JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Den 6te gik giennem Regensburg 112 af de ædleste Hengste af alle Racer fra de franske Stutterier til Wien. Deriblandt findes ogsaa en arabisk Skimmel, som Napoleon red paa i Fægtningen ved Regensburg i Aaret 1809.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Basel, den 4de Septbr. J Forgaars begyndte man med at demolere Fæstningen Hünningen. Man fandt der 137 Jldsvælg, hvoriblandt 34 Mørsere og Haubitzer, 2500 Cent. Krudt, et stort Antal Bomber og Kugler, en stor Mængde Riis, saltet Kiøb &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Carlsruhe, den 6te Septbr. De nyeste Efterretninger fra Strasburg stadfæste Gienoprettelsen af Roe og Orden i denne Stad. Tropperne havde faaet deres Sold; den 45 d. M. vare 2 Regimenter marscherede derfra, og man troer, at om faae Dage Byen ganske vorder rømmet. Under det korte Oprør i Straf burg blev en Betjent hos Gen. Rapp dræbt, da han ledsagede et Læs Høe, hvori man troede Penge vare skiulte. En Tambour=Major af det 18de lette Jnf. Regiment var i den Tid General en Chef. Roligheden, blev tilveiebragt, da Handelskamret og Municipalitetet anskaffede den fornødne Summa til Troppernes Sold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Wien, den 5te Septbr. Vor Monarchindes Tilbagekomst er bestemt til idag; dog vil hun den 9de igien forlade Wien, for at tiltræde en længere Reise. Hun har besluttet at opholde sig i Turin saa længe, indtil Keiseren kommer dertil fra Frankrig, for at lade sig krone i Malland. Den østerrigske Beobachter forsikrer at ifølge tilforladelige Breve veed man, at Kong Ludvig VIII har bevilget, at Lille besættes af Englænder, Met af Russer og Strasburg af Østerriger. Derfor maaskee afsendes nu ei Beleiringsskyts herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Fra Main, den 9de Septbr. En Skrivelse fra Jogny ved Yonne siger: Roligheden i de besatte franske Provindser ligner Stilheden, der gaaer forved et Uveir. De synes Alle kun at vente paa et Signal, for at gribe til Vaaben. Endog de meest tilbageholdne Mænd tale om Revolution &c. Utaaleligst for de Franske ere de fremmede Gouvernements og Administrationer. Siden Præfecten for Yonne Dep. har forladt sin Post, da han holdt sig for overflødig, ansee Jndbyggerne sig for forladte og fortabte. Endnu dagligen indtræffe der hele Hobe af den opløste Loire Armee, der drage hiem. Man synes ei at frygte for disse Mennesker, der, Napoleon hengivne med Liv og Siel, nu streise ørkesløse omkring i Landet. De Allerede ere paa deres Post. Alle Telegrapher ødelægges, for at forebygge, at Regieringen ei skal correspondere med Nationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske samt jydske Av, og Udg.)De Deputerede til Skadernes Opgiørelse ved det Kongelige octroyerede Søe Assurance=Compagnie i Kiøbenhavn, lade følgende bekiendtgiøre i Statstidenden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Det er sædvanligt at høre Klager fra de Handlende over Assurandeurernes Mistillid til de Beviser og Skader, hvike forlægges disse. De Handlende bebreide jevnligen Assurandeurer, at de villigen modtage Præmier, men prangvilligen erstatte Skader og derfor søge at opfinde enhver Tvivl mod Havarie=Documenternes Sandhed og Rigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Efterstaaende Factum viser, at Assurandeurerne maae være beføiede til at mistænke endog de i Formen ordentlig ligste Beviser. Enhver billig Mand vil uden Tvivl, efter at have læst det, undskylde Assurandeurernes Betænkeligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
forrige Aars December Maaned blev for norsk Regning forsikret Skibet Fortuna, ført af Skipper Peter Omundsen, fra Grangemouth i Scotland til Flekkefiord, for 10000 Rbd. ved Assurance=Compagniet og for 10000 Rbd. hos de private Assurandeurer her i Staden. J Febr. Maaned dette Aar indleveredes til Assurandeurerne et Document, der var aldeles lovformeligt: Dette var en Søeforklaring og Proter aflagt den 19de Decbr. f. A. for Notarius Publicus i Leith i Scotland af Skipper Omundsen, hvorunder han udsagde, at han med sit Skib i bedste Forfatning var seilet den 10de December f. A. fra en Havn i Scotland, at han havde fortsat Reisen til den 12te om Natten, da han i Mørke og Sneefag, blev paaseilet af et Skib i Søen, hvorved hans Skib saaledes blev beskadiget at han og Mandskabet maatte redde sig i Baade og forlade Skibet Fortuna, der sank 20 Minuter efter omtrent 15 hollandske Mile fra Land, at han ei kunne faae Kundskab og hvilket Skib, der paaseilede ham og at den ene Baad med de af Skibet Fortunas Mandskab, som derhavde reddet sig, ei siden er blevet seet, hvorfor han formeligen protesterede. Denne Søeforklaring er derefter beediget den 22de Decbr. 1814 af Skipper Peder Omundsen, Styrmand Andreas Aslagsen og Matroserne Berent Gabriel og Abraham Olsen for Magistraten i Leith. Assurandeurerne vare i Begreb med at anvise Skadens Erstatning. Rhederne, Kiøbmændene i Flekkefiord B. Soland, og J. Lassen, tilskreve under 14de Marts dette A. deres Correspondent her i Byen et Brev, hvori de meldte, at de ved Skipper Omundsens Hiemkomst vare blevne underrettede om, at Omstændighederne ved Skibets Forliis ei vare ganske saaledes, som opgiver i Proresten, men at man havde halet Skibet Fortuna op paa en Banke for at finde en Læk, der kunde høres under Vandet, at Skibet ved Vandets Fald skred ned af Banken, brækkedes derved i Stykker, løb fuld af Vand og maatte sælges, som udueligt, ved offentlig Auction, hvorved det kun udbragtes til F. 206 St., hvorefter de nu overdroge til deres Commissionair at afhandle Assurancen paa bedste Maade. Da dette Brev indleveredes til Assurandeurerne, indeholdt disse med at anvise Erstatningen. De Efterretninger, som Assurandeurerne senere have indhentet fra Leith melde, at Rhederen Lassen selv var gaaet med Skibet Fortuna fra Norge for at gaae til Frankrig, at en i Søen opkommen Læk nødsagede Skipperen til at anløbe Fiorden ved Leith, at endeel af Lasten blev udlosset, men at Skibet med Resten af Ladningen sank strax inden for Havnen, at den blev solgt, da Skibet var udygtigt til at gaae til Søes, at Skibets Skrog og Master derefter blev solgt paa offentlig Auction for L. 206 St., men at Seilene bleve afsendte i Briggen Anna Maria til Mandahl og at alle disse Foranstaltninger skeete efter Kiøbmand Lassens Ordre. Assurandeurerne i Kiøbenhavn have besluttet ikke at tegne Assurance paa Skibe tilhørende Kiøbmændene B. Solland og J. Lassen i Flekkefiord eller førte af Skipper Peter Omund om det Portiske i vor Tidsalder, C. s. No. fortsat.) Ogsaa det Romantiske og Mystiske, den nyere og nyeste Poestes første Særkiender, savner man ikke i vort Samlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Man seer Skrædere og Børstenbindere og Rokkedreiere holde Eguspager, abonnere Loger i Skuespilhuset, give Giestebude i og uden for Huset, uden at nogen Dødelig kan indsee, hvorledes det gaaer til, og uden at nogen kan søge Aarsagen dertil i andet, end i et ubegribeligt Fatum, der leder og styrer med ubøielig Haand alle Menneskenes Handlinger, indtil omsider Underfogden eller Slutteriet løser Knuden. Er denne Jnteressents bestandige Spænding ikke Poestens høieste Triumph. Selv de mange Bedragerier, Tyverier og Drabsgierninger, der i vore Dage begaaes, ere, skiønt høist afskyelige i sig selv, dog aldeles nødvendige til Dramaets Oeconomie og Livliggiørelse; thi derved næres den poetiske Sands ligesaa meget som ved Beskuelsen af blodige Optrin i og uden for Skuespilhuset, og, selv denne med saa liden Føie lastede Skik, at Cavalierer og Damer i Cabriolletter og til Hest, ere Vidner til den sidste Act af en Synder=Tragoedie, beviser noksom, at denne Sands findes i høi Grad hos den elegante Verden. Og i Handelens Rige, hvor poetisk seer det ikke ud der, Den hele nærværende Handel er Poeste og skiellias Noetor. Fiction. Man speculerer i de me snart i de slæband. Hvanturer og attrandruer, snart i oppende Dactyler, og plukker man end Papiirsæbler istedet for hesperidisk Guldfrugt, saa kan det dog ikke nægtes, at Phantasien spiller her den vigtigste Rolle. Hvad er Børsen andet end en Olymp. Gives her ikke et Fatum - Coursen der styrer Menneskenes Skiebne, Findes her ikke Parcer Mæglere - der spinde og afklippe Handelslivets Traad Begynde ikke de fleste af den nyere Tids Handlendes Liv, ligesom et Epos med Opfordring til Sangemusen og ender med Graad og Sukke, Vende vi os til de Lærde, saa finde vi vort Old over al Beskrivelse poetisk. Med sand Begeistring tale de om deres egne og deres Venners og Velynderes Arbeider, og deres Phantasie er saa levende og bevægelig, at de skildre os Axelstad som et nyt Athenen. Man henrykkes ganske ved at høre deres Lovtaler over alt det Lys og al den Kundskab, som i tykke Straaler udstrømme fra deres Hippocrene. Giennemgaae vi saaledes vort hele Samliv, saa finde vi deri enhver muelig Digteart, lige fra Jlinden indtil Donquirotter og Hudibras. Man kan derfor ikke undres over, at Poeste er bleven Mængdens Yndlingstudiium, og maa derfor sande den forhennævnte Forfatters Ord: "Opsummeredes alle de, der giøre Vers, og følgelig alle de, der kalde sig Porter, saa blev Poetens Forhold til Prosaisten saa stort, at denne var i Trængslen som Saul i Propheternes Skare. Cours, den 15 September. Hamborg 2 M. 617, a vista 625. Amsterdam 2 M. 586, a vista=, London 2 M. 24 totrediedeel Rbd., a vista 25. Specier 615. Specier solgtes til 37 enfierdedeel Rbmk., for Committesedler blev givet (med Rente) 70 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler, 59 enhalv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Ribe. Døbte: I Domkirken den 17 Sept., Rugbrødsbager, Povel Jensen Søn Morten. Fadderne: Madame Povelsen, Jomfrue M. K. Koch, Skomagermester H. Bernbom og Discipel Laurids Nielsen. Samme Dag, Laurids Hansens Datter, Anna. Fadderne: Mad. Hemmeth, Kirsten Marie Sørensdatter, Søren Wodder og Skomagersvend Herman Esman. J Cathrine Kirke f. Dag, Skomagermester Frederich Bramminges Søn, Jens Peter. Fadderne: Peder Jørgensen Smeds Hustrue, Johanne Christensdatter, Johan Arnt Rose fra Gjording, og Skomagermester Peder Jensen af Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Begravede. Paa Cathrine Kirkegaard den 16 Sep Tømmermester Chresten Lunds Datter, Caroline, 2 Aar, gammel. Es TSSEMETS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
At den til Onsdagen den 20de d. M. bestemte Auction over afgangne Overkrigscommissair Risom Stervboes Møbler og Effecter er udsat til Torsdagen den 28 September næstkommende og paasølgende Dage, bekiendtgiøres herved, i Continuation af det derom i disse Aviser udstedte Avertissement af 2den Dennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
De trykte Cataloger ere nu at faae paa mit Contoir, i Ribe hos Bogtrykker Hyphoff, i Weile, hos Prokurator Hermansen, i Fridericia hos Hr. Kiøbmand Thomsen og i Christiansfeldt hos Hr. Bager Bahnsen. Colding den 9 Septbr. 1815. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Hos Undertegnede paa Korsbrøvergaard kan S. gen Eftermiddag daglig bekommes Kartofler at bedste Sor 2 Tønde= og Skieppeviis. De Familier, som ville forsyne sig til Vinteren, ombedes behagelig at lade sig antegne hos mig, for hvormange de ønsker, og at modtage dem strax fra Marken, da der i saa Fald gives noget AfSlag i Prisen. Korsbrødregaard, den 19de Septbr. 1815. J. C. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
En Dreng af god Opdragelse, helst confirmeret, som har Lyst at lære Snedkerprofessionen kan antages i Lære, til næstk. Mikkels= eller Mortensdag, hos Snedker H. Christian i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Ifølge Plac. 26 Octbr. 1792 indkaldes herved med 12 Agers Varsel alle der maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter afg Aftæges Kone Birthe Mortensdatter, og forhen afdøde Mand Lange Madsen af Norbølling Mark Malt Herred, at møde og for undertegnede Skifteforvalter bevise det fornødne. Denne Jndkaldelse tiener og til fornøden Efterretning for Arvingerne, hvilke foruden de sig her i Jurisdiktionen befindende, er angivet at skulle være fra Lange Madsens Side en Datter Kirsten Marie aft i Jels, en Broder Peter Madsen død i Gelsrofte ved Kloster og efterladt sig Børn. Fra Birthe Morgensdatters Side en Broder Søren Mortensen boende ved Tønder. Stervboets ringe Tilstand tillader ei nogen meere bekostelig Bekiendtgiørelsesmaade. Catrinelund. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Bekiendtgiørelse. Formedelst Forandring af Boepæl bliver Gaarden No. 497 i Vendersgade i Fridericia, ved offentlig Auction bortsolgt: den bestaaer af 10 Fag Grundmuur med Qvist til Gaden og 7 Fag Bindingsværks Sidehuus til Gaarden med Port, Gaardsrum, Hange Frugttræer og Vand, samt 3 enhalv Tønder Land i Marken, tienlig for en Handlende, eller Avlsmand, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet, Tirsdagen den 3die October næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver bekiendtgjort, og forinden er til Eftersyn hos Eierens Commissionair Prokurator Fohlmann i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Alle og enhver der maatte have noget at fordre i Stervboe, efter den i Askou Malt Herred, afdøde Ungkarl Jens Jn sen, indkaldes herved med det i Placat af 26 Octbr., 1 befalede 12 Ugers Varsel at anmelde saadant for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ville enhver der troer, sig arvberettiget, møde inden samme Tid for at bevise det fornødne. Cathrinelund. Schrum. Wann uber die samtlighe Haabe und Guter des eringesessenen Peter Christian Lorenzen zu Poopenbüll concien. creditorum perhangt worden; als werden alle und jede velche anden Cridarius Peter Coristian Lorenzen zu Poppen All, und insbesyndere an dessen Bondenstaven daselbs und af die dazu gehørigen, 71 Demathe betragenden, Bondenlandereden com pertinentiis, aus ingend einem rechtlichen Grunde Forderungen und Anspruche zu haben vermeynen, wie auch alle welche demselden mit Schulden verhaftet sind, oder zur Concursmasse gehørige Sachen, seyls als Pland over auf sonstige Weise hesitzen, hindurch ein for allemaal, mithin peremtorisch citirt und befehligt, solsches als Einheimische innerhalb 6, als Auswartige innerhalb 12 Wochen und unter Bestellung gehørigen Acten Procuratur, bey dem Herrn Gerichtschrriber Petersen hie selbst anzugeben, die zur Begrundung ihrer Forderungen, dienenden Documente im Original zu produciren, beslaubte Abschriften derselben beym Protocoll zurück zu lassen, und demachst weitere rechtliche Verfügang zu gewartigen. Alles bey Straffe respective der Proclusion von dieser Concursmasse, Verlust des Pandrechts und doppelteZablang. Kongl. Tonder und Høyerhardeswogten zu Tonderne den Nr. 2. sen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Placat. Rekkermølle i Hanning Sogn Bølling Herred, enhalv Miil fra Ringkiøbing, stilles den 26de September næstkommende, til offentlig Auction, efter Vedkommendes Begiering. Mølleværket, bestaaende af Mal= og Pilværk med Tilbehør og Sigte er alt i god Stand ogsaa godt som nyt, da det for nogle Aar siden afbrændte. Gaardens Bygninger ere i god Stand, der saaes aarlig omtrænt 4 Tønder Rug, 2enhalv Tønde Byg, 7 Tønder, Havre, noget Bodhvede, og avles fra 22 til 25 Læs godt Høe. Eiendommene ere, som beiendt, af de meest frugtbringende i Egnen og tiendefrie, der holdes sædvanlig 3 Heste, 5 Køer og nogle Faar, Tiltrædelsen kan skee strax. Lysthavende indbydes at møde fornævnte Dag i Rekker mølle, Formiddag Kl. 10, hvor Opraabet skeer paa billige Vilkaar, hvoriblandt den at ikkuns Halvdeelen af Kiøbesummen skal til næste Snapsting udbetales. Salget skeer saavel i Rigsbank Navne Værdie som rede Sølv. Sponneck. Ringkiøbing den 1 Septbr. 1815. Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
En Qvitteringsbog for Skatterne af Gamst Præstegaard er for nogen Tid siden tabt. Finderen, som dog ingen Nytte kan hav af denne Bog, bedes at aflevere den herpaa Addresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 8de Septbr. I det sydlige Frankrig er Roligheden meget truet. I Cevennerne skulle over 30,000 Rebeller være samlede, og have taget i Bierg egnene en saadan Stilling, at man endog i Forening med de tililende Østerriger ei engang vovede at angribe, dem. Der tages nu meget alvorlige Forholdsregler mod disse Buonapartister, og man troer, at et betydeligt østerrigsk Corps skal begive sig fra Lyon til Egnen ved Nimes og Montpellier, for at forene sig med de det værende Østerriger, og da tilligemed Royalisterne i bekjæmpe Rolighedsforstyrrerne. Man frygter, at Antallet af disse Rebeller meget forøges ved de afskedigede Soldater, der uden Hiem og vante til Soldatertivet let lade sig vinde ved bedragerske Forestillinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Fra Nismes mangler idag 2 Poster. Denne Omstændighed lader formode, at Rebellerne have afskaaret Communicationen mellem denne Stad og Paris. Organisationen af vor nye Armee synes ei saasnart at skulle gaae for sig. Ogsaa skal man fra de allierede Magters Side ei synderligen ønske det. Desuden mang ler man Penge for at lønne dem. Loire=Armeen maa allerede nu see til, hvorledes den kommer ud af det. Den lever af Reqvisitioner. Uagtet den befinder sig i denne blottede Tilstand, saa er den dog stedse en Gienstand, paa hvilken de Misfornøiede sætte sit Haab. Denne Armee forstærkes af Garnisonerne fra Fæstningerne, som falde i de Allieredes Hænder; disse lader man roligen drage bort, og de synes at ville oppebie, hvorledes Legen vil endes, for atter at tale et Ord med. Valget af Repræsentanterne er ei stedse fal ket paa ubetingede Royalister. Blandt dem ere Man som have gjort hele Revolutionen med, og som kun lidet agte paa de emigrerede Adeliges Jndflydelser. Man kan derfor vente, at den strax vil danne sig 2 Partier i Repræsentant=Kamret, hvoraf det Ene ei saa let vil lade sig lede af Hoffet, som De troe, der for en Deel omrintherongen og drive paa blind og ubetinget Lydighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Rygtet er et Fred ten er sluttet med de Allierede, en Mad. Grund at kunne stole paa dette nye. hal det tillige, at Resultatet af Forhaner, curarum Frankrig og de Allierede ei har det, førend det er meddeelt Kamrene, vorder b. st røder sig i den første Session. hvilket sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Efter egerne fra Derpignan og Bayonne lader ingen Tvivlet, at den spanske Armee er draget tilbage, igien til anien, Øst=Pyrenæernes Departements. Graden over var san stor i Perpignan, at GeneralConseillet i Departementet strax tilbød Hertugen af Angouleme at betale sin Andeel af Contributionen med 160,000 Fr. I Bayonne havde man sat sig i Forsvarsstand, hvis Spanierne havde begyndt Fiendtligheder. I Departementerne Vogeserne, Mayenne, Jle, Villaine og Cher er den hele Forvaltning igien over braget til de franske Anthoriteter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
De franske Tropper af den forrige Alpe=Armee have trukket sig tilbage paa den venstre Bred af Floden Allier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
De Oberster, som foreslaae Officerer til Garden, skulle indestaae for disse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
I Avignon har Mairen, der var bekiendt for sin Hengivenhed for Kongen maattet tage Flugten. En Hob af væbnede Rebeller havde fattet den Plan, at indtage Nismes den 25de August. De havde Vaaden af alle Arter med sig, ogsaa Træe=Kanoner. Deres Anslag blev tilintetgjort af de Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Brest og Omegn betaler i Krigscontribution 319,000 Franker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Dagligen ankomme til Paris flere Protestanter, der flygte for deres Forfølgere i Departementerne. Oberst Labedoyeres Gemalinde er død af Græmmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Lord Castereagh er bleven sparket af en Hest, saa han maa holde Stuen derfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Fra den franske Grændse, den 10 Septbr. J Frankrig existerer nu 3 Partier: et kongeligt, et republicansk og et buonapartisk. Det Sidste bestaaer af alle de Folk, som Tingenes nuværende Stilling ei behager. Desto værre er dette Partie meget talrigt. Som man erfarer skulle foruden Lille og Valenciennes ogsaa flere Fæstninger besættes af allierede Tropper, hvilke der skulle underholdes paa fransk Bekostning. Jmidlertid sikrer dette dog ikke paa nogen Maade Roligheden paa en fast Maade, og Europa behøver endnu i lang Tid at være bevæbnet. I det fydlige Frankrig, især i Lyon, ere mange grønne Cocarder komne tilsyne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
I en af Grenobles store Gader bleve Østerrigerne overøste med kogende Vand. J Lyon blev gjort Anstalter til at sprænge Cassernerne i Luften, men itide opdaget af Østerrigerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Wien, den 9 Sept. Øyldvig søger ogsaa denne Gang at være Mæglere mellem Ligseburede Magter i Paris, og at opretholde et Systemmer grved Frankrig skaanes saavidt muligt, og de tilgrændende især tydske Stater, faae tilstrækkelig Garantie for den tilkommende Tid. Flede Gange har Folket i Paris samt, sig for det Pallads hvori Keiseren af Russer, falder ang bedet ham om at sende Keiserinde Marie Logise i, endes Søn tilbage. rider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Erkehertuginde Marie Louises Ansansopholdsted, er nu St. Helenedalen ved Baden. Den 25de Aug. hendes Navnedag, modtog hun Lykonskninger fra Paris fra Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Den franske Grændse, den 10 Sep. Hovedpunctet angaaende Fredsunderhandlingerne har hidtil dreiet sig om det Spørgsmaal, om Frankrigs Jntegritet skal vedligeholdes saaledes, som det var før Lande bleve fratagne Tydskland, eller som det nu er. Preussen fordrer, som conditio sine qva non, at Frankrig skal giøre Afstaaelser. Et andet Cabinet stemmer i det Hele med heri, ogsaa de engelske Befuldmægtigede have faaet nye Instructioner, og man troer nu, at denne Sag vil faa et Udfald, som er passende for de respective Magters Jnteresse. (Jfølge Beretninger fra Frankfurt, skulle de tydske Magter og de forenede Nederlande ei være synderlig fornøiede med den forestaaende Fredstractat; men de maae give efter for de politiske Forhold)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Frankfurt, den 15 Sept. Storfyrst Constantin er ankommen hid, og fortsætter ufortøvet sin Reise til Paris. Man undrer sig over denne Reise nu, da Keiseren af Rusland forlader Paris, og hans Armee snart begiver sig hiemaad. Denne Gaade opløser man saaledes, at et stort Antal Russer endnu en bestemt Tid skulle forblive i Frankrig, og at Storfyrsten, skal have Over=Commanden over dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Christiania, d. 6 Septbr. J Søndags Formiddag Kl. 11 begav Deres Kongelige Høiheder, Kronprindsen og Arveprindsen, sig paa Veien til Trønd hiem, hvorfra de ventes tilbage om tre Uger. Følget bestod af Rigets Statsminister, Statsraad Mofelt, De Hs. Kgl. H. Kronprindsens Adjutanter m. fl., høie Personers Afreise forkyndtes ved Kanonskud fra Fæstningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Ved det norske Storthings Møde den 15de August oplæstes blandt andet: Skuespiller Knudsens Skrivelse, hvormed han sender Storthinget et Exemplar af Kobberstykket, kaldet Fædrenelandets Kirkegaard. Tillige tilbyder han 100 Exemplarer af samme Kobbere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-22
Hvad der ved Sammes Salg maatte indkomme, ønskederhan anvendt til Bedste for de Qvæstede og de faldne Krigeres efterladte Enker og Børn. Ved Storthingets Møde den 17 Aug. blev blandt andet bestemt, i Anledning af Skuespiller Knudsens Skrivelse, at han skulde takkes saavel for det sendte Exemplar af det ved ham foranstaltede Kobber, som for hans Velvillighed i Henseende til de qvæstede Norske Krigere og Faldnes Efterladte. Tillige blev bestemt, at Regieringen skulde anmodes om at beordre den Commission, som er nedat for at understøtte Qvæstede og de faldne Krigeres Efterladte, til at føie Anstalter til den tilbudne Gades Modtagelse, at underrette Giveren derom, og i sin Tid at sørge for Gavens Anvendelse paa den med Hensigten meest overeensstemmende Maade.