Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-07
(Fortsættelse af Gaars-Avisen.) Ubilligheden i at ville tillægge et politisk Partie Anstiftelsen af den Forbrydelse, der udførtes ved Morderen Gerard, synes at være ivinefaldende; thi efter sin Natur har dette skjændige Attentat ikkun af faa Jndivider kunne være kjendt og billiget. Ogsaa søger hele den uafhængige Presse, at fremstille Forbrydelsen som en enkelt Handling af een eller nogle faa Fanatikere, hvorimod Regjeringen, konseqvent i sin Frygt for det republikanske Partie og i at forfølge samme, ved sine første Forholdsregler tydede paa, at den ansaae Attentatet som Resultatet af et vidt forgrenet republikansk Komplot. Uagtet dette nu sikkert ikke er Tilfældet, især om det skulde bekræfte sig, at Gerard er en Carlist, synes dog saa meget afgjort, at han ikke aldeles ene har begaaet Forbrydelsen. Naturligviis er det i Begyndelsen især paa hans egne Udsagn, Man maa grunde Undersøgelsen. Derom yttrer den officielle "Journal de Paris" endnu næsten Jntet. Den skildrer kun Morderen, som - uagtet hans betydelige Saar - iøvrigt kraftig og energisk, istand til at tale frit og med usvækkede Aandskræfter, og indskrænker sig dernæst til at bemærke, at Undersøgelsen allerede har gjort store Fremskridt, og at Man af den Anklagedes Mund har hørt betydningsfulde Ord, som godt egne sig til at udfinde, om dette Jndivid allene maa bære Ansvarligheden for denne Forbrydelse, der har hensat saa mange Familier i Sorg. Mere bestemt siger den i slige Sager i Almindelighed paalidelige Gazette des Tribunaur": "Paa Forbryderens venstre Bryst findes en indbrændt Lillie. Man vil vide, at han paa det Spørgsmaal, om han ikke havde begaaet Udaaden paa Anstiftelse af det carlistiske Partie, havde svaret ved en bejaende Gebærde, efterat han først bestemt havde benægtet samme Spørgsmaal angaaende de øvrige politiske Partier." Ogsaa melder Konstitutionel, at han paa Spørgsmaalene, om sin politiske Anskuelse i Begyndelsen havde været taus; men pludseligen havde han skudt Teppet af sig, blottet Brystet og viist paa en Lilie, der var indbrændt over Hjertet. De er altsaa Carlist?" udbrød da en af de forbausede Embedsmænd, og en bejaende Hovedbevægelse havde været Svaret. Man kan dog ikke fæste fuldkommen Lid til disse Beretninger, da andre Blade melde, at en Minister skulde i en Samtale have yttret, at Tegningen ikke var en Lilie, men en Ørn med et Kors, og hidrørte fra den Tid, da han havde staaet i den forrige neapolitanske Konges Tjeneste. Ogsaa skulde denne Minister have tilføiet, at Gerard havde hørt til alle Partier, og efterhaanden været Bonapartisk, Carlist og Republikaner. - Fremdeles skulde Gerard, ifølge Konstitutionel, have tilstaaet, at han var kommen til Paris, ledsaget af een Medvider, som havde besørget Anskaffelsen af Krudt og øvrige Materialier, og hvis Navn han havde opgivet. Man antager, at denne Person er den igaar omtalte Lampemager Boireau. Aftenen for Attentatet havde han havt Besøg i Værkstedet af to rigtklædte Personer, og da han gik hjem, havde han sagt til sin Mester: "Vil De følge mit Raad, saa gaae ikke til Revuen imorgen; jeg veed, at der bliver Spektakel (grabuge). Mesteren, som bragte denne Yttring i Forbindelse med hiint Besøg, fattede Mistanke, og meddeelte denne til en Politie kommissair. Man søgte nu at finde Svenden; men Mesteren vidste ikke hans Bopæl og alle Efterforskninger vare frugtesløse. Først efter Attentatet fandt Man ham og han skal have tilstaaet, at have forskaffet Gerard Krudt. Flere Blade overøse Politiepræsekten med Bebreidelser, fordi han ikke noksom havde forfulgt dette Spor. - J Værelset, hvor Helvedmaskinen stod, havde Man forefundet to hvide Hatte. Eieren til den ene af disse skal være opdaget; saaret i Armen havde han den 30te indfundet sig i et Hospital og udgivet sig for et af Offerne for Attentatet. Den Omstændighed, at han først kom to Dage derefter, og selve Saarets Karakteer, vakte Mistanke; Man prøvede de hvide Hatte paa ham og den ene passede ham ganske. Til Undersøgelsesatterne hører ogsaa en Knebelsbart, der strax efter Attentatet var bleven afraget hos en Barbeer. Man formoder, at den, som bar den, har derved villet gjøre sig ukjendelig. En i Baggaarden boende Kone skal have seet to Saarede flygte, foruden Gerard. - Jblandt de Fængslede er ogsaa en Kaffehuus=Opvarter Charles, som flygtede over et Tag. Jdet Man fængslede Hr. Armand Carrel tilkjendegav Man ham, at dette ikke skeete formedelst Mistanke, men kun som en almindelig Sikkerheds=Forholdsregel.