Aalborg Stiftstidende, 1835-07-01
Jndsenderen, der med Beundring har læst det i Hr. Cancellieraad Hempels Bidrag til Tidshistorien Nr. 18 indsendte Stykke, undertegnet A. U. Cimbria den 16de Juni 1835, har af en høi Grad af Taknemmelighed paa Cimbrias Vegne ikke ville undlade, at tilkjendegive Forfatteren sin Erkjendtlig hed derfor. Stakkels Secretair Ussing, Alt hvad Du har gjort for at opvække Almeenaanden, Alt hvad Du skrev formaaer ikke at opveie mod den skrækkelige Forseelse, Du har begaaet. Du har vovet at rosen af Cimbrias fortjente Embedsmænd, Du har vor vet paa de Andres Bekostning at hæve ham overden almindelige Slendrian! - og glæd Eder, J Spidsborgere og Enhver, der bidrager til Commune=Afgifterne, J behøve nu ikke længere at ønske noget Regnskab for de offentl. Afgifter, man paabyrder Eder, neilkjøb Pontoppidans danske Atlas, Riises større og mindre Geographi og Munthes Verdenshistorie, saa ville I erholde al den Kundskab, J behøve, og J ville tillige see, hvad der jo maa være Eder særdeles vigtigt, at Overauditeur Ræder i Horsens ikke er den Første, der ved Trykken har offentliggjort Regnskab over en Kjøbstæd-Communes Tilstand. Desuden er det jo et upaatvivleligt Beviis paa, at en saadan trykt Beskrivelse er til ingen Nytte, at den ikke endnu er anbefalet af Regjeringen selv; vel har vor ædle Kongel og Regjering gjort Alt for at lægge deres Handlemaade for Nationens Øine, og saaledes seer man 3 Nr. 25 af Collegialtidenden et bekjendtgjort Forsvar for Bestyrelsen af Sandsteensbruddet paa Bornholm; til den har selv givet sine Embedsmænd al mulig Anledning til, ved gavnlige Forslag og Jndberetninger at oplyse den om det almindelige Bedste, men Forfatteren har Ret: Embedsmanden skal aldrig gjøre mere end hvad der er ham befalet? - han skal være en reen Automat, en Maskine, der blot sættes i Gang ved fremmed Paavirkning. Det er, hvad han siger, farligt, at begynde med saadanne ikke befalede Offentliggjørelser, som kunne give Nyhedssygen yderligere Næring og tjene til unyttigt Stof for Døgnbladene", ja vist er det farligt, at mange (som dog hofte byrdefuldt nok maae yde deres Bidrag til Communen) derved faae Leilighed til at løfte Sløret for Ting, der ofte ingen Belyselse taale og vise, at Bestyrerne af Commune-Anliggenderne ikke ere ufeilbare Væsener. Rigtignok tilstaaer Forfatteren: at Lovgiveren har tilkjendegivet sin bestemte Villie, at Almeenaanden skal oplives, hvilket synes hensigtsmæssigst at kunne tage sin Begyndelse med at oplyse Borgerne om den Communes Tilstand, hvoraf de selv ere Medlemmer; men saa gives der igjen Flere, der nere dristige nok til at paastaae, at, da en stor Deel af en Communes Medlemmer kun ere lidet øvede i at læse Skrift, saa ville de kun have liden Nytte af, at Kjøbstædernes Hovedregnskaber henlægges i 3 Uger til Eftersyn paa Byens Raadstue, uden det saa var, at det tillige paalagdes en af de eligerede Mænd bestandig i de 3 Uger at maatte være der tilstede, for at udtyde samme; hvor de derimod have net trykket Exemplar hjemme, kunne de lettere sætte sig ind i Sagen, og selv undersøge Tingen - men det er jo, som sagt, kun urolige Hoveder, der paastaae Saadant noget, og hvorfor skulle, Kjøbstædmagistraterne" afbryde deres gode Ro, ved at overtage dem et Arbeide, som Lovgivningen ikke paalægger dem, blot for at stoppe Munden paa et tilfældigt Oppositions=Partie, net, det var paa min Ære Synd hvem der desuden vil læse Beskrivelser over samtlige danske Kjøbstæder (som efter Jndsenderens Mening maae kunne træde istedetfor aarlige Communalregnskaber), han kan kun spadsere ind til Cancelliet og læse smukke og udførlige Beskrivelser over enhver By, og Forfatteren forventer, at see alle disse Beskrivelser indrykkede i Dagen" - hvilken heldig, men dog rigtignok noget forvoven Jdee, at Bladet Dagens Redaction, der desuden har nok med at besvare de hyppige Angreb af Kjøbenhavnspostens Udgiver, endnu ovenikjøbet skulde udelade alle dens an1dre Artikler, hvilket vilde blive Tilfældet, for at spare vedkommende Magistraters Rolighed, og indrykke alle hine smukke Beskrivelser - dog Forfatteren har jo heri, som i alt Andet, Ret, og det vilde dog føre det Gode med sig, at Magistraten og de eligerede Borgere ikke behøvede, at foranstalte slige Regnskaber over Kjøbstædernes Jndtægter og Udgifter trykte" der efter Forfatterens Mening ikke ville føre anden Nytte med sig, end udsætte Byens Magistrater og elligerede Borgere for Critik i Dagbladene og, hvad der endnu er værre, for Bifaldsraab paa Kjøbenhavns Skydebane, see, det kan man kalde Vittighed, der kan jo heller ikke existere noget ærgerligere, en at see sig rost af Mænd, som Justitsraad Høegh. Guldberg, Overretsprocurator Haagen, Algreen-Ussing, Justitsraad Salicath, Kammerraad Drewsen, Pastor Gad, og flere af Danmarks agtede og kundskabsrige Mænd,