JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
udgaaet: H. R. Schulz af Marstal, til Flensborg, med Kornvarer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Kallundborg Skibsliste. Fra 1320de December. Jndkommen: Skpr. Beck af Horsens, fra Horsens, ballastet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Udgaaede: Skpr. L. Caspersen af Svendborg, til Aarhuus, med Rug. Beck af Horsens, til Horsens, med Byg
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Beltpassage. Fra 1820de December. Til Fyen. Handelsf. Panne; Kbd. Hartvigsen og Kone; Stud. Crone; Frøken Repstorff, Lehnsgreve Ahlefeldt, Laurvig; Justitsr., Godsinspekteur Richter, polytechnisk Eleve Schiern; Kammerj. Føns, Major, Land= og Søekrigskomm. Riegels og Oberstlieutenantinde Ahlefeldt; Skipperne Nielsen, Qvist, Liard, Delamer og Tobbens; Styrmand Ravn; Brand direkteur Nützhorn, Koureer Bellmann, Styrm. Masse; Lieutenant, Adjutant Sehestedt; Adjunkt Bang og Kone, Frue Steensen; Stud. Theol. Friis, Langhoff, Boisen, Mile, Strøm, Lange, Larsen og Jensen, Frue Kiærboe og Datter Til Sielland: Grev Holck Winterfelt; Frue Steensen; Major Schulz og Datter; Dhrr. U. og B. Wynn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
AVERTISSEMENTS. Theatret i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Mandagen den 28de December opføres: Kiærlighed paa Flasker, Vaudeville i 1 Akt, efter det Franske ved C. Borgaard. Derefter: Kiolen giør ikke Manden, Lystspil i 1 Act ved Heiberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Til Slutning: Discipelstreger, eller: De smaae Vildttyve, Vaudeville i 1 Akt. A. Werliah.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Det var Alfaders Villie, at henkalde min retskafne Medfølgerinde. Christine Ely, fød Ehllern, ved en kort, men skiøn Død, Formiddagen den 16de dennes. Her kun brammer leiet Pryd – Hvor er, er Dydens Fryd to Saa stammer Støvets Søn, med eneste efterladte Datter. Nyerup paa Grevskabet Holsteinborg den 23de Decbr. 1835. Ely, Thora Ely Lieutenant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
J Korsøer Skov bliver Tirsdagen den 29de dennes afholdt Auction over circa 200 Bunker Gierdsel, Faget, Baand- og Ærtekieppe. Modestedet bliver ved Skovfogedhuset om Formiddagen Kl. 9 1/2. Korsøer den 22de December 1835. B. Bentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Skovauction. Onsdagen den 30te i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9 præcise, agtes ved offentlig Auction i Charlottendals Skov bortsolgt endeel Bøge= og Ege= samt nogle Asketræer paa Roden, hvoraf mange ere brugelig til Gavntømmer. Samlingestedet er i det saakaldte Møllekrogshuus ved Roested Møllegaard. Hvilket herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes EfHellmers.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
terretning. Løverdagen den 2den Januar 1836, om Formiddagen Kl. 10, bliver der holdt offentlig Auction i Skoven Nye-Kobbel og Kalven ved Skousøe over en betydelig Deel Bøgetræer paa Røden, saavel Gavngiørende som Brænde-Træer, samt nogen Egetop. Modestedet er ved Skovfoged Jørgensens Huus Da jeg Undertegnede har etableret mig som Bødkermeste her i Byen, saa anbefaler jeg mig til de Ærede der ville forunde mig deres Arbeide. Tillige kiender jeg godt til Brænderie= og Meierieredskabers Forfærdigelse, hvorfor jeg ogsaa anbefaler mig til dem der maatte behøve samme. Gode Varer, og billige Priser kan Enhver være forsikkret om. M. Hansen, boende hos Væver Ibsen paa Slotsgaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
2de Beboelsesleiligheder paa Hjørnet af Nyetorv er at saa tilleie førstkommende Paaske Flyttetid 1836, naar man derom henvender sig til Farver Ebbesen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Udmærket gode Asier og Æddike-Agurker bekommer hos Me dame Abrahamsen i Slagelse. Skee Arvefæste Vand- og Hestemølle, som tillige er indrettet til Stampe, Sigte- og Grynværk, beliggende i en for Maling høist fordeelagtig Egn, er underhaanden tilkiøbs tilligemed dens tilliggende Gaards Jorder. Til Stedet er Tilladelse at opføre en Veirmølle, til hvis Anlæg kan forventes leveret det fornødne dertil udsøgte Egetømmer, ligesom en Capital kan ventes efter Overeenskomst udbetalt til de øvrige Materialiers Anskaffelse, mod Prioritet i Eiendommen. Det Fornødne herom afhandles med Eieren paa Skjoldenæsholm pr. Ringsted. Skioldenæsholm den 20de December 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Til Paaske Flyttedag 1836 er en Beboelses-Leilighed paa Slottensgade at erholde. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
En nye grønmalet jernarket Fiellevogn anvises tilkjøbs Undertegnede. Sammesteds kan gode Kaage=Ærter bekomme daglig til billig Priis. Slagelse den 21de December 1835. A. Harder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
En Bondegaard i Slotsbiergbye ved Slagelse, med Areal, af henved 60 Tdr. Land, af Byens bedste Jorder, af formedelst Dødsfald underhaanden at faae tilkiøbs paa meg billige Vilkaar. De Lysthavende ville behageligen henvende s. til Gaardmand Frederik Albrechtsen i Slotsbiergbye, der paar ser Eiendommen. Til Paaske=Flyttetid er en Leieboeligt faae hos Skrædder, mester Jens Jørgensen paa Slotsgaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
En Dreng af god moralsk Characteer og af honette Forældre, med fornødne Skolekundskaber og ei over 15 Aar, ka strax blive antaget paa et Apothek i Siælland, naar man portofrie Breve henvender sig til Expeditionen af den Vestsiellandske Avis. Hvor en beqvem Boepæl, paa en af Byens reelleste Gade. er at faae til Leie, enten strax eller til Paaske Flyttetid, anvises af Bogtrykker Magnus. Hovedparcellen af de nedlagte Gaarde, Enigheds- og Hvedeleersgaarden i Skee, Haraldsted Sogn, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr., med et Jord=Axeal af circa 64 Tdr. Land gl. M. foruden en Tørvelod paa 12 Tdr. Land med uopskiærlig og god Tørv, er at faae i Arvefæste paa billige Vilkaar, naa Vedkommende derom henvender dem til Forpagter Hansen paa Aastrup pr. Roeskilde. Det bemærkes: af ovenstaaende Area er 27 Tdr. Land, bebygget med 8 Huse, der alle ere simpFæstere, og svare i aarlig Afgivt til Hovedparcellens Eier 22 Tdr. Byg efter hvert Aars Kapitels=Taxt, samt forre ter om Sommeren 66 Arbeidsdage paa egen Kost, ligesaa haves en aarlig Jord=Afgivt af 8 Rbd. Sølv af 2de Universitetet tilhørende Huse. Jordarealet, som drives under Hovedparcellen, er 37 1/2 Td. Land gl. M., beliggende lige ud for Gaarden i en jevn Flad og af fortrinlig god Bonitet. Vaaningshuset er for faae Aa siden af nye opført og indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Af denne Eiendom svares i aarlig Arvefæste: A. givt til Universitetet: 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Byg og 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Havre efter hvert Aars Kapitels-Tart. DENNIE FORENING.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Søndagen den 27de December afholdes Bal Selskabet, som begynder om Aftenen Kl. 7.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Til Paaske Flyttetid 1836 ønskes en Beboelsesleilighed tille heri Byen, bestaaende af et Par Værelser med Kiøkken, Stald rim til 4 Heste og Vognremisse. Bogtrykker Maanus anvise Paa Haldagermagle Mark, Krummerup Sogn, kan et Boe sted, med 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/2 Alb. Hartkorn og Areal af omtrent 20 Tdr. Land gode Jorder, underhaande siges til Kiøbs, naar man desingaaende henvender sig Undertegnede. Krummerup Skole den 13de December 1835. M. Sørensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Til Paaske 1836 kan en konfirmeret Dreng, som har Ly til at lære Skrædderprofessionen, blive antaget, naar ma derom henvender sig til Skræddermester Iver Jørgensen, Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-26
Ved Wandsbecks 1240de Trætning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
21de Aarg. LLad No. 104. eller: dag. Hlagelse geblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 29. December 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Politiske Betragtninger af Admiral Winterfeld, anstillede for 42 Aar siden. Tilhængere af det nye politiske System raabe uafladeligen paa Folkesouverainitet og foragte alle dem, der ikke have samme Meninger som de, men disse Politiker ere ei heller at ligne ved dem, man forhen har kiendt. Naar en republikansk sindet Mand siger at det er bedre at boe i en Republikend i et Monarkie, saa svarer man ham: at enhver kan tænke som han vil. Naar han ikke fremfører andet end hvad retsindige Republikanere kunne sige, saa kan man tale koldsindigen med ham, og skilles fra ham som Ven, efterdi redelige Mænd, som have gode Hensigter, altid ville agte hinanden, omendskiøndt deres Tanker, om Midlerne hvorved de skulle opnaaes, ei ere ligge. Dersom Jakobinerne alene sagde, at Monarkier kunne blive slet bestyrede, at mange ere virkeligen blevne ugudeligt forvaltede, og at der endog i de bedste kunne indløbe Feil, saa tilstod man dem det gierne, og al Trætte den Sag angaaende vilde være til Ende Men naar de paastaae, at al monarkisk Regiering er unaturlig, afskyelig og stridig imod Guds Villie, og at ingen Regiering kan være god uden den, som er indrettet eftet deres Plan, saa hører der megen Selvfornægtelse til, for ei at blive opbragt af Harme, og det er vanskeligt at blive vred, uden at synde. Jeg har Intet imod Demokraten i et Demokratie, om et saadant er til; han er der hvad han bør være, hvad han er fød til at være, og hvad Lovene byde ham at være; men naar nogen i et Monarkie kalder sig Demokrat, eller yttrer sig med at have demokratiske Hensigter, eller at være Demokratist, saa er han hverken hvad han er fød til at være, eller hvad han efter Lovene bør være. Han er endikke det, han enten har i Sinde at blive, eller nogentid kan blive. Han er det Modsatte af det, han giver sig ud for han er enten en Tosse eller en Bedrager, en Tosse i Fald hon troer, at et vidtløftigt Rige kan blive et Demokratie, eller at et Ochlokratie kan være en god Regiering; og en Bedrager dersom han indseer det bedre, og har enten den Hensigt, at komme som Demagog til at regiere Folket, eller at tilsnige sig en Plads i et nyt Aristokratie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
De fleste Alliance-Traktater ere ogsaa defensive, og hvem kan vel laste en Konge, som, formedelst et gavnligt Forbund, forsvarer et Land, der bliver angreben, allerhelst ifald han kunde befrygte, at Fienden, efterat have gjort sig til Mester af det først angrebne Land, vilde komme at giæste hams Jeg veed, at mange ansee Systemmet og Ligevægten for chimærisk og falskt, men jeg troer dog, at det ofte har gjort Nytte og hindret en overmodig Erobrev fra at oversvømme Alt. Man siger at Magterne vige af fra Systemet, naar de see deres Fordeel derved, og jeg vil ikke nægte, at det jo undertiden skeer; men des mere tykkes mig, at der af andre Magter burde holdes over det; thi Ligevægten er dog de Flestes Fordeel, og vel saa meget at ønske som Ligheden imellem Menneskene, efterdi der er intet almindeligt Tribunal, som Staterne kunne indstævne deres Sager for. Jakobinerne paastaae videre, at det er Kongerne som saae Uenigheds Sæd paa Jorden, og at dersom der ingen Konger vare til, vilde der ei heller være Krige. Men have de da glemt, at de græske Republiker laae ideligen i Strid sammen, og at Overmod og Misundelse vare næsten altid Aarsag dertil, at Rom og Carthago førte tre svære Krige imod hverandre, og vilde, efter al Sandsynlighed, have ført mange flere, dersom den sidste ei var bleven ødelagt? Hvormange Krige have ikke Hansestæderne ført, ikke forat forsvare sig, men for at kunne ved deres Handel trække alle omliggende Landes Rigdomme til sig, Hvormeget Blod have ikke Hollænderne udgydet, Ostindien, for at blive ene Mester af Handelen, paa denne Deel af Verden, Er den nærværende Tvistighed om Farten paa Schelde ikke en Sag, som ligeledes angaaer Handelen, Disse Krige uagtet er Holland dog en Republik. De som denne Sta have fort i Europa, vil jeg ikke regne, efterdi man kan sige, at de ere den paatvungne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Det er ikkun Barbarer, der føre Krig som en Haandværk, siger Priestley. - Men er det ikke tilladeligt, at forsvare sig mod Angreb, og kan man ved tilbørligen forsvare sig nu paa en Tid da Konsten ikke er mindre nødvendig end Styrken, uden at nogle Personer oplæres i Krigskonsten, og lever ved den som af et Haandværk, Kongerne lade sig kalde Majestæter, en Titel, som ikkun tilkommer det høieste Væsen. - Men hvo som siger saa, maa ved dette Ord forstaae noget, som er forskielligt fra det Begreb, jeg giør mig derom. Jeg haver ingen afgudisk Jdee derved, og antager den som en Titel, der er passelig paa den der har den øverste Magt, og holder den ikke for at være meere usømmelig end de Titler: Deres Excellence, Deres Høiærværdighed, Deres Velædelhed; og naar det bruges til Mænd i Hensigt til deres Embeder saa er det ei for deres Personers, men for Statens Skyld at man paa denne, saavelsom paa flere Maader, søger at holde Embeder i Agt. De skrive sig. Konger af Guds Naade, hvilket er en blasphemisk Tallemaade. – Naar dette ikke siges af en Atheist eller Deist, saa forstaaer jeg det ikke; thi en Mand, som troer et Forsyn, kan ved neppe nægte, at, omendskiøndt en Konge har Folket for sin Udvælgelse at takke, saa hændes ham, lige saavel som alle andre Mennesker, dog intet uden med Guds Villie og efter hans Bestyrelse, og følgeligen er han uden Modsigelse Konge af Guds Naade; med mindre at det maatte være en Usurpateur, der ikke kunde sige det. De ville, at deres Villie skal antages som hellig, og at man skal troe om dem, at de ikke kunne feile. – Skal hellig og ikke at kunne feile antages for at være det samme som ufeilbar og uden Synd, da er der vel ikke nogen, som har sin Forstand, der vil anvende disse Udtryk paa noget Menneske, hvem det endog skulde være; men naar det betyder saa meget som at en Konges Ord skulle være troefaste, paalidelige, og at hans Befalinger, saa vidt som de ere Øvrigheds Befalinger, skulle adlydes, saa finder jeg deri intet, som strider imod sund Fornuft og Billigheds-Regler. De tillade, at man kalder dem Guder paa Jorden, saasom de under dette Navn desto bedre kunne despotisere. - Men om det endog i et afgudisk Land kunde befrygtes, at hedenske Konger ville, forat ligne deres Guder, være ligesaa grumme som de, saa er dog Følgen i et Land, hvor der er Kristendom, ganske anderledes. Man forestille sig en Konge, der er Kristen, og som giør sig en Ære af at tage Guddommen til Mynster. Man skiønne, om han, der veed, at man skal elske sin Næste som sig selv, som erkiender sine Undersaatter for sine Medmennesker, kan dog behandle dem ilde? Om han, der veed, at Gud, som er idel Kiærlighed, og selv ikke trænger, vil ansee alt det, der bevises den Trængende, som beviist imod ham, om denne Konge, siger jeg, som desuden veed, hvad Kongepligt er, kan vide, at Nogen mishandler hans Undersaatter, og taale det? Man skiønne, om den Monark, der er overbeviist om, at Gud er god, barmhiertig, mild, retfærdig, kan, naar han vil følge Guds Veie, med Forsæt og Villie misbruge sin Magt, som Despot, til det Onde? (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Nyeste Post-Efterretninger. Angaaende de sardiniske Søendrustninger bemærker den franske Moniteur; at de virkelig have fundet Sted, og at de dog maa have havt en Hensigt; (at der vare udbrudte Uroligheder paa Øen Sardinien, var Fiktion, men man kan derfor vel antage, at Frankeriges og Englands Forestillinger, have gjort Konge Emanuel Felix det begribeligt at disse Magter ville føle sig, ifølge Qvadrupel=Alliancen, forpligtede til at tage visse Forholdsregler. De lissakonske Aviser af 6te December indeholde Dekreter af Dronningen, hvorved hun modtager Hertugen af Terceiras Resignation; hvorved Regimentet, de Kongelige brittiske Grenadere, bliver opløst, da deres Tieneste ikke giøres længere fornøden og hvorved en Hr. Solano Constancio udnævnes tilat anstille Undersøgelser i Bibliothekerne i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Man forventer ikke den unge Prins af Koburgs, Dronningens tilkommende Gemal, med hvilken Ægteskabskontrakten er afsluttet, Ankomst til London førend i April.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Fra Spanien berettes over London, at General Evans, som har været syg, er nu bleven saavidt helbredet, at han kan overtage Kommanden paa nye. - Fra Madrid berettes under 8de December, at den karlistiske Anfører Roja de St. Vincente er bleven taget til Fange med 200 Mand; dette Korps tiente til et Slags Avantgarde for Guerges Krigsmagt; ogsaa ere Rebellerne under Manolins Kom mand blevne sprængte. - Dengang St. Sebastian, som var i den elendigste Tilstand, blev bombarderet af Karlisterne, toge 2500 Mand Flugten, til Frankerige, men en Demonstration af et konstitutionelt Korps paa 16000 Mand nødte dem den 5te December til at ophæve Beleiringen. Jfølge Efterretninger fra Barcellona af 11te stod endnu Mina bestandigt stille i Manresa. Man forventede endnu i Barcellona 1700 Portugisere, som med de forhen indtrufne skulle danne et Korps under Kom mand af General Bougins. Mina har den 5te ladet en karlistisk Junta giøre til Fange ved sin Adjutant Cardero, Medlemmerne af den bleve strax skudte. J Girona, Figueras og paa andre Steder skulle nogle Karlister have indfundet sig og modtaget den tilbudte Pardon. Guerge skal efter sin Tilbagekomst til Navarra være bleven stillet for en Krigsret formedelst hans uheldige Expedition til Katalonien. - Fra det forrige spanske Amerika høres: at det nu er blevet roeligt i Provinsen Enador, at General Rocafuerte er bleven udvalgt til Præsident han har den 9de August holdt en Tale i NationalKonventet, hvori han forklarede sine Regierings Grundsætninger, hvilke fandt et almindeligt bifald. Konventet har antaget et Taksigelses Dekret til General Flores som Republikens Stifter og Forsvarer, han er udnævnt til Republikens første Borger og til Over-General. – J Peru har General Gamarra, som er bleven understøttet fra Bolivien, faaet Overhaand, og General Salaberrys Tropper gaae over til ham. - J Venezuela har det revolutionair Partie lidt et totalt Nederlag ved Valencia i October, Porto Kabello er den sidste Position, som er i dets Magt. - Oprørerne i Teias, understøttede af Nordamerikanerne, have erobret Staden St. Antonio; men denne Begivenhed har gjort en stor Opsigt i Mexiko, store Tilberedelser giøres til Krig. Mange Kaperbreve skulle være udfærdigede i Veracruz. General Montezuma skal begive sig paa Marschen med 2000 Mand Jnfanterie og 300 Md. Kavallerie; General St. Ana vil selv overtage Kommanden, Ærkebiskoppen af Mexiko og Biskoppen af Pueblo ville skiænke en Million Dollars til Toget Fra Paris erfarer man intet Nyt af Jnteresse; Processen mod de April Anklagede fortsættes uden at opvække nogen Opmærksomhed i Publikum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Fra Algier haves ingen nye Efterretninger, men kun Rygter. Fyrsten af Puckler=Muskau er kommen til Malta fra sin Reise til Tunis. Han skal tage Vicekongen i Ægypten i Fyrsvar mod de mang Beskyldninger som ere gjorte imod ham, og paa staae, at han har store Fortienester af at have gjort Ende paa Mamelukernes fordærvelige Regimente, at han har i høi Grad hævet den indenlandske Produktion, især af Bomulden og derved forskaffet sig store Resoureer, og at han er Skaberen af Ægyptens Krigsmagt og Marine. Han sætter hans Reformer langt over Sultanens; (men han er en Oprører mod den retmæssige Souverain; han forøder sine Undergivnes Blod i erobringssyge Krige, og han berøver dem ved sine Monopoler Frugten af deres Flid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Fra Kristiania meldes under 16de December: Fra næste Aars Begyndelse skal en Pakkepost oprettes imellem Kristiania og Kristiansand, indrettet paa samme Maade, som Pakkeposten imellem Kristiania og Trondhiem, og ligesom denne skal den afgaae hver tredie Uge, og medtage Pakker til og fra alle mellemliggende Byer. Den afgaaer fra Kristiania første Gang Tirsdagen den 5te Januar, og fra Kristansand Tirsdagen den 12te f. M. og skal indtil videre vedligeholdes i de Maaneder af Aaret, hvori ingen Dampskibsfart finder Sted. - Det var vistnok ønskeligt, om denne for den indre Forbindelse saa gavnlige Indretning maatte kunne bestaae, og det vil den vel og i Tiden giøre, efterhaanden som dens Nytte og Nødvendighed indsees, og den af Vedkommende mere og meere kommer til at benyttes, om den end i Begyndelsen ei vises den fornødne Opmærksomhed. Saaledes seer man nu, at Pakkeposten imellem Trondhiem og Kristiania efter dens Oprettelse stadigere benyttes end forhen, da man under den midlertidige Ophævelse af den under 15de April 1829 oprettede Pakkepost først følte Savnet af et saa gavnligt Kommunications-Middel. Forhaabentligen vil der og i Tiden blive oprettet en Pakkepost imellem Kristiania og Bergen, da Natur hindringerne ei ere saa særdeles betydelige, og Savnet efterhaanden mere og meere vil føles; thi Tidsforholdene maae nødvendigviis medføre, at en nøiere Samfærdsel end den, der hidtil har fundet Sted, opstaaer imellem Bergen og Kristiania, disse Norges største og vigtigste Byer. Et hensigtsmæssigt Middel til Pakkeposternes Vedligeholdelse vilde det sikkerligen være, om de indrettedes saaledes, at nogle faa Passagerer kunde følge med dem; thi den Tid er vel endnu fiern, da man kan vente Deligencer oprettede imellem Norges vigtigste Byer, da Afstanden og Veienes Beskaffenhed foruden andre Omstændigheder lægge saamange Hindringer iveien herfor. Til synderlig Skade for de Skydepligtige kunde en saadan Jndretning ikke være; thi udenfor Byerne ere der ei ret mange faste Stationer, og de skydspligtige Gaardeiere ansee det som oftest for en Byrde, at maatte forrette Skyds. Til hvor stor Fordeel for den Reisende en saadan Indretning vilde være, indsees let, naar man tager Hensyn til den langt hurtigere, bedre og tildeels billigere Befordingsden sædvanlige. maade, dette vilde være fremsaProvinsialstændernes Forhandlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Referenten i den Kommittee, som har været nedsat til at undersøge de af Sekr. Ussing og Etatsraad Steenfeldt indgivne Forslag om Realskolers Oprettelse og Realunderviisningens Fremme, Biskop Mynster, forelæste Kommitteens Betænkning, hvorefter Sagen første Gang blev discuteret, og den endelige Behandling ansat til Tirsdagen den 22de dennes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 23de December. I Gaar Nat døde Søe-Etatens Senior, Admiral Otto Lütken, Stkr. af D. og Dom. Han var fød den 1. Decbr. 1749, og indtraadte altsaa den 1ste d. M. i sit 87de Aar. Den bekiendte Affaire, han for henved 60 Aar. siden havde i Vestindien, tilveiebragte ham den, siden den Tid aldrig af nogen opnaaede, Lykke, at springe en heel Klasse over, nemlig Kaptainlieuten. Klassen, da han fra Premierlieutenant udnævntes til Kaptain Efter Kapitulationen 1807, som han med Walterstorff og Kirchhoff underskrev, afskedigedes han fra Staten, indtil han i 1812 afløste Admiral Lorenz Fisker som Chef for den norske Søedefension. Ved Reductionen 1815 ansattes han tillige som Jnspekteur over Etatens Divisioner i Land, hvilken Post han forestod til(Kbhvnsp.) sin Død.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
Plakat. Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartals=Koursens Bestemmelse anordnede bestandig Kommittee er den Kours hvorefter Rigsbanksedler Januar, Februar og Marts Maaneder 1836 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemt til 200 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbd. Seddel. Efter hvad vi have bragt i Erfaring, have de Deputerede ved Stænderforsamlingen i Roeskilde ladet den Kongl. Kommissair, Hr. Konferentsraad Ørsted, d. 21. ds. her i Staden overrække en af den samtligen underskreven Lykønskningsskrivelse i Anledning af hans Fødselsdag (den 21de Decbr.), i hvilken Skrivelse de, idet de erkiende hans store Fortienester som Lovgransker, Skribent og som deres kundskabsrige og begavede Medarbeider i Kongens og Statens Tieneste, ved Siden af hans Værd som Menneske, have ledsaget deres Ønsker for ham med Bevidnelse af deres Høiagtelse og Kiærlighed. Denne Ørsted saaledes bragte Hylding fra Dem, der dagligen have Leilighed til at beundre, hvorledes han, som Kongens troe Mand, udfører sit vanskelige Hverv, minder derhos levende om den Viisdom som ledede H. M. Kongen ved hans Udnævnelse tildette Hverv, og om det almindelige Ønske som for Kbhvnsp.) udgik denne.