Berlingske Tidende, 1811-05-20
Det er bekiendt at al den Vadmel som forarbeides i Jylland ikke ved vet til Almuen egen Forbu, men at endelig der i Haugeten og falholdes paa Markeden, hvor denne Vare, formedelst sit slette Udseende, betales uforholdsmæssigen med hvas Materialier er ved og lunde uddringet til, naar det var været som Kiære, havde faar knær sig Bresbe og var forsynet med Liller paa her Side. Denne Betragtning og i Almindelighed Vigtigheden af under nærværende for Jndustrien gunstigere Omstændigher at opmunte en saab tydelig Flidsgreen saa at den under mindre kunde kan ud holde det trømmede, har bestemt Selskabet til at lede de norske Vavere til en ri lig Forarbeidning af deres Ulo. J den Overbeviisnn. at men naar man til forbedre det Gamle, ikke ber begynde med at nedrive det, men de imod de gaae gradviis frem og vise Fordtiene og Fortrinen ved det y har man blet for at kunne bedste opgaae Hensigten, ved iblant andsbye æderne ifor i Jylland, at faae indført Brugen af rigtige Redskaber især den paa fabrikerne nu Almindelighed brugelige vrede Eenmandsstoel. Til een Ende har man bortskrænket 2 saadanne Væverstole den ene til Væver Remontius Hansen, ved Vivild, den anden til Væver Just Ande sen i Præstarthuus ved Vel rum, og foranstaltel at lie Mænd i Forvenen paa Fabrikerne i Frideriets- og Randers erholdt Anviisning til Red abernes rette Brug og Aldspind ug. Stuine Udfaldet svare til Selskabets Ønsker, vil det bestræde sig for, at kunne ogsaa paa andre Steder anrende lignende Opmuntringer. Jøvrigt maae Selskabet erklære, at der ved dette Forsøg ingenlunde har tænkt paa at indført nogen kunstmæssig fuldendt Fabrikation hos Landsbyevævere; men at de Tier de virke, kunne vorde i fuldkommen Stand til, paa en Fabrik eller hos en egen Overskiærermester at modtage den Appretur, der giør det til forsvarligt Kiøbmandsgods. Da der er grundet Formodning for, at der saavel i Norge, Island, Grønland, paa Færøerne og Bornholm, som i Danmarks Provindser findes Mine aller, som lidet ere bekiendte, men med Fordele kunde anvendes i bekonomisk og t chnelogisk Henseene, saa udlover Selsk ver Præmier fra 20 til 200 Atler. Værdie, enten i Medailler, Bægere eller Pinge for Opdagelsen af cekonomiske Mineralier, saasom Ramoratter Kleder eller Gydesteen, Sandsteen til Slas bytter, Sielsteen til Marlovne; Galmeie; Qvægsølv, Jord- og betratter til Valtning, Farverie, Porcellain, og Pottemager Arbeide m. m. Med Anmeldelsen maatte Frøve, indsendes ; Stedet, hvor Mineralet finde, nøit angives, for at det kunde bedømmes, om det Ord, uden Vanskelighed kunde erholdet; det maatte oplyses om et fandtes i nogen mærkelig Mængde, og tilforladelige Attester maatte godtgiøre Opdagelsens Rigtighed. Private Præmier. Der udloves 15 Rdlr. for hver af de tre Drenge paa Frederiksværk, som smedde, til og skafte den førre gode Foldekniv, hver arbeidende sin Deel. De Premiraskende maae være forsynede med Hr. Oberst Thernings Attest herom. For den Bonde eller Bondide i Assens og Hindsgavle Amter som foreviser Selskabet Prover af velbrændte Muurstene fra et nyt anlagt kandsbye-Teglbrænderie, hvis Jndretning svarer til den af Hr. Pross Dyssel i hans Afhandling om Landsbyeteglbrænderiers anlæg fortslagne Maade, udsættes en Premte af 30 Rd. Proverne med Allesterne af kyndige Mænd, som ere pa tignede af Stedets Præst og Øvrighed, mesendes inden December Maaneds Uden 1811. Hr. Kammerjunker Cederfeldt de Simonsen til Eholm og Søndergaard u satter denne Premie. Dannebrogsmand Hr. Faver Holmblad har for at udbrede KrappensDyrkning i Dannemak og derver ridrage til at giøre denne kalverofs Jndførsel fra Udlandet uforneden, tilmeldt Landhuusholdnings Selskabet at har er ville til at uddetale 200 Rdlr. aarlig for 3 Aar til at opmuntre denne Sag. Dhr Testyrere at den Reicisenske Fond have, paa Anmodning fra Selskabet erklæret sig redekonne til at lade udbetale af bemeldte For den lige Pumme for et lige Tidsløb, for saavidt denne Plante dyrke paa Kiøbstæt jorder hvor il denne Fonds Virkekrens efter Traator Villie er en skræntet og for saavidt den af Hr. Holmblad udsatte Summe formedelst stor Samæskning ikke maatte være tilstrækkelig. Indhegning af Kappen skeer, som bekiendt, ikke førend i det andet, eller, hvilket er endnu bedre, i det tredie aar. Endskiønt de Jndtægter som Jo den da giver, ere, naar de fordeles paa ethvert af de forgaaende Aar, langt større end ved enhver anden Barbeidning af Jorden, saa er dog Afsavnet for de to første Aar for en stor Deel Skyld i at saa Faa der at er sig med denne for vort Manufakturræsin vigtige Pantes Dyrkning. Lor at rydde denne hindring af Veien udloves 5 Rdlr. for hver Skieppe Land eller 40 Rdlr. for hver Tønde Land geometrisk Maal, som dyrkes med Krapher i Siælland. Af denne Præmie udbetales Halvdelen det første Aar, og den anden Halvdeel i det andet Aar. De, som ville æske renne Præmie, maae til næste Efteraar anmelde for Selskabet et de i næste Sommer have u plantet Krapplanter, paa det at de ikke skulde skuffes med en felslagen Forventnin, i Tilfælde af at det indkom flere Ækunger end der kunde belønnes ved de som nænt, udsatte Summer, hvilke Selskabet dog efter Omstændeb derne ikke er utilbøieligt til at forøge at sin egen Kaffe. Naar da deres Krapanlæg næste Aar sand tes i god Stand, kunde den belovede Præmie udbetales, nemlig 2 Rdlr. 48 s. for en Skieppe eller 20 Rdlr. for en Tønde Land. Aaret derpaa maatte de ligeledes bevise Anlæggets gode Vedligeholdelse, hvorpaa de erhe de en lige Summe. J det tredie Aar, da Rødderne optages, falder den egentlige Gevinst for Dyrkerens Fliis Enaring har viist at end og med middelmaadig Held kan i en Tinde Land alles 5600 Pund udtørrede Rødder, Da disses Torring ufordrer endeel Umage hvortil de tæreste Dyrkere have Leilighed, saa tilbyder Hr. Holmblad sig at kjøbe de raae Redder og derfor derale 4 Rdlr. for hvert Hundrede Pund, dog under det Vilkaar, at Rødderne ikke ere bedærved Paa denn Maade dringer en Tønde Land i det tredie Aar i det mindste en Jndt gt af 16 Rdlr., og en Skieppe altsaa 21 Rdlr. Naar Præmienaskes, maae det ved Attester bevises, at Anlægget er skeet Overeensstemmelse med den af Hr. Holmblad dertil givne og herhos trykte Anviisning 7); at Plantningen er i god Stand, samt hvor stort Jordsmonnet er, som dertil er anvendt. Disse Beviisligheder indsendes i Efteraaret 1812 og 1813. Da Krapplantning udfordrer en Deel Giødning og Lugning, saa ventes at især Amagerlands Beboere ville lægge Vind paa den ne Dyrkning, der ligeledes for Kiøbstædjorder er særdeles anbefalelig. Af Krapplanter, der have den fornødne Størrelse, og altsaa kunne deles, behøves der til en Tønde Landortrent 1000 Stykker; deraf kan uden Betaling erholdes et temmeligt sort Antal hos Hr. Holmblad i Sølvgade Nr. 420, Det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium har under 21de Maji 1808 tilmeldt Selskabet at Hr. Capitain Grev Reventlow til byder at udsætte i fire paa hinanden følgende Aar visse Præmier for de Landbrugere, som levere de største Qvantiteter Hamp til den Kongelige Flaade, og Admiralitets=Collegium har tillige annovet Selskabet, at bekiendtgiøre dette patriotiske Tilbud.