Berlingske Tidende, 1784-07-16
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger, som den 18de Maji sidstafvigte bleve tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Borgere. (See No. 57.) Endelig har Hr. Kammerherren og, til Gavn for Hans Majestæts Tjeneste og Landet, eftersom ingen beqvem Malm til Kanonstøbning findes der i Landet uden ved hans Værk, ombyttet disse Malme med Laurviges, og derved bidraget til Kanon-Støbningens ønskelige Fremgang, hvorved store Penge-Summer spares for Landet. Dette er i Korthed det Væsentligste af de mange ypperlige Indretninger og Forbedringer, som Selskabet har erfaret, at Hr. Kammerherren, haver iværksat. De ere saa store og roesværdige, at Han derved har tilvejebragt sig Selskabets fuldkomme Høiagtelse, hvorfor det til Beviis herpaa tilkjender ham sin Guldmedalje med Opskrift: Den Fortiente til Ære. Den Fornøielse, som Selskabet i Aaret 1781 havde at blive underrettet om, at Vestre Molands Sogn i Nedens Fogderie, Christiansands Stift, havde afskaffet den til Misbrug forvente fordervelige Skik at give og tage Brudegaver ved Bryllupper, og derfor skienkede bemeldte Sogn, fordi det var den første eenige Kreds, om hvilken Selskabet havde erfaret en saadan roesværdig Forandring, et Sølv-Bægger til Brug ved Bryllupper og en ærefuld Erindring om denne følgværdige Handling; den Fornøielse er bleven forøget for Selskabet i Aar ved at erfare, at dette gode Exempel har havt sin gode Følge; thi Aaret derpaa blev samme Misbrug ligeledes afskaffet i Gierrestads og Wegaardshedens Sogne i samme Fogderie. Sognepræsten der paa Stedet, den over 70 Aar gamle Olding Hr. Lars Eskildsen (nu sidstafvigte første Paaskedag ved Døden afgangen) har forestillet hans Sognemænd den Fordervelse, som store og overdaadige Bryllupper, Fæstensøller, Begravelser og andre Gjæstebude førte med sig; hvorpaa alle Jndbyggerne i bemeldte 2de Sogne have derpaa foreenet sig om, for Eftertiden ganske at afskaffe og ophæve saadanne store og ødelæggende Bryllupper og Giestebude, og dermed tillige den Skik at give og tage Brudegave. De have i den Henseende oprettet en skriftlig Contract eller Forening, hvori enhver ved sin Haands Underskrift forbinder sig til, og indgaaer saavel til Bryllupper som Begravelser kun at indbyde gandske faa Gjester, og beværte dem med et tarveligt Maaltid, hvorved aldeles ingen Brændeviin eller anden stærk Drik, men allene Øl til Nødtørftighed, maae bruges, og dernæst hverken hemmelig eller aabenbar at give eller tage nogen Brudegave, med mindre de ville paadrage sig saa store Bøder, som de allernaadigste Forordninger i denne Henseende fastsætter, især Forordningen af 13de Martii 1683, som lægger 500 Rdlr. Straf paa dem, som give eller tage Brudegaver, samt uden Skaansel at angive den eller de som overtræder den. Denne lovformelige Forening er til desmere Bekræftelse læst og publiceret paa det almindelige Sommer Sage- og Skatte-Ting for Riislands Tinglaug den 1ste August 1782, og for Strengereids Skibsrede udi Tvedestrand den 30te Maji 1783. – Da Jndbyggerne i ovenmeldte Sogner ved denne Handling saaledes haver udmerket sig som veltænkende og lydige Undersaatter; saa har Selskabet ikke kundet forbigaae herved offentlig at anføre dette til deres velfortjente Berømmelse med Ønske, at Deres roesværdige Handling maae opvække flere Sogne til saaledes at overgaae fra Misbrug og Laster til Orden og Dyder; ligesom Selskabet heller ikke vilde have undladet at erklære den brave Sognepræst Hr. Lars Eskildsen sin udmerkende Agtelse for den roesværdige og nidkiere Opmuntring, hvorved hans Sognemænd til ovenmeldte roesværdige Handling ere blevne overtalte, dersom han ikke allerede var overgaaet til en høiere Belønning. 153. En meget roesværdig og ædel Handling er og til Selskabet. bleven indberettet om Bonden Rasmus Smed i Ollerup, Nyborg Amt i Fyen. J December Maaned sidstleden opkom der i hans Gaard ved Nattetider en ulykkelig Jldebrand, hvorved samme tilligemed hans hele Jndavling samt Kreaturer blev et Rov for Luen, og Manden derved sat i den yderste Armod. Men denne Ulykke vilde endnu have født en større, dersom bemeldte Rasmus Smed ei havde seet samme forebygget. Uden at see noget af sit eget Gods reddet, opvaagner han sin Naboe for at redde sin Gaard, som blev mueligt og strax iværksat ved at afbryde et imellem dem staaende Gjerde, der allerede saa hæftig var antændt, at det var paa det nærmeste, at denne hans Naboes Gaard var bleven sat i samme Ulykke, som nu rasede med hans egen, hvis Gierdet ei ved hans Opmerksomhed og ufortrødne Medhielp var bleven afreven, hvorved Rasmus Smed, saaledes ubekymret om hans egen Elendighed, afværgede en andens. For denne ædle og følg værdige Handling tilkjender Selskabet ham til et velfortjenÆres= og Agtelses=Tegn dets anden Sølvmedalje. 2. For udviist Flid i Agerbruget i Dannemark. 154. Selveier Christian Kiær i Røden i Stoubye Sogn, Stiernholms Amt i Aarhuus Stift i Jylland, tilkjendes en Belønning af den 1ste Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for at have gravet 12 til 13 Favne Grøfter, plantet for 4 Aar siden 126 Favne levende Gjerder, opelsket i en Tid af 13 Aar 120 Frugttræer, anlagt 3 Frugttræe-Hauger, plantet en stor Deel Pile-Træer, besaaet sine hvilende Jorder med Klever, anlagt et Gjød nings=Sted for at lede Møddings=Vandet ved en 15 Alens Rende paa et stort Stykke ubrugbar Jord m.v. 155. Hoveriesbonde Christen Jensen i Hverring Bye og Sogn, samt me Amt, har i en Tid af 6 til 10 Aar opelsket 204 Frugttræer, sat 664 Favne Steengjerder, plantet 54 Favne levende Gjerder. For 3 Aar siden har han plantet 150 Humleymper, udgravet 2 Moser, og ledet Vandet saaledes, at han kan sætte en tør Eng under Vand, samt indrettet et Gjød nings Sted, hvorfor ham tilkjendes den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 156. Fæstebonden Lars Christophersen i Tvede Sogn, Nyborg Amt i Fyen, tillægges en Belønning af den 2den Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for i 1778 at have anlagt en Hauge, plantet 139 Frugttræer og opryddet i 1782. og 834 Tønder Rugland til duelig Pløie-Land og Engbund. 157. Huusmand Ole Christensen i Egebjerg i Ods Herred i Sielland har i 1782 avlet 9 1/2 Tønde Rødløg og 8 Tønder guule Rødder og desuden i 17834 1/2 Tønde af sidste Slags, 1 1/2 Tønde Løg og 2 Tønder Kartofler, samt desforuden en Deel Roer, Timian og Merian, for denne hans Flid i Hauge=Vexters Dyrkning tilkiendes ham en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 158, Selveierbonde Ole Christian i Rohden, Stoubye Sogn, Stiernholms Amt i Jylland tilkjendes den 2den Sølvmedalje for siden 1774 af have indhegnet sine Jorder med 961 Favne Diger, plantet over 1000 Pile, besat den største Deel af Digerne med levende Gierder, udtørret en Mose ved 68 Favne Grøfter og sat 13 Favne Steengjerder. 159. Fæstebonden Jens Bertelsen i Bællum Bye og Sogn, Viborg Stift i Jylland tillægges den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for siden 1775 at have plantet 223 Frugttræer, som allerede haver baaren Frugt. Han er tilforn belønnet under No. 123. 160.