Berlingske Tidende, 1819-04-30
Stokholm, den 3die Februar. (Fortsættelse af den Kongel. Svenske Forordning af 3die Febr. t. A. om Skriksfarten. F. 6. Paa de Steder, der findes ved Indretninger, maa ingen Skipper under 76 Rdlrs. Muct inseile uden Løbs, saafremt man kan faae Lods, og han for Storm og haardt Veir kan komme ombord, og paaligger det Lodsen, naar der ingen Toldbetient stædet paa Fartøiet, at have Tilsyn med, at et noget føres til eller fra Fartøiet ; at den Toldforsegling, som kan findes for Fartøiers Luger, et vorder brudt, og at der Jngen gaaer i Land - med lige Ansvar, som Toldbetientene for Feil og Efterladenhed i disse Dele ere underkastede; hvorimod den Lods, ved hvis Hielp og saapassenhed noget Beslag iverksættes, skal, foruden den almindelige Beslags Ret, som i saadant Tilfælde tilkommer ham, kunne af Toldbesyreten forvente særskildt Opmuntring og Bønning, svarende til hans udviiste Jver og Opmærksomhed. J. C. Ved Ankomsten til Indlødsstedet skal Skipperen Nøge For riet for Anker i det mindste et Musketskud fra Land eller Bro, saa fremt det kan lade sig giøre, og dersom det er Dag, og Toldbetiente, ere komne ombord, skal han inden tvende Timer derefter indfinde sig paa Toldkammeret, uden først at begive sig andensteds hen, og derefter inden følgende fire Timer af den Tid, som i Overeensstemmelse med den 3de Art. Pag 5 er bestemt for Løsningen, indlevere paa Toldkammeret sin Angivelse, saaledes beskaffen som følgende 5 foreskriver, under Mulct af 100 Rdlr.; men om Skipper ren ved Nattetider uden virkelig Nødvendighed og derom giort Anmeldelse for Toldvæsenet, gaaer i Land, inden Angivelsen er bleven afgivet, da være han dobbelt Mulct undergiven. Ei heller maae Skibsfolk, Passagerer eller nogen som helst Anden, før Visitation er foregaaet, begive sig fra eller til Fartøiet under 30 Rdlrs. Mulct, og det Dobbelte, dersom det skeer ved Kattetider, for hvilke Bøder Skippene skulle være ansvarlige, om den Skyldige und over, eller ei kan tilsvare Børen. 5. 7. J Angivelsen, hvorom der tales i foregaaende 5, bør først annegnes Fartøiets Navn, Læstetal og Dybtgaaend, Besætningens i Antal med hver Persons Navn, Stedet, hvor Fartøiet har hjemme, og hvorfra det kommer; siden anføres Perfedlerne saasom Fader, Tønder, Fustager, Kister, Collis, Baller og Pakker, eller hvad i der monne være, med Mærke, Rummer, Eier og, saa vidt som muligt, ogsaa Indholdet. Er der noget Gods indtaget efter Connossement stillet til Ordre, skal saadant særskildt bemærkes, og Connossementet ved den første Visication forevises og derpaa af Toldvæsenet nottres, at det er bleven sammenhoret med Angivelsen paa hvilket Document Toldvæsenet ogsaa skal ant an: Antallet af se danne ved Toldvæsenet foreviiste og paaskrevne Connossementer. De til Udførsel igien bestemte Vare skult ligeledes særskildt sættes hvorhos Salt, Kornvare og andre Vare som maales skulle angives efter det Maal, som bruges i Jndladningstidet. Sidst antegnes Beholdningen af Provisionen for Skipperen og Folkene ved Mængde og Beskaffenhed, samt Sække, Pakker, Fade, m. m. høi Levnedsmidler forvares, ved Antal, Størrelse og Rum; saa skal og Skipperen skrive de Ord: intet at tillægge, samt skrive Datum og Navn under. Naar Angivelsen saaledes er indgiven skul Toldbetiente snarest muligt visitere Fartøiet og Lasten, samt undersøge, om hemmelige Aflugger ere indrettede i Fortøiet, hvilke Skipperen paa Tilspør sil skal opgive dem under 100 Rdlrs Straf. Og dersom slige Aflugger forties af Skipperen, og dog opdages, og der findes enten forbudet Gods, eller noget tilladt, som ei en opgivet paa Angivelsen, skal der med samme Gods og Skipperens Ansvar saholdes saaledes som der i denne Forordnings 2den Artikel 2den 5 fastsættes enten saa Godsets Eier for beviislig Deelagtighed i denne Forbrydelse bør særskildt ansees derfor eller ei. s. 8. Naar Skipperen afseiler fra Jndløbstedet til den Stad, hvor Lysningen skal iverksættes, er han forbunden til, naar Toldvæsenet finder det nødvendigt, ei allene at modtage en eller tvende Toldbetiente og give dem enten Kosten Ombord eller, om de heller: ville det, 24 Skilling i Tractiment om Dagen til hans Fartøi kan tages under Opsyn ved Lossestedet af derværende Betlente, men han skal ogsaa lade forsegle Luger og Aabninger til de Steder i Lasten, hvor der ei er Gods forvaret, som fordrer stadiat Tilsyn og Kastning, under samme Muict, som foregaaende 4de H. fastsætte om der giøres Forhindring eller Modstand ved Jvertsættelsen af disse Forsigtighedsregler. Under Riisen til Lysningshavnen, og før Fartøiet ankommer dertil og der er vistret, maa ei Nogen begive sig til eller fra Fartøiet uden Toldvæsenes Tilladelse under det i den foregaaende 6te 6 fastsatte Ansvar, undtagen naar Skipperen, saaledes som samme s. indeholder, gaaer i Land for at aflevere Angivelses-Listen. Finder Godsets Eier det fordeelagtigt at lade det Fartøi, som et ankommen til Indløbsflider, eller som vel er seilet derfra; men ei endnu er kommen til Lysningsstedet, hollere afgaae med dets kal til et andet Sted, indenlandsk eller udenlandsk, end som først var bestemt, da skaldette tilkiendegives i Stockholm hos Overdirecteurer, ved Toldvæsenet, og paa andre Steder hos Toldkammeret, da saadant ei maa værres, uden at Skipperen i dette Tilfælde betalet andet end Lods= og Ty pinge. s. 9. Skippere som med Fartøier fra Udenrigs Steder agte dem til en vis Stapelsted i Sverrig, men for Storm eller Søeskade nødes til at indløbe i en anden Svinsk Havn, paaligger det, om der findes Toldindretninger, i alle Maader at iagttage hvad denne Artikels 6te og 2de 5 s., sammenholdte med 1ste H. i 2den Artikel, bestemme. Sives er Toldvæsens Indretninger paa et saadant Sted, og der dog eller er nogen Toldbetient der tilstede, da skal Skipperen for ham fremvise sit Pas, og være da Skib og Gods under denne Toldbetients Opsyn, indtil det afseiller, da Passet skal paaskrives Skippere maae ligeledes i Handelsanliggender eller for at indhente Ordrer for sin videre Reise, eller for Sygdom eller Mangel paa Levnedsmidler, indløbe i en Havn, hvor der er indrettet Toldvæsen, under Jagttagelsen af hvad de nys paaberaabte 5 H. bestemme. Tvinges Skippere, som gaae mellem fremmede Havne, af nogen her opgiven nødvendig Aarsag, til at søge Svensk Havn, da for fares dermed, som ny er sagt. Værrer nogen Skipper sig ved at fuldbyrd, hvad der i den ene eller anden Henseende er foreskreven, da have han forbrudt 500 Rdlr. 11 Art. om hvad der paa Løssestedet bør iagttages af Skippere og Ladningseiere. H. I. Naar en Skipper ankommer til en Stapelstad eller behørig Løsseplads, da skal han lægge sit Faltøi for Anker i lige Anstand, fra Land, som 1ste Art. C. 6 bestemmer i Hensænde til Skipperes Ankomst til Jndløbstederne, om der ei møder Forhindringer derfor, og maa han ei uden Tilladelse af Toldvæsenet eller Bro=Jnspectionen lægge nærmere til. Saa skal han og snarest muligt naar Toldbetientene paa Lossestedet have taget Fartøiet under Opsyn, og om det er Dag, hos Toldræsenet eller Jnspectionen forevise sin fra Jndløbsstedet medhavte forseglede Angivelse, og desangaaende giøre den Rede og give den Oplysning og Reise, Skib og Last, som Toldvæsenet af ham kan fordre, men han har dog ei Rø til at giøre noget Tillæg i Angivelsen. Findes i Jndløbsted til den Stad, hvor Skipperen lægger til, da skal han lagttage hvad 6te og 7de §. i 1ste Artikel foreskrive angaaende Skipperes Pligter ved Ankommen til Jndlødsstederne. Forholder Nogen sig anderledes end nu er bleven beremt, da bøde Skipperen saaledes, som i nysnævnte 6te, er bestemt.