Berlingske Tidende, 1788-11-24
Udtog af Grev Peyrouses Depecher De Kongel. Fregatter Boussole og Astrolabe, den første under Commando af Grev Peyrouse, og den anden under Vicomte de Langle, afseilede den 1ste August 1785 fra Rheden ved Brest, til en Opdagelses-Reise. Efterat de i Madera og Teneriffe havde forsynet sig med et nyt Forraad af Vine, optaget den geographiske Beliggenhed af Øerne Martin Pas og Trinidad, samt indtaget Forfriskninger paa St. Catherine i Brasilien, anstillede Grev Peyrouse nogle Undersøgelser i det sydlige Occan, passerede 69 Dage efter Afreisen fra St. Catherine, nemlig den 26de Januarii det le Mairske Sund og gik den 9de Februarii ind i det store Occan, som i Almindelighed kaldes Sydhavet eller det stille Hav. Den 24de Februarii gik han til Ankers i Bugten af Conception paa Chilli, hvorfra han igien afreiste den 19de Maji. Den 8de April saae han Jsle de Paques, landede og sammesteds. Den 28de Maji 1786 var han i Sigte af Øen Owhyhee, paa hvilken den berømte Capitain Cook endte sin ærefulde Løbebane. Han lod sig allene nøie med at recognoscere de af Sandwichs=Øerne, som Coock ikke havde kunnet besøge. Den 1ste Junii forlod han Sandwichs=Øerne og styrede sin Cours til Nordamerika, hvor han ankom den 23de Junii paa Høiden af Mont=Saint Elie, og optog den der værende Kyst indtil Havnen Monterey, fra 60 til 36 Graders Brede. Den 24de September forlod han bemeldte Havn, for at gaae over det store Ocean til det faste Land af Asien, paa hvilken Seilads han opdagede nogle ubeboede Øer. Den 15de December saae han Assonsong, en af de Marianniske Øer, og gik den 3die Januarii 1787 til Ankers ved Macao, hvorfra han afgik den 6te Februarii og kom den 28de ejusdem til Civita, i Bugten af Manilla, hvor han anløb, og indtog Levnetsmidler og Forfriskninger til en videre Reise. Den 9de April forlod han Manilla, og efterat han havde passeret ØenFormosa i Østen, gik han imellem Øerne Japon og la Corce, besøgte de østlige Kyster af denne Halvøe indtil 52 Graders Brede, igiennem en temmelig snever og for de Europæiske Søefarende hidindtil ubekiendt Kanal, som paa den ene Side dannes ved Kysterne af det østlige Tartarie og paa den anden ved 2de store Øer, som han har optaget og tildeels besøgt. De Sandbanker gjorde det umueligt, at beseile denne Kana længere imod Norden, saa styrede han sin Cours sydlig, og opdagede under 46 Gr. Brede en Vei, som førte ham ind i det Hav, hvor de Kurilliske Øer ligge imod Vesten, over hvilket han fandt en Beseiling, som førte ham til Havnen Avatska, paa den sydlige Deel af Halvøen Kamschatka. Den 6te September 1787 kom han til Kamschatka, efterat have lagen Seilads af 5 Maaneder tilbage i ubekiendte Vande, der vil tiene til Oplysning af en væsentlig Punkt i Geographien og give os en nøiagtig Kundskab om et stort Land, om hvis Tilværelse man endnu var i Tvivl. Disse Opdagelser ville komme i Forbindelse med dem, som Russerne have gjort i denne nordlige Deel af Jordkuglen. De Folkeslag, af hvilke hin Øer beboes, som Grev Peyrouse har besøgt, havde intet Begreb om Europæerne og de øvrige Jndvaanere paa det store faste Land. De ere menneskelige og giestfrie; men deres Land opviser ingen Producter, som kunde indbyde handlende Nationer. Da Hr. Lesseps afreiste, var Mandskabet paa begge Fregatterne ved fuldkommen Helbred, og ingen Skiør bag havde yttret sig, omendskiønt Skibene havde været over 2 Aar i Søen. Den 1ste October gik Grev Peyrouse atter til Søes for at fortsætte sine Opdagelser i den sydlige Hemisphere. J Julii eller August kan han igien være i Frankrige.