Berlingske Tidende, 1832-10-09
Paris, den 29de September. General Bandrand, der forlod Brussel den 26de September, er Overbringer af et Brev, som Kong Leopold egenhændigen har skrevet til vor Regjering, i hvilket han tilkjendegiver sit Samtykke til den Franske Armees Marsch over den Belgiske Grændse, i visse Tilfælde, som Generalen har Ordre, mundte ligen at udvikle. Det synes, at Franske Tropper ikke maae marschere ind i Belgien, med mindre Belgierne, enten som Angrebne eller som Angribende, skulde komme i en fritisk Stilling, Quotidienne indeholder følgende Artikel: "Madame Lætitia Bonapartes Testament har i de sidste Dage givet Stof til mange Betragtninger og Sammenligninger. Det er overraskende at bemærke, hvilken uhyre Formue i et Tidsrum af til Aar er sammenskrabet ved Gaver fra Napoleon, som han tog ud af Frankriges Skatkammer. Denne Formue, af hvilken et eneste Legat, Majoratet, udgjør 75 Millioner Fr., beløber sig, Løsøre, Diamanter og andre Kostbarheder medregnede, i det mindste til Et Hundrede Millioner Fr. Efter velunderrettede Personers Forsikkring ejer Napoleons Morbroder Cardinal Fesch Chris Billedgallerie allene udgjør en Skat) en Formue af meer end 50 Mill. Fr. Joseph Bonapartes Formue vil omtrent svare til denne Sum han eier i Amerika Dampskibe af meer end femten Mill. Fr. Værdie og betydelige Landstrækninger: i London underhandler han om Kjøbet af et prægtigt Hotel i Byen og et ligesaa prægtigt Slot paa Landet; paa samme Tid ere hans Agenter i Begreb med at kjøbe et stort Palais i Rom og en prægtig Billa i Nærheden af Florenz; saaledes vil han udbrede, sit Navn og sine Besiddelser over den hele Verden. Han tog kostbare Maleriesamlinger fra Escurial, Aranjue, og San Jldesonso, og bragte dem i rette Tid ud af Spanien; dog blev endeel deraf paa Veien til Vittoria tilbageholdt. - En mærkværdig Contrast er den fattigste Fyrstefamilie i Europa, Carl Ades, hvis Stammefader, Henrik IV, forenede med den Franske Krone Huset Bourdons Arv, og hvis Forfædre udvidede Kongerigets Gedeelmeer end en Fjerdedeel ved Erobringer, Tractater og Forbund. Efterat denne Familie i Sexten Aar havde anvendt en Civilliste paa 25 Millioner til Fattiges Understyttelse, gavnlige Indretninger, Konsternes og Jndustriens Fremme, maatte den forlade Frankrige, uden engang at kunne bestride Omkostningerne paa sin Reise til Cherbourg. Nu forlader den Skotland, fordi den ikke er riig nok til at leve der, og begiver sig til Maria Antoinettes Datters Arvegods. Et gammelt Slot i Steiermark skal nu optage de sidste Efterkommere af et Ottehundredeaarigt Dynastie, Descendenterne af de Konger, der have grundlagt Versailles, Louvre, Fontainebleau og Compagne, Den Orleanske Familie er, næst den Bonaparteske, den rigeste i Europa. Den første Oprindelse til denne Formue skylder den Ludvig Aldes Velgierninger; han skienkede den store Appanager, som under Ludvig V og VI bleve for- ogede ved nye Velgierninger. Kun ved Philipp Egalites Odselhed blev den formindske, thi han ruinerede sig at fremvirke og underholde Revolutionen. Efterat han havde pant sat fine Palladser og solgt fine Mobilier, kostbarheder, Bibliotheker, og kostbare Samlinger af Malerier, Mynter, Antiqvitetet og skaarne Stene, som hans Forfædre med store Bekostninger havde samlet, saae han sig nødsaget til at erklære sig bankerot. Ludvig Kuldes Brødre berigede paa ny denne Familie, hvis Formue nu, efter Hr. Cormenins nøiagtige Beregninger, beløber sig til Elleve Mill. Fr. i aarlige Jndkomster, som ved Arven efter den sidste Conds endnu ere blevne forøgede med Sex Mill. Fr.; Civillisten er her, vel at mærke, ikke iberegnet. Vi ville heller ikke tale om de Besparelser, som denne Families Overhoved, der er bekjendt af sine Godsers kloge og forsigtige Bestyrelse, i de 16 Restaurations=Aar har gjort. Hvor udbredt Efterretningen om Kong Ferdinand VII Død den 16de September var i Spanien selv, viser en Privatskrivelse fra Madrid under ovennævnte Datum, der indeholdes i Journal des Debats, Temps og Galignanis Messenger. Selv Moniteuren meldte den 22de d. M. Kongens Død, - et Beviis paa, at Efterretningen ogsaa var indløben til den Franske Regjering, thi denne vilde ellers vist ikke have tilladt dens Offentliggjørelse i sit officielle Blad. Skylden for hiin overilede Efterretning tilskrives her Directeuren for Telegraphen i Bayonne, som hertil har indberettet et med Coureer=Leilighed did ankommet Byerygte, som utvivlsomt. Galignans Messenger siger i denne Anledning: Vi have, ligesom alle andre Franske Blade, Moniteuren ikke undtagen, meldt Kongen af Spaniens Død, paa en Coureers Autoritet, som har bragt denne Efterretning til Bayonne, hvorfra den ved Telegraphen blev befordret hertil. Ved Courerens Afgang den 16de befandt Kongen sig, efter et heftigt Anfald, i en fuldkommen Folesløshed og Udmattelse, saa at man holdt ham for død. Men af den nyeste telegraphiske Depesche seer man, at Hs. Majestæt lykkeligen har overstaaet denne Crisis London, den 2den October.