JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
J Enden af det 12te Aarhundrede toge disse saakaldte Kietterier overordentlig til; under Navn af Albigensen opstod især et mægtigt Religionspartie i det sydlige Frankerige, som foraarsagede Pavemagten de største Bekymringer; de vare vel ikke frie for Vildfarelser, men de besade mange reene og klare Begreber; deres Sæder vare strenge, deres Vandel dydig. De vilde ikke regne noget til Kristendommen uden hvad der ganske tydeligt lærtes i Bibelen, og de dadlede fremfor alt den katholske Kirkes hele despotiske Forfatning. Blodige Kampe udkrævedes for at udrydde dem, det er et kummerfuldt Partie af Historien at læse om disse Begivenheder. Hvo der vil lære at kiende deres gode og svage Sider, og deres Oprindelse fra Orienten, ham kan man henvise til Gibbons berømte Værk om det romerske Riges Undergang, det 54de Kapitel, eller det 11te Bind af den tydske Oversættelse deraf. Men de ædelste og beskedneste af disse Sekter, siger den berømte Henke i sin Kirkehistorie, vare Waldenserne. Dette mærkværdige, endnu existerende Religionspartie fortiener at omtales: thi dets Grundsætninger fortiene i vore Dage en nye Opmærksomhed. Tankelin i Antwerpen, Arnold af Brescia i Jtalien havde gjort Forsøg paa at angribe det rommerske Hierarchie, og rystede dets Grundstotter; men havde ikke fundet noget almindeligt Biefald. Mange havde offentlig erklæret sig mod Munkevæsnet og dets Fordærvelse; men man dæmpede disse Besværinger, ved at stifte nye Ordener, af hvilke man forventede bedre Frugter. Men da Sædernes Fordærvelse udbredte sig stedste videre, da Klerisiets Begiærlighed og Overmod voxede, da det blev stedse meere Tonen at sætte Priis paa en udvortes Pragt ved Gudstienesten, og paa at udøve Handlinger, som blot vare udvortes gode, eller havde Skinnet af Dyder, og da paa den anden Side Følelsen for Dyden opvaktes i manges Hierter, og en større Kultur udbredtes blandt Borgerstanden, og da den redelige Stræben efter Sandhed blev forfulgt af de Geistlige, som fordrede en blind Troe og en ubetinget Lydighed, saa tog Sagen en anden Vending. Efterhaanden opstode Mennesker, som gik kraftfuldt tilværk, og vandrede dristig frem paa en Bane, som ikke havde et ringere Formaal end at styrte det romerske Hierarchie, og det paatvungne symbolske Aag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Det er Skade, at vor Landsmand, Dottor Lemming, ikke kom til at udføre sit Forsæt, i Aaret 1818 at bereise deres Dale; han hørte i Genf, at denne Sekt har udbredt sig i den senere Tid til Grenoble, og at den skal nærme sig til den reformeerte Kirke, som er en Følge af, at deres Præster studere i Genf og Lausanne. (Magazin for Reise iagttagelser 2 Bind S. 32 – 33.) – (Ethvert Religions-Partie trænger efterhaanden til et bestemt Læresystem, ligesom hele Kristenheden til en sammenhængende og aabenhiertig Udvikling af Kristendommen i sin oprindelige Beskaffenhed). Det Forsæt, som Lemming ikke kom til at udføre, blev udført af en engelsk Præst William Stephan Gilly, som i London 1824 udgav hos Rivington, en Bog, 250 Sider i Qvart med 15 Kaarter og Prospecter, under Titel af Narrative of en Excursion to the mountains of Piemont, som indeholder Undersøgelser om Waldenserne, og en Samling af Dokumenter, for at oplyse dette mærkværdige Folks Historie og Sæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Efter at Piemont var paa nye kommen tilbage. under Kongen af Sardiniens Herredømme, have flere lærde Englændere bereist deres Dale, for bedre at lære at kiende deres Troe og deres nærværende Tilstand. Hr. Jones har i 1812 udgivet en Historie om Valdenserne. Hr. Gilly har talt med deres Foresatte og samlet mange Dokumenter dem angaaende. Waldenserne beboe 13 Kirkesogne i Dalene Lucerna, Perosa eller Cluson og San Martino Disse 13 Sogne indeholde en Folkemængde af 20510 Mennesker hvoriblandt der kun ere 1700 Katholiker, Gilly beretter om en Samtale, som Napoleon havde med deres Præst, eller som han kalder Moderateur Peyrani, og som havde til Følge, at de waldensiske Præster bleve gaaerede ligesom Præsterne af andre Religionsbekiendelser i det franske Rige. Da den sardinske Regiering betog dem, efter sin Retablering disse tarvelige Lønninger saa nedsank Præsterne i den dybeste Armod. Den engelske Minister indlagte en Forbøn for dem hos den sidste Konge af Sardinien. Kongen svarede, at naar den engelske Regiering vilde emancipere sine katholske Jrlændere, saa vilde han ogsaa emancipere Valdenserne. Sire! replicerede Ambassadeuren, vilde kun Deres Majestæt tilstaae Waldenserne det, som England tilstaaer Jrlænderne. – Lord W. Bentink blev afsendt til samme Konge for at tale til Waldensernes Fordeel, men ikke destomindre blev deres Kirke behandlet med den yderste Strenghed. Da Gilly besøgte Peyrani var denne 71 Aar og meget svag; han vilde sælge til hiin sine Bøger, for ikke at sulte ihielGilly giør en rørende Beskrivelse af sin Reise igiennem de fattige Waldenseres Landsbyer, deres Nød, deres besværlige Arbeide i en ufrugtbar og ikke meget tilgiængelig Egn, deres Vindskibelighed og deres fredelige og eendrægtige Liv. De have slæbt Jord op paa deres Klipper og anlagt der Terrasser, paa hvilke de plante deres Viinstokke, Brødet er sieldent hos dem. De have meget ondt ved at forskaffe sig de fornødne gudelige Skrifter til Ungdommens Underviisning. Hr. Gilly addresserede sin Bog til Kongen af England for at formaae ham til at understøtte dette fattige og forladte Folk. (FerussacBulletin universal. 1825 Juli. 54243.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Det er imidlertid rimeligt, at der er foregaaet i Tidens Følge megen Forandring i disse gamle Reformatorers religiøse Synsmaader. Man har forskiellige Skrifter om dette Folk, saaledes: J Legers Allgemeine Geschichte der Waldenser, ubersest von Schweinitz. Breslau, 1750. 2 Bd. 4to. - Geschichte der Waldensersect, ihrer Entstehuung bis auf undre Tage, hos Weygard i Leipzig 1798, 2 Theile - And. Kellers kurer Abris der Geschichte der Waldenser. 1796. 8. Tybingen, og Freyberr P. K.v. Mosers actenmasige Geschichte der Waldenser. Zürich. 1798. 8.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Nyeste Post-Efterretninger. De engelske Blade omtale det som en Gienstand, der fortiener Tiltroe, at Hendes Majestæt Drouningen af Storbrittannien, Louise Theresia, Prinsesse af Sachsen Meiningen, fød 13de August 1792, er frugtsommelig. Hendes Majestæt havde nyelig det Vanheld at hendes Vogn gik i Stykker ved at passere igjennem en Port, saa at hun maatte gaae hiem. Hun gaaer og kiører ofte ud og bliver altid modtaget af Folket med Jubelraab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Folkets Forventning er nu henvendt paa d. 19de d. M. da Parlamentet skal aabnes; det er ikke mueligt at forudsee hvilken Vending de offentlige Anliggender da ville tage. Det eneste Symptom, som giver sig tilkiende er: at Reformerne skulle arbeide paa at faae Hr. Abercromby, denne ivrige Modstander, af det nærværende Ministerium, valgt til den indflydelsesrige Post af Underhusets Taler, imedens at de Torys giøre sig al muelig Umage for at Hr. Moners Sutton kan beholde denne Post. Lord John Russel skal især være virksom for den førstes Valg. – Ved et Kongelig Reskript af 3die Februar, er en Commission nedsat, bestaaende for det meeste af Erkebiskopper og Biskopper og af Ministeriets Medlemmer, for at undersøge Kirkens Tilstand, og at indføre den saa nødvendige Kirke-Reform, f. Ex. for at forhindre Forbindelsen af Præste-Embeder med Biskoppernes og for at bevirke at de Geistlige opholde sig i deres Sogne og selv besørge deres geistlige Forretninger. – Lord Brougham er kommen tilbage til England. – Marqvien af Londonderry har nu erklæret ved en Diner i Durham, at han er udvalgt til Ambassadeur i Petersborg; han havde først vægret sig ved at modtage denne Post; men han har siden betænkt sig. Bladet Times er ikke fornøiet med dette Valg. J London har man faaet Efterretninger fra Washington af 15de Januar, som betager for det første alle Udsigter til en Krig med Frankerige, da Senatet har den 14de, paa Hr. Clays Forslag eensstemmigen fattet den Beslutning: at det for nærværende Tid vilde være upassende at tage nogen legislativ Forholdsregel med Hensyn til Forholdene imellem dette Land og Frankerige. Bekiendtgiørelsen af denne Beslutning vil meget biedrage til en Eftergivelse fra de franske Deputeredes Side. Det franske Ministerium har nyelig paadrevet, at Kammeret beskjæftiger sig med dette Anliggende, og Admiral Duperre har, som Marineminister, nyelig gjort Forslag til nogle Søendrustninger, for at vise, at Frankerige ikke vil lade sig imponere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Fra Amerika haves forresten alleslags Nyeheder. En Præst i Para i Brasilien havde der stiftet en Rebellion; et Detaschement Tropper var blevet nedsablet; men Regieringen sendte en Flotille dertil under Capitain Jngalls Commando og Oprøret blev undertrykket. J Republiken Enador leve Præsidenten Valdivieso og General Florez i Strid med hinanden, denne er den svageste og Præsidenten i Nye Granada, General Santander har tilbudt sig at mægle imellem dem; Florez skulde rømme Landet og en Convent sammenkaldes for at give det en nye Statsforfatning. – J Venezuela vil General Paez nedlægge sin Præsidentpost. Republiken lader ved GeneralMontilla underhandle i Madrid om Erkiendelsen af dens Uafhængighed. J Staden Maracaibo har været et stort Slagsmaal imellem de to Partier Camp sions og Templeques, og disse ere blevne drevne ud af Staden. – De nyeste Efterretninger fra Mexico indeholde: at der vel hersker Rolighed Republiken; men tillige megen Misfornøielse. Forberedelser træffes til en nye Kongres=Session, og ingen veed ret hvad den nærværende Dictator St. Anna har i Sinde. - J Ostindien forestaaer Englænderne en svær Krig med Rajah Man-Sing, som skylder to Aars Tribut, understøtter Røverbanderne, har befæstet sin Hovedstad Jndpur og vil giøre en alvorlig Modstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Den russiske Ambassadeur i Paris, Greve Pozzodi Borg, har den 2den Februar i en Audience overleveret de Franskes Konge den Skrivelse fra sit Hof, hvorved han er kaldet til Ambassadeur i London, nogle mene, at Fyrste Wolchonski vil komme i hans Sted. – Der tales om store combinerende Maneuvrer til Efteraaret af en russisk Armee i Polen og en preussisk i Schlesien, for at knytte Venskabet imellem det russiske og preussiske Folk endnu nøiere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Den franske Regiering har erholdet den bestemte Efterretning, at Krigsministeren Landers Demission er antaget af Dronningen, saa at det liberale Parties Seier kan betragtes som fuldstændig. Tanken om en fransk Jntervention er forkastet og Regieringen vil nu træffe store Foranstaltninger for at qvæle Oprøret i de baskiske Provinser. Greven af Tor ren skal have bevirket Landers Afskedigelse, hvortel Dronningen nødig gav sit Samtykke, ved at true med, at han og alle hans Colleger vilde aftræde, naar ikke Lander inden 48 Timers Forløb blev bortOI fiernet. Spanien skal være i en meget forvirret og farlig Tilstand. – Aarsagen hvorfor Regieringen gav saameget efter for Jnsurgenterne var, at et andet Regiment og en Deel af Borgermilitairen (de Urbanos) udviiste et tvivlsomt Sindelag. Det er endnu ikke afgjort hvo der bliver Krigsminister. Admiral) Don Cayetano Valdez, som i Aarene 1812 og 1825 forsvarede Cadix mod de Franske, og i den sidste Epoche holdt Konge Ferdinand i et Fangenskab i denne Stad, er udvalgt til General-Capitain for Marinen og Præsident for Admiralitetet; dette Valg er det liberale Parties høieste Triumph. Det oprøriske Regiment bliver paa sin Marsch til Nordarmeen overalt modtaget med Jubel. Alle Denunciationer mod de Liberale, som findes i Archiverne, skulle nu brændes efter Dronningens Ordre. Den bekiendte Liberale Deputerede Don Juan Romero Alpuerte er død i en høi Alder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Don Miguel opholder sig i Rom, hvor Paven som er misfornøiet med den portugisiske Regierings Forhold mod Kirken, behandler ham med Udmærkelse. Men Kongen af Sardinien synes ikke at erkiende ham længere, da den portugisiske Consul i Genua har nu nedtaget hans Vaaben. En portugisisk Corvet ligger bestandig i denne Havn for at observere hvad Don Miguel foretager sig. Hertugen af Leuchtenberg er ankommen til Lissabon den 25de Jan. Han vilde stige i Land den 27de, da Formælingen skulde strax fuldbyrdes i Kathedralen. De Cortes vare aabnede den 20de Januar, og Debatterne vare meget livfulde, især da man fra Gallerierne blandede sig i dem og raabte: ned med Forræderne! ned med Ministerne og de Ministerielle, saa at selv Marskal Saldanha og andre Medlemmer af Oppositions-Partiet maatte søge at formaae til Orden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
J Modet den 25de Januar havde Finantsministeren Hr. Silva Carvalho fremlagt sit Budget, som vel omtalte et betydeligt Deficit; men som han dog haabede at kunne dække, det erholdt et almindeligt Biefald. – Joseph Buonaparte er ankommer fra sin Lystgaard til Lissabon, for at besøge Hertugen, af Leuchtenberg, med hvilken han havde en Samtale, som varede i nogle Timer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
J Schlesien ere de religiøse Sværmerier i fuld Gang, mange troe sig at være inspirerede; et begeistret Fruentimmer havde syet Vinger fast paa sin Klædedragt, og var derpaa klattret op paa et høit Træe, for derfra at flyve op til de endnu høiere Røgioner. Uordenerne vare blevne saa store, at Regieringen har maatte betiene sig af en militair Magt for at dæmpe dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Fra Sverrig berettes: at Friherre Ankarsvard har til Kammer-Expeditionen indleveret 45 Petitioner om en Repræsentations=Forandring, undertegnet af omtrent 1500 Borgere i Provinsen Nerike. – J den imod Statsraadets Medlemmer anlagte Sag ere disse af Rigsretten frikiendte for Tiltale.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 9de Februar. Efterat Frue Fama, med sin sædvanlige Jilsomhed, allerede forlængst havde fort den forsvundne Theaterkasserer langt over Søe og salten Hav til det frie England, ja vilde vide ham i god Behold paa Farten til det endnu friere Asyl Nordamerika, har Frue Justitia, paa en for Publikum heelt uventet Maade, sat sig i Besiddelse af hans Person - heri Kiøbenhavn. J Løverdags Eftermiddag Kl. 5 blev han nemlig attrapperet paa Giæstgiver stedet gammel Avlsgaard i Suhmsgade, hvor han dog ikke skal have opholdt sig ret længe. Som man erfarer, har han en Tidlang udenfor Kiøbenhavn søg at komme ud af Landet; men da det end ikke lykkedes ham at slippe bort fra Siælland, og ligesaa lidet (som hans Hensigt skal have været) at komme ombord paa et Skib, vendte han endelig tilbage til Kiøbenhavn. Hvad hans Plan her er gaaet ud paa og hvorledes han her vilde holde sig skiult, eller atter prøve paa at iværksætte sin Flugt, veed man ikke Vist er det imidlertid, at allerede et Par Dage forinden hans Paagribelse flere Personer, der staae i nøie (isærdeleshed i Slægtskabs-) Forhold til ham, ere af Politiet blevne afhørte, paa Grund af Forsøg paa at bringe Sager og Gods tilside fra hans Boe og for Mistanke om at være vidende om hans Forbrydelse og Opholdsted. Flere rede Penge og Ting af Værdie ere allerede tilveiebragte. – Maatte det lykkes vort dristige Politie at bringe fuldstændigt Lys i det Mørke, der endnu bestandig hviler over denne gaadefulde Sag, i hvilken der er stor Sandsynlighed for, at flere ere implicerede, (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Ved Udgangen af Aaret 1855 var Sygeantallet i det Kongelige Frederiks Hospital, af indvortes Syge 165, af udvortes Syge 164, ialt 327. J Aaret 1834 ere indkomne: af indvortes Syge 2155, af udvortes Syge 1174, ialt 5507. Tilsammen 3654. Deraf ere: a) udgaaede, af indvortes Syge 1895, af udvortes Syge 1150, ialt 3025. b) døde, af indvortes Syge 202, af udvortes Syge 60, ialt 262. Tilsammen 5287. Altsaa var Sygeantallet ved Aarets Slutning 347, hvoraf 190 vare indvortes Syge og 148 vare udvortes Syge J Aaret 1834 har Hospitalets russiske Badeanstalt været afbenyttet af 279 Syge og ialt været givne 3919 Bade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Den 17de f. M. indstrandede paa Alum Strand Barkskibet Charlotte, Kapitain Meitzner, bestemt fra England til Hiemstedet Swinemunde. Ved Jnd strandingen druknede Kapitainen, hans Søn og en Matros, den øvrige Besætning, 10 Md., blev bierget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Under Thisted Tolddistrikt ere ifior 129 Fartøier, udklarerede og 117 indklarerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Korsøer Skibsliste. Udgaaet den 2den Februar: Skpr. C. A. Egholm til Nykiøbing, baglastet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Beltpassage. Fra 9-12te Februar. Til Fyen, Kbid. van der Heede, Batt. Chir. Wiberg; Handelsgartner Diegel og Søn, Digeinspecteur Henrichsen; Kbind. Dorge; Hr. O. B. Suhr, Juveleer Wilmers og Søn Til Sielland. Komd. Mozer, Gossmann, Dettloff, Braunnig, Müller og Ziegler; Gross. Puggaard; Handels kommissair Heymann og Bellmann, Skpr. Wolters; ForpBriand og Nissen, spansk Legationssecretair Souce; Handels kommissair Grubbe og Siemsen; Capt. Fremming; Lieuten. Løvenhielm; Skpr. Qvist, Brændeviinsbrænder Rasmussen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
AVERTISSEMENTS. Thetret i Slagelse. Søndagen den 15de opføres af det tilchenske Skuespillerselskab: Slaget i Kiøge Bugt, dramatisk Skildring i 1 Act af W. Holst, derefter: En Fødselsdag i Slutteriet, original Vaudeville i 1 Act af Th. Overskou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Tirsdagen den 17de (sidste Forestilling), Kiærlighed ved Hoffet, Skuespil i 5 Akter af Paludan Direktionen. Müller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Fra Pressen i Slagelse er udkommen: Blandinger fra Sorøe, et Tidsskrift, udgivet af J. H. Bredsdorff og J. C. Hauch, (6te Hæfte og erholdes i Kiøbenhavn hos Hr. Universitetsboghandler Reitzel, i Sorøe hos Hr. Boghandler Holm, i Odense hos Hr. Cancellieraad Hempel, og i Slagelse hos Forlæggeren P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Ved den ifølge Placaten af 30te Juli 1828 bestemte og under 10de September f. A. bekiendtgjorte Consumptionslinie for Slagelse Kiøbstæd, inden for hvilken hverken consumptionsbare, toldpligtige eller andre med Afgivt beheftede Vare maae uden Passeerseddel føres paa andre Veie end dem, som føre til Byens offentlige og med Told- og Consumptionsopsyn forsynede Adgange, er nu, med Approbation af det Kongelige Geraltoldkammer og Commercecollegium skeet følgende Forandring: Fra det østlige og sydlige Hiørne af det yderste Hegn for den saakaldte Baggers Vænge af Slagelse Jorder gaaer den i ligeLinie over nogle af Antvorskovs Jorder til Brænderieparcellens Jord paa det Sted, hvor Grændsen er imellem Agerjorden og Engen, og hvor der bliver opkastet en liden Grøft; derfra langs denne Grændse indtil Vandgraften som kommer tvers derfor, derfra langs denne Grøft til Brænderieparcellens Haugjorders yderste eller sydlige Linie, samt langs denne Linie til Nestvedlandeveien. Forøvrigt vedbliver den nævnte under 10de September 1828 bekiendtgjort Consumptionslinie at være uforandret. Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Underretning. Slagelse den 31te Januar 1835. Birch. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Bog-Auction. Ved Auction, som begynder den 27de April førstkommende, vil blive bortsolgt, afgangne Boghandler Ludewigs paa Børsen værende Vaglade, hvori foruden de almindeligste Skolebøger, en betydelig Samling Commedier, andre æsthetiske chirurgiske og medicinske Skrivter, ogsaa forefindes endeel religiøse Skrivter, især for Almuen, som ere udkomne paa den Afdødes Forlag, tilligemed omtrent 1000 Riis Skriv- og Tryk=Papiir Maculatur af udmærket Størrelse og Qvalitet; en betydelig Samling danske og franske Kobbere, med tilhørende Kobberplader, Landkort m. m., hvilket Alt fuldstændig vil erfres af Cataloget, der bliver at erholde i Odense hos Boghandler Milo, i Aarhuus hos Boghandler Jessen og heri Staden hos Procurator Petersen i Compagniestræde No. 20, 2den Sal, naar Cataloget kan faaes, tilligemed Stedet hvor Auctionen bliver afholdt vil nærmere blive bekjendtgjordt. Kjøbenhavn den 3die Febr. 1835. Fra Selskabet til Hesteavlens Fremme. For om mueligt endnu inden Udløbet af dette Aars Bedækningstid at faae indkiøbt een eller flere Fuldblodshingster, anmodes de, der ville deeltage, som Actiehavere, i Anskaffelser af disse Hingster, at antegne sig paa de Planer, Committeen har henlagt paa Amtscontoirerne og Amtstuerne i Kiøbenhavns, Præsto og Soro Amter, snarest muligt, og senet inden denne Maaneds Udgang, efter hvilken Tids Forløb Planerne ønskes indsendte til Selskabets Kasserer, Kammerassesfor Collin. Selskabets Committee for Siælland den 6te Februar 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
De af Slagelse Kiøbstads Jndvaanere, som ikke have betalt de dem for deres Børns eller Pleiebørns Forsømmelser paa Slagelse Borgerskole i December Maaned forrige Aar dicterede Mulcter, advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale bemeldte Mulcter, da disse ellers ved Udpantning ville blive inddrevne. Slagelse den 10de Februar 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
En ung velopdragen Pige ønsker sig i Huset hos en honer Familie, for fuldkomment at lære Huusholdning, hvori hun ei er fremmed; har Familien Børn er hun villig til at undervise dem. Løn fordres ei, men kun venskabelig og honet Behandling. Det Nærmere erfares paa dette Blads Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Hos Wulff Levens Enke i Slagelse bekommes Formelys til 23 s. og Spedelys til 21 s. Pd., i større Partier billigere. Smukt fiint og mellemfiint sort og blaat Klæde, anbefales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
ti særdeles billige Priser Fachmann & Gottlieb Classelotterie. Til 1ste Glasse af det 3de Glasselot1 terie, kan, indtil den 28de d. M., hos Undertegnede erholdes Lodsedler, Hele, Halve eller Qvarter, efter Behag. Slagelse Postgaard den 14de Februar 1835. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
En Jagt, 4 Aar gammel, drægtig 14 Commercelæster, ved udhalet, med løbende og staaende Redskaber, samt 2 Stel Seil, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar man derom henvender sig til J. Kruse i Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Haugefrøe, extra nyt og godt, af alle Sorter, faaes hos N. Lassen paa Bredegade, saavel i større som mindre Partier, og udsælges til Kiøbenhavns gangbare Priser. Teglvrændertienesten ved Oreboe Teglvæk paa Sorøe Academies nordre Godsdistrict bliver vacant til 1ste Mai dette Aar. De, som maatte attraae denne Tjeneste, ville snarest mueligt til undertegnede Godsforvalter indlevere Ansøgning derom, ledsaget af behørige Beviser om Duelighed og godt Forhold, for at deslige Ansøgninger derefter kunne vorde forelagte den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler. Tersløsegaard ved Sorøe, den 3die Februar 1835. J. P. Enkebølle. Ved min Halvblodshingst Charivari, falden paa det kongelige engelske Stutterie i Hannover, kan atter i dette Foraar blive et Antal Hopper bedækkede, mod 5 Rbd. Sølv for hver; men da Tiden er forhaanden dertil, beder jeg at man snarest desangaaende vil henvende sig til mig. Tret Graae Rye Slagelse den 7de Februar 1835. Pottemageriet ved Hesselberggaard kan fra næstkommende 1ste Mai faaes i Leie, paa Vilkaar som erfares hos Bestyreren paa bemeldte Gaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
En hvid Puddelhund, lydende Navnet Rinaldo, er for nogen Tid siden bortkommet sin Eier, den er forsynet med Halsbaand, hvorpaa staaer S. Lund. For dens Tilveiebringelse loves en passende Douceur. Avisexpeditionen anviser Eiermanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Alle Sorter extra godt, friske Urtefrøe bekommes, i større og mindre Partier, til billigste Priis, saavel hos Kjøbmand J. C. & T. Broch paa Bredegade i Slagelse, som hos Gartner L. Lorenzen paa Bostrupgaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
En 2 Etages Jernkakkelovn kan erholdes tilkiøbs hos Hansen paa den lille Postgaard i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Paa een af denne Byes reelleste Gader er en Beboelses-Leilighed for en honnet Familie at faae tilleie førstkommende Paaske Flyttetid. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus. Paa Førslevgaard pr. Nestved, ønskes til anstundende 1ste Mai en duelig, ugift Bødker, der foruden at holde Gaardens Meierie=Redskab i complet Stand, tillige kan paatage sig Opsigt med Malkningen.