Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-29
Blandinger. J Kiel gaaer en heel Deel, af Slesvig=Holstenerne selv for vage anseete, Rygter og Oprettelse af et eget Ministerium i Hertugdommerne, med Sæde enten i Slesvig eller Kiel, og deraf følgende Adskillelse af flere fortiden endnu fælles Administrations grene, om Garnisonsvexling &c. Ridderskabets Deputation til Hs. Maj. Kongen, bestaaende af Greverne Reventlow=Preetz og HahnHeuhaus, er d. 24 de afreist fra Kiel til Kjøbenhavn. - Ogsaa i udenlandske Blade omtales vor regjerende Konge meget fordeelagtigt. J "Eisenbahnzeit. hedder det: "Hvad Man hidtil hører om den nye Konge af Danmark og Hertug af Slesvig, Holsteen og Lauenburg, beviser, at han er overordentlig afholdt af Folket. Han har ikke holdt sig for god til, personligen at omgaaes med den simple Mand og har derved udviklet en Gavmildhed, som til har bragt ham selv i øieblikkelige Forlegenheder. Jsær ere Søfolkene og Soldaterne lidenskabeligt indtagne for ham. Mænd, som kjende ham personligt, skildre ham som godmodig, trohjertig, fuld af "Mutterwitz" livsglad lutter Egenskaber som ved ikke have huget Diplomaterne synderligt. Ved Regjeringens Overtagelse har han pludseligt udfoldet et Alvor og en Værdighed, som passer for hans høie Rang, og det er sandsynligt, at hans Klogskab og Omsigt, paa een eller anden Maade, uden diplomatiske Kunststykker, vil løse alle hidtil svævende Spørgsmaal, saavidt dette er muligt. Han har befalet, at alle for politiske og Presse-Forseelser anlagte Sager skulle bortfalde. Neppe kunde han begynde sin Regjering med en mere statsklog Forholdsregel, og det synes at dette Maadehold er Princip hos ham – Freischitz, kalder Frederik den Syvende en ægte Folkenatur, hvilken Jndflydelse Purpuret vilde have paa denne vilde Fremtiden vise. -"Veob." bemærker: "Hvad Kong Frederik den Syvende angaaer, saa see vi vor Forventning opfyldt i fuldeste Maal. Kongen har ganske stillet sig paa Folkets Side: han hører ikke til de forblindede Fyrster, som søge deres Frelse i Folkets Frygt; han søger Sin i Folkets Kjærlighed. Hvad han allerede har fuldbragt, fortjener virkelig at kaldes Stort; han har givet sine Folk Tydske og Danske i Forening, en Konstitution, d. v. s. en virkelig, med lovgivende Stænder. Det er en herlig Begyndelse og om Man end heri seer nye og vise Raadgiveres Jndflydelse, saa levede jo disse Raadgivere ogsaa under den forrige Regjering. Vi see heri kun en Konges Værk, som har Hjerte for Folket, og det er Hovedsagen" Aalb. Avis vil vide, at det skal være Regjeringens Bestemmelse, at gjøre de intenderede slesvig jydske Jernbaner, med Udstrækning til Liimfjorden, til Statsbaner og forelægge Forslag herom ved den forestaaende Forsamling af Udvalgte eller den fremtidige Rigsdag. - Efter forudgaaet Jndbydelse af en Anonom have talrige Deeltagere i de danske Landmandsforsamlingerd. 24de afholdt et Møde i Randers. Alle vare enige i, at det til iaar berammede Møde i Kjøbenhavn bør finde Sted og det overdroges en Kommittee, bestaaende af Dhrr. Provst Vallentin, Kammerraad Krarup og Proprietair Weinschenck, at foranstalte det Fornødne i saa Henseende, og til den Ende først at træde i Korrespondance med Dhrr. Neergaard og David. (N. A.)