt, at man kastede Hau dito Kastevaaden paa 80 Pd. af Mørsere, i 2600 Favnes Frastand fra Batterierre. Bomberne fløi ud over Cadix. Bombardementet havde altsaa taget sin Begyndelse. Det vil stedse blive stærkere. Utilfredsheden var steget til det høieste i denne ulykkelige Stud. Man klagede over at Engellænderne, istedet for at komme Cadix til Hielp blottede Andalusiens Grændser og kaldte Romanas Hær til sig for et forsvare deres egen Arme. Man syntes her at være yderst utilfrede med det nuværende Jnjurgentraad, hvis Forsamling staaer under en gelsk Jndflydelse og gandske styres efter et overdrevent Demagogie, Grundsætninger. Biskoppen af Orense, en af det gamle Regentskabs Medlemmer, som forhen har været en af de heftigste Jnsurgenter men nu antaget andre Grundsætninger, har offentligen erklæret at det er tydeligt at fre at alt skal lykkes Keiser Napoleon; at forsynet nu har de sluttet det saaledes og at man maatte finde sig deri. Over dette Sprog blev Junten allarmeret, for og Biskoppen af Orensa, General Castannes og alle Medlemmer af det gamle Regentskab, og kastede er stort Antal af de fornemste Jndvaanere i Fængsel. Hertugen af Billund, til hvem Cadixes Beleiring egentlig overdrages, har Midler til at indskibe 10,000 Mand og transportere dem over paa den anden Bridde. Den 29de rykkede den fiendtlige Eskadre frem imod Fortet Catharina. Fægtningen begyndte. Jlden var levende. Vi gjorde over 3000 Skud fra vort Batteri. Bomberne sprængede Fortet Puntales i Luften. Efter 3 Timers Fægtning trak de fiendtlige Chalupper sig bort og retirerede til Pynten af Cadix, for at ikke vore 36 og 24 pundige Batterier skulde række dem. Estremadure-Armeen. Hertugen af Dalmatien har sat sig i Bevægelse fra Sevilla med Beleirings Egnipagen for at beløire denne Fæstning og staae i Forbindelse med Prindsen af Etzling. Badajor maae allerede være taget. Beleringsskytset bestaaer af 60 Stykker af svær Caliber.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Nordarmeens Arrondissement. Armeen i Asturien. Den 14de Decbr. angreb 1500 Spaniert Posten Soto, der var besat af 2 Compagnier af General Bonnets Avantgade. Disse Tappre stillede sig strax i Slagtorden, og styrtede sig i Stormskridt paa Fienden. Jnsurgenterne bleve kastede og retirerede i største Uorden over Floden Nalon. De tabde 200 Døde og Druknede. 100 bleve fangne og bragte til Ovieds.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Armeen i Catalonien og Arragonien. Armeen i Arregonien giør Anstalter til at angribe Valencia. Armeen i Catalonien beleirer Tarragona. En Division franske Fregatter har under deres Bedækning bragt 95,000 Centner Korn, Meel, Riis, Tvebakker og Krudt til Barcellona. Denne vigtige Plads er saaledes provianteret paa 2 Aar.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
London, den 16de Januar. Med et Privatskib erholdt vi igaar en stor Mængde Breve og Documenter indtil 21de October fra Buens Afres. Jblandt samme befinder sig et Manufest fra Jantaen i Buenos Aures, 16 Qvartsider stort, og et andet kortere affattet fra Chili, der giver Efterretning om den Jnsurrections Fremskridt der er udbrudt paa den vestlige Ende af Fastlandet. Det vigtigste Factumer, at det Land, om hvilke man troede at det var Spanien meest hengivent og hvorfra man ventede en Contrikution paa 20 Millioner Piastere, har endt med at plante Revolutionens Fane Da nu Mexico har fulgt Carracat, Buenos Arres og Chilis Exempel, saa er det at formode at hele det spanske Amerika, hvorfra Spanien siden Carl V har hentet alle fine Hielpekilder, vil vorde afrevet fra Moderlandet, og at den svage Understørrelse det erholdes med Skidet Bulmark, vil blive den sidste det faaer fra Ocidenten. Jm dens det nye System saaledes giør Fremskridt, vedbliver Monte Video at være den gamle Sag troe. Ophævelsen af Blocaden for Buenos Arreskan allene tilskrives Admiral de Coureys Mellemkomst der er ankommen til Platafloden og traadt i Correspondence med Gouverneuren i denne Colonie. Da sidste Efterretninger fra Lima haves over Cadix. De gaae til den 23de Julii. J Lima var alt roligt; men hele Landstrækningen fra Santa Fe til Mexico blev skuleret som en Skueplads for de blodigste Optrin. Skibet Saa Jura Brorista er lykkelig at kommen efter en Fart af 3 Maaneder og 18 Dage. Skiber Arccha er at kommen til Vira Cruz, og General Veneas var i Begreb med at tage sit Gouvernement i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Vi erfare af Breve fra J maica at man sammesteds havde Efterretninger fra Vera Cruz til 31te October som meldte at der Mexicover udbrudt et skrækkeligt Oprør, at de Jndfødte havde sat sig op imod de curopæiske Spaniere, og at Oprøret endnu ikke var stillet ved Depeschens Afgang.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Bladet The Courier siger: Fra Brasilien er en Paquetbaad ankommen med Breve fra Ris Janeiro til 22de November. Den havde tillige Efterretninger fra Platafløden til den 2den November. Vi meddeelt 2 Breve, der vise vor Handels Stilling i Estab issementerne ved denne Flød og den spanske Regierings Hensigter i Henseende til samme.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Rio Joneiro, den 19de Novbr. Vi have den behagelige Efterretning at Blocaden paa Pat fløden er bleven ophævet. Dette er meldet os fra Lieutenant Ramsey, Commandeur paa Skonnerten Misletoe, som har indgaaet en Overeenskomst med Commandanten for den spanske Marine, i Følge hvilken de ener ske Skibe ikke mere skulle hindres i deres Fart paa Pleraf den, den med den Forbeholdenhed at Overeenskomstens Gienstand skal meldes Admiral de Couren. En engelsk Kiøbmand er bleven udnævnt til at følge en spansk Officeer som Tolk til Admiralen, hvem de skulle finde i Maldonado. Til Monteviden er ankommen en nye Gouverneur. Han og udnævnt af Regentskabet og skal have en meget fast Caracter ; imidleres have vi dog ei endnu hørt at han har taget nogen afgiørende Bestemmelse. Rolighed og Tillid synes at være gienoprettet i Buenos=Arres, og 2de skillige Expeditioner, som Juntaen har sendt til det Indre, hav fuldkommen fyldestgiort deres Bestemmelse. Den nye Røgie ings Franstaltninger synes at billiges af alle Jndvaanerne i det Jndre, der vedblive at sende Recruter ; og man siger og trøer almindelig at de Pener, om man i lang Tid har samlet paa i Patost, ere underviis til Buenos Aires. Sammes Ankomst vil give Constitutionen nye Kraft og have en fordeelagtig Jndflydelse paa Handelen. Ris Janeiro, af samme Datum.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Man siger her almindelig at Lord Strangford her erholdet Depescher, fra den nye Gouverneur i Montevideo af 1ste dennes, og at sammes Jndhold er meget vigtigt. Den nye Gouverneur har meget eftertrykkeligen tilkiendegivet sin Misfornøielse over at General Linieres og Don Cisneros have været saa skiødet løse ved Udøvelsen af Colonial Loven, at de have imodtaget Fremmede - ligemeget under hvilken Betingelse - og tilføiet at de begge have fortient deres Skjebne, der bestod i Dødsstraf for den ene og Værdigheds-Fortabelse for den anden. Han melder at det, ved Colonisternes store Tilbøielighed til at afryste Aaget og give sig selv en nye Constitution, er hans Pligt, i Mangel af en høiere Authoritet, at hævde Landets Jntegritet, paa en Tid da Tingenes Stilling kræver at man maae holde sig til Engellænderne saavelsom disses Medvirkning. Han erklærer at det i Følge dette er hans faste Beslutning at opretholde Coloniens gamle Love, som forbyde en hver fremmed at lande der, undtagen i Nødstilfælde. Man forsikkrer at ovenanførte den nye Gouverneurs Fremstillinger ere blevne Lord Strangford meddeelte i et Brev, hvori just ikke Hs. Herlighed er bleven skaanet. Hr. Smiths Brev til Hr. Pinkney, som havde til Hensigt at tilbagekalde den sidste fra London var allene grundet paa at den storbrittaniske Regiering havde forsømt at sende en diplomatisk Agent af lige Rang til de forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Efter al Ting at slutte synes det at den amerikanske Regiering har havt til Hensigt at tvinge os til at opgive vort Blokadesystem paa Papiret som de kalde det. Paa denne Maade skulde Engelland opgive sit Søe system. J saa Henseende er det Frankrigs Fordeel at vedligeholde denne Uenighed imellem de forenede Stater og Engelland.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Til Plymuth ere en Deel franske Krigsfanger ankomne, som bleve tagne i Slaget ved Busco. De foragte de portugisiske Soldater, men agte de engelske. De efterlode Massen i Santarem og sige at den franske Armee er godt forsynet med alt. Jaa blev Parlementet aabnet ved en Commission. Strax efter nedlagde Skatkammerkantsleren en Bill, angaaende Regentskabet, der var affattet i Overeensstemmelse med de tagne Beslutninger.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Regentskabsbillen er af følgende væsentlige Jndhold: Prindsen af Wallis skal udøve den Kongl. Magt, som er Indskrænkninger underkastet.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
De nærværende Titularier skulle beholde deres Embeder saalænge til Regenten tager andre Bestemmelser. Hvis Hs. Majestæt skulde vorde helbredet og erklære at han havde besluttet igjen at tiltræde fine Funktioner, da skal den første Act tabe sin Kraft, og enhver Act, der grunder sig paa disse Foranstaltninger eller maatte være givet i forveien, ligeledes være ugyldig. Enhver Act, befaling og Udnævnelse, som er skeet ifølge disse Dispositioner, beholder Kraft saa længe, indtil Hs. Majestæt maatte behage deri at giøre nogen Forandring. Jngen Act af Regenten er gyldig, naar den ikke er affattet i Hs. Maj stæts Navn og overeenstemmende med Foranstaltningerne i nærværende Act. Regenten skal ansees som en Embedsmand, der beklæder et Embede med Fuldmagt. Han skal giøre Eed, og for det geheime Raad afgive den Forklaring, som forlanges af Personer der ere beklædte med saadanne Embeder. Regenten skal ikke have Ret til at uddeele nogen Pairs Værdighed eller kalde formeentlige Arvinger ind i Parlementet, eller forinden en bestemt Tid uddele Titler, hvis Besiddelse er tvivlsom.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Det skal ikke være Regenten tilladt at bortgive Embeder paa Forventning eller saadanne, hvis Varighed ikke er bestemt ved Hs. Majestæt Villie, de undtagen, som efter Lovens Bogstav bortgives paa Livstid, eller hvis Varighed er afhængig af den Persons gode Opførsel, der beklædes med samme. Ligeledes skulle Pensioner for Cantsleren, Dom merne &c. herfra være en Undtagelse. Regenten har ikke Ret til at give nogen Bill Kongl. Sauction eller gienkalde gieldende Bill, for at forandre Ordenen og Gangen i Thronens Arvefølge. Regenten skal residere i Storbrittanien og maae ingen ægte som bekiender sig til det catholske Troesystem. Omsorgen for Hs. Majestæts Person samt Udnævnelsen af hans Hofetat overdrages til Hs. Majestæt Dronningen. Et Raad skal beskikkes ved siden af Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Hs. Majestæts Raad skal forsamle sig den 1ste April næstkommende og siden den 1ste Dag i hvert af de følgende Fierdingaar, for at forklare hvorledes Hs. Majestæt befinder sig. En Afskrift af denne Erklæring skal overleveres til Præsidenten i det geheime Raad og bekiendtgiøres i Hoftidenden.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Hos. Majestæt Dronningens Raad skal tage erdelig Førklaring af de tienstgiørende Læger.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Hs. Majestæt Dronningen og hendes Raad skal tilkiendegive Hs. Majestæts Helbredelse, ved en Bekiendtgiørelse stillet til det geheime Raad. Det geheime Raad skal forsamle sig og antage dette Actstykke. Efter denne Formalitæt skal Hs. Majestæt kunne sammenkalde det geheine Raad, ved en med hans Underskrivt forsynet Act. Hvis Hs. Majestæt, efter det og heime Raads Mening, som paa ovennævnte Maade skal være forsamlet erklærer at det behager Høistsamme igjen at overtage den personlig Udødelse af den Konge Magt, skal en Proclamation i den Anledning udstædes. Denne af Medlemmerne i det geheime Raad underskrevne Proclamation skal, tilligemed de andre Acter, tilstilles Lers=Majoren, og 32 varende Act tabe sin Kraft.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
J det Tilfælde at Regenten eller Hs. Majestat skulde ved Døden afgaae, eller Hs. Majestæt igien tiltræde Regieringen, skal Parlamens tet, hvis det er prorogeret eller gjourneree, igien forsamle sig og holde sine Møder, og hvis det er dissolveret skulle de Medlemmer, hvoraf det sidste Parlement bestod, igien forsamle sig og begynde fine Møder. Det paa denne Maade forsamlede Parlements Møder skulle ikke vare længere end 2 Maaneder. Hvis Hs. Majestæt Dronningen skulde ved Døden afgaae, da stoOmsørgen for Hs. Majestæts Person øverdrages til Dronningens Raad.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
- Grev Liverpool har erholdet 2 Depescher fra Lord Wellington. 3 den første berettes at Marschal Massena samlede en Mængde Fartøier paa Zeiere og at det 9de Corpses Marsch til Madrid ikke har stadfæstet sig, Den anden, som er dattret Cart jo den 29de Decbr. er af følgende Jndhold: "Siden min sidste Depesche til Deres Herlighed er jeg bleven underrettet om at de fiendtlige Tropper, som sidst i forrige Maa ved havde forladt Neder Beira, den 15de og 16de dennes ere gangne over Coa og Almeida, og fremtykkede i Over-Deira paa Veiene fra Pindel og Trancoso, Alverca og Celortc. De over denne Deel af Grændsen fremtrængte Tropper synes at udgiøre 17000 Mand; og jeg troer at de ikke allene bestaae af Gardannes, men ogsaa af en Deel af det 9de Corps. Efter de nyeste til mig indkomne Beretninger var Fiendens Fortrax den 22de i Marcirva i Mondego Dalen, saa at hans Marsch just ikke har været hastig; men er den bleven fortsat, saa maa dette Corps alligevel i dette Øieblik være i Forbindelse med Massenas Arne paa Veien fra Thomar.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
General Silveira har trukket sig tilbage med sine Tropper til Momento de Beira.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
J Fiendens Stilling imod min Armer er ingen Forandring skeet, blot har den franske Armee detascheret 3 a 4000 Mand over Zizere til Castel Branco.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
- Fra Oporto skrives under 30te December: "Vi have ingen anden Nyehed her end at et fransk Corps paa 6000 Mand Jnfanterie med 200 Heste og 2 Kanoner har forenet sig ved Topenhal med et andet fransk Corps.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Man befrygter at den bevæbnede Brigle Confliet er forliist paa den nordspanske Kyst.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Den engelske Eskadre for Cherbourg er af Stormin bleven nødt til at vende tilbage til Saint Helene. Der foreløber ingen Dag uden at man jo paa Loybs-Kaffehuus faaes Efterretninger og Priser de franske Kapere have taget; disse ere især slemme i Canalen. J Tirsdag krydsede de franske Kapere for Bracht Head.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Den 17de Januar. Vore Blade skildte flere Egne i Jrland som meget urolige, især Grivskaberne Tipperary og Ware ford. Det forefaldt mange Røverier og Mord, og hele bevæbnede Hobe lade sig see offentligen.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Den 18de Januar. J et af de sidste Breve fra Lissabon hedder det blandt andet: I Hospitalerne ligge omtrent 4000 Syge, hvoriblandt 400 Officerer. Den 19de Januar. Grenvislisternes og Foristernes Partie tiltager dagligen. Det synes at de sidste ville faae Overvægten ved nærværende Forfatning. Lord Grenville har ingen Samtaler havt med Prindserne, imedens Lord Holland ikke allene har havt den Ære at modtage et personligt Besøg af Prindsen af Wallis, men ogsaa selv igaar havde en lang Audience hos Prindsen i Aarltonhause. Da Hs. Herlighed endnu bestandig lider af Gigten, saa blev han baaret i en Stoel. Vi set allerede Spiren til Uenigheden imellem begge Partierne Forme de sig endskiøndt faa Øieblikke, for at erholde Embeder og Magt, saa er dog denne Enighed af ingen Varighed.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Den 21de Januar. Man siger at Oprøret i Mexico er bleven stillet, men at derimod et almindeligt Oprør er udbrudt paa Den Cuba Stokholm, den 22de Januar. Af de franske Adjutanter og andre høie Officerer, som fulgde Deres Kongl. Høiheder Kionprindsessen og Arveprindsen til Stockholm, ere 3 igien vendte tilbage til Frankrige, og man troer at de øvrige snart følge efter.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Blandede Efterretninger. J den svenske Hofcalender for 1811 findes følgende geneologiske Liste over Kongehuset : Carl XIII, Konge, Dronningen hans Gemalinde, Carl Johann, Sverrigs Kronprinds, valgt af Stænderne den 21de August 1810, født den 26de Januar 1764; Engenia BernhardinDefirke, Kronprindsesse af Sverrig, født den 8de Novbr. 1781, formælet den 16de August 1798; Joseph Frantz Oscar, Arveprinds, født den 4de Julii 1799. Sophie Albertine, Kongelig Prindsesse, Abedisse til Qvedlinburg. Forhen Gustav Adolph 17 og Prinds Gue stav ere anførte iblandt Seraphinridderne. Ado ph vægret sig ved at imodtage en Persion af Engelland, hvis AlliIfølge Efterretninger fra Sverrig har den forrige Konge Gustanance skilte ham ved Krone og Scepter. Han vil leve allene af Renterne af sin Privatformue.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Nytaarsdag afbrændte det store Steen=Theater i Petersburg, Landsbyerne Aspern og Wagram ere nu igien fremtraadte af deres Ruiner. Næsten hver Bønde har ladet en Kanonkugel indmure over Porten til sit nykygte Huus, som et Erindringstegn. Det var er Længdecontoirs Aarbog for Aaret 1811 giver følgende hert gnelse over Rigets Befolkning efter de Sprogs Forskielighed Hildvaanerne bruge. "Det franske Sprog 2791,000; det italien se Sprog 4, 22,000 ; det flamske eller hollandske Sprog 441. da tydske Sprog 2,705,000; det bleronniske Sprog 867,000; det bettiske Sprog 108,000; i alt 41,029,000. J denne Beregning er det Militaire ikke indbefattet ; et heller Jndvaanerne i Departementet, Simplon og Devertimenterne paa hiin Side Ems. Ved Tilkom da af disse sidste kan de tydsktalende Franskes Antal ansættes til Andenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Batteriet Tre Kroner, den 7de Februar. Jngen Skibe de enten ud eller indpasserede. Saavidt sees kan er intet Driviis i Farvande.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Helsingøer, den 4de Februar. Paa noget Driviis nær, som ligger i Bygten og her i Havnen, er Sundet frit for Jis Den 5te Februar. Sundet er aldeles frit for Jis Den 6te Februar. Sundas Tilstand er den samme som i Gaar.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Kiøbenhavn, den 8de Februar. I det Vi herved allernaadigst tilkiendegive Dig Vor allerhøieste Veldehaa 4 Timer, for det Os den 28de f. M. af Dig allerunderdanigst overlerede herydelige Bidrag, til Understøttelse for det engelsk Krigsfargenskan værende danske Søefolk samt disses hjemme bærende Koner og uforsørgede Børn, hvilket ved Din roesværdige Ol sorg og Nirkethe er en veiebragt ved den Dig til rette Øiemed bevilgede Benefie forestilling paa Vor Stueplads, ville Vi og allernaadige have Dig meddeelt Gienpart af Vort allerhøieste Rescript til Vort Admiralitets- og Commissariats=Collegium af 2den d. M. hvorved Ve Efter Dit allerunderdanigst yttrede Ønske, allernaadigst have bestem Anvendelsen og Fordelingen af hiint Bidrag. befalendes Dig Gud, Givet i Vor Residentsstad Kiøbenhavn, den 4de Februar 1811. Fredrik R. Til Skuespiller Dannebrogsmand Knudsen.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Mandagen den 11te Februarii declareres Forløvelsen imellem Hos Høihed Prindsesse Juliane Sophie af Danmark og Hs. Durchl. Prinds Friderick Wilhelm Carl Ludvig af Hessen Philipsthal; i denne Anledning bliver om Aftenen Kl. 7 Cour og derefter Apartement hos Hs. Majestæt Kongen for Damer og Kavallerer af de 3 første Classer i Mangen.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Den 3die Januarii forelæste i det Kongelige Medicinske Selskab ProJessor Ørsted en kort Oversigt over de nyere Opdagelsers Jndflydelse paa den chemiske Theorie. Den 24de Januarii fortsatte Hr. Professorer, samme.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Hs. Majestæt Kongen har under 13de November sidstleden confirmeet Selskabets Berigning paa at fore Tiiul af Kongeligt og bruge den i Jndskrivt paa sit Segl.