Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Madrid, den 15de Juli. Hs. Kongelige Majestæt har igjen indsat Jnqvisitionen ved følgende i vore Tider meget mærkværdige Decret: "Den ærefulde Titel, den Catholske, der adskiller Os fra alle christelige Fyrster, maa tilskrives de spanske Kongers Standhaftighed, som ikke taale i deres Stater nogen anden end den romersk catholskapostoliske Religion. Denne Titel paalægger Os den Pligt, ved alle Midler, som Himlen har sat i Vor Magt, at gjøre Os samme værdig. Krigen, som sex hele Aar har ødelagt alle Kongerigets Provindser, Opholdet af fremmede Tropper af forskjellige Secter, som næsten alle vare befiælede af Had til vor Religion, de Uordener, som deraf naturligviis opstode, alle disse forenede Grunde have givet de Slettænkende, som ingen Grændser mere kjendte, frit Spillerum, farlige Meninger have indsneget sig i Vore Stater, slaaet Rødder i samme, og udbredet sig til andre. – Da Vi nu vil afhielpe et saa stort Onde, og bevare Jesu Christi hellige Religion reen for vore Undersaattere, saa have Vi under nærværende Omstændigheder holdet det for nødvendigt at den hellige Jnqvisition igjen overtager sin Ret. - Dydige Prælater og vigtige geistlige og verdslige Personer have forestilt Og at Spanien skylder dette Tribunal, at det ikke det 16de Aarhundrede blev smittet af kjetterske Vildfarelser, som have udbredt saa megen Ulykke over andre Nationer; og at meget mere Vor Nation har dyrket Videnskaberne og til enhver Til frembragt mange store Mænd. Desuden har man forestilt Os, at Napoleon ophævede Jnqvisitionen under det foregivende, at den ikke passede til Tidsalderens Oplysning, og at de saakaldte Cortes til Nationens store Bedrøvelse, afskaffede denne Ret Jfølge mine Undersaatters gjentagne Anmodninger indsætter jeg derfor Jnqvisitionen igjen, den Hensigt at fuldkommengjøre dette Establissement, og at gjøre det saa nyttigt som muligt for mine Undersaatter. - Den 21de Juli 1814. - Undertegnet: Jeg Kongen. (Jnqvisitionen blev egentligen først indført Frankrig mod Reymound, Greve af Toulouse, og en Mængde Albigenensere, hans Undersaattere De, der opsøgte de saakaldte Kjettere, kaldtes Inquisitores, og 1333 overdrog Pave Gregor 1 Dominicantrordenen Jnqvisitionen. Fra Frankrig hvor Jnqvisitionen snart kom i Forfald, udbredte den sig over Spanien, Jtalien og andre Lande Mange Kjettere straffede denne Ret med Pengebøder, Eiendoms Confiscation, Fangenskab for bestandig eller paa bestemt Tid, ja endog med Baaler Deres Executioner ere Fester og kaldes Auto de se (en Troeshandling). Synderne føres ofte talrige og lange Processioner, og under Psalmer Afsyngen, til Retterstedet. De ere iførte en Dragt som kaldes Sanbenito, og er bemalet med Luer og Diævle. Paa Hovedet bære de en høi, spids Hue af Papir. Medens dette Tribunal endnu var i stor Anseelse, holdt det overalt og i alle Stænder sine Spioner; selv fornemme Herrer lode sig bruge dertil, og bleve ubekjendte. Den, som lod falde et Ord mod den hellige Jnqvisition, blev strax anklaget. Jnqvisitionen lod ham afhente ved sine Betjentere, for det meste om Natten, Fangerne vidste ikke hvorfor de vare blevne arresterede, og fik ikke deres Anklager at see. De maatte anklage sig selv og sige hvad de havde forbrudt. Jnqvisitorerne misbrugte snart deres Magt; thi da alle deres Forhandlinger vare hemmelige, saa arresterede de stundom ogsaa Uskyldige, enten af Hevn eller for at bemægtige sig deres Formue. Philip den Anden gav Jnquisitionen stor Anseelse i Spanien, og indførte den i Nederlandene. Da han hørte, at der ogsaa i Spanien gaves Calvinister, ilede han did, og overfaldet af en Storm, gjorde han det Løvte, at hvis hans Liv blev frelst, vilde han lade alle Kjettere ombringe; Stormen lagde sig, og Philig fuldførte sit Forsæt, i Sevilla lod han 13 Protestantere brænde; i Valladolid nogle Dage derefter 28, og var i sit Vindue selv Vidne til Executionen; i Jtalien maatte, efter hans befaling Vicekongen af Neapel lade henved 80 Kjettere deels brænde, deels hænge. - Endnu 1787 indførte Hertugen af Parma Jnqvisitionen, medens den blev ophævet i Toscana. J Spanien har den til alle Tider været haardest. Under Carl III ventede man at den skulde blive ophævet, men den vedblev, og 1777 gav Kongen den endog ny Virksomhed. J Portugal blev den under Johan V. meget indskrænket. 1778 fandt der endnu en Auto da fe Sted, men ikke synderlig høitideligen; overalt er i de sidste 60 Aar ikke bleven tændt noget Baal i Spanien og Portugal. - Jnqvisitionen var ogsaa sædvanlig Bøgers Censur overdraget til, og den havde Ret til at confisquere dem.)