JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
6. Andragende fra Dalbye og Stubberup Sogneforstanderskab, hvori anmeldes, at en Brandtaxationsforretning over Gaardmand Jeppe Rasmussens Enkes Gaard i Martofte formeentligen er meget for høi, hvorover var indhentet Branddirecteurens Erklæring. Sagen henvistes til videre Afgjørelse af Amtet, da den ansaaes for ikke at høre under Raadets Ressort. 7. Ansøgning fra forhenværende Steenhugger Jens Mathinesen af Næsbyhovedbrobye om en Gratification. Supplicanten tilstodes 5 Rbd. i Henhold til Rentekammerskrivelse af 13 Juli f. A. 8. Det sattes derefter under Ventilation, hvor stort Bidrag, der for indeværende Aar bør udskrives til Amtsrepartitionsfondet, angaaende hvilken Gienstand Amtsforvalterens Erklæring var indhentet. Amtsraadet blev enigt om at bestemme Bidraget til 11 Mk. pr. Td. Hartkorn, Ager og Eng. Herved bemærkes, at herunder er indbefattet Bidraget til Hoved landeveiene der for indeværende Aar udgjør 37 s. pr. Td.; og Udgivter til de mindre Landeveie. 9. Andragende fra Herredsfogden i Lunde og Skam Herreder og Fastsættelsen af det Beløb, der i Henhold til Rescriptet af 11 Febr. 1785 tilkommer ham i Tinghuusleie, og som var foreslaaet til 20 Rbd. aarlig. Herimod fandtes Jntet at erindre, og tilskreves Amtsforvalteren derfor at udbetale 20 Rbd. og at repartere Beløbet paa Jurisdictionen. 10. Andragende fra Veiopsigtsfører Tornøe om en Understøttelse, tilsendt ved det Kongl. Rentekammers Skrivelse af 22 Febr. d. A. Anbefaledes til en Understøttelse som for 2 Aar siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
11. Lignende Andragende indkommen fra Veiopsigtsfører Heiden om en Understøttelse. Anbefaledes til Rentekammeret til en Gratification af 10 Rbd. 12. De indkomne Fattige, Skole= og Legat=Regnskaber bleve fremlagte og forsynede med Paategning om Eftersyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Bekjendtgjørelse. i Assens Amtstuedistricters Amtsraads Odense og forhandlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Jfølge de af Capitain Recke for Amtsraadet afgivne Oplysninger vil a) Broen ved Kaals Mølle snarest blive istandgjort, b) Broen ved Puge Mølle er paa Forslaget for Veiarbeiderne i 1846 ansat til Reparation; c) Broen ved Gaasemosedam ligeledes: hvorfor Amtsraadet ikke fandt at noget Videre var at foranstalte i denne Henseende. B. Skole- og Fattigvæsenet vedkommende: 1. Andragende fra Kjøng Sogneforstanderskab angaaende Maaden hvorpaa Ligning af Bidrag til Fattigvæsenet efter Formue og Leie bør foregaae. Raadet vedtog at tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at man ikke fandt sig beføiet eller istand til at meddeele bestemte Regler for, hvorledes de forskjellige Arter af Formue skulle relativt mod hinanden komme i Betragtning ved Ansættelsen til Fattigbidrag, men at det derimod maatte overlades til Forstanderskabets eget Skjønnende at classificere Sognets Beboere i saa Henseende efter deres forskjellige occonomiske Forfatning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
2. Forespørgsel fra Verninge Sogneforstanderskab, om Vissenberg Sogneforstanderskab er berettiget til at nægte sit Samtykke til et Ægteskab mellem Pigen Mette Marie Hansdatter og Ungkarl Christian Andersen, forinden en af førstnævnte Sogn til bemeldte Fruentimmer ydet Understøttelse er refunderet Fattigvæsenet. Amtsraadet maatte med Hensyn hertil være af den Formening, at endskjøndt Forordningen af 30 April 1824 § 3 No. 10 fuldkommen berettiger Vissenberg Sogneforstanderskab at nægte sit Samtykke til dette Ægteskab, der dog efter de oplyste Omstændigheder, i nærværende Tilfælde kunne være Anledning til at tage Hensyn til det af Verninge Sogneforstanderskab gjorte Forslag. 3. Formanden for Vissenberg Sogneforstanderskab havde andraget om at Sognet paa Grund af sit høist byrdefulde Fattigvæsen, maatte fritages for at udrede 29 Rbd. 28 s., som udgjør dets Bidrag til Amtsfattigkassen for indeværende Aar, hvilken Anmodning Amtsraadet imidlertid ikke saae sig istand til at opfylde. 4. Jfølge det kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 24 April dette Aar havde Særslev Sogneforstanderskab indberettet, at Faderen til den døvstumme Maren Kirstine Andersdatter ikke selv kunde betale enten de 24 Rbd. qvartaliter som Barnets Ophold koster paa Døvstumme-Jnstitutet i Kjøbenhavn, eller de Omkostninger der ere forbundne med Overfarten fra den Kjøbstad hvorhen Oversendelsen vilde finde Sted. Amtsraadet anviste saavel den aarlige Betaling som Reiseomkostninger af Amtsfattigkassen, da Faderens Uformuenhed var oplyst af Sogneforstanderskabet. 5. Brendekilde og Bellinge Sogneforstanderskab havde andraget at maatte bibeholde den Form for Affattelsen af Fattigregnskabet, som det engang havde vedtaget. Amtsraadet antog, uagtet Sogneforstanderskabet for en saadan Undtagelse fra den almindelige Regel anførte, at denne Form af dem var benyttet i de senere Aar, og at de ansaae dem berettiget til, efter Communalanordningens 15de § at vælge et andet end det befalede Schema, ikke at kunde meddele en saadan Tilladelse, efterdi det er ønskeligt, at den samme Form benyttes i alle Districtets eensartede Regnskaber, og Cancelliets Skrivelse af 1 Septbr. 1842 kun berettiger Forstanderskabet at indføre en saadan Forandring, naar et Forslag derom af Amtsraadet er bifaldet. 6. Fra Korup og Ubbernd Sogneforstanderskab var til Amtsraadet indsendt et Andragende fra 5 Mænd i Ubberud, som efter at den nye Matrikul var traadt i Virksomhed, havde fordret, at Skoledistrictet nu selv skulde udrede kongelige Skatter og Afgifter af den i sin Tid for deres Gaardes Tilliggende udlagte Skolelod, til hvis Udredelse de hidtil af Skoledistrictet efter en i Aaret 1783 indgaaet Forening havde modtaget 2 Rbd. 2 Mk. aarlig. Da Amtsraadet ikke kan ansee sig for competent til at anstille Undersøgelse om private Rettigheder, der henhøre under Domstolenes Paakiendelse, blev Sogneforstanderskabet tilskrevet i Overeenstemmelse hermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Provsten i Lunde, Skam og Skovbye Herreder, Provsten i Bjerge Aasum Herreder,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Provsten i Odense Herred Herredsfogden i Odense Herred, i Lunde Skam Herred, i Bjerge Aasum Herred i Skovbye. paa Hindsholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Birkedommeren for Gyldensteen Birk for Schelenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Districtslægen i Bogense
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Provsten for Baag og Vends Herreder, Herredsfogden i Baag Herred . . . . . Herredsfogden i Vends Herred . . . . . 150 - Birkedommeren ved Vedelsborg Birk . . . Branddirecteuren. Districtslægen i Assens . . . . . . . 150 -Med Biskoppen, Stiftsphysicus og Districtslægen i Middelfart var truffet den Overeenskomst, at de indgive Regninger overde Udgivter, som maatte medgaae til deres Fribefordringer. Amtsraadet vedtog, at anbefale denne Forening som en Prøve paa 3 Aar og at til stille det kongelige Rentekammer en Afskrift af Protocollen til Approbation. ørelse Bekjendt, af Odense og Assens Amtstuedistricters Amtsraads forhandlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
6. Forespørgsel fra Formanden for Norup Sogneforstanderskab, om dette er berettiget til at bestemme, om Egense Bye alene eller det hele Sogn skal overtage Grundforbedringer af 200 Favne Vei paa denne Byes Veistykke, der forinden Veifyldning paakjøres, skal forhøies idetmindste 1/5 Alen. Amtsraadet yttrede herom, at Arbeidet følgelig maa ansees at paa hvile ikke de enkelte Byer men det hele Sogn, og Forstanderskabet være bemyndiget til at ordne Veiarbeidets Fordeling efter bedste Skjønnende. 7. Andragende fra Møller Brandt af Neder Mølle, om at den over Mølledammen ved Over Mølle i Skovbye Sogn værende Broe, som han antager at være en Herredsbroe, maa blive istandsat paa Amtsrepartitionsfondets Regning. Amtsraadet kunde ikke gaae ind paa dette Andragende, da det af de indkomne Oplysninger fremgik, at Broen ei kunde ansees for andet end en Sognebro, hvis Jstandsættelse og Vedligeholdelse maa paaligge Skovbye Sogn. 8. Andragende fra Veflinge Sogneforstanderskab om, at de til Ombygning af Broen over Aaen i Sadserud medgaaende Omkostninger, der anslaaes til 273 Rbd. 72 s., maatte udredes af Repartitionsfondet. Amtsraadet saae sig ikke istand til at lade det hele Beløb udrede af bemeldte Fond, men i Betragtning af de mange Broer Veflinge Sogn, har at vedligeholde, var det dog ikke uvilligt til at tilstaae nogen Hielp til Ombygningen af den omhandlede Bro; imidlertid fandt det en Localbesigtigelse hensigtsmæssig, som saasnart muligt vil blive foretaget af et Par af Raadets Medlemmer, forinden endelig Resolution kan tages i Sagen. 9. Dernæst vedtog man, førend Veiregulativerne blive approberede, at inddeele Districtet i forskjellige Afdelinger, som skulle undersøges af Raadets Medlemmer, for at erholde en sammenhængende Oversigt over alle Amtstuedistrictets Veie, og besluttedes tillige gjennem vedkommende Underøvrigheder, at faae Sognefogderne anmodede om, at være Amtsraadets Medlemmer behjelpelige til at erholde de fornødne Oplysninger paa Stedet. B. Fattig- og Skolevæsenet angaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
1. Besværing fra endeel Beboere af Paarup Sogn over formeentligen at være ansatte til for stort Bidrag til Fattigvæsenet efter Formue og Leilighed. Herom meddeles Sogneforstanderskabet, at Amtsraadet paa Grund af de oplyste eiendommelige Omstændigheder, ikke fandt Anledning til at indlade sig paa Sagen. Jmidlertid maatte man giøre Sogneforstanderskabet opmærksomt paa, at i Medfor af Fattiglovgivningen bør Ligningen eller Kundgjørelsen derom henligge til offentligt Eftersyn, for at Enhver kan faae Leilighed til i Tide at indkomme med de bemærkninger, han maatte troe sig foranlediget til at gjøre derover, og dersom Nogen har Noget at klage, maatte det skee i anordningsmæssig Tid, hvis der skal kunne tages noget Hensyn til Klagen. Jøvrigt maatte Amtsraadet ogsaa i Anledning af denne Sag bemærke, at det var ønskeligt, om der ved Ligningens Bestemmelse blev taget et nøie og alsidigt Hensyn til Lovgivningens Udtryk, at Ligningen skal skee efter "Formue og Leilighed." 2. Sagen mellem Rynkebye og Revninge og Kjølstrup og Agedrup Communer, betræffende Udredelsen af Omkostningerne ved den vanvittige Pige Kirstine Clausdatters Ophold i Odense Daareanstalt, blev, som ikke henhørende under Amtsraadets Ressort, henviist til Amtets Afgjørelse. 3. Besværing fra Gaardmand Jørgen Jørgensen af Hunderup over at være ansat i Ubberud Sogn til Fattigbidrag efter Formue og Leilighed af en ham sammesteds tilhørende Gaard, uagtet han der ikke har Bopæl. Amtsraadet tilkjendegav Sogneforstanderskabet i Ubberud, at Jørgen Jørgensen ei kan ansees forpligtet til at yde Fattigbidrag efter Formue og Leilighed, uden paa det Sted, han holder Dug og Disk. 4. Besværing fra Eieren af Rullekroen, Lars Rasmussen, over at være beskattet til Fattigvæsenet efter Formue og Leilighed. Efter de erholdte Oplysninger fandtes ingen Anledning til at tage Hensyn til denne Besværing. 5. Andragende fra Provst Hald paa Lumbye Sogneforstanderskabs Vegne om, at Skolekasserne maatte sammenlægges. J Betragtning af at Underviisningskassens Formue var saa betydelig, fandt man den forlangte Sammenlægning i flere Henseender betænkelig, og maatte derfor nægte Samtykke dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
6. Forskjellige Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
1. Andragende fra Veiopsigtsfører Adam Christopher Johansens Enke til det Kongl. Rentekammer om at erholde en Understøttelse af 10 Rbd. af Amtsrepartitionsfordet. J Betragtning af Mandens lange Virksomhed i Vei væsenets Tjeneste og Enkens Nødlidenhed, anbefaledes Ansøgningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
2. Andragende fra Møller Krag, hvori han meddeler Raadet, at han paa Grund af sit Forhold til Odense Bye, renoncerer paa det paa ham faldne Valg til Suppleant af Amtsraadet. Herpaa svaredes Møller Krag, at Amtsraadet havde fundet de af ham anførte Grunde tilstrækkelige til at bevilge ham den attraaede Fritagelse for at være Suppleant. 3. Forespørgsel fra Pastor Rützow i Vibye, om Medlemmerne af et Sogneforstanderskab i et af Sognepræsten begjært Extramøde ere berettigede til, imod dennes Protest, at tillade uvedkommende Personer at overvære Forhandlingerne. Amtsraadet svarede herpaa, at da Forespørgselen ikke indeholdt noget bestemt Factum, kunde det ikke indlade sig paa Sagen. 4. Endeligen foretoges atter Sagen angaaende Godtgjørelse. for Fribefordringer til forskjellige Embedsmænd i Amtstuedistrictet. Amtsraadet vedtog at afløse Naturalbefordringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
som en Prøve paa 3 Aar fra 1 Januar 1846 at regne, efter det opgivne Middeltal, saaledes at 4 i Reglen ansattes som Godtgjørelse for 1 Miil, i hvilken Anledning Vedkommende bleve tilskrevne det Fornødne. Offentliggjørelsen heraf maatte opsættes indtil den hele Afslutning har fundet Sted. Addrag af Forhandlingerne Amtsraadet for Assens Amtstuedistrict. Mødet den 26 Mai 1845. Alle Raadets Medlemmer vare tilstede. Det ved sidste Valg optagne Medlem Gaardmand Adolph Jørgensen af Liltofte, tiltraadte sine Functioner. Som Formand fungerede den constituerede Amtmand, Kammerjunker, Herredsfoged Lüttichau, Kammerraad Evers overtog Protocol førelsen. Formanden fremlagde til Amtsraadets Efterretning: 1. Rentekammer=Resolution af 20 dennes, hvori Raadet meddeles, at Gielsted og Rørup Sognekald ikkun skjønnes at paahvile den Forpligtelse at vedligeholde 104 1/2 Alen paa Sognets Biveie, hvorom Sognepræsten og Sogneforstanderskabet meddeles fornøden Communication.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
2. Rentekammer-Circulaire af 1 Marts d. A., hvori meddeles, at Sagen om Engvandingen af dette Collegium er afgivet til det Kongl. Landhuusholdningselskab. 3. Rentekammer Skrivelse af 15 Febr. d. A., angaaende den Befordringsgodtgjørelse der tilkommer den Jngenieurofficeer som inspicerer de mindre Landeveie, og meddeelte Formanden i Anledning heraf, at de hidtil i Aaret 1844 medgaaede Omkostninger 82 Rbd. 74 s., vare anviste til Udbetaling af Odense og Assens Amters Repartitionsfond i Forhold til de forskjellige under Amtstuerne henhørende Veilængder. Formanden gjorde dernæst Raadets Medlemmer bekjendt med at han efter Jndstilling af Veimesteren, havde paa Grund af Arbeidets Nødvendighed, anviist til Udbetaling af Repartitionsfondet, 7 Rbd. til Reparation af en Broe paa den mindre Landevei mellem Assens og Middelfart, og 2 Rbd. til Reparation af Broemøllebroen paa Veien mellem Middelfart og Bogense. Hvornæst følgende Sager bleve foretagne til Behandling: A. Vedkommende Veivæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
1. Andragende fra Formanden i Sønderbye Sogneforstanderskab om, at 3 i Sognet beliggende Veie maatte udgaae af Regulativet for Biveiene og Sognet saaledes fritages for disses Vedligeholdelse. Raadet bestemte at dette Andragende skulde tages under Overveielse, naar de nye Regulativer for Biveiene bleve forfattede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
7. Besværing fra Haarbye, Kjøng og Verninge Sogne over den Maade, hvorpaa Fourageleverancen præsteres til det 6te Dragonregiment i Odense, idet deels en Part bortliciteres, deels en Part udskrives. Denne Sag bestemte Raadet at sætte i Circulation imellem dets Medlemmer til nærmere Afgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
8. Forespørgsel fra Tiendetagerne i Søllested Sogn, om Gaasetienden for 1844 bør udredes efter det nye eller efter det gamle Matriculhaartkorn. Denne Sag henvistes som Amtsraadet uvedkommende til Expedition af Amtet. 9. Paa Tanderup Sogneforstanderskabs Vegne havde Pastor Bagger anmeldt, at Forældrene til den døvstumme Dorthe Kirstine Mathiasdatter af Tanderup, ligesaalidet vare istand til at udrede Betalingen for hendes Ophold ved Jnstitutet som at afholde de med hendes Oversendelse forbundne Omkostninger. Efter de indhentede Oplysninger bestemte Raadet, at de til den døvstumme Piges Ophold i Kjøbenhavn medgaaede Udgivter, afholdes af Amtets Fattigkasse og at der til Eqvipering og Reiseomkostninger anvises Sogneforstanderskabet 25 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Udlandet. Nordamerika og Engelland. Præsidenten Polks Budskab til Kongressen er ankommen til London. Herom bemærker "Morning Chronicle": "Jgaar Aftes (den 22 December) modtoge vi med Expres den amerikanske Præsidents Budskab, der er blevet ventet saa længselsfuldt af det engelske Publikum. En af de mange i dette Dokument omhandlede Gjenstande, som vil beskjæftige det engelske Folks Opmærksomhed, er: "Hvad siger Hr. Polk om Oregon?" Han foreslaaer, at Traktaten af 1827, i Kraft af hvilken de to Lande i Fælledsskab besidde det omtvistede Territorium, strax skal opsiges med 12 Maaneders Varsel. "Ved Udløbet af denne Opsigelsestermin - tilføier han - ville vi, dersom Kongressen finder det passende at beslutte den, have naaet det Tidspunkt, paa hvilket de nationale Rettigheder i Oregon enten maa opgives eller haandhæves med Kraft." Og længe førend denne Termins Udløb, sige vi, ville de to Lande, dersom Congressen beslutter sig til Opsigelsen, næsten uigienkaldeligt være bragte til det ulykkelige Resultat, at Sagen maa afgjøres med Vaaben. Fra den Dag Traktaten af 1827 bliver Engelland opsagt, maa det forberede sig paa, med Kraft, at haandhæve de Rettigheder, som saaledes trues, og det vilde være taabeligt at antage, at den amerikanske Regjering vilde lade sig nøie med den tomme Tilkjende givelse af, at den agter at ophæve den fælleds Besiddelse. Følger Kongressen Hr. Polks Forslag i een Henseende, vil den ogsaa forberede sig paa at give hans heftige Raad Eftertryk paa hans egen heftige Maade. Skulde de to Lande derfor beslutte og forberede sig paa at haandhæve deres yderste Ret ved Vaabenmagt, tilstaae vi, at vi ikke ere sangvinske nok til at vente os en venskabelig Afgjørelse af et Spørgsmaal, der allerede har trodset saamange Aars Underhandlinger. - Men vi ville ikke troe, at Spørgsmaalet kan blive stillet saaledes. Vi troe ikke, at Congressen vil træffe Foranstaltninger" for at iværksætte Hr. Polks afsindige Raad, og til denne Formening have vi forskjellige Grunde. Den amerikanske exekutive Regjerings Politik er kun et Gjenskin af det for Øieblikket herskende Parties eller Jnteresses Anskuelser. Den forandrer sig med disse og lemper sig nødvendigviis efter enhver opstaaende Meningsulighed. Den store agerdyrkende Jnteresse i Vesten er for Tiden i Tiltagen, og Hr. Polk er dens Forbillede og Repræsentant baade med Hensyn til dens Ønsker og dens Nag. Hans Regjerings Adfærd beroer derfor paa de Anskuelser, som næres i Vesten, og disse Anskuelser kunne undergaae en stor Forandring ved den Fremgangsmaade, som Engelland finder for godt at følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Sverrig. Regjeringen har modtaget en Deel interessante Rapporter, daterede den 5 og 6 Octbr., som Hr. Grosserer Liliewalch har indsendt fra Singapore.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Hr. Liliewalch har gjort en ganske vigtig Opdagelse, nemlig en Forfalskning af svenske Jernstempler, der i ikke ubetydelig Grad skal finde Sted i Engelland, især i Egnen omkring Birmingham, for det ostindiske Marked. Det forfalskede Jern er forsynet med Stemplet G og er blevet solgt til en dobbelt saa høi Priis som det engelske, nemlig 4 1/2 Dollars pr. Picul. Hr. Liljewalch har i denne Anledning ladet udgaae et Circulaire, som han har ladet oversætte i det chinesiske, i Bugis- og i Java=Sproget og hvori han advarer de Handlende for det forfalskede Jern og underretter dem om, hvorledes de skulle controllere, at Jernet virkeligen er svensk. En Mængde Afskrifter bleve tagne af dette Circulaire og omsendte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Fra alle Kanter af Sverrig ydes de Nødlidende Hjælp. Jsær i Gothenborg og Omegn, desuden ved Soirer og Salg af Damearbeider i Arboga, ved Soireaf Grev Suzor i Stockholm, ved Concerter &c. ere indkomne betydelige Bidrag. J Lund have nogle faa Handelsbetjente sammenskudt 100 Rd. Bco. Det synes nu, at Man efter de gjorte Forslag vil concentrere de forestaaende offentlige Arbeider i de nødlidende Provindser til den nærmeste Tid, for at give Anledning til Fortjeneste. Om Beboerne i disse siger, Dagl. All." Uplændingen er vant til gode og stærke Maaltider. Man maa dog rette sig efter sit Spisekammer og hungrig Mave er ei kræsen. Engelskmanden anseer det for Nød at maatte spise Rugbrød. J Sverrig selv ere Begreberne om Nød ulige, og den Føde, som i Dalarne og Værmeland fortæres med god Smag, skal i Upland blive anseet for Fattigkost. Fortæringen af Barkbrød, skjøndt ildesmagende og usundt, er ei usædvanlig i Dalarne, og dog er Dalalmuen et stærkt og kraftfuldt Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Jenny Lind er optraadt i Leipzig i 2 Concerter under enthustastisk bifald. Om Aftenen efter den sidste bragtes hende et Fakkeltog og en Serenade. Af Orchestrets Medlemmer og nogle andre Kunstelskere erholdt hun en Krands af Laurbær og Camellier, og en Sølvplateau med Jndskrivt: "Dem Fraulein Jenny Lind, die dankbaren Musiker, Leipzig 1845." Mendelsohn. erklærer hende for den ypperste Sangerinde han nogen finde har hørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. En Godseier har henvendt sig til Cancelliet med Forespørgsel, om det i Henhold til Forordn. af 9 Marts 183883 kunde være ham tilladt, ved at afløse Hoveri= eller Pligtarbeide for hans Fæste= eller Leie=Huusmænd at betinge sig Udpantningsret for den Afgift, som til Vederlag accorderes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Det kgl. Rentekammer, hvis Betænkning Cancelliet i denne Anledning udbad sig, yttrede i sin Svarskrivelse, at Forordn. af 9 Marts 1838 § 3 formeentligen ikke, ifølge sit udtrykkelige Jndhold kan anvendes paa Vederlag for Huusmænds Pligtarbeide. Da Cancelliet maatte tiltræde hvad der saaledes af Rentekammeret var yttret, har Collegiet ved Skrivelse til vedkommende Amtmand af 6 October d. A. givet Andrageren Bested i Overeensstemmelse hermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-01
Blandinger, Kbhposten gjør opmærksom paa at den regjerende danske Kongefamilies Underhold tilsammen koster næsten 14 1/2 Tønder Guld om Aaret.