JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-30
Naar den velkiendte Jens Sveitzer (som hverken for sildig eller for tillig efter Forlydende i Aarhuus Tidende No. 89 den 29de Juli, ønsker at gavne Publikum med sit Avertissemente: – hvorfor tvivler han da paa, at jeg Jens Murersen her paa Steder har meent det oprigtigt med mit Spørgsmaal om Skomagerlauget her paa Stedet kunde forbyde at tilveiebringe Fodtøi hertil for at sælge samme, da han dog veed, at mit Spørgsmaal betraf, ikke blot Markedets; men alle andre Dage, i hvilke at sælge Støvler for Uskomagerprofessionsbrugende, jeg gad vist, om Regieringen ogsaa har tilladt. Skulde iøvrigt det indrykkede Vaas ikke have andre Hensigter (som pr. Ex. let kunde være, da Man tydelig seer, at det gode Skomagerlaug ikke kan begribe hvad Jens Murersen mener) saa ønskede jeg, at Man vilde giøre Ende paa det og sige mig om jeg maa sælge Støvler og Skoeller ei, for ellers reiser jeg uden Forlov og saa er det Deres Skyld, om jeg løber mig en Staver i Livet. For Man skulde jo næsten troe af den fortrydelige Skrivemaade, at enhver kunde sælge ligesaa mange Støvler og Skoe som han vilde, enten han var Skomager eller ei og det synes mig dog ikke burde være saa, naar jeg egentlig skal sige min Sandhed. Hvad ellers min Næringsvei angaaer, da er den god nok for mig og hvad mit Navn betræffer saa gad jeg vidst hvem der har givet Lauget Lov til at radbrække mit Navn, da jeg heder Jens Murersen og ikke J. Murer, for hel jeg Murer, saa skulde jeg mure, som min Fader gjorde, men det gider jeg ikke, og det giør jeg ret i, for 3 saasnart jeg bare har lært at skrive mit Navn og saa faaer rigtig Beskied om Ovenstaaende, skal jeg no og vise alle og Enhver, at jeg aldrig har været Murer og da at det er længe siden jeg var Kalkslaaer; men det er da noget der kommer ingen ved. At Hr. Oldermande, giør mit Navn til et Skind, overseer jeg med tau Foragt (som pleier at siges, forresten er, hans Støtte som let kunde brækkes." noget Sludder som Man le kunde brække sig over, hvilket Deres Velædelhed samt Medkolleger behageligen vilde lægge paa Hiertet for en Jens Murersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-30
Rettelse. J forrige Avis, 3die Side, 2den Spalte, 12te Linie, staaer 39, læs 35 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Nr. 91. Aarhuus Stifts. Aar 1814. Ca privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 2den August. Tirsdagen 1 Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Blandt de tallige Deputationer har ogsaa en fra Akademiet os scutionus fremstillet sig for Kong Ludvigs Throne. Det har sit Sæde i Toulouse og nedstammer fra hine Traulodours, der allerede tidligt, have besungen Kiærlighed, Kjækhed og Fromhed, under Frankrigs milde sydlige Himmel. Allerede i Aaret 1563 havde Carl den 9de selv deeltaget i deres gand rige Lege. J 15 Aar have disse Akademier været adspredte; nu organisere de sig paa ny, thi de vilde ikke have nogen anden Protector end Kongen selv. Gud og Kongen, er deres gamle Devise. - Hvad har hidtil de Deputertes Kammer gjort, siger, des idents, for at opfylde Publikums Forventning i de 6 Uger det nu har været forsamlet: Har det fattet nogen rigtig Beslutning? Hvor mange Meninger ere ikke yttrede paa Lykke og Fromme især om Paalæg, der ikke vare tilbørligt overveiede, der ere blevne slet udlagte og have frembragt en farlig Virkning, hvor i megen Tid har Man ikke tilbragt med Undersøgelse af et indre Reglement, som aldeles ingen Jnteresse har for Nationen, Allerede ere 19 Dage henrundne dermed Hvad skal Man slutte af disse og andre bemærkninger, Jkkun dette, at Kongen selv maae dømme i Sagen og forvandle Reglementet til en Ordonnanz. Da er hele Striden tilende, og vore Deputerte ville i blot beskjæftige sig med Nationens Jnteresse. - Den berømte Hr. Malte Brun, som i 10 Aar har været En af Hovedmedarbeiderne ved Journal de l Empire, er det nu ikke mere, men udgiver selv et Maanedskrift betitlet: Tilskueren, som læses med megen, Begierlighed. - 5 til 600 Arbeidsfolk ere sysselsatte, med at indrette Slottet i Versailles. Efter sine Forfædres Exempel vil Kongen residere der, hvorved Paris i mere end een Henseende vil tabe. - Da Hertugen af Angouleme passerte giennem Guiddel i Morbi san Departementet, havde Bønderne stukken Høns, paa deres Høforke og raabte: "Leve vor gode Konge Henrich den 4des Familie. Hans Eftermand vil ogsaa bringe os Høns i vor Potte." - Duverger, en berømt Skøiteløber, gav i Nantes, midt om Sommeren Hertugen af Angouleme det ganske nye Skuespil af et Skøitepartie. Hr. Duvergers Skøiter ere af en ganske ny Opfindelse. Gulvet i Børssalen var belagt med Iis, hvorpaa Hr. Duverger gjorde sine Kunster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Da Hertugen af Angouleme passerte gjennem Venden, nærmede sig ved Roueller le-Ravelais Mairen og Præsten paa Stedet hans Vogn, og Præsten overrakte Prindsen tre sammenslyngede Lillier, med disse Ord: Monseigneur, vi kunne ikke tilbyde dem noget bedre i end disse Lillier. Vel lede de meget under Revolutionen; men vi have i vort Departement, og især i vor Menighed søgt omhyggelig at pleie dem, og vi have ogsaa den Glæde, at see dem blomstre der. Vi bede, deres Kongelige Høihed, at modtage dem som et Pant paa vor Kierlighed og Troskab. - Et Schweizer Blad, vil nu endogsaa vide, at General Vandamme har ranzioneret sig selv, og er gaaet i tyrkisk Tieneste! Det franske Folks Had til alt hvad der er tydsk, er i de senere Tider voxet; Mange tydske Embedsmænd, der vare ansatte i de franske Grændselande, ere med Møie og Livsfare undkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Jtalien. Paa Øerne Korsika og Kapraja er udbrudt en epidemisk Sygdom; desaarsag er i Trient og flere italienske Havne forordnet en streng Quarantaine. - Kongen af Neapel lader en Eskadre udruste mod Algierne, som nu forstyrre hans og andre Staters Handel. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Prinds Borghese, Generalgouverneur af Piemont, er kommen tilbage til Malland fra sin Reise til Rom., Han fortalte, at han ved sin Afreise fra Piemont havde ladet sin Eqvipage, af 2 Mil. Frankers Værie, bringe ombord paa et Skib, for at bringe den til Civitavechia, men Modvind havde nødt Skibet til at løbe ind i Porto Ferrajo; Napoleon, der just stod ved Havnen erkyndigede sig om Skibets Bestemmelse, Ladning og Eiermand. Da han derom var underrettet, sagde han: "Dette Skib er mit, og skal være en Erstatning for min Søsters Medgift, da min Hr. Svoger har skilt sig ved hende." - Ligesom Man tilforn af Napoleons Navn frembragte idet herlige Spaadomme, fandt Tydskerne ogsaa, da han var falden, hans Fald saaledes beskreven i samme: Nach Allen Politischen Operationen iegt Er Ohnmachtig Kieder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Spanske Blade fortælle, at Lord Bentink har leveret Paven et Vexelbrev in Blanco fra den engelske Regiering, med den Begiering, at udfylde samme med saa stor en Sum, som hans Hellighed maatte behøve ved Tilbagekomsten til sine Stater. Der tilføies, at hans Hellighed blev saa betagen af Rørelse over denne Høimodighed, at han tabte Mælet og gav sig til at græde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Spanien. Vel vedbliver Man endnu, at skrive Gratulationsadresser til Kongen i Anledning af Stændernes Oplysning; men Regieringen veed dog ret vel, at den har et stærkt Partie imod sig. Jsær er den bekymret for Navarra, hvor de største Uroligheder skulle herske. Jøvrigt vedbliver Kongen at befæste sin Magt, ved at ophøie Mænd, han troer at kunne stole paa, til de første Værdigheder i Riget. Ligeledes erholder Geistligheden vedvarende Beviser paa hans Kongelige Naade. Den pavelige Nuntius don Pedro Gravina som i Aaret 1813 protesterte mod Jnqvisitionens Afskaffelse, og derfor blev forviist Landet, har Hertug von San Karlos i Kongens Navn anmodet om, at glemme det forbiegangne, tage sine Eiendomme igien i Besiddelse, og fortsætte sine Funktioner. Derimod haaber, Man, at Geistligheden ogsaa vil vise sig erkiendtlig Vel er det forrige Finantsystem, over hvis trykkende og indviklede Tilstand alle Spaniens sande Patrioter, klagede, i alle sine Dele gjenoprettet; men de offentlige Kasser ere tomme og Staten i Tider som de nærværende, uden Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
I tre Aar har der i London været et Selskab under Doctor Lambes Veiledning, der giør sig det til en diætetisk Grundlov, kun at nyde Spiser af Planteriget og ganske at afholde sig fra alt Kiød. Medlemmerne af dette Selskab leve derfor blot af Vegetabilier, Frugter og Vand, og Man forsikrer at de befinde sig langt bedre, end de gevaltigste Kiødædere, der som bekiendt høre hiemme i Engelland. Hovedmanden for denne pythagoræiske Forening, Doctor, Lambe, har, i det han omhyggelig vogter sig for alt hvad der kunde vække Tørst, allerede bragt det saavidt, at han i en heel Maaned kun drikker nogle faa Kander Vand. En af hans Lærlinger, Newton i Chesterstreet, har søgt at anbefale denne Levemaade i et eget Skrift, betitlet: "Return to nature. - Vi anbefale den ved en tilkommende Krig som Gud i forbyde, - hvor Hærene maa ernæres paa Borgernes Bekostning, til Optagelse i Tieneste Reglementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Da Blücher den 12te i Dower var staaet af i Skippernes Laugshuus, og Folket blev ham vaer ved Vinduet, drak han udaf samme dets Skaal inden har gik ombord. Et høit Fryderaab fulgte ham til Færgen, og han gav hver Mand Haanden, som nærmede sig. - Da Hertugen af Kent den 14de vilde i en Vogn med 6 Heste for kjøre til det store Galla hos Dronningen, modtoge Hautboisterne ham med God save th King, saa kraftigen, at alle sex løbe løbske, Kudske faldt af Bukken, et Hiul knusedes, Vognen maatte da vælte, og endda blev Hs. Kongl. Høihed tilligemed General Hanson, som sad hos ham i Vognen, ubeskadiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Norge. Jfølge Efterretninger fra Uddevalla ere Underhandlingerne med Prinds Christian fornyede, og Man haaber, at Fredsbaandet atter vil sammenknytte Staterne i Norden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
(Uddr. af Lüb. og Hamb. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Fædrelandet. Torsdagen den 28de Juli Kl. 12 helligholdt det Kiøbenhavnske Universitet en Sørgefest til høisalig Kong Kristian den Syvendes Minde, hvortil Prof. Thorlacius havde indbudet ved et Program, der i altæiske Vers skildrede Dannerstatens Held under syvende Kristians Regiering. Da det store akademiske Auditorium var afbrændt maatte Høitideligheden holdes i Trinitatis Kirke. De indbudne forsamledes hos Statsraad Bugge for derfra tilligemed Professorerne at begive sig til Kirken. Saasnart den talrige Procession, bestaaende af Statsministrene, de fornemste Embedsmænd fra alle Kollegier, foruden en Deel andre Videnskabsyndere og de akademiske Lærere, var kommen ind i Kirken ophørte Klokkernes Ringen, og en Sørgemusik begyndte forfattet af Professor Ridder Kunzen og udført af det Kongelige Kapel. Efter at Kantaten var afsiunget af et Antal akademiske Borgere, fremtraadte Professor Thorlacius paa et med Sort behængt Katheder, der var bleven opreist i den midterste Gang paa Kirkegulvet, og udviklede for den store Forsamling i en latinsk Tale Rigets Skjebne under høisalig Kongens lange Regiering og de Jdeer, som i denne havde ledet Statstyrelsen. Efter Talen blev afsiunget et Chor, hvorpaa Processionen igien vendte tilbage til det Sted, hvor den havde samlet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Ved allernaadigst Resolution af 25de Juli d. A. har det behaget Hs. Majest. allernaadigst at udnævne Hofjægermester, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Kammerherre Baron Hardenberg Reventlau til Lehnsgreve og at erigere hans lollandske Godser til Grevskab under Navn af Grevskabet Hardenberg Reventlau, samt at tillægge Krænkerup, som Grevskabets Sæde, Navn af Hardenberg. Greven ere forundte alle grevelige Rettigheder og Friheder, Skattefrihed, alene undtagen. Under 29de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Second Lieutenant v. Freiesleden af Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Dragotregiment, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse, og Viceqvarteermester du Preux af samme Regiment, til Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Under 26de dennes er Kiøbmand Thorlacius paa Bildal i Island allernaadigst bleven udnævnt til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Den 27de Juli er Capt. Apelgreen af Stockholm, kommen paa Rheden fra St. Bartholomæi i Vestinden med en Ladning Sukker. Udgaaen: Capt. Jørg. Bohnitz af Kiøbenhavn til Færøe med Kornvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Forfatteren af den første Bedømmele af det Frank ske Skuespillerselskab har nu svaret paa Anti kritiken, at han maatte blevet anseet for gal, hvis han havde roest istedet for dadlet det, og slutter med det Ønske: snart at maatte see Troppens Medlemmer under Seil til deres Fædreneland, som de saa høist upatriotisk lade gaae Glip af den Fornøielse at beundre, sine kiære Børns Talenter. J Forveien erklærer han sig fri for al Nationalbad; men kun at foragte den Tydsker, som troer, at die Danen re saa dumme, at endog de usleste Gøglerier kunne behage dem, naar de blot ere tydske. Tillige erfarer Man ved denne Leilighed, at bemeldte Selskabs Omkalfatting, af Holbergs Politiske Kandestøber er bleven formaliter udpebet paa Hoftheatret, hvorefter Hr. SchauspielDirekteuren kom gandske ydmyg og poeniterende frem, bad vielmalum Verzeihung og forsikrede: das Stuck solte nie wieder gegeben werden. Ved tredie Forestilling af das Donauweibchen yttrede Publikum i samme Smag sit bifald, og udhyssede Hr. Schau spiel=Direkteuren, uagtet han vendte sig om i Udgangen og kastede et honischstraffende Blik ud imod Tilskuerne, der lønnedes med høi Latter. Som Beviis paa bet udeelte bifald, Troppen nyder i Kiøbenhavn, anføres i øvrigt, at Selskabet flere Gange, deels formedelst den stærke Hede, deels af uforudseete Hindringer har maattet lade en heel Uge gaae over uden at glæde Publikum med deres Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Fra Lolland meldes: Den 15de de blev, af dem, som kiørte Fyld til den nye Landevei fra en Høi ved Nørreballe, funden nedgraven en stor Steenkrukke, hvori fandtes et Barn, som efter Skiønnende ei havde staaet der længer end 14 Dage til 3 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Fra den 12te til den 23de d. M. Kl. 4 om Eftermiddagen ere 351 Skibe klarerede giennem Øresunds Toldkammer, deraf 13 til indenrigske Stæder, Sidstleden Løverdags Morgen ved Daggrye havdes paa adskillige Steder her i Jylland et skrækkeligt Uveir. paa Hammelef Byemark ved Grenaae dræbte Lynilden 3 Heste og 1 Mand. Længere henimod Ebeltoft slog demmed i en Udstyttergaard og gjorde stor Skade, dog uden at tænde. Ogsaa paa Liisberg og Skribye Marker her ved Aarhuus dræbtes et par Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
(Udd. af danske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 29de Juli 560 - Specier solgtes for 34 1/2 Rbmk. Committeesedler 64 1/2 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Døde. Kapitain og Ridder Bagger, Frue Generalinde Strambous Søn, Proviantsforvalter W. G. Holm, Mad. Holmsted fød Øje, Havnekontrolleur Blesberg; Casserer M. C. Lange; Jfr. Fløistrup, alle i Khavn. Sognepræst i Vesterulslev H. Grønlund; Justitsraad Spliid i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Ved Olufsmarkedet her i Aarhuus sporedes megen Livelighed i Handel og Vandel hvorvel Priserne paa i de fleste Ting just ikke vare billige. Et Par simple i Støvler forlangte en Randers Skomager 120 til 130 - Rdlr. for ; en Alen Hørlærred gik i 10 Rd. o. s. v. Derimod kiøbtes en Alen Sirts, som i Kiøbenhavn koster 16 Rd., her for 12 a 13 Rd.; Man mærkede i overalt intet til Pengemangel. Stolte Boutiqver med i Galanterivare, Damepynt, Kobberstykker og alskens Kram prunkede paa Torvet og vare næsten altid fyldte med Kiøbere - Fra Omegnen ere mange Fremmede reiste hid, deels for at bivaan, Barkedet, deels ogsaa for at overvære de Forestillinger, som i denne Tid her ere blevne givne af nogle Kongelige Skuespillere, og som Byens Jndvaanere vist vilde have freqventeret eftere end de gjorde, hvis ikke deels Heden i det indskrænkede Locale, deels den maaskee vel høie Priis 9 Rdlr. for Billetten, og maaskee ogsaa den liden Afvexling af Forestillingerne have været. - De begyndte med Henrik den Femtes Ungdom, hvori Hr. Doctor Ryge spilte Rochesters Rolle, og vandt det udeelte bifald, hans sieldne Talenter, berettige ham til, og som han allerede har vundet paa høiere Steder. Han behagede som Rochester, rystede Lungerne som Broder Sup og Sielen som Hakon Jarl. Med sidstnævnte Stykke i Udtog sluttedes Forestillingerne. Hr. Liebe spillede Olafs Rolle og Mad. Liebe udførte Thorals, vel ikke som Mad. Heger; men degret godt. Hr. Rind fyldestgiorde ful kommen som Einar Tambeskielver, ligesom han ogsaa vandt udmærket bifald ved sit fieldne komiske Talent og sine ualmindelige Anlæg, som han især lagde for Dagen i Skuespilleren mod sin Villie, hvori han mesterligt udførte Dalbyes Rolle. Jsær interesserede han i Syngestykker, ligesom ogsaa Mad. Liebes skiønne Sang nod det bifald, Man saalænge har offret den. - Byen kan maaskee om kort Tid vente sig en anden Aands forlystelse, da den fra forrige Sommer ogsaa her bekiendte agtværdige Veltheimske Familie for Tiden giver Forestillinger her i Provindsen, i Forening med den disse Blade for omtalte komiske Kunstner Hr. Roepke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Forlangt Jndrykkelse.) Tilkomne gode Udsigter - for den ubrudne Jens Murersen, (eller efter Faderen Murersensøn; - gammel Stiil, ufornærmet) maa have tillokkende Fornemmelser. Vi have vundet Borgerskab her paa Stedet, som Skomagermestere i den lovlige Næringsvei, der giver os Ret til at holde den i Hævd og Ære. Naar nu den oprigtige Regetiant har søgt Kongl. Privilegium, paa - hvad han agter at giøre sig berømt ved - og maaskee ikke nøie ne tiener dens Videnskab; - da bestiæmmer han jo sig selv, og andre er dermed ikke saa ganske tilfreds; - og desuden vil formodentlig hans anden Stilling, der jo er god novel tabe lidet derved. J øvrigt kan vi ikke kaste et foragtelig Blik desangaaende til en Ukiendt, men man rødmer vel undertiden over Tvetydigheder. - og der er vil vi uden videre Svar oppebie den Tid, tilden Bevilling kommer, for at erfare den Hensigt som dermed er forbunden, og der ikke beskiæmmer Lauget og dets Rettigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
J. Sweitzer, Oldermand, for Skoemagerlauget i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Bekiendtgiørelser. Inden vi Undertegnede forlade Aarhuus, finde vi os forpligtede offentlig at bevidne Hr. Doctor Frank, Hr. Capitain Albrecht, Hr. Distriktschirurg Weiss, Hr. Cantor Rosenkilde og samtlige Herrer Musikliebhavere der have understøttet os med deres musikalske, Talenter, saavelsom Enhver, der med Velvillie og Godhed har fremmet vort Tarv, vor hierteligste og ærbødigste Tak, og troe vi desuden at skylde Vedkommende den Erklæring, at ligesom vi paa den ene Side maae beklage, at det bifald, vi ved vore dramatiske Forestillinger heri Aarhuus have indhøstet, ikke kan ansees som Aarhusianernes eenstemmige Dom, saaledes erkiende vi ogsaa paa den anden Side, at det lidet, men udvalgte Publikum, der veed jevnlig at besøge vore Skuespil baade hædrede og opmuntrede os, har des større Fordringer paa vor Agtelse og stedsevarende Erkiendtlighed. Aarhuus, den 2den August 1814. Ane Liebe. Charlotte Mannerup. Enholm. Liebe. Haack. Rygge. Rind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Paa Landeveien imellem Horsens og Hovedkroe er den 28de Juli funden 2de Saxer udi et Futteral, som den retmæssige Eiermand kan erholde paa Aarhuus Adressekontoir, naar han betaler dette Avertissement og i Forveien kan opgive disse Saxers Størrelse og Brug. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Frans Rasmussen Skræder, der opholdt sig her i Bor rum Kroe er død den 23de Juli, og har ved kongelig konfirmeret Testamente indsat mig til Arving, i denne Anledning, skjøndt ingen Giæld vides han var i, indkaldes dog hans Creditorer og nogen skulde være til, at møde her hos mig eller min undertegnede Laugværge, inden 6 Ugers Dagen fra Dato at regne, med deres Fordringer, enten saa de haves paa ham selv eller i Anledning af de Handlinger han i Commission af mig har udøvet, da alt lovlig Krav skal blive opfyldte. Borum Kroe den 26de Juli 1814. Som Langeværge, Gøren Olesen, Adolphine Sognefoged i Borum. Bering, sal. Eegs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Kockoppeindpodningen, foretages i denne Tid hver Søndag Eftermiddag fra Kl. 3 til 5 paa Søndergade i Gaarden No. 18 af Mikisch,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Districts-Chirurg. Horsens, den 29de Juli 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
En duelig Møllersvend, som tillige kan forestaae et Grubeværk, og hvad dertil iøvrigt henhører, kan til 1ste Rovember næstkommende, erholde en fordeelagtig Condection, nærmere Efterretning erholdes i Grundføer Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
En smuk 3 Etage Jernkakkelovn med Kaabertromle og Tude, anvises tilkiøbs i Klosteret hos Melbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
St. Olufs Søndag er paa et Vandhuus heri Byen, forglemt et fladt Gulduhr, som foruden Minut= og Time-Biser, viser Dato, Dage og Himmeltegnene paa hver Dag, og har en lang Secund-Viser; da dette maae være funden der, af en Person som var saa slettænkende at beholde samme, saa anmodes enhver som dette Uhr maatte blive anbuden til Salg, at anholde samme og dermed at henvende sig til Adressekontoiret heri Byen, der betaler en god Douceur for Uleiligheden, eller om nogen skulde være vidende om Finderen, da sammesteds at anmelde det, Angiverens Navn forties, og erholder han den ovenmeldte Gode CitroPaa Fiskergade No. 200 modtages alleslags Linnedsyening, Fin Engelsk Brodeer Silke af alle Couleurer, dito Brodeer Garn Tamboureer Garn, Strike Perle, og Hollandsk Papiir af alle Sorter er at bekomme paa Middelgade No. 54, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Fra Hr. Politicassistent Olsen er modtaget 10 Rbmk. som er betalt i Mulkt af Tiener Johan Martins Kone, formedelst uberettiget Handel, ligeledes er ved Hr. Kiøbmand W. Thomsen modtaget 50 Rbmk. som at Hr. Hannibal er skienket til de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-02
Fattigvæsenskommissionen. Sidste og flere Qvartalers endnu resterende Avis regninger bedes snarest indbetalte til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-06
No. 3. Aar 1814. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes. med Brevposterne Loverdagen. den 6te August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-06
Blandinger. Frankrigs Tab i sidste Feldttog anslaaes ei at tale om Mennesker!) til 210 franske Kanoner, 600,000 Flinter, 12,000 Artillerievogne og 70,000 Heste. Den franske Armee har for nærværende Tid 15 Marskaller foruden 4 Senatorer, der bære samme Titel, 247. Divisions= og 479 Brigade Generaler &c. Søemagten bestod ved Aarets Begyndelse af 168 Krigskibe. af alle Sorter, desforuden 41 Krigskibe i Antverpen, hvoraf Frankrig faaer 2/8 Deele. Af disse laae 21 Linieskibe, 10 Fregatter og mange mindre Fartøier seilfærdige paa Scheldefloden og paa Værfterne fandt den engelske Garnison 17 Linieskibe (hvoraf 4 paa 110 og de andre paa 80 Kanoner hvert) 3 Fregatter og Brigger, hvilke alle vare saa vidt, at de havde kunne udløde før Vinterens Komme. I Genua Venedig og Korfu vare endnu 40 Krigskibe, som alle, paa dem ved Korfu nær, ere tabte for Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-06
Ved Keiser Frants Indtog i Wien, fremstraalede blandt den øvrige Pragt især Fyrst Esterhazyls. Hans Støvleqvaster vare Brillanter, Jndfatningen fine Per er Knapperne i hans Uniform Diamanter, Snorene i Perler af en Ærts Tykkelse, paa hans Hue en Fiederbusk af kostbare Ædelstene. Man vurderede hans Dragt for 6 Millioner. - Jlluminationen overgik Alt hvad Man hidtil har seet af dette Slags. Den bekiendte Banquier, Grev Feies, havde betalt Maleren, 20,000 Gylden allene for et transparent Malerie. Overslaget til Hertug Albert af Sachsen Teschens Jllumination beløb sig til 90000 Gylden. Han lod det derfor blive ved den mellemste Etage, hvilket kostede 40,000 og skiænkede de andre 50,000 til de i Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-08-06
Hertuginden af Parma (Napoleons Gemalinde) ankom den 17de Juli til Aix i Departementet Montblauc. Fyrsten af Benevent skal afgaae til Wien som overordentlig fransk Gesandt ved Kongressen.