Berlingske Tidende, 1832-02-10
Ringkjøbing. - Der er ingen Tvivl om at denne By i de sidste 10 a 12 Aar, med Hensyn til dens Formes=Tilstand, har været i en bestandig Aftagen ved Næringsveienes Standsning Hovedgrunden hertil formenes at være Landprang og den mindre gode Seillads paa vor Fjord. Vi skimte imidlertid nu et Glim af Haab om bedre Tider, idet Regjeringen agter at afhielpnogle af Manglerne ved Seilladsen, ved at tilstaae en Sum til Opmudring af Grundene. J mange Aar have Meningerne være pro og contra om Mueligheden af Anlæget af et nyt Gal(. Jndseiling) til Ringkjøbingfjord, men aldeles uforkastelig Beviser, at en saadan ny Jndretning ikke lod sig anbringe til Nytte og Varighed, ere tilveiebragte, hvorimod det er sat uden for al Tvivl, at Grundene i selve Fjorden lode sig oprense og holde aabne, til en Dybde, som Skibene her paa Fjorden ordens ligviis behøve. Regjeringen har derfor tilbudet et Laan af 600 Rbd. r. Sølv til Mudder=Indretningers Anskaffelse m.v., imod Caution. - Jntet er vissere end at et Lands, en Provindse eller en Byes, Velstand beroer paa dens Handel og Jndustri Derfor behøves heller intet Beviis for, at en Indretning, som foranførste, vilde, naar den ledede til det tilsigtede Maal - de almindelige Handels Opkomst - være en sand Velsignelse ei alene for Byen, men og for hele Oplandet, thi Handelen og Varepriserne vilde da ikke være dependant af, om de tilladede Skibe skulde formedelst Grundene ligge 2 a 3 Maaneder, stundom om Efteraaret ja hele Vinteren over paa Fjorden; men ligesaavist synes det ogsaa, at hvis en saadan Indretning kun skulde lede til enkelt Mands, eller enkelte Mænds private Handelsinteresse, og føre til Letter, eller Pram=Interessentskabets Forde(der i det sidste Aar skal have været netto Prov. 600 Rbd. S.H. Cour.) eller i andre Privates Hænder, kunde det ligesaave blive som det er, Det forekommer os derfor utvivlsomt, at, de Sagen maae interessere det Offentlige, bør ikke Privates Jnteresse, Forhold, eller Mangel paa Jndsigt og Kundskab kunne kuldkast et saadant paabegyndt Værk. Mænd med offentlig Autoritet locale Kundskaber og Kraft burde udentvivl lægge Haand paa Værket, og det Offentlige burde vist mindre see paa Sikkerhed, for Laanet, end paa Tingens Jværksættelse, hvorpaa mang Samtidiges og Fremtidiges Velfærd og Lykke beroer. - Me skal ikke indsnige sig foranførste Misbrug, af forandret Privar interesse, bør visseligen ogsaa hos de offentlige Autoriteter opstaa den faste Beslutning og Villie, at indskrænke, om ei aldeles af skaffe, Landprang, - og ikke lade det blive ved, at enkel Private klage, men tænke paa de mange Smaaehandlende Klager og Sukke i Løn, hvis Marv Landprangerne ernære sig at At Landprang kan og absolut maae, om ei de smaae Byer skulde gaae tilgrunde, afskaffes, skal Tiden nok, men maaskee for seent lære. At alle smaae vesterlandske Kiøbstæders Handel i mang Aar har været i Forfald, behøver intet Beviis, da Erfarin desværre har lært og daglig lærer det, og at det herskende Land prang, der ei alene forhindrer Bøndernes Handel i Byerne, med i det hele forebygger, at de slet ikke komme der, er Hovedaarsagen er ligesaa vist. At Landmanden ordentligviis er bedre tjent m. at sælge sine Varer hjemme, naar han kan faae samme Prisom i Byen, lader sig ei modsige, men i høi Grad tvivlsom i set, om ikke den Handel, som føres i Vesteregnen ved Omustning af Bønders Producter imod Varer, for en Deel Luxus rer, ikke leder til det modsatte Resultat? J det mindste er vist, at Bonden derved almindelig sættes i Forlegenhed for sontanter til sine Skatter, hvorimod han i gamle Dage havde i fast Handelsmand i Byen, hos hvem han, deels imod Con et ved Producternes Leverance, deels ogsaa forskudsviis for leverance af Producter og Efteraaret, fik sine Skatter uden lempe og uden at maatte, som nu ofte er Tilfældet, tye til lagerkarle for at faae Contant imod uhyre Blodrenter, "Paa Jsland har Veirliget i afvigte Sommer været meget forskjelligt. Fiskeriet var i Almindelighed godt, og Landets alfindelige Tilstand kunde i det hele ansees for meget god, hvori en Række af milde og heldige Aaringer især har bidraget. blandt de mærkværdige Døde i det sidstafvigte Aar nævnes især Cancellieraad Jonas Scheving, paa Bjeraae, forhen Sysselmand Borgarfjords Syssel. - Det Mærkværdigste ved disse Beetninger fra Jsland er forøvrigt den Omstændighed, at de over Triest ere indtrufne til Kjøbenhavn. De ere nemlig, i en usædvanlig kort Tid, bragte did ved et, Grosserer P. L. Knud, sen i Kiøbenhavn tilhørende Skib, som den 24de October sidst, leden afgik fra Jsland til Triest Kiøbenhavn, den 29de Februar.