JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Befordringer. Sognepræst for Tingsted Menighed paa Falster, J. F. Biering, er allernaadigst udnævnt til Sognepræst for Viig og Asminderup Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Dollerup, Finderup og Raunstrup Menigheder i Viborg Stift, C. R. Aagaard, til Sognepræst for Resen og Humlum Menigheder i Ribe Stift; Cand. Theol. H. W.R. Schler til Sognepræst for Vodder Menighed i Thorninglen under Ribe Stift; Cand. Theol. C. F. Halse til Sognepræst for Thorsted og Hover Menigheder i Ribe Stift; Cand. Theol. J. S. Langhoff til Sognepræst for Vildberg, Timmering og Neuling Menigheder i Ribe Stift; Overlærer ved Søetatens Drengeskoler, Cand. Theol. L. Bentzen, til 3die Cathechet ved Bremerholms Menighed i Kjøbenhavn og Cand. Theol. C. C. F. Jacobsen til personel Capellan hos Sognepræsten for Dreslette Menighed i Fyen, Consistorialraad Seidelin,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Kjøbenhavns Børscours den 3die November 1843. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank Actier 112 1/2 a 113 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Kjøbenhavns Torvepriser den 5te November 1843. - Rug 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 16 s.; Hvede, 4 88 s. 6 Rbd. 32 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 36 s. a 3 Rbd. 52 s.; dito 6 radet, 3 Rbd. 20 s. a 3 Rbd. 40 s.; Havre, 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 72 s.; Ærter 3 Rbd. 88 s. a 5 Rbd.; røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 24 s. 3 27 s.; Æg, Snesen, 28 s. a 30 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. a 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
AVERTISSEMENTS. Da jeg har etableret mig her i Byen som Bagermester, saa tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til de Ærede, som ville forunde mig deres Søgning, da reel Behandling stedse skal være Maalet for mine Bestræbelser. Nykiøbing d. 1ste Novbr. 1843. Ærbødigst L. N. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Nye Mallaga Citroner. faaes billigt hos M. C. Mackeprang. Karetmager Landschou i Nykjøbing, anviser til Salg : en stor holsteenske Vogn med Kalesche og 2 lakerede Age stole betrukne med Klæde. At jeg igjen har overtaget Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab, bekjendtgjøres herved. Ourebygaard den 5te November 1843. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Nakskov. Skipper Plokroos ligger seilfærdig til Kjøbenhavn og medtager FragtSgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Onsdagen den 29de November og Formiddagen Kl. 9, bliver paa Grevskabets Skriverstue afholdt Skiftesamling efter afdøde Havnefoged og Prambestyrer E. Hellemann i Bandholm, hvorved, om muligt, dette Skifte agtes sluttet Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende ifølge Placaten 21de April 1824. Knuthenborg den 4de November 1843. L. Petersen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Lollands Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 152. Torsdagen den 9. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Jndenlandske Efterretninger. Festen paa Skydebanen den 5te Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Efter Jndbydelse af Comiteen for dansk Underviisnings Fremme i Slesvig samledes denne Dage Eftermiddag et Antal af 100 Mænd, for største Delen ansette Embedsmænd og Borgere, med den slesvigske Deputation til et festligt Maaltid paa den kongelige Skydebane. Professor Schouw indtog Forsædet og udbragte den første Skaal for Kongen med følgende Ord: Det er en gammel og god Skik at begynde et offentligt Festmaaltid med en Skaal for Kongen. Men der er idag endnu en nærmere Anledning dertil; thi den Sag, der har kaldt os sammen og varmer vore Hjerter, trænger maaskee meer end nogen anden til Kongens Deeltagelse og Beskyttelse. Paa denne Beskyttelse kunne vi stole, thi det er Kongens Villie, at den danske Folkelighed skal hævdes i Slesvig. Det viste han, da han befalede – thi besynderligt nok, der behøvedes en befaling – at Retsproget skulde være dansk, hvor Folket var dansk, og da han erklærede: at den danske Slesviger havde en naturlig Ret til at tale sit Modersmaal i Stændersalen. Paa hans Beskyttelse kunne vi stole, thi det vi forlange, er kun Retfærdighed; vi forlange, at den danske Nationalitet skal nyde sin Ret, sin fulde Ret i Skole og Kirke, i Retssal og Stændersal, sin fulde Ret - ikke blot et Slegfredbarns Ret. Vi vente denne Beskyttelse saa meget mere, som vi ikke forlange nogensomhelst Jndskrænkning i den Ret, der tilkommer den tydske Nationalitet; ja vi ere saa langt derfra, at vi tvertimod forene vore Bønner med vore tydske Medborgere, forsaavidt der maatte være Noget, der kunde saare deres Nationalfølelse, og som kan forandres; jeg sigter nærmest til den danske Commando og de tydske Faner ved den tydske Forbundshær. – Men fordre vi kun hvad retfærdigt er, og er Kongens Villie overeensstemmende med vort Forlangende; - da have vi kun det Ønske tilbage, at det maa lykkes Kongen, med Kraft at gjennemføre sin Villie til Retfærdighedens Fremme. Kongen leve!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Her i Byen, - hedder det fra Aalborg i Byens Avis, – har for kort Tid siden været holdt Krigsret i Anledning af Tiltale mod en Lieutenant ved den herværende Bataillon for Jndblanding i en Politibetjents Functioner ved Passagen til Kirken under en stedfunden Vielse, og blev Lieutenanten hvis Handlemaade, om endogsaa uberettiget, dog neppe var ganske uforanlediget – ved Krigsrettens Dom idømt tre Dages Hovedvagtsarrest og Sagens Omkostninger. Sagen er i sig selv for ubetydelig til at fremhæves, hvis ikke, netop ved Siden af dens Ubetydelighed, et Curiosum herved vel var Opmærksomhed værdigt. En Lieutenant kan nemlig fordre sig dømt af en Krigsret, der skal være sammensat af to Officerer af hver af de forskjellige Grader, og da Officeerscorpset her for Tiden ikke var fuldtalligt, maatte der til Krigsretten forskrives tre Officerer fra Randers. Disse tre Officerer med en Tjener kom hertil paa tre Vogne og reiste ligesaa tilbage. Jmellem Randers og Aalborg finder ved Fribefordringer, Udgangstedet iberegnet, 5 Skifter Sted, altsaa i nærværende Tilfælde med 6 Heste paa hvert, hvilket ialt frem og tilbage har gjort en Reqvisition af 60 Heste fornøden. 3 Officerer med en Tjener, 30 Kudske og 60 Heste have altsaa maattet sættes i Extra-Bevægelse for at bringe denne i sig selv ubetydelige Sag til retlig Afgjørelse. Hvor mange Tønder Land, der med disse 60 Heste og 30 Karle i den til denne Reise anvendte Tid under Opholdet og Forsømmelsen, kunde have været pløiet, vilde ikke være uinteressant at udregne. Forøvrigt er det et stort Spørgsmaal (?) om der til en Retssag af denne Beskaffenhed, hvor Omkostningerne maa komme til at paahvile den Domfældte, kan gjøres Krav paa Fri befordringer, og skal det efter Forlydende ogsaa være Agt at reise Klage herover hos Amtsraadet. alle Tilfælde synes det ogsaa som om dHrr. Officerer vel kunde have ladet sig befordre herhid paa Dagvogn eller anden billig og beqvem Leilighed, da Fribefordringen allerede udgjør et saa stort Tryk for Landmanden, at han nok kunde have ventet sig forskaanet derfor i Sager af saa ubetydelig Natur Det tidligere omtalte af Handelshuset Jacob Holm & Søn udrustede store Hvalfangerskib har i disse Dage været færd med at lægge ud af Havnen, hvorved det imidlertid er stødt paa en uventet Forhindring, idet Aabningen mellem Knipelsbro var for snæver til at lade det passere igjennem. Skibet, der er bygget i Finland, er vel tidligere gaaet igjennem Broen, men uden at være ladet og derfor flydende høiere med dets bredeste Deel, hvorimod det nu, ladet med de med Vand fyldte Tran fade, gaaer dybere. Man har derfor været nødsaget at tage noget af Skibets Sideklædning, hvilket dog ikke videre vil opholde dets Afgang. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Da Rendsburger Wochenblatt af 21de October - hedder det i Fædrelandet for 31te October – til vor Efterretning om, at Statsraad Hvidt agtede at reise til Flensborg for at træffe de fornødne Foranstaltninger, til at Filialbanken sammesteds kunde begynde sin Virksomhed den 1ste Mai 1844, med sædvanlig schleswigholsteinsk Fripostighed har føiet den bemærkning: Vi kunne efter sikker Kilde forsikkre, at det nationalbankvenlige Blads sidste Angivelse er greben ud af Luften saa tjener til behagelig Underretning, at Statsraad Hvidt i Mandags Aftes er afreist til Flensborg i den angivne Hensigt, ikke med Luftballon men med Deligencen. Selv om han altsaa skulde komme Rendsburger Wochenblatt og andre Bank fjender som falden ned fra Skyerne, saa er det kun, fordi de, indhyllede i deres Jndbildningers og Drømmeriers Dunstkreds, have tabt Virkeligheden af Sigte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Ved det i Kjøbenhavn af Formanden i Jris's Bestyrelse, Hr. Wulff og Dhrr. Danielsen og Gorrison afholdte Møde blev, ifølge Aalb. Av., indledet en Overeenskomst imellem Jris og Caroline Amalie om disses Farter for næste Aar, hvorom dog først, for Sagen forelægges Jris's Generalforsamling, vil blive afholdt et nyt Conferentsmøde i Horsens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Bankdirecteur Etatsraad Hvidt er ankommen til Flensborg, for at gjøre de fornødne Forberedelser til Filialbanken. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Det er formodentlig almindeligt Brug, hedder det fra Ribe i Byens Avis, at Provsterne sende saadanne Circulairer, der vedkomme saavel Præst som Degn, til Præsten, som da bekjendtgjør dem for Degnen, idet mindste har det hidtil været Tilfældet i Thornninglehn. Nu synes man imidlertid der at ville sende Kundgjørelser af den Art, der ere affattede paa Tydsk, directe til Degnen, i de Sogne, hvor Præsten ikke længere vil være Translatør, sandsynligviis fordi man antager, at Degnene ikke have Mod til at sende dem tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Ved kongelig Resolution af 9de f. M. er det gjort Politimestrene udenfor Kjøbenhavn til Pligt at bære følgende Uniform, trekantet Hat med Guld krampe og Cordon, carmoisinrød Kjole med grøn Krave og Opslag, mørkeblaae Beenklæder, hvid Vest og Kaarde med civil Portdepee, samt en Overfrakke af mørkeblaat Klæde med gule Knapper og carmoisinrødt Foder uden Kant; derhos skal Kraven paa Kjolen forsynes med to Knaphuller, kantede med smalt Guldbroderi. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
J Løverdags afsagde Hof= og Stadsretten Dom i en af de mod Kjøbenhavnspostens Udgiver som ansvarhavende Redacteur anlagte Trykkefrihedssager, betræffende en Artikel, overskreven: Politisk Naivitet. Dommen blev Frifindelse og Sagens Omkostninger paalagte det Offentlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Lollandspost." beretter Følgende: Hr. Cancellir. Birkedommer Petersen paa Fris modtog forleden Dag tvende høist glædelige Efterretninger. Posten ankom, og det første Brev, han aabnede, indeholdt Meddelelse om, at hans Søn havde med Held udstaaet Examen ved Universitetet; det andet Brev tilkjendegav, at Hr. Cancelliraaden havde i sidst trukne Classelotteri været den af Lykken særdeles Begunstigede, da Gevinsten: 50,000 Rbd., var hans.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Ledigt Embede. Branddirecteur-Embedet paa Øen Fehmern er blevet ledigt, hvormed er forbunden en aarlig Jndtægt af 320 Rbd. foruden fri Befordring i Tjenesteforretninger, om dette Embede kan angives allerunderd. Ansøgninger, men vil der af den, som ansættes, blive at stille en Sikkerhed af 2000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Befordring. Prøveprocurator N. B. Krarup er allernaadigst forundt Bestalling som Sagfører ved Retterne i Ribe Stift med Forpligtelse til at tage Bopæl enten i Ringkjøbing eller i Skjern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Nykjøbing den 9de Novbr. 1843. Det er ret beklageligt, at naar en sjelden Kunstnydelse tilbydes os, bekjendtgjøres dette i Almindelighed saa kort Tid iforveien, at den næsten kun kan blive Byens Jndvaanere til Deel, hvorimod de, der boe paa Landet, som oftest først bagefter erholde Kundskab herom. Saaledes træffer det sig atter her, at vi først idag kunne berette om en Concert, som Dr. Julich imorgen Aften agter at give paa Gjæstgivergaarden, hvor de to blinde Kunstnerinder Jomfruerne Bruns og Brauns ville foredrage flere Numere. Da vi alene kjende de nævnte Kunstner inder af de rosende Beretninger i Bladene, vil det udentvivl være paa sit rette Sted her at optage, hvad et kjøbenhavnsk Blad har yttret om dem under deres Ophold i Kjøbenhavn i December f. A. - Vi have saa ofte her - hedder det modtaget fremmede Konstnere, af hvilke der er gaaet stort Ry men Udfaldet har næsten ligesaa ofte skuffet Forventningerne, og vi ventede derfor ikke meget af de ovennævnte blinde Konstnerinder, hvis Mangel paa Øinenes Lys kunde formodes at skulle vække Publicums Medfølelse og erstatte Tilhørerne, hvad der manglede hine i Talent. Men vi ere denne Gang blevne paa en behagelig Maade overraskede, og v. maae ganske underskrive den fordeelagtige Dom, der er fældet over disse Konstnerinder i Dr. Schumanns Tidsskrift. Ved deres Fremtræden igaar Aftes paa det kongelige Theater vandt disse Damer et almindeligt og velfortjent bifald, der vistnok tør berettige til at antage, at det ikke vil mangle den Tilhørere, naar de give en offentlig Concert. Hvor fortrinlig en Pianistinde vi end maa erkjende i den tolvaarige Pauline Brauns, saa maae vi dog tilkjende Bertha Bruns Palmen blandt dette Konstnerpar, thi denne Sangerinde er i Besiddelse af en ganske sjelden og omfangsrig Stemme, samt et udmærket, følelsesfuldt Foredrag. Vi have saaledes al Anledning til at lykønske den fortjenstfuld Dr. Julich til den Hæder, hans Elever have skaffet ham, og vi ansee det for en Pligt mod det musik elskende Publicum at henlede Opmærksomheden paa disse sjeldne Konstnerinder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Reisende fra den 1ste til den 8de Novbr. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Lieutenant Overtoldbetjent Schiøtt, Tandlæge Heins; Jomfruerne Wildt og Holst; Cand. Flagsted; Hr. Mackeprang, Jnformator Nielsen; Pigen Mortensdatter; L. Andersen. Med Personposten. Jfr. Henzemann, Discipel EngelHandelscommis Floor; Madame Holm; Major Darre; Jfr. Kynde; Student Mathiesen; Kammerraad Bie; Seminarist Hansen. Udenfor Posterne: Frøken Walmoden; Forste og Jagtjunker v. Bertouch, Jngenieurcapitain v. Dreyer; Gjæstgiver Thomsen med Kone og Søn; Kammerherre Grev Knuth, med Tiener; Cand. jur. Grandjean; Hr. Ashby. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Hr. Dahl, Kjøbmand Kietz; Skovrider Sievers; Cand. pharm. Flagsted, Brændeviinsbrænder William. Med Personposten. Dhrr. Olufsen og Møller; Provst Nannestadt; Doctor Aarestrup; Hr. Jversen; Overkrigscommissair, Guldberg. Udenfor Posterne, Kjøbmand Petersen; Baron Rosenørn Lehn, Proprietair P. Neergaard; Pastor Lütken, Kjøbmand Bekkevold; Pastor Holst med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Udenlandske Efterretninger. De nyeste Efterretninger fra Dublin gjendrive Rygtet om, at det skulde være Regjeringens Hensigt at opgive Retsforfølgningen mod O'Connell Det forsikkres tvertimod, at den med fordoblet Jver arbeider paa at tilveiebringe de fornødne Materialier for at paaskynde Processen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
J Spanien synes Borgerkrigen dog nu at indskrænke sig til nogle enkelte Stæder, og at Jnsurgenterne snart allevegne ville nødes til at underkaste sig Regjeringens Tropper. Saaledes har Girona nylig overgivet sig til Prim og Saragossa skal nu ogsaa have overgivet sig. J Barcelona skal derimod endnu findes en god Portion Overmod hos Jnsurgenterne, og paa alle Gader hører man dem synge: "im, zim, zim, moderados a la paallazim, zim, zim, primer sera Prim!" – (Zim zim, zin, vi ville stege de Moderate, og den Første skal være Prim.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Der fortælles, at da den russiske Charge d'Affaires i Paris, Hr. von Kisselew, modtog Efterretningen om den græske Revolution, skal han have udraabt: "Det er altfor tidligt, Arme Katakazyl han skal betale den!" Det synes afgjort, at Østerrig, England og Frankrig ere komne overeens om ikke at sætte nogen moralsk eller materiel Hindring imod den græske Revolution, men derimod vaage over, at den ikke udarter i sine Conseqventser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
AVERTISSEMENTS. Paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes: Schemata til de ved Gen. Toldk. Circulaire af 6te December f. A. befalede Controlbøger for Brænderierne, trykte paa smukt og stærkt Skrivpapiir. Dito til Lægdsruller. Dito til Ministerialbøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Alle andre brugelige Schemata blive, naar de forud bestilles, paa det Hurtigste og billigste expederede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
At jeg igjen har overtaget Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab, bekjendtgjøres herved. Ourebygaard den 5te November 1843. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Concert. Med kongelig allernaadigst Tilladelse gives paa Gjæstgivergaaden i Nykjøbing Fredagen den 10de November, om Aftenen Kl. 7, en Concert, hvori Hr. Professer Dr. Jülich lader sine tvende udmærkede Elever fra Blinde-Jnstitutet i Hamborg, Sangerinden Dems. Bertha Bruns og Pianistinden, Dems. Pauline Brauns foredrage flere Numere. Billetter a 2 Mk. (Børn under 12 Aar det Halve) faaes hos Hr. Gjæstgiver Thomsen, samt om Aftenen ved Indgangen, som aabnes Kl. 6. Wiberg, Musiklærer. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Den Dame, som paa sidste Nykjøbing, Marked, kjøbte en Moeres Damehat, men ikke erholdt samme, kan imod at opgive Hattens Udseende og Priis, afhente den, naar man behager at henvende sig til Typograph Jversen paa Bogtrykkeriet i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Nakskov. Skipper Plokroos ligger seilfærdig til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Underegnede afgaaer herfra til Kjøbenhavn først i næste Uge og medtager Fragtgods. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
God Bøge=Aske sælges paa Prindseholm for 24 s. Skjeppen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-09
Fra Nakskovs Overformynderi kan mod lovbefaler Sikkerhed strax erholdes tillaans 324 Rbd. 3 Mk., naar man henvender sig til undertegnede Overformyndere. Nakskov den 7de November 1843. Lyman. I. F. Hee. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Lollands Falsters Stift Tvende. er Bre Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 155. Løverdagen den 11. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Dr. Ballin foreslog, efter at Grundtvigs Sang Er Lyset for de Lærde blot, var afsungen, en Skaal for den lovhjemlede Trykkefrihed, i Særdeleshed i Slesvig. - Dr. Gad: for Folket som Befordrer af dets egen Sag. - Grundtvig: for Modersaalet i dets Kraft. - Cand. H. Hage: for Folkets lovlige Benyttelse af dets Ret. – Grosserer Meinert, for Nationaliteten. - Laurids Skaur for almingelig Værnepligt. Man skulde tilvisse, sagde han, sætte de aandelige Kræfter høit, men derfor burde man dog ikke tabe de physiske af Sigte; dem behøvede man, naar man med Eftertryk skulde lægge Haanden paa Kaardefæstet og sige Nei. Han deelte den Mening, at hver Mand burde føre Vaaben og kunne bruge sit Sværd for at give sit Ord Vægt. Først naar det var bleven Skik, kunde hver fribaaren Mand sige, hvo tør komme mig for nær. Han havde lært af Capitain Tschernings Skrifter, at almindelig Værnepligt lod sig udføre, og han havde glædet sig hver Gang Jyllands gamle Digter, Steen Blicher, havde udtalt sig for den. Nu hørte han vel ved sin Side en Protestation derimod, men ogsaa den glædede ham, thi kun hvor der gaves Opposition og Protestation, kunde man haabe, at den Sag, hvorfor man fægtede, retteligen vilde seire. Han vilde derfor vedblive at holde paa almindelig Værnepligt som sit Alpha og Omega, saalænge han som Bonde følte det som en Last, hvad hver Mand burde ansee for en Ære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Grundtvig reiste sig nu og opponerede mod Ønskeligheden af almindelig Værnepligt og da han havde endt, replicerede Capitain Tscherning, hvem Laurids Skan havde paaberaabt sig som Autoritet. Cand. Ploug, for Flensborg. "Mine Herrer, Romerne havde en Gud der heed Janus, og han havde to Ansigter, et foran og et i Nakken. Traditionen fortæller ogsaa, at der engang har været en Mimiker her i Byen, som just ikke var ganske saaledes beskaffen, men dog nærmede sig Ligheden, forsaavidt som han paa een Gang kunde lee med den ene Side af Ansigtet og græde med den anden. Men der er ikke faa Væsner, saavel enkelte Jndivider, som moralske Personer, der i indvortes Henseende have langt større Lighed med den romerske Janus, som have tvende aandelige Physiognomier. Det er for et saadant Væsen jeg vil tillade mig at foreslaae en Skaal, skjøndt ikke ganske uden Fare, thi disse aandelige Janusbilleder pleie ikke at være meget populaire og fortjene det ofte heller ikke. Jeg vilde f. Ex. ganske bestemt ikke vinde deres bifald, hvis jeg tillod mig at proponere en Skaal for den Fyrste, der er Søn af en dansk Embedsmand, født af en dansk Moder, dansk opdragen, gift med en dansk Hustru, fra ganske ung af ansat i dansk Tjeneste, og som dog offentlig har erklæret, at Danmark var et ham fremmed Land, og at det danske Sprog ikke havde meere at bestille i den danske Landsdeel Slesvig, end f. Ex det franske Man maa imidlertid gjøre vel Forskjel paa tvende Arter af Janusvæsner, paa dem, der have faaet deres smukkere Ansigaf Skjæbnen, og selv have antaget det mindre kjønne, og paa dem, hvis mindre indtagende, slettere Deel er dem givet ved Tingenes nødvendige Udvikling, men som med Frihed have valgt deres bedre Deel. De Sidste ere høist respectable, og det er netop for et Janusvæsen af den Classe jeg vil foreslaae en Skaal: nemlig for den By, som, skjøndt den ellerstørst Deel aff dens Borgere ere tydsk fødte, opdragne og dannede dog har god Forstand nok til at see, at dens Jnteresse er sammenknyttet med Danmark og til at sætte Statens Eenhed over alle egoistisk-politiske Luftcasteller, for den By, som til den slesvigske Stænderforsamling sendte tvende Deputerede, af hvilke den Ene underskrev de danske Slesvigeres Petition om deres Sprogs lige Ret i Stændersalen, og af hvilke den anden ved ingen Leilighed undlod at hæve sin vægtfuldStemme mod Nordalbingernes blinde Fanatisme for det fælleds Fædrelands sande Jnteresser. Jeg foreslaaer en Skaal for den slesvigske Janusby, det tydsktalende, men dansksindede Flensborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Capitain Tscherning: for de slesvigske Journalister Koch og Fischer, Enhver vidste hvor vanskelig vore Redacteurers Stilling var under vor supprimerende Trykkefrihed, hvor utaalelige maatte da ikke deres Vilkaar være, som havde Schrader til Barbeer.