Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-27
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. De Engelske Avisskrivere ere ragede i en lang Disput med hinanden om Aarsagen, hvorfor Prins Regenten har saa snart og i egen Person opløst Parlementet; da nogle af dem have fremsat den Meening, at han derved har villet tilkiendegive sin Misfornøielse med, at Underhuuset har viist sig saa knap i at bevilge de forlangte Forhøielser i hans Brødres Appanager, i Anledning af deres Formæling. – Staden Londons Addresse i Anledning af Hertugen af Cambringes Formæling er endnu ikke bleven Dronningen overleveret, da hun endnu ikke lader sig offentlig see, uagtet hun befinder sig nu bedre. – Det Engelske Folks Opmærksomhed er forresten henvendt paa de nye Parlementsvalg, og Sir S. Romilly og Søecapitainen Marvell ere optraadte som Candidater for Westminster, og arbeide imod Sir Francis Burdet og Hr. KinnairdsUdvælgelse, hiine høre til Whig-Partiet, og disse til det Democratiske. Jnterressen for den Ostindiske Krig er mindre spændt, da Englændernes Overvægt bliver stedse meere afgjort, ifølge en Avis fra Calcutta af 2den Februar har man den Efterretning, at det er lykkedes flere brittiske Colonner, at naae de Pindares ved Bredderne af Nerbudda, og at adsplitte dem med Tabet af deres Bagage, Elephanter og Kanoner; og fra Ceylon hedder det i Gouvernements-Tidenden, dateret Columbo den 31te Januar d. A., at Oberstlieutenant Kelly havde faaet Efterretning om at Prætendenten og Rebellen Dessane havde ladet sig see ved Bredderne af Auwa og Walasse, hvorfor et Detaschement blev afsendt den 18de for at overfalde ham. Men da det kom derhen vare de Bygninger, som Rebellerne nyelig der havde opført, igien blevne rømmede og stukne i Brand. Detaschementet stødte paa Marschen paa en Trop, hvoraf 3 bleve dræbte. Da Detaschementet var kommet tilbage, marscherede Oberstlieutenant Kelly til Alliput uden betydelig Standsning, uagtet man ved fældede Træstammer havde søgt at spærre Veien for ham. Fienden havde paa Marschen skudt Piile løs paa hans Folk, men ikke en Mand var bleven saaret. Nogle Landsbyer, som vare beboede af Rebellerne og igien vare forladte, bleve stukne i Brand. Rebellerne havde ikke nogensteds gjort alvorlig Modstand. – Det Oprør, som Nederlænderne nu skulle have dæmpet paa den molukkiske Øe Amboina, har været meget betydeligt; det udbrød i Saparona et Residentskab, som staaer under Gouvernementet paa Amboina. Residenten Hr. Vandenberg blev myrdet tilligemed sin Kone og Familie, og 200 Mand Nederlandske Tropper, som bleve afsendte for at standse Oprøret, bleve ligeledes dræbte tilligemed deres Officerer. Aarsagerne til Oprøret siges at have været, at Regieringen havde indført Papiirpenge, at den havde udtaget Jndfødte til Soldater, at et Fruentimmer var paa Gouverneurens Befaling bleven afklædt og pidsket offentlig paa Torvet; at Folket var blevet tvunget til uden Betaling at levere Soldaterne Fiske og Sagogryn, ogsaa beskyldte man Gouverneuren for at han lod sig regiere af sin Secretair en vis Arnock. Oprørerne bemægtigede sig først Gouverneurens Person; hans Gemalinde flygtede derpaa ind i Fortet og anholdt og Biestand hos de Nederlandske Auctoriteter. Man sendte hende derpaa 210 Mand tilhielp, under Jngenieurmajoren Baties Befaling, disse bestod af en Slump Matroser fra to Nederlandske Krigsskibe, og af nogle Hollandske og Javaniske Tropper. Men dette Korps landede paa et meget ufordeelagtigt Sted, hvor Fienden stod i en vel bedækket Position, de bleve angrebne uden at kunne til føie ham igien nogen Skade, og maatte derfore tage Flugten i største Hast, hvorved en stor Deel af Mandskabet, tilligemed den commanderende Officeer bleve dræbte. 40 til 50 Matroser vilde redde sig i en Baad, men da den ikke var stor nok, saa sank den med dem. Kun 17 Mand af hele Detaschementet undslap, og Rajab Sing Soory som fulgte med Toget blev skudt i denne Affaire, en Deel afskedigede Engelske Soldater skulle opholde sig hos Jnsurgenterne.