Corsaren, 1841-07-23
"Dagen" om Republicanismen. "Og jeg svær Dem til, ved Gud! At de Ting er gode. Som min Husbond klækker ud J sit gamle Ho'de." Den Ting har "Dagen" stiltiende maattet indrømme at være den for høi, for een Sag har den dog hidtil viist Respect, og det er for den store, stolte Folkefrihed, som er i en republicansk Stat. "Dagen" har rost alle Statsformer, hvori der endog blot var den ringeste Kjende Despoti, og den har dadlet alle, hvori der blot var en lille Smule Folkefrihed; men selve Folkefrihedens Hjem, Republiken, har den dog ladet uomtalt, fordi denne, som sagt, sad den for høit Men, hvad gjor man, naar Noget sidder En for høit? – Man trækker det ned. Rigtig! Det har "Dagen" nu gjort ved Republicanismen: den har taget fat i en republicansk Statsform, trukket den ned til sig - det vil sige: den har bildt sig ind, at den har faaet Republiken draget ned; men det er ikke skeet. Republiken elsker ikke saa lave Steder og gaaer ikke ned til dem, fordi "Dagen" kalder, og Sidstnævnte har derfor maattet lade sig nøie med det Billede, den selv har skabt af en saadan Statsform, og som den nu har tumlet med paa samme Maade, som det ovenfor aftegnede Dyr vilde tumle med philosophiske eller andre Værker: kastet det omkring, vendt og dreiet det, men ikke faaet et fornuftigt Ord ud ved alle fine Anstrængelser og al sin Umage. Den Republik, som "Dagen" har maltracteret saaledes in efsigie, er den nordamericanske. "Dagen" har spurgt: "Kan Tilstanden i de forenede nordamericanske Slater bibringe civiliserede Nationer Lyst til at efterligne den derværende Statsforfatning?" og dette Spørgsmaal har den besvaret ved at vise, at Folket er undertrykt? – Nei. Ved at vise at Forfatningen maa eller let kan føre til Undertrykkelse? – Nei. - J Himlens Navn! hvorledes da? - Vi lidt, Du skal faae det at høre. Det hæderlige Organ for de danske Spytstikkere, som Lord John Russel vilde sige, naar han talte om "Dagen" i Parlamentet, siger: Statsforfatningen i Nordamerica er yderst slet, fordi, for det Første, Byen Washingtons moralske Tilstand er slet. Jfølge dette Beviis, som constituerer den Sætning, at et Lands politiske Lyksallighed beroer paa Antallet af dets Glædespiger, er Englands Statsforfatning ligeledes overordentlig slet, fordi der i London findes 80,000 offentlige Fruentimmer, hvorimod Bayerns tydske Forfatning ifølge samme Beviis bliver et Mønster, eftersom der i München ikke alene ikke taales en offentlig Dame, men endog enhver Pige, hvis Opførsel i denne Retning er noget mistænkelig, risikerer Arrest og Tugthuusstraf. Men det er endnu ikke alle de Consequentser, som kunne udledes af dette superbe Beviis. Et af Statens vigtigste For maal var jo, ifølge dette Beviis, Udryddelse af de sandselige Lidenskaber. Den monarchiske Stat, hvis Konge holdt Maitresser, og hvis Embedsmænd for en Deel bleve besatte efter disse Maitressers Jndstilling, blev altsaa et sandt Udskud af en Stat - siat applicatio! Dernæst, vedbliver "Dagen", er Nordamericas Statsforfatning fordømmelig, fordi saa mange Americanere have Hang til Drik. Vel! Lad det være sandt! Men saa maa det dog ogsaa være sandt, at hver Scene her i Kjøbenhavn om Aftenen, forestillende en drukken Mand, der af Vægterne bæres paa en Stige til Raadstuen, raaber høit til Himlen det Vidnesbyrd, at Danmarks Statsforfatning ikke duer. I Herrer Constitutionelle! Høre J det? Og see J nu, hvorledes J kunne faae en Constitution? Kjøber hver Aften en Mængde Mennesker til at drikke sig fulde, saa ville I derved samle en saa stor Mængde Vidnesbyrd, at det snart vil hjælpe. Naar J saa have faaet en Constitution, komme vi og kjøbe ligeledes en Mængde saadanne Vidnesbyrd, og da faae vi en Republik. Da skal "Dagen" ikke blive glemt for sit gode Raad, ved hvis Hjælp Alt gik saa godt Da skal den, som Pharaos Bager, om tre Dage blive hængt, og Fuglene skulle fortære dens Kjød. Velbekomme de stakkels Fugle. Dog - endnu Et "Dagen" siger selv, at Nordamericanernes Hang til Drik kommer af Climaet; men, da jo Artiklen skal gaae ud paa at bevise, at Statsforfatningen ikke duer, saa maa jo Climaet igjen komme af Statsforfatningen. Sig os da, Hr. "Dagen": Hvorfor er Danmarks Clima saa fugtigt og saa drikbegunstigende? Det maa jo være, fordi vor Statsforfatning har fordærvet Climaet. For det Tredie, siger "Dagen", har Loven i adskillige af Staterne tabt sin Anseelse i den Grad, at man der hævner en personlig Fornærmelse med Blod uden at komme i den ringeste Uleilighed derfor, hvorhos Lynch-Loven hersker, den Lov, der berettiger Folket til at tage sig selv tilrette. Dette er da endelig en alvorlig beskyldning, men, Gud skee Lovl mindre alvorlig, end den ved første Øiekast synes. Hvad saaledes den første Deel af beskyldningen angaaer, da maa det vel bemærkes, at hiin Uskik finder Sted i de vestlige, lidet civiliserede Stater. Lad disse første blive lidt mere aabne for Civilisationen, saa vil det nok forbedre sig (og, det indrømmer "Dagen" selv, er allerede skeet paa adskillige Steder), og lad dem først blive ret bekjendte med Frihedens Lyksallighed, saa ville de nok lade være at misbruge den. "Dagen" vil naturligviis mene, at det bedste Middel til at forhindre Folk fra at misbruge Friheden, var at tage Friheden fra dem; men Dagen er nu ogsaa altid saa despotisk og tænker tillige altid paa sig selv. Den mener, at, fordi den bedst vogter sig for at misbruge Friheden ved ingen at have, derfor skal en ædel, kjæk og mandig Nation bære sig ligesaadan ad. Ah! men der er ogsaa stor Forskjel paa "Dagen" og en ædel, kjæk og mandig Nation. Den sidste beskyldning, om Lynch-Loven, er bleven fremført tidligere og gjennem hæderligere Organer end "Dagen" (hvor "hæderlig" den end monne være). Men skal en Statsforfatning da absolut være mere end enhver anden menneskelig Indretning: skal den være aldeles feilfri, Og naar der kun gives Menneskene Leilighed til i deres Statsformer at vælge mellem to Alternativer: Risico for, at Millioner ville blive undertrykte af Een, eller Een af Millioner - hvad bor man saa vælge? – Svaret paa dette sidste Spørgsmaal er tillige Svaret paa det Spørgsmaal. Hvad er bedst, Monarchi eller Republik? Efter at denne Artikel er nedskreven, see vi, at "Dagen" fortsætter sine Beviser, som vi derfor tilbyde naar paafordres, at gjendrive paa samme Maade som i nærværende Artikel er skeet. - Vi gribe endnu Leiligheden til at gjøre opmærksom paa, at vi her have talt uden at yttre den ringeste Tvivl om, at Alt var sandt, hvad "Dagen" har sagt, hvilket vistnok maa ansees for en høist mærkværdig Troskyldighed fra vor Side - Hvad vi derimod sluttelig ikke tør forsomme at gjøre opmærksom paa, er selve den Maade, hvorpaa "Dagen" søger at nedsætte Forfatningen i Nordamerica, nemlig ved at opregne alle de mindre heldige Forhold og ganske oversee de heldige og lykkelige, der i saa faa Aar have hævet Nordamerica saa høit. Hvad vilde "Dagen" vel sige, hvis vi paa lignende Maade omtalte Danmark og sagde: "See! det er et Land, hvor der ingen Sikkerhed er hverken for Liv eller Eiendom; thi Kongen kan tage Enhvers Hoved og Formue uden at sporge om Forlov; hvor der existerer Hoveri, Næringstvang, Pressetvang, Lotteri og - "Dagen".