Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-10
Den nyligen afdøde Volney hørte til Frankrigs meest geniale Forfattere fra Revolutionens Dage. Matthison omtaler ham i hans 1794 udgivne Breve paa følgende Maade: "Volney, Forfatteren af Reisen igjennem Syrien og Ægypten, har været her i nogle Dage. Han gaaer til Corsica, og har det Hverv, at udkaste og udføre hensigtsmæssige Planer til Opdyrkelsen af udyrkede Egne, hvoraf der i dette Land endnu gives saamange. Jeg saae ham adskillige Gange. Han har en indtagende og fiin Ansigtsdannelse. J hans Adfærd hersker den Urbanitet, som er de fleste Pariser Lærde egen. Under Titel af Ruinerne har han nyligen udgivet et nyt Værk. Det indeholder politiske og philosophiske Betragtninger, som han blandt Palmyras Ruiner har anstillet over Statsforfatninger og Revolutioner. Jeg har endnu ikke læst meget over Begyndelsescapitlet, og kan altsaa ikke sige andet om det Hele, end at Maleriets Jndfatning røber Smag og Originalitet. J Gaar spiste jeg med ham i et talrigt Selskab hos Hr. F. Enhver glædede sig paa interessante Fortællinger fra den berømte Mand, der havde seet Nilen og Palmyras Ruiner, men Volney talte under hele Maaltidet kun om den constituerede Nationalforsamling, hvis Medlem han var, og hvor nødvendigt det er, at dyrke hidtil forsømte, men til Dyrkning skikkede Egne, da, efter al Sandsynlighed, andre Verdensdeles europæiske Colonier, følgende Nordamericas Exempel, om faa Aar ville falde fra deres Moderlande og danne egne Stater. Mig indfaldt her - til tøier Matthison - Brasilien, denne Kjæmpegreen, af en overgagtig Stamme, som det er ubegribeligt, hvorfor den ikke allerede for længe siden ved sin egen Væxt er bleven isoleret." Saavidt Matthison. - Det er bekjendt, at det portugisiske Hof i Aaret 1807 saae sig nødsaget til at flygte til Brasilien, og at derved "Kjæmpegrenen" er bleven til Stamme. Man seer heraf, hvor upaalidelige alle politiske Spaadomme ere, og hvor saare let der kan komme en heel uforudseet Streg i Regningen, der tilintetgjør de skarpsindigste og vittigste Gisninger og Forudsigelser. Mueligen vil det ikke gaae bedre med de nyeste Prophetier angaaende Europas og Americas tilkommende Skjebne. Det er vist, at dybtskuende Mænd besidde i deres Jndsigter og Skarpsindighed et Slags Spaadomskraft, og det er bekjendt, at blandt andre Mably af den franske Financeforvirring har forudsagt den siden indtrufne Revolution; men hvorledes den vilde yttre sig, var det ham dog umuligt at kunne forudsige. Der indtræffer tusinde Ting i Verden, der fuldkaste de fornuftigste Beregninger og skuffe de viseste Gisninger. Historien beviser dette med mangfoldige Exempler. Spanien stod paa Brinken af sin Undergang, da man saa at sige maatte tvinge det til at sætte sig i Besiddelse af en ny Verden. Frankrig saae sig paa Spidsen af sin Vælde, da Napoleon maatte komme paa det ulykkelige Jndfald, at gaae til Rusland, hvor en uforudseet haard Vinter kuldkastede som et Korthuus hans Kjæmpe plan, der, lykket, vilde og maatte have givet Europa en ganske ny Skikkelse. Hvo havde vel eet Aar i Forveien kunnet endog blot ahne denne hans Skjebne, Kan man altsaa ikke forudsige hvad der vil møde en enkelt Regent om et Aar, hvorledes er det da mueligt at spaae hvad der vil møde hele Verdensdele om ti eller flere Aar, At America i sin nuværende frødige Fremvæxt, truer at vorde et Svælg for Europas Handel og Befolkning, det see vi, men meget kommer det an paa de Grundsætninger, dets Styrere i Fremtiden ville følge, hvilken Vending dets Fremvært skal tage. Om det som Krigsmagt saa let vil voxe sin Moder, Storbritannien, over Hovedet, bliver endnu tvivlsomt, det vil end i mange Aar nødsages til at indskrænke sig til eget Forsvar; thi en for tidlig Underkuelseslyst vilde snart standse det i sin politiske Stigen, som desuden Engelland, dog altid vil og maa have et vaaget Øie med.