Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
De seneste Tidender fra Sverrig gans til den 1 Sept. De melde under Artiklen Hovedqvarteret i Plüggentien d. 21 og 25 Aug., at siden Magistraten og Borgerskabet i Stralsund havde yttret i en til Kongen afsendt Deputation det Ønske, at Krigsfaren maatte afvendes fra Stralsunds Mure, saa lod Kongen foreslaae den Franske General, af Stralsund maatte blive erklæret neutralt, og denne Neutralitet erkjendt paa begge Sider saalænge den Svenske Armee var i Besiddelse af Den Ragen og den Franske af Svensk Pommern, men dette Forslag blev ikke antaget. Da nu et længer fortsat Forsvar af Stralsunds Fæstning var uden militair Formaal og Rigets Sikkerhed for nærværende Til ikke tillod flere Troppers Oversendelse fra Sverrig, og da det tillige er af stor Vigtighed at beskytte Den Rugen mod et fiendtlige Anfald, lod Kongen Magistraten og Borgerskabet spørge, hvorvidt de vilde stille sig blot for Følgerne af en formelig Beleiring, i hvilket Fald at den Beskyttelse og Bistand skulde gives dem, som de af Troppernes Tapperhed burde vente sig, eller og, om de i Følge deres yttrede Ønske, at Staden maatte forskaanes for al Krigsfare, til roede sig at kunne indgaae med Fienden nogen Overeenskomst. Magistraten og Borgerskabet valgte enstemmigen den sidste Udvei, hvortil Kongen ogsaa gav sit Bifald, og overlod derfor d. 20 Augusti Magistraten og Borgerskabet Fæstningen Stralsund. Da det var besluttet at Tropperne skulde afgaae fra Stralsund, bleve alle Forraad, Magaziner t. saavel af Krigsfornødenheder som af Proviant førte over til Rugen. Natten imellem d. 18 og 19 samt 19 og 20 Aug. var hele Garnisonen under Gevær, saa at om Troppernes Afmarch blev Fienden bekjendt, kunde han dog ikke med Fordeel anfalde Fæstningen. Kongen var begge Nætter i adskillige Timer til Hest. En Bataillon blev afsendt til Rugen Natten til d. 19de, og samme Dag Kl. 10 om Aftenen begyndtes med at overtransportere de øvrige Tropper; hermed vedblev man hele Natten og den paafølgende Dag. Canonerne fornagledes og Lavetterne sønderhuggedes. Kongen begav sig fra Stralsund, til Altesahr, og forblev der under Troppernes Overgang, for at kunne give alle fornødne Ordres. Flere Batailloner vare da allerede afgangne, de øvrige fulgte den ene efter den anden. Den 20de afsendte Kongen en Adjutant til de Franske Forposter, for at tilkjendegive General-Adjutant Oberst Peyron, at han til en bestemt Tid skulde begive sig til General Brune, for at gjøre ham en Forestilling angaaende Stralsunds Fæstning, og at der i dette Øiemed begjertes et Ophold i alle Fiendtligheder i 24 Timer. Adjuranten traf Devisions-Generalen Reille, som kom overeens med ham om, at General Brune skulde møde General=Adjuranten i Andershaff Kl. 6 om Aftenen. Ved denne Tid bemærkedes fra Alteführ, at Magistratens Deputerede, hvilke skulde underhandle om Capitulations- Vilkaarerne, begave sig ud til de Franske Forposter. Kongen havde, efter Magistratens Ønske, befalet Commandanten Peyron at følge med dem, og paalagde ham at erklære, at eftersom Fæstningen af hans Kongel. Maj. nu er overleveret til Magistraten og Borgerskabet, og saaledes er stod mere under nogen militair Bestyrelse, saa havde han faaet Kongel. Tilladelse at følge med, for at søge at erholde for dem retvise og billige Vilkaar. Mod Kl. 1/2 til 7 ankom Gen. Adjutant Vegesack med sin Stad, til Altefahr, efterat alle Tropperne vare indskibede. Kl. halv otte om Aftenen mærkedes, at Fienden rykkede ind i Staden baade ved Franker og Knie per Fronterne. Kongen tilkjendegav derpaa Tropperne sit Velbehag over den Orden og Opmærksomhed, hvormed de vare afgaaede fra Stralsund, til Rugen. Efterat de fiendtlige Tropper vare indrykkede i Stralsund, lod den Franske General Danholm *) Garnison gjentagne Gange opfordre med den Erklæring, at han saae sig nødsaget til at beskyde Den, og da formodentlig derfra ligeledes skulde skydes, saa kunde Kongens Hensigt at spare Stralsund ikke opnaaes. Men Commandanten i Danholmen svarede, at han havde befaling, at forsvare sig, og at han ligeledes kunde blive nødsaget til at skyde paa Fæstningen, uagtet det ikke var overeensstemmende med Hs. Majestæts Hensigt. Fra den Tid af er der forefaldet adskillige Smaaaffairer. Den Svenske Armee har indtaget en anden Stilling. Høire Fløi, som bevogter Rügens vestre Kyst, staaer under General Toll, den venstre, som bevogter den søndre Kyst, under Gen. Lieuten. Wrede. Meget Artillerie er indladt paa disse Fløie og stærke Strandbatterier anlægges paa adskillige Steder. Gen. Adjut. Oberst Peyron er paa Fransk Side bleven erklæret for Krigsfange, men Kongen har ladet den Franske General sige, at en Parlamentair og en Commandant, som ingen Tropper havde under sin Befaling, aldrig kunde ansees for Krigsfanger &c. Den Franske General lod derpaa svare, at uagtet Oberst Peyron, efter hans Tanke kunde betragtes som Krigsfange, skulde han alligevel tilbagesendes. Fienden begyndte den 24de en heftig Jld fra Fæstningsværkerne. Den fortsattes og besvaredes i 3 Timer, men uden synderlig Virkning.