JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Auctionen over Logerne i det Kgl. Skuespilhuus har atter i Aar indbragt Cassen tog Tusinde Rbdlr. mindre end i Fjor, og skal Jndtægten saaledes vedblive at forringes hvert Aar, saa maa det tilsidst blive alt for føleligt for Theatrets Finantser. Men vist er det, at Priserne, sammenlignede med hvad Adgangen til Skuespillet koster i andre store Stæder, er for høi. J. Hamburg, hvor man ikke gjør Forskjelpaa Parquet og Parterre, koster en Parterrebillet 20 Schill. Cour., i Kjøbenhavn derimod en første Parquetbillet, som i Grunden ikke er forskjellig fra anden, 8 Mk., altsaa omtrent 3 1/2 Rbmk. mere. (Efter Dagsaddresseavis ere Priserne nedsatte. Første Parquet koster nu 7 Mk., 2det Parquet 6 Mk. og Parterre 3 Mk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Odense, den 31te August. Hvis det gode Veir endnu vedvarer i otte Dage, vil den meste Sæd være i Huus. Desuden er det at formode, at den vedholdende Regn i Hundedagen atter vil bringe Græsset i Groe. Jmidlertid ere Landmandens Udsigter kun maadelige: den nye Rug sælges for 10 Mk. og de Færreste have profiteret paa Rapsen. Gavnligt, vilde det uden Tvivl være for Landmænd, som maae sælge af Trang, dersom der vare offentlige Magaziner, hvor de kunde deponere deres Sæd og faae - Dag. Forskud, indtil Priserne forbedre sig. lig, men især om Søndagen, strømme Byens Jndvaanere i denne Tid til den nærliggende skjønne Lund, Fruens Bøge kaldet, som den høie Eier saa velvillig har overladt til Publicums Fornøielse, og hvor der foruden Beværtning gives Musik og Dands. Uden et fælleds Samlingsted, som Kjøbenhavnernes Dyrehave, hvis Gøglerier vi heller aldrig savne eller ønske os, har Odense saaledes flere Steder at nyde Naturens og Selskabelighedens Glæder. J Fortiden maatte de fleste Familier eengang om Sommeren valfarte til den saakaldte Bispenslund, istedet herfor søger Man nu enten til det nærmere Tolderlund ved Canalen, Hunderup Skov, Fruens Bøge, Stige eller Skibhusene, hvor der er en stor grundmuret Gjæstgivergaard med endeel anseelige Værelser, en af nærværende Eier udvidet skjøn Hauge ud til Canalen, Keglebane &c. For Lysthavende er her i denne Tid at see et overordentligt stort Fruentimmer, som efter Placaten har vundet saa udmærket Bifald hos Konger og Keisere, at de have begavet hende med Foræringer af stor Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Kjøbenhavns Børs, d. 3 September. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 10 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97. Dito 4000 Bcomk. 96 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16. - Svenske Sedler 56. - Asiatiske Actier 86.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
En indfødt Jtaliener, der tillige forstaaer Dansk og Tydsk, tilbyder sig at give grundig Undervisning i det italienske Sprog for en billig Betaling. Hr. Conditor Pedrin, paa Nytorv No. 89, meddeler nøiere Underretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 72. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 September 1824. Nogle bemærkninger, vort Seddelvæsen &c. vedkommende. (Fortsættelse; see forr. No.) I det jeg skal gaae over til at vise, om ikke det, som ved Seddeelinddragelsen vindes eller opnaaes, om ikke dette paa andre Maader kunde erholdes baade lettere og bedre, skal jeg først løselig gjøre opmærksom paa, hvo det er, som i Almindelighed taget, vinder ved Seddelforbedringen, og hvo, som taber ved den, eller betaler den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Jhenseende til Gevinsten fra Seddelforbedringen, hvem samme tilfalder, da, eftersom denne reiser sig alene fra det (de Mark eller Skilling), som Sedlerne blive bedre, og da Sedlerne, ifølge deres Natur som Penge, ere forholdsmæssigen saa temmeligt eens fordeelte iblandt alle, saa kan man nok uden Vanskelighed antage, at ogsaa Fordelen fra deres Forbedring saa temmeligt eens vil blive fordeelt iblandt alle. J jo flere forskjellige Gange Forbedringen kommer, desto ligeligere maa nok ogsaa Fordelingen blive, og selv en brav ustadig Cours maatte bidrage hertil. Ellers kan lægges Mærke til, at for Øieblikket er den største Deel af Undersaatterne næsten ganske udelukkede fra Jordelen af Seddel forbedringen, nemlig Landmændene, siden de, ifølge vor Konges Naade, kunne erlægge deres Skatter med Sedler for Sølv, men da denne Fordeel, i det mindste for det første, altid er større, end den fra Seddelforbedringen nogensinde kunde blevet dem det, saa behøver saadant ikke at komme i Betragtning til Undtagelse fra den Forudsætning: at jo Fordelen fra Seddel inddragelsen temmeligt ligge fordeles iblandt alle. Jhenseende til Omkostningerne ved Seddel inddragelsen, saavelsom Tabet, samtidigt hermed, hvo hine have at udrede, og dette at bære, da lader saadant sig maaskee ogsaa omtrentligt angive, i det mindste forsaavidt som her er nødvendigt. Det er ovenfor fremsat, hvorledes Seddel forbedringen hidtil er betalt, nemlig først med det, som man kan kalde det første Udlæg, og som er regnet at udgjøre 20 Mill.; dernæst med det ufuldkomne Pengevæsen, som har bestaaet allerede i 11 Aar, og endnu kan vare en 8 Aar, anslaaet til ligesaa meget, og endeligen med 10 Mill. til, formedelst de imidlertid optagne Laan. Derefter kunde nok altsaa med Rimelighed antages, især naar lægges Mærke til, at de alene ved Seddelinddragelsen foraarsagede Laan, at de hvile paa samtlige Statsborgere - det kunde, siger jeg, derefter antages, at Udgifterne ved Seddelinddragelsen, idetmindste for en lige, eller vel endog for en dobbelt saa stor Deel, som Jndtægten kan udgjøre, ogsaa omtrent ere ligge fordeelte paa alle Statsborgerne. De eneste, som skulde gjøre Undtagelse herfra, ere maaske Embedsmændene og Rente eiere, men da disse dog ikke heller gaae fri for, idetmindste indirecte at maatte bidrage til Seddelinddragelsesomkostningerne, og de desuden, da de fleste have deres Indtægter i Sølv eller Sølvværdie, ogsaa i Almindelighed kun maae have Tab, hvergang Sedlerne forbedre sig, saa kan saadan Undtagelse gjerne bortfalde. Jhenseende til Fordelingen altsaa af Gevinst eller Jndtægt, og af Tab eller Udgift ved Seddel forbedringen, saa kan som Hovedresultat nok antages, at hiint, omtrent for det Hele, og dette, omtrent for det Halve, – der dog er antaget at udgjøre dobbelt saa meget som hele Indtægten, – vil være forholdsmæssigen omtrent lige fordeelt paa alle Statsborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
En blot fremskyndet Seddelinddragelse, ved paa samme blot at anvende større Midler, men uden noget Laan dertil, kunde haves, naar Banken dertil anvendte ikke alene det, som den nu giør, men ogsaa de 100,000, hvormed den nu aarligen afdrager paa Gielden fra 1820. Tilligemed det, som maaskee snart kunde spares ved nogen Nedsættelse i Renten af denne Gield, vilde det fuldkomne Pengevæsen maaske af denne Vei være at fremskaffe en 2 a 3 Aar tidligere. En mere forskjellig Maade, til strax at komme til det fuldkomne Pengevæsen paa, eller, som her ansees for det samme, til at bringe Seddel massen ned til 17 Millioner, vilde det være, naar Sedlerne, betragtede, som indeholdende tvende Bestanddele, hvoraf den ene det, som de virkeligt ere værd, og den anden det Mere, som de endnu have at blive bedre. - derefter deltes i tvende Dele, hvoraf den første blev til circulerende Penge, og den anden til Beviser, som ved de Midler, der nu anvendes til Seddeelinddragelsen, bleve at indløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Hvorvidt disse forskjellige Fremgangsmaader kunne siges, i Penge at ville vorde kostbarere end den nu brugelige, kan enhver selv let udtænke og udregne, saavidt som saadant lader sig gjøre; men Hovedfortrinet ved samtlige bestaaer deri, at vi strax, eller dog tidligere, vilde komme til den endelige Opnaaelse af et fuldkomment Pengevæsen, og dette maatte regnes, at være til ligesaa megen Fordeel, som det modsatte maa vurderes at være til Tab. Kunde der endog være Spørsmaal, om der kommer noget ud af de Omkostninger, som paa den nærværende Maade til Seddelforbedringen medgaae, (idetmindste tvivler jeg ikke om, siden man kjender Betaling efter Qvartalcours, at der, naar det blev taget rigtigt, vilde komme meget mere ud af en lige faa stor Seddelforværring, saa bør der dog aldeles ingen Tvivl være om, saafremt Seddeelinddragelsen bliver den eneste Maade, af hvilken vi skulle komme til det fuldkomne Pengevæsen, at da det lidt mere, som kunde udfordres, for at vi strax kunde komme til samme, jo rigeligen vilde betale sig, og da dette vist tilfulde er indseet, da man i Aaret 1820 bestemte sig til Laanet af 4 Februar, saa er det høit at beklage, at en absolut Umulighed sidenefter, i saa lang Tid, skal forhindre Anvendelsen af en lignende Forholdsregel, saameget mere, som den nu kunde haves for en heel Deel mindre, og dog nu føre til det endelige Resultat, nemlig til et fuldende Papiir-Pengevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Jndsenderen heraf har ifølge sin forhenværende Stilling i Jylland havt adskillige Berørings-Punkter med, og derved lært nøiere at kjende de der omreisende saakaldte Natmændsfolk, men havde dog stedse kun en svag Anelse om, at der blandt dem gaves noget eget Sprog. Først efterat have forladt Jylland, fik jeg ved en Leilighed noget mere Vished om, at et saadant Sprog existerede, men at alle de dette Sprog, Talende vare ved en dyr Eed bundne til Taushed om samme. Det morede mig derfor, at faae det af Hr. Overlærer Dorph udgivne Rotvelske Lexikon, og dermed Visheden om dette Sprogs Tilværelse i Hænderne. Foruden at en saadan Ord-Samling kan i flere forskjellige Henseender interessere Publikum, saa kan den ogsaa være nyttig for vedkommende Justits= og Politie=Betjente og for hvem der ellers kommer i noget Forhold til disse Mennesker, jeg veed f. Ex., at en Arrestforvarer, som hændelsesviis havde lært nogle rotvelske Ord, forstod derved saa meget af to fængslede Skoierers Samtale om Udbrud, at dette ved betimelig Aarvaagenhed forhindredes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
At dette Folkeslags, til hvis Karakteristik Jndsenderen kunde levere nogle enkelte, især psychologiske, Bidrag, er et mærkeligt Fænomen baade i Henseende til dets Oprindelse og Levemaade, er unægteligt. Man seer ogsaa baade af Forerindringen og af Lexikonet selv, at der virkelig i visse Henseender findes Filosofie i dette Sprog, og, hvilket jeg ogsaa stedse har troet, at det saa kaldte Kochemer- eller vel rigtigere, som man af Forerindringen seer, efter Ebraisken: Chokemer- sprache (Gavtyve sproget) er forskjelligt fra det egentlige Zigennersprog og Rotvelsken. Tras Foslinger i din Grammik, Tras Verbumer af min Murris Skal dogge Dinnoses Funkel eller Suurris, Gjæt nu, hvad det er!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Indenlandske Efterretninger. Paa Amagerbro, naar man kommer forbi Bommen til Høire, lige ved Landeveien, paa det Stykke Jord, som tilhører Veterinairskolen, er nu oprettet et indhegnet, skjønt Mindemærke af rød Sandsteen, i Form af en fiirkantet Støtte, til Hæder for afdøde Etatsraad og Professor C. N. Wiborg. Paa den ene Side sees øverst en basrelief en Hest, der drikker af en Vandkumme, med en Slangestav, som Sindbilled paa Dyrlægekonsten; derunder en Laurbærkrands, over følgende Jndskrift: ERIR NICOLAIWIBORS, födt i Bedstedt den 3 April 1759, i 21 Aar den danske Veterinair skoles Forstander, hans daadfulde Livendtes d. 25 Sept. 1822. Et varigt Minde overlever ham i og udenfor Fædrenelandet. Paa den anden Side læses: Danske Dyrelæger reiste deres Lærer og Ven denne Gravsteen 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Aalborg, den 26de August. Efterat Hs. Excellence Geheimeconferentsraad von Moltke, Ridder af Elephanten &c., som Stiftamtmand over Aalborg Stift og Amtmand over Aalborg Amt, i 10 Aar har opholdt sig i vor Midte, forlod han os i Gaar, for, i Følge sin Bestemmelse, at reise til Sielland. Byens geistlige og verdslige Embedsmænd, som overhovedet enhver Borger, undlode ei at give Hs. Excellence de tydeligste Beviser paa Høiagtelse. Hs. Excellences mange Fortjenester bevares i taknemmelig Erindring, og Alle ønske af inderste Hjerte, at Fred og Roe maae omleire denne udmærkede Oldings Alderdoms Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Aalborg. Den 29 August blev Papiirmagersvend Thomas Bangs Kone, boende i Svendstrup Bye, Aalborg Amt, 3/4 Miil her fra Byen, lykkelig forløst med 4 levende Drengebørn, der Alle ere raske. Faderen, der i flere Aar har arbeidet som Svend ved Gothaabs PaMirfabrik, er for Tiden uden Arbeide. Da han, foruden disse fire Børn, har endnu 3, og er i maadelige Omstændigheder, var det at ønske, at godgjørende Familier ville række dem Haanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Viborg, den 25de August. Høsten er nu, begunstiget af det skjønne Veir, i fuld Gang og meget Korn i Huus. - Men, det befindes, især hvad Rugen angaaer, at trave saavel en trediedeel mindre end i Fjor, hvorved det er nødvendigt for Landmanden, at spare paa Foderet. Eftergræsningen vil forbedres meget ved den tætte Regn, vi i denne Maaned har havt. Skuepladsen. Tirsdag (den 7de: Duellen, Syngespil i 3 Acter, overs, efter det Franske til Musik af Mehul. (Første Gang.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Torsdag: Godset Sternberg, Lystspil i 4 Acter af Mad. Weisenthurn, og Divertissementet Kjerlighed paa Landet. - Fredag: Titus, Opera i 3 Acter, med Musik af Mehul. - Løverdag: Uldmarkedet, og en Entree.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Blandede Efterretninger. I Wien kostede Decorationerne til Claurens Uldmarked 3000 Fl. Stykket er bearbeidet efter Forfatterens Fortælling: Ein Schers und tausend Folgen, oder das Hotel de Wiburg. Efter de sidste Efterretninger fra den berømte Reisende, Edvard Ruppel, en født Frankfurter, var han trængt frem i den øvre Deel af Nubien, men hyppigen bleven standset paa sin Reise ved Indbyggernes Opstand, hvilke trætte af de Undertrykkelser, de maatte lide af den ægyptiske Paschas Søn, Jsmail Paschas Tropper, havde anrettet blandt hans Folk et frygteligt Blodbad. Under d. 15 Juni 1823 meldte Ruppel fra Dongola, at han, paa Grund af den udbrudte Opstand, hvori tilsidst de Jndfødte maatte bukke under, ikke har kunnet fortsætte sin Reise. Han blev den hele Tid i den tyrkiske General Abdin Regs Hovedqvarteer og forundtes af denne særdeles Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Det Kgl. tydske Selskab i Königsberg har udsat følgende Priisspørgsmaal: "Da efter de Gamles Beretning, i forsrjellige Verdensegne, i Forasien, i det nordlige Callien, og i Over italien boede Veneter, saa ønsker Selskabet een grundig Besvarelse af det Spørgsmaal, om disse Folkeslag vare af lige Herkomst; hvilke Vandringer de foretoge, om Venderne maa betragtes som med dem beslægtede eller udgaaede fra dem, og om det i saa Fald kan antages, at de gammelitaliske Veneter have beriget sig ved Handelen med Rav og faaet samme, ved tidligere Forbindelser, fra Østersøens Kyster."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Den nyligen afdøde Dr. Bailly Livlæge, hos Kongen af Engelland og berømt som Forfatter, fortjente aarligen ved sin Praxis over 16000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
J Paris fysselsætte 80 Bogtrykkere 600 Presser og 3000 Sættere, Trykkere og Correcteurer, der koste aarligen over 2 Mill. Fr. Et Bogtrykkerie anslaaes i Gjennemsnit til 70,000 Fr. Værdie. De forbruge aarligen 28,000 Baller Papir, deres Udgivt beløber sig til over 7 og deres Indtægt til over 9 Mill. Fr. Det Kongel. Bogtrykkerie, som ikke er indbefattet i denne Beregning, har 80 Presser og forbruger 8,000 Baller Papir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Bugtaleren Schramser der nyligen var i Wien, skal kunne forandre sin Stemme saaledes, at han kan efterligne Lyden af et omfaldende Bord, hvorpaa der staaer adskillige Glasse, som gaae istykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Kjøbenhavns Børs, d. 7 September. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 91. Nationalbank-Obligationer, (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 100 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97. Dito 4000 Bcomk. 97. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 15. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 86. Et Forslag til Reenlighedens Befordring. J Reenlighed søger Kjøbenhavn sin Mage, men i een Henseende staaer det dog endnu paa samme Fod, som for Hundrede Aar siden. Det er nemlig den Uskik, at Sporene af en vis Naturtrangs Afhielpning sees ved hver Gaard, hvert Huus, hver Muur og hvert Plankeværk. Var end en Bygning først ganske nyligen opmalet, forskaanes den dog ligefuldt ikke. Muur- og Træværk, Render a. fordærves, og en ilde Lugt udbredes derved, selv Øjet saares ved Synet, men Vanen gjør at man taaler det. Vel søger mangen Gaard-og Huuseier at paalisadere sig derimod med Jernplader a., men i Almindelighed forgjeves, da der altid bliver en Plads tilovers, om ikke udenfor, saa dog indenfor Porten. Man har ogsaa med Føie ivret mod en saadan Palissaderen, da Naturen her, som overalt, gaaer over Optugtelsen. Men denne Uskik, som for ikke længe siden endog har givet Anledning til en Proces, var imidlertid let at hæve, dersom her, som paa adskillige Stæder i Engelland, paa Hjørnet af visse Gader, blev indrettet et lidet Skuur, hvor Enhver, uden at sees, kunde afhielpe hiin Trang, under en bestemt Pengemulet, naar han handlede herimod. Bedst kunde det anbringes ved Voldene, Canalerne &c. Naar der i hvert af Kjøbenhavns tolv Qvarterer var een saadan Indretning, saa maatte det uden Tvivl ansees før tilstrækkeligt. Det Hele lod sig med ringe Bekostning iværksætte, og en, saavel for Velanstændigheden, som Reenligheden høist skadelig Uskik var derved for stedse afværget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
En indfødt Jtaliener, der tillige forstaaer Dansk, Fransk og Tydsk, tilbyder sig at give grundig Underviisning i det italienske Sprog for en billig Betaling. Hr. Conditor Pedrin, paa Nytorv No. 89, meddeler nøiere Underretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 73. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 September 1824. Nogle Bemærkninger, vort Seddelvæsen &c. vedkommende. (Fortsættelse; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Alle Debitorer vilde ved det fuldkomne Pengevæsen vinde det, at de sattes ud af den uvisse Stilling, hvori de nu ere, at kunne faae deres Gjeldsforskrivninger snart forhøiede til Sølv og snart til Sedler, og tilligemed selve Creditorer. ne vilde de tage Part i al den Fordeel, som kan komme af at Landets Grundeiendomme, dets offentlige og private Effecter, &c., at de for en stor Deel igjen maatte komme nærmere op imod den rette Værdie, som Seddelvæsnet nu kun altfor meget, directe og indirecte bidrager til at holde dem under; endeligen vilde alle Debitorer, tilligemed hele Samfundet, vinde ved, at Handel og Credit i fuldgode Penge omsider kunde faae det Hjelpemiddel, som er dem, og næsten ethvert Foretagende af nogen Betydenhed, saa uundværligt til rigtigt at kunne gaae og bestaae, og uden hvilket man hellere maatte ønsket dem samtlige i en endnu dybere Dvale. For kun at tage lidt blandt saa meget, saa tænke man sig blot det meste af det, som siden 1813 er bygget og opført, og som ei uundgaaeligt har maattet det, om det ikke, hvor nyttigt det forresten kan have været, meget hellere maatte have været undladt, thi der vare da ikke saa mange, og dette alene i een Post, blevne Offere for deres Foretagender, baade de der byggede og de der gave deres Penge dertil. Jeg anseer det altsaa for mere end tilstrækkeligt begrundet, at selv for Seddeldebitorerne, de eneste for hvilke en Forandring med vort Pengevæsen, som den omhandlede, kunde blive til nogen Skade, at den selv for disse i Almindelighed kun kan blive fordeelagtig, saa at, om der ogsaa skulde være en eller anden iblandt dem, der kunde have nogen Fordeel ved en længere Vedbeholdelse af det nærværende ufuldkomne Pengevæsen, saa maatte der ogsaa igjen være langt flere, som vilde have Tab derved, og udenfor Seddeldebitorernes Classe, endnu mange flere. Jeg seer altsaa ikke engang at der kan være Skin af Tvivl tilbage, thi Tvivl selv har deraldrig været, om enten et fuldkomment Pengevæsen, det, hvortil der med saa store Omkostninger og saa mange Opoffrelser stræbes, om enten dette, naar det kunde haves, eller om det ufuldkomne, naar det kunde undgaaes, maatte være at give Fortrinet. Privilegium paa det ufuldkomne Pengevæsen, er der Ingen som har (Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Hittegods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Enhver, som har den herlige, rette, literaire Tact, veed ogsaa, hvor vigtig selv den mindste, beskrevne Papiirslap, der findes efter bekjendt Afdød, er baade for Samtid og Eftertid; veed altsaa tillige, hvor ganske det er Pligt, at den ufortøvet, inden den tabes, foreviges ved Sværte, Presse og Bogtrykkerkunst, Pligt, om end de indskrænkede Nulevende ei saa strax indsee dens Værd og Nytte, men og Pligt, - grundet paa at man nu eengang eier Lappen, - om end dens Beskriver, hvis han længer havde Stemme, muligen kunde ønske den utrykt, i det Aar og Omstændigheder vilde have givet hans senere Beskuelser en Modenhed, de tidligere manglede, de netop, han betroede Lappen. Synes desaarsag end ved første, flygtige Øiekast det Lidet, jeg denne Gang har at meddele, mindre endnu end det i og for sig selv er, især da det, af aldeles uskyldigt Jndhold, ikke sætter mindste Skin af Plet, selv ei saa meget som en blot indbildt, hverken en fortjent eller en ufortjent, paa enten Levende eller Døde, enten Agtbare eller Uagtbare, meddeler jeg det ligefuldt med tryggeste Rolighed, viis paa at den Dag kommer, da ogsaa det bærer Samfundet fine Frugter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Det fandtes mellem en afdød, berømt Mands Papirer, kjøbtes med disse paa Auctionen efter ham og lyder ordret saaledes. Blekezettel imællem mig og Jepp Hanssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
En leinener Kittel 9 Manns Heder. 3 - tree Paar=Bett Lagens - 7 Halstüche klædder 5 - 6 Paar Strumffer af mirn. 1 Bundt ugenænnte Kleinigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Kopenhagen. C. Frid. R. 6 Julii 1781. Det fortjente en critisk Undersøgelse, om vi dog ei i denne ubetydeligladende Blegseddel virkeligen eie et mærkeligt Efterladenskab af den navnkundige Jldebrandsforfatter, hiin Carl Friderich Reiser. Ogsaa en Literatus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-11
Indenlandske Efterretninger. Ved offentlig Auction skal nu sælges afdøde Grosserer Jens Lunds Gaard No. 242 ved Frederiksholms Canal, tilligemed de nu dermed forenede Grunde og Bygninger i ny Vestergade, assurerede tilsammen i Brandcassen for 63,700 Rbdlr. Sølv. J ældre Tider kaldtes denne Gaard det Plessiske Hotel, fordi den tilhørte den Plessiske Familie, siden det grevelige Knuthske Hotel, og det Knuthske Vaaben sees endnu i prægtigt Billedhuggerarbeide anbragt over Facaden. J Aaret 1779 solgtes den med Kongelig Tilladelse fra Grevskabet til privat Eiendom, ved Auction, til den bekiendte Grosserer Lycke, som af Stalden og Remisserne opførte Pakhuse. Siden kjøbtes den af afdøde Grosserer Bügel, der lod den istandsætte og især indrette en smuk stor Spisesahl, hvilken blev saa skuffende malet som en Skov, at man virkeligen engang skal have troet sig forvildet deri. Efter Bugels Død kjøbtes Gaarden af Jens Lund, der lod bygge Pakhuse ud til ny Vestergade, og i hans Tid beboedes første Sahl af den engelske Minister ved vort Hof, Hr. Foster. Dette Hotel har saaledes været i to grevelige og tre Kjøbmandsfamiliers Eie.