Berlingske Tidende, 1790-04-09
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier, og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Aaret 1790. (See No. 29.) 12. For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil 1ste November 1792, ved Grøft ning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks= og tilgrændsende Amter beliggende Aarmose, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Gjødnings eller tjenlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrekkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie, Premierne æskes inden 1ste December 1792. Selskabet og ter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 13. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gjerder, opførte i Aaret 1790, udsættes for Dannemark, For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre siellandske Alen, Selskabets anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For den næste Mængde ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1793. Deri meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være idet mindsteere Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae deenden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gjerdes Hoved=Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Man veed at levende Gjerder opføres af adskillige Vexter. Hage= eller Hvid=Tornen (Cratægus Oxygen cantha) som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem Den er sterk, skyder ei for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gjerder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen. Slaaen=Tornen giver og et got levende Gjerde, men ej saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løbet for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Des uden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Fiinhed. Stik Palme (llex aquifolium) giver et ypperligt Gjerde, men er langsom af Vext. Hassels= og Pile=Træets Nytte til levende Gjerder er og bekjendt. Berberisserere, i Samling med andre af de her benævnte Planter, ligeledes tjenlige til levende Hegn. Det vilde Æbletræe hører og herhen, ej at tale om flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid=Torns-Gjerder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gjerder, Stik Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ej tillod Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gjerdet, for hvilket Premie søges, er opført. Fyen kan er vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser. b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier: For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gjerder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Pro mier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr., for den største Mængde levende Gjerder, ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næst Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden 1ste December 1793. 14. Da Tornen er er den best fredende Plante i levende Gjerder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde, saa udsættes 3de Premier for Torne=Plantnings=Anlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gjerdet. For det største Torne=Plantnings=Anlæg 300 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr. og for det dernæst 10 Rdlr. Premierne Eskes inden October Maaneds Udgang 1794, og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne=Træ-Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af det Jordsmon, som dertil en anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gjerder. 15. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Sko vennes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet der tjenligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gjerder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne er allene indfinde sig til Æsk ning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis. For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 5 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gjerderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald, om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gjerder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegjerder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere troefaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igjen for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1791. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ejunder 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, ejunder 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner, og Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1791. d. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier, som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengjerder, satte i Dannemark efter Bekjentgjørelsen af dette. De dobbelte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstorv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere pel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og troefast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede, thi andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gjerderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Inddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1791 maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøjagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenens Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gjerderne var forrettet. e. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 600, 300 og 150 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengjerder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. (Fortsættelsen følger. i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgemester og Hospitals-Forstander i Vor Kiøbstæd Aarhuus og Niels Hviid, Raadmand og Byefoged sammesteds, samt Herredsfoged og Skriver i Haslev, Liisbierg, Galthen og Hovlbierg Herreder, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skiftelub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Forvaltere efter afg Sophia Jæger, maae ved Proclama Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborgske Samler, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Sophia Jæger, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne TidForløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilline læses for vedkommende Værneting. et samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 26de en Martii 1790. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Jomfrue Sophia Jæger, ligesom og Arvingerne efter hende, de første for deres Krav og de sidste deres Arve=Ret for os at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 31te Martii 1790. N. Rohde. N. Hvid. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af en fra Hr. Peder Schandorff, Sognepræst for Tyested og Udt Meenigheder, og Provst i Hatting Herred udi Aarhuus Stift Vort Land Nørre- Jylland, indkommen allerunderdanigt Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og til ladt saa og hermed bevilge og tillade, at han, som SkifteForvalter efter forrige Sognepræst for Ølsted Menighed afg. Provst Hr. Andreas Raarud, maae ved Proclama sub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler, - og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, inder kalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre eller afgiøre i bemelte afg. Provst Raarups Stervboe, hvad enten saadanne Fordringer og Mellemværende hidrøre fra den Afdødes 40 Aars Provste-Embede, eller for noget andet Ansvar, som kunde have været ham paalagt, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for"Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.