JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
J mit forrige omtalte jeg vor Pastor loci som en heldig Oversætter af Virgil's Georgica; men jeg forglemte at melde Noget om hans end ypperligere, med egne Anmærkninger forsynede, Fordanskning af Columella de re rustica. Dette vist nok vigtige, og med mange Vanskeligheder forbundne, Product, leverede han i Aaret 1806, da han var Præst ved Søe-Etaten. Columella er, som Oversætteren rigtigt bemærker, blandt alle romerske Landoekonomer, den skjønneste og meest veltalende (Brevskriveren, troer, efter den Smule Kiendskab han har tilLatiens Sprog, at Cicero, hvis han havde skrevet Afhandlingen de re rustica, da havde skrevet den som Columella) og uudtømmelig rig paa forskjellige Ord til at udtrykke den samme Ting; saa jeg sander med Hr. F., at det ikke turde være afveien, hvis man læste, i det mindste nogle af hans Bøger i Skolerne, helst da de afhandle Meget, der slaaer ind i det daglige Liv, og da han yder moxen mere Nytte end de Forfattere, der blot have skrevet om Krige, Mytterie og Staters Undergang. - Jtem forglemte jeg, under Søllerøds Sogn at anføre Strandmøllen, samt at ikke hele Ørholm, men blot en liden Deel deraf hører til Sognet. Efter saaledes, med et Par Berigtigelser, at have suppleret min forrige Epistet, stod vel i min Magt hermed at sige: dixi, men da ingen presserende Forretninger trykke mig, saa vil jeg endnu hjemsøge Dig med nogle Linier, dem jeg overlader til Dig at betragte som et Postscriptum, eller som Fyldekalk, eller for hvadsomhelst Dig lyster. Et herligt Middel til at befordre de omskrevne, her i Gang værende, Svømmeøvelser, er opfundet af selve Skoledrengene. Det bestaaer af tvende Sivknipper, der, sammenbundne, anbringes under Brystet af de Svømmende. Dets Virkninger bestaaer i a) at de hæves i Vandet, og b) at de lære Bevægelsen taktmæssig. En Svømmebroe er og siden mit Sidste bleven anskaffet. Den har en Længde af circa 6 Alen, og allerede der, hvor den er anbragt, er Søens Dybde fire Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
De nu forhaanden værende mørke Aftener have til følge, at Besøgene fra Residentsen ere i Aftagende, ligesom og Rygtet, at nogle Slaver, ere undvegne, har standset adskillige af Egnens Beboere i deres Spadseretoure i Skoven ved Aftenstider; dog vedbliver jeg min vanlige Gang. ultra Terminum curis vagor expeditus. Ogsaa mindes jeg ved det neddrattende Løv og de guultoppede Træer om at Tiden nærmer sig, da man kan synge. Vides at alta stet nive candidum Soracte, nee jam sustineant onus Sylvæ laborantes, geluque Flumina constiterint acuto. og at Dagen snart er forhaanden:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Skjøndt dette Skrift kan være mig aldeles ligegyldig i Relation til Folk som kjender Hr. Kammerherren, saa indeholder samme dog saadanne Udsagn om mig, som jeg, hverken med Hensyn til den Deel af Publicum der ei kjender Hans Høivelbaarenhed eller veed, at han ikke er den roelig lidende Olding, som han vil passere for, eller med Hensyn til min Stilling, kan lade hengaae upaatalt. Jeg skylder derfor at bringe til offentlig Kundskab, at Søgsmaal af mig er paabegyndt mod Hr. Kammerherre Wedel Jarlsberg i Anledning af nysnævnte Skrift, der indeholder factiske Fordreielser og Urigtigheder, og er krydret med lige saa skammelige som grove Usandheder, samt, at jeg i sin Tid skal give mig den Ære offentlig at bekjendtgjøre Dommen i Sagen. Ligesom ingen Mand i Staten kan være sikker for Æreskjenderie, Bagvaskelse, Skumlerie eller andet sligt Niddingsværk, saaledes har jeg heller ikke kunnet forebygge Hr. Kammerherre Wedel Jarlsbergs uforskyldte Angreb paa mig, hvortil jeg ingen anden Anledning veed at have givet, end den Hr. Kammerherren kan have taget sig deraf, at jeg tilfældigviis er bleven overdraget at inddrive adskillige Fordringer hos ham og ikke har kunnet vedblive at give ham Dilation dermed fra den ene Tid til den anden; – men den Fornærmede maa da trøste sig med at kunne drage Jnjurianten til Ansvar for Domstolene, hvor det ikke vil komme an paa at fortælle Krøniker eller at søge paa en snedig Maade at give sine Beskyldninger Præg af Sandhed, men virkelig, de facto, at godtgjøre dem. Nestved, den 9 September 1825. B. C. Rye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Indenlandske Efterretninger. Torsdagen den 15 September 1825 forsvarede Cand. Medicinæ Seligmann Meyer Trier sin for Licentiat Graden i Medicinen skrevne Afhandling: De ictero, particula prior Respondens var Hr. Cand. Medicinæ Carl Rafn. De ordentlige Opponenter vare Hr. Professor og Dr. Medicinæ Herholdt, R. af D., og Hr. Doctor og Professor Medicinæ O. Bang. Af Auditoriet opponerede de Herrer: Studiosus Medicinæ S. J. Ballin, Cand. Medicinæ Groening, Landphysicus Eschricht, Cand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Medicinæ & Chirurgiæ Marcker, og Studiosus Chirurgiæ Mourier. Høitideligheden foregik i Regentskirken og varede uafbrudt fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 2 1/2 Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Aalborg, d. 14 Septbr. J Mandags Formiddag løb den ny Skonnert Nicolettes Minde af Stabelen paa Nyhavns Værft i Paasyn af en talrig Mængde Tilskuere. Dens Drægtighed er 43 1/2 Commercelæster, og ligesom dens dristige Eier Herr Winkel ei har sparet paa Umage og Bekostning for at faae udsøgt gode Materialier, saa maa og Enhver tilstaae, at dens skjønne Form og smukke Arbeid gjør Bygmesteren, Hr. Bonnesen megen Ære. Gid Skibsfarten, engang maa leve op og Lykken stedse følge denne skjønne Skonnert! - En Brig af den dobbelte Størrelse skal nu paa samme Værft tages i Bygning af samme Mester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Blandede Efterretninger. De Tusind Millioner - hedder det i en Artikel fra Paris i Morgenblatt – som de Emi grette have revet til sig, ville have besynderlige Følger. Mange gamle Emigranter have ved deres dødelige Afgang efterladt Folk deres Formue, hvilke i deres Nød have viist dem nogen Tjeneste, f. Ex. Tienere, som ikke havde forladt dem paa deres Flugt. Da deres rede Penge ofte ikke beløb sig til 100 Gylden, saa var en saadan Arvepart just ingen stor Foræring. Men nu faae ved den nyeste Foranstaltning, saadanne Universalarvinger Fordring paa den hele Andeel i hiin Pengefordeling. Denne eller hiin Tjener, denne eller hiin Kammerpige, som for et Aar siden havde overladt sin hele Arvepart for hundrede Daler, hilses nu som tilkommende Millionair. Saaledes vil der nu opstaae et nyt Slags Parvenues, der sandsynligviis ville have et nyt Physiognomie. Blandt Familier af fordums Emigranter selv gives mange, der alt for længe siden have lagt sig efter nyttige Sysler, som Handel, Agerdyrkning, Konstflid, og for hvilke nu pludseligen en meget betydelig Formue ligesom falder ned af Skyerne. Hvilken Forandring vil der ikke opstaae i disse Folks Levemaade og Huusholdning. Men da de ikke have rede Penge, men efterhaanden faae Statspapirer, saa staae allerede en Mængde gjerrige Speculanter, beredte til at fralokke dem deres Statspapirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Børsen og den omliggende Egn vil formodentligen blive Skuepladsen for Pengegjerrighedens mange Speculationer. (Dette skrev Correspondenten d. 30 April, Renternes Fald fra 76 og derover til 71 synes at vise, at hans Spaadom ikke har været aldeles urigtig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Rubichon udgav i Aaret 1819 et interessant Værk under Titel af De Angleterre i 2 Vol.,der indeholder udførlige Efterretninger om den brittiske Nationalrigdom. Efter samme har Faareavlen havt en saadan Tilvært i Engelland, at der 1765 kun produceredes 27 Mill. Pd. vasket Uld og 24 Mill. Pd. Skind, medens der i Aaret 1815 leveredes 115 Mill. Pd. vasket Uld og 102 Mill. Pd. Skind. Hornqvægets Tal har vel ikke forøget sig i samme Forhold, men vel i Godhed; i Aaret 1790 betaltes i Gjennemsnit et Høved med 52 Pd., i Aaret 1815 med 90 Pd. Befolkningen har siden 1790 tiltaget 40 pC. og Nationalrigdommen 250 pC. Af Dør= og Vinduesskattens Beløb sees, at der 1798 kun vare i Engelland 1,382, 110 Huse, i Aaret 1815 derimod 1,928,543. J en Tid af 17 Aar vare saaledes opførte 828,000 nye, meget større og rummeligere Huse end de tidligere. Agerdyrkningen har gjort saa store Fremskridt, at de samme Agere, som 1790 kun ydede sexfold Sæd, efterhaanden ere blevne saa forbedrede, at de yde otte, til, tolv-, ja i adskillige Tilfælde fjortenfold. Den aarlige Afgivt beløb sig 178690 til 6 Mill. og skulde fra 1790-1815, i Forhold til Befolkningen, have 25 Mill. belobet sig til 8 Mill., men udgjorde virkeligen Een af de mærkværdigste Bygninger i London er det ostindiske Compagnies Huus, i en Gade, der fører ligge til Børsen, opført 1726. Det Indere af denne Bygning svarer ganske til Storheden og Berømtheden af et Selskab, der hersker over 80 Millioner Mennesker. J samme gjemmes Sultan Tippo Saibs Bibliothek, Vaaden og Baldachin, saavelsom det Løvehoved af Guld, som prydede hans Trone, og andre Seierstegn, som General Harris indsendte fra Seringapatnam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Kjøbenhavns Børs, den 20 Septbr. 1825. Hamburg 2 M.a vista 210. Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 103 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-20
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 106 1/4 105 3/4 i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . ere udstædte, 67 1/2 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 4 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn 41 Rbd. Sedl. 8888 3/4 i Banco. 109 3/4 1094 i Sedler. 100 - Banco. 100 - Banco 97 1/2 98 i Banco. 89 1/2 90 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 77. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 September 1825. Nok er Kirkens Gjenmæle. Et Brev fra Peer Degn til Pastor Grundtvig. Næst et Velstands Ønske, stedse Erbydelse erviste Tjeneste at vederlægge med al skyldig Erkjendelse! Gives Dennem derforuden tilkjende, hvorlunde allehaande Kjætterier ere opkomne under mit Degneamt, hvilke jeg, saasom jeg altid har holdet over Troens Eenhed og Reenhed her paa Bjerget, ønsker af Dennem oprykket med Rode og belagt med alle de Skjældsord og tillagt alle de Vranglærdomme, hvorpaa De kan finde Navn i Trenæl velsignede Bog. Men førend jeg paa Kirkens Vegne under Et anklager og banlyser mine Fjender, maa jeg paa det kraftigste have Dem, Pastor Grundtvig, betakket for Deres nyeligen udgivne Skrift, hvis Læsning har givet mig en saadan Mængde Argumenter ihænde, at jeg hartad stedse med Deres Ord kan overfuse, udskjælde, forkjættre mine Modstandere. Min argeste Fiende er Præsten. Samme Mand er barnefød her paa Bjerget, da jeg allerede adskillige Aar havde siddet i Embede og Brød; jeg har selv sagt Amen, da han blev holdt over Daaben, og sjunget ra ma mi fii forved Barselgildet. Jeg har fremdeles grundigen undervist ham tilligemed Fogdens Daatter, udi Sang, der han opvoxede; ja jeg har siden, da han havde deponeret, i hans Faders Huus drukket mig mangen ærlig Ruus paa hans Velgaaende, og har tydet hans latinske Breve for Faderen, hvilket altsammen, mellem os sagt hverken Rifogden eller Baronen paa Gaarden skulde gjort mig efter. Bør da ikke samme Mand, hvorvel han siden er bleven Bacalaureus, og nu Præst her paa Stedet, agte og respectere mig, tilmed holde over Troens Eenhed med mig, Og har jeg ikke Lov til at overfuse og correre, ham, der er yngre end mig, Jeg husker nok, hvorledes han engang vilde drive Gjæk med mig og gjøre Peer Degn til en Hane; men jeg maalte ham min Troe Skjæppen fuld, hvorved jeg en Stund lod mig forbluffe. Det er ellers ikke Misundelse eller gammelt Nag eller forudfattede Meninger eller hovmodig Selvtillid eller lidenskabelig Hede der driver mig, men ene kirkelig Jver for Troens Eenhed og Reenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Besvarelse paa de, i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 3537, og i Randers Avis No. 89, indrykte Yttringer om Geistlighedens Coelibat. Blandt Christian den Andens Love, ved hvilke han sigtede til at fremme den velgjørende Reformation i sine Lande, var følgende: "Jngen Prælat, Præst eller Geistlig skulde kjøbe sig Jordegods, dersom de ikke vilde efterfølge St. Pauli Lærdom 1 Tim. 3, og leve udi den hellige Ægtestand, som deres Forfædre havde gjort. Den kloge Konge indsaae meget vel, at Colibatlovens Overtrædelse, som ved denne Forordning øiensynligen blev begunstiget, vilde være et Banesaar for Hierarchiet, da derved dets Stat i Staten blev rystet i sine Grundpiller. Han vidste ogsaa udentvivl af Fædrenelandets Historie, hvor vanskeligt det var blevet, og hvormegen Umage det havde kostet Romerhoffet, nogenlunde at paatrænge den nordiske Geistlighed denne unaturlige Lov." See: Münters danske Reformationshistorie, 1 Deel, Pag. 295.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Forfatteren i Rander Avis beklager sig over, at hin første Afhandling ei er blevet ændset nok, og af Avisskriverne kun citeret korteligen og behandlet, saa man skulde troe det var noget taabeligt Tøi. Sagen er imidlertid af Vigtighed, og, om den end er en Begyndelse til at fremme en slet Sag, saa er den derfor ei af mindre Vigtighed, fordi den sandeligen, om den vandt Fremgang, vilde have de betydeligste Følger. Den fortjener derfor ei at forbigaaes med Ligegyldighed, men at besvares. Vi ville forsøge at skjelne mellem det Sande og Falske, som begge Stykker indeholde, og vende os til Afhandlingen i Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Den begynder med den Yttring, at vor evangeliske Geistlighed blev fra Begyndelsen af ikke tillagt mere end det Fornødne for den Ugivte, og at der saaledes intet foranstaltedes med Hensyn til, at den skulde leve med Familie. Men dette er Usandhed. Reformationshistorien viser os, at een af Reformatorernes Hovedbestræbelser gik ud paa, at sætte Ægteskabet, som Guds Orden og Indretning, tilbage i den Agtelse, der catholske Colibat og Pavernes Decreter og Catholicismens hele Aand havde berøvet den. Den almindelige Foranstaltning til vor protestantiske Geistligheds Underholdning, at der tillagdes den Præstegaarde og Avling, viser tydeligt nok Reformationens Anlæg paa, at Præsterne skulle leve givte og med Familie. Jntet var i Reformationstiden mere forhadt end Munkevæsenet og den ugivte Stand, som derved anpristes, og intet vilde man mindre end en Geistlighed, som bestod af Munke. En saadan Geistlighed havde man, men en saadan vilde man just ikke have; men derimod Mænd, som vilde være Familiefædre, og ved Ægteskabets hellige Baand bundne til det Samfund, hvori de skulde virke. Det er vel Sandhed, at en stor Deel af Geistlighedens for Reformationen umaadelige Rigdomme, kunde have været bedre anvendt til rundeligere Udkomme for den vigtige nye Lærestand, og at der i Grunden intet vandtes for det Offentlige eller Statens Tarv ved de mange Forlehninger, som Adelen fik i Hænde af geistligt Gods; men hvor gaaer det ordentlig til under Revolutioner; neppe noget Sted saa godt, som det gik til i Danmark under Frederik den Første og Christian den Tredie. Denne sidste fortræffelige Monark stræbte bestandig at forbedre hans nye Geistligheds Kaar, tillagde Bispestolene vel ikke fyrstelige Besiddelser, som de catholske Bisper havde eiet, men anseelige og standsmæssige Lønninger. Præstekaldene forbedrede han ved de saakaldte Klemmebreve (littere clementie og Tillæg af nye Tiender, for at Præsterne med deres Familie skulde have anstændigt Udkomme. De følgende Konger, f. Ex. Christian den Fjerde, forøgede endnu meget disse. Vore Høisalige vise Konger skjønnede paa, hvilket Klenodie Reformationen var for deres Lande og Riger, ei alene fordi den havde befriet dem og deres Undersaatter for Hierarchiets frygtelige Onde, men fordi derved tændtes et herligt og himmelsk Lys, i hvis Straaler og Varme al sand Held og Velsignelse for Tid og Evighed fremblomstrede. De indsaae fuldeligen, at dette allerstørste Gode, som nu saa lykkeligen var vundet, hverken kunde bevares eller forfremmes uden duelige Lærere, og disse ei haves, uden at der sørgedes for anstændigt Udkomme for dem og deres Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Naar da Forfatteren i Skilderiet siger, at den danske Geistlighed altid har levet i saa usle Kaar, at de ei kunde leve anstændigt med deres Familier, og at deres Enker have været en saa betydelig Byrde, saa stemmer dette ikke med Sandhed, og han gjør vore Høisalige Konger, Uret i deres Grave. Vor Geistlighed har vel aldrig havt catholske Rigdomme, men den har nydt, hvad Præsterne angaae, deels Middelstandens anstændige Udkomme, og i de bedre Præstekald noget mere, og hvad Biskopperne og Stiftsprovsterne angaae, da have disse været døterede som Statens fornemste og fornemme Embedsmænd, saa at de kunde leve standsmæssigen. Dette var nok, og ikke for meget. Der er ingen Grund til, at de som forestaae Kirkens høieste Embeder skulle være ringere aflagte eller ringere i Værdighed end de, der forestaae Statens høieste Embeder, aldenstund Herrens Ord siger: "De skulle holdes dobbelt Ære værde, meest de, som arbeide i Ordet og Lærdommen",men ingen af dem behøve at være catholske Fyrster, og Historien har viist, at det ei er Samfundet gavnligt, at nogen af dem var det. Dette var da det første Usande, som fortjente Gjendrivelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Jndenlandske Efterretninger. Odense. Ligesom alle Hjerter opsendte de varmeste Ønsker for den ædle Fyrste paa vor elskede Gouvernørs Fødselsdag, feiredes Dagen. her ved et Bal i Fruens=Bøge og Middagspiisning næste Dag, foruden flere selskabelige Sammenkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Den 13 d. M. havde en lige saa skjøn som sjelden Høitidelighed Sted paa Einsiddelsborg i Fyen, da Hr. Greve af Petersdorff, som paa denne Dag netop fyldte 25 Aar, lod sin førstefødte Søn, Grevskabets tilkommende Stamherre, bringe til Daaben i Kirken. Fadderne vare: Frue Grevinden selv og alle Grevskabets Gaardmænd, 240 i Tallet, hvilke derefter beværtedes paa Gaarden. Der spistes saavel af Herskabet som andre Jndbudne og Bønderne ved 4 store Borde, 80 Personer ved hvert. Siden indfandt alle Huusmænd med deres Koner, sig og der dandsedes hele Natten. Man regner at her var 1000 Mennesker forsamlede. Det skjønne Veir, den herlige Musik, Jluminationen, Canoners Torden og Overflødighed i Alt, hvad der kunde ønskes, oplivede Enhver, og Jntet forstyrrede Glæden eller den selskabelige Orden. Læss. Den 26de August om Natten strandede paa yderste Pynt af Kobbergrunden Capt. G. J. Soper med et Fregatskib Acrockers, underveis fra St. Petersborg til London med Talg, Jern, Planker m.m. Capitainen accorderede med Læssboerne om at bringe Skibet flodt, hvilket og lykkedes, at det uskadt kom af Grunden samme Dags Eftermiddag Kl. 3 1/2, men en stor Deel Planker var kastet overbord, og da Capitainen strax fortsatte sin Reise, forbleve disse efter ham. Siden er heraf opbjerget 104 Stkr. af forskjellig Længde, men 10 Tommer brede og 3 Tommer tykke. Ligeledes er hans udbragte Varp, som han og seilede fra, siden bjerget og bestaaer af et Kabbeltov paa 125 Favne og af 5 1/2 Tommes Tykkelse, et Bojereeb paa 17 Favne og to smaae Varpankere med Jernstok. Capitainen betalte i Bjergeløn 250 Pund Sterling og Provision til Strandings-Commissionæren 15 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Aarhuus. Den projecterede Dampskibsfart imellem Jylland og Kjøbenhavn skal udføres. ved 110 Actier, hver paa 500 Rbd. Sølv. Hr. Grosserer Jacob Holm i Khvn., der nævnes som Hoved-Entrepreneur, har tegnet sig for 40 Actier. Den hele Indretning vil efter Overslaget komme til at koste i det høieste 55,000 Rbd.,der udgjør ovennævnte Antal Actiers Beløb; allene Maskineriet vil komme paa circa 36,000 Rbd. Sølv. Hvis denne Paketfart kommer istand, da er Bestemmelsen, at den skal foretages to Gange ugentlig mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, og hver anden Uge engang fra Aalborg til Kjøbenhavn, paa hvilken Fart ogsaa Helsingøer skal anløbes. En saadan Reise vil kunne gjøres i 15 til 20 Timer. J en Calcul, som følger med Jndbydelsen, gives Actiehaverne Haab om 1820. pC. Hos Hr. Commissionair og Spediteur, Laur. A. Jahnsen i Aarhuus, Entreprisens Medarbeider, kan man tegne sig for Actier dertil. Med Jndbydelsen følger tillige en Tegning af Skibet, der bliver 110 Fod langt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Rettelse. J Stykket til de 88, P. 1212, Lin. 6, skal for. (S. 537) læses: (S. 337) Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Kjøbenhavns Børs, den 23 Septbr. 1825. a vista 210 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R., Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
Hamborger Laan af 1819. Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye. . . . . 190 1/2 191 Rbd. Sedl. 51252 Rbs. Tegn. 91 1192 Rbd. Sedl. 877, 87 3/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 103 1/2 Rbd. r. S. Bmk. 3000 ved Hambro & Søn. Asiatiske Actier. ..... 3 pC. nye danske Oblig., 109 1/4 1091 i Sedler. ere udstædte. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 97 198 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-24
En øvet Lærer med meget gode Anbefalinger ønsker sig et møbleret Værelse, og tilbyder de almindelige Skolevidenskaber. Billet bedes gaden No. 148 i Stuen. tages, men efterhaanden indføres, saaledes maae saavelsom et andet Stykke: "Skulle vi optage 6 og 4 i vort Alphabet", beroe til næste Nummer. 100 - Banco. 100. - Banco 105 1/2 106 i Banco. 89 1/2 90 i Sedler 3 M. efter at samme sig for samme at give grundig Undervisning i aflagt paa Hjørnet af Fortunstræde og Admiral Ligesom en Mængde indsendte Bidrag, af Mangel paa Plads, endnu ikke har kunnet op et indsendt Stykke: "Til en Ven paa Landet"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 78. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 September 1825. bemærkninger ved Hr. Pastor Grundtvigs Svar til de 88 Theologer.