JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Spidsen for den spanske periodiske Litteratur staaer i denne Tid en Parer Castre Udgiver af Journalen Atalaya og Medlem af den hellige Hieronymus's Orden. Hans Medkjæmper er en anden Munk, Ostolazza, som til Belønning for sine Prækener er bleven Biskop. J hans sidste Præken skildrer han Fyrsten af Benevents og hans Gemalindes Privatliv; det er udpyntet med de forargeligste Ancedoter, og allerede i Aug. havde den oplevet det 6te Oplag. Man beskylder Ostolozza for at have saa aldeles tømt sit Kloster i America, at han kunde bringe 40,000 Plastre til Madrid, men hvor han imidlertid maatte rykke ud med det halve af denne Sum, da hans Ordensbrødre saasøgte ham. - Trøstende for Menneskeheden er det at Jnqvisitionen har fundet Modstand selv i den catholske Christenheds berømteste Pillegrimsted, St. Jago de Compostella. Men dog synes Munkeaand at have megen Jndflydelse i Spanien. Nylig rede Munke omkring paa Muulæsle i Valencia med Korset i venstre og Kaarden i høire Haand, raabende: Herren være lovet, Ned med de Liberale Man troer nu med Vished, at det paa Freds congressen vil blive afgjort, hvor Napoleon i Fremtiden skal have sit Opholdsted, og man formoder, at dette er blevet udvirket ved Hertugen af Berry hvis Reise til Engelland skeete i denne Hensigt. Blandt de Steder, der nævnes som hans tilkommende Opholdsted, er Øen St. Lucie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Den nuværende Konge af Sachsen, Friderig August, er født d. 23 Dec. 1760. Han tiltraadte Regjeringen 1768, udnævntes til Konge 11 Dec. 1806 og til Hertug af Warschau 9 Juli 1807. Hans Gemalinde er en Prindsesse af weybrücken. Han har kun et Barn, nemlig en Kronprindsesse, født 1782. Marchal de Camp Sarrasin, der undgik Napoleons Arrestbefaling ved at forlade sin Post og gaae til Engelland, har overrakt Ludvig XVII. en af ham forsattet Historie om Krigen i Spanien og Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
De forenede americanske Staters Befolkning var 1805 6 Mill. 306,666, og 18127 MilDen Boghandler-Deputation, der er sendt til Kongressen i Wien, for at udvirke et Forbud mod Bøgers Eftertryk, gjør sig gode Forhaabninger. Metternich understøtter deres Ansøgning. Den tyrkiske Regjering vil nu, for at holde Skridt med christelige europæiske Magter, sætte sine Tropper paa samme Fod, som de, uagtet dette ved et foregaaende Forsøg foranledigede en Opstand. J Frankrig oprettes i hvert Departemant af geistligt Seminarium, for derfra at besætte de Fremtiden ledigblivende Præstekald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Den nylig omtalte Heltinde Langewin, der udmærkede sig i Vende, er født af fattige Forældre. Hun havde seet sin Fader døe ligge for sin Øine, og 42 af hendes Familie omkom i Revolutionen. Dette bestemte hende til selv at deeltage i Krigen. J de 6 Aar hun tjente, var hun med i 200 Fægtninger. Hendes Onele befandt sig Spidsen for et Compagnie Republicanere. J si Raserie skjar hun Halsen af ham. Noyalisterne kaldte man i Vendde de Blaae. 4 saadanne Blaa dræbte hun med egen Haand ved St. LamberEn af disse havde baaret et Barn paa 6 Aar og2 Kyllinger omkring paa et Spyd. J Fægtningel ved Ponts de Ce huggede hun som Cavallerist saa rasende ind, at hun bræbte 21 Fiender. Snalderefter befriede hun 60 Geistlige og en anden Gang 800, der skulde myrdes. Paa hendes Hoved var der sat 40,000 Fr. Siden blev hun arresteret, formedelst en Forbrydelse, for hvilken hun kun kunde retfærdiggjøre sig ved at aabenbare sit Kjøn; hun sad imidlertid 5 Aar i Fængsel, og kom først ved Kongens Tronbestigelse paa fri Fod igien. Hertugen af Berry har skjænket hende Lilie-Decorationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Rom blev nylig døde en Tyrk fra Egnen af Tunis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Da den souveraine Fyrste af Oranien d. 10 befandt sig i Grønningen, hvor Universitetets Jubilæum høitideligholdtes, var blandt andre Festligheder en Maskerade, som Boghandlerne og Bogtrykkerne foranstaltede. 8 unge hvidklædte med Orangebaand og Blomsterkrandse prydede Piger bare paa en zirlig Bærebør en prægtig indbunden Foliobibel, skreven 1291. Bag dem fulgte to store Slæder, paa hvilke en i Gang værende Presse og et Bogbinderie fandtes. De Sange, som af 11 derved værende Arbeidere bleve trykte og heftede, uddeeltes, og Fyrsten modtog den smukke Bibel som et Mindetegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Breslan er død en Kaarig Graver, der i den Tid han beklædte denne Post, havde jordet 30,000 Lig, og stedse nød den bedste Sundhed, uagtet der i Syvaarskrigen døde saa mange Mennesker af smitsomme Sygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Storbrittaniens Financer, Jndtægter, Udgivter, Statsgield og Søemagt er af følgende Beskaffenhed: Af Afgivter og Laan blev 1813 oppe baaren. 110,028,971 Pd. St. Udgivterne for Marinen 1813 vare: 21,996,624 Pd. St. Udgivterne til Landarmeen med Jndbegreb af Subsidierne, udgjorde i Aar 40,763,936 Pd. St. Til Jrlands Armee 3,250,000 Pd. St. Til Artilleriet 3,500,000 Pd. St. Den offentlige Statsgield beløb sig i Februar dette Aar til 81,867,527 Pd. St. Af Banknoter vare i Juli f. A. i Omløb 29,532,900 Pd. St. Den brittiske Sømagt bestaaer nu af 1044 Krigskibe. til dens Bemanding behøves 100,000 Matroser 1832,608 Søefoldater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Til det faste Land og Colonierne afgaae fra Engelland følgende Paquetbaade til Calais, Holland, Hamborg &c., 4 Gange ugentligen; til Bremen hver Tirsdag og Fredag, til Spanien og Portugal hver Fredag; til Maltha og Gibraltar hver tredie Fredag om Maaneden; til Canada, de nordamericanske Colonier og Jamaica hver første Onsdag af Maaneden, til Lewardsøerne, hver tredie Onsdag, til Surinam og Demarara hver anden Onsdag; til Madera og Brasilien hver første Tirsdag af Maaneden. Der skal ogsaa oprettes en Paquetbaads Gang til St. Helena, hvorfra den skal gaae til Godthaad og derfra til Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Wiens Mærkværdigheder ere i denne Tid bleven en Gjenstand for den offentlige Opmærksomhed. Følgende deraf fortjener især at nævnes: St. Stephanskirken med sit prægtige Taarn. Grundstenen dertil lagde den første østerrigske Hertug, Henrik Jasomirgott 1144, afbrændte siden to Gange og blev igjen opbygt efter den sidste Brand 1265. J de følgende Aarhundreder blev den stedse mere udvidet og forskjønnet. Den er 342 Fod lang, 222 Fod bred og 79 Fod høi. Det overordentlige Kirketaarn er 434 Fod høi, og man gaaer op af 700 Trappetrin. Den store Klokke af 367 Centners Vægt er støbt af de 171, erobrede tyrkiske Canoner. Udsigten fra dette Taarn er ganske fortreffelig. J denne Kirke ere de Keis. Begravelser. Naar man stiger ned i Hvelvingen kommer man til en lys Plads, hvor en Sarkophag staaer med Maria Theresins og Franz den 1stes Brystbillede. J dette Capel har denne Keiserinde efter hendes Gemals Død, paa sine Knæ holdt i en Række af 13 Aar hver Fredag Bøn, ved Foden af Sorkophagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Journal de Paris læses et Udtog af Negerriget Haity's Kgl. Almanak. Den Koll. Familie bestaaer efter samme af H. M. Kong Heinrich af Hayti. Dronning Marie Louise, hans Gemalinde, med hvilken han har avlet 4 Børn, to Sønner og to Døttre, Kronprindsen hedder Jacob. Kongen har indført en Arveadel og en Kongel. og Militairorden. Da han tilkjendegav Paven sin Tronbestigelse, ansøgte han hos ham om Buller til at oprette et Erkebispedømme og adskillige Bispedømmer. Køtzebues Forslag, at gjenreise Granitstøtten ved Reichenbach til Minde om Leipzigerslaget, har fundet meget Bifald paa Kongressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
(Af Hamb. Corresp. Alt. Merk. og Lab. Av.) Holland, d. 22. Oct. Efter Breve fra Gent, havdes der det Rygte, at de nylig ankomne Depecher fra den brittiske Regjering indeholde en Medification i de Fordringer, der tidligere gjordes af den i Henseende til Americanerne, og at man desaarsag formoder, at Underhandlingerne ville tage en gunstigere Vending. Fremdeles hedder det, at Keiseren af Rusland formelig har tilkjendegivet de americanske Befuldmægtigede, at han ingenlunde vil paa Congressen blande sig i Stridighederne mellem Storbritannien og de forenede Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Wien, d. 19 Oct. J Følge en med en anden Magt truffen Overeenskomst vil, efter Forlydende, endnu et Hertugdømme blive afstaaet til Preussen. - Frankrig og Rusland vil paa Congressen fastsætte, at for Fremtiden ingen neutral Handel skal lide noget Skaar i Krigstider, og at ingen Krig skal kunne begyndes uden foregaaende Krigserklæring. Ligeledes skal der være gjort forslag til, at alle europæiske Magter ved et Forbund skulle formindske deres Hære til det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Mod Enden af Oct. skulde Erkehertug Carls Formæling med Storfyrstinde Catharine fuldbyrdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Der tales ogsaa om andre Formælinger, især mellem en preussisk Prinds og en østerrigsk Prindsesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Hannovers Minister ved Kongressen, Grev v. Münster, har officiel bekjendtgjort, at Hannover, er bleven ophøiet til et Kongerige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
En svensk Coureer har bragt General Benningsen den Efterretning, at de norske Anliggender kunne ansees for saa godt som tilendebragte; der er i den Anledning strax bleven afsendt en Coureer til Wien, og russiske Tropper føie Anstalter til at forlade Elhegnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Det hedder, at Grev St. Cor er udnævnt til Gouverneur i Canenne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Paris, d. 19 Dec. J Gaar blev den Kgl. danske Legationssecretair Vogt forestillet Hs. Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Kongen ved den Kongel. danske Gesandt General v. Walterstorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Jtalien, d. 10 Det. J Genna er atter landet et engelsk Corps, og man venter endnu adskillige tusinde Mand. 4000 Mand vare allerede det i Staden. Engellænderne befæste paa ny Spezzig. Kongen af Sardinien vil forøge sin Armee til 10,000 Mand; Kongen af Neapels Armee anslaaes til 80000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Livorno d. 2. Oct. Den 2den dennes indtraf her 50 Mand polske Landsedragere, tilligemed nogle Officierer og en Mamelut, ledsagede af noget østerrigsk Cavallerie, for at indskibe sig til PortFerrajo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Wien, den 19de October. For to eller tre Dage siden er udstædt den Befaling, at de russiske Tropper skulle rømme og forlade Kongeriget Sachsen, som derimod bliver besat af preussiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Som det hedder bliver Kongeriget Hannover, endnu anseelig forstørret endog ved Kystlande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Dayern var det Hensigten at sammenkalde en almindelig Landdag efter Constitutionen af 1808. Man troede at Hovedgjenstanden vilde blive at ud koste en ny Forfatning for Bayern. Men denne Landdag er for nylig bleven udsat indtil Wiener congressen er sluttet. – Aagtet de store Anstrængelser, som Østerrig i saa mange, og ogsaa i sidste Aar har maattet gjøre, er Virksomheden i den indre Administration dog meget stor. Østerrigs Krigsmagt har siden 1809 endnu aldrig været saa talrig som i nærværende Øieblik, hvor man anslaaer Tallet af de virkelig befoldede Tropper i hel Monarkiet til 620,000 M. af alle Vaabenarter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Wien, den 24de October. Ogsaa de forenede Nederlande skulle, som man forsikkrer, ophøies til Kongeriget Belgien. Churfyrsten af Hess sen Cassel skal antage Titel af Storhertug. Ved Afskaffelsen af de to sidste Churfyrsteværdigheder, som endnu fandt Sted, forsvinder nu i Tydskland, de sidste Spoer af et Valgrige. Man har hutil bemærket, at de tre hourbønske Magter hol meget nøie sammen, og at især det spanske Hamed Hensyn til italienske Gjenstande har opstille Fordringer, som man i Almindelighed finder megeoverdrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Leipzig, den 24. Det. J Dag er den En retning indløben hertil fra Dresden, at det helli værende Generalgouvernement i Sachsen ophol- og at en preussisk provisorisk Regjering trædet, sammes Sted. Man venter hvert Øieblik i Proclamation i denne Anledning. Den er allerunder Pressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes For Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as kan has Raa Ellevte Aargang. No. 89. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 November 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Nopositofs Nore til Hardenberg blev vel besvaret af Frankrig, men ikke paa den sædvanlige diplomatiske Vei. Det var Moniteuren, Argus og andre franske Blade, ja tildeels ogsaa nogle tydske Tidender, der maatte tjene det franske Cabinet til Talerør. Moniteuren fremkom med et langt Stykke, der gik ud paa at vise, at Frankrig og Rusland vel kunde være hinanden til stor Nytte, men ingensinde skade hinanden, og, at det sidste aldrig vil blande sig i Tvistighederne med Engelland. Vil Rusland, hedte det, bestemme Frankrigs Grændser, saa maa det ogsaa tillade, at Frankrig bruger samme Skjæl mod Rusland. Den franske Keise kan ikke være blind for hvad der foregaaer saavel i Storherrens Riger, som i Persien, og hvad Rusland foretager sig der, for at udvide sine Grændser. Engelland havde siden Amienstractaten fordobblet sin Magt i Ostindien, ved Mysore og ved Dele af Maratternes Rige, har erholdt, ved Canonerne for Kjøbenhavn og ved Nelson i den finske Bugt, af Rusland hvad Frankrig aldrig havde tilstedet. Den brittiske Blocaderet har siden den Tid bestandig faaet ny Udvidelse. Men naar man billiger hvad Engelland gjør og derimod fordrer Opoffrelser af Frankrig, saa er det aabenbart, at man vil undertrykke Frankrig. Men hvad have, hedte det endelig i Slutningen af hiin Artikel, Magter at blande sig i de tydske og italienske Anliggender, der kun ville benytte de blodigste Støds Øjeblik, for at fuldende Constantinopels og Jspahans Omstyrtning? Med Engelland existerer Amienstractaten, man gjenoprette den, saa vil ogsaa Freden mellem begge Stater være gjenoprettet. Argus indeholdt en kortere, men ikke mindre mærkelig Artikel i den Anledning. "Frankrig, paa alle Sider berørt af store Stater, hverken kan eller vil forstørre sig paa andre Staters Bekostning, det maatte da være, at der udbryder en ny Krig. Frankrig har altid respecteret sine Bundsforvandtes Gebeet; det udgjør en bestemt, afrundet Stat, mægtig nok til at forsvare sig, men for svag til at undertrykke. – Anderledes er det med Rusland. Dets Keiser, mægtigere i Henseende til Gebet end alle øvrige europæiske Monarker, behøver kun at lade Tiden virke for ogsaa at gjøre det til det frygteligste ved sin Befolkning. Betænker man den kjæmpeagtige Forstørrelse siden Peter den Store, saa maa man hæve ved Tanken om den almindelige Undertrykkelse, hvormed Rusland truer den øvrige Verden. Europa er blind imod de umærkelige Fremskridt af en Magt, der maaskee nærer meget vidtgaaende Forhaabninger." - Om Østerrige hedte det i de halvofficielle Blade, at dette har mindst at beklage sig over brudte Forbund, da det netop ved det høimodigste Forbund blev reddet fra Undergang, og at man netop i Østerrige og i Wien burde tale om den franske Keisers Maadehold."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Om Preussens egentlige politiske Forhold under disse Omstændigheder blev intet egentligt Officielt offentligt, men, efter alt hvad man af enkelte
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Kjendsgierninger kunde slutte, syntes det, at Frankrig gjorde sig megen Umage for, enten at drage det ind i sin Sag eller og at gjøre det mistænkt i de andre Magters Øine. Een af de ankomne Courerer havde, som man paastod, medbragt en egenhændig Skrivelse fra Napoleon til Kongen, angaaende Novosizofs Hjemreise; Laforest havde ofte Privataudiencer hos Kongen; Moniteuren og flere franske Blade, der med Frækhed talede om andre Staters Forhold, behandlede Preussen og ders Politik med største Agtelse. Førend Østerrige tog nogen virkelig Deel i det mellem Rusland og Engelland sluttede Forbund havde de østerrigske Generaler Fyrsten af Schwarzenberg og v. Mack udkastet med den russiske General Adjutant Winzingerode i Wien en Plan, efter hvilken Hovedangrebet skulde skee igjennem Schweiz paa Franche Comte, da paa denne Side Grændserne ere aabne. Men for at naae dette Øiemed maatte man være trængt langt nok frem i Schwaben og tillige have gjort Fremskridt i Jtalien, hvorfor Krigen maatte begynde med et eftertrykkeligt Angreb i Jtalien. Fra russisk Side anmærkedes at 1/2 af de 500,000 Mand, Frankrig kunde stille, maatte fradrages, især naar Engelland ved Søexpeditioner vilde deele dets Magt; Østerrige maatte ikke væle med at begynde Krigen, da Fienden netop benyttede sig af Freden til at befæste sit Herredømme; det vilde rigtig nok komme til at udholde det første Stød, men en russisk Armee vilde i Jilmarscher komme det til Hjelp; Frankrig vilde sikkert komme i Financeforlegenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Den 16 Juli gjordes i Wien den bestemte Aftale, at 315,000 Mand østerrigske Tropper med 39,860 Heste skulde d. 1 Oct være i Marken, og at den første russiske Artere, 64,916 Mand med 7920 Heste, skulde bryde op d. 16 Aug. og staae d. 20 Octobr. fuldstændige ved Jun. Den anden russiske Armee skulde bryde op d. 20de Aug. og bruges først til Demonstrationer mod Preussen. Denne forenede Magt skulde da især anvendes til at erobre Schweiz. Endelig skulde Russerne fra Corfu i Forening med Engellænderne paa Maltha lande i det Neapolitanske og forene sig med den store østerrigske Armee i Jtalien. Det var ikke vanskeligt at indsee, at denne Plan var vidtløftig beregnet. Næsten det Hele var her bygget paa Østerrige, som Frankrig nu med hele sin Kjæmpekraft kunde styrte sig paa men naar Østerrige eengang havde bukket under for den franske Overmagt, hvor skulde da den lovede Hjelp saa hurtig komme fra? Dertil kom endnu, at Østerrige, som først d. 9 Aug. tiltraadte Concerttractaten, under den Betingelse, at storre Subsidier skulde tilstaaes det af Storbrittanien, endnu ikke var ganske enig med det i denne Punct. Vel lovede Fyrst Cartoryske i Keiserens Navn, at anvende Alt, for at formaae Engelland til at tilstaae Østerrig de gjorte Subsidiefordringer, men bestemte Aftaler mellem begge de sidste Hoffer findes ikke, og det synes ikke at Storbrittanien ver bleven fuldkommen enig med Østerrig i den Henseende. - Udfaldet viste siden, at det sandsynligviis havde været bedre, om man, indtil en gunstigere Leilighed og mere heldspaaende Omstændigheder tilbøde sig, havde søgt at beholde Fred med Frankrig, der netop nu befandt sig i sin Lykkes og sin Vældes hele Modenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Naar Talleyrand i denne Note erklærede det for Usends, at Napoleon higede efter et Universal monarkie, saa havde han baade Ret og Uret, alt efter det Begreb, man forbinder med et Universal monarkie. Ret havde han, saafremt nogen vilde paastaae, at Napoleon personlig vilde erklære sig for Europas Universalmonark. Men behøvede han dette, naar han deels havde besat Europas ældste og vigtigste Troner med sine Brødre og Frænder, deels bragt dem under sin umiddelbare Jndflydelse? Naar hans Arm naaede fra Middelhavet til Elbens Bredder, Naar ingen Canon turde løses, ingen Stemme lade sig høre fra den ene Ende af Europa til den anden, uden naar han bød eller tillod det? – At Napoleons Forstørrelses- og Herskesyge var uden Grændser, det godt gjorte siden de igiendriveligste Erfaringer. Det var ikke saa meget Liguriens Jndlemmelse, som Maaden, hvorpaa den skete, der gav de andre Magter saa stor Grund til at paaanke den som et høist voldsomt Skridt. - Vist nok forlangte Napoleon i dette Øjeblik ikke af Østerrige andet end Fred, men hvorlænge var han vel blevet i en saa fredelig Stemning mod dette Rige, Neppe længer end imod Preussen, som han smigrede for indtil han en kort Tid derefter kastede Masken og blev fra dets Ven dets uforsonligste Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Talleyrands Note af 16 Aug. til Grev Cobenzl viste tilfulde Napoleons egentlige Hensigt. Keiseren, hedte det deri, efter adskillige skrømtede Høfligheder, kunde ikke modtage den tilbudne Mægling, da den ikke kunde anvendes, uden at forulempe Mæglerens Værdighed; thi den eneste Virkning af Novostzols Sendelse var en fornærmende Note, for nye Forhaanelser vilde Keiseren ikke udsætte sig. Østerrige kan tvinge Engelland, til det, hvortil ingen venskabelig Mellemkomst vil formaae det. Det erklære, ligesom Preussen, en fuldkommen Neutralitet, og Engelland, uden Haab om en Landkrig, vil vende tilbage til Amienstractaten, Frankrig og Jtaliens Krone vil for bestandig blive adskilt, og Østerrige skiænke Verden Fred. Engelland skulde altsaa vende tilbage til Amiens tractaten, og indrømme, at ikke allene Frankrigs Keiserkrone, som ved denne Tractats Afslutning ikke engang var tænkt paa, men ogsaa den med saa lidet Tapperhed, og kun med nogen Snedighed, kjøbte Jernkrone skulde blive urokket paa Usurpateurens Hoved J Talleyrands Note til Cobenz af 15 Aug. paaberaabte denne Minister sig atter Keiserens Maadehold mod Østerrige i de to foregaaende Krige, og anmodede det om at blive fuldkommen neutral, medens den franske Monark er udelukkende sysselsat med Krigen mod Engelland. Men Troppebevægelserne og Krigsanstalterne i de østerrigske Stater, opfordre til at forlange ikke allene en bestemt, men tillige den hurtigste Erklæring. De fra alle Kanter indløbende Efterretninger om krigerske Tilberedelser i Østerrige tvinge Keiseren til at opsætte Udførelsen af sine Planer mod Engelland. Vilde Østerrige have Fred, saa maatte alting sættes paa Fredsfod. Talleyrand anførte derpaa under 5 Puncter, paa hvilken Maade dette skulde skee, og forlangte, at Østerrige skulde erklære det engelske Cabinet, at det var dets faste Beslutning, at iagttage den strængeste Neutralitet. Mueligen havde mange Strømme af Blod været sparede og Napoleons Fald meget fremskyndet, dersom Østerrige og Rusland havde den Gang givet efter, og overladt ham ganske til sin Enekamp med Engelland. Sandsynligviis havde han allerede da fundet i Vesterhavets Bølger hvad han siden fandt mellem Moscous rygende Ruiner: Maaler for sine herskesyge Planer. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
(Jndsendt.) Fragment af en Reise i Sielland i Sommeren 1814. Nie stole hans petet ultræQvemqvam animantem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Indenlandske Efterretninger. J Torsdags Eftermiddags omtrent Kl. 2 1/2 opkom i den stærke Storm en heftig Jld i Sundbyester paa Amager, der udbredte sig hurtigt og tændte i Naboebyen Sundbyevester. Ved Hielp af Kjøbenhavns Brandcorps var den største Fare overvunden Kl. 6, skjøndt Jlden længere blev ved at brænde, hvor den havde antændt. Efter Sigende skal 17 Gaarde og 40 Huse være ødelagte, og omtrent 70 Familier blevne huusvilde og have tildeels mistet alt hvad de eiede. Dette har foranlediget de Herrer Hs. Exc. Stiftamtmand Moltke, Amtsforvalter Justitsraad Bierg, Major Aagaard og Sognepræsten Bruun til at anmode velgjørende Medborgere om Gaver for disse høisttrængende Familier. Hvad der tilstilles Dem vil blive uddeelt efter bedste Overbeviisning, og derfor i sin Tid offentligen aflagt Regnskab.