JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Helsingør, den 22 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 17de hujus: Bone Nissen, Hans Christ. Voctman, Jørg. Brun, Thomas Jørgens Friis, Carl Jacobsen, Nicol. Pet. Rudbeck, Frid. Christ. Sandgaard og Michel Raben af Apenrade, fra Riga til Dublin og Lewerpol, med Bjælker, Peter Lassen af Sønderb. fra Riga til Dublin og Lewerpol, med dito; Joh. Christ. Hvit af Trundhiem, fra Danzig til Trundhiem, med Rug; Christ. Hans. Vogt af Apenrade, fra Ri gaa til Ribe, med Hør; Christ. Mad. Biørn af Sønderb. fra Narva til Aalborg, med dito; Hans Niels Berg af Apenr. fra Riga til Dublin, med Bjælker. Den 18de: Peder Horne af Faab, fra Riga til Dublin, med dito; Marthias Mads. af Sønderb. fra Kiøbenh. til Jsl. med Meel; Herman Bierfreundt af Faaborg, fra Berg. til Øster-Søen, med Sild; Jver Bentzen af Langesund, fra ibid til Kiøbh. med Jern; Aslag Reiersen af Flekkefiord, fra Kiøge til Flekkefiord, med Byg, Niels Næss af Tønsberg, fra Kiøge til Tønsberg, med Baglast. Den 19de: Pet. Ewerts af Flensborg, fra Amst. til Øster-Søen, med Baglast; And. Hiort af Flensb. fra Lewerpol til Riga, med dito; Niels Anders. Lund af Kiøbh. fra Berg, til Kiøbh. med Sild; Meinert Meinertsen af Eckernf. fra Hamb. til Memel, med Sukker; Hein. Nomers. Faber af Faab. fra Berg. til Øster-Søen, m. Sild; Hans Jepp. af Nykiøb. fra Berg. til Nykiøb. m. dito Niels Lorentz. Collund af Flensb. fra Lewerpol til Riga, med Baglast; Boncke Broders af Føhr, fra Amst. til Kiøbh. med Stykgods; Corn. Cornelisen af Apenr. fra Lewerpol til Østersøen, med Tobak; Sven Boyesen af Flensb. fra Wiborg til Amst. med Bræder. Den 20de. Christ. Mads. af Nykiøbing, fra Berg, til Øster-Søen, med Sild; Jac. Larsen og Christen Nielsen af Kiøbh. fra Berg, til Øster-Søen, med dito; Lars Lindegaard af Faab. fra Berg. til Øster-Søen, m. dito; Hans Pet. Meyer af Berg, fra ibid. til Øster-Søen, m. dito; Herman von der Borg af Kiøbh. fra Berg til Kiøbh. med dito; Jan Fos af Berg, fra ibid. til Kiøbh. med dito; Ole Krag af Stavang, fra Berg til Kiøbh. med dito; Jac. Petersen af Dragøe, fra Berg, til Kiøbh. med dito; Hans Andersen af Hobroe, fra Berg til Kiøbh. med dito; Andr. de Rytter af Berg fra ibid. til Danzig, med dito; Cort Tieman af Alto na, fra Molde til Danzig, med dito; Bertel Thronsen af Nyb. fra Berg. til Øster-Søen, med dito; Ole Peders. Colling af Kiøbh. fra Bourdeaux til Kiøb. med Viin; And. Carstens af Mandal, fra ibid. til Kiøbh. med Bræder; Zachar. Mitzel af Berg, fra ibid. til Danz, med Sild. Den 21de: Ole Berwien af Stavang, fra ibid. til Øster-Søen, m. dito; Ole Watne af Mandal, fra Berg. til Øster-Søen, med dito; Hans Jochumsen af Flensb. fra Christiansund til Flensborg, med dito.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Kiøbenhavn, den 22 Junii. Om den Høy-Kongelige Reyses Fortsættelse haves saa megen Efterretning, at Monarken er i Onsdags, den 17 hujus, efter Middag, med Sin Høye Svite passeret over Ulfssundfra Siælland til Møen, hvor Hans Majestet den 18de, om Formiddagen lod det Møenske Compagnie Land-Milice passere Revien. Hans Majestet spisede med sit Høye Følgeskab til Middag paa Nygaard, og om Eftermiddagen nød Hr. Cammer-Herre von Møsting, som Amtmand paa Møen, den Naade, at opvarte Allerhøystsamme med en Collation ved Færgestedet, førend Overfarten skeede fra Møen, til Falster, hvor Monarken lykkelig arriverede om Aftenen imellem 7 og 8 Slet paa Nykiøbings Slot. Ved den Høye Ankomst fandtes efter Stedets Leylighed en prægtig Ære-Port oprettet, som vilde falde for vidtløftig her at beskrive. Den 19de, som var bestemt til Hvile sammesteds, var Monarken om Formiddagen occuperet med Stats- og Regierings=Affaires, og blev der holdt Conseil; men om Eftermiddagen behagede Hans Majestet, at lade den Falsterske Land-Milice passere Mynstringen.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
J gaar døde Hr. Oberste von Pritzbuer, Oberste af Jnfanteriet og Oberst=Lieutenant ved det Laalandske gevorbene Regiment til Fods. Den salig Herre vilde for Upasselig heds skyld tage ud paa Landet, for at bruge Brønden, men blev underveys befalden med en Svaghed, som nødte ham til at blive i Lyngbye, hvor han i gaar Eftermiddag blev bortkaldet fra denne Verden udi hans Alders 5. Aar. Han var fød af en bekiendt Adelig Familie i Meklenborg, og har udi 34 Aar med Berømmelse tjent fremfarne Høysalige Konger, af Høylovlig Jhukommelse, saa vel som vor nu regierende Allernaadigste Monark, udi adskillige Militaire Charger. Med Hr. General og Commendant v. Scholtens Upasselighed tegner det derimod til en ønskelig Forbedring, saa at der er Forhaabning, at see Hans Excellence inden kort Tid fuldkommen restitueret. Hr. Mag. Gottfried Schutze, Adjunctus udi det Altonaiske Ministerio og Præst til Ottensen, Medlem udi det Kongel. Preussiske Videnskabers Academie, og Rector Pædagogii Altona, som har gjort sig bekiendt ved adskillige lærde Skrifter, i sær ved hans Lehrbegriff der alten deutschen und nordi schen Volcker von dem Sustande der Seelen nach den Tode uberhaupt, und von dem Himmel und der Holle insbesondere, er nylig af det Kongel. Danske Videnskabers Societet eendrægtelig blevne udvalt til Medlem. J Løverdags, den 20 hujus, erholdt Hans Excellence, den Russisk Keyserlige Minister, Hr. Baron von Korf, en Courier fra Stokholm, af hvis medbragte Depeches intet er eclateret.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Med Breve fra Holsteen har man erholdt Planen af et med Store-Fyrstelig eller Hertugelig Holsteensk Confirmation i Nordre Dytmarsken opretted Liv=Rente=Societet af 1000 Portioner, hver Portion paa 100 Rdlr. og inddeeelt udi Classer, efter Jnteressenternes Alder, næsten paa samme Fod, dog med nogen Forandring, som det Kongel. Liv-Rente-Societet her i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Udi forrige Uge, fra den 13 Junii til den 20 dito, ere her i Staden copulerede 9 Par, fødde 16 Drenge= og 24 PigeBørn, tilsammen 40; døde 10 Mænd, 11 Qvinder, 20 Drenge og 12 Piger, tilsammen 53 ere saa 13 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende: Skippere indkomne: Jacob Carl Eschel og Albert Hansen, fra Rudkiøbing, med feede vahre, Peder Gertsen, Eibert Andersen, Erich Pedersen, Knu Jensen, Svend Bendsen, Jan Jansen, Peder Jansen, WibrandJansen, Jacob Jansen, Hans Henrichsen, Jens Andersen, Jan Clausen, Engelbrecht Ahrentsen, Anscher Jansen og Hans Jensen fra Habsund med Brændeved; Lars Andersen, fra Svendborg, med Havre og Smør, Johan Hartvig, Niels Madsen og Morten Friderichsen fra Bandholm, med Hveede, Rasmus Jversen og Christopher Povelsen fra Naschov, med dito Jver Bendsen, fra Langesund, med Tømmer- og Jernlast; Henrich Beyer, Michel Da min og Christian Damitz, fra Amsterdam, med Muursteene; Chr. Hau. Nicolai Nielsen, Lorens Jversen, Peder Matzen og Christian Kleman, fra Sønderborg, med dito; Jsak Stoktohn, John Richardtsen, Sammel Miller og Richardt Miller, fra Nye=Castel, med Steenkul; Hans Weyersleff fra Memel, med Hørfrøe. Den 20de Rasmus Egens, fra Edeltoft, med Brændeved Thies Passer, fra Helsingør, med dito; Martin Blauroch, fra Aalborg, med Maste-Træer; Anders Romer og Ole Grube, fra Kiøge, med Kridt steene; Hans Jensen, fra Colding, med Brændeved; Jens Hjort, fra Aarhuus, med Allun og Potaske; Povel Severin Marens Schmit, fra Helliggenhasen, med Rug og Hveede, Povel Bendsen, fra Stokholm, med Jern og Tiære, Claus Kroll, fra Harkrog, med Bark; Ralff Kellie, fra Nye Castel, med Steenkul; Anders Schmit, fra Flensborg, med Muursteene: Jens Rasmusen, fra Aabenraae, med Lærreder og Dreyeler; Henrich Wulf, Marcus Møller og Henrich Møller, fra Cappel, med Rug, Ost og Smør; Chr. Jversen, fra Sønderborg, med Muursteene; Peder Andersen, fra Grenaa, med Skibstømmer; Albert Petersen, fra Eckernførde, med Rug. Udgaaene. Den 19de Jan Jacobsen til Hadsund; Ole Sørensen til Præst ve, Haagen Jensen til Bandholm; Trogelius Callesen til Calmar; Lorens Wulff til Cappel; Povel Hansen til Stokholm; 7 Dasser og Pommerinker. Den 20de Lars Pedersen og Theis Theisen til Hadsund; Rasmus Hansen til Bandholm; Jacob Thrane til Eckernførde, Christen Larsen til Aalborg.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Avertissemens. Her udi det Kongelige Hofbogtrykkerie findes tilkiøbs: HISTORIA LITERARIA, eller Jndledning til Wernskaps Historien, uti hvilken korteligen anføres Weinskapernas Tilstand ifranderes forsta Borjan til nawarande Tid, forfattad af SEN. BRING. H. Professor wid Academien i Lund, in 8vo, exemplaret for 4 mk. Verket behøver ikke megen berømmelse, saasom den lærde og bekiendte Forfatters Navn giver det selv den beste Recommendation. Af velbemeldte Autors Samling af atskillige Handlingar och Paminnelser, som formodeligen kunne gifma Lius i Swanske istorien, som nylig blev recenseret i de lærde Tidender, ere nu ogsaa sammesteds igien nogle faa exemplarier at bekomme, stykket for 2 mk. at Histoire Naturelle Generale & Particuliere aver la Description du Cabinet du Rolavec beaucoup de Fig, graves p. Mr. van der Schley, i stor 4to, a la Haye 1750. Paa denne Bo, hvoraf allerede 3 tomer i Holland ere komne for lyset, antages endnu prænumeration udi Mummes og Rothes boghandling paa det Kongelige Waysenhuus. Men for at lade dem, som alt for rum tid siden have prænumereret, med det første faae deres tilhørende exemplarier, kand prænumerationssterminen ikke længere bestemmes, end til 15 Jul. a. c. De, som da ville betiene sig af denne fordeel, betale for disse 3 tomer paa stort papiir 10 Rdlr. 3 mk. men paa mindre papiir kuns 7rdlr. og annamme saa deres exemplarier uden videre efter skud. Dog betales fragten apart, saa meget samme efter befindende kand beløbe. De følgende tomer betales paa samme fod, eller efter de trykte ark og kobberstykkernes antall. J bemit, boghandling findes ogsaa Cataloge des Tableaux du Cabmet de Mr. le Comte de Wassenaer d'Obdam, som den 19 Aug. a. c. skal offentlig bortsælges udi Haag. Siden en fæstebonde navnl. Rasmus Andersen i Aarhuus Stift, Ankiær Amt, Hadsning Herred, Thorild Sogn og Bye, sidstl. 3die Jun. ved døden er afg. uden til arvinger, og hans efterladte stervboe strax af Herskabet Høyvelbaarne Hr. Geheime Raad og Jægermester Rathlov, Herre til Rathlousdal og Gerstorphslund, som skifteforvalter, lovlig er bleven registreret og vurderet, hvorved er bleven angiven at den sal. mand skal have en haldbroder navnl. Ude Andersen som for nogle aar siden har opholdt sig i Kiøbenhavn, men vides nu atte hvor samme er, hvad heller han er i live, eller kand have efterladt sig børn, altsaa siden stervboen er af ringe betydning og ikke kand formaae ordentl. proclama, bliver bemt. Ude Andersen eller arvinger, herved udi Gazetterne 3de postdage efter hinanden til skiftesamling, som bliver foretagen udi den sal, mands stervboe Thorild næstkommende 26 Augustii, og om mueligt er skiftet til ende ført, lovlig indkaldet at møde eller paa deres vegne beskikked fuldmægtig at møde lade, deres arveret med antagelige attester at legitimere, og deres tarv ved skiftet at beobagte, da alting paa lovlig maade skal blive omgaaet, og enhver vederfares hvad ret er, kand ellers til efterretning meldes, at boens tilstand, saa vidt endnu sees, ikke tegner at stoppe gaardens besværinger. Rathlousdal den 18 Jun. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Paa Høyvelbaarne Hr. Geheime=Raad og Jægermester Rath, lous vegne som fuldmægtig, H. Møller.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Magistraten i Wiborg som skifteforvaltere, lader herved med lovlig 12 ugers varsel indkalde afg. Lauriz Nielsen Bech, ibm. forrig borger og postbud her i Wiborg, hans efterladte fødskende og arvinger at møde eller møde lade for skifteretten paa Wiborg Raadstue den 26 Sept. førstk. for om deres arveret at give behøvende erklæring, som skiftet da uden videre henstand bliver sluttet, og de udeblivende at tilskrive sig selv hvad uleylighed dennem kand tilvoxe, til hvilken ende, da stervboen er saa fattig at den ey formaaer ordentl. proclama at udstyre, denne indkaldelse i de danske oviser 3de postdage efter hinanden publiceres, til bemt. arvingers saavel som creditorers og alle vedkommendes efterretning.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Som collecteringen med det til St. Hans kirke i Odense dens beste allernaadigst bevilgede lotterie, saa vidt nu er avanceret (i hvor store hindringer end dette lotterie er mødt) at dagen til trækningen med allerførste skal vorde fastsat og bekiendtgjort, saa ombedes alle velmeenende patrioter, som kunde have lyst og villie til at see det te lotterie befordret til sit rette maal, at de dog jo før jo heller ville tage de lotteriesedler, som endnu findes i behold hos collecteurerne saavel i Odensee Bye, som i andre kiøbstæder i Danmark. Hos Sr. Ørtved, som har paataget sig collecteringen her i Kiøbenhavn for samme lotterie, er endnu nogle faa lotteriesedler at bekomme, hvormed enhver, som derom behagelig vil melde sig, skal vorde forsynet Han er boende, som bekiendt er, paa Ulfelds plads i afg. tømmermester Hofsgaard, hvor ellers er hvrevogne til leye.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Hr. Capitain Hauch til Clarupgaard ved Aalborg, lader ved de danske og tydske qviser trende gange i rad lyse efter en mand af hans gods, navnl. Mikkel Jensen Kragh af Stoerworde Sogn og Bye udi Fleskum Herred, Aalborghuus Amt, en anseelig rank høy person med lang guul bruun har, noget sort og bleegeladen, samt lang og tynd af ansigtet, til anseende 30 aar gammel, har ingen reyse pas, uden det maa være falsk er bortløben Fredagen 12 Jun, nu sidst, om aftenen imellem 10 og 11 slet, udi en hvid vadmels vest, men mue lig siden forklæd, og skal samme Mikkel Jensen Kragh have begaae leyermaal med hans hustrues søster; derfor saa meget mere indstændig begieres, i fald han nogensteds enten om kort eller lang tid kunde antræffes af nogen, han da maatte anholdes, og saadant paa Clarupgaard behagelig tilkiendegives, imod at nyde betaling af paagaaende omkostninger, og aparte en god discretion for umagen.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Da Mad. Margrethe Helene Ermandinger sal. tolder Jacob Lunds enke her i Fridericia, in Apr. nestafvigte ved døden er afg. og har efterladt sig, foruden hendes her tilstædeværende børn, een i ægteskab med hendes første sal. mand, tolder Johan Banner, avled søn navnl. Søren Banner, som skal være reyst til Ostindien, men en vides om han nu er levende eller død, saa og een i ægteskab med hendes anden og sidste salig mand bemt. tolder Jacob Lund avle søn, navnl. Caspar Lund, mønsterskriver udi Drammens district i Norge, saa lader skifteforvalteren i Fridericia, i mangel af ordentl. proclama, som stervboen ikke formaaer at bekoste, hermed 3de finde i gazetterne indkalde saavel fornævnte fraværende 2de sønner, som stervboens tredie og debitorer, at de inden aar og dags forløb sig hos Borgmester Hans Thomsen her paa stedet anmelder arvingerne med hvis de maatte have at erindre, creditorerne med deres prætensioner og lovlige beviser, samt debitorerne at erlegge hvis de maatte være skyldige, da enhver skal vederfares hvad ret er, imidlertid communiceres tillige, at skiftet for det første til den 17 Mart. 1751. er udsadt.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
4 Rd. No. 51. IXX Kiøbenhavnske Danske Fiender. Fredagen den 26 Junii.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Extract af et Brev fra Christianstad i Skaane af 20 Jun.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Her er nylig gjort en gandske curieuse Opdagelse i det saakaldede Baalsbierg, som ligger omtrent 1 Miil her fra Byen, og 3 Mile fra Østersøen. Paa dette Bierg er og har altid været en temmelig dyb Huule eller Aabning; men siden Indgangen til samme var vanskelig og meget besværlig, saa har hidindtil ingen dristet sig til at sætte Prøve paa at gaae derind, og det har været en blot Slumpe=Hændelse, at den Opdagelse er gjort, som her skal berættes. Man trængde nylig til Kalk-Steene, for at fournere det fornødne Kalk til Fortificationernes Reparation her ved Stedet, da man nu pleyer at hente deslige fra dette Bierg, saa fandt man for godt, at gjøre bemeldte Aabning større, for at komme des lettere til. Ved denne Leylighed vovede en Curieur sig derind: Han fandt strax en stor, vidtløftig hvælvet Sal for sig, og i Enden af samme en snævAabning, hvilken han da ogsaa dristede sig igiennem, og fandt endnu en Sal af samme Bygning og Størrelse som den første. Hvælvingerne paa begge Salerne ere gandske nette ved Menneskers Hænder bygte, hvilket giver Anledning at troe, at de fordum have tjent til vis Brug. Den troværdigste Meening, er denne, at de gamle Nordiske Søe-Røvere, af hvis Bedrifter vore Historier ere fulde, have betient sig deraf til at forvarede deres Gods og erobrede Bytte, ja vel ogsaa selv i Nødsfald have taget deres Retirade dertil. Efter Anseelse at dømme, har man Aarsag at troe, at der ere endnu fleere deslige underjordiske Gemakker udi samme Bierg, hvilke man nu ogsaa søger at opdage. Paa Siderne af bemeldte tvende Sale findes paa Hvælvingerne gandske besynderlige Sprækker eller Aabninger: Jo nøyere man betragter samme, jo meere faaer man Anledning at troe, at de maa være gjorte ved Vandets Magt, helst siden der bemerkes tydelige Spoer af Bølgerne. De ere omtrent 3 til 4 Alen viide, og mange vil af Omstændighederne slutte, at de kunde meget vel være siden den almindelige Syndflod. Hvad som synes at bestyrke denne Meening, er dette, at paa bemeldte Bierg findes store Dynger af Muskeler og Coqvillager, som nu omstunder ikke findes uden i de længst bortliggende Have. Jblant andre findes deriblant et besynderligt Slags, som hidindtil endnu ingen har beskrevet; samme seer meget smukt ud, og der findes mange af den Art. Hvorom alting er, siden det, som er meldet i Henseende til Syndfloden, er intet andet end en Gisning: saa lader man de Lærde dømme, om den kand have nogen Grund. For Resten have Jndbyggerne her i Egnen fordum baaret megen Høytagtelse for dette Sted. Og meenes, at saadant har havt sin Oprindelse deraf, fordi man der udi de Hedenske Tider har gjort Ofringer til den onde Aand, hvilket da ogsaa uden Tvivl har givet Anledning, at dette Bierg ellers kaldes Diævels Klint.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Petersborg, den 5 Jun. Siden den Kongel. Preussiske Minister, Hr. von Wahrendorf, har nylig erholdt fra hans Hof Diploma som Kongel. Extraordinaire Envoye, saa meenes, at han nu vel med det første tør blive admitteret til Audienz, for siden at trade udi Underhandlinger med vore Ministrer. Jmidlertid har han hidindtil levet i en fortrolig Omgængelse med den her subsisterende Kongel. Svenske Minister, saa vel som med den Franske Legations=Secreterer.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Wilna, den 30 May. Her har tildraget sig en forfærdelig Casus, i det en vis Laqvay havde paa en Sæddel med sit eget Blod forskrevet sig til den onde Aand paa 30 Aar, med Vilkaar, at han skulde skaffe ham 10000 Ducater. Om nu Fanden ikke strax har været ved Cassa, eller hvad andet der har været skyld i, saa er man til all Lykke kommen over Sæddelen, som laae i Laqvayens Lomme, og han er for denne onde Giernings skyld tillige med hans Kone bleven arresteret, og sat fangen udi Jnvalidernes Collegio.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
London, den 16 Jun. General Cornmallis har i Ny-Skotland drevet en Flok Franzoser og Jndianer paa Flugt, som vilde overfalde ham, og har sat Jld paa deres Bye Chinecto, som har bestaaet af omtrent 200 Huuse og 2 Kirker, hvorpaa hine have givet sig under Fransk Beskyttelse. Men da General Cornallis paa ny har faaet at vide, at Jndianerne henved 5000 Mand stærke havde forsamlet sig imod ham, saa har han gjort Ansøgning hos Regieringen om en hastig Succurs, hvorpaa ogsaa allerede er givet. Ordre, at ham strax skal skikkes Hielp. Ordet gaaer, at et stort Skib, som havde Hiem paa Jamaica, og var laddet med Campeche=Træ, da det formedelst Storm har maat indløbe til Harana, er der bleven anholdt, og Ladningen, som contrebande, confisoveret. Parlamentet er paa ny bleven prorogeret til 10de Septembr.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Lybek, den 20 Jun Nyeste Breve fra Rusland melde, at alle Officerer ere allerede gaaene om Bord paa den Keyserlige Fløde, som bestaaer af 25 Sedlere, deels Orlogs-Skibe, deels Fregatter, hvortil skal føyes 100 Galever, og at denne Flode venter ikkun efter Ordre fra Hoffet, til at lette Anker. Generalerne, som have deres Departemens i Finland og Liffand, have faaet Ordre, at begive sig ufortøvet hver til sin Post.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Hamborg, den 22 Junii. Skipper Christopher Jensen af Flensborg, førende Skibet. Hertug Friderich, med hvilket han i disse Dage er her til Staden ankommen, har berettet, at han Dagen efter hans Afreyse fra Lsabon, den 8 May, var: Vester bleven anholdt. af 2de Algierske Orlogs-Skibe, førende et 50 Canoner og 5000 Mand, og det andet 40 Canoner og 450 Mand. Men Admiralen paa disse Ros-Skibe, navnlig Hader Mede, havde, efterat han havde seet hans Pas, beteet sidovermaade venlig, og tracteret ham med særdeles Høflighed, samt bedet, at han vilde berømme hans Conduite for Hans Kongel. Majestet af Danmark. Jmedens den barbariske Admiral havde betragtet hans riige Ladning, havde han nogle gange sukket derved, givende tilkiende, at han heller vilde bragt Skibet til Algier, som en god Prise, end at han de ladet det slippe, hvilket han dog under hans Hoveds Forliis icke torde vove. Man kand heraf ikke andet slutte, end at den Kongel. Danske Hof maa staae udi gandske besynderlig Hove agtelse hos Deyen i Algier, naar man derimod betragter, hvorledes andre Puisiancer ere forne ved ham.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Nykiøbing i Falster, den 21 Jun.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Den 18de hujus glædede Monarchen, rer Dyrebare og Allernaadigste Konge, Falster ved sin Allerhøyeste og velstenede Nærværelse. Hans Majestæt trædede paa Landet ved Grønsund Broe, ungefor Klokken 5 til 6, og da Stubbekisnings Jndvaanere havde gjort sig det allerunderdantaske gaab, at Monarken Allernaadigst havde taget Touren der giennem til Nykissing, havde de, efter Byens Tilstand og deres fattige Formue giort adskillige Præparatorier, for at vise deres allerunderdanigste Glæde ved Monarchens Ankomst; men de man blev underrettet om, at Hans Majestæt behagede Allernaadigst at tage midt igiennem Landet, lod Stats Capitainen Sr. Ditler Flindt Borgerskabet samle, og commanderede dem at marchere til Færgestædet, som ungefær ligger en Miil fra Byen, hvor man imodtog Hans Majestæt med største Glæde af Verden. Stubbekiøbing var paa den Tid næsten tom fra Mennesker, efterdi alle vilde glædes ved at see Monarchen, hvis Majestættiske og Naadige Ansigt saaledes havde indtaget enhver, at man intet andet giorde, end talede om den Naade og Mildhed, Kongen lod see imod alleMan havde iligemaade fra Stubbekiøbing nedsendt 6 Disciple, hvoraf de ældste vare 10 til 11 Aar, af Skolen, gelevdet af deres Lærere, og vare bemeldte Disciple klædede i Schafer=Dragt, havde hvide Canisasses Trøyer og Buxer med grønne Silke=Baand snørrede, hvide Strømper, hvide Sko med røde Hæle, grønne Krandse paa Hovederne, et grønt Skærf om Axlerne, hvorudi de bare grønne Kurve opfyldte med Roser og Blomster, hvilke de strøde for Monarchen, og tillige sang efterfølgende Vers: Vi Stubbekiøbings Sønner. For Kongen Roser strøer, For Kongen vore Bønner. Til Himlens Konge giør. Det ønskes af enhver Hvad, som vi her istemte, Kong FRIDERICk den Femte Velsignet Svig vær Der ønskes at enhver At HErren selv vil bøye Sit milde foriens Bre Til Begge Dronninger.
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Det ønskes af enhver Ar iner 2de paa rannas. Den gandske Konge Stamme, Saa ønsker en og hver Dette lod Hans Majestæt sig saa naadig behage, at Handerser aflagde Disciplerne med Allernaadigst Discretion: Sa snart Hans Majestæt strag paa Landet, blere Canoner lørnede af et Fartøy fra Stubbekiøbing, der havde lagt need til Broen under sine Flag, hvilket blev besvaret her fra Byen med 27 Skud, og de paa merkede, at Majestæten ungefær ver i Linie med Byen, lod man kime med alle Klokkerne ud Taarnet, og atter saluterede med 27 Skud, og endelig til sidst, da man af Taarnet ikke længer kunde see Hans Master, og man lod af at kine, hilsede man atter med 22 Skud, Borgerskabet tillige med Disciplerne kom tilbage Klokken: om Aftenen i god Orden, da Discisterne hele Byen igiennem sang forrige Vers, og da Borgerskaber havde faaet at Capitainen Dimission, sluttede alle med dette Ønske: Ga velsigne og bevare Kongen Helsingør, den 26 Jmii.