JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-05-12
Tirsdagen den 3die Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4, bliver, i Følge Execution og Udlæg for Slatter, ved Auction første Gang opbudet til Bortsalg : Gaarden No. 252 i store Kongensgade her i Staden, assureret i Brandkassen for 5500 Rbd. Sølv. Anden Auction afholdes Tirsdagen den 17de Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4, og tredie og sidste Auction afholdes den paafølgende 1ste Juli, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4, hvilket tiener Vedkommende til af Efterretning, i Følge Placaten af 22de April 1817. Samtlige Auctioner, afholdes i den foranmeldte Gaard. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Wilse, boende i store Konnikestræde No. 31. Kiøbenhavn, den 9de Mai 1823. Møen. sand Færgegaard har opgivet sit Boe til Skifterettens BehandJa Herr Capitain=Lieutenant Jacob Johan Lund af Grøn 1, ling, saa bliver i Følge den ved Skiftesamlingen den 13de f. M. tagne Beslut. nag ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 4de Juni, Onsdagen den 13de Juni, og ) førstkommende, hver Dags For Onsdagen den 2den Juli middag Kl. 11. opbuden til Salg, i bemeldte Opbudsboe tilhørende faste Eiendomme, bestaaende af : 1) Færgegaarden Grønsnød, beliggende i Roens Herred, Præstøe Amt, staaende for Hartkorn A er og Eng 10 Tdr. 6 Skr. 1 Fdkr., der har er Areal af circa 140 Tdr. Land, hvoraf betydelig Engbund og 10 Tdr. Land, bevoret med Skov, med sammes Bygninger, Færgefartøier, Færge huse og Færgebroer, saavel paa Møen, som Falster, samt Averet til Færefart imellem disse Øer. 2) En nye opført grundmret Bygning indrettet til Brændeviinsbrænderie, med deriværende Brænderie=Redskaber og tilhørende Jnventanum, alt nyt og godt. Conditionerne og øvrige de sælgende Eiendomme vedkommende Oplysninger kan forinden Auctionerne, erfares paa Undertegnedes Contoir ; hvorhos det bemærkes : at de 2de første Auctionen afholdes paa Stege Raadstue og 3die Auction i den sælgende Færgegaard, samt at denne Bekiendtgiørelse tiener til Efterretning saavel for Liebhaverne som Pantecreditorene, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Stege, paa Møen, den 5te Mai 1823. C. Meincke. Ansdagen den 11te Juni förstkommende, om Formiddagen (Kl. 9, lade S. T. Dhrr. C. S. Blacks Enke & Comps. ved Auction paa Börsen bortsælge, som med Skibet Johanne Marie, pr. Capt. H. Dantzfelt, fra Ostindien er hiembragt. Paa 3 Maaneders Credit, mod Betaling i rede Sölv: 3 Baller Gurraahus, indeholdende 2400 Stkr. 5 - Emerties Khyrabad, 625 Stkr. 15 - Salempores, 1200 Stkr. 14 - Mamodies, 14 Stkr. 8 - Humums Luckipore, 480 Stkr. 2 - Bastas Luckipore 10 - dito Chittabulle . 10 dito dito fine) 5200 Stkr. 24 dito Callapatty 3 - dito Putka 3 - dito dito superfiine) 2 Kasser Chappa Romals, a 200 Stkr. 1 - diverse Tasseter.
Berlingske Tidende, 1823-05-12
67 - Bengalsk Indigo3926 Sække lille de France Sukker 392 - Salpeter. 500 - Riis. 556 - Peber. 214 - Sago. 99 Hasser Perl Sago. 30 Baller Sastor 11 - Sennesblade.
Berlingske Tidende, 1823-05-12
9 Rasser Gummi Copai4 - Assa Foedita. 3 Baller Mocca Casse. 13 Rasser Muskatblomme. 1 dito ) Muskatnødder. 3 Foustager ) 18 Sække Nelliker. 10,000 Stkr. Böffelhorn. Endvidere sælges: 20 Kasser Batavia Arrak, a 50 Bout. Hvorover de trykte Fortegneller blive at erholde hos Mæg i lerne L. Svane. P. Hyllested. - Følge foretaget Udlæg for Kongelige Skatter og Afgivter, bliver den Hr. - Bacheller i Fresløv Bye, Herløv Sogn, under Frederichsborg District, tilhørende Gaard, Fresløvgaard kaldet, med tilliggende Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb. opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 12te Juni, 2den Auction Torsdagen den 26de samme Maaned, og 3die Auction Torsdagen den 10de Juli dette Aar. De tvende første Auctioner afholdes paa Frederichsborg Distriets Tinghuus, i og den sidste, eller 3die Auction, i Gaarden selv, enhver af de benævnte Dags om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne til Auctionerne, som blive fremlagte paa Auctionsstederne, ere til Eftersyn herpaa Amtstuen; hvilket alt herved bekiendtgiøres, saavel til Liebhavernes Underretning, som og til Efterretning for den eller dem, som maatte være Panteberettigede i bemeldte Gaard. Frederichsborg Amtstue, den 5te Mai 1823. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1823-05-12
Proclama. Ved udstædt Proclama, i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, der er læst B ved Odense Byeting den 28de April d. A. og ved den Kongelige Linds Overret samt Hof= og Stadsret den 12te Mai næstefter, er indfaldet med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Ale og Enhver, der formene sig at have Noget at for sig hos Kiøbmand Jens Løgstrup, eller i hans Fallitboe, da at anmende amme for Borgmesteren i Odense, der paa Skifterettens Vegne modtager Anmældelserne, inden forbenævnte Tids Forløb; hvilket hermed endvidere bekiendtgiøres 3de Gange efter hinanden i den Kiøbenhavnske Stadstidende i Fyens Stifts offentlige Tidender og den Altonaiske Mercur, i Overeensstemmelse med forbenævnte Kongelige Bevilling. Odense Raadstue, den 12te Mai 1823. Borgemester og Raad
Berlingske Tidende, 1823-05-12
J Følge udstædt Proclama, indkaldes herved Creditorerne i den bortreist Huusmand Hans Sørensen af Jyllerup Mark, Aarre Sogn, hans Op i budsboe, med 12 Ugers Varsel at anmelde deres havende Fordringer for undertegnede Boets Skifteforvalter. Skads Herreds-Contoir i Warde, den 5te Mai 1823. Lund.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
i denlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Paris, den 26de April. Angaaende Begivenhederne ved St. Sedastian ville vort Lideralhave følgende Efterretninger, som ikke stemme gandske overeens med de officielle Beretninger: De Franske Tropper droge - sige de efterat være gangne over Bidassoa lige mod denne Fæstning, hvis Commandant, leHunna, havde lovet, at aabne Portene for dem. Men man vidste ikke, at Ballesteros, som var bleven underrettet om denne Commandants tverydige Sindelag, Aftenen i Forveien havde afsat ham, og udnævnt en Mand, om hvis constitutionelle Sindelag man var overbeviist, til at commandere i hans Sted. Da nu vore Colonner under General Bourke ankom for Murene, afsendte de en Parlamentair, og rykkede med det samme frem, i det Haab, at de vilde kunne drage ind i Pladsen uden Sværdslag. Men her var Alt forandret. Commandanten lod vor Avantgarde erklære, at dersom den ikke gjorde holdt, vilde han lade skyde paa den. Nr. havde man noget at bestille, med at drage sig tilbage. Parlamentairenalene blev indladt, og fik det laconiske Svar paa sin Opfordring til Commandanten: "Jeg commanderer her paa Kongens befaling og vil kuns paa hans befaling overgive Pladsen." Vore Tropper rykkede nu paany frem; men i det samme begyndte et Batterie paa 15 Kanoner at spille, og gjøre Luft i vore Rækker, hvorhos Besætningen gjorde et Udfald, som gandske kastrog vor Colonne tilbage, efterat den havde mistet 4 til 500 Mand Døde. Den følgende Dag, fandt en ny Fægtning Sted; men den var mindre morderisk en den første. Man vil nu kunne forklare sig, hvorfor Avisen Etoile i St. Sebastian. Beleiringen bestaaer nu alene i Jndspærring. siger, at 2000 des plus maurais sujets d'Espagne vare indsluttede Den Hjælp, som vor Armee havde ventet at finde hos Troes Armeen, svarer et gandske til den Forventning, som man havde gjort sig. Den er desuden hjemsøgt af et smitsomt og ondarten Udslet, hvis Udbredelse Baron Eroles har søgt at forebygge. Dertil kommer, at en Mængde af Minas Spioner havde sneget sig indØstpyrenæernes Troesarme, og igjen ere løbne deres Vei, efterat have faaet Klædningsstykker, Sold og Levnedsmidler. Disse Hof opholde sig nu imellem Bjergene, for at lure paa Convoyerne, og udplyndre dem. Det samme true de constitutionelle Gueriller med En af deres Chefer, el Pastor (Jauregny), den samme, som Aaret 1810 udmærkede sig saa meget, tog nylig i Navarra Brigadier St. Hilaires Equipage.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Den Franske Armee i Spanien. Vittoria, den 30te April. (Officielt). General, Greve Molitor, er den 26de dennes i Spidsen for det 2det Corps rykket ind i Saragossaa. Dagen i Forveien vare denne Stads Autoriteter komne ham i Møde ved Mallen, og paa deres Begjæring var en Bataillon, af Avantgarden under Oberst Bellangers Commando afsendt derhen Der herskede en fuldkommen Orden under den store Masse af Jndvaanere, hvis levende Enthusiasme snarere behøvede at holdes i Tømme end at opmuntres. Under almindelig Glæde og med glimrende Pragt droge de Franske Tropper ind i denne Arragoniens Hovedstad. J Castellet har man fundet 48 Kanoner en stor Mængde Munition og andre Krigsfornødenheder. De Revolutionaire have paa deres Tilbagetog kuns havt Tid til at fordærve Krudtet. Over 8000 bevæbnede Arragonier have allerede forenet sig med det 2det Corps. Ballesteros trækker sig tilbage mod Valencia, og trækker alle fine Detaschementer til sig. Mequinenzas Beleiring er i Følge det 3die Corpses Bevægelser bleven ophævet. Citadellet ved Jacaer den 24de dennes af det Regiment, som var bestemt til dets Garnison, overleveret til Hs. allerchristeligste Majestæts Tropper.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Hertugen af Regio, som endnu et i Burgos, faaer bestandig gjentagne Anmodninger om at komme til Valladolid, thvor man meget længes efter os.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Ved Beltringen af Pamplona er forefaldet en liden Trefning mellem et Detaschement af General Conchy's division og nogle huus drede Mand af Garnisonen, som gjorde et Ud ud, for at opsnappe en Convoi med Levnedsmidler, men maatte drage sig tilbage med uforrettet Sag.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Vittoria, den 2den Mai. Armeen begiver sig den 5te paa Marschen til Madrid. Det store Hovedqvarteer og Reservecorpset, gaaer over Burgos, Aranda, Buitrago og Alcovendes. Corpset under Hertugen af Regio gaaer over Palencia, Valladolid, Sta via, Guadarama og Guldpavar. Corpset under General Ober over Tudela, Tarazona, Agrida, Almazan, Paredas, Indraque, Guadalajara og Alcala. Corpset under General Molitor bliver ved Chroe, for at forene dets Operationer med det 4de Corpses. Corposet under General Bourke vil have sit Hovedqvarteer i Burgos, og skal vedligeholde Forbindelsen imellem Santander og Madrid, Corpset under Fyrsten af Hohenlohe vil fortsætte Beleringen af St. Sebanstian og Pampelona, og vedligeholde Forbindelsen mellem Jrun og BriviescaMadrid, den 24de April. Den nye Juntas Proclamation er ankommen hertil, og har opvakt almindelig Studsen og Uvillie. Havde Hensigten været, at opvække det uforsynligste Had mod Jnvasionen, saa havde man dertil ikke kundet vælge noget bedre Middel, end en formelig Tillutetgjørelse af alle politiske og Administrative Forholdsregler, yndre end 9de Marts 1820, for at gjøre sig enhver agtværdig Mand i Kongeriget til Fiende. Denne Erklæring har virket paa mange Personers endnu vaklende Beslutning, og end mere bestyrket de eralterede i deres Beslutning: at modstaae til det yderste. Havde man begyndt paa en anden Maade, saa vilde Franskmændene ved deres Jndrykkelse i Madrid have fundet mange Venner, og endnu Flere, som havde ladet det komme an paa Haabet, at den nye Regjering, som de vilde indrette, skulde blive bygget paa ægte lideralsGrundsætninger. Men saaledes vil nu ikke nogensomhelst anseet Person blive her længer, og man seer kuns faa Huse, hvis Jndvaanere ikke er bortreiste. Alle til Regjeringen eller Magistraten henhørende Personer, som ere her, reise bort i denne Uge. Madrid vil være et Logeme uden Siel, naar Franskmændene drage ind; de ville finde Huse nok, men ingen Jndvaanere. Ogsaa General Abisbal belaver sig paa at forlade Madrid med alle fine Tropper, og samler en saa talrig Hær, som de til hans Disposition staaende Midler nogenlunde ville tillade. Hans Hær bestaaer nu - med de hertil fra Burgos retirerede Tropper - af 12 til 15,000 Mand. Hans Marsch er endnu ikke bekjendt. Nogle troe, at han vil gaae til Andalusien; men det er meere sandsynligt, at det bliver til Estramadura. Han har udstædt en Proclamation, hvori han erklærer alle dem for Fædrenelandets Fiender, som holde med Franskmændene, eller endogsaa allene blive i de Stæder og Byer, som de besætte. Alle Vaabendygtige skulle træde ind i Rationalhæren, hvor de saa endogsaa opholde sig.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
General Abisbal har bestemt Cantoneringsstederne for de forskjellige Corps af sin Armer. De ere meget nær ved hinanden, for at Tropperne i Hast kunne drages sammen. General Zayas commanderer de i første, og General O'Dali den anden Division. Den 18de holdt han stor Mønstring over hele sin skjønne Hær, og efterat den havde defileret langsmed Bredderne af Manznares, lod han den maneuvrere indtil Aften i hele Folkets Paasyn. Om Aftenen kom alt Skytset og Depotet fra Segovia hertil. Provindsial=Deputationen meddeler meget hyppig - endskjønt med yderste Forsigtighed - Bevillinger til Oprettelsen af Gueriller, og nogle af disse have allerede forladt Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Marskalk Velasco har tilskrevet Hs. Majestæt: Han haver ved for sin Sundheds Skyld maatte nedlægge Befalingen over det sjette District, men en fremmed Hærs Ankomst paa Fædrenelandets hellig ge Grund havde gjengivet ham alle fine Kræfter, og han tildød derfor den Constitutionelle Sag sin Tjeneste, indtil Døden.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Oberst Jauregui (Pastor) beretter, at han af de Franskmænd, 4 som vilde gaae i Land ved Lequcitio, havde gjort 200 Fanger, og forhindret de øvrige i deres Forsæt. Den 39, er General Riego med største Jubel modtaget i Cadix Efter Bæetninger i Stattindenden er den Magt, hvormed Amarante er ankommen til Bmavente, ved Desertion siunken til 500 at Ryttere, 1000 Mand Limer og let Infanterie, et lille Antal Mili, og nogle slette Feldestykke. Den Magt, som under Gen. do Rege er ifærd med med at forfølge dem, bestaar af 5000 Mand Fodfolk, 800 Ryttere og sex Kanoner, og skal være fortræffelig.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Sevilla, den 19de April. Man tænker her paa at lade Hs. Majestæt reise til Cadix, ikke paa Grund af nogen udenfra truende Fare, men af Mistroe mod den herværende Mai, og Urendrægtighed mellem den og Linietropperne, hvorved man kan frygte for slemme Følger. Det er befundet nødvendig, at lade Afdelinger af Fodfolk og Rytterie patrouillere i og udenfor Staden. Hs. Majestæt skal til flere af hans Omgivelse have piret Ønske ra om at forlade Sevilla.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Man venter ogsaa en Ministerial-Forandring. Den 17de, om Aftenen, var her en hemmelig Forsamling af nogle af de betydeAgste Congresmedlemmer, og det blev derred befattet, at raade Hs. Majestæt til at udnævne Hr. Calatrava og Hr. Sancho til Ministre, med Tilladelse til selv at vælge sig deres Colleger. Dette Skride skee i den Mening, at de nærværende Ministre havde hans let upolitisk ved at forkaste Englands Jnfinationer, og at der nu maatte udvælges Ministre, som vilde forsøge en mindelig Overeenskomst med Frankrig.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Burgos, den 25de April. Den provisoriske Junta for Spanien og Indien har udstædt føl vinde Depesche til Baron Eroles, General=Capitain a. Ex. Denne af Don Fr. de Egnia, som Præsident, Baron Eroles, Don Ant. Some; Calderon og J. B. de Crro bestaaende provisoriske Regieringsjunta har lovmæsig constitueret sig og overtaget den fornødne Auchoritet, og er derefter bleven høitidelig anerkjendt at Hs. Kgl. Høihed, Hertugen af Angouleme i Hs. Allerchristeligste Majestæts Navn i Hovedqvarteret i Oparzun. Den har i dens Forsamling i Dag blandt andet befalet, at Deres Excellence saavelsom Armeen under Deres Befaling og alle denne Provindses Stæder og Øvrigheder, og de, hvorover deres Myndighed i Fremtiden kund udstrække sig, skulle anerkjende denne Junia med de sædvanligt Formaliteter og Høitideligheder. Underøvrighederne have at indsende Dan Beretning om denne Befalings Udførelse, for at De kan til sine Juntaen den. Juntaen lader Dem tillige vide, at den Titel som man har at give den, er: Durchlaulige Høihed; og hvert Meden for sig den samme, som han hidtil har havt &c. Franz Egnia, Præsident.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Tolosa, den 25de April. Dersom man kan forlade sig paa de Efterretningen, som vi i dette Øieblik have erholdt, saa har det andet Corps af den Franske Arme paa sit Tog langsmed Coros høire Bred fundet en eftertrykkelig Modstand af vore Tropper under Ballasteros, der havde taget en Stilling ved Alfaro. Den Spanske General havde ved en Maneurer, overladt sin Modstander nogle Fordele af Trainet, og derpaa gjor et forstilt Tilbaget og mod Tudela, hvorved det af General Molito commanderede Armeentorps naturligviis blev draget hen mod dette Punct. De skal nu være forefaldet et blodig Slag, hvorved de blev viist ligemeget Mod og Topperhed pra begge Sider; min imidlertid var Tudela endnu bestandig i Spaniernes Magt. Man vener nu, at denne Efterretning enten skal blive modsagt som falsk eller ogsaa stadfæstet ved Bekjendtgjørelsen af de nærmme Omstændighere.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Verpignen, den 24de April. Journal de Touloule beretter angaaende vort første Forsøg mod Signe af : "Vort Armeecorps holder Sletten Lampurden besat og vore Tropper rykkede om Natten ind i Steden Figueras, run ere draget bort igjen, uden at der faldt et Kanonskud fra Fortet. Derimod faldt der nogle Fiinteskud paa et Detoschiment af være ridende Jægere, som vare paa Reconoserring, og af Veiviseren, blve førte mod et Baghold. Fire Jægere bleve derved saarede, Efter en anden Beretning var det 50 Jægere, som om Natten bleve førte mod dette Bashold, og der skal ikke mindre end 20 en 30 af den have vidt i Græsset. Marskalk Moner, har ladet 5000 Mand, hvoraf de 3000 ere Franskmænd og Resten Troes=Soldater, blive for Figueras, Skjønt vore Tropper ere i la Jurgnera og Figueras, er der dog lugen sikket Communication mellem begge Puncter, og vi feile tvende Poster. Romagosa skal være ankommen til Livia og Pulen da med henved 1000 Mand. Gen. Croles har udstædt en Proclamation til den Spansk troyelistiske Armer i Catalonien og en anden til denne Provindses Jndvaanere. Beges anbefale især Maadehold, Mandstugt og Menneskelighed. Tvende andre Proclamationer til Jndvaanerne af Districterne Vich og Campreton ere undertegnede af OberstlitmenanLovert, og deri befales, at man skal modtage Franskmændene som Befriere, og sørge for alle den venskabelige Armees Fornødenheder; men dette strider mod den Franske Armesbefaling, efter hvilken vor Hær aldeles forsoner sig af dens egne Magaziner, og contant do taler Alt, hvad Jndvaanerne levere. Jgaar er der givet Befaling til at frigive de i Portvendres anholdte Spanske Fartøier. De havde allerede forhen faaet Tilladessetil at afseile med Baglast, 2 endogsaa med Ladning, som dog ikke maatte bestaae i Livnedsmidler eller Baaben; min nu er selv den Indskrænkning taget tilbage.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
General Mina synes at ville indskrænke sig til at gaae forsvært viis tilverks. Han har en meget fordeelagtig Stilling imellem Bjergene, hvorimod vor Hær i Lompurdan staaer i de lavt, sumvist og oders usande Dale, hver der ved Halens Begyndelse strax pluat herske Feder. Milans og Llober ere med 500 Mand rykkede frem til Esten, tre Mile fra Figures og halvanden fra GeneralCrolets Corps. Ogsaa denne Stilling er meget fordeelagtig. Man anslaaer Garnisonen af Fortet Figueres til 5000 Mand, hvilket noksom retfærdiggjør Marskalkens Beslutning; ikke at rykkefrem, før han har faaet 10000 Mand Forstærkning. Hans Division kan ikke anslaaes til mere end 2,000 Mand; thi Troes=Soldaterne kan man ikke regne for noget, især efter den i Leiren ved St. Esteve forefaldne Uorden.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Vore Tropper ere i Forgaars Morges rykkede ind i Figueras Fortet fyrede hele Dagen. Gen. Donadien erholdt samme Dag befaling til at bryde op til Cordana, hvorhen ogsaa hans to Ryttere, regimenter afgik.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Man skriver fra Solsona under 2de dennes, at Gen. Mina den 18de og 19de havde rommet hine Stæder, og ladet bortføre alt Kirkesølvet. Det fra Hovedkirken skal have veiet 7 Cantuer. Der paa rykkede Miralles ind med 800 Mand.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Den 26de April. General Mina er endnu stedse med 900 Mand i Vich, og de ham underordnede Generaler have 12,000 Mk. i Besal, Tortella, Olot og Compredon. Man frygter ogsaa forat en Mængde Guetiller ville slaae sig til ham.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Den 29de April. Gen. Donadieu har indtaget Belver i Corredanna, som kuns blev forsværet af nogle Miliz=Soldater. Croles's Division har ikke faaet een eneste Overløber i Catalonien, Fortet Figueras har skudt et Huus i Staden, som Divisioner Damas har besat, i Brand, hvorvid 2 Franske Solveter og 2 a Jndvaanerne ere dræbte. Mina var i Forgaars i Olot.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Baronne, den 26de April. Villas har et Øieblik været besat af en Bataillon af den Kongelige Garde, som rykkede videre mod Santander, men lod til Compagnier blive tilbage i Staden. J Bilbao er der til Rolighedens Opretholdelse dannet en Nationaigarde, hvortil der dog kuns har indfundet sig 140 Mand. Det var alene Geistligheden i Bilbao, som forbindende Quesades Tropper fra at plyndre Byen. Denne General har antaget Titel af General Captain i de Baskiske Provindser, og har sin Residen; Vittoria. Hans Forsæt, at lade Santander besætte, blev forhindret af Oberst Juanito og Campito (Cumparillo) med 5 til 6000 Mand Miliz og Linistropper. Larido, som kuns bestaaer af forfaldne Mure, har alligevel i ser Timer gjort Gorostidis Hob Modstand. Man taler om en Fægtning, som skal have fundet Sted i Egner om Tudela, og hvorom man venter at erfare de nærmere Omstændigheder. Man forsikret, at der er indledet Underhandlinge, hvorved den Spanske Regjering forløbig som en absolut Hoveddetingelse, skal have forlangt dens Gedets Rømning, hvorimod man fra vor Side fordrer, at Armeen midlertidig skal blive staaende i dens nærværende Stilling. Flere frem og tildagt gaaende Stafetter ere igaar komne igjennem Baponne, foruden en Spansk Cour, som kom fra Se ville, og fortsatte sin Vei mod Norden. Fiere Grunde bevæge os til at troe, at vor Armer ikke saa snart vil gaae mod Madrid. Den 29de April. J St. Jeampirdids=Port er der ankommes Franske Ryttere fra Nanarra uden Heste, som de efter Rygtet, - skulle have mistet i en Trækning ved Calahours. I hele Navaria og Viscapa bliver der ført de bitteste Klager over Troes=Soldaternes tilesløse Forhold. J Pumtale Reine er det, tvertimod Amnestien, opslaaet en befaling af Juntara, som anordner de haardeste Forholdsregiær mod de constitutionelt indedJndvaanere. Det er her, hvor man har arresteret de 200 formuende Jndvaane, som havde forladt Pampelona; men hvorover Fyrster af Hohenlohe har tilkjendegivet Juntain sin Forundring, og desvære, sig hos Smerelissimus.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Man erfarer, at Gen. Empecinado, som holdt Bjergpassene ved Somosterra desat, frivillig har forladt den, og er draget mod Madrid. Samme System synes man overalt at spøre. Saaledes have de Constitutionelle hævet Mequinens Beleining, og sammendraget alle Tropper fra Navarra og Aragonien, for at lade den støde til General Mines Corps.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
J Forgaars hed det endnu, at Spanierne havde betydelige Stridskræfter i Guadarama Bjergene, som adskille Gammel- og Nycastde lien, og en de der vilde gjøre Mestand.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Oberst Jaurequi ligger med 40 Mand i Santona, som han troer at kunne forsvare med denne Mage, da Jordtungen, som forbinder Pladsen med det faste Land, er bleven gjennemstukket.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Den 1ste Mai. J Vittoria ligge 10 Saarede af det 24de Regiment. Ved Salles har nu den første Guerilla ladet sig saa, og borttaget en militair Convoi paa Veien til Armeen.
Berlingske Tidende, 1823-05-16
Den 2den Mai. Fra alle Sider hører man fra Spanien, at ligesom de constitutionille Tropper retirere, saa sende Øvrighederne Deputationer til vort Hovedqvarter, og bede om Fransk Besætning, for at blive frie for Troes Soldatent, hvis Tøilesøsherde man er bange for. Alle Pladser paa den almindelige Vei til Ede have Fransk Besætning, som paa mange Steder træffe de fornødne Forholdsregler, til i paakommende Tilfælde at kunne forskandse ag i Kirkerne eller Klosterne, og afslaae et Overfald. 45 Skibe med Krigs- og Mundforraad løb herind igaar. Paa at samme Tid ankom her en Transport Saarede og Syge fra Hæren.