JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-06-26
Politiske Nyheder og Efterretninger. "Kjøbenhavnsposten" for den 5te Juni beslaglagdes, og Cancelliet har beordret Redacteuren tiltalt for paa en usømmelig og upassende Maade at have omtalt Kongens Regjering. – Efter at Hr. O. Lehmann var af Kongen udnævnt til Høiesteretsadvokat, og den foreskrevne Embedseed af ham var underskrevet, udviklede han i en Artikel i "Fædrelandet sin Mening om Foreneligheden af Embedseden og de politiske Grundsætninger, til hvilke, som saa mange andre Embedsmænd, ogsaa han bekjender sig. Denne Artikel vakte det "kongeligdanske Cancellies Betænkelighed, hvoraf Følgen var et Par Skrivelser til Hr. Lehmann og et Par Giensvar fra ham; og da disse sidste ikke tilfredsstillede Hs. Majestæts tro Collegium, forelagde det Sagen for Kongen selv, som derpaa bestemte, at Hr. Lehmanns Bestalling som Høiesteretsadvocat skulde casseres, dersom han ikke inden 8te Dage derefter afgav den Erklæring: at hans ubetinget afgivne Underskrift af den ham forelagte Embedseed af ham ansees og agtes som ubetinget forpligtende, og uden at han anseer de af hans ommeldte Fortolkning flydende Jndskrænkninger og Reservationer i nogen Maade at kunne formindske de ham paahvilende Forpligtelser." Hr. Lehmann, som i en af sine Skrivelser til Cancelliet allerede havde erklæret, at han ved at underskrive Eedsformularen var bunden til den, efter dens rette Forstaaelse, og at det ingensinde var faldet ham ind, at hans Artikel i saa Henseende skulde kunne hjemle ham nogen undtagelsesviis Frihed, afgav derpaa den forlangte Erklæring, hvorved den Sag var tilende. Ved Patent for Slesvig og Holsten af 31te Mai har Hs. Majestæt anordnet, at de almindelige Kjøbstad- og Landcommunalanordninger, som skulle udgives for hvert Hertugdømme, overlades til Stændernes Beslutninger, under Hs. Majestæts Tilsyn og Samtykke; ligesom ogsaa Stænderne skal være berettigede til at repartere paa Districterne de Afgifter der skulle erlægges, og som ikke allerede ved Anordningerne ere regulerede, dog paa Kongens Approbation. Herved ere Hertugdømmenes Stænder, hvad Communalvæsenet angaaer, forvandlede fra raadgivende til lovgivende. Hvad Jndtryk dette vil gjøre paa Kongerigets Stænder ville vi faae at see. Har Kongen Grund til at behandle Kongerigets Beboere, paa en mindre tillidsfuld og liberal Maade end Slesvigs og Holstens, Eller maa det ansees for vore Stænders Mangel paa den Kraft, Bestemthed og Frimodighed som Slesvigs og Holsteens Stænder have lagt for Dagen i dette Anliggende, at Danmark ikke er indrømmet samme Ret, En 3 Aars gammel Sag mod "Kjøbenhavnsposten", for en Artikel angaaende Gouvernementet i Tranqvebar, paa dømtes af Hof- og Stadsretten den 15de Juni, ved hvilken Dom Tiltalte frifandtes, og det Offentlige paalagdes Omkostningerne.
Almuevennen, 1844-06-26
Fædrelandet for den 14de Juni beslaglagdes for en Extract af den slesvigske Forenings Protocol, under Formandens Navn. Denne Extract læses imidlertid i flere Provinds aviser, blandt andre i begge Odense Aviser, Aarhuus- og Aalborg-Avisen, som alle staae under Censur, og dog har Cancelliet stadfæstet Beslaget og befalet Sag anlagt mod Redacteuren. Senere er ogsaa Udgiverne af de nævnte fire Aviser samt af Ribe og Randers Aviser, satte under Tiltale.
Almuevennen, 1844-06-26
Den kjøbenhavnske Comitee for dansk Underviisnings Fremme i Hertugdømmet Slesvig har bekjendtgjort en Opgjørelse af de tegnede Subskriptionsbidrag til dette Øiemeed, som udviser at 7,809 Bidragende have tegnet sig for 26,142 Rbd. Det er langt fra dens Tanke, at Subskriptionen dermed skal ansees som afsluttet. "Det tør vel endog forudsættes, hedder det, "at denne Offentliggjørelse vil bidrage til at oplive Jnteressen for den Sag, i hvis Spidse vi, med ligefindede Mænd i Provindserne, have følt Kald til at stille os, i Tillid til Medborgeres patriotiske Tænkemaade. Der bemærkes ogsaa at det ikke er uden god og trøstende Betydning for Danmarks Fremtid, at Landbostanden forholdsviis har taget levende Deel denne Virksomhed. Man vil i ikke faa Landsogne finde Bidrag fra hele Rækker af Bønder, selv Huusmænd og Tjenestefolk ikke undtagne.
Almuevennen, 1844-06-26
Roeskilde Amts Landcommunalforening.
Almuevennen, 1844-06-26
Torsdagen d. 23de Juli Formiddag Kl. 11, afholder Foreningen et Møde paa Gjestgivergaarden Prindsen i Roeskilde. Man tillader sig at bringe i Erindring, at de Sager der ønskes forhandlede ved Mødet, skal ifølge de vedtagne Bestemmelser, være indleverede til Formanden, 14 Dage for Mødets Afholdelse, eller inden d. 10de Juli. Carlslunde, den 19de Juni 1844. C. Petersen. p. t. Formand. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcortoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsinger, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. I Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-07-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 49. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 12, 1844. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-07-01
Kjøbenhavns Amtsraads Forhandlinger.
Almuevennen, 1844-07-01
(Meddeelt af Raadets Redactionscomitee. 1843 den 28de November holdt Raadet ordinairt Møde. Samtlige Medlemmer, dHrr. Stiftamtmand, Greve Knuth og Provst Boisen, Sædegaardseierne Proprietair Thalbitzer, og Etatsraad Tutein, og Sogneforstanderskabernes Deelegerede dHrr. Kammerraad Drewsen, Gjæstgiver 3. Jacobsen, Etatsraad Povelsen og Procurator Balthazar Christensen vare mødte. Sidstnævnte overtog Protocollen. Foretaget blev følgende Sager; 1) Samtlige Veisager vedtoges det foreløbigt at udsætte til et Continuationssmøde og imidlertid at lade samme bearbeide ved en combineret større Comitee af de Veicommitterede dHrr. Drewsen, Thalbitzer og Jacobsen, Referenterne for Committeerne for de oeconomiske og de blandede Sager, dHrr. Povelsen og Christensen. 2) Lyngby Forstanderskab havde indsendt Communens Regnskaber og derunder Regnskabet for bemeldte Byes Hospital for Aaret 1842 til Raadets Eftersyn i Overeensstemmelse med 4 16 i Landcommunalanordningen. J Anledning af at Sognepræsten Pastor Jbsen i sidste Regnskab havde, ligesom forhen, beregnet sig 50 Rbd. Salair for sin Administration, var det i Forstanderskabet kommet under Ventilation, hvorvidt bemeldte Stiftelse sorterede under dette og følgeligt maatte administreres af samme uden Vederlag. Stedets Provst havde, ligesom Pastor Jbsen, hældet til den Mening, at Stiftelsen maatte sortere ikke under Raadet, men under Amtskoledirectionen (ham selv og Stiftamtmanden.) Amtsraadets Majoritet var imidlertid enig med Forstanderskabet i den modsatte Anskuelse, og det vedtoges derfor, idet man i Anledning af Regnskabet over Communens Arbeidshuus tilbagemeldte Forstanderskabet, at Pastor Jbsen, forsaavidt han ikke maatte kunne legitimere, virkelig imod Formodning, at have forbrugt de deri opførte 20 Rbd. til Skrive materialier med Videre, ikke vil kunne undgaae paa Forstander skabets Paastand desangaaende, at tilsvare Communen et saa stort Beløb, som, i alt Fald efter et Skjøn, maatte kunne antages at være formeget chargeret. Til det danske Cancelli derimod indstillede man Qvæstionen og hvem Hospitalet sorterede under i følgende af Referenten for Oeconomicomiteen proponerede Skrivelse.
Almuevennen, 1844-07-01
Ved ærbødigst at forelægge det kongelige danske Cancelli denne Sag, tillader Amtsraadet sig lige ærbødigst at udbede høibemeldte Collegii Resolution om Eftersynet af Lyngby Hospitals Regnskaber vedkommer Amtsraadet efter § 15 og 16 i Anordningen af 13 Aug. 1841. Man vedtog derhos, ligeledes mod Formanden og Provsten, at man, forsaavidt Cancelliets Resolution til sin Tid maatte udfalde i Overensstemmelse med Raadets Anskuelser og Qvæstionen, vilde erklære sig enig med Forstanderskabet i, at Regnskabsføringen for bemeldte Hospital ikke burde vederlægges, som hidtil, men udføres uden Betaling i Overensstemmelse med Principet i Communalanordningen. 3) Mod Rentekammerets Henstilling af Veibetjent Ellefsens Andragende om Pension maatte Raadet erklære sig i Henhold til sit Tidligere, hvorefter man ikke dristede sig til at paabyrde Repartitionsfondet nogen Udgift dertil 4) Lignende resolveredes med Hensyn til Skarpretter Raunholdts Andragende om Gagetillæg. 5) Udslettelse af Prohibitivpaategning paa Huusmand Jens Jensens i Ballerup nu indfriede Obligation til Repartitionsfondet meddeltes af Raadet in pleno. 6, Med Hensyn til en fornyet Henstilling fra Rentekammeret om Honoraret for Tilsyn med Frederikssundsveien in hærered Raadet sin tidligere Resolution. 7) Amtstuens Jndberetning om Repartitionsfondets Under balance toges foreløbigt til Efterretning. 8) Et Andragende fra Huusmændene Peder Jensen, Kjeld Pedersen og Lars Andersen af Lidøe og Nedsættelse i deres Grundskat maatte Raadet afvise, da den paaankede Afgift ikke sorterer under Raadet, men under det kongelige Rentekammer, og man end ikke i Sagens nuværende Stand har troet at kunne indstille den til bemeldte Collegium, idet den ikke findes støttet ved Andet, end den Ulighed, der med Hensyn til Arealets Størrelse vistnok er tilstede i Afgiftens Beregning, og da hverken Amtet eller Forstanderskabet have seet sig istand til at oplyse, om og hvorvidt en Thomas Jensen, som paaberaabt, virkelig tidligere har været forundt Nedsættelse under lignende Omstændigheder. 9) Væverne Anders Larsens og Niels Pedersens Anke over de dem af Høietostrup Forstanderskab paalignede Communebidrag kunde ikke bifaldes, hvorhos Forstanderskabet erindredes om, at disse Sager efter Communalanordningen sortere ikke under Amt mandskabet, men under Raadet, og derfor ikke ere at adressere til hiint, men til dette. 10) Sagen, betræffende en anden Thingmands Beskikkelse for Sengeløse Sogn, hvori Birkedommeren, Justitsraad Fredrich sens Erklæring nu var fremkommen, sendtes til Forstanderskabets yderligere Betænkning efter Anmodning desangaaende fra Forstanderskabets Formand, Raadets Medlem Hr. Thalbitzer. 11) Sognefoged Hansen o. Fl. Anke mod en af Høietostrup Forstanderskab foretaget Ligning kunde Raadet ikke give Medhold. 12 Sammes Anke med Hensyn til en Skoleudgift maatte Raadet ligeledes finde i det Væsentlige ubeføiet.
Almuevennen, 1844-07-01
Forstanderskabet har derefter under 26de September d. A. i ligeledes vedlagte Skrivelse af bemeldte Dato indberettet til Raadet, at det ikke er lykkedes samme at træffe saadan mindelig Afgjørelse, og at det derfor finder sig opfordret til at ønske det høie Collegiums endelige Paakjendelse. Jdet Raadet ifølge heraf ikke undlader at andrage dette Ønske for det høie Collegium, skal det om Sagen selv aldeles henholde sig til den Fremstilling af den som er given i den foran ommeldte og her vedlagte Betænkning fra dets Commiterede, og i Overensstemmelse dermed tillade sig til hosbemeldte Collegiums visere Bedømmelse at indstille: 1. om ikke den oprindelige for det ommeldte Gade- eller Vei-Anlæg under 18de April f. A. af Sogneforstanderskabet med Politimesteren vedtagne Plan bør være at udføre ogsaa udenfor Hr. Høiers Sted, saaledes som dengang vedtaget, hvilket Raadet. med Enstemmighed har troet at maatte anbefale. 2, om ikke Lyngby Communes og det Offentliges eller Justitiens Ret bør foranlediges indtalt mod Hr. Høier, forsaavidt han egenmægtig har tilladt sig at forstyrre og tilintetgjøre og forandre det af Communalbestyrelsen deels anordnede deels allerede udførte offentlige Anlæg af det omgjældende Veistykke, hvilket Raadet med lige Eenstemmighed efter samtlige Sagens Omstændigheder har troet ligeledes at burde anbefale; 3. om ikke Hr. Høiers mulige Ret til Skadesløsholdelse for det til bemeldte Veianlag udenfor hans Gaard fordrede, tidligere af ham benyttede Gadejord bør være ham forbeholden saaledes, at det overlades Domstolene endelig at paakiende denne Deel af Sagen, hvilket Raadet ligeledes med Enstemmighed har troet at burde anbefale; samt endelig 4. om ikke Stiftamtmand Greve Knuths forskjellige Resolutioner i denne under Amtsraadet og ikke under Amtmand skabet sorterende Sag maae ansees givne i Medfør af Communalordningen 13de August 1841 § 33 midlertidigen eller foreløbigen, indtil Raadet selv kunde resolvere, og saaledes nu være at betragte som frafaldne eller annihilerede, hvilket Raadet enstemmig mod Formanden har troet at maatte antage og indstille."
Almuevennen, 1844-07-01
4) J Schemaet ere alene antydede de sædvanlige Jndtægter og Udgifter og de derfor anførte Numere blive i ethvert Aars Regnskab at indføre, om endog entelte af de paagieldende Jndtægter eller Udgifter ikke i Regnskabsaaret have fundet Sted. 5) Forsaavidt i enkelte Sogne maatte forefalde Jndtægter, eller Udgifter, der ikke kunne henføres under nogen af de i Schemaet nævnte, blive disse at tilføie Regnskabet under særskilte Rumere.
Almuevennen, 1844-07-01
6) Under det Jndtægtsnumer, der i Schemaet er benævnt: "Refusion for uddelt Fattighjælp er indbegreben enhver Godtgjørelse, Fattigvæsenet har modtaget for udlagt Fattig-Understøttelse, altsaa tillige den, der er erholdt ved Salg af Fattiges Efterladenskaber.
Almuevennen, 1844-07-01
7) J Schemaet er forudsat, at der saavel for Regnskabs aaret som for de foregaaende Aar er Overstud eller Beholdning; forsaavidt derimod Udgifterne i et Aar maatte overstige Jndtægterne, bliver den deraf følgende Underballance det næste Aars Regnskab at anføre til Udgift under et særskilt Numer, 8) Samtlige Jndtægter og Udgifter i hvert Aars Regnskab maa være bilagte med de Fortegnelser, Beregninger, Attester, Qvitteringer og andre Beviisligheder, som efter Omstændighederne. kunne erholdes og ansees tilstrækkelige til Legitimation. 9) Ved Restancernes Anførsel under Udgiften maa tilføies en kort men dog oplysende Forklaring om, hvad der til disse Restancers Jnddrivelse er foranstaltet af Forstanderskabet og hvorpaa deres Betaling beroer. 10) Paa et passende Sted i Regnskabet maa gjøres Forklaring om de Capitaler, hvoraf Renterne beregnes til Jndtægt, med Tilføiende af, hvorledes de hver for sig ere udsatte og siktrede, om Beviser for Capitalerne haves og om disse Beviser ere i Forstanderskabets Værge, eller hvor de i andet Fald beroe. Jøvrigt er det en Selvfølge, at der for de Capitaler, for hvis specielle Anvendelse særegne Bestemmelser ere fastsatte, ordenlig vis bliver at aflægge særskilte Regnskaber.
Almuevennen, 1844-07-01
11) J Schemaet ere afsatte Rubriker for de i Reglementet af 5te Juli 1803 ommeldte Naturalier. Forsaavidt Forsørgelsen i nogle Districter ikke ydes i de antydede Naturalier, blive de i Schemaet afsatte Rubriker efter Omstændighederne ganske eller for en Deel at udelade eller andre i deres Sted at opføre i Regnskabet. 12) Regnskabet som afsluttes ved hvert Aars Udgang, maa være indsendt til Amtsraadets Eftersyn inden den 15de April i det paafølgende Aar. 13) Regnskabets Jndsendelse maa være ledsaget med Forklaring om, at det overeensstemmende med Communalanordningen er gjennemgaaet af det hele Forstanderskab og at forsaavidt noget derved er fundet at bemærke, dette er berigtiget saavelsom at Regnskabet har henligget til Sognebeboernes Eftersyn i 14 Dage. B. J Henseende til Skole-Regnskabet. 14) Det ovenfor under Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10,12 og 13 bemærkede bliver paa lige Maade at iagttage med Hensyn til Skolevæsens-Regnskabet, ligesom ogsaa det under Nr. 11 Anførte finder Anvendelse paa de i Schemaet til Skolevæsens-Regnskabet opførste Rubriker for de Skolelærerne efter Anordningen af 29de Juli 1814 § 55 tilkommende Naturalpræstationer. 15) De enkelte Forstanderskaber, der have Tilladelse til at sammendrage Skolevæsenets og den specielle Skolekasses Jndtægter og Udgifter i eet Regnskab, maae iagttage, at i dette Regnskab bliver at tilføre særskilte Jndtægts-Rumere for a) Kirkelysepenge. b) Afgift af det Kirketiendeydende Hartkorn. c) Skolebøder, hvorved forstaaes det hele Beløb af de i Regnskabsaaret dicterede Mulcter for Overtrædelse af Skoleanordningen. d) Tavlepenge. e) Frivillige Gaver; og særskilte Udgifts-Rumere for: a) Udgifter efter . 67 i Anordningen af 29de Juli 1813. b) Udgifter til gymnastiske Apparater. c) Bidrag til Srolelærerhjelperassen. Schemaet for Fattigvæsensregnskabet har 15 særskilte Rubrikker, nemlig for Bilag, Penge, Kostdage, Rug, Byg, Brød, Meel, Ærter, Gryn, Malt, Flesk, Smør, Ost, Brænde, Tørv; og Stolevæsensregnskabet 7 Rudrikker for Bilag, Penge, Rug, Byg, Brænde, Hø, Halm. Regnskaberne opføres i følgende Form: Regnskab over Fattigvæsenets Jndtægter og Udgifter for N. N. Sogn i Aaret.
Almuevennen, 1844-07-01
Jndtægt. 1. Beholdning efter forrige Aars Regnskab 2. Restancer efter samme Regnskab . . . . . 3. Renter af Fattigvæsenets Capitaler . . . . 4. Paalignet Fattigbidrag for Regnskabsaaret. 5. Jndtægter af de Fattiges Tavler, Bøsser og Blokke 6. Forskjellige Gaver ved Kjøb og Salg af faste Eiendomme. 7. Rejusion for uddeelt Fattighjælp. . . . 8. Muleter . . . . . . . . . . . . Udgift. 1. Uddeelt Fattighjælp. . . . . . . . . 2. Til Medicamenter og Lægehjælp. . . . . 3. Udgifter i Anledning af Fattiges Begravelse 4. Refundert andre Communer for uddelt Fattige og Sygehjelp.
Almuevennen, 1844-07-01
5. Afgift til Helsingørs Hospital efter Rescript 6te November 1739. . . . . . . . 6. Eftergivne Restancer . . . . . . . . 7. Restancer . . . . . . . . . . . 8. Beholdning Regnskab over Skolevæsenets Jndtægter og Udgifter for N. R. Sogn i Aaret.
Almuevennen, 1844-07-01
Jndtægt. 1. Beholdning efter f. A. Regnskab. 2. Restancer efter samme Regnskab . . . . 3. Renter af Skolevæsenets Capitaler . . 4. Paalignede Skolevæsensbidrag for Regnskabsaaret :a. til Skolelærernes Løn . . . b. til Skolereparationer . . .
Almuevennen, 1844-07-01
Udgift. 1. Skolelærernes Løn . . . . . 2 Udgifter til Skolereparationer . . . . 3. Skatter og Afgifter . . . . . . . . 4. Eftergivne Restancer . . . . . 5. Restancer . . . . . . . . . . 6. Beholdning 31) Med Hensyn til Birkedommeren, Assessor Normanns Andragende om Bidrag fra Repartionsfonden til en Politihests Holdelse, vedtog Raadet at erklære sig til Rentekammeret saaledes: "Naar Assessor Normann under 9de August sidste har i hoslagte Andragende forlangt sig anviist af Repartitionsfondet for Tidsrummet fra 1ste Juli 1842 til 1ste Juli 1843 Godtgjørelse for Politibestes Holdelse i Overensstemmelse med Rescriptet af 25de August 1819, og i Lighed med hvad søndre Birks Politimester for samme Tid har modtaget, maa Raadet, allerførst henlede Opmærksomheden paa, at det ved at anbefale ham til denne Godtgjørelse for Tidsrummet fra 1ste Juli 1839. til 1ste Juli 1842 udtrykkeligt reserverede, at dette skeete i Betragtning af hans erkjendte Virksomhed, som Politimester, men uden at Raadet dog dermed vilde have ham erkjendt berettiget til en lignende Godtgjørelse for Fremtiden.
Almuevennen, 1844-07-01
J Anledning af nærværende Andragende har Raadet nu foreløbigen fundet sig foranlediget til at indhente saavel Asses for Normann, som Justitsraad Frederichsens Erklæring om, hvorvidt og hvorledes de i Virkeligheden maatte holde saadanne Heste udelukkende for Polititjenesten. Af bemeldte deres derom afgivne Erklæringer, som herved vedlægges, vil det behagelig erfares, at dette ikke er Tilfældet, men at det endog maa antages, at de, som Justitsraad Fredrichsen udtrykkeligt vedgaaer, iflæng bruges i private og offentlige Anliggender. Raadet antager det for utvivlsomt, at bemeldte Heste oprindeligt og udelukkende kun ere bestemte til at gjøre Politibetjentene beredne i Politiforretninger, hvor dette maatte være hensigtsmæssigt. Ligesaalidet som Landets øvrige Politi mestre kunne nemlig disse tvende af dette Amt antages berettigede til for deres egen Person eller deres Comptoir at vorde lettede for de Befordringsbyrder, der udgjøre en Deel af de med deres Embeder forbundne Udgifter, og der for Amtets Birkers Bedkommende maa ansees saameget mindre særligt trykkende, som Jurisdictionerne ikke blot ere ringe i Udstrækning og ualmindeligt lucrative, men derhos endog ved et ligesaa ualmindeligt Arrangement for en Deel udrede et privat Befordrings Bidrag til Politimesterne af nogle s. pr. Td. Hartkorn.
Almuevennen, 1844-07-01
Assessor Normanns Forgænger i Embedet, nuværende Etatsraad Knudsen, har ogsaa i sin Embedserklæring af 3die Juni 1839, som ligeledes vedlægges i Gjenpart, utvetydigt erkjendt, at disse Heste vare bestemte for Politibetjentene, og ingenlunde for Politimesteren eller hans Comptoir, og det fremgaaer derhos af bemeldte hans Erklæring, at den hele Bestemmelse for nordre Birks Vedkommende maa ansees at være aldeles bortfalden allerede forinden hans Embedstid, Raadet, som ved at anbefale Assessor Normann til den ham tilstaaede Gratification, troer at have viist, hvor villigt det erkjender den Virksomhed for Polititjenesten, denne Embedsmand i flere Henseender har lagt for Dagen, og den billigheds Adkomst han fra dette Synspunct har til i det mindste at holdes paa lige Fod med Birkedommeren i søndre Birk, kan, efterat have tilstrækkeligt forberedet ham paa, at hin Gratification ikke turde betragtes som Andet ener Mere, og navnlig ikke som en Adkomst til en lignende fast aarlig Godtgjørelse, ikke erkjende Repartitionsfondet pligtigt til at udrede bemeldte Godtgjørelse, og maa derfor paa det Bestemteste modsætte sig samme, hvorhos det med Hensyn til Hesten i søndre Birk troer i Forbindelse hermed at burde indstille, at det med Hensyn til Justitsraad Friederichsens Erklæring desangaaende maa indskærpes ham, at bemeldte Hest ikkun tør benyttes til at gjøre Birke-Politibetjentene beredne i Tjenesten, og at det i alt Fald vedtages, at samme aldeles inddrages ved forefaldende Vacance. 32 Sluttelig erklærede Formanden, at han efter Overlæg med Dekonomicomiteens Referent frafaldt sin Suspension af Beslutningen og Forretningsordenen ved Jndtægternes og Udgifternes Anviisning paa Repartitionsfondet. Dog forbeholdt han sig i enkelte paatrængende Tilfælde at anvise uden Med underskrift af bemeldte Referent. Raadet vedtog, som Følge heraf, at den tidligere discuterede Forretningsorden saaledes i sin Heelhed nu vil være at gjennemføre. Mødet hævedes Kl. 3 1/2 Eftermiddag.
Almuevennen, 1844-07-01
Kjøbenhavns Amtsraads Redactionscomitee d. 16de Jan. 1844. Balthazar Christensen. Drewsen.