Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
(Fierde Oplag. Priis: 24 s. Jndhold. 1) Hvorledes man paa en sikker Maade opdager bedragerisk udslettet Skrift. 2) Blæk til Vexler, Obligationer og desl., som ikke kan udslettes. 3) Fortrinligt Blæk til Staalpenne. 4) Et fortrinligt Blækpulver. 5) At gjøre bleg Skrift igjen sort og læselig. 6) Nyt engelsk undslettelig Blæk for Linned. 7) Sort Blæk 8) Rødt Blæk. 9) Grønt Blæk. 10) Guult Blæk. 11) Blaat Blæk. 12) Forskjelligt Slags Segllak, 13) Radeerpulver. 14) At tage alle Slags Olie- og Fidtpletter af Papir. 15) At rense Silketøier for Fidtpletter. 16) Sæbe til at vadske Silketøi med. 17) At rense Kjolekraver paa en simpel Maade. 18) Smudsige Glacs=Handsker reengjøres hurtigt uden at beskadige Læderet eller Farven. 19) At faae Smør i Kjernen. 20) At gjengive gammelt og bittert Smør uden stor Bekostning en frisk Smag. 21) At forbedre slette og tørre Ost. 22) At holde Ost fri for Madiker, 23) Melk kan holdes frisk et heelt Aar. 24) Hvorledes Æg kan conserveres i flere Aar. 25) En anden Maade. 26) En fortrinlig Forskrift til Mjød, der ved Alderen stedse tiltager i Godhed. 27) Tykt og suurt Øl kan forbedres. 28) At eftergjøre engelsk Porter, udførlig i enhver Huusholdning. 29) J kort Tid at lave en god Viineddike, 30) At tillave Seltersvand, der ikke alene er billigere, men dog i medicinsk Henseende at foretrække for det ægte. 31) En let Maade at forbedre dovne og bærmesmagende Vine, 32) Hvorledes Madeiraviin paa en tilforladelig Maade eftergjøres, og bliver paa sine Steder eftergjort til den ægte Viins Forskjæring. 33) Champagneviin. 34) Eau de Cologne. 35) En overordentlig behagelig Punschextract. 36) Sædvanlig Brasilie=Caffe. 37) Thee-Surrogater. 38) En ny og fordeelagtig Maade, i ganske kort Tid at røge Kjød og Skinker ofv. 39) Kunstig Gjær. 40) At gjøre Skoe og Støvler vandtætte, smidige og varige. 41) Sikkert Middel imod Orm i Peltsværk og Klæder, 42) Notter at fordrive. 43) Brugte Blodigler kunne igjen benyttes. 44) Engelske Jagtkugler. 45) Cement, som er yderst fast og udholdende. 46) Steenkidt. 47) Pariser Vindues=Kidt. 48) Purpurbeilse paa Elfenbeen, Horn og Been. 49) At beitse Horn som ægte Skildpadde, 50) Ny opfunden Træbeilse, som giør Træet lig Mahogni, 51) En anden Mahognibeitse for Ahorntræ. 52) En simpel og sikker Maade, at beitse Navne paa polerede Jernknive, Øxer, Hugjern o. a. D. 53) Politur og Træ. 54) Linoliefernis, 55) At bronzere Geværpiber og andet Jern. 56) Hvorledes den bedste Slibesteen til Barbeerknive og andre skjærende Jnstrumenter præpareres. 57) Forskrift, hvorefter man selv kan tillave de nu saa meget brugelige Stryge=Svovlstikker, 58) At eftergiøre Rom af Lærebog Regnekunst og Landmaaling for Bonden og andre Jordbrugere, til selv at opmaale og optage Kort over deres Jorder. C. C. Andresen, Forstrandidat og Landmaaler. (Tredie Oplag.) Priis indb., 1 Rbd. 28 s. Jndhold: 1. Arithmetik. 1ste Capitel. Tæling. 2det Cap.: Almindelige Grundsætninger og Tegn m.v. 3die Cap.: Addition eller Sammentælling. 4de Cap.: Subtraction eller Fratælling. 5te Cap.: Multiplication. 6te Cap. Division. 7de Cap.: Brøk. 8de Cap.: Decimalbrok, 9de Cap. Roduddragning. 10de Cap. Proportioner. 11te Cap.: Reguladetri. II. Geometrie. Plangeometrie. Almindelige Grundbegreber. Linier og Vinkler. Fra et Punkt udenfor en ret Linie at trække en ret Linie til den givne LinieFigurers Jnddeeling, Congruents og Tegning. Figurers Ligedannethed. Figurers Fladeindhold eller Areal. Stereometrie. Landmaaling: At afstikke en ret Linie paa Marken. At afsætte en ret Vinkel paa Marken Paa Papiret at afsætte en Vinkel ligestor med en Vinke paa Marken. Figurers Opmaaling og Udparcellering. A. opmaale en Figur, som man ikke kan komme inden i, f. Ex en So. At opmaale en Figur, som man ikke kan komme udenom, f. Ex. en Ø. Nivellering. Hvidemaaling.