JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Proclama. Da Stervboet efter forrige Proviantskriver ved Qvichne Verk, afdøde Arnold Christian Hermes, er taget under lovlig Skifte=Behandling og dets fleeste Eiendeele ved Auction bort solte; Saa indkaldes alle, som derudi haver noget at paastaa og iagttage, inden den Tiid Loven foreskriver, at anmelde samme hos mig undertegnede Skifte-Forvalter ved Qvichne Verkes Berg-Jurisdiction, samt ellers Boets Debi= og Creditorer, de første at afbetale deres Gield og de sidste at indgive deres Fordringer, saaledes ligitimerede som skee bør, til Skiftets snareste Endskabs Befordring, da enhver skal vederfares Ret efter Boets Tilstand. Jndseth den 3de Julii 1776. E: N: Marstrand. Auctioner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Skifte-Forvalterne i afgangne Frue JustitsRaadinde Hvedings Stervbod, lade herved bekiendtgiøre, at efter erholdte Berammelse af Hr. Cancellie-Raad og Sorenskriver von Ha delen, bliver udi velbemelte Sal. Fru JustitsRaainde Hvedings forhen beboede Gaard i Tronhiem, ved offentlig Auction opbuden, Anden Gang Tirsdagen den 6te Augusti førstkommende, og Tredie og sidste Gang næste Onsdag den 7de Augustii, alt Kl. 2 Slet Eftermiddag, bemelte Stervboes Kirker, Jordegods og Saugbrug, med alt videre dertil hørende, som udi den forhen udgangne og destribuerede trykte Placat af 18de Octobr. 1775. er specificeret, allene at Saugens Qvantum af aarlig Skiørsel, bliver efter den Nedsættelse, som siden er skeed. Til forskrevne Tider og Sted, ville Liebhaberne behage at ind indsidde sig. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Herved bekiendtgiøres at jeg agter underhaanden at bortsælge, den af mig i Byen forhen beboede Gaard i Prinzens Gade beliggende, bestaaende af trende Stueværelser, et lidet Sengekammer, forsynet med god Kielder, samt Overværelser, fornødne Værelser til Brende, er Fæehuus til tvende Kiør, Brynd i Gaarden med videre; thi bliver samme til Liebhabernes Underretning, og med min Moder Anna Møller, ved min Fraværelse om Kiøbet at accordere. Simon S. Hoff.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
En Phaeton med Engelsk Dække, i god Stand, anvises til Kiøbs fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Tvende Taffel-Uhrer, hvoraf det ene med Klokke, hvilket tillige repeterer, ere til Kiøbs hos A. H. Brandt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Til Leye. For en honet Persohn, som enten lader hente Spise, eller haver Spise=Qvarteer, uden for sit Logie, kan fra Adresse-Contoiret. anvises et godt Logemente.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Bortkomne Sager. Da for mig den 20 Junii, blev i Elven uden for Hr. Hendrich Meinckes Brygge af Strømmen omkasted min Baad, og ved samme Ulejlighed, mistede jeg en Dræg med nyt DrægToug, som paa den ene Ende var i sliset et Støkke; og da jeg frøgter at nogen allerede haver optaget samme, saa belover jeg den 1 Rdlr. til Douceur, som samme haver fundet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
J Mandags Aften er tabt paa Kalvskindet, en liden Dragkiste=Nøgel; Finderen ombedes, at levere den paa Adresse-Contoiret imod en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Bøger. Nogle Exemplarier af (S. T.) Hr. Geheime Cabinets=Secretair Gulbergs Verdens Historie, paa Dansk, ere at faa for 3 Rdlr. 32 s. hos Hr. Rector Kleist.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Fortsættelse af No. 28.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Det Jislandske Compagnie. De Hamborgske Kiøbmænd gjorde sig imillertid al optænkelig Flid, for at saa den Jislandske Fart og Handel tilbage igien, og for at komme desto lettere dertil, gjorde de Kong Christian den 4de et Tilbud, at forstrekke ham med en stor Sum Penge, imod at han skulde overlade dem Jisland til et brugeligt Pant. Endskiøndt der nu blev intet af, saa er dog Høystbemeldte Konges egenhændige Brev derom værd at anføre. Uden paa samme stod skrevet Rigens Hofmæster til Hænde. Brevet i sig selv lyder saaledes: "Der har nu i disse Dage været en Person hos mig fra nogle Kiøbmænd, som kaldes v. Uffelan, som præsenterede mig fem Gange Hundrede Tusinde Rigsdaler, om di maa bekomme Jisland til et brugeligt Pant, hvilket jeg ogsaa haver indgangen med visse Conditioner. Hvad nu i di Maader skeer, det giver Tiden, Pengene kunde i denne Tiid giøre alle haande, om GuD i Himmelen vilde unde mig dem. Vale. Fredensborg den 9de Febr. A. 1645. Christian.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
J Kong Frederich den 3dies Tiid finder man, at Malmøes Borgere, da samtlige Kiøbstæder 1653, bleve søgte om Lande-Hielp, haver tilbudet dem, at ville udruste og holde et fuldkomment Orlogs=Skib til Hans Majestets og Rigets Tieneste, om dem maatte blive forundt Fart paa tvende Jislandske Havne; og deraf seer man, baade hvor fordeelagtig denne Handel har været, saa og at Malmøes Borgere da ere blevne næsten gandske udelukte derfra. Man finder og, at samme høylovlige Konge den 6te Junii 1658 afskaffede de 100 Vætters Kiøb; derved blev ophævet den skadelige Ulighed, som forhen havde været i de rige og fattige Undersaatters Handel, og alle samtlig aabnet, en lige Adgang til at faa sine Fornødenheder. Hans Majestet befalede da tillige, at fire Sysselmænd eller andre fornuftige Mænd skulde komme til Kiøbenhavn, for at overlegge en nye Taxt. Men den Svendske Krig kom imellem, saa dette Forset ikke kunde blive sat i Værk. Denne Krig var og Anledningen til at Compagniet blev ophævet ved en Kongelig Forordning af 7de Martii 1662. og det deels for de Handlende da vare blevne saa udarmede, at de havde maattet lade Handelen gandske ligge i 2 samfulde Aar, deels og fordi de i Forveien hverken havde skaffet Landet forsvarlige Tilførsel, ikke heller tilbørlig forsikret deres Skibe i Krigens Tiid. Da maa Udfaldet være blevet, som man ellers finder henført til en anden Tiid og Leylighed, at den, som havde indskiødt 1000 courante Dalere i Compagniet, fik henved 500 Daler igien, men den, som ikkun havde ind skiødt 200 courante Daler, fik indtet tilbage. Dette Compagnie skal ellers have betalt til Kongen udi Forpagtning for hver Havn en Portugaløs; af hvert Skib til Lensmanden eller Stiftsamtmanden 16 Specie Rixdaler, og desuden en vis Sum af Westmanøe til Kongens Fadebur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
J dette Compagniets Sted blev Handelen ved en Kongelig Octroy af 31te Julii 1662, paa næst følgende 20 Aar overdragen til 4re Hoved Participanter, som deelede Landet imellem sig i lige saa mange Parter. For den ene Part var allene tegnet Præsident Haus Nansen; for den anden Part Borge mæster Christopher Hansen; for den tredie Frue Admeralinde Adelaer, og for den fierde Jonas Trellund, som tillige fik Friehed at drive Hvalsiske Fangst, under Landet. Ved denne Octroy blev Kong Christian den 4des Taxt, igien sadt udi Gang. Nogle anslaar Afgiften til 4000 Rdlr.; andre ikkun til 800 Rdlr., som synes noget lidet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Da disse 4re Participanters Tiid lakkede mod Enden, lod Hans Majestet Kong Christian den 5te ved en Forordning af 12te Febr. 1680. forkynde, at han var til Sinds at lade den Jis landske og Færøeske Handel efterdags blive samlede under et sluttet Compagnie, at udreedes fra Kiøbenhavn allene; deri var tillige Borgemæster Bartholdmæus Jensen navngiven, som den, hos hvilken de skulde melde sig, der havde Lyst til at indtræde i dette nye Selskab. Hvorledes Vilkaarene skulde være, blev fastsadt 1682, da forrige Octroy gik til Ende ved en nye af 13de Maji, ligeledes paa 20 Aar, nemlig at ingen maatte indtages uden Kongens egne edsvorne Undersaatter, og dog ikkun de, som vare boesiddende i hans Riger og Lande; at alle uden Compagniet skulde være udelukte fra at handle paa Jisland, og Færøe, eller drive Fiskerie paa 4re Mile nær samme, at ingen fremmede Skibe maatte fragtes, ikke heller fremmede Skippere hyres derhen; at Handelen, det meste mueligt var, skulde føres med indenrigs Vahre, undtagen i Krigstider, da Compagniet maatte forskrive Vahre, og forsyne disse Lande fra hvilke fremmede Riger og Republiqver det beqvemmeligst kunde; Videre: at de 100 Vætters Kiøb maatte ikke efterdags bruges; at de fra Jisland og Færøe udbragte Vahre, skulde, saavidt de ey behøvedes i Dannemarch, afsettes til fremmede Lande; at ingen Efterliggere maatte efterlades i Jis land, for der at drive Handel om Vinteren, at Kongel. Betientere og Sendebud skulde have frie Fragt, dog holde dem selv med Kost. De øvrige Vilkaar kan læses i Octroyen selv, som findes blandt vore trykte Fororninger;
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Compagniet skulde svare Told og Consumption af deres Vahre, og desuden hver 11te Decembr. betale en samlet Sum, som Rente-Cammeret skulde fastsette.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
(Fortsættelse følger.) Adskilligt Nyt. 1776. den 15de Julii, lod Magistraten, for Raadstue-Rætten, læse og protocollere Stiftets Promemoria, af 12te ejusdem; hvorved communiceres, til Bekiendtgiørelse og Efterretning, at Hans Kongelig Majeste, ved allernaadigst Bestalling, af 22de Januar. a. c. har beskikket Fogden, over Jnderøens Fogderie, Hr. Niels Dorph Gunnerus, at være tillige Conducteur og Land-Maaler, for Tronhiems Stift, i hvis Følge, det Kongelige Rente-Cammer, under 11te Maji sidstleden, har udstædet, til Embedet, en fuldstændig Jnstruction, som forpligter ham mod billig Betaling, samt frie Reise og Fortæring, enten, efter Forening, med Vedkommende, eller efter Dommerens Paaskiønnelse, at opmaale Grunde og Gaarde i Kiøbstæderne, og derpaa udfærdige Maale-Breve, samt optage Carter og Ligninger, saavel som, alle andre deslige Sager, eller Tilfælde, hvor det, efter Forordningen, af 31te Martii 1719, Art. 4, maatte eragtes fornøden, at foretage Opmaalinger; Lige som han og er forbunden, at forrette det samme, naar det, for Kongelig Tieneste, udfordres: da ham er tilstaaet 2 Rdlr. daglig, i Diæt-Penge, saa længe Forretningen vedvarer, og frie Skyds.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
7 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Mr. Rosenvinge. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Copulerede. Hr. Amund Barhauw, Capellan til Bye næsset, og Jfr. Arneth, copulerede i Schognen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Dødsfald. Jfr. Jde Sophia Struck, død her i Byen, i hendes Alders 15 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Udpasserede. Studiosus Hr. Johan Meinche til udenlandske Stæder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Skipper J. Krog til Archangel med Baglast. J. Glas, J. Marchall, H. Fischer, J. Kindel, C. Fratzen, L. Fortunes, J. Wilumsen, alle til Jrland med Bord. GiorgAllinoux til Frankrig med Rong. J. Toll til Schotland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Bekiendtgiørelse. Da Magistraten, paa min Foranstaltning, har beskikket den her boende Niels Brisach, som Memorials Hielpe-Skriver, for at gaae den den til Haande, som ikke selv kan skrive, og som Byens Procuratorer ey antage sig, med at forfatte i Pennen og undertegne, som Concivist de indgivende Ansøgninger og derhos givet ham de fornødne Regler, hvorefter han saa vel i Henseende til Forfatningen, som Betalingen skal forholde sig, alt under vedbørligt Ansvar efter Lovens 1te Bogs 24de Capit., og Forordningen af 5te Febr. 1685. Art 4de, 20de Febr. 1717, 7de Sept. 1756, 7de Martii 1749. Art. 8de, 23de Januar. 1750. og 3die April 1771; Saa bliver saadan Forføyelse hermed almindelig bekiendtgjort, og tiener det enhver til Efterretning, at jeg herefter ingenlunde modtager nogen Ansøgning, fra saadanne, som ey selv kunde føre sit Anliggende i Pennen, hvad enten til min Erklæring, eller Resolution indsendes, med mindre den tillige af vedkommende Sorenskriver, de beskikkede Procuratorer eller ovenmeldte Niels Brisach som Forfatter, er under skreven, men samme bliver afviist og henlagt, som noget, hvorpaa intet kan eller bør reflecteres; ligesom saadant og allerede er skeet med en stor Deel deslige Ansøgninger, i Medhold af Anordningerne. Tronhiem den 11te Julii 1776. von der Osten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Efter Vedtagelse, bekiendtgiøres herved, til Publici Efterretning, at førstkommende Torsdag, den 25de Julii 1776, efter Middag, fra 2 Slæt, blive, udi mit, Nordahls Huus, aflæste, Kiendelser, Beregninger og Udlægge, hvorved den Angellske Stervbod, sluttes. Tronhiem, den 18de Julii 1777. af Exsecutores Testamenti, O: P. Wahl. P: T. Nordahl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Auctioner. Skifte-Forvalterne i afgangne Frue Justit. Raadinde Hvedings Stervbod, lade herved bekiendtgiøre, at efter erholdte Berammelse af Hr. Cancellie-Raad og Sorenstriver von Ha delen, bliver udi velbemelte Sal. Fru Justit Raainde Hvedings forhen beboede Gaard i Tronhiem, ved offentlig Auction opbuden, Anden Gang Tirsdagen den 6te Augusti førstkommende, og Tredie og sidste Gang næste Onsdag den 7de Augustii, alt Kl. 2 Slet Eftermiddag, bemelte Stervboes Kirker, Jordegods og Saugbrug, med alt videre dertil hørende, som udi den forhen udgangne og destribuerede trykte Placat af 18de Octobr. 1775. er specificeret, allene at Saugens Qvantum af aarlig Skiørsel, bliver efter den Nedsættelse, som siden er skeed. Til forskrevne Tider og Sted, ville Liebhaberne behage at indfinde sig. Til Kiøbs eller Leye.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Hr. Raadmand Alstrup lader endnu, som forhen er skeed, bekiendtgiøre: at han agter under Haanden, enten at bortsælge sin i Tronhiems Bye tilhørende Gaard, eller og at bortleye samme, med de Vilkaar, at om nogen vil leye den gandske Gaard, eller og en Deel af samme; da han allene vil forbeholde sig Post-Contoiret, og tillige et af Overværelser ne, som Liebhaberen best kunde synes at undvære, kan hvilke af Deelene, der maatte forlanges, skee, og saafremt at Liebhabere til det sidste skulde findes, falder det af Fornødenhed, at Leyen bliver ringere og paa det taaleligste.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Til Kiøbs. En Phaeton med Engelsk Dække, i god Stand, anvises til Kiøbs fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Bøger. Hr. Johan Plates opbyggelige Tale ved Weisen-Huusets Jndvielse i Tronhiem, er paa Adresse-Contoiret til Kiøbs at bekomme for 10 sk. Exemplaret. Er 10 Ark stor paa Skriv=Papiir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-19
Fra Pressen her i Tronhiem er nyelig udkommen: Hr. Hans Hammonds Jndtrædelses-Prædiken, som Sogne-Præst for Bragernæs Byes Meenighed; Hvorudi er forestillet Christnes Skyldighed at give gode Exempler for andre. Benævnte Prædiken sælges her i Bogtrykkeriet uindbunden for 6 s. Støkket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Fortsættelse af No. 29.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Det Jislandske Compagnie. Borgemæster Bartholomens Jensen, Assessor Henrich Høyer, Raadmand, Morten Nielsen og Thomas Jensen Dobbelsteen, bleve ved en Forordning af 5te Decembr. 1682. anordnede som Directurer over dette Compagnie; disse skulde samle Participantere, og saa snart samme var bleven 10 i Tallet, lade forfatte Reglement over Compagniets Jnddeeling, og andre derhen hørende Forslage. J samme Aar 1682. befalede Hans Majestet videre, at 4re af Sysselmændene eller andre erfarne Mænd skulde komme til Kiøbenhavn forat indrette en nye Taxt. Disse kom følgende Aar 1683, og medbragte samtlige Jndbyggeres Ansøgning af 12te Julii, at Taxten maatte fremdeles blive ved det gamle. Men det blev ikke fundet for godt, hvorfor en nye Taxt, blev forfattet og udstædet i Hans Majestets Navn den 6te Maji 1684. Denne var i adskillige Ting strengere end den forrige, og gav derover Anledning til adskillige Klagemaal og Vanskeligheder, saavel paa Jndbyggernes, som de Handlendes Side. 3) Den Jislandske Handels videre, Skjebne til vore Tider, og hvad Vahre der føres til og fra Jisland. Den forommeldte nye Taxt blev ophævet af Kong. Kong Friderich den 4de, ved en Forordning af 10 April 1702. om den Jislandske Taxt og Handel, hvilken endnu staar ved Magt, og findes blandt vore trykte Forordninger. Anledningen dertil var fornemmelig, deels de strenge Vintere og Misvæxt, deels den Mangel paa Fiskerie, som i nogle foregaaende Aar var indfalden, hvorfor og Hans Majestet ved ommeldte Forordning tillige eftergav de Handlende 6000 Rdlr. af den aarlige Afgift i næst følgende 4re Aar, fra 1702, til 1705. at regne. Om forommeldte Compagnie virkelig er kommet i Stand eller har ført Handelen i et samlet Selskab, indtil de bevilgede 20 Aar vare løbne til Ende, skulde man næsten tvivle paa. Man finder meget mere, at den Jislandske Handel allerede i Aaret 1684. den 29de Januar. er bleven ved offentlig Auction forpagtet paa 6 Aar, saaledes at hver Havn, eller et Par tilsammen ere blevne udredte for sig allene, og Forpagtning deraf bleven svaret til Kongen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Forordningen af 10de April 1701. om ulovlig Handels Afskaffelse, samt ulden Vahrers dygtige Forarbeydelse paa Jisland, taler intet om noget Compagnie, men allene om octroyerede Handlende; foranførte nye Land-Taxt af 1702, nævner ligeledes ikkun farende Kiøbmænd. Deraf sluttes at Handelen da allerede har været deelt i slige enkelte Forpagtninger. Anledningen dertil har formodentlig været, at det samlede Compagnie ikke har vildet forstaae, sig til saa høy en Afgift, som hine særskildte Forpagtere, hvilke i Aarene 1706. og 1724. antegnes at have givet 20190 Rdlr. aarlig. Dog kan det vel være, at denne særskildte Handel endda har over Hovedet nydt de Frieheder, som anførte Octroy af 1682. havde tilsagt det da foreslagne Compagnie. Denne særskildte Forpagtning, synes at have været indtil det Aar 1733, da Handelen atter kom under et Compagnie, som varede indtil 1742, da det igien ved Octroy af 3de Junii blev fornyet saaledes, at det skulde vare indtil Aarets Udgang 1752. Efter denne Octroy er dog Tiden ved en nye Octroy af 1746. bleven forlænget paa 25 Aar, saa at Compagniet skulde staae ved Magt, fra sidst anførte Aar at regne, indtil 1771. og havde samme Compagnie den Findmarkske Handel tilligemed udi lige lang Tiid; Men for faae Aar siden fandt Hans Majestet fornødent at afbryde dette Compagnie indtil videre, og tage den Jislandske Handel til sig selv. Den forpagtede Handel har i Jisland haft samme Virkning, som den ellers naturligviis maa have overalt, nemlig at al Fordeelen er gaaet Jndbyggerne fra, og til Forpagterne allene. Disse har dissuden, ofte for at blive Høystbydende, opdrevet Forpagtnings=Summen meget høyt; deres Vahre skulde de dog selge efter Land Taxten, for den same Priis som forhen, da Afgiften havde været langt mindre, og deraf maatte uomgiengelig flyde, at de nødvendige Vahre, som man har indført, ere blevne saa meget færre og slettere end tilforn, derimod har man indbragt desto større Mængde af unødvendigt, ja til deels unyttigt Kram, hvorpaa der var meere at vinde, for nogenledes at kunde stoppe de anseelige Udgifter. Denne Handel har og bestandig været bunden til et vist Antal Skibe af maadelig Størrelse, hvoraf Jndbyggerne har haft denne betydelige Uleylighed, at de i gode Aaringer ikke har kundet faa deres overflødige Fisk tilbørlig betalt, ja de har endog maattet lade den reent ligge og forderves, i Mangel af at kunde blive af dermed. Dette har meget standset deres Jver i at drive Fiskeriet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
(Fortsættelse følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Adskilligt Nyt. J Fredags blev Hr. Rasmus Sundt, Kierschow af Hans Høyærværdighed Hr. Biskop Bang ordineret til Capellan pro Persona til Foesnes Præstegiæld.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
8 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Mr. Wahl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Ankomne Skibe. Skipper Crag fra Engelland, A. Cammelfra London, S. Thomsen fra Belfast, alle med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Bekiendtgiørelse. Da det er noksom bekiendt, at Professor Gebhardi Geschichte von Dannemark undNørwegen, og Professor Christiani i Kiel nu udgivende Geschichte von Schlesvig und Holstein, ere de nyeste, og, i Hensende til Fuldstændighed og Rigtighed, de ypperligste og bedste Verker vi af Fædrenelandets Historie hidtil have, og nogensinde kan vente, saa have vi foresat os, at udgive deraf en dansk Oversættelse under Titel: Kongerigerne Danmark og Norges samt Hertugdommene, Schlesvigs og Holsteens Historie indtil vore Tider. Aatte Bind i Qvarto med Kobberstykker og Vignetter, trykt paa Skrivpapiir. Da nu den Schlesvig og Holsteenske Historie er den os her endnu mest ubekiendte Deel af disse Verke, som tillige i Henseende til de forrige Fyrstelige Besiddelser, og den deraf fulgte Forandring, vil interessere mange Læseres Nysgierrighed; saa troe vi, at fornøje Læserne derved: at vi allerførst udgive dens første Deel, som skeer nu til næstkommende Michelsdag, og siden, hvert halv Aar afvexle med en Deel af den Danske og Norske Historie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
Disse Oversættelser vil endnu overgaae Originalerne meget, da den Danske og Norske Historie er bleven vigtig forøget af vores lærde og udi Historien saa kyndige Herr Kammerherre Suhm. Ligesaa er os loved af den ene Forfatter selv, Herr Cancellie=Raad Christiani adskillige Forbedringer til den Schlesvig og Holsteenske Historie. Oversættelsen besørger den, ved den nyelig udgivne Oversættelse af Gellers Oder, særdeles berømte værdige Herr Heilmann. Enhver, som kiender Herr Heilmanns Skrivemaade, kan vist vente, at Stiilen i Gebhardis Verk vil vinde meget ved hans Oversættelse, og af alle hellere blive læst end Originalen, ja endogsaa selv af de Tydske, som kan læse dansk, - hvis Tak herefterdags ventelig bliver større end hidtil J øvrige forsikre vi, at intet skal spares til Bogens Zirat, og Trykkens Correkthed, hvilket vore forhen udgivne Forlagsbøger bevidne. For at see, hvor stort Oplaget deraf vel kunne giøres, have vi valgt Subscriptions-Veien, hvorefter Liebhaberne uden at betale noget forud, kuns undertegne deres Navne, og vi derimod overlade de Herrer Subscribentere hver Deel for 1 Rdlr., som betales efterhaanden ved Deelenes Annammelse. Da denne Priis er ligesaa ringe som paa de tydske Originaler, saa tvivles ikke, at der jo findes Liebhabere til at understøtte dette saa nyttige Foretagende til Fædrenelandets Ære, og ville de da behagentlig lade deres Navne undertegne hos de Herrer befordrere, som have den Godhed at paatage sig Collectionen - eller hos os selv inden medio Augusti 1776. Efter denne Tid modtages ingen Undertegnelse meere, og da kun gandske faa trykkes over Subscriptions=Tallet, saa bliver siden til dem, som ikke have undertegnet, intet Exemplar solgt hver Deel under 1 Rdlr. 3 Mk., som udgiør Tolv Rigsdaler for det heele heele Verk. Ved det første udkommende Bind, skal følge en trykt Fortegnelse paa deres Navne, som ved Undertegnelsen have forfremmet disse Verkers Udgave. Paa det tydske Original af den Schlesvig og Holsteenske Historie, som først før et Aars Tid kom ud, vare over 1200 Subscribentere, de fleeste allene i Holsteen; hvorfore skulle ikke ogsaa de Danske og Norske ligesaameget ønske at læse disse Rigers Historie udi deres eget Sprog, som Holsteenerne, der imod disse dog kuns udgiøre et lidet Tal? Christian Jversen og Compagnie Boghandlere udi Odense og Lybek.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-26
De, som maatte have Lyst til at subscribere paa ovenmældte Skrift, ville behage at lade deres Navne tægne hos mig M: Nissen.