JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
3de Aarg. Den Vest-Sjællandske Avis. 2 A. H. 20 den 1. Februar. Mandagen No. 25. ge at Peter Magne. ledigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Udenlandske Efterretninger. De tre første Forsamlinger efter Parlamentets Aab ag have været meget kortvarende og deres Forhand inger uden synderlig Jnteresse eller Vigtighed. Den den Febr. havde Underhuset allerede endt dets Møde 5 1/2. J Overhuset, som den 1ste ingen Forsam havde holdt, forebragte Lord Brougham tre tille, der allerede i den forrige Session vare blevne kastede. De havde Hensyn til at regulere de milde tiftelser, at oprette locale Jurisdictioner og at afaffe Formerelsen af de geistlige Godser. Forslagene leve første Gang læste. Da Lord Cloncurry tog General-Associationen i Jrland i Forsvar imod nogle ebreidelser, der vare gjorte af Hertugen af Wel ton og Lord Melbourne, og da han især roste ord Mulgraves Bestyrelse i hiint Land, reiste Brongam sig atter og gjorde opmærksom paa den Uretfærighed, der blev begaaet ved denne udelukkende Roes mod Marqvien af Anglesen og Marqvien af Wel sley, som havde bestyret med ligesaa megen Duc Den 2den Febr. blev en meget talrig ighed. forsamling holdt af Selskabet, som er traadt sammen er aldeles at afskaffe Kirkeskatten. Flere Resolutiobleve affattede, som især gik ud paa, at Dissen(Bekjenderne til en anden Troessect eller Kirkeden episkopale) kun med den største Ubillighed de tvinges til at yde Skat til en Kirke, der slet vedkom dem. Over 300 Medlemmer af dette skab forføiede sig den næste Middag i Procession, en Samtale med Premierministeren, Lord Mel Urne, og Ministeren for det Jndre, Lord John ssell, for at meddele disse deres Resolutioner, og sige for at erklære den Tillid, som man satte til nærværende Ministerium. Lord Melbourne gjorde Deputationen opmærksom paa, at Lord Russell allerede havde erholdt Tilladelse til at indgive en Bill i dette Anliggende (hvilket ogsaa skeete i det første Møde af Underhuset), og han tilføiede, at han haabede, at de tilsigtede Forholdsregler fuldkommen vilde tilfredsstille de Misfornøiede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
J Lissabon have Cortes aabnet deres Forsamling uden at Roligheden er bleven forstyrret, saaledes som man befrygtede. Men kun 61 Deputerede mødte; de Andre vare endnu ikke ankomne. Man skreed strax til at afgjøre, om Ministrene tillige kunde være Cortes Deputerede, og endskjøndt man skal have været forbittret paa Ministrene, fordi de foreløbigen havde gjort en begaaende Modification desangaaende i Constitutionen, saa blev denne Modification dog antaget med 11 Stemmer imod 17. Cortes antog nu Benævnelsen, souveraine Congres, og sendte en Deputation til Dronningen for at bede hende om at fastsætte en Dag, da hun høitideligen vilde aabne den nu constituerede Forsamling. Hun bestemte dertil d. 26de f. M., Aarsdagen, da Congressen i 1822 var bleven aabnet. Hendes Tale ved denne Leilighed giver en kort Udsigt af Portugals constitutionelle Historie, og yttrer det Haab, at Cortes ville foretage saadanne Forandringer ved Constitutionen af 1822, som de nyere Tiders Erfaring har fundet hensigtsmæssigen, og at man i Forening med et Ministerium, der stræber efter nyttige Reformer, vil see tilat ordne Statsoeconomien paa en Maade, der i alle Deele kunne svare til Folkets sande Jnteresse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Ovenstaaende Efterretnirg, er meddeelt fra London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Fra samme Kilde fortælles ogsaa, at Dronningens Gemal, Prinds Ferdinand, med hver Dag bliver mere hadet. Hvor han lader sig see imellem Folket, giver man ham Spotnavne og den 25de f. M. skal en Franskmand ved Navn Mercier, der har staaet som Lieutenant i portugisisk Tieneste, have kastet en stor Steen efter ham. Men Mennesket er nok vanvittigt, thi forud havde han i Palladset angivet en Efterstræbelse imod Dronningens Liv, som man dog ved at anstille Undersøgelser efter de af ham angivne Underretninger fandt aldeles ugrundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Fra Paris er intet Nyt, kun har de Deputeredes Kammer atter i denne Tid beviist, hvor lidet Fleertallet af dets Medlemmer bekymrer sig om at opfylde deres Pligter. Saalænge Parade-Debatterne varede angaaende Adressen, var Kammeret rigeligen besat men nu, da det gjelder om en meget vigtig Lov for Landet, nemlig om Communal-Loven, indfinder sig neppe Halvdelen af de Deputerede, der opholde sig i Paris. Saaledes maatte Mødet den 31te Jan. ophæves allerede Kl. 4, fordi der manglede det til Afstemning fornødne Tal af Deputerede, som efter Loven er ansat til 230.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Den mislykkede Hvedehøst i Nordamerica f. A. har foraarsaget en Tilstand, der er aldeles uden Erempel i dette Lands Historie. J det sidste Efteraar ere 750,000 Bushel (en Bufhel er mere end en Tønde, 10 1/2 Skjeppe fremmed Hvede blevne indførte i Havnen af Newyork, og dette Forraad er allerede udtømt. Denne Stad vilde saaledes være i stor Nød, dersom der ikke var omtrent 150,000 Skjepper Meel i Forraad fra de vestlige Provindser. En mærkelig Omstændighed er det, at Landmænd fra Grevskabet York i Pensylvanien, det skjønneste Land i Verden komme til Baltimore for at kjøbe fremmed Hvede og at tilberede deraf Meel for sig og deres Naboer, og en Møller fra det frugtbare Grevskab Frederik kjøbte over 8000 Tønder tysk Hvede til samme Øiemed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 11te Februar. Bulletius. Den 8de: Hs. Majestæt Kongen har i Nat havt 5 Timers god Sovn og Allerhøistsammes Befindende bedres. C. Fenger. – Den 9de Hs. M. K. har sovet flere Timer i Nat, og Allerhøistsammes Befindende er som i de senere Dage. C. Fenger. – Den 10de : Hs. M. K. har i Nat havt flere Timers Sovn, Kræfterne og Appetitten som i den senere Tid. C. Fenger. - Den 11te: Hs. M. K. har i Nat hav fire Timers god Søvn; Hosten har været mindre besværlig, Appetitten og Kræfterne vedblive. C. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Hs. Majestæt Kongen har under 31te f. M. benaadet Vagtmester Bendix Andersen Midskow ved det fyenske Regiment lette Dragoner, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
J Søndags Formiddag mylrede en ualmindelig talrig Menneskemængde frem og tilbage ved Ti boden. De Fleste vare, som man erfarede, lok did af Nysgierrighed efter at see det Sted, hvori de sidste Dage saa meget omtalte rædsomme u var foregaaet, Plankeværket, det Hull, gjennem ket Blodhunden vare komne ind i Gaarden, og i deleshed selve Hundene, der ikke, som man be sagt, ere blevne aflivede, men kun befriede fra de Vagthold (hvilket nu besørges af militaire Post De ere ogsaa virkelig i disse Dage blevne forevsom det hedder, især for at Folk kan overtyde sig at de ikke ved at udhungres ere drevne til den be tørstige Grusomhed, de have viist. Man kan ei ne uden mindste Fare nærme sig dem; men de sig endogsaa venlige imod Enhver. Som man af rer skal den fra Veterinairskolen afgivne Erklær gaae ud paa, at de ere af en fortrinlig Race, man ei kan ønske udryddet; brugte til natligt Ve hold ere de imidlertid i fri Tilstand farligere selv vilde Dyr, der i Almindelighed tilkjendegive sig Skrig eller Hyl, hvorimod disse Hunde stumme løs paa deres Rov. De Vogtere, hvis Mangel behørigt Tilsyn bidrog til Blodgierningen, sidde i nu i Politiearrest, om Gangen af de ved Polit, ten indledede Undersøgelser har man Jntet erfaret Det ulykkelige Offer blev i Løverdags stedet til Jor(Kbhvnsp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Et Copiist Embede i den gelige Landsover- samt Hof= og Stadsrets Justitscontoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Under Rentekammeret: Huusfoged-Tjenesten i Rein Caution 1000 Rbd. i kongelige 4 pCt. rentebærende, gationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 28de Januar er E Juris J. B. Nyegaard beskikket til Procurator ved sam Retter i Aarhuus Stift; den 31te, Regimentschirurg ved fyenske Regiment lette Dragoner, J. C. Jacobsen, R. af udnævnt til virkelig Justitsraad, ordineret Skolelærer Christiansøe, Cand. Theol. D. Borgen, beskikket til ved Garnisonen sammesteds; Cand. Theol. S. P. V. Bi dahl til ordineret Catechet og første Lærer ved BorgerskoRingkjøbing; Cand. Theol. P. A. Theilade til Sogner for Vinding, Bryrup og Vrads Menigheder i Aarhuus S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Lærer ved Friskolen i Aarhuus, J. J. Aae, til første ved Frue Sogns Borgerskole sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Under Rentekammeret: Den 29de October f. A. er mentsqvarteermester og Auditeur ved det slesvigske Jægers Overkrigscommissair U. L. Sommer, beskikket til Amtsforter og Actuar i Segeberg Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
I Henhold til den i den vestsjællandske Avis 22 indrykkede Opfordring til ved frivillige Bidrag fremme Oprettelsen af et Museum for Thorvasens Værker, bekjendtgjøres herved, at den i vedstaden i dette Øiemed dannede Forening har andet Undertegnede om i vor Kreds at understøtte og ne Gjenstand, og modtage de Bidrag, som Med re og Medborgerinder af Jnteresse for et saa sjelNationalanliggende maatte nedlægge i vore under. Nationerne pleie at glæde sig ved at være i Be delse af Mindemærker og navnkundige Landsmænd. den Tidsalder fortjener Efterslægtens Roes og k, som, medens Tiden er, opretter saadanne an gelige Erindringer, der forevige den i Kunstens Rige tjente Landsmand bedre, end hans blotte Navn Kunsthistoriens Blade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Thorvaldsens Værker staae rundt omkring i Lan ne, og selv i det sydlige Europa – de bildende nisters egentlige Hjemsted – have hans Arbeider st Kunstnernes Beundring. J Fædrelandets første ke og i Kongens Borg staae store og skjønne Vid byrd om hvad han med Aand og med Haand kan rette. Men der ere desuden mange deels fuldførte, 1 blot forberedede Arbeider, som hans Fædrelands lighed har villet skulle tilhøre Danmark, og at disse samlede i en dem og Kunstneren værdig og vor Efterslægt i Seklernes Løb tilgængelig Grupdette er den omhandlede Opfordrings Øiemeed. Hvad der især skal give saadan Fædrelandets Pryse Værdie, som et Nationalværk, vil være Mængen af de Bidragende, og denne vil desuden dog ved smaae Bidrag kunne afgive et større Retat, end det, der af store Bidrag, som kun ydes Enkelte, pleier at kunne udkomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Her i Byen vil en Subscriptionsliste blive om green, paa hvilken Enhver kan tegne sig for frivilBidrag enten eengang for alle, eller aarligt forAar; ligesom og en lignende Liste vil blive be ende hos Hver af os, for at modtage senere Paasninger. De Bidrag, som saaledes til os maatte de afgivne, ville i sin Tid offentligen vorde an Slagelse den 11te Februar 1837. Qvistgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Salicatti. Birch. Westengaard. Sylow. hjøbenhavns Børs-Cours den 10de Februar 1837. b. 2 M. - a vista 202. pecies 202. conto 4 pCt. har solgtes til 12 Mk. 12 s. Obl. uden Renter i Bco uden Renter i Sedl. 91 bonde-Obl. (af Laanet d. 2. Febr. 1820) i r. S. 102 1/2 a 103. i Sedl. 103 1/2 a 104 Rbd. ske Speciesedl. 179 a anske Sedler 18 1/2 a 48 3/4 s. 1 Rdlr. Rigsgield. Ct. engelske Laan ved Wilsen & Comp. 73 a Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet d. 21de Juni 1834) Dito dito i r. S. til 4 pCt. Dito dito til 4 pC. 101 1/2 a Dito dito til 4 pCt. i rede S. 4 pCt. nye svenske Hypothek kasse=Obl. Bco. 92 a 12 1/2 4 pCt. uopsigelige norske Rigsbank=Obl., lydende paa norske Species. pCt. Rigsbank=Obl., Renten pr. 6te Januar, 102 1/2 a 103 Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
AVERTISSEMENTS. Det Kongelige Frederiksborgske Stutterie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Til førstkommende Paaske Flyttetid kan erholdes en pæl, beliggende paa denne Kjøbstads Smedegade, bestaa af 2 Stuer til Gaden, et Sovekammer og Spisekammer, en Haugeplads. J. Stamp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
En Mand, der fra sin tidligste Ungdom har været anbeved Contoirforretninger, og i de sidste 12 Aar har ved Fuldmægtig hos en Embedsmand der forestaaer et af de de deligste Jordegodser, ønsker sig til 1ste November dette antaget som Forvalter ved et Jordegods, helst i Sjællaeller i andet Fald i Fyen eller i Jylland. Afskrift af den Søgendes Anbefalinger, der oplyse: at besidder udmærket Duelighed i alle de Gjenstande der fore ved et Godses Administration, og at han besidder sær Troskab og Nøiagtighed i Pengesager, hvoraf han, i sin nestetid, har havt en betydelig Deel under Hænder, for henlagt hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, til hvem de kommende behageligst vilde henvende sig, og derhos afgivBillet mærket Emploi." inden 1ste Mai d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
En Embedsmands Datter, der i flere Aar her conditio ret som Huusjomfrue, ønsker sig en lignende Ansættelse nu 1ste Mai. Hun er tillige villig, om der skulde være sm Børn, at give disse, ifald det ønskes, Underviisning første Begyndelsesgrunde i Læsning, Regning, Skrivninal Slags Syening m.m. Paa Lønnen sees ikke saa meget paa en blid og god Omgang. Bogtrykker Magnus anviEn velopdragen Dreng kan enten strax eller til Paaske antagen i Lære hos Stræddermester P. Petersen i Skjel For en Bondekarl, der med Lyst til Arbeide forener no Kyndighed i Haugedyrkning, er en god Tieneste ledig til Mai d. A. Aviserpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Hos Undertegnede kan bekommes flere Sorter fine 26 hvoriblandt udmærket gode Pisjonger, tillige kan erholdes Nyre=Kartofler. Kongens Have ved Slagelse den 9de Februar 1837. C. Fobian.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
En ugivt Gartner kan til 1ste April, samt en ugivt 5 mand og Smed til 1ste Mai, erholde Condition paa en regaard ved Corsøer, naar Vedkommende for sin Duelig kunne fremvise gode Attester. Bogtrykker Magnus giver i mere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-13
Paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse til 1ste Mai en duelig Meierske faae Condition, na hun, forsynet med paalidelige Beviser om Duelig henvender sig til Krigsraad, Ridder Schiøtt i E gelse. Alle og Enhver, som ere os Penge skyldige for bekoVare indtil 1ste Januar d. A., maae vi herved paa Gre af vor Separation, anmode og Betaling inden denne M. neds Udgang. Slagelse den 2den Februar 1837. Bachmann & Gottlieb Hvor en Seminarist med gode Anbefalinger kan erho Condition til 1ste Mai, som Huuslærer for 3 Drengebeanviser Avis=Expeditionen. Slagelse. Trykt i P. Magnuss Bogtrykkerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Aarg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Den Vest-Sjællandske Avis. den 11. Februar. Tirsdagen No. 26. Peter Magne. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Provindsialbankerne i Engelland *). Saalænge en almindelig Krig herskede i hele Enropa og ogsaa udenfor samme, havde Folk saamegeat beskjæftige sig med denne, at de derover ikke kund faae Tid til Andet. En ligesaa almindelig Fred, der siden mere end tyve Aar vedvarer næsten allevegne og som efter de nuværende politiske Systemer og ifølg det Forhold, hvori alle Stater staae til hinanden indbyrdes, og formedelst deres egen særdeles Forfatning sikkert ikke i lang Tid vil ophøre, har senere foraarsage en stor Gjæring i Gemytterne. Allevegne spores en umaadelig Begjærlighed efter at vinde Rigdomme, større eller mindre, men især at vinde dem saa hurtigt som muligt. Man kan ikke negte, at Vindskibeligheden og Jndustrien ret ere i Activitet, og at man maaskee med temmelig Grund kunde kalde nærprende Tid, Tidspunktet for Speculationer i alle Retninger. Denne Betragtning gielder nu især og Engelland, Den betydelige Forhøielse, der siden forrige Aar Begyndelse fandt Sted paa Priserne af næsten alle Forbrugsgjenstande, og det stedse voxende Tal af industrielle Speculationer paa Actier vakte ret levende den offentlige Opmærksomhed. Man gjorde sig Umage for at komme paa Spor efter Aarsagen og de sandsynlige Følger af dette overordentlige Tilfælde, og befrygtede en slem Crisis. Om denne nu end ikke vilde indfinde sig, saa hænger Gienstanden dog sammen med meget ømme Spørgsmaale, og den fortjener derfor nøiere at undersøges.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Den betydelige Formerelse af Jernbane-Entrepriserne og den umaadelige Priis, hvortil Actierne af Dette Stykke er laant af Edinburgh Monthl. Review, men er blevet meget forkortet. nogle endnu ikke engang begyndte bleve drevne iveiret, var et meget characteristisk Tegn paa Tingenes nærværende Tilstand. Dette Raserie for at tage Deel i Jernbaners Anlæg grundede sig ingenlunde paa en rigtig Vurderen af den Fordeel, som man deraf kunde høste. Enhver vidste, at Banen imellem Liverpool og Manchester, der besidder alle mulige Fordele, ikke giver dens Deeltagere mere end 9 pCt; og om endog de senere anlagte ville koste mindre at anlægge, saa forklarer den endnu uvisse Fordeel ingenlunde den uhyre Stigen af alle Jernbane-Actier. Men havde denne Syge at speculere i Actier alene indskrænket sig til Jernbaner, da havde Ondet maaskee været mindre; men i det foregaaende Aar dannede der sig Compagnier af enhver Art, til Tilberedelse af Glas, Naale, Knappenaale, Sæbe, Terpentin, Læder, til Salg af Steenkul, til at fabricere Sukker af Runkelroer og til at forsende Skibe paa Hvalfiskefangst, foruden endeel flere. Sandsynligviis regnede Actionairene paa en stor Dødelighed imellem Actiehaverne formedelst dem, der vilde tage sig selv af Dage af Fortvivlelse over, at de ved ravgale Speculationer havde ruineret sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Jfølge det Ovenstaaende er det altsaa intet Ung at man i Engelland har nedsat en Commission for anstille Undersøgelse angaaende Systemet, som Bar paa Actier følge. Man er for Øieblikket bety paa at fordre af alle saadanne Banker, at de til stemte Tidspunkter skulde bekjendtgjøre en Etat op deres active og passive Gield. Men de, der troe forstaae sig paa denne Handel, mene, at Ondet haler ikke hermed kan blive standset. Ulykken bestaa fornemmelig i, at Publicum ikke tilstrækkeligen kjende Personer, som de have at bestille med. Det vedat en Bank bestaaer af et vist Antal Actiehavere, kjender ikke disse Folk, det veed ikke, om de ere Malionære eller Stoddere. Forskaffer man det den nødvendige Kundskab, saa sætter man Enhver ist til at bedømme den Grad af Tillid, som man skjænke Foretagendet, og den eneste Sag, at Navne paa de Actiehavere, som staae til Ansvar for Be ken, blive bekjendtgjorte, vilde snart gjøre dem, havde derved Noget at tabe, opmærksomme paa ren, og foranledige dem til nøiere at give Agt den Maade, hvorpaa denne Handel bliver ført. At derimod hiint foranførte Middel med Bekjengjørelsen af den active og passive Gield Jntet hielpe, kan man see i de forenede Stater. Loven, falede i Massachusetts, at førend en Bank begyn dens Forretninger, maa Halvdelen af dens Cap være betalt og findes i Sølv eller i Guld i Bekens Kasser. Tre af Gouverneuren udnævnte soner skulde derfor inspicere. J Aaret 1828 blev i saakaldte Suttonske Bank oprettet i Bostou paa tier. De af Gouverneuren udnævnte Jnspecteurer søgte altsaa ifølge Loven Bankens Kjeldere og fa en bestemt Sum i Dollars. Directeurerne for Be ken gjorde Eed paa, at disse Penge udgjorde Ac havernes første Betaling, at de skulde forblive de som Bankapitalens Halvdeel og ikke anvendes til and Bestemmelse. Lovens Bud var altsaa opfyldt Banken blev grundet. Men det Hele var alligevel Andet end et Lommetyverie i det Store. Efte Banken havde udgivet Sedler for en betydelig S. fallerede den, og man opdagede, at den aldrig haciet en Dollar. Pengene, som de Jnspicerende har seet, vare Dagen iforveien laante af andre Bank og endnu den samme Aften blevne leverede tilbaMen Directeurerne og deres Hjelpershjelpere ved naturligviis forsvundne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Uagtet Alt dette, som her er anført imod Privebankerne i Engelland, kan man alligevel ingenlunstride deres store Nytte for den almene Jndustrie, Handel, men ligefuldt bliver det dog alle oplyste ænds Pligt at studere Gangen i disse mægtige kaskiner, for at kunne lede dem, naar de true med bringe den offentlige Velfærd Fare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Udenlandske Efterretninger. De engelske Blade beskjæftige sig meget med Afsairerne i Anledning af Confiscationen af den engelske Skonnert Vexen fra russisk Side, da den blev anseet for at staae i Forbindelse med Tschercassierne eller Beboerne af Caucasus, med hvem Russerne ere i Krig. Man befrygtede, at disse tilsidst ganske vilde udelukke Engellænderne fra Handelen paa det sorte hav, hvilket man dog meget kan betvivle. Rusland, vil have hine Beboere undertvungne, det maa koste, hvad det vil, og disse ville vove og udstaae Alt, forikke at miste deres Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
J Paris har det vakt megen Sensation, at man i salen ved Aabningen af det engelske Parlament ikke at nævnet Noget om Alliancen med Frankerige, og han troede, at Regjeringen maatte føle sig fornær get herover, da det kunde ansees, som om Franke ge var blevet Alliancen utroe, og at denne altsaa har at betragte som brudt. Uagtet Moniteuren, har beviist, at Rygterne om nye Uroligheder i Strassburg have været usande, vil man dog endnu vide, hine ikke have været aldeles ugrundede. Fra Strassurg skriver man derimod, at for nylig har Generallieutenant Voirols pludselige Tilbagekaldelse til Paris braarsaget hele Stadens store Bedrøvelse, ifald han ske skulde komme igjen, thi siden denne General har havt Commandoen der over den femte Militair=Divim, har han i høi Grad forstaaet at vinde Alles Agde. Men til hans Efterfølger skulde General, Ba du Buchet allerede være udnævnt. – Forresten beuftiger man sig i de Deputeredes Kammer med Junicipal=Loven, og i den Henseende bliver Centrallegjeringens Rettigheder stedse meere og meere udvide, hvorimod Municipal=Øvrighedernes Bestemmeler næsten ganske indskrænkes. Hvormeget der kan ere herimod at indvende, og hvor store Klagerne kover ere i Landet, skulle vi paa et andet Sted armere omtale. Ved Forhandlingerne mangler det rigt meget paa Deputerede. La Grippe faaer skylden; men paa Boulevarderne og ved Optogene Fastelavns-Orerne, som nu begynde, sporede nu derimod ingen Jndflydelse af Sygdommen. Disse reve vel besøgte; kun Maske-Optogen vare hverken lindsende eller ledsagede af en stor Folkemængde. Domainer, som ere overdragne som Appanage tildertugen af Remours, skulle efter nogle Angivelser dringe aarligen i reen Jndtægt 170,000, efter andre mere end en Million Franker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
J Madrid beklager man sig over Mangel paa Penge, og den skal være meget følelig i alle Classer, Men dette maa kun være Tilfældet i Hovedstaden og i de store Stæder; thi udenfor disse er det almindelig bekjendt, at Penge bruges kun lidet. Man om tusker sine Varer eller undværer aldeles dem, som man behøver. – Cabreras Bande skal være slaget J den senere Tid skal han ikke meere have skudt de gjorte Fanger, men givet dem frie imod store Løsepenge; thi Don Carlos Kasser ere nok heller ikke vel fyldte. Hans Bande siges nu, at have bestaaet af 2000 Mand til Fods og 1000 til Hest, og at have holdt hele Provindsen Valencia i Skræk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Fra en sikker Kilde vilde man vide i London, at den franske Konge vil afsende et Krigskib til St. Helene for med Engellands Tilladelse at lade Napoleons Aske hente derfra til Frankerige.