JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-11-04
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og stadsret den 23de October sidstleden, ere alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Engelke Cathrine Møller, fød Ørsted, Enke efter afgangne Farver tæller, indkaldte med 12 Ugers Aarsel, til uden saadan Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres Fordræder hos os underskrevne, der som Executores Testamenti forrette Stuttet, efter fornævnte afdøde Salt; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 19de October 1822. P. H. Mourath, P. C. Beyer, Cancellieraad og Contoirschef. Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator. 3meite Bekanutmachunaf Anbalten der Glindiger det Vitte det melland diesigen Schifftertains, Jøcke Jansen de Pries, ist uder deren sammede Haabe und Steconcursus creditorum erlangt merden. Es merden daher alle und jede, de mit gestolider Ansnadme der protocollitten, uur tar Huusenangade verpflichteten Sandiger, velche an die genaante Gemeinschuldnerin irgende einige Ansprsche und Forderungen, selvige rødren her, an weschem Grunde, ste immer mellen, nu haven vermeinen, imleichen ditienigen, melche den selven mit Schulder verhaftet find, over etna Plander ven for en Handen, daben, hiemit en for allemal, mitir peremtorie vorgeladen und befedliget, sich derserda den innerhalb 12 Bacen, rom Tage der leden Belanntmachungdisses Proclams angerecher, sub poena præclusi & perpetui hlentii, dupli et amiss iuris, enter Bestellung der erforderlichen Acten=Procurator, in formeit ste Ansnattige find, om Stadssecretariate hieselbst nu melden, und nedrige Angade nu tynn, ihre des alligen Documente in erigine ja pesduciten und beglandigte Abschriften davon beym Protocol zarstzulassen, demnichst aber vettere rechtlide Bergang nu bevattigen. Flensburg, den 1ste October 1822.
Berlingske Tidende, 1822-11-04
Borgermester und Aarh. J. Jensen, Stadsecretair. Ja Gaardmand Christian Sortlieb Schulz i Ganderup har opgivet si samtlige Gods og Formue til lovlig Concursbehandling, thi indstevnes derved paa Rettens Vegne Alle og Enhver, der formene at bage nogen lovlig Prætension og Tiltale til bemeldte Cedent Christian Gottlied Schulz, der protocollerede Creditorer undtagne, som kuns angiver deres resterede Renter, som ogsaa dem, der ere noget skyldige til ham eller have Pandt og andre Sager, af ham i Hande, resp. ved Straf at deres Rettigheders Forrabelse, evig Udelukkelse og dobbelt Betaling, extrane under en med behørig Fuldmagt forsynet Procuratoris ad acta Beskikkelse, at melde sig inden 12 Uger fra denne Proclams sidste Bekiendtgjørelse af at regne i Justitiariatet, at forevise de Brevskaber de genader deres Angivelse paa, og hoslægge Professionsprotocoller, stemmerede Girsvarter deraf. Hvorefter &c. &c. Hadersleben udi Gramm og Nübbel Justitiariat, den 20de October 1822. Schrader. Ja Børger og Slagtermester Andreas Jørgensen her i Byen haver opgivet st Gods og Formue til løvlig Concarsbehandling, og Magistraten altsaa forføie, en offentlig Proclams Udstadelse, thi indstævnes Alle og Enhver den forment at have nogen Prærension og Tiltale til bemeldte Andreas Jørgenssen, som ogsaa dem, der ere noget skyldige til ham eller have Pandt og andre Sager i Hænde af ham, dermed resp. ved Straf af evig Udelukkelse, deres Rettigheders Fortabelse og dobbelt Betaling, at melde sig, saafremt de ere udenbyes under en med behørig skuldmagt forsynet procuratoris ad aciBestikkelse, inden 12 Uger fra denne Proclams sidste Bekiendtgiørelse af at regne, i Stadssecretariatet at forevise de Brevskaber de grunde deres Angivelser paa, in erigine og hoslægge Professionsprotocollen sidemerede Gien varter deraf. Hvorefter &c. &c. hadertiden, den 20de October 1822. Borgemester og Baad, Schrader. Følge allernaadigst forundt Bevilling af 25de f. M., der er læst inden denne Byes Ret og Landsoverretten, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som forment sig at have noget at fordre i Klædefabriqueur Jsach Koch der i Staden, hans Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fore Frevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. Fridericia, den 25de October 1822. Kabbech. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1822-11-04
Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som formene sig at have noget Krav paa afdøde forragter Christian Hansen og ligeledes afdøde Hustrue Cicilia Hansen af Steenrandsgaard i Annsøe Sogn ved Callundborg, overeenstemmende Pl. 2den Juni 1819, indkaldte at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Skifteretten i bemeldte Boer; hvilket herved rudvidere til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Arts og Skippinge Herreders=Contoir, den 25de September 1822. F. B. Nett.
Berlingske Tidende, 1822-11-04
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te d. M., som i Dag er læst i I den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle De, der formene at have noget at fordre i Geheimelegationsraad Michae, Georg Scharffenbergs, Ridder af Dannebroge, og Hustrue Juliane Marie, Scheldes fælles Boe, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres formeentlige Krav inden fornævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Skiftecommissionen i Geheimelegationsraad Schaffenbergs og Hustrues fælleds Boe. Kiøbenhavn, den 23de October 1823. Jacobsen, Vilsted, Justitsraad og Assessor i den sørgelige Justitsraad og Høiesterets Landsoverret samt Hof= og Stadsret.
Berlingske Tidende, 1822-11-04
Anden Bekiendtgiørelse. Advocat. Alle og Enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale til Bonis=Codenten Anders Petersen paa Tingsten herde, Tops Sogn, hans i Visi havende stæstested og øvrige Formue, bliver herved sub poena præclusi peremtorie stævnet, deres Fordringer inden 12 Uger ab ultima publicatione hujus proclamatie hos Hr. Herredsskriver Schmidt beri Byen af angive, af Documenterne relictis copiis 3dimatis Originalierne ved Protacollen at forevise, og saafremt de ere uden for Herredet Procuratores at acta at bestille ligesom debitores massae og Pandtehavere sub poena jurie befales, deres Debita og Pandte inden samme Frist er til Retten at indlevere. Hvorefter a. a. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfrade, den 28de October 1822. & J. Claussen, J Følge Kongelig naadigst Bevilling af 29de April d. A., som er læst for J vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Kiøbmand Deter Fris's til Skifteretten, . Behandling overleverede Boe, med deres Paastand at fremkomme og samme at beviisliggjøre, inden forskrevne Tids Forløs. Bergen, den 1ste October 1822. Klagenberg. Christensen, L. Thura Thrav. constitueret Byefoged. følge Kongelig naadige Berline af 28de Ananst sidstleden, der er læst for vedkommende Retter, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden, subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Boet efter den her i Staden ved Døden afgangne borgerlig Infanterie=Premierlieutenant, Kiøbmand Johan Frachen, med deres Laastand at fremkomme og samme at beviisliggiøre inden foreskrevne Tidsforløb, for undertegnede Skifteforvaltere. Bergen, den 1ste October 1822. Leganger Christensen. L. Chura Thrap. constitueret Byefoged.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
London, den 22de October. En Engelsk Officeer, der er reist til den Spanske Grendse igjennem den Franske Observationssarmees Linier, enslaaer dens Styrke til 80,000 Mand, med en fortræffelig Artilleriepark og et med Flamske og Engelske Heste velforsynet Kavallerie, alt marschfærdigt Denne Efterretning strider mod adskillige Pariser Blades, der melde, at Armeen allerede er fordeelt til dens sædvanlige Kantonneringer, I Gibraltar skal man den 29de f. M. have mærket et Jordstød, hvorved adskillige Bygninger bleve beskadigede.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Med den Lissabonske Paketbaad ere 7 Brasilianske Deputerede, der have vægret sig ved at underskrive Forfatningen, ankomne hertil De to ere fra Bahia. De øvrige ventes ogsaa hertil, saasnart de have kunne erholde deres Passe.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Man har her Breve af 18de dennes fra Constantinopel, i hvilke den Ottomanske Flaades Nederlag ved den Græske berettes, og tillige, at denne sidste skal have erobret sex Skibe. Den 23de October. Den unge Lascases skal i en Ordstrid med Sir Hudson Lowe, hvori denne lod nogle Ytringer falde imod den unge Mands Fader, have grebet til voldeligt Overfald, hvori over S. H. Lowe har klaget til Politiet, som hidtil forgiæves ha søgt efter Lascases. Denne har i offentlige Blade tilbudt sig, at ville give S. H. Lowe Sausfaction ved en Toekamp; og skal nu være undkommen til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Paris, den 23de October. Ved de den sidste Posts Afging fra Bajonne, den 19de dennes, forsikrede man der, at de Constitutionelle fra den 16de havde havt Forter Jrati besat. Det var, sagde man, efter den Royalistiske Hærs Nederlag den 14de lykkedes en Sachsisk Jngenieur-Officer, at samle 3 til 400 Frygtninger, hvoraf han havde lagt Halvdelen i Jrati og de øvrige noget derfra i den temlig stærke Position CollinaDenne sidste indtoge de Constitutionelle den 16de, om Morgener, tidlig, og da Jnsurgenterne nu saae, at Jrati skulde stormes, forlove de det pludselig, og flygtede i alle Retninger, men efterlode mange Døde og Saarede. Aredondo var vel endnu med 5 til 600 Mand ved Steilla; men da han ikke meere kunde komme til Jrati, troede man, at de vilde adsplittes.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
En anden Efterretning melder: Indtagelsen af Fortet Jrati skete den 6te med fire Compagnier af General Espinoses Division, og likke uden Anstrengelse og Modværge. Over 300 saarede Jnsurgen, tere ere ankomne til St. Jean pied de port, og maatte nedlægge i deres Vaaben, inden det blev tilstædt dem, at komme derind. Det er gientages ogsaa, at Oberst Abren er afsat. Bestyrtelsen i Reyalisternes Stad er stor.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Moniteuren melder fra Bayonne under 19de dennes, at GeneralLieutenant Carlos O'Donnel faa Dage før havde organiseret sin 1 Stab, og var rykket ind i Navarra.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Jtalien, den 18de October. Madame Lactitia Buonaparte, Napoleous Moder, er efter en hæftig Sygdom afgaaet ved Døden i sit 73de Aar. Den Afdødes Formue maae være meget betydelig, da hun, efterlat have indsat sin Sønnesøn til Universal Arving, skal have legeret i senhver af fine endnu levende Børn, nemlig: Joseph, Lucian, Ludvig, Hjeronymus, Elisa og Pauling, saavelsom Caroline og Horliense 150,000 Scudi, og desuden til enhver af Lucians fire Døttre 25,000 Scus i (hvilke Summer i alt udgjør henimod 2,700, Rbdr. rede Sølv). Hendes Halvbroder, Cardinal Fisch, faaer et 1 Palads i Rout med de prægtigste Mobilier af alle Slags.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Lissabon, den 13de October. Hs. Majestæt har ved et Decret befalet, at alle offentlige Glædes ytringer paa Kronprindsens Fødselsdag, den 12te dennes, skulle bortfalde, indtil denne ved Lyrighed mod Lovene og Kongens Befalinger igjen har gjort sig værdig til Hs. Majestæts faderlige Godhed.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Madrid, den 15de October. Den 12te fremlagde Ministeren for det Jndre en mærkelig Beretning angaaende Halvens Tilstand; og gjorde derhos 15 forskjellige Forslag, især angaaende Bestemmelsen af Geistligheden, Stilling, disciplinariske Forholdsregler mod dem, civile Pensionister, Forvaltningen af Menigheders, provindsiale og militaire Anliggender i Tilfælde, hvor Factioner vise sig, samt om Oprettelsen, at patriotiske Selskaber og Opførelse af fædrenelandske Skuespil De bleve henviste til en Special-Commission.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
J Forgaaes blev der eenstemmig besluttet, at bevilge Regjeringen en Recrutering af 29,973 Mand og en Remonte af 7983 Heste. Hr. Septimo og flere Deputerede yttrede deres Forundring over, at Regjeringen ikke forlangte flere Tropper, hvortil Ministeren for det Jndre svarede: at man ogsaa regnede meget paa den fortræffelige Miliz, og at Regjeringen, i Tilfælde af en Invasion, ikke allene vilde foreslaae en Formering af Hæren, men ogsaa ventede, at alle ) Spaniere vilde kappes om, frivillig at opofre deres Liv og Blod for Fædrenelandet. Det vilde være vanskeligt at beskrive den Bareistring, som ved Forkyndelsen af Nationalforsamlingens Beslutning gjenlød fra de opfyldte Gallerier. Derefter blev der holdt et Møde inden lukte Dørre, i hvilket Ministeren for de udenlandske Anliggender fremstillede Spaniens diplomatiske Forhold. Hr. St. Miguel meddeelte derpaa Grundtrækkene af et Forbund med Portugal, som bleve antagne.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Efter en igaar af Krigsministeren forelagt Status, vil Antalleaf vore Tropper, den active Miliz med 300,000 Mand iberegnet, og efterat det nylig bevilgede Antal er kommet til, beløde sig til 108,05. Mand, 7895 Officerer og 15,050 Heste. Den Portugisiske Armee, er paa 60,300 Mand (med Inddegrib af 36 800 Mand Miliz) og 2000 Heste. Vor Magt i de forskiellige insurgerede Districter beløder sig til 2,594 Officerer, 31,153 Mand og 1706 Heste. Jnsurgenternes Magt i det 5te, 6te og 2de District beloder sig omtrent til 44800 Mand. Zaldivers Bande i Andalusien er gandske opløst. Han selv skal være haardt saaret.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Man hører nu intet videre om Merino's æventyrlige Gienkomstil Catalonien.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Fra Catalonien har man Efterretninger ved overordentlig Leilighed. Stadschefen for Troens Armer og Commandanten i Urgelvar kommen til vore Forposter, for at bede om Tilstudt og Benaade ning, og havde meddragt en vidtløftig Brevvexling, hvorved man faaer Øit paa mange Forrædere i de af vore Tropper besatte Stæder. Jnsurgemerne havde flere Gange angrebet Staden Reus, men vare bestandig drevne tilbage. Alle Passe mellem Catalonien, Aragonien og Valencia vare spærrede for Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Den Kongelige Fregat Constitution er afgaaet fra Cadix med Fredscommissairerne for Ny Spanien.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
St. Sebastian, den 13de October. Vi have længe været vidende om, at Royalisterne fra Hovedqvarteret havde i Sinde at tage denne Plads ved Overrumpling, og til den Ende hverken svarede Løfter eller Penge. J Forgaars sporede men her meget Bevægelse iblandt Personer, som vare mistænkte for, at staae i strafværdig Forbindelse med hine Factionister, og een af dem blev arresteret. Jgaar fordrede derfor de herværende Patrioter, at man skulde bemægtige sig alle de Personer, om hvem man vidste, at de underholdt Forrindelse med Troens Hær. Dette skeete da ogsaa med 11 eller Æ Personer, som bleve overleverede til Kium. Jdag har man gjort Landshøvringen opmærksom paa, at der endnu var andre, som han maatte have et vaagent Øie med.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Perpignan, den 14de October. Den Royalistiske Krigsminister, Ortaffe, og hans Collega, Gis pert, der skal være Minister for det Indre, ere endnu bestandig her Hiin er bleven godt modtaget af anseete Personer, og vil snart vende tilbage til sin Post. Jmidlertid forsømmer han intet, som kan gavne Troens Hær.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Toulouse, den 18de October. Det synes, som om alle Minas Bestræbelser gaae ud paa, at hindre Factionisterne fra at udbrede dem. Dersom dette lykkes ham, vil han gjøre deres Stilling tæt ved Grindsen meget piinlig, da Landet der næsten aldeles ingen Hjelpemidler har for dem, og aller, de mindst Penge.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Breve fra Urgel af 12te dennes melde ikke et Ord om den i Statstidenden derfra ommeldte Affaire ved Castelfolit, den 11te f. M., og den synes derfor at have været en ubetydelig Forpostfægtning.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
At, som Avisen Scho beretter, den Urgelske Tidende havde meldt os, at 5 til 7000 Mand vare deserterede fra Zarco del Valles Armee, er aldeles ikke sandt. Alt antyder, at Stillingen endnu paa begge Sider er uforandret.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Bayonne, den 28de October. En Jnfurgenthande under Oberst Guerguet overfaldt nylig den Alle Stad Estella ved Pampelona, og ei alene plyndrede den, med udskrev desuden en Brandskat paa 500,000 Realer. Et Fabrik som tilhørte en Hr. Llorente, en Slægtning af ham, der har skreve Jnqvisitionens Historie, ødelagde de aldeles, og Eieren maatte dog af Brandskatten udrede 20,000 Realer. J en nærliggende Landsbye, havde Oberst Pelos forskandset sig i Kirken med 150 Constitutionelle, men da Jnsurgenterne begyndte at antænde den, og de Constitutionelle ikke havde nogen Patroner, maatte de capitulere, og nedlægge deres Vaaben. De bleve nu førte ind imellem Biergene, og der paa den skjendigste Maade myrdede. Kuns 10 undkom, og bragte Efterretningen om denne Udaad til Pampelona, hvor Garnisonen derover blev saa forbittret, at man neppe kunde holde den fra at tage en grusom Hevn over de 350 Fanger, som sidde der i Castellet. Vore Tropper begynde at rykke nærmere mod Grendsen. Marskal de St. Hilaire, Chef for den første Brigade, forlægger sit Hovedqvarter til St. Jean de Luz, hvor det 9de Regiment let Jnfanterie tager Stilling.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Odessa, den 8de October. Fra Constantinopel have vi Efterretninger indtil 3die dennes, efter hvilke der herskede stor Bestyrtelse over Persernes Seire. Divanet har sendt en Gesandt til det fiendtlige Hovedqvarteer, for at underhandle og Freden; da Krigen med Persien næsten foraarsagen Porten mere Bekymring, end den Græske Jnsurrection, som man endnu haaber, snart at gjøre Ende paa. Man sagde, at af de Tropper, som have ligget i Leir ved Buyukdere, vare 20,000 Mand, beordrede mod Perserne, og 20,000 Mand mod Larissa.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Livorno, den 18de October. De Efterretninger, som vi her faae fra Grækenland, vedblive at lyde overordentlig gunstig. Ogsaa den af 2800 Mands bestaaende Rest af den Tyrkiske Armee, som endnu prøvede at holde sig i AkroKorinth, har - ifølge de seneste Beretninger - overgivet sig efter en Capitulation, hvorved kuns Livet blev dem tilsikret. Disse Fanger skulle være førte til Tripolitza. Tingenes lykkelige Vending har overalt opvakt stor Enthusiasme, og alle Grækere ere paa nye desjælede af den Beslutning, enten at seire eller døe for Friheden.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Vore Beretninger fra Constantinopel melde, at Tyrkerne ved Erzerum have lidt et saa morderisk Nederlag af Perserne, at Paschaen som commanderede dem, blev haardt saaret, og undkom kuns med 20 Mand. Alt deres Artillerie, Bøgage a. faldt i Seierherrernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Triest, den 18de October. Den bekjendte Efterretning fra Claranza bekræfter sig, men om Tyrkernes Landgang ved Napoli di Romania tales intet i de sidste i Dag fra Corfu indløbne Breve af 8de d. M. Den Tyrkiske Flaade, som nogle Aviser havde givet 20,000 Mand Landgangsstropper ombord, havde ved sin Afgang fra Patra i det høieste 2000 Mand, hvilke neppe vare tilstrækkelige til Skibenes Besætning; og Pesten havde ogsaa i lang Tid raset mellem dem. Den ankom, forfulgt af den Græske Flaade, den 13de September i Napoli Bugten, brød i de sidste Dage i September igjennem de Græske Skibes Linie, og fortsatte Reisen enten til Candien eller Dardanellerne. Ved Afgangen fra bemeldte Bugt mistede Tyrkerne to Fregatter og tre Brigger. Saaledes lyde overeensstemmende Beretninger fra disse Egne. Den store Tyrkiske Sø=Rustning har saaledes atter endt sin fierde Expedition til Morea uden noget afgjørende Resultat; men ei uden Tab. Grækerne have endnu stedse det Haab at de med deres Brandere, skulle kunne udføre noget.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Fra Sephalonien berette nye Tidender, at Jnvaanerne paa Sul der vare ankomne paa Engelske Skibe. De havde ødelagt Suli, og derpaa capituleret. Dette er dog ingenlunde at ansee som Sulieternes Underkastelse, da de staae 500 Mand stærke i Forening med Botaris ved Janina; men det angaaer kun Staden Sulis Beboere. Man indseer saaledes Sammenhængen med Modsigelserne, som man har hørt om Sulieterne. Maurt kordatos er i Albanien, og skal have bidragt Tyrkerne stre Nederlag.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Ny-Orleans, den 25de August. Man tvivler ikke paa, at General Jacksen jo vil erholde alle Stemmer i Lunisiana til Præsidentposten i Forenede=Stater, ligesom han allerede er viis paa at faae alle Stemmerne i Staten Tennesse, Man vil ogsaa vide, at han fra sit Fødeland, Syd=Carolina, fra Georgien og fra Albanien vil blive foreslaaet. Kommer saa ogsaa Kentucky og Ohio til, saa kan han blive en frygtelig Candidat for sine Meddelere.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Havana, den 10de September. Landshøvdingen havde for nogen Tid siden i denne Provindses Navn tilbudet den Kongelige Regjering i Madrid en Skadesløsholdelse af 400,000 haarde Piastre, naar Havanna derfor maatte erklæres for en Frihavn. J denne Henseende er her nu udkommen en Afhandling, hvori Fordelene ved en saadan, for vor Ø saa ønskelig Forholdsregel udvikler, og Jndvaanerne i Havanna opfordres til, at undertegne et Laan, for at kunne tilveiebringe den fornødne Sum, mod at deres Tilskud afdrages i Løbet af Aar.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Mogadora, den 18de August. Urolighederne i det Maroccanske Keiserdomme ere endnu ei standsede; men tvertimod forstørrede ved den af Kriseren forlangte Udlervering af en Jndvaaner af den faste Plads Sceradi, hvis Jndvaanere vægrede sig ved at opfylde Fordringen; og Keiseren marscherede derfor med en Magt af 14000 Mand ud for at tage med Magt, hvad man ti godvillig vilde give ham. Men Sceradierne modsatte sig ligeledes med væbnet Haand, sloge de Keiserlige Tropper paa Flugten, og indsluttede Keiseren selv med hans nærmeste Følge i et snævert Pas. Saasnart Keiseren bemærkede den slemme Stilling, hvori han befandt sig, lod han, som et Tegn paa sig Værdighed, udbrede en stor grøn Solskiærm. Man tog imidlertid intet Hensyn hertil, men Keiseren blev tilligemed Følget tagen til Fange, og for hans Øine bleve hans Broders og Svigerfader i Hoveder afhugne. Keiseren selv skaanedes, bragtes til Sceradi, blev nogle Dage derefter sat i Frihed, og derpaa ledsaget tilbage til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Pampelona, den 10de October. General Egnin havde fra Bayonne under 15de f. M. skriftlig truet den herværende General=Capitain og midlertidige Landshøvding, General Salvador, at dersom han los den fangne Oberstlieutenant Garces og Andre dømme af Krigsret og henrette, saa vilde han (Eguia) for enhver saaledes opofret Troens Forsvarer lade henrette tvende constitutionelle Officere. General Salvador beret, tede dette til Madrid, uden dog at hemme Rettens Gang, og advarede tillige skriftlig den Franske Præfect i Neder=Pyrenæerne. Dag har han derefter bekiendtgjort Krigsministerens Afgjørelse : at man, uden at tage Hensyn til denne Trudsel, skulde lade Retten have sit frie Løb.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 8de November 1822. Hamborg, 247 Procent. 2 Md. Dato. 250 - a vista Amsterdam, 240 2 Mk. Dato. London, 11 R. 24 s. 2 Md. Sigt. Species 253. Disconto 5 Procent.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Kiøbenhavn, den 8de November. Den Russiske Gesandt, Baron v. Nicolay, som i afvigte Sommer har været fraværende med sit Hofs Tilladelse, er nu kommet tilbage hertil med Frue og Familie.
Berlingske Tidende, 1822-11-08
Deres Høiheder Prinds Christian Fredrik til Danmark og Ge 3 malinde Prindsesse Caroline Amalie, samt Deres Høiheder Prindsesserne Juliane Sophie til Hessen Philligschal og Louise Charlotte til Hessen Cassel, behagede den 5te dennes at lade sig de miltaire Coserneskoler forevise, for at see den indbyrdes Underviisning. saaledes som den udøves i disse Skoler, der af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst ere befalede at være Normalskoler for indbyrde, Underviisning i Danmark. D. D. H. H. toge først den 1ste Drengeclasse, hvori Læsning 1, Skrivning, Regning og Geographi læres efter indbyrdes Underviisning, i naadigst Øiesyn; derefter præsenteredes den 2den eller høiet Drengeclasse, hvor Methoden ikke er indført, og endeligen Haandarbeidskolen for 100 Pigebørn, hvor den med saa megen Forder- og haves.