JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Torsdagen den 3die Juni agter Stiftsprovst Tryde at begynde sine Forelæsninger ved Pastoral-Seminariet over den practiske Theologie og at fortsætte dem i indeværende Sommerhalvaar hver Mandag og Torsdag, i Timen fra 7–8 om Aftenen. Disse Forelæsninger staae ogsaa aabne forældre Candidater og yngre Studerende, som ikke deeltage i Seminariets practiske Øvelser. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Af Kjøbenhavns Adr. Av. seer man, at endelig en Omnibus er bleven indrettet, og vi ville haabe, at dette Befordringsmiddel, der med saameget Held benyttes i andre Hovedstæder, ogsaa her vil blive udvidet. Den første indrettede, med fire Heste forspændte, begynder sine Toure imorgen (første Pintsedag), gaaer først om Morgenen til Sorgenfri og gjør dernæst hele Dagen igjennem Toure til Charlottenlund. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Under 17de d. M. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst tilladt, at Actiecapitalen for den Flensborg-Husumer Jernbane maa forhøies fra een Million til 1,300,000 Rbd. Angaaende Nivellementet af den roeskildske Jernbane kunne vi med det Første (Dagen.) vente nærmere Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Til det Titchenske Skuespillerselskab er i Kjøbenhavn engageret en ung 20-aarig Skuespillerinde, Jfr. Almind, der skal besidde et meget indtagende Udvortes. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Stubbekjøbing den 30te Mai. Her paa Rheden, hvor de sidste Dages østlige Vind har samlet endeel Skibe, indtraf i Onsdags en Begivenhed, der nær havde faaet en meget sørgelig Ende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
En Skipper Sørensen, hvis Skib ligger langt ude paa Rheden, vilde nemlig seile hen til en Bekjendt, hvis Skib laae mere østlig; men da det var en haard Kuling og Strøm og Vind imod, vilde han, efterat have gjort nogle forgiæves Slagbouge, igjen lægge ombord i sit eget Fartøi. Ved denne Leilighed kom Baaden, som havde tvende Smaaseil, til at hænge med det agterste Vant paa Skibets Ankerslig, hvorved den stærke Strøm og Vind Baaden tvers foraarsagede at den fyldtes og kantrede. Skipperen, som har et Træbeen, fik imidlertid fat i Rystet paa Skibet, og en Matros, som han havde med sig, greb igjen fat i ham, og entrede paa Skipperens Opmuntring op over ham og kom ombord i Skibet. Nu skulde denne tilligemed de to andre paa Skibet værende Matroser hale Skipperen ombord; men da de efter flere Forsøg ikke kunde hive ham op (hvilket sandsynligviis maa tilskrives deres Forstrækkelse, da det ellers ikke godt kan forklares, at de Trende ei kunde hæve den ene Mand op, raabte denne, at han igjen vilde gribe fat i Baaden, som var bleven hængende ved Skibet, og at de skulde sætte Nødslag til, for at Nogen kunde komme dem til Hjælp. Derpaa slap han Rystet, som han havde holdt sig i, og greb fat i Baaden, der ved denne Bevægelse løsnede sig fra Skibet og drev med Strøm og Vind. - Heldigviis bemærkedes Signalet herfra, hvorpaa Lods Hans Hansen, Baadfører Ole Bagge og Sognefoged Jørgen Stub fra Bogøe og en Mand her fra Byen gik i førstnævntes Baad og seilede til Skibet, hvor de bleve underrettede og Ulykken, hvorpaa de igjen seilede for at lede efter Skipperen, hvis Baad imidlertid havde fjernet sig betydeligt. Denne fandt de ogsaa i Sortsø Gab, hvor de vare saa heldige at bjerge baade Mand og Baad. Da de kom til denne raske Sømand havde Baaden allerede gaaet 3 Gange rundt med ham, og ligesom de vilde gribe ham kantrede den fjerde Gang, saa at de troede Manden forloren; men lidt efter kom han op paa den anden Side, idet han udbrød. Her har J mig Han havde dengang ligget halvtredie igjen!" Time i Vandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Ledige Embeder. Garnisons-Præste-Embedet paa Christianso, 300 Rbd. (opslaaet vacant den 21de Mai.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Jngstrup, Hjermitzlev og Alstrup Sognekald i Aalborg Stift, 400 Rbd. Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Bogense; Løn 300 Rbd., fri Bolig og 4 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden (opslaaede vacante den 26de Mai.) Sognekaldet til St. Knuds Kirke i Odense. og det dermed forbundne Stiftsprovsti for Fyens Stift, samt Provstiet for Odense Kiøbstad og Herred, 1000 Rbd. (opslaaet vacant den 27de Mai.) Told- og Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Hobroe, 700 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Befordringer og Afgang. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt Amtsforvalter for Æbeltoft Amtstuedistrict, Kammerraad U. C. F. Aagaard, til Amtsforvalter for Thisted Amtstuedistrict. Sognepræst i Brügge i Bordesholm Amt, Prof. I. G. Stubbe og Sognepræst i Suderstappel i Hutten Provsti, H. D. Clausen, ere i Naade og med Pension entledigede fra deres resp. Embeder; Rector for Viborg Cathedralskole, F. D. Hasselbalch, er paa derom indgiven Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embede; Sognepræst i Korsøer Kjøbstad og for Taarnborg Menighed samt Provst over Slagelse Herred, C. M. Olvik, til Sognepræst for Tikjøb, Hornbek og Hellebek Menigheder Sjælland, og Cand. theol. F. Werliin til Capellan pro loco for Hyllested, Værslev og Holsteinborg Menigheder i Sjælland; Ridejunker og Kammerjunker Bardensleth er forundt Prædicat af kongelig Reise-Staldmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Udenlandske Efterretninger. Den christelige Befolknings Opstand i Tyrkiet udbreder sig stedse videre og paa mange Steder, især i de større Handelstæder, blive de Christne understøttede af Muhamedanere, som ikke mindre længes efter en bedre Fremtid, efter en ordnet Forvaltning, efter befrielse fra den ulovlige Vilkaarlighed, som trykker Beboerne, efter Forløsning fra alle de fordærvelige Følger af de offentlige Retsbetjentes Bestikkelse og Jmmoralitet. J Stedet for, medens det endnu var Tid, at standse denne stedse tiltagende Bevægelse ved at afhjælpe nogle af de meest trykkende Onder, gjør Regjeringen Forberedelser til at undertrykke Opstanden med Vold og Magt, saa at man kan imødesee en Kamp paa Liv og Død, hvis Udfald vel endnu maa ansees for tvivlsom, da Tyrkiet, som bekjendt, befinder sig i en yderst svækket Tilstand, og det vel ikke kan gjøre Regning paa, at de europæiske Stormagter atter skulle foretage et Korstog for at opretholde den skrøbelige Bygning. Om Mehemed Ali end ikke har bidraget til at oppuste disse Uroligheder, som hidtil slet ikke synes at have nogen politisk Characteer, er det dog vistnok med Hensyn til det tvivlsomme Udfald, at han endnu bestandig fortsætter sine Rustninger. Hussein Pascha, som under den forrige Sultan med rædsom Grusomhed tilintetgjorde Janitscharerne, har faaet Anførselen modBulgarerne, og den ikke mindre grusomme Tahir Pascha er allerede draget ud mod Jnsurgenterne paa Candia med en temmelig betydelig Flaade og 6000 Mand. De derværende Jnsurgenter, som stedse blive forstærkede, især ved udvandrede Græker, have hidtil iagttaget en rolig og værdig Holdning, og det er endnu ikke kommet til noget Sammenstød med Tyrkerne, men et saadant ventedes hverDag. - Forøvrigt har Posten ikke medbragt nogen mærkelig Nyhed. J Frankrig vedblive Kamrene at bevilge de forskjellige Puncter af det overordentlig store Budget; i England rustede begge Partier sig til Kampen og Kornlovene og til de nye Valg, for det sandsynlige Tilfælde, at Parlamentet bliver opløst; i Hannover ere Valgene omtrent fuldbragte og de allerfleste Valgte tilhøre Oppositionen, saa at man kan vente interessante og vigtige Forhandligger af den næste Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Blandinger. Følgende Galop Givtermaal har nylig tildraget sig. Den 15de Febr. d. A. arbeidede en ung Bonde af kæmpestærk Bygning og behagelige Ansigtstræk paa en Mark ved Landeveien i Nærheden af New York, da der kom farende en elegant Vogn med 2 prægtige Heste, der styredes af en Neger. J Vognen sad en sortklædt Herre og en meget smuk ung Dame. Herren steg ud, og den unge Bonde gik hen imod ham, da han troede, der var gaaet noget itu paa Vognen og man kunde bruge hans Hjelp. Er De givt, spurgte den Fremmede. Neil svarede Bonden. - Vilde De givte Dem, hvis der viste sig en god Leilighed? – "Jeg har ingen Penge til at begynde en Huusholdning. Vilde De givte Dem med en ung smuk Pige, der bragte Dem saameget, at De hele Deres Liv igjennem kunde leve i Velstand? – "Med største Fornøielse!" – Vil De givte Dem med den Dame der i Vognen?" – Den unge Mand gjorde store Øine og meente, det vilde han jo nok, naar Herren blot ikke drev Spot med ham. Paa ingen Maade! svarede Denne: Naar De bifalder mit Forslag, kjøre vi øieblikkeligt til nærmeste Kirke; jeg har Ægteskabsbevillingen hos mig og Alt er parat. Men saaledes som jeg her staaer, kan jeg dog ikke holde Bryllup? – O. De er meget god saaledes. Med disse Ord skjød Herren den forbløffede unge Mand ind i Vognen. Den unge Dame rakte ham Haanden og betragtede ham halvtsmilende. Vognen rullede hurtigt afsted til nærmeste Kirke. Parret blev strax ført for Alteret; Præsten stod der allerede, og Vielsen gik for sig. Den unge Dame græd meget derved. Efter Ceremonien førte den fremmede Herre Damen til Vognen, hialp hende at stige ind, og satte sig derpaa selv ved Siden af hende. Den unge Bonde vilde følge sin Kone, men den Fremmede tilkastede ham en Pung fuld af Guldstykker og sagde: Adien, min Ven; god Nat!" Negeren pidskede paa Hestene, Vognen forsvandt, og den nye Ægtemand stod forbløffet tilbage blandt de Tilskuere, der havde forsamlet sig, men trøstede sig dog da han i Pungen fandt 500 Dollars. Det NewYorker Blad, som fortæller denne hemmelighedsfulde Begivenhed, mener, at man sandsynligviis paa denne Maade har søgt at redde en Dames Ære eller vedet tilsyneladende ægte Barns Fødsel sikkre sig en betydelig Arvelod. Den unge Bonde har i alle Blade, ladet indrykke sin Kones og hendes Ledsagers Signalement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Hvorledes de Pariser Journalister opoffre sig i deres Kald, vise følgende mærkværdige Exempler: En Mand skulde henrettes i Paris for en politisk Forbrydelse. Det var paa det Strengeste forbudet, at lade Nogen komme i Fængslet til Delinqventen, eller i Nærheden af Skaffottet. Desuagtet læste man Dagen efter Henrettelsen i et Blad en udførlig Beskrivelse af alle Omstændigheder ved dette græsselige Skuespil, hvad Forbryderen havde spist, hvad han havde sagt ofv. Kun Skarpretteren kunde have leveret disse Notitser, og den forbittrede Generalprocurator lod ham derfor kalde til sig. Manden nægtede paa det Bestemteste, at have fortalt Nogen noget, men tilstod omsider, at kort før Ceremonien var der kommen en Mand til ham og havde tilbudt ham sin Tjeneste som Svend. Da han just havde Brug for en Saadan, havde han taget den fordomsfrie unge Mand med i Vognen og op paa Skaffottet, hvor han havde gjort ham meget væsentlige Tjenester. Denne fordomsfrie Mand, der havde sluttet sig saa intimt til Skarpretteren, var ingen Anden end en Redacteur, som havde gjort alt dette, for at faae en anthentisk Beretning til sit Blad. – Samme Heltemod viste en Journal-Correspondent, dog i en anden Retning. Ved et Opløb vovede han sig til det farligste Sted, for at kunne levere sin Beretning om Tildragelserne saa nøiagtig som muligt. Da Militairet omsider skred energisk frem og fyrede paa Urostifterne, blev ogsaa Journalisten truffen af en Kugle. En Chirurg tilte strax hid, for at undersøge hans Saar og forbinde ham. Forbindingen er ikke Hovedsagen sagde Journalisten til ham: jeg kan ikke skrive mere; De maa først hielpe mig med noget her. Behag at skrive: Man talte blandt Folket tre Saarede og en Død. – En Død? Jeg seer Jngen! - svarede Chirurgen: Hvor er han? – Deer mig svarte Journalisten, og opgav sin Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Handelsefterretninger, Stettin den 21de Mai. Hvede har i de sidste Dage, trods de flaae engelske Beretninger, atter fundet noget mere Efterspørgsel. De 5 til 600 Wspl. som kjøbtes i denne Uge, vare bestemte deels til Udskibning til Sverrig, deels til nogle engelske Afladningers Complettering, og noget tilsyneladende til Speculation. God guul 125-26 Pd. Sles. betalt med 4141 1/2 Rd. og derover, bedste 126-127 Pd. dito holdes i 44 145 1/2 Rd. - Rug ved ringe Omsætning, er ikke bleven bedre. De i denne Uge betalte Priser vare: in loco god 11719 Pd. Vare 2930 Rd.; at levere pr. Juni-Juli 30 1/2 pr. Juli Aug. 31 1/2 Rd., hvortil endnu vilde kunne kjøbes. – Byg fremdeles uden Opmærksomhed, og vanskeligt at afsætte, endog til 19 1/2 Rd. for større Partier 108-10 Pd. Forpomm. og Oderbruch. Ogsaa Havre er mat, og for god Pomm. Vare a 5052 Pd. pr. Schff., kan ikke betinges over 17 1/2 Rd. - Koge-Erter holde sig endnu, eftersom de ere vanskelige at faae, store 39-40 Rd., smaa 3334, Foder= 2931 Rd. – Raps holder sig høi Priis. At levere af næste Høst ere adskillige Partier Vinter raps blevne betalte med 116, og, som man hører, underhaanden tildeels endnu høiere; 120 Rd. forlanges i Almindelighed. For Sydhavs Tran, paa Veien fra America, er forlangt 9 15 Bergens bruun Lever= 20 1/2-21 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Kjøbenhavns Børscours den 28de Mai 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200. Species 200. - Species, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 98 1/2 a 99 Rbd. Sedler. - Nationalbankactier 115 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Kjøbenhavns Torvepriser den 29de Mai 1841. Rug., 3 Rbd. 88 s. 4 Rbd. 56 s.; Hvede, 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 88 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 56 s. a 2 Rbd. 68 s.; dito 6-radet, 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 36 s.; Havre, 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 44 s.; Erter, 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd. 48 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 24 s. a 1 Rbd. 44 s.; Smør, Pd. 22 a 28 s.; Æg, Snesen, 16 a 17 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen 12 Rbd. 48 s. a 15 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Nykjøbings Skibsliste fra 22de til 30te Mai 1811. Jndklarerede: Skipper M. Hansen af Marstal, fra Nyborg med Sild; J. Sonne af Rønne, fra Kiel med Stykgods; C. Larsen af Leerham, fra Halmstad med Trælast; P. Cronberg af Leerham, fra Halmstad med Trælast; C. Eenberg af Bergen, fra Memel, ballastet; Chr. Hansen af Marstal, fra Vedbek med Papiir; I. Olsen af Fiskebekskib, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. fra Norge med Trælast; A. R. Albertsen af Marstal, fra Saxkjøbing, ballastet. Udklarerede: Skipper H. Larsen af Kragerø, til England med Kreaturbeen; J. P. Markmann af og til Aarhuus med Klude; M. Hansen af Marstal, til Præst, ballastet; J. A. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Norge med Korn; P. Cronberg af Nyham, til Sverrig med Korn; Chr. Larsen af Leerham, til Sverrig med Korn; A. N. Albertsen af Marstal, til Norge med Korn; C. Eenberg af og til Norge med Korn; J. Hansen af Marstal, til Norge med Korn; J. Sonne af Rønne, til Nestved med Steenkul og Ost; C. H. W. Bay af Marstal, til Norge med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
AVERTISSEMENTS. Efterlyses. Hans Jacob Hansen, som var hensat i Saxkjøbing Kjøbstads Arrest og tiltaltes i Grevskabet Hardenberg Reventlovs østre Districts Birk for 3die Gang begaaet Tyverie og forskjellige andre Forbrydelser, er under 3die dennes brudt ud af Arresten, og har ikke siden været at finde. Han er 32 Aar gammel, middel af Væxt og temmelig stærk af Bygning, har sorte Haar, store mørke Øienbryne, blaae Øine, rundladen Ansigt og noget hæs Stemme. Hvor denne Person antræffes, bedes han anholdt og mig derom behageligst meddeelt Underretning. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland den 29de Mai. Trap. At jeg igjen er vel forsynet med sorte og hvide Harehaars Hatte, paa forskjellige Facons og til forskjellige Priser, tilkjendegives herved. Nykjøbing den 23de Mai 1841. H. Meisner, Hattemager. Steenkalk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Ved Berritzgaards Teglværk kan bekommes Steenkalk den 3die og 4de Juni d. A. til sædvanlig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Østerrigske Møllesteen, 11, 10 og 8 Spand, faaes paa min Plads i Bandholm. H. C. Krøyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Tvende duelige Snedkersvende kunne erholde Arbeide ved Meubelarbeide, naar de snarest muligt henvende sig til Undertegnede. Stubbekjøbing den 28de Mai 1841. P. Knudsen, Snedkermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Proclama. Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 15de dennes, som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i den paa Danstedgaard afdøde Proprietair Johan Adolph Corduas og efterlevende Enke Caroline født Riekermanns fælleds Boe, til saadant deres Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Fuglse Herreds=Contoir i Rødby den 18de Mai 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-01
Creditorerne i Stervboet efter Huusmand og Smed Jens Larsen i Godsted, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 20de October 1792 med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Engestofte den 20de Mai 1841. L. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-03
Lollands Falsters Etisk. Tidende. Torsdagen den 3 Junii. No. 67.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-03
Jndenlandske Efterretninger. Den 28de Mai, Formiddag Kl. 89, ankom til Christiansøes Havn Kronprindsens Lysteutter Nep run, med Hans Kongelige Høihed ombord. Linieskibet, Corvetten og Briggen laae ved Øen med opgivne Underseil. Vinden paa den Tid O. t. N. (Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-03
J Neu-Strelitz hersker nu idel Liv til den den 10de Juni forestaaende Formæling. (Berl. Tid.) No 530 af dette Blad - hedder det i Fædrelandet – er, som vore Læsere vel alt ville vide, blevet lagt under Beslag. Den Artikel, som har fremkaldt denne Foranstaltning, søgte at udvikle, at om Kongen end i Kronprindsens forestaaende Formæling kunde finde et yderligere Motiv til, ved en eller anden ret folkelig Foranstaltning at styrke Overeensstemmelsen mellem Regjeringen og Folket og saaledes atter at hæve Stemningen, saa maatte denne Sag dog fra Folkets Side betragtes ganske uafhængig af den Grad af Tilfredshed eller Utilfredshed med Regjeringens Handlinger, som maatte finde Sted." Vi mindede nemlig om, at Kronprindsens Brud er en Dame, og en Fremmed, hvem en Nation lige saa vel som den enkelte Mand skylder ridderligt Galanteri og en venlig gjæstfri Jmødekommen, og yttrede den Overbeviisning, at Folket vilde fornegte sin bedre Følelse og tilsidesætte den Agtelse, det skylder sig selv, dersom det ikke vidste at fjerne ethvert uvedkommende Hensyn, naar det om føie Tid bringer hende sin Velkomst, der fra den Tid af er Danmarks Adoptivdatter." Man vil herefter vistnok finde det meget rimeligt, naar vi forsikkre, at aldrig noget Beslag er kommet os mere uventet end dette. Men Beslag er endnu ingen Action, som efter den Omvæltning, der i den senere Tid er foregaaet i Trykkefrihedssagers Behandling, selv da, naar den Tiltalte i sin Tid vorder frifunden, er et saa føleligt Onde, at man vel tør haabe, at den ikke vil blive bragt i Anvendelse uden særdeles tilstrækkelige Grunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-03
Præste, den 26de Mai. Jgaar Aftes, omtrent Kl. 8, forlod Albert Thorvaldsen Danmark, for at tiltræde sin Reise til Jtalien. Saasnart det var bleven afgjort, at den store Kunstner havde valgt Præst til sit Udskibningsted, forenede, efter Anmodning fra Byfogden, Justitsraad Møller, Byens Embedsmænd og Borgere sig for paa en værdig Maade at bringe den hæderkronede Olding Danmarks Farvel. En smagfuld Æreport blev i denne Anledning opreist paa Havnebrohovedet, smykket ligesom hele Broen, hvorover han passerede, med Aarstidens skjønneste Blomster. Paa den Side af samme, som Kunstneren kom imøde, stod Danmark bringer Dig sit Farvel, Albert Thorvaldsen, og paa den anden Side: "Moderen vil længes efter sin ædle Søns Gjenkomst." Ved Jndgangen blev overrakt ham paa en guldbroderet Pude af en af Byens unge Damer en Egekrone og den i Anledning af hans Afreise forfattede Sang med de Ord: Fra Nordens Lunde, Lande, Byer, Bølger Et Glemmigeil til Sydens Vang Dig følger! Sangen, der blev afsungen af 12 unge Damer, og 12 Herrer, lød saaledes: Jmpromptu. (Mel. Danmark, deligst Vang og Vænge.) Langs ad lovbekrandste Strande. I Dit Dannevang, Toner Dig fra Codans Vande Nu vor Afskedssang. Og fra høie Bøgesale. Sjunge for Dig Nattergale, Bede Dig med liflig Stemme, Ei Dit Dan at glemme. Vaarens fagre, friske Blommer Staae med Morgendug, Snart med Blomsterkrands vor Sommer Breder trindt sin Dug. Og fra Sø, fra Lund, fra Vænge Og hvor Blomster staae i Enge Skal og Thorvald danske sjunge Dan med Skialdes Tunge. Stjernen, som i Nord Du tændte, Funkler meer og meer, Trindt den tusind Straaler sendte, Mangen klart den seer. Kunstens Aand Dit Værk beskytter, Til Din Røst selv Barnet lytter, Og paa Danmarks Blomster=StengleMuser boe og Engle. Saa Farvel!! – alt Snekkens Aare Pladsker stærkt i Se Men, naar Storken nu ad Aare Seer til Sjolunds Ø. Bringer den fra Piniens Lande Budskab til de danske Strande: Han til Hjemfart sig bereder, Snart han er hos Eder! - Da Thorvaldsen var kommen i den ham ventende Chaluppe, og samme stødt fra Borde, lød et Længe leve under Kanonernes Torden og den forsamlede Mængdes mangfoldige Gange gjentagne Hurra. Det var et ophøiet og for Mange uforglemmeligt Syn at see det danske Navns Hævder, belyst af den skjønne Aftensols sidste Straaler, med de hvide Haar flagrende for den lette Vind, at modtage og give sit Farvel til de Mange af alle Stænder, der trængte sig om ham; – og ligesom den elskelige Olding selv var dybt bevæget ved denne Afskedshilsen, saaledes blinkede ogsaa i mange at de Tilstedeværendes Øine en Afskedstaare. – Da det Kongelige Dampskib, der af Hans Maj. var bestemt til at bringe den store Kunstner til Rostock, var bleven noget forsinket ved dets Afreise fra Kjøbenhavn, kunde det, paa Grund af det farlige Jndløb, og da Aftenen var forhaanden, ikke løbe op Øre. til Havnebroen, men ankrede omtrent en Fjerdingvei fra samme, hvorfor Mangfoldige i Baade ledsagede ham til Dampskibet, og da dette lettede, bragte ham et ofte gjentaget Hurra. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-03
Som et Minde om Thorvaldsens sidste Ophold her i Landet, staaer hans Studio paa Nys, Baron Stampes Herresæde ved Præste, hvorhan i den Ro, Hovedstadens Adspredelser i Kjøbenhavn saa ofte afbrøde, har dannet en Række af skjønne Værker, som ene vilde have givet en Konstner, havde han Jntet forhen udført, et europæisk Navn. Vi kjende disse Arbeider, deels fra Konstacademiets sidste Udstillinger, deels fra Konstnerens Attelier paa Charlottenborg, hvor de ere tilstede i Afstøbninger; mere smukt ordne de sig i det nævnte Attelier, som er en liden ottekantet Pavillon, hvor der dog haves en tilstrækkelig Høide og en fortrinlig Belysning for hans egen Statue, der bliver udført i Marmor for hans Museum; om dette Konstværk, der gjengiver Thorvaldsen med den Aand, der befjæler ham under Udførelsen af hans Værker, ere de mindre Arbeider anbragte, blandt hvilke vi finde de forskjellige Basreliefs med Svanen. Modellen hertil et paa Stedet. Den imellem Havens smukke Trægrupper liggende Pavillon grændser til et Bassin, hvori to Svaner svømme, der nærmede sig paa Konstnerens Vink, naar han vilde benytte dem som Forbilleder. Da Konstnerens Ophold i Rom kun er for der at samle og ordne til Hjem sendelse sine mangfoldige egne Arbeider og de betydelige ham tilhørende Konstskatte, der skulle leveres i hans Museum, vente vi snart atter at see ham blandt os, og da vil ogsaa Nyse see mangt et skjønt Konstværk fremstaae. (Dagen.)