Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Ved samme Tid skienkede Humfredus Hertugen af Gloucester Academiet i Oxsort 120 Tractater, som bleve vurderede for 1000 Pund. Feyser Karl 5, blev for nogle faa Haand 6) Af hvor stor Værdie maae da ikke det Alexandrinske Bibliothek have været, ikke det, som Prolomens havde anlagt, og blev opbrændt i Cæsars Tid, men det som var samlet siden; Thi Historien, som Abulpharagius (Biblioth. Gr. Vol. 4) fortæller os om Joh. Grammaticus, en lærd Mand, der boede i Alexandring, tilkiendegiver os, hvor stor en Mængde af alle Slags Skrifter at dette Bibliothek har bestaaet af da Amurath, som havde indtaget Byen i Aaret 604, befoel efter Calisens Ordres, at ødelegge Bibliotheket, og omendskiønt dette skeede paa adskillige Maader, saareg. ner man dog, at det varede i sex Maaneder. Haandskrifter buden 50000 Croner, og Raadet til Augsborg betalte i Aaret 1545 i Venedig 800 Ducater for ny gle Haandskrifter af gamle Skribentere. Den Græske BogSamling, som Cardinal Bessarion skienkede Staden Venedig kostede ham 30000 Ducater, og Picus Mirandulanus, har anvendt 7000 Daler for at forskaffe sig nogle Hebraske og Chaldæiske Manuscripter; Ja Cardinal Sirlets Bogsamling var vurderet for 20000 Ducater. Denne Bøgers Karhed og Kostbarhed i forrige Tider, er og i Særdeleshed at agte i Henseende til de guddomme, lige Bøger af den Hellige Skrift. Keyser Constantinus gav Ensebius befaling at lade afskrive 50 Bibler til at bruges i de Constantinopolitanske Kirker. En Bibel paa Pergamment er vel fordum bleven betalt med 750 Daler, og den første Bibel, som Guttenberg og Faust havde trykt til Mayntz, blev solgt i Paris for 90 Daler. Man agtede sig da lykkelig, dersom man ikkun en Gang det Kongelig eller Fyrstelig Bibliothek kunde faae Bibelen, eller et Stykke af den at see. Ludovicus Lavaterus havde fleere end en Gang hørt af den gamle Pellicanus, at i hans Tid var i heele Tydskland ikke et Grædsk Testament at faae, om man end vilde have betalt det med lige saa meget Guld, som det veyede. Cardinal Timenes anskaffede til det Complutensiske Bi deel Verks Udgave 7 Hebraiske Exemplarier for 4000 Ducater, og Lutherus havde for sit 18de Alders Aar endnu ikke seet en Bibel. Da han i Erfurt saae nogle Bøger igiennem hos Augustiner=Munkene, fik han der en Latinsk Bibel Hænderne, og forundrede sig, at der vare fleere Texter, den, end Søndags Evangelierne og Epistlerne. Han læste Hannæ og Sammels Historie, og ønskede sig den Lykke, selv engang at eye en Bibel. Hist og her var i Kirkerne en Bibel sat paa et beqvemt Sted til almindelig Brug, og derpaa passer sig denne Jnscription; Opskrift: Li qvem sandta tenet medtandi in legge voluntat, mit poterit residens sacrit intendere librik. G. Dersom nogenhar Lyst til og vil læse i den hellige Skrift da kan den, som her opholder sig, have Leylighed dertil.) Ee 2. I Østerlandene, hvor endnu ingen Bogtrykkerier er førte, kommer sielden en rigtig Coder frem til Salg; ThietExemplar, som er accurat skrevet, nøye igiennemseet, og af een eller fleere lærde Forstandere approberet, bydes ikke til Fal og dersom der og en Gang kommer saadant et for, saaer det i et Øyeblik borte, og ligesom forsvundet. De, som afskrive, ere meget skiødesløse, og eftersom de alleneste tragte efter at fortiene noget, saa ere de derudi flygtige og alt for hastige. J Constantinopel skal være to Arabiske Bibliotheker, hvoraf ethvert skatteres for 4 Tønder Guld, og nok endnu det Tredie, som vurderes for 16ten Tønder Guld. J Fetz ere endnu mange Studerende, men ingen Boglader, derimod bliver hver Fredag, efterat Bønnen er endt, holdet en Bog=Auction. Tilløbet til den er og vermaade stort, og de til Salg udsatte Bøger ere inden en kort Tid borte. Hverken Christne eller Jøder blive indladte; Thi man under dem ikke saa kostbare Vahre, som Bøger ere i de der værende Lærdes Øyne. Det slemmeste derved er, at af Bøger, som ere nogenledes store, bydes gemeenligen ikkun et eller andet Stykke til Fals og ikke den gandske Bog heel og holden. Man maae derfor ofte og idelig kiøbe, om man vil have en Bog heel og fuldkommen men til Ulykke faaer man de samme Stykker, saa ofte man kiøber, og om man end kiøber aldrig saalænge, saa dog neppe alt tilsammen. Da Hensigten med disse Blade er deels at nytte, og deels at fornøye, saa maae og disse have dette tilfælles med de fleeste Ugeblade, at de ere sig selv ulige, og kan ey alld være lige prægtige og lærerige, da Læseres Smag er saa forskellig, at man derfor bør lige saa vel lempe sig efter den enes, som rette sig efter den andens Smag, lertid tænke vi ey allene JmidAf søde og af suure Druer anden 8de En stræbsom Bie sin Honning suer. Men vi ere og tillige forsikrede om: Der findes de han, som aling vil første, en Af eget giøre stort, og andres alt. glaster Svar.