JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-09-17
2. Helsinge og Valdbye Sognekald i Sjælland, der den gamle Angivelse er ansat til 600 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Af begge Sognenes tiendeydende Hartkorn 423 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. hæver Præsten kun Tiende af omtrent 402 Tdr.; af 210 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb. Hartkorn erlægges Tienden med 3 Skpr. Rug og 3 Skpr. Byg pr. Td. Hartkorn ifølge kongelig confirmeret Tiende-Forening, Qvægtiende og Smaaredsel derunder indbefattet; at det øvrige Hartkorn betales efter Accord ligeledes 3 Skpr. Rug og 3 Skpr. Byg pr. Td., Qvægtiende og Smaaredse, ligeledes herunder indbefattet. 2) Af en Annergaard i Valdbye hæves alle 3 Tiender med 7 Tdr. 4 Skpr. Rug og " Tdr. 4 Skpr. Byg, der betales i Penge efter hvert Aar Capitelstaxt; Landgilden udgjør 6 Rbd. 3 Mk. 12 Sk. 3) Af Huusmands Lodder, som ikke ere satte i Hartkorn, ha Præsten hidtil oppebaaret 3 Tdr. 1/2 Skp. Rug, 1 Td. 7 Skpr. Byg og 4 Tdr. 2 Skpr. Havre. 4) Offer og Accidentser, omtrent 400 Rbd. 5) En Favn Brænde; Gavntræ af 2 Favne, samt tvende Bøgetræer, udviste paa Roden, som kunne indeholde omtrent 4 a 6 Favne; af Tørv haves Tilstrækkeligt. 6) Præstegaarden staaer for Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. Hartkorn med et Areal af 78 1/2 Td. Land Paa Præstegaarden hviler et Laan, der for Øieblikket udgjør 125 Rbd.; istedetfor det nedbrudte Enkesæde samt dertil af Præstegaards-Jorden henlagte 15 Tdr. Ld. vare ifølg, Reskript af 25de August 1821 overdragne til Enken 10 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg efter Capitelstaxt som en extraordinair Pension. samt til Helsinge Kirke 4 Rbd. aarlig. Artilleriehest holdes; Enkepension bliver at udrede. 3. Kongsted Sognekald i Siælland er efter gl. Angivelse anslaaet til 258 Rd. og har nu følgende Jndtægter: 1) Af Sognets 500 Tdr. Hartkorn erlægges Tienden af 49 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. med 39 Tdr. Byg, der betales efter hvert Aars Capitelstaxt, af det øvrige Hartkorn kan Tienden beregnes til 5 1/2 Skpr. Byg pr. Td. 2) Qvægtiende og Smaa redsel kan anslaaes til omtrent 150 Rbd. 3) Fra Hovedgaarden Lystrup haves for 2 Mensalgaarde i Hollede Bi 1 Refusion 26 Rbd. Sølv, for et Stykke Skov 4 Tdr. Byg i Skjeppen og 2 Skovlæs Brænde; 4) i Udviisning haves 4 Favne Brænde paa Roden, 5) Offer og Accidentser 400 a 450 Rbd. 6) Af Præstegaardens Jordlod er den største Deel, efter Bevilling, ved Arvefæste overdraget til Hovedgaarden Lystrups Eier, som deraf svarer i aarlig Afgift 55 Tdr. Byg, der betales efter hvert Aars Capitelstaxt, samt erlægger Landskatten. Under Præstegaarden selv drives kun 24 Td. Land. Paa Embedet hviler et Bygningslaan, stort til Rest 266 Rbd. 4 Mk., der afdrages med 66 Rbd. 4 Mk. aarlig foruden Renter. Enkepension bliver at udrede; Artilleriehest holdes.
Viborger Samler, 1840-09-17
4. Kullerup og Refsvindinge Sognekald i Fyen, efter gl. Angivelse 325 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetiende af begge Sognes tiendeydende Hartkorn, 366 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1 Alb., er fast bestemt og beløber sig til 45 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 52 Tdr. 3 1/2 Fdkr. Byg og 56 Tdr. 1 Skp. 1/2 Fdkr. Havre, der betales med Penge efter Capitelstaxt, og 18 Tdr. 2 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 34 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Byg og 36 Tdr. 3 Skpr. 1/2 Fdkr. Havre, der leveres med Korn i Skjeppen. 2) Af Annex og Mensalgods haves en aarlig Jndtægt af 50 Rbd. og 1 Td. 2 Skpr. Rug samt 1 Td. 4 Skpr. Byg. 3) Offer og Accidentser anslaaes til 300 Rbd. 4) Qvægtiende, St. Hans Rente og Smaaredsel 24 Rbd. 5) J Refusioner haves 48 Rbd. 6) Af Naturalpræstationer haves et Maal Melk af hver Gaardbruger og hvoraf produceres omtrent 6 Lpd. Ost. 7) Præstegaarden staaer for 9 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn med et Areal af omtrent 44 Tdr. Ld.; til Præstegaarden haves intet Tørveskiær og af Skov blot en langtfraligggende Gjerdselskov, men af Overskov intet. Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1840-09-17
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. - Den 31te August 1840.
Viborger Samler, 1840-09-17
J Sagen Nr. 103.
Viborger Samler, 1840-09-17
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Mægler C. Hennings i Randers, contra: Ldsoprykt. Cancellieraad Møller mødte for constitueret Toldkasserer Secher ibd.
Viborger Samler, 1840-09-17
(Citanten, Mægler Hennings, paaanker en inden Randers Politiret den 2den Marts sidstleden afsagt Dom en Sag imellem ham og Jndstævnte, const. Toldkasserer Secher, betræffende reelle og verbale Jnjurier.) Dom: "Naar Jndstævnte, constitueret Toldkasserer Secher, efter foregaaende lovlig Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting, med sin corporlige Eed bekræfter, at han den 29de Decbr. f. A. ikke har udøvet personlig Vold imod Citanten, Mægler C. Hennings, bør han for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være, hvorimod Citanten i dette Tilfælde bør bøde 10 Rbd. Sølv til Randers Byes Fattigkasse, og Processens Omkostninger for begge Retter være ophævede. Trøster Jndstævnte sig derimod ikke til at aflægge en saadan Eed, bør Citanten for hans Tiltale i denne Sag fri at være, og bør Jndstævnte da til bemeldte Fattigkasse bøde 20 Rbd. Sølv samt betale Citanten Contrasogsmaalets Omkostninger i første Jnstants og Sagens Omkostninger for Overretten med i Alt 25 Rbd. Sølv. J Henseende til den Jndstævnte ved Byetingsdommen givne Mortification paa den der nævnte fornærmelige Udladelse, bør bemeldte Dom ved Magt at stande. Det Jdømte efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1840-09-17
Ved Randers Kjøbstads Politiret den 2den Marts 1840 er af Kammerjunker Borgermester og Byfoged Koefoed dømt saaledes: "Contraklageren Mægler Christian Hennings bør for det mod Hovedklageren Toldkasserer Secher brugte Udtryk storsnudet Æsel at erlægge en Mulkt af 20 Rbd. Sølv til Randers Byes Fattigkasse, og mortificeres herved dette Udtryk saaledes, at det ikke skal bevirke noget Tab af Ære, gode Navn og Rygte for Toldcasserer Secher, og bør denne for Contraklagerens Tiltale i denne Sag fri at være. Sagens Omkostninger betale Contraklageren til Hovedklageren i Alt med 15 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-09-17
J Sagen Nr. 114.
Viborger Samler, 1840-09-17
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Proprietair Lautrup til Sønder Skovsgaard, contra: Ldsoorprøveprkt. Qvistgaard mødte for Mølleforpagter Knudsen af Kokkedahls Mølle. (Citanten, Proprietair Lautrup, paaanker en inden Han Herredernes Ret den 29de Febr. sidstl. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Mølleforpagter Knudsen, betræffende nogle af Citanten mod Jndstævnte i 2de Skrivelser fremførte fornærmelige Udladelser.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den Citanten idømte Mulct for unødig Trætte saavelsom de Prøveprokurator Kühnel idømte Mulcter bortfalde. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Han Herredernes Ret den 29de Febr. 1840 er af Herredsfoged Qvistgaard dømt saaledes: "De af Jndstævnte Proprietair Lautrup i sine under Sagen fremlagte Breve af 28de Octbr. f. A. og 2den Novbr. f. A. om og mod Citanten, Forpagter Knudsen, brugte, i denne Dom opgivne, fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte forsit i saa Henseende udviste Forhold bøde 30 Rbd. Sølv til Hjørring Amts Fattigkasse. Saa bor Jndstævnte og betale Citanten Processens Omkostninger med 20 Rbd. Sølv, samt erlægge til Justitskassen i Mulct for unødig Trætte 10 Rbd. Sølv. For sin under Sagen brugte utilbørlige Skrivemaade bør Prøveprokurator Kühnel bøde til fornævnte Fattigkasse 5 Rbd. Sølv og ligesaameget til Justitskassen, hvorhos de af ham i Jndlæg af 30te Novbr. f. A. om og mod Jndstævnte brugte i denne Dom anførte fornærmelige Yttringer mortificeres. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 134. - Cancellieraad Møller Actor contra Bastrup Defensor for Arrestanten Peder Pedersen Svinning, den tiltales for Bedrageri og Ran samt Meeneed: "Dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder, men iøvrigt frifunden for Ac fors videre Tiltale i denne Sag." – Ved Norhald, Støvring og Galthen Herreders Extraret den 9de Juni 1840 var Arrestanten dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. Nr. 195. – Nyboe Actor contra Qvistgaard Defensor for Arrestanten Jeppe Christian Madsen, der tiltales for Tyveri m. m. "Dømt til sat, hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar.
Viborger Samler, 1840-09-17
Ved Hassing Refs Herreders Extraret den 1ste August 1840 var Arrestanten dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. Den 7de September: J Sagen Nr. 163.
Viborger Samler, 1840-09-17
Mødte Høker G. M. Schive af Aarhuus, contra: Mødte ikke - Snedkersvend Baastrup ibd.
Viborger Samler, 1840-09-17
(Citanten paaanker en inden Aarhuus Politiret den 11te Mai sidstleden afsagt Dom i en Sag anlagt imod ham og Snedkermester Ritto fra Horsens af Jndstævnte, Snedkersvend Baastrup, betræffende at Citanten i Forening med bemeldte Ritto skulle paa en voldsom Maade den 13de Marts sidstl. have overfaldet Jndstævnte i hans Huus.) Dom; "Naar Citanten, Høker G. M. Schive, efter for regaaende lovlig Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting, med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke den 13de Marts d. A. har tilføiet Jndstævnte, Snedker, svend Baastrup, den af denne ommeldte og ovenfør berørte Mishandling, bør han for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være, og bør Processens Omkostninger for Politiretten i dette Tilfælde for Citantens Vedkommende være ophævede. Trøster han sig derimod ikke til at aflægge denne Eed, bør Politiretsdommen, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-09-17
Ved Aarhuus Politiret den 11te Mai 1840 er af Politiassistent Prokurator Nielsen dømt saaledes: "Jndklagede G.M. Schive heri Staden og Snedker Ritto i Horsens bør hver især bøde en Mulct af 2 Rbd. til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse, og desuden Een for Begge og Begge for Een erstatte Klageren for Svie og Smerte og Savn af Arbeids fortjeneste fra 13de Marts til 1ste April d. A., i hvilken Henseende der dog ikke bør beregnes mere end 5 Mk. daglig, efter uvillige Mænds Skjøn, og derunder for Medicin, Ja ler, Lægeløn og Aareladning i Alt 10 Rbd. 5 Mk. 10 s.S. og T. Saa bør de Jndklagede og in solidum erstatte Klageren denne Sags Omkostninger skadesløs, dog ikke over 8 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker, efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-09-17
J Sagen Nr. 18. Ldsoprykt. Juul befalet for Landmilice=Sessionen for Veile, Amt, contra: Ldsoprykt. Cancellieraad Møller befalet for Jacob Peder Carlsen.
Viborger Samler, 1840-09-17
(Hovedcitanterne, Landmilice-Sessionen for Veile Amt, paaanke under nærværende Sag en inden Bjerre Hatting Herreders Ret den 6te Decbr. f. A. afsagt Dom, hvorved Contracitanten, Jacob P. Carlsen, er tilfunden at bøde sine 3 Mk. for de af ham, ved et Hostgilde i Daugaard brugte Udladelser om, at Misligheder skulde have fundet Sted ved Sessionen.)
Viborger Samler, 1840-09-19
No. 150. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-09-19
Kongelig allerne privilegeret. Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Taagaar andre sammensgaLøverdagen den 19de September 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-09-19
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Den 1ste Septbr., om Morgenen, holdt Ayuntamientoraadet i Madrid et offentligt Møde. - Raadet fattede den Beslutning, provisorisk at overtage Regjeringen, for at beskytte Constitutionen imod ethvert voldsømt Angreb, Nationalgarden samledes. Paa Grund af Uforsigtighed vexledes nogle Skud imellem Nationalgarden og Gen. Aldamas Escorte. Ved denne Leilighed dræbtes og saaredes 4 a 6 Md. Ved det første Skud forlod Aldama sin Escorte, og flygtede, ledsaget af nogle Tropper, til Retiro. (Kl. 7 Eftermiddag.) Kongens Bataillon, hvoraf 1 Compagnie ledsagede Aldama, har fraterniseret med Nationalgarden. (Kl. 8.) Denne Bataillon har indfundet sig paa Constitutionspladsen, og er modtagen med den meest levende Enthusiasme. (Kl. 9.) Staden er rolig, men i stor Gjæring. Nationalgarden har besat Postbygningen og Constitutionspladsen, hvor 8 Batailloner med Cavallerie og 8 Kanoner, samt Kongens Bataillon ogsaa ere opstillede. – Natten imellem den 1ste og 2den Septbr. forenede de to paa Retiro bivouakerende Jnfanterie=Batailloner sig med Nationalmilitsen. Tidlig om Morgenen (den 2den Septbr.) forlod Generalcapitain Aldama med Cavalleriet og Artilleriet Staden. Samme Dag udnævntes en provisorisk Regjering under Ferrers Forsæde. Rodil er af Juntaen udnævnt til Generalcapitain, Lorenzo til anden Commandant, og N. Lopez til Militairgouverneur. – Den 5te Septbr. har Byraadet i Barcelona, ifølge Jndbydelse af Ayuntamientoraadet i Madrid, antaget sidstnævnte Raads Program. Regentinde=Dronningen har fra Valencia udnævnte Gen. Diego Leon til Generalcapitain af Madrid. Denne Gen, afreiste den 5te Septbr. til Barcelona, for derfra at begive sig til Hovedstaden. Den provisoriske Junta har udstedet en Proclamation, hvori der siges, at Jun taaen, paa Grund af de stedfundne Yttringer og Erklæringer for Frihedens Sag, samt for at opretholde den offentlige Rolighed, har i Forening med de værdigste Chefer for Nationalgarden fattet den Beslutning at udnævne en provisorisk Junta for at paatage sig Localbestyrelsen, indtil Hs. Majestæt, overbeviist om de critiske Forhold behager at udnævne et constitutionelt, til Nationens Ønsker svarende Ministerium. - Endvidere har Juntaen udstedet en Rundskrivelse til alle Rigets Provindser, for at underrette dem om Tildragelserne i Hovedstaden. - Efter Moniteuren var Hovedstaden rolig den 6te Septbr.; endnu den 7de var Dronningen i Valencia. Fra Juntaen i Madrid har hun erholdt en officiel Depesche, som hun har sendt tilbage aabnet. Gen. Claveria har i Spidsen for to Brigader af den kgl. Garde forladt Valencia, for at støde til Aldama. Burgos, Zaragoza og Lerida have fulgt Madrids Exempel. Murcia er erklæret i Beleiringstilstand. En spansk Journal melder, at ogsaa Cadiz har sluttet sig til Hovedstaden.
Viborger Samler, 1840-09-19
Jfølge Privatefterretninger fra Madrid skulde det være Juntaen magt paaliggende at bemægtige sig Regentinde Dronningens Person, for at regiere i hendes Navn. Vægrer Dronningen sig ved at give sit Samtykke til de hende gjorte Forslag, skal der udnævnes en øverste Regjerings Junta, udrustet med executiv Magt for hele Spanien. Som Medlemmer af denne Junta nævnes allerede Calatrava, Arguelles og Ferrer. Man smigrer Espartero med Haabet om at blive Eneregent, dog vistnok med betydelige Jndskrænkninger, og med Mænd ved Siden, som de fornævnte.
Viborger Samler, 1840-09-19
Jgaar Morges afsendte Regjeringen til alle Departements en telegraphisk Depesche, der meldte, at Roligheden i Paris, var forbleven uforstyrret og at dette lykkelige Udfald skyldtes Auctoriteternes trufne Forholdsregler. Et nyt Forsøg paa at opvække Uroligheder foretoges imidlertid igaar Aftes imod den lille Militairpost ved rue Mau conseil, besat af 10 Md. under en Sergeants Befaling. Allerede Kl. 6 bemærkede Skildvagten enkelte i blaae Blouser og røde Kapper klædte Jndivider, der snege sig omkring Posten. Sergeanten ændsede ikke den ham desangaaende meddeelte Rapport. Kl. 8 1/2, da Posten laae paa Feltsengene, og den største Deel var falden i Søvn, anfaldt 2 Jndivider Skildvagten, og afvæbnede ham, medens flere Oprørere trængte ind i det Jndre af Vagten for at bemægtige Vaabnene. Sergeanten styrtede sig paa en af de Jndtrængende, og greb ham; snart var Mandskabet paa Benene og fordrev Jnsurgenterne, der vare væbnede med Stokke. Øieblikkelig ilede nogle Nationalgardtster til Postens Hielp, og arresterede 8 Personer, hvoraf 1 var forsynet med et Gevær. Jøvrigt forstyrredes ikke den offentlige Rolighed.
Viborger Samler, 1840-09-19
Paris, den 11te Septbr. Roligheden vedbliver at herske; de fleste Arbeidere ere vendte tilbage til deres Værksteder. Efter endt Arbeide indfinde mange Haandværkere sig paa Boulevarderne, men Kl. 10 om Aftenen er Alt roligt.
Viborger Samler, 1840-09-19
Hamborg, den 15de Septbr. Med Stafetposten, erholde vi Pariserbladene af 11te Septbr. (Moniteur.)
Viborger Samler, 1840-09-19
Den fuldkomneste Rolighed hersker i Paris, Haandværterne besøge igjen Værkstederne. Med Hensyn til de i iblandt de arbeidende Classer uddeelte Pengesummer skal Politiet have opdaget, at en nordisk Magt skal give en Journal, der kun betegnes som ikke hørende til den liberale Opposition, en maanedlig Understøttelse af 8000 Fres.
Viborger Samler, 1840-09-19
Telegraphiske Depescher. Toulon, den 10de Septbr. Algier, den 6te Septbr. Marschal Valee til Krigsministeren. Den Colonne, jeg under Gen. Chargarnier har afsendt hiinsides Atlas, har tugtet Stammerne Puzza og Beni-Masaand, og communiceret med Medenb. - Den 29de Aug. stødte den ved den sydlige Skraaning af Monzaia paa to af Abdel Kaders regulaire Batailloner, der kastedes og adsplittedes med et Tab af over 100 Md. Vi have to Døde og 6 Saarede, Prov.
Viborger Samler, 1840-09-19
Algier er rolig. "Jøvrigt, skrives der fra Paris under 11te September, er man mere end nogensinde for bekymret for Krigens mulige Udbrud. Det almindeligt accrediterede Rygte, at Moniteuren af 12te Septbr. vil indeholde en Ordonance om en Credit af 100 Mill. Fres, for at befæste Paris, gjendrives af Cour. fr. kun saaledes, at Bekjendtgjørelsen af en saadan Ordonance ikke er saa nærforestaaende, som man troer. "Temps paastaaer, at Ordonancen allerede i Forgaars er undertegnet af Krigsministeren, og at General Haxo i Spidsen for 50,000 Arbeidere strax skal paabegynde befæstningerne. Fæstningerne Arras og Verdun sættes i fuldkommen Forsvarstand; Adm. Lalande organiserer i Toulon en Reserveescadre, og kgl. Ordonancer aabne Creditbevillinger for Krigs- og Marinedepartementet. Jmidlertid lægge man Mærke til følgende Tirader af de af "Const." meddeelte, af de 4 Generalconsuler i Alexandrien affattede, og Mehemed Ali tilstillede Betragtninger over Dennes nuværende Stilling. Endnu at ville troe paa en Forandring eller Modification i Betingelserne for Conventionen af 15de Septbr., vilde være at hengive sig til et tomt Haab. Disse Stipulationer ere uforanderlige og uigienkaldelige. Det vilde være at smigre sig med et fordærveligt Haab, dersom Vicekongen under de nuværende Conjuncturer, vilde giøre Regning paa Hjælp fra Udlandet, for at kunne forhindre Udførelsen af de 4 store Magters Beslutninger. Hvor vilde vel fordriste sig til at byde Magterne Trods, Hvo vilde vel opoffre sin egen Jnteresse for Mehemeds Skyld, og compromittere sin egen Sikkerhed af Sympathie for Mehemed? – Der vilde opstaae en almindelig Kamp, t hvilken Mehemed først vilde vorde opoffret!
Viborger Samler, 1840-09-19
Storbritannien og Jrland. London, den 11te Septbr. Morn. Herald vil med Vished vide Indholdet af fire hemmelige Artikler i Julitractaten: 1) Kræver Nødvendigheden det, skal en russisk Hær beordres til Lilleasien, for at dække og sikkre Constantinopel; Dardanellerne og Bosporus blive spærrede for alle Nationers Krigskibe; 2) Hielpetropper (naturligviis russiske) skal det være tilladt at komme til Constantinopel; men de maa trækkes tilbage, naar man ei længere behøver deres Tjeneste; 3) Ved en fælles Overeenskomst fastsættes disse Troppers Antal af de allierede Magter; 4) Porten og Storbritannien ere berettigede til endog førend Ratificationernes Udvexling at begynde deres Operationer imod Mehemed. - Uagtet Heralds Forsikkringer, ere disse Artikler utilforladelige. - Tre Linieskibe paa 120 Kanoner ligge seilfærdige i Portsmouth, og skulle kun indtage deres Besætninger for at afgaae til Levanten.
Viborger Samler, 1840-09-19
Orienten. Det er vist, at den engelske Commodore Napier allerede har taget flere ægyptiske, til Syrien bestemte Skibe. Til Jndvaanere i Syrien har Commodoren udstedet en Proclamation, hvori de opfordres til at afryste den ægyptiske Paschas Aag. "Tropper, Vaaben og Munition ville snart ankomme fra Constantinopel, og intet ægyptisk Skib vil mere nærme sig Eders Kyster. En Slør skal vorde kastet over alt det Forbigangne; Sultanen udbreder over Eder sin Naades Skygge, kommer og stiller Eder under hans hellige Faner!" – Fra Beru meldes under 21de August: Fire engelske Krigskibe ere under Commodore Napier ankomne hertil, for at escortere nogle Transportskibe med 5000 Landgangstropper.
Viborger Samler, 1840-09-19
Den engelske Consul indskibede sin Familie og sine Effecter ombord paa et engelsk Krigskib. Paa Napiers Opfordring til Soliman Pascha (Selves) at overgive Staden med alle tyrkiske Tropper, svarede Paschaen: at han hellere vilde opbrænde alle Stæder i Syrien, end afstaae nogetsomhelst Terrain; Admiralen kunde beskyde Beirut, saameget det behagede ham. Jntet Bombardeement paafulgte. Da Jbrahim erholdt Efterretning om, at Englænderne havde viist sig for Beirut, forlod han med 15,000 Md. Malatia, og er allerede ankommen til Zahle, nogle Miil fra Beirut. "Jeg har, tilskrev Jbrahim Soliman Pascha, "Jntet at anbefale Dig, jeg kjender Din Tapperhed og Hengivenhed for min Familie. Vi have kun endnu en Grav at springe over; paa hiin Side af denne Grav er der Rolighed." Dette Brev stemmer overeens med Mehemeds Svar til Rifaat=Beisanden Opfordring (den 26de August): "Man vil aldrig med Ord kunne formaae mig til at afstaae, hvad jeg har erobret med Vaaben.
Viborger Samler, 1840-09-19
The Globe beretter, at Emir-Beschirs Neven har underkastet sig Sultanen, og at han kun venter paa den engelsk tyrkiske Flaades Ankomst for at begynde Jnsurrectionen. Det første afgjørende Skridt vil finde Sted omtrent den 10de Septbr. Ogsaa paa St. Jean d'Acre have Englænderne henvendt deres Opmærksomhed. Fra Malta meldes, at de derværende Kjøbmand have nedlagt en Protest imod Napiers Opførsel. Tillige gik Rygtet, at Mehemed havde befalet den engelske Generalconsul i Alexandrien, inden 10 Dage at forlade Ægypten.
Viborger Samler, 1840-09-19
Efter Breve fra Wien havde man der pr. Estafette fra Livorno erholdt Kundskab om en Dampbaads Ankomst fra Alexandrien, med den vigtige Efterretning, at Mebemed Ali vilde antage fransk Mægling. Statspapirerne stege øieblikkeligt, da Efterretningen blev bekjendt. (Allerede tidligere har Mehemed Ali erklæret sig villig til at lade Frankerig paatage sig en Mæglers Rolle.)
Viborger Samler, 1840-09-19
Handels= og Skibs=Efterretninger. London, d. 14te Sept. J Onsdags forandrede Veirliget sig; Luften blev mørk, senere er Luften atter bleven klar, og i de to sidste Dage have vi havt overordentligt smukt Veir. Til førsten utilstrækkelig, med Undtagelse af fremmed Hvede, der sælges til Forbrug. 491, 492 Ors Hvede og 69,990 Ctn. Hvedemeel indclaredes til den lave Told af 2 S. 8 d., nu er Tolden stegen til 6 S. 8 d. Constructions-Commissionen, som har overveiet Midlerne til at istandsætte eller dog formindske Lækken i Fregatten "Rota, har erklæret sig for den Fremgangsmaade, som bruges i den franske Marine, nemlig at nedlægge verticale Jernskinner indvendig i Skibets Bug, af en passende Forlighed, fra Kjelsvinet op til Banierbjælkerne, for at give Skibskroppen en forøget Styrke og saaledes modarbeide, om ikke ganske standse den stedfundne Læk. At afklæde Fregatten, for muligviis at opdage Lækkagen, vilde medføre for store Bekostninger ved et Skib, som alt er 18 Aar gammelt, og ligefra Begyndelsen har viist stor Tilbøielighed til Forraadnelse i dets forskjellige Forbindinger; thi 5 Aar efter at det var løbet af Stabelen modtog det en meget betydelig Reparation udenbords. (Aalb. Ap.) Overlootsen i Jylland, Commandeurcapitain Paludan, bekjendtgjør til Efterretning for de Søfarende: at Briggen "Najaden af Kiel er sjunken paa 9 Favne Fand, omtrent 1 Miil udenfor Frederikshavn. Endeel af Reisningen staaer endnu over Vandet.