JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Efter Jomfrue Anna Lovsons dødelige Afgang her i Byen den & 24 Februarii sidst, er hendes Boe strax tagen under Forsegling, og 30te Dagen, den paafølgende 25. Martii registeret og vurderet; da man nu derved har erfaret, at ved et af den afdøde oprettede, og den 14. Martii sidst allernaadigst confirmerede Testament, Jomfrue Anna Margaretha Westergaard Mørch, og Broder Studiosus Mr. Andreas Lovsen Mørch, som i Stervboet vare tilstæde, ere indsatte, som eeneste Arvinger efter hende, og samme Tid erholdet Underretning om, at paa Boen ikke skulle hæfte nogen Udenbyes Gield, saa dog, for med Sikkerhed i Tiden at kunde slutte Skiftet, bliver Dødsfaldet herved bekiendtgjort, om nogen i Stervboet maatte have noget at fordre, de da samme lovligen og beviisligen til 12 Ugers Dagen ved Skiftesamlingen i Stervboet den 19. Maji næstkommende ville anmælde, da enhver derefter skal nyde den Ret, ham kan tilkomme. Tilligemed blive bekiendtgjort, at Tisdagen den 29. April næstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet bliver udi Stervboet foretaget offentlig Auction over Stervboets beqvemme Gaard, og vedliggende smukke Frugthave, 3 Leievaaninger udi Smedens Gyde, tilligemed Jndboet bestaaende af Sølv, Tin, Messing og kobber Tøi, Senge= og Sengeklæder, med anden Boehave, hvortil Liebhavere behage at indfinde dem. Aalborg den 9 April 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Et honet Fruentimmer som kan forestaae et Huus med at koge og lave Mad til fornemme Folk, tilbydes Condition hos et Herskab paa Landet, enten strax eller til St. Hansdag. Anviisningen skeer her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Efter (S. T.) de høie Herrer Kirkens Directeurers Foranstaltning, bliver ved den over afgangne Jens Nørtranders Stervboets Eiendeele berammede Auction den 22. April førstkommende, tillige bortsolgt de af bemældte Afdøde til Frue Kirke ber i Byen skienkede 12 Stkr. Leievaaninger udi Klokstøberggaden der sammesteds beliggende, med derudi værende 16 Stkr. Kakkelovne, hvilke først separat prøves opraabte til Bortsælgelse, som nogen til behøvende Jndqvartering, hvortil samme findes be hvem indrettede, skulle finde Lyst til samme, og dernæst alle samlet under er opraabt, da bemældte Vaaninger, paa hvilken af disse tvende Maader, som til Kirkens Beste findes at være meest fordeelagtig, bliver derefter uden fleere Auctioners Holdelse, den eller de Høistbydende efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, tilslagen. Aalborg den 8 Aprik, modes herved ærbødigst, at de med allerførste ville tilsende mig J. F. 2 ver betalt deres Aviser for sidste halve Aar, anDe Herrer i og uden for Byen, som endnu ikke ha Betaling, ikke længere vil bie paa disse Restancer. Aalborg, Betalingen; da Vedkommende, som derfor af mig skal have Post=Contoir den 9. April. 1788. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
J. F. S. førstkommende Fredag, flytter til Mad. Hettings Til alles Efterretning bekiendtgiøres herved: at jeg paa Gaard i Maren Turresgade. Aalborg Post-Contoir den 9. April 1788. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Iisdagen den 22 April førstkommende om Formiddagen Kl. over bemældte Stervboets tilhørende Gaard, beliggende udi Jens Jensen Nørtranders, foredaget offentlig Auction, først 10 Slet, bliver udi Stervboet efter her i Byen afdøde Klokstøber Gaden her sammesteds, som i Henseende til sin Jndretning er særdeles beqvem til Vertshuushold og anden borgerlig Nærings=Drivt, dernæst fortfores med Auctionen over Boets Et inddeele, bestaaende af lidet Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Borde, Stole, Speile, Dragkister, Ska timmer= og Mands=Gangklæder, Kiøkken= og Brygger=Redskabe, Kister og Skrine, Sengesteder og Sengeklæder, Linnet, Fruen ber m.v. Thi vilde Lysthavende til saadan Tid og Sted behagentlig sig lade indfinde. Aalborg den 26. Martii 1788. NB. Samme Tid og Sted, vorder og bortsolgt endeel Pantegods af Sølv, samt Fruentimmer og Mands Gangklæder.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Til alle og enhver Vedkommendes Efterretning lader Skifte hans Stervboe, herved bekiendtgjøre: det de nu seer sig i Stand, & Commissarierne udi afg. Poul Møller paa Schousgaard udi næste Termin at giøre al den Udtelgning som skee bor og kan, til at slutte Skiftet, efter meermældte salig Poul Møller, og i Følge den Afdødes sidste Villie og Stervboets øvrige Medfør, og saaledes bliver den sidste og eeneste Skifte=Samling foretaget paa broe Post=Contoir den 20. Maji førstkommende, da ved oftnævnte Skifte maatte have noget at erindre eller frem Skiftet vorder optaget til endelig Slutning; enhver som endnu me, vilde derfore til besagte Tid og Sted indfinde sig om Formiddagen Klokken 10 Slet, da intet videre efter denne SkifteSamling vorder modtaget. Hobroe og Aarupgaard den 7de April 1788. A. Gleerup. C. Bierum. i Bierregrav Bye under Foussingøe Stamhuus Gods i Dron Martii sidst, efter afgangne Gaardmand Anders Pedersen, Ved den holdte Aabnings og Vurderings Forretning den 27. ningborg Amt, blev anmældt fraværende Arvinger, nemlig: 1) En Søster=Søn Morten Jørgensen, tienende i Kiøbenhavn. 2) En Halvsøster=Søn Lars Andersen, og 3) En Dito Dotter, Margaretha Andersdotter, begge opholdende sig paa Moers Land. Aalborgske Aviser, samt Viborger Samler, bemældte Arvinger, Thi indkaldes 3 Gange efter hmanden, udi de Berlingske og om er i Live, eller har efterladt Livs Arvinger, at møde selv eller ved Fuldmægtige 12te Ugers Dagen fra Dato at regne, el tet bliver foretaget, og om muelig sluttet. Til samme Tid ler den 30 Junii d. A. udi Stervboets Gaard, hvor da Skif ville de øvrige nærværende Arvinger tage Møde, samt Stervboets Credi= og Debitorer, da enhver skal skee Ret efter Boets Tilstand. Forsingøe pr. Randers den 5. April 1788. G. Tryde.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
NB. at afreilef Sogn, Haurholms Gods tilhørende, er ) Hos Christensen, Fæste Huusmand i Gunderup Bye, den 5 Martii sidst ved Døden afgaaet, og hans efterladte Stervboe straxen taget under lovlig Forsegling og Registering samt paa 30te Dagen aabnet og vurderet; hans Arvinger er angivet at være (da han i sit Ægteskab med hans nu efterlevende Enke Maren Pedersdatter ingen Livs Arvinger har efterladt sig) foruden en Heelbroder navnlig Jens Christensen i Tollestrup paa Wreilef Closters Gods, en Halvbroder Peder Christensen der for nogle Aar siden skal være bortromt til et ubekiendt Sted i Riget; thi indkaldes herved i de Aalborgske Jydske Efterretninger og Berlingske Tidender, 3 Postdage efter hinanden benævnte Peder Christensen at møde i bemældte Stervboe i Gunderup til 6te og 12te Ugers Dagen den 22 Maji og 3. Julii førstkommende for under dette Skifte at beopagte sin Tarv. Til bemældte Tider og Sted indkaldes og Stervboets Credi= og Debitorer, de første om nogen er til, for beviislig at angive deres Fordring, og de sidste at betale hvis de til Stervboet befindes at være skyldig, da enhver kan vente at skee hvad Ret er. Haurholm den 11. April 1788. H. Boelund.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Fredi= og Debitorer i Stervboet efter min i Augusti Maaned - sidst afdøde Hustrue Johanne Rafn, indkaldes herved til at indfinde dem hos mig inden forestaaende Snapsting den 4. Junii, for at betale hvad de skylder og igien hvem der har beviislig tilgode at erholde Betaling. Heiselt den 8. April. 1788. N. Jsversen. P.M. Hunt, er ugifte Simon Sørensen, som havde Under Vraae Skifte=Jurisdiction i Aalborghuus Tilværelse hos Huusmanden Jens Rasmusen i Uldsted, den 22, Martii dette Aar ved Døden afgaaet: hans efterladte Udarvinger, der for største Deelen var tilstede ved Registerings og Forseglings Forretningen, opholder sig i Uldsted og Øster=Hassing Sogner paa dette Gods, undtagen en ved Navn Søren Sørensen, som er en Broder=Søn af den Afdøde, der for ungefær 15 Aar er bortrømt, og siden den Tid ikke har været at opspørge; Til denne undvigte fraværende Arving, som og til Boets Credi= og Debitorer, skeer denne Jndkaldelse 3 Gange i Rad i de Aalborgske Aviser og de Kiøbenhavnske Berlinger, med Erindring: at møde ved Boets Aabning paa 30te Dagen den 21. April, førstkommende, og derefter til andre lovbefalede Skifte=Tider, da enhver i Følge Boets Tilstand, skal nyde Ret. Wraae den 7. April, 1788. Høst, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Auction vorder foretaget Mandagen den 21. April næstkomEt mende Klokken 9 Formiddag, udi Skolehuset i Sønderholm Bye, over afgangne Lauriz Ursins, og Procurator Jacob Ursins Efterladenskaber, som sammesteds befindes, og bestaaer af et Claveer med fuld Octav, Kufferter, et sølv Lomme=Uhr, og andet sølv Tøi, endeel Mands Gangklæder og Linnet, nogle Bøger med adskilligt andet. Nibe den 7 April. 1788. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Ja Just Jensen Møller, forhen Jnteressent i Veirmøllen herved Nube, har opgivet sin Boe til sin Gields Afbetaling; saa indkaldes herved Creditorerne, at de ville mælde sig hos mig med deres Fordringer, inden lovbesalet Tid, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Nibe den 3 April, H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Ja Møllersvenden paa Veirmøllen her ved Nube, Jens Røn de den 4. Martii sidst, ved Døden er afgaaet, er hans Efterladenskaber strax taget under lovlig Behandling, til Skifte og Deeling imellem hans Arvinger som skal opholde sig paa Møl leerup Gods paa Mols, hvis Navne ikke vides; thi bliver bemældte Arvinger herved indkaldet inden lovbefalet Tid, at møde ved Skiftet, for deres Arveret at observere, ligesaa indfaldes hans Creditorer, om nogen skulle være som dog ikke vides, at anmælde deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Skiftet foretages den 8 Maji førstkommende. Rube den 3 April. 1788. - H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Raadmand Christian Lassen Hübert af Aalborg, paa egen og fleere testamentariske Arvingers Vegne efter afgangne Lars Christian Lassen i Vester Thorup Bye, Bevilling at maae i Aviserne sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde bemældte afgange Lars Christian Lassens Stervboets Creditorer med videre.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
J allerunderdanigst Følge forestaaende allerhøistbemældte Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Ordre, isidkaldes herved min sal. Morbroder Lars Christian Lassens Creditorer (om nogen imod Formodning skulde være) end de under Skiftet allerede anmældte og clarerede, samt alle andre der enten i Skifte Jurisdictions Tilfælde, eller til efterskrevne Jordegods (som ved ExecutorialForretning af Dato 4. Julii 1787. er mig og min Søn Lars Christian Lassen Hübertz og afgangne Peder Toftes Søn, Lars Christian Toft testamentarisk tilfalden og tildeelt) uformodentlig kunde have nogen Prætentioner, nemlig: 1. J Vester Thorup Sogn og Bye. Vester Thorup Kirke, et Huus med Hartkorn 2 Fierdingkar cullered Huus med tilliggende Jord, beboes af Niels Jsachsen, 1 Album, som beboes af Joen Skoemagers Enke, et umatriSmed, et dito Huus, beboes af Christen Thomsen, og 3de øde Pladser eller Huussteder, som forhen har været beboet af Mette Krag, Anne Nielsdotter og Christen Thomsen. 2. J dito Sogn Ullerup Bye. Et Sted Rytter=Pladset kaldet, med Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. med Afbygger Huse, beboes af Maren Langaard, et Huus med Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr., beboes af Anders Eskildsen, samt et umatrieullered Huus med tilhørende Jord, som beboes af Maren Sckelund. 3. J dito Sogn Holm Bye. Et Huus med Hartkorn 2 Fdkr. 2 Alb., beboes af Niels Eskildsen, en øde Plads med Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. Smedens Plads kaldet, en øde Plads med Hartkorn 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 en fierdedeel Alb. Kirke=Lyng kaldet, nok Gregers Jensens Huussted med tilliggende Jord, tilligemed de saa kaldet Maren Krags Agere. 4. J Wust Sogn og Bye.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Et Vester Thorup Kirke tilhørende umatricullered Huus med tilliggende Jord, som sidst har været beboet af Jacob Smeds som ikke er Kirken tilhørende, og beboes af Michel Christensen Enke, nok tvende umatricullerede Huse med tilliggende Jorder, Hog og Anne Rasmusdotter. 5. J Lild Sogn.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
En Gaard under Lild Bierg, Odgaard kaldet, Hartkorn 5 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb., som beboes af Just Christensen, samt 3de umatricullerede og Afbygger=Huse med tilliggende Jorder, som beboes af Christen Hansen, Jens Gregersen og Mogens Jensens Enke, nok et Sted udi Nørklit med Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., der beboes af Hans Christensen. 6. Klim Sogn og Bye. En Gaard med Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb., der forhen sted med tilliggende Hartkorn 1 Skp. 1 Alb., som har i nogle har været beboet af Peder Andersen Smed, samt et øde Huus Aar været brugt til bemældte Gaard, et umatriculered Huus, der beboes af Jørgen Eskildsen, samtlen Veiermølle af Mølleskyld 2 Skpr. 2 Alb., som af sidstmældte Beboer haves i Fæste. J Hjortdals Sogn, Vester Svenstrup Bye. Et Sted af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., beboes af Niels Glædes Enke, et Sted 2 Fdkr. 1 Alb., beboes af Knud Glædes Enke, et Sted 1 Skp. 2 Alb. beboes af Lars Christensen paa Heeden, og et umatricullered Huus, beboes af Christen Madsen. At den eller de, saadant inden den allernaadigste Bevillings foreskrevne Tids Forløb, for mig anmælder og beviisliggiører, da hver skal nyde lovlig Ret. Aalborg den 25. Mart. 1788. Christian Lassen Hübertz. Vi herskabet Marsellisborg Godses Reserva=Mandskab, navn Natten mellem den 11 og 12. Martii sidstleden, har af Frilig Laurs Sørensen, fød i Haslef, 23 Aar gammel, 61 og en halv Tomme høi, undvigt af sin Tieneste hos Hans Aabye i Weielbye. Ved Undvigelsen var han iklædt en blaa Vadmels Treie med metal Knapper, en blaa og hvid Bomulds Hue under en rund Hat paa Hovedet, og Støvler paa Benene, han et rundladen af Ansigtet, og har et rødt Haar; hvo denne Deserteur maatte antræffe, anmodes hannem at anholde, og mig derom at underrette, da de ved hans Paagribelse og Forvaring, anvendte Omkostninger og Udgivter, samt en billig Douceur til Anholderen skadesløs skal blive erstattet. Marsellisborg pr. Aarhuus den 25. Martii 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Paa Hans Excellence Hr. Geheimeraad, Baron Gersdorffs Vegne efter høie Ordre, M. Kierulst. NB. D.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Jet bekiendtgiøres herved, at Onsdagen den 23. April førstkommende og følgende Dage, bliver udi Gaarden Wandsted, strax ved Hiøring Kiøbstæd, om Formiddagen Klokken 10 Slet, foretaget offentlig Auction over Jacob Nielsens fradøde Efterladenskaber: bestaaende af lidt Guld og Sølv, endeel Tin, Kobber, Malm og Messing, samt Jern og Træefang, med øvrige Stervboets Jndboe af Borde, Stole, Kakkelovne, Sengeklæder, Lagner og Sengesteder, et Stue=Uhr, item over 60 Fæe=Creaturer, saasom Køer, Qvier, Stude og Ungnød, 40 Faar og Vædere, et Par Sviin, samt endeel Korn, bestaaende af Rug, Byg, Blænding og Havre. Saasnart Auctionen for denne Gang er til Ende, bliver en Skiftesamling i Stervboet strax foretaget; hvilket saaledes til Vedkommendes behagelige Efterretning udi de Aalborgske Aviser tilkiendegives. Bogsted den 28 Martii 1788. C. A. Bolwia.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Tormedelst Forandring af Boepæl, agter jeg under P. H. 2 haanden eller ogsaa ved offentlig Auction den 14. April førstkommende paa Apothequet her i Thisted, at bortsælge min iboende Gaard, bestaaende af Rollings Huset til Gaden, nyt og godt, bestaaende af 8 Fag, hvorudi er 2de smukke Værelser, og en stor og med de beste indrettede Kramboder, Hør boe, Salt og Kul Kielder, saavelsom nok en anseelig og fornøie lig Stue tæt bag Kramboden, med fornødne Gange a., samt et nyt og godt Ladehuus med fornødne Stalderum til 2 Hester. og Hakkelsehuus, hvorudi er indrettet en smuk og god Viinkielder, samt overalt Loftrum til 2000 Tdr. Korn, med fornøden Gaardsrum og en der indrettet Pakbod, ligesom ogsaa i Gaarden er et færsk Brøndevand, hvilket alt kan tiltrædes til førstkommende Michaeli Liebhaverne ville altsaa her forinden, eller ogsaa til bemældte Tid indfinde sig, da Auctions=Conditionerne skal vorde dem bekiendtgjorte. Peder Holst. Jndskiønt det ikke formodes at der efter Fæstebonden Nieis Nielsen i Mylund i Jerslew Sogn, paa Boller Gods, hans for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Hustrue Kirsten Peders dotter, skal have efterladt sig flere Creditorer end de som allerede have mældt sig, bliver dog herved indkaldet enhver som med videre maatte have nogen Fordring til bemældte Stærvboe at indfinde sig med samme ved Skiftets Foretagelse i Stervboehuset 6te Uges Dagen som er den 19. April næstkommende. Boller den 15. Martii, 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Jm der maatte være sicere end sig anmældte Credi= og Debitorer udi Stervboet efter afgangne Niels Michelsen Dreier, af Schibsted Bye paa Randrup Gods, da indvarsles de herved 3 Gange i Rad i disse Aviser at møde ved Skiftets Holdelse paa Randrup den 14. April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, de første deres Krav at anmælde og beviisliggiøre, og de sidste deres Skyld at erlægge. Randrup pr. Aalborg den 22. Mart. 1788. Paa (S. T.) Hr. Skifteforvalterens Vegne, Ch. Brønnum.
Jyske Efterretninger, 1788-04-11
Hørfrøe, beste Slags til Sæd er at faae hos N. Fr. Hillerup.
Jyske Efterretninger, 1788-04-18
Hamborgske Correspondent 1788. No. 55.
Jyske Efterretninger, 1788-04-18
J det Berlinske Maanedsskrift for April Maaned d. Aflæser man et Brev fra en anseet Adelsmand til Udgiveren, som opløser en af Svedenborgs Historier om Aabenbarelser af Aander, og kan give enhver Anledning til ikke at øde sin Troe til enhver Bedrager, som roser sig af hemmelige og overnaturlige Kræfter. Cavalieren vil nævne sig, om nogen skulde modsige følgende Fortælling: Den nu døde Dronning af Sverrig, Lovise Ulrike paalagde den bekiendte Svedenborg at spørge hendes den Gang døde Broder, Prindsen af Preussen, hvorfor han ikke havde svaret hende paa et vist Brev, 24 Timer derefter bragte Svedenborg Dronningen Prindsens Svar ved en hemmelig Audientz, saa at Dronningen, som fuld. kommen var overbeviist om, at ingen vidste Brevets Jndhold, uden hun og hendes afdøde Broder, blev derover meget bestyrtet, og tilstod den store Mands Underkraft. Dette Brevs Forfatter hørde denne Fortælling, af Dronningens Mund, og denne virkelig opklarede Dame satte til med en Slags Selvfølelse: jegne suis paa facilement dupe. (Jeg lader mig ikke saa let bilde noget ind.) Dagen derpaa besøgde han den gamle nu afdøde værdige Ridder Beylon, forhen Dronningens Forelæser, og traf den Svenske Greve F., hos ham. Han fortalte sin Samtale med Dronningen; og begge smillede, som om de vidste de hemmelige Drivefiedre til denne Begivenhed. Ridderne gav Forfatteren til dette Brev følgende Oplysning derom: "Dronningen var anseet, som en af Hoved Ophavsmændene til den i Sverrig 1756. inten.
Jyske Efterretninger, 1788-04-18
deerte Revolution, som kostede Grev Brahe og Hof 8. April. marskal Horn Livet. Og da feilede ikke meget i, at de den Gang triumpherende havde tilregnet hende det udgydede Blod. J disse saa betænkelige Omstændigheder, tilskrev hun sin Broder Prindsen af Preussen, for at udbede sig hans Raad og Hielp. Dronningen fik intet Svar, og da Prindsen døde kort derefter, saa fik hun ikke at vide, hvorfor han ikke havde svaret; derfore overdrog hun til Svedenborg at spørge ham derom. Just da hun gav ham dette Ærinde, vare Rigs=Raaderne Grev T., og H. nærværende. Denne sidste, som havde understukket Brevet, vidste saavelsom Grev T., hvorfor intet Svar var kommen og begge besluttede at betiene sig af denne særegen Omstændighed, for at sige Dronningen deres Meening om et og andet, som de haabede hun skulde føle. De gik altsaa om Natten til Aandeseeren og lagde ham Ordene i Munden, som han maatte sige. Svedenborg glad over, i Mangel af overnaturlige Indflydelser, at faae denne, skyndede sig Dagen efter til Dronningen, og der sagde hende i Cabinets Stilhed: At Prindsens Aand havde ladet sig see for ham, og overdraget ham at sige hende: Han havde derfore ikke svaret, fordi han langt fra ikke billigede sin Søsters Opførsel, da hun for Gud var skyld i dette Blod, som var udgydet for hendes Ærgierrig, heds Skyld, og derfore maatte bøde. Han bad hende derfore ikke meere at blande sig i Statssager, ikke at tildrage sig Regieringen, og ingen Oprør at stifte, hvorfor hun om kort eller lang Tid vilde blive Offret." - Dronningen yderlig forundret over denne Erklæring, og i den faste Overbeviisning, at ingen uden hendes afdøde Broder kunde vide hemmelige Omstændigheder og Breve, som hun alene havde aabenbaret for ham, havde fra dette Øieblik Troe til Svedenborg og var hans ivrige Forsvar, uden dog at indlade sig om hans Beretnings Jndhold. Og man kan let tænke, at de to Herrer, som havde foreskrevet Dronningen denne politiske moralske Lægedom, vel varede sig for at tale derom, fordi de endog efter den lykkelige Revolution 1772, kunde være visse paa for altid at lægge sig ud med hende ved at opdage det. Kun meget faa i Sverrig vidste, saalænge Dronningen levede, denne Anekdote: Den gamle Ridder Beylon, som af en Hendelse om Morgenen Klokken 3 gik igiennem Suder malm hvor Svedenborg boede, saae disse to Statsmænd, at liste sig ud af hans Huus, og da han tillige var nærværende, da Dronningen gav ham Ærindet, saa gjettede han snart den heele Plan, som han ikke forraadte, fordi han gjerne ønskede Dronningen nogle Formaninger.
Jyske Efterretninger, 1788-04-18
Wien den 27. Mart. Tyrkerne vedblive efter deres gruesomme Grundsætninger, at udøve de meest menneskeligste Handlinger, hvorpaa man nyelig har havt et skræksomt Exempel: Den unge Grev Fekeete, som den 7 faldt i deres Hænder ved Semlin, have de ved Strandbredden spiddet levende; man kunde endog indtil Semlin, høre hans ynkelige Skrig. Hans grevelige Frue Moder er utrøstelig for denne sin eneste Søn, hvis Dødsmaade man søger at skiule for hende. En Tildragelse, der paa den ene Side kan kyse mangen ung Cavallier fra Soldaterstandens ærefulde Tillokkelser, naar han just ikke dertil føler noget besynderligt Kald; men paa den anden Side bør den og lære dem, der ansee Krigeren i Freds Tider med ligegyldige Øine, som en overflødig Kostgænger og et nødvendigt Onde, at de bedre burde skiønne den Mands Værd, der for en saare ringe Løn stedse skal være reede til at opoffre sin Roelighed, sit Helbred og Liv, naar Fyrsten vinker, og Krigerens Blod flyder endda ikke altid for Fædrenelandet:
Jyske Efterretninger, 1788-04-18
hvor ofte sælges det ikke, efter en ulykkelig Finante Maxime, for den reede Skilling, som roelig siddende Undersaattere derved spare, naar Statens Tarv ellers krævede det; men hvor lidet betænkes dette af dem, der blot aleene see paa deres egen Fordeel og glimrende Omstændigheder i Stedet for de burde betragte hinanden, som Lemmer paa et Legeme. - Dette Feldtog imellem Tyrkerne og Østerrigerne vil formodentlig blive et af de gruesomste og meest blodige og allermeest om denne Krig, som man frygter for, skulle gribe videre om sig; dog vil man endnu haabe, at denne begyndte biddige Krig ved andre Potentaters Mellemhandling skal vorde bilagt.