JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Natten imellem 17de og 18de Decbr. f. A. mistede jeg mit Anker med Tønde=Bøie og Bøiereeb, samt 13 Fod Kjætting, svarende til 6 Tommer Toug, paa 2 1/2 Favne Vand N. og B. for Ny=Hevringholm. Jeg havde besørget Folk til at bjærge det; men den 22de f. M. komen grønbundet, let lastet Jagt nordfra krydsende, som bjærgede det med sin Baad. Da det er mit Ønske, at faae bemeldte Anker igjen, saa anmodes Vedrommende, som har bjærget det, snarest muligt derom at underrette mig. Randers, den 1ste Januar 1838. Gram.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. J min iboende Gaard paa Vestergade Nr. 611 er en Leilighed bestaaende af fire Værelser med Kjøkken og Brændeloft at faae tilleie til næstkommende Lars P. Schmidt. Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Stedet No. 744 paa Grønnegade, som beboes af Skomager Jensen, er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid, imod at henvende sig til Kjøbmand J. Frandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
En Leilighed med 3 Værelser og dertilhørende andre Beqvemmeligheder, ønskes tilleie for en Smaaehandlende. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
En eller to Skoledisciple eller en anden honnet Person kan faae et Værelse, med eller uden Meubler, tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
3 a 4 Værelser, Kjøkken, Spisekammer og nogle Beqvemmeligheder, kan enten strax eller til førstkommende Paaskeflyttetid faaes tilleie for en honet Familie, i manglende Fald kan Leiligheden erholdes for 1 a 2 Officerer eller for to andre honette Logerende. Middelgade No. 128.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Hvem der har en Mølle og vil bortforpagte til 1ste Mai, og Hvem der ønsker at antage en Teglbrænder, som ved Flensborg har lært at stryge Muur= og Tagsteen, og at brænde, enten strax eller ogsaa til 1ste Mai, Disse ville behage at henvende Dem til Undertegnede. Silkeborg Teglværk, den 8de Januar 1838. Niels Knudsen, Teglbrænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Et saa godt som nyt Brændeviinstøi paa circa 3 Tønder Rum, med Maskine og øvrigt Tilbehør, Alt efter nu brugelig Facon, er at faae tilkjøbs, og kan derom handles med Hr. Kjøbmand J. Møller i Randers eller med undertegnede. Tvilumgaard, den 7de Januar 1838. W. Pettersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
En temmelig stor Hauge med 100 Stkr. forskjellige Frugttræer foruden en Mængde, anlagte Asparges= og Jordbærbede, kan enten strax eller efter Vedkommendes Ønske erholdes i Leie, paa kort eller længere Tid. Hvor, anvises paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Paa Gyllingnæss kan en Gartner faae Condition til næstk. 1ste Mai. Sammesteds og til samme Tid er Condition foren Meierske som kan bestyre et lille Meierie og deeltage i Huusholdningen. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-18
Dansk Ordføiningslære i Exempler, indeholdende 1300 danske Ordsprog, samlede og systematisk ordnede af Adjunet Fr. Sneedorff Birch, faaes for 2 Mk. 8 s. i Horsens hos Bogbinder Holst og i Aarhuus i Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
den 19de Januar. Fredagen Den til Forsendelse med Brevposterne allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Nyheder fra Udlandet. Fra Algier meldes, at Achmed Bey staaer en Dagsreise fra Constantineh, og forventer – Rømningen af sin Residents. Denne korte, maaskee betydningsfulde Beretning, har vakt stor Bestyrtelse i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Den kanadiske Opstand har stort Tilhold i de forenede Fristater, hvorfra den allerede havde faaet mang Soldater og Vaaben, ja endogsaa Kanoner. J New york blev der saagodt som aabenlyst hvervet for Frihedsmændene. Dette anseer man for endnu vigtigere end selve Opstanden, da det muligen kan lede til en Collision mellem England og den store Union. Efter Forlydende har den brittiske Regjering henvendt sig til de forenede Staters Præsident, for at see hiin Hverving for Oprørerne forebygget, men Martin var Buren er ikke den Mand, der skyer et Brud med England, naar han derved kan hæve sin Anseelse Congressen og hos Nationen. Den engelske Regjering, som forudseer det, tager derfor Sagen meget alvorlig og har beordret Forstærkningstropper over til Canadfra alle Kanter. J Frihedsmændenes Hær befinde sig mange fremmede, især franske Officerer, blandt hvilke nævnes en Hertug af Blacas, og den som Romanforfatter bekjendte Capt. Marryat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Jmedens den saaledes i Canada i lys Lue brændende Borgerkrig spænder alle Gemytter, især i Engelland, erfares der ogsaa fra Jamaika, at der sammesteds hersker en stor Gjæring, som befrygtedes at vilde komme til et snart og følgerigt Udbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Den russiske Armee i Kaukasien skal virkelig ifølge franske Avisers Forsikkring, have lidt et stort Nederlag paa sit Tilbagetog til sine Vinterqvarterer. General Rosen blev overfaldet af den kankasiske Stamme Tichetschense, som anførtes af forviste Polakker og deserterede Officerer af den russiske Armee, saa at der dræbtes over 2000 Russer. General Rosen var derpaa bleven afsat med hele sin Generalstab og General Golowin udnævnt til Overgeneral for den kaukasiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
J Polen skal der, ifølge vidt og bredt udspredte Rygter, være opdaget nogle nye Complotter. Ogsaa hedder det, at et Brud imellem Rusland paa den ene Side, samt Engelland og Frankrig paa den anden, skal være meget nær. Saasnart, tilføies der, Krigen erklæres, vil en forenet Flaade lande i Litthauen og proklamere Polens Frihed. Tydske Blad gjøre disse Rygter latterlige ved end ydermeere at tilføie, at ogsaa Nordamerikanerne have i Sinde at tilveiebringe Polen Frihed og Selvstændighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Fra Jtalien, og navnlig fra Venedig, haves den sørgelige Efterretning, at to høie Personer, af det østerrigske Huus, ligge dødeligtsyge, nemlig Keiser Napoleons Enke, Marie Louise, og Erkehertug Friedrich, Erkehertug Carls Søn. Begge skulle være saagodt som opgivne af de berømteste Læger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Kongen af Hannover har indkaldt Rigets Stænder til den 20de Februar. Først og fremmest skal der forelægges dem et Udkast til en ny Forfatningslov. Hs. M. opbyder Alt, for at gjøre sin Residents til en betydelig Stad, og især at give den Anseelse ved en talrig Garnison. Den halve Armee skal forene sig i Hovedstaden, hvor der skal bygges en stor Kasserne osv. Fra Göttingen meldes: "Her hersker en dyb og varselfuld Stilhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Fra Stockholm skrives den 25de Decbr. Hele Nationen glæder sig over, at Kongen igjen har grebet Regjeringstøilen med kraftig Haand; at baade hans og Kronprindsens Helbred har bedret sig. Hs. M. har nu aldeles opgivet sit Forsæt, at gjengive Nordmændene en Adelstand med al mulig Nationalitet. Men det vilde ogsaa have berøvet Kongen alsin Popularitet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Fædrelandet. Efter at der underdanigst var forelagt Hs. M. Kongen en Jndberetning fra Chefen for Vagtskibet. i Sundet, Capt. Ellbrecht, om at Helsingøers Fær gelang har udmærket sig ved Redebonhed og Hielp under Vagtskibet Møens Aftagning af Grund samt Ind- og Udvarpning af Helsingøers Havn, har Allerhøistsamme bemyndiget Cancelliet til gjennem vedkommende Øvrighed at lade bemeldte Færgelaug til kjendegive Sin allerhøieste Tilfredshed med dets udviste Forhold. Den 7de de havde, som Følge deraf, Amtmanden over Frederiksborg Amt indfundet sig Helsingøer, hvor han, efter foregaaende Sammenkaldelse af Færgelaugets Medlemmer, har kundgjort disse foranførte Hs. Majestæts allerhøieste Resolution, paa en efter Forholdene og Gjenstanden passende Maade, hvilket af Lauget blev modtaget med den Skjønsomhed, som kunde ventes af denne fædrelandskindede Corporation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Helsingøers Avis tilføier: Vi kunne ved denne Leilighed ikke tilbageholde det Ønske, at man i andre Stater vilde være ligesaa aarvaagen med at befrie os for det betydelige Antal falske Rigsbanktegn, som skulle circulere her i Landet, og som man antager ikke ere hjemmegjorte." Naar Banken, ved en snart forventende Reduction, skal honorere alle disse smaae Vexler, de ægte som de uægte, da ville de sidste for Bankens Kasse blive meere følelige end som blotte - Tegn." Saavel Tirsdags som Onsdags=No. af Kjøbenhavnsposten ere lagte under Beslag af Censoren, Politiretsassessor Reiersen, ikke fordi de indeholdt noget Ulovligt, men fordi Redacteuren har efter Opfordring nægtet at opgive Hjemmel, til to deri indeholdte Efterretninger. Hvis denne Grund finder Cancelliets Medhold, vil det for Fremtiden see meget ilde ud for hiint Blads Udgiver og Abonnenter samt i det Hele for Publikum. (Helsg. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Beslaget er dog siden blevet hævet, og Khvnsp. Redacteur formoder, at Cancelliet ikke har billiget Assessor Reiersens Fremgangsmaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Paa Søndag giver Hr. kgl. Skuespiller Sah lers en Aftenunderholdning paa det kgl. Theater, der lover Publikum en Nydelse der er usædvanlig riig, paa Afvexling og interessante Præstationer, f. Ex. en ny Overture af Hr. Nathan; Fantasie for Guitar af Hr. Lemming, der paa den ham eiendommelige Maade der skildrer sine Følelser under en Sygdom fra det Øieblik han bragtes ind i Hospitalet og indtil han kom ud derfra igien; Duet af Othello, synges af Dhr. Sahlers og Bournonville, to fiirstemmige Sange af Hartmann og Frohlich, i hvilke en Dillettant lader sig høre for første Gang. Stor Arie med Recitativ og Chor (Jndas, efter at han havde forraadt Christus; Brudstykke af et Oratorium, Musiken af Bredal. Epilog, synges af Hr. Sahlers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Ved dette Aars Begyndelse befandtes i Kjøbenhavn 171 Silke- Ulden- og Lærredskræmmere, 241 Urtekræmmere, 650 Skomagermestere, 415 Skrædermestere, 294 Snedkermestere, 85 Malere, 32 Muur mestere, 24 Tømmerm., 14 Hattemagere, 16 Bundtm., 24 Garvere, osv. Endvidere: 99 Frugt= og Vildthandlere, 90 Porcellains= og Pottehandlere, samt 469 Spekhøkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Nestved Byes Jndvaanere ere ikke enige om det provisoriske Regulativ, eftersom Magistraten har udarbeidet et, 51 Borgere derimod et andet, som de have henstillet til Magistratens og de Eligeredes behagelige Overveielse. Af dette, af Borgerne foreslaaede Regulativ, udhæve vi, at de ønske 11 Repræsentanter, og deriblandt to Raadmænd. Det samme Bedragerie, som for længere Tid siden blev begaaet paa en Landmilitair=Session her i Jylland, at nemlig Underofficererne toge Penge af Bønderkarlene under Foregivende af at ville forskaffe dem Frilodder, skal, efter Kallundborg Ugeblad, ogsaa nylig være passeret i Kallundborg. Men en Karl, der, som man siger, ei var tabt bag af en Vogn, og som paa nævnte Maade havde givet 10 Rbd., havde ved Trækningen overbeviist sig om, at Underofficererne ikke havde havt mindste Jndflydelse paa det Frilod han havde faaet, fortrød sine Penge, og anmeldte det Hele paa vedkommende Sted. De Paagieldende arresteredes og ere dragne til Ansvar. Regulativet for Veile Kjøbstæd, for saavidt det af det kgl. danske Cancellie nu er approberet, er af følgende væsentligt Jndhold: Syv Borgerrepræsentanter. For at kunne vælges dertil behøves en Næringsskat som svarer til 2 Mk. eller tinglæst Skjøde paa en Eiendom som er assureret for 500 Rbdlr. Dog kan det ogsaa skee ved Sammenlægning af Næringsskat og Assuranceværdie, efter det Forhold, hvori hver staaer til den fastsatte Maalestok. En Skatteligningskommission af 6 Borgere og Kæmneren. To Revisorer og en fastlønnet Kæmner. En Extract af Regnskabet skal trykkes paa Communens Bekostning og gratis uddeles til Borgerne. (Uddr. af Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Forrige Tirsdags Aftes udbrød der Jld i det ved Store Grundet beliggende Gartner- og Smedehuus, hvilket tildeels afbrændte eller blev nedrevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
J kortere Tid end en halv Time var Faren forbi sandsynligviis en Følge af Avlsforvalterens, Hr. Albrechtsens Aandsnærværelse og Raskhed. (Veile Av.) Dhr. Otto & Kerstens Panorama er nu opstillet i Horsens. J Veile har det været talrigt besøgt. Det er - hedder det i Veile Avis, ligesaa belærende som underholdende, og giver et klarere Begreb om de Stæder og Egne, man saa ofte hører nævne, end alle Reise= og Jordbeskrivelser. De Forestillinger, man danner sig ved Læsningen af disse, ere dog altid dunkle og mangelfulde; men i nærværende Kabinet staaer et klart og fra alle Sider anskueligt billede for vort Øie, ja, man fristes ofte tilat tro, at det er Virkeligheden, der her er fremtryllet. Hvad enten man seer Gothenborg eller Rostock, Wismar eller Lübeck, saa troer man at være i selve Stæderne. Jngen bør derfor undlade at besøge dette Verdenskabinet; det indeholder en Skataf Lærdom, og denne erhverves for en ringe Udgift og paa en behagelig Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Ved den 1282 Trækning i Wandsbek udkom: No. 36. 81. 55. 58. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Jndsendt fra Ringkjøbing. Død, der ei kjender Medlidenheds Sprog, Der, som den Evige, ei er langmodig, Hvi mon med Grumhed af Krandsen du tog, Blomsten, der tegnede frodig: Du, som ei mættes, som aldrig fik nok, Selv ikke skaaner den barnlige Flok, Tag af de Gamle, de Svage, De, som ved Gravene staae, De, hvem de kommende Dage Sygdom og Kummer kun spaae, Kjærlige Moder, Du havde kun Een Født hun og baaret var under Dit Hjerte. Den maatte være saa haard som en Steen, Der ei tog Deel i Din Smerte. Byrden for hende med Glæde Du bar, Og hun med Ømhed belønnet Dig har Ak, nu hun slumrende hviler Her i den evige Blund, Mens til sin Moder hun smiller End med den venlige Mund. Kjærlige Moder, med Taarer paa Kind, Modløs Du staaer ved Din Enestes Kiste, Kraften er svunden, Du vandt i Dit Sind, Hjertet er nærved at briste. Sku imod Himlen, hvor Stjernen Du seer, Tænk, det er Lise, som venligen leer. Hist bag de tindrende Kloder, Oppe i Faderens Slot, Beder hun nu for sin Moder, At Du vil trøste Dig blot. Aldrig jeg meere Dig seer ved vort Bord Midt blandt de Andre at sidde saa trolig, Aldrig vi vexle de spøgende Ord Mer i Din Fædrenebolig. Ofte jeg, Lise, vil føle Dit Savn, Jeg, som saa ofte Dig bar i min Favn. Da Du Dig nærmede Haven, Greb efter Kundskabens Frugt, Ak, allerede da Graven. Over Dig, Lille, blev lukt, Døden sin Finger paa Læben har lagt, Trykket paa Munden sit Segl, som ei brydes; Rosen er falmet med hele sin Pragt, Ei mere ved Duften vi frydes; Dog den Kjærmindeblomst, Tanken os gav, Trøster de Kjære, som staae ved Din Grav. Blomsten den kaldes Erindring, Trodser hver Vinter og Høst, Bringer i Sorgen os Lindring, Bringer i Kummeren Trost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Bekjendtgjørelser. At de befalede Medicinal-Beretninger for 1837, samt Vaccinations=, Revaccinations= og Koppelisterne bør være indsendte til Physicatet forinden Udgangen af denne Maaned, bringes herved de Herrer Læger i behagelig Erindring. Aarhuus, den 18de Januar 1838. Dr. Willemoes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Efter Reqvirentens Begjæring bliver den til den 22de dennes berammede Auction over en Hest med Ridetøi og en Chenille, herved tilbagekaldt. Aarhuus, den 18de Januar 1838. Fleiseber. Paa Grund af indtrufne Forhindringer og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur udsættes den til Mandagen den 22de d. M. berammede Auction over endeel Veivæsenet tilhørende kasserede Materialier, m. m., paa Arbeidsstederne sønden for Skanderborg, indtil videre. Aarhuus, den 18de Januar 1838. Dau, Jngenieur-Capitain.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Torsdagen den 25de dennes, om Eftermiddagen Klokken 2, lader Bagermester Schrøder her i Byen, paa Grund af Bopæls=Forandring, ved Auction bortsælge noget Ind= og Udboe, bestaaende af et Ege=Schatol med Skab, et ovalt Speil i Mahognie=Ramme, samt andre Speile, et Fyrre=Skab med Glaslaager, en Deel forarbeidet Sølv, og forskjelligt Kjøkkentøi, hvoriblandt 4 store Kobber= og 2 Messing=Kjedler, Blaargarns= og Hørgarns Lagener, med mere Linned; endvidere : en jernbeslagen Reisevogn, en ny Rulle, en Kornharpe, 7 Favne tørt Bøgebrænde, 337 Lpd. godt Kløverboe, 2700 Stkr. Muursteen, 3 Stkr. fede Sviin, 10 Tdr. Kartofler, en Jernrist til en Maltkolle, et SkippundsBidmer, 30 Stkr. nye Kornsække, en Deel gl. Tømmer og Brædder, med mere. Auctionen afholdes i hans iboende Gaard paa Mindegaden, hvor Liebhavere ville behage at møde. Aarhuus, den 19de Januar 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Skov=Auction. Fredagen den 26de d. M., Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Begjæring af Eieren af Skanderborg Dyrehave, holdt Auction sammesteds over et betydeligt Antal, deels ryddet, deels endnu paa Roden staaende Bøgetræer, hvoriblandt en stor Deel tjenlig til Gavningstræe, Alt i den gjennem bemeldte Skov afsatte Veilinie. Ved samme Auction, der begynder ved Skovfogedhuset nærmest Skanderborg, vil tillige blive bortsolgt endeel Egetømmer. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 18de Januar 1838. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Undertegnede bekjendtgjør herved, at han strax og i Foraaret d. A. holder 3 forædlede danske Hingster til Bedækning; de tvende første staaende paa hans beboede Gaard, og den 3die Hingst paa hans saakaldte Gammelgaard i Wiuff Bye. 1) Jylland kaldet. Nationaldansk, sortebruun uden mindste Aftegning, circa 11 Qvarteer dansk Maal, 8 Aar gammel; Afkom af Palsgaards=Hingsten i Bjerre Herred, 1832 indbrændt som slutteridygtig, og 1835, erholdt første Præmie. Bedækningspengene 2 Rbdr. rede Sølv, hvoraf 1 Rbdr. erlægges ved Bedækningen, og 1 Rbdr. naar Hoppen er drægtig. 2) Cammerlan junior, Søn af Krigsraad Rasmus Conradsens Hingst paa Nørlund, lysebruun uden Aftegning, 10 Qvarteer 3 Tommer dansk Maal, til Foraaret 3 Aar gammel. Bedækningspengene 3 Rbdr. rede Sølv, hvoraf de halve erlægges ved Bedækningen, og Resten naar Hoppen er drægtig. 3) Torsted kaldet, Søn af den gamle Hingst paa Aggersbøll, (der ved Stutteribesigtigelsen erholdt 2de Aar første Præmie, bruun uden Aftegning, 10 Qvarteer 1 Tomme dansk Maal, til Foraaret 3 Aar gammel. Bedækningspengene 2 Rbd. rede Sølv, hvoraf 1 Rbd. erlægges ved Bedækningen og 1 Rbdr. naar Hoppen er drægtig. Wiuffgaard, den 16de Januar 1838. J. P. Jngersen. Been, M. H. Ring. kjøbes til de høieste Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Godt 3 & 4bands Hør samt Hørblaar sælges billig M. H. Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Bønder=Oste og Appetit= eller Knap=Oste kan faaes M. H. Ring. Slaabær=Cognac 4 Mk. og Slaaebær-Rom 3 Mk. pr. Pot er igjen at faae hos Stellfeld senier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
En Meierie=Forpagter, til 60 udmærkede gode Køer ønskes paa Sønderbegaard, 1/2 Miil fra Fredericia, fra 1ste Mai d. A. Man henvender sig mundtlig til Consul Geelmuyden i Fredericia, der kan lade Besætningen forevise, og som tilkommende Eier slutter Akkord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
En duelig Seminarist kan strax faae Condition som Huuslærer i Tarskou Mølle ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Fra Pressen er udkommet: Tarif for Jndførselsconsumtionen af Varer fra Danmark og Hertugdømmene som til Khvn. og andre consumtionspligtige Stæder indføres; med et Udtog af de væsentligste Anordninger og Bestemmelser Consumtions væsenet angaaende, ved A. S. Haugaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Den faaes i Aarhuus, Aalborg og Kolding Boglader, for 40 Rbskilling Exempl. indh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-19
Siellandske og fyenske Post manglede ved Avisens Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-20
den 20de Januar. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-20
Blandinger. J Schweiz sammenstyrtede nylig det saakaldt Hjortespring, en Klippekløft, gjennem hvilken Hovedlandeveien gaaer fra Bodensee til Chur. Der skal have løsnet sig en Klippemasse paa circa 60,000 Centner, hvorved Veien er aldeles spærret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-20
J Petersborg har man 24 Sr. Kulde. De afbrændte Slot var bygget i Keiserinde Catharinas første Regjeringsaar, og havde saaledes omtrent i et Aarhundrede været de russiske Herskeres Sæde. Mange Kostbarheder, som man troede tabte, ere igjen komne tilveie, men derimod vare tusinde andre Gjenstande af uskatteerlig Værdie blevne fortærede af Luerne. – Det er en mærkelig Omstændighed, at man allerede i 8 Dage havde fra Tid til anden mærket Røg i Slottet, hvis Aarsag Jngen var istand til at udgrunde. Om Aftenen den 29de Decbr. Kl. 9. var Fyrst Wolkonsky ilet ind i Skuespilhuset, for at melde Keiseren, at der var udbrudt Jldløs i Slots apotheket, men tillige ogsaa, at man alt var Herre over Jlden. En Time derefter kom en af Keiserens Kammerherrer med det sørgelige Budskab, at Jlder greb nu, saa stærkt om sig, at Slottet var i Fare Da tilte hele den keiserlige Familie hjem, men fand allerede deres Vaaningsgemakker i fuld Flamme Keiseren beordrede strax, at rive Muren ned imellem Slottet og Exemitagen, hvilken hurtige og hensigts sige Forholdsregel man har at takke for Redningen af dette Palais, der er Opbevaringsstedet for de sjeld neste og kostbareste Kunstsager, hvis Tab vilde tildeels været uerstatteligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-20
Med Hensyn til forbemeldte Jldebrand er ogsaa det en mærkelig Omstændighed, at der paa selvsamme Tid som Slottet brændte, var ogsaa udbrudt Jldløs i Galehavnen ved Wasily-Ostrow. Keiseren havde strax sendt Storfyrst=Thronfølgeren derhen, ligesom han gik og stod, og ved Hjelp af det dertil beordrede finlandske Livgrenadeerregiment blev denne Brand slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-20
Keiserinden skal ogsaa ved denne Leilighed have viist den fromme Standhaftighed, som er et Grundtræk i hendes Caracteer, der hos hende næres af Troen paa det guddommelige Forsyn, og ved denne Leilighed styrkedes ved den Tanke, at et Værk af Menneskehænder kan ogsaa reises igjen ved disse." Om Aarsagen til Slotsbranden foretages de strængeste Undersøgelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-20
Hvad man rigtignok oftere har hørt fortælle, det har den første Sanger ved det store Theater i Lyon i denne Tid virkelig udført, da han saae en fattig Kone betle paa Gaden. Hendes reenlige og anstændige Udseende, trods hendes store Fattigdom, rørte Sangeren, og han bad hende følge med sig til Bellecour=Pladsen, hvor han stillede sig op til et Hjørne, med Ryggen imod Væggen, satte sin Hat foran sig, tilhyllede sit Ansigt i sit Tørklæde, og begyndte at synge sine skjønneste Arier. Sangens Skjønhed samlede strax en Masse af Tilhørere omkring ham, og snart regnede der Femfranestykker ned i Sangerens Hat Da han troede det kunde være nok, tog han Hatten, heldte Jndholdet deraf i Konens Skjød, og forsvandt iblandt Mængden. Hans Talent havde imidlertid røbet ham, om ogsaa hans Ansigt havde været tilsløret. Historien blev snart bekjendt, og da Sangeren næste Aften traadte frem paa Brædderne, overbeviste en tordnende Applaus ham om, at en god Gierning aldrig er spildt. Marschese Laurenti, Officeer i den pavelige Armee, og en udmærket Violoncellist, har i denne Tid ombyttet Kaarden med Buen, skjøndt han nylig var avanceret til Oberstlieutenant. Denne Beslutning gjorde uhyre Opsigt i Rom, og i Førstningen vilde man slet ikke give Kunstneren det Pas, han forlangte for at reise til Frankrig. Nu har han allerede flere Gange ladet sig høre i Paris med stort bifald. J Paris lever en meget godgjørende Mand ved Navn Edmund Champion, almindelig bekjendt under Benævnelsen: "Blaakappen, fordi han, hvergang det, midt under Vinterens Hjerte, ret kniber for fattige Folk, aldrig mangler at indfinde sig, i sin lille blaa Kappe, paa Gader og Stræder, for at uddeele varm Spise, samt Strømper og Sokker til de meest Nødlidende. Kongen har nylig tildeelt denne brave Mand Æreslegions-Korset, og tilladt ham og hans Efterkommere at kalde sig Blaakappe.