Ribe Stifts Adresseaviser, 1821-09-25
Fra Østerrig, den 5te Septbr. Grækernes Stilling i Morea er efter troeværdige Efterretninger ikke glimrende. Næsten alle Festninger, paa nogle nær i Mainotternes Land, have endnu Tyrkiske Besætninger. Grækerne mangle Krigstugt og Krigskundskab. Den Mængde Feldtherrer, som i Morea allene maaskee beløber sig til 80, hvilke alle ville handle efter deres Godtbefindende og dertil ere høist uvidende, skade den gode Sag meget, de giør enhver Orden umuelig. Man kan vanskelig giøre sig et Begreb om Forvirringen, som hersker i det hele Land især i de sydlige Dele, Der gives mere end 40 smaae Hære, som slet ingen Forbindelse staae i til hverandre, ja som stundom vel endog bekrige hinanden. Nogle smaae Seire have indskudt disse Folk en utroelig Stolthed og en Selvtillid, som velledet, kunde stifte Nytte, men som hidtil kun foraarsagede Uordener. Tyrkerne benytte disse Omstændigheder og foruroeliger fra deres Festninger Coron, Artos, Navarin, Kastellet Taraser og 10 til 12 andre faste Pladser, Grækerne uden Ophør. Disse Festninger bleve strax i Begyndelsen godt provianterede ved Hielp af fremmede Krigskibe og kunde endnu holde sig længe da Grækerne hverken have Krudt eller Skydts og ere paa Grund af deres Uenighed langt svagere end deres Modstandere. Paschaen Selim forsvarer sig godt, hidtil have Jnsurgenterne maatte kiøbe enhver liden Fordeel over ham med meget Blod. Man taler om et Udkast til en Forfatning for de befriede Egne, men som Sagerne nu staae, ere Krigere nødvendigere end Legislatorer; man diseurerer over Puncter af den høiere Statsvidenskab, medens daglig udøves de grueligste Mord ustraffet. - Fyrsterne Apsilantiis og Kantkaucenes Ankomst have gjort Opsigt, men det er tvivlsomt, om det vil lykkes dem at bringe nogen Orden i dette Chaos. Jmidlertid er endnu ikke alt tabt, daglig kommer Folk fra alle Lande, men især fra Frankrig, hvis Fortienester ere bekiendte til Jnsurgenternes Rækker. Disse tør det maaskee snarere lykkes at befrie Grækenland. J nogle Dele af Peloponnes hersker større Orden og Jnsurgenterne have ogsaa gjort flere Fremskridt. Mainoterne handle isolert, have næsten befriet deres Land og tage ingen Andeel i de øvrige Moreers Skiebne. - Paa Havet beholder den af flere hundrede Krigskibe bestaaende Græske Flaade afgjort Fortrin. Fra Livadien har man Efterretninger indtil den 26de Julii. De forskiellige smaae Jndsurgent=Afdelinger have lidt et stort Rederlag. Mahomed Pascha har igien erobret Kastellet, Livadien, flere end 20000 Græker ere omkomne og Resten af den Livadiske Armee har trukket sig tilbage til Moren. Dette hurtige Uheld tilskriver man Feldtherrernes Uenighed, af hvilke flere allerede tidligere havde forenet sig med Thessalierne og Macedonierne. Fra Macedonien melde idag ankomne Breve, Odyssens have opbudt alle sine Kræfter imod den forskandsede Sennizaar, og med en Hær af 24 til 26000 Mand, flere Gange angreben Tyrkerne, som skal være 14000, efter andre 2000 Mand stærk. Men hidtil har Lykken ikke villet erklære sig for ham, han er allerede 2 Gange bleven tilbageslagen. En almindelig Storm tør snart finde Sted, idetmindste bereder Alle sig derpaa. Seire Grækerne, saa er Salonichis Skiebne afgjort, blive de overvundne, saa kan det Macedoniske Feldtslag ansees for at være tilendebragt.