Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Blandede Efterretninger. Af den roeskildske Stændertidende have vi sex og af den itzehoske Stændertidende fire Nummere for os, og kunne nu gjøre os et Begreb om, hvilke Gienstande der beskjæftiger begge Stændernes Forsamlinger. Allerede det første Blik paa disse Tidender, især den første, viser Mængden af de Anliggender, der deels af den kgl. Commissair, deels af Private ere blevne fremførte for Stænderne. Saavel Mængden af disse Propositioner, som Vigtigheden, af mange af dem, viser tydeligt, hvor mangfoldige og dybt indgribende Reformer vi trænge til. Vi behøve blot veden Antydning at erindre vore Læsere om, at en Communallov, en Toldlov og et Forslag til et forandret Forholmellem Godseier og Fæster ere forelagte af den kgl. Commissair, Love, der alle gribe dybt ind i alle Stænders Jnteresser, og paa hvis hensigtsmæssige Affattelse det for en stor Deel vil beroe, om de Hindringer, der existere for Byernes friere Udvikling, Handels, Skibsfarts og Agerdyrknings Opblomstren, skulle blive bortryddede. Af stor Vigtighed ere ogsaa flere af de private Propositioner: Bang om Kjøbenhavns Communalvæsen, Ussings om samme Byes Fattigvæsen, Salicaths om Straffelovene for Tyveri, Castenskiolds om Brandassurancen paa Landet, (S. Castenskjolds om Communalvæsenet paa Landet), Holsteins om et Amtscommuneraad, Drewsens om Frireisers Afskaffelse, Birchs om den nye Matrikul, Bangs om Opsyn med Oppebørselsbetjente, Ussings om Realunderviisningen, Sidenius's om Jagtlovenes Revision. Naar man nu dertil føier Finantsvæsenet, der sikkert vil blive Gienstand for adskillige Andragender, saahave vi en Masse af Forslag, der, deels i og for sig, deels ved deres Sammenhæng med nærtliggende Gienstande, gaae ud paa en heel Omforming af de vigtigste offentlige Forhold. At Stænderne just ikke ville have Grund til at klage over Mangel paa Stof til Arbeide, er let at see, de have snarere for mange, end for faa Sager at tage fal paa. Men, om de end ikke ville være istand til at behandlet alle de her anførte Gienstande, saa er det dog ligefuldt godt, at de ere bragte paa Bane. Deres Mængde og Vigtighed viser uomtviistelig, hvor høilig vi trænge til en Ud rensning af den gamle Suurdeig og meere hensigtsmæssige Foranstaltningers Indførelse. Kun har det undret os, blandt de Forslag, der ere fremførte, ikke at see noget, der gik ud paa en Petition og Forhandlingernes Offentlighed og Forestillinger imod Rescriptet af 22de Septbr. (Fædrel.)J Anledning af det i Nr. 259 af Kjøbenhavnsposten, indførte Ønske om Lodser i Aarhuus Havn, har Red. af f. Bl. fra en Borger i Aarhuus modtaget følgende Bemærkninger: "Vel er det saa, at der i Almindelighed er 10 Fod Vand ved Havnens Jndløb, men, blæser det noget af paalands Vind, ville Skibe, som ligge over 7 a 8 Fod, er med Sikkerhed kunne søge Havnen. Heri vil dog snart kunne ventes Forandring til det Bedre, da et Forslag til Havnens Udvidelse skal være General-Toldkammeret forelagt, og Havne=Jnspecteuren afvigte Sommer i denne Anledning skal have foretaget Undersøgelse; ja Rygtet vil mene, at der til næste Foraar skal lægges Haand paa Værket, og det antages, at Havnen eier de fornødne Penge til at foretage en, endog betydelig, Udvidelse. Egentlige Lodser haves ei ved Aarhuus, nogle saakaldte Litsenbrødre forrette et Slags Lodstjeneste, som almindeligviis bestaaer i, at de møde nogle Kabellængder udenfor Havnen og, naar Omstændighederne tillade det, lodse ind. For denne i sig selv ubetydelige Lodstjeneste har Jndsenderen af sit Skib betalt 22 1/2 s. pr. Læst, uden at have kunnet spore, at dette Slags Lodser er paalagt den Ansvarlighed og de Pligter, der hvile paa antoriserede Lodser. Jndsenderen er af den Formening, at nogle ansatte, ansvarlige Lodser, forsynede med en Taxt, liig den, som haves ved lignende Havne, vilde kunne have anstændig Fortjeneste, og at det vilde være til Betryggelse for Søfarten, om det blev paalagt saadanne Lodser at skulle, naar paafordres, yde Assistence til de Skibe, som maae ligge paa den aabne Rhed."¬