Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-06
Atter - siger det franske halveministerielle Blad Messager – er Muligheden af en Krig paa Grund af de belgiske Anliggender indtraadt, og ligesom i forrige Aar spaae Man, at den vil udbryde til Foraaret. Man troer, at Frankerig, naar 100,000 Md. hollandske Tropper atter oversvømme Belgien, ikke vil vove med væbnet Haand af modsætte sig samme, fordi Rusland ikke vilde taale det Men Vi svare: at enhver fiendtlig Handling imod Belgien, vil blive anseet som udøvet mod Frankerig selv, da det kun til Fordeel for sine fordums Brødre har opgivet sine Fordringer paa Belgien, og kunde Rusland end have isinde, at udsende sine Hære over det vestlige Europa, for her atter at opreise sin Overvægt fra 1816, da haabe Vi, at Østerrig, Preussen og Tydskland vil søge at undgaae sligt, for ei at tvinge Os til at løslade alle imellem Os gjærende Lidenskaber over Europa. Denne Udsigt er for rodfæstet, til at Vi befrygte noget Angreb paa Belgien; meget mere vente Vi Ruslands Ratification i Løbet af Januar Maaned." Jmidlertid har ingen af de 5 store Magter endnu ratificeret Londonnertraktaten. Jmellem Engelland og Frankerig hersker der den bedste Forstaaelse, især siden Rusland og Porten have nærmet sig hverandre mere. Den franske Nordarmee, organiseres atter, og med den nye Udskrivning af 80,000 Md. vil den hele Hær være bragt til 500,000 Rd. Den hollandske Regjering skal have til Hensigt, endnu at forøge sine modile Stridskræfter med det andet Opbud af Landstormen, der beløber sig omtrent til 36,000 Md., og Kysterne ere besatte i det mindste med 500 Kanoner. Fra denne Side er det altsaa at Uveiret sikrest synes at ville drage op over Europa, ligesom Forventningen er almindelig i den russiske Hær, at den til Foraaret vil blive sendt mod Frankerig. Vel kan Rothschild ved det med Belgien afsluttede Laan bevirke en øieblikkelig Stigen af de europæiske Fonds, formedelst den Tillid, dette synes at vise til Fredens Vedligeholdelse, men Stormen selv vil han neppe formaae at aflede. Allerede er der i det Luxemburgske foregaaet Begivenheder, der maaskee kunne ansees som Prologen til det forestaaende større Drama. De belgiske Blade berette nemlig, at derhar dannet sig en bevæbnet Bande af 3500 Md., som drager omkring, for at bemægtige sig de Borgergaden tilhørende Geværer, hvilke derpaa blive afsendte til Forbundfæstningen. Disse Horder - hedder det - staae i den hollandske Regjerings Sold og ere uddragne fra Staden Luxemburg. De drage Landet rundt, og søge at bevæge Folket til atter at plante den oraniske Fane. En Provindsialregjering og en hemmelig Kommittee leder det hele Foretagende, hvorved der for det Første skal bringes Anarkie i den tydske Deel af Storhertugdømmet. J Luxemburgjournalen siges derimod, at Hensigten af denne Expedition er at bortfjerne de af den belgiske Regjering indsatte Embedsmænd, og at Korpset aldeles ikke har gjort sig skyldig i Excesser. Belgiske Tropper ere afsendte til Arlon, hvilken Stad dog ikke, som der sagdes, var bleven besat; men der er forefaldet adskillige Skjærmydsler, hvori blandt andre en Distriktskommissair, Hr. Noran, er bleven dræbt; Fra Hallerich, hvor den saakaldte Kommittee af den lovlige Ordens Venner har sit Sæde, er der af Bandens Anførere, Grev du Prel og Hr. v. Tornaco, udstædt en Proklamation, hvori Luxemburgerne kaldes til Vaaben og Kamp for det oraniske Huus. Men ogsaa den belgiske Gouverneur har i en Proklamation advaret dem mod disse Urostiftere, og opfordret dem til Orden og Rolighed, med Trudsel, at Enhver af Rebellerne, som falder i Fangenskab, vil blive skudt Saavel Gouverneuren som den franske Kommandant i Metz. har om disse Optrin tilskrevet Kommandanten i Fæstningen. Luxemburg, af hvem de skulle have faaet det tvetydige Svar, at han har befalet at bortvise alle dem fra Fæstningen, som ikke ville love at afholde sig fra denne Partiegængerkrig.