JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Angaaende Høitidelighederne i Anledning af den høie Formæling den 1ste August har Kjøbenhavnsposten, blandt Andet, meddeelt: Den 5te, om Aftenen, bragte et Antal af henved 400 Studenter ved et Fakkeltog og Sang Deres Majestæter de Studerendes Lykønskning. Toget drog, i tvende Afdelinger, hver med et militairt Musikcorps foran sig, Kl. 7 ½ fra Studiigaarden, igjennem Byen, over Vesterbro og igjennem Frederiksbergs Allee, til Runddelen udenfor Haugen, hvor Faklerne tændtes; herfra begav det sig, under Musik, op til Slottet, udenfor hvis Fagade det opstillede sig i en dobbelt Halvkreds. En Deputation af Studerende (de Hrr. Christian Winther, Leerbech, Thune, Bretteville, og Stangerup) overbragte Deres Majestæter og de høie Formælede Lykønsknings=Sangen, der var forfattet af Christian Winther og sat i Musik af H. C. Krøyer, og udbad sig Allerhøistsammes Tilladelse til at maatte afsynge samme, hvilken det behagede Hs. Majestæt at meddele i de naadigste Udtryk, i det Allerhøistsamme tillige med Hjertelighed yttrede Sin Tilfredshed med den Aand der besiæler Hovedstadens academiske Borgere, og giver Kjøbenhavns Universitet en saa udmærket Rang blandt Europas Høiskoler. Efter at Deputationen havde meddeelt deres Commilitiones Hans Majestæts Tilladelse, blev Sangen afsjungen, og efter samme udbragtes et tre Gange gientaget Hurraraab: "for Deres Majestæter Kongen og Dronningen, de høie Formælede og det hele Kongehuus."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Den 4de dennes om Aftenen feiredes, i Anledning af den høie Formæling, en Fest i Cadetleiren ved Eremitagen, som hædredes ved Deres Majestæters, de høie Formæledes og øvrige høikongelige og høifyrstelige Herskabers høie Nærværelse. En Æresport, med de høie Formæledes Navnetræk, var reist udenfor Exemitagen. Paa Plainen afbrændtes et Fyrværkeri, og et Bal holdtes, ved hvilken Leilighed flere i den høie Anledning forfattede Sange bleve afsjungne. Uagtet det ugunstige Veirligt havde en stor Mængde fra Kjøbenhavn og Omegnen samlet sig paa Sletten ved Eremitagen, hvor ogsaa Forfriskningstelte vare opslagne. Flere af de i Omegnen liggende Bygninger vare smagfuldt oplyste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Den 6te d. M. gjæstede Hs. Majestæt Kongen og de høie Formælede, tilligemed de øvrige høie Herskaber, Hs. kongelige Høihed Prinds Christian og Gemalinde paa Sorgenfri Slot. Strax efter Ankomsten, om Eftermiddagen Kl. 6, bragte et talrigt festligt Tog af Lyngbyes og Omegnens Beboere, i Særdeleshed Bønderfolk af begge Kjøn, de høie Formælede en Velkomsthilsen paa Slottet. Om Aftenen var Lyngby smagfuldt oplyst, og Hs. kongl. Høihed Prinds Christian lod, til Ære for de høie Formælede, afbrænde et brillant Fyrværkeri paa Lyngby Sø. Denne Fest, som begunstigedes af det skjønneste Veirligt, havde hidlokket en overordentlig stor Folkevrimmel, deels fra Kjøbenhavn, deels fra Omegnen, i flere Miles Omkreds. Ud paa Natten forlystede Bønderne sig ved Musik og Dands i Skoven, og indtil den lyse Morgen herskede overalt en Glæde og Munterhed, som ei forstyrredes af nogen Uorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Fra Aarhuus hedder det, blandt Andet: "En tro Gjenlyd af de hjertelige Glædesyttringer, der betegnede hiin uforglemmelige 1ste November som hele Danmark Festdag, var den almene Jndel, hvormed dette Aars første August ogsaa hilstes og feiredes i alle offentlige og private Kredse. Festdagens Gry blev forkyndet Byens Jndvaanere ved 27 Kanonskud. Om Formiddagen var Militairparade, fra Kl. 7 til 8 blev kimet og ringet med alle Byens Klokker og paa samme Tid af fyredes Minutskud fra Havnebatteriet. Hele Byen var illumineret. Smagfulde Transparenter prydede Raadhuset, Latinskolen og Kirketaarnene, samt flere private Bygninger. Paa Lodstaarnet brændte et Glædesblus af Blaalys, fra Havnen opsteeg Raketter og Borgervæbningens Janitscharmusik gik igjennem Gaderne. Om Aftenen havde Garnisonens Officiercorps en Soupee i Skovsalonen, hvorved der blev afsjunget en af Hr. Overkrigscommissair Elmquist forfattet Sang, efter hvilken der med enthusiastisk Jubel udbragtes Lykønskningsskaaler for den elskte Chef og Høistsammes nysformælte Brud, for deres Majestæter Kongen og Dronningen, for det hele Kongehuus og for Danmarks Held; Alt under Kanontorden og opstigende Raketter." (Lignende glædelige Efterretninger haves fra alle andre Steder i Riget.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Nakskov, den 9de August. Ogsaa her var den 1ste August en sand Glædesdag, og om Aftenen saaes Byen illumineret. Paa Hr. Kjøbmand Dorphs Gaard var anbragt et meget skjønt Transparent og et Musikchor lod sig høre i Byens Gader. Paa Hr. Stadshauptmand Clausens Brigskib "Kronprindsesse Caroline," som var halet tvers over Strømmen i Havnen, blev, efter at der fra samme var givet en Kanonsalve, af Sømænd afsjunget følgende af Hr. Catechet S. P. Brammer forfattede Sang: Mel. Vift stolt paa Codans Bølge &c. Høit signet Timen være For ædle Kongeme, Til Dannerigets Ære, Til Fryd paa Land og Sø Høit signet denne Time Af Naadens milde Gud, Da Glædes=Klokker kime For Sjølunds bedste Brud! Dog, skal kun Ekko lyde Fra Klint og Mark og Lund, Nei, Sømænd og sig fryde J festlig Aftenstund. Fra Baad til Orlogs-Stavne Der jubles høit i Sky Men her staaer Brudens Navne Ved gamle Rakskov By. Nys dykked hun i Voven, Sit stolte Element; Heel mangen Eeg fra Skoven Gjør der sin Compliment. Snart lystelig hun feier Det hvide Havets Glar, Men staaer nu her og neier For høie Brudepar. Med Skjalde=Røst begavet, Paa gammel Havfru Viis, Hun qvæder over Havet, Det Brudepar til Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Paa danske Høitids-Dage Ved aldrig seete Kyst, Med Jubel skal hun flage Og hæve kjæk sit Bryst. Sig fremmed Mand skal undre, Hvi hun er glad i Hu Hvi saa Karthover bundre, Ret som de tordned nu. Da skal hun stolt kun pege Paa sit Prindsesse Navn, Mens gyldne Fiske lege Alt om den danske Stavn. Og Sømands=Qvad skal lyde Til Kongehusets Roes, Saa Hjertet maa sig fryde J hver en dansk Matros. Som nu, skal Havet tone: Hil Caroline, hil! Og Held den danske Trone, Læg saa et Hurra til!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Den 7de dennes løb her Skonnerten Hortensig af Stabelen. Ogsaa dette Skib, som tilhører Hans Høivelbaarenhed Hr. Greve C. v. Reventlow, er bygget af den duelige Skibsbygmester Scheel. Der iles nu med dets Tiltakling. Briggen "Kronprindsesse Caroline vil snart være seilfærdig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Auctioner. Efter Vedtagelse under Skiftet efter afdøde Skipper Rasmus Møller Jensen og ligeledes afdøde Hustrue Ane Marie Rasmusdatter her i Byen, bliver de deres fælleds Stervbo tilhørende Eiendomme, bestaaende af: a. et Huus paa 3 Fag, indrettet til Vaaning og som er beliggende under Matr. No. 1 i denne Byes Fiskergade, med den der værende Skyne ved Stranden, samt den i Huset værende Kakkelovn og endeligen det Huset tilliggende Vænge paa 2 Skpr. Land og Græsningsretten paa Bekkeskovs Overdrev, b. et Sted i bemeldte Fiskergade under Matr. No. 157. og som bestaaer af 8 Fag Forhuus, indrettet til Værelser, med de deri værende 2de Jernbilæggerkakkelovne, samt Grund, Gaards- og Haugeplads, tillige 8 Fag Baghuus, indrettet til Ladehuus, og Græsningsret paa Bekkeskovs Overdrev, c. noget Jord i denne Byes Klostermark, med Enge og Tørvelung, i Alt omtrent 3 Tdr. Land, d. Halvparten i en Jagt, drægtig 12 Commercelæster, med staaende og løbende Redskaber, bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue; Onsdagen den 16de September) 30te September) 1829.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
14de October. bemeldte Dages Formiddage Kl. 10, i Overeensstemmelse med de Conditioner, som ved Auctionerne ville blive fremlagte og som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes som og, i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817, til Pantecreditorernes Efterretning. Nysted Byfoged-Contoir, den 6te August 1829. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Tømmermester Mads Bruun og Hustrue Mariane Nielsdatter her i Byen, bliver det Stervboet tilhørende Sted, beliggende i denne Byes Klosterstræde under Matr. No. 130, der bestaaer af 3 Fag med deriværende Bilægger=Kakkelovn, Grund og Haugeplads, samt Græsningsret paa Bekkeskovs Overdrev, opraabt til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Onsdagen den 16de September) 30te September) 1829. 14de October bemeldte Dages Formiddag Kl. 10, efter de Conditioner, som ved Auctionerne ville blive bekjendtgjorte; hvilket bekjendtgjøres til de Lysthavendes, som og til vedkommende Pante-Creditorers Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nysted Byfoged-Contoir, den 1ste August 1829. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Skomagermester Sextus Zimmermann, samt i Stervboet efter afdøde Handskemager Hans Fick og ligeledes afdøde Hustrue Karen Jørgensdatter, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 1ste August 1829. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
J Følge udstædt Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen afdøde Tømmermand Mads Bruun og hans ligeledes afdøde Hustrue Mariane Nielsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøstads Skifteret, den 1ste August 1829. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
J Følge udstædt Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Skipper Rasmus Møller Jensen og Hustrue Ane Marie Rasmusdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 1ste August 1829. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Capital, som anbydes. 4000 Rbdlr. ere samlede at faae til Laans til 11te December, imod tilfredsstillende Sikkerhed. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-11
Tjeneste ønskes. Jndsenderen af disse Linier ønsker sig gunstigst antaget som Huuslærer, enten i en Kjøbstad eller paa Landet. Gode Attester kunne tilveiebringes. De Reflecterende ville behage at henvende sig til Addressecontoiret i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. have 9 Rbd. Treogtyvende Aargang. Nummer 64.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie, Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Udenlandsk. Russisk-tyrkiske Anliggender. Det caucasiske Armeecorpses Overcommandeur, General Paskevitsch, har atter seiret over Tyrkerne. Corpset fuldførte nemlig den 26de Juni en af de vanskeligste Bevægelser over Saganlon Bjergets steile og skovbedækte Høider. Den 29de nærmede 1,600 Tyrker sig Corpsets Stilling, og toge nogle af Steen opkastede Forskandsninger i Besiddelse; men de bleve snart fordrevne af Generalmajor Friederichs, med et Tab af 100 Fanger og en Fane. Nu besluttede Paskewitsch at omgaae Fienden. J saadan Hensigt satte han sig med sin hele Bagage i Marsch den 30te og stødte næste Dag paa Tyrkerne, der gjorde Forberedelser til at angribe. Selv Seraskieren var nærværende, for at understøtte Hagki-Pascha, hvis Tropper holdt den forskandsede Leir besat. Ved vel udført Manoeuvre gjorde Paskewitsch det umuligt for HagkiPascha, at komme Seraskieren til Hjælp, som i Løbet af Dagen blev angrebet, slaget og forfulgt 30 Werster indtil udenfor Saganlon Bjergene. Den 2den Juli blev Hagki-Paschas Leir angrebet bag fra og fuldkommen slagen, samt sprængt fra hinanden indtil 30 Werster fra samme. 2de tyrkiske Corpser, det ene 30,000 og det andet 20,000 Mand stærkt, bleve saaledes i en Tid af 24 Timer aldeles slagne, og de mistede deres hele Artilleri, som bestod af 31 Kanoner, deres Krigs- og Mund-Forraad, 2de Leire, henved 1,500 Fauger og 19 Faner. Hagki-Pascha blev fanget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Breve fra Wien, som indtraf i Nyrnberg den 2den August, forsikkre, at Rustschuk har capituleret og at et stort russisk Corps fra Nacopa har begivet sig paa Marschen til Sophia. Endnu haves Rygter og Fredsunderhandlinger. Schumla nævnes som det Sted, hvor Fredagen den 14 August 1829. Præsidenten i Moldau og Wallachiet, Seltuchin, General Pahlen og Statsraad Negri skulle træde sammen med Storvezieren i denne Anledning. Nogle vil endog vide, at Befuldmægtigede fra England, Frankrig og Preussen skulle bivaane disse Møder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Det synes, heed det fra Constantinopel den 7de Juli, at Porten, siden Nederlaget den 11te Juni og Capudan Paschas uheldige Krydstog i det sorte Hav, har tabt Tillid til sig selv, og at han snart vil vise større Føielighed. Reis Effendi er heller ikke meere saa overmodig mod de fremmede Dragomaner. De mange Tropper, der føres fra Odessa til Sisepolis, har især gjort et dybt Jndtryk paa Constantinopels Jndvaanere. Sygdomme ere i Tiltagende paa den tyrkiske Flaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Om Grev Diebitsch's fremtidige Operationer var i Odessa Jntet bekjendt den 18de Juli. Der troedes almindeligen, at Greven oppebiede de samme Sted, i Sebastopool og ved Varna indskibede Troppers Landgang ved Sizopoli, for derpaa at fortsætte sine Operationer imod Adrianopel. Den tyrkiske Flaade er igjen løben ud, for at iagttage Admiral Greigh, som i Midten af Juni var med den russiske Flaade ved Varna, hvor han indtog Tropper til en Flankebevægelse over Silistria Grækenland. J Følge Breve fra Corfu have Grækerne i den sidste Halvdeel af Juni vundet betydelige Fordeele over Tyrkerne i Livadien. J denne Anledning have alle græske Militairchefer besluttet, at angribe Negropont og sætte sig i Besiddelse af denne Ø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Der menes, at de engelske Krydsere ville søge at hindre dette Foretagende; men Alle føle sig overbeviste om, at den græske Regjering desuagtet vil opfordre Alt, for at udvide Grækenlands Grændser paa Fastlandet indtil Havbugterne ved Arta og Volo, og indlemme Øen Negropont i den ny Stat. – Det forsikkres som vist, at alle befalingsmænd i den græske Marine have af Grev Capo de Jstria faaet Ordre til at benytte de over Tyrkerne vundne Fordele, dog er der tillige givet den Jnstruction: at dersom et græsk Fartøi skulde blive angrebet af den engelske Flaade, bør Føreren strax erklære, at Grækenland ikke staaer i fiendtligt Forhold til England. Ansees denne Forholdsregel ikke for fyldestgjørende, skal det græske Flag stryges og Mandskabet overgive sig som Krigsfanger. Under 18de Junii skreves fra Syra: at Theben havde overgivet sig til Grækerne. Derefter er Oropo besat af Grækerne, og Akropolis, som afskaaren, sit Fald nær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Londoner Tidender indeholde nu den Note, som den engelske Resident i Grækenland den 18de Mai har tilstillet Capo d'Jstria i Forbindelse med den bekjendte londonske Protocol af 22de Marts. Greven har imidlertid i en værdig Tone erklæret, at Grækernes Krig, mod Tyrkerne ikke kan ophøre, saalænge de europæiske store Magter gjøre Adskillelsen af Fastlandet fra Peloponnes og Tilbagegivelsen af de der erobrede Steder, Voinitza, Lepanto og Misolonghi til Betingelser for Freden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Adskilligt. Ridder Aldini i Florents har opfundet et Middel, hvorved den voldsomste Jld slukkes hurtigere end sædvanlig og Mennesker kunne frelses fra at indebrænde. Apparatet bestaaer af en Klædning af Amiant (et Slags uforbrændeligt Lærred af Asbeststeen) og et Slags Pantser af den berømte nys afdøde engelske Chemikers, Humphry Davis, Metaltraade. Chefen for Stadens Brandcorps, Hr. Grassi, var den, som, iført Apparatet, først styrtede sig i et Baals Luer. Opmuntret herved, gjorde Brandcorpset adskillige Forsøg i Storhertugens Overværelse, hvilke i Juni Maaned gjentoges i de høieste Embedsmænd, samtlige udenlandske Ministres og flere Videnskabsmænds Overværelse. Derpaa opstabledes, i Form af et Amphitheater, 3 Rader brændende Veed, og mellem disse anbragtes tvende meget smalle, omtrent 72 Alen lange Gangstier. Jførte hiin Klædning, styrtede en stor Deel af Mandskabet sig i Luerne, og Mange passerede Stierne 6 Gange frem og tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
En Person har sin otteaarige Søn i en Kurv igjennem Luerne. En anden har en fuldvoxen Karl. Corpsets Chef, Lieutenanten og nogle af Mandskabet bare frem- og tilbage gloende Jernstænger i deres Hænder, der vare forsynede med Amianthandsker. Andre kastede sig hovedkulds i Luerne med en Amiantmaske for Ansigtet og en Hue af de davyske Metaltraade paa Hovedet. Nogle tilstædeværende Læge, som undersøgte Brandfolkenes Tilstand, erklærede: at der ingen Forandring var foregaaet med disses Puls. Storhertugen har tilkjendegivet Ridder Aldini sit bifald og skjænket ham en kostbar Gulddaase, der er besat med Brillanter og prydet med hans høie Navnechiffre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
J Privatbreve fra Lissabon af 28de Julii forsikkres, at Pesten er udbrudt i Portugal paa flere Puncter. Jøderne i Rom ere forviste Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Fra Stokholm skrives under 28de Juli, at i østre Goinge Herred, paa Grændsen af Smaaland, er udbredt en Sygdom blandt Heste og Hornqvæg, sandsynligen Miltbrand, som paa en meget kort Tid har dræbt 9 Heste og 34 Stykker Qvæg. En Karl, som var uforsigtig nok til at ville bortskjære en Brandplet i Munden paa sin syge Ko, og derved saarede sig i Haanden, samt fik af den giftige Vædske i Saaret, blev strax syg og døde; to andre Personer, som ogsaa uforsigtigen haandterede et dødt Creatur, vare meget syge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
J Anledning af det i Christiania den 17de Mai d. A. Passerede blev ogsaa en Arbeidsmand Ole Eilersen, arresteret. Han har imidlertid forklaret, at han den Dag var saa beskjænket, at han ikke vidste hvad han foretog sig, og vidste ikke førend næste Dag at han havde 17de Mai skrevet paa sin Hat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Jndenlandsk. Jkke heller i Kjøbenhavns civile Arresthuus blev den almindelige Glæde den 1ste August glemt. Alle de derværende Fanger nøde, efter Politidirecteurens Hr. Justitsraad og Ridder Bræstrups Befaling til Oeconomus sammesteds, om Morgenen en god Frokost af Smørrebrød med Brændeviin til Mandfolkene og Caffe til Fruentimmerne, dernæst en velsmagende Middagsmad af veltillavet Risengrød med Oxesteg, samt om Aftenen Beværtning lig Frokosten. Desuden erholdt hver af Arrestanterne 1 Pot godt Øl. Denne selvsamme Bespiisning havde alt ved Forkyndelsen, som foregik nærværende høie Fest, nemlig Formælingsdeclarationen, været tilstaaet Fangerne, skjøndt vel ikke alle de, der nøde hiint, deeltoge i dette. J Stilhed nøde de samtlige disse Maaltider, og ingen var vel saa forhærdet, at jo Tanken om Landsfaderens Mildhed, forbundet med Ønsker for hans elskede Datters Held, vaktes hos ham, og alle besiæledes de vist nok af Taknemmelighed mod den Øvrighed, som ikke glemte Menneskeheden i dem. Desværre for disse Ulykkelige, den offentlige Stemme er imod dem, men er den end dette, i Henseende til saare mange, med Grund, gives der dog tillige saadanne, som fortjene en Undtagelse fra en almindelig Fordømmelse; dog, her at ville drage en Rettesnor, som til alle Tider ubetinget kunde følges, vilde vist være en vanskelig Opgave, men jo vanskeligere det er at forbinde Mildhed med stræng Retfærdighed, desto ærefuldere for Øvrigheden heri stedse at iagttage Middelveien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Natten imellem den 22de og 23de Juli afbrændte ved Meelholt Strand et ikke ubetydeligt Parti Brænde, hvilket Eieren Hr. Lohse netop da vilde have nedskibet til Aalborg. Naturligviis har Jlden været paasat. Maatte dog Retfærdighedens straffende Arm engang naae slige afskyelige Niddinge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Tranekjær, den 30te Juli. J det stærke Tordenveir, som trak over Langeland i Løverdags Eftermiddag, den 25de, tændte Lynilden en Jldebrand i Humble By, hvorved Udhusene af den Gaard, Procurator Mogensens Enke har i Fæste, afbrændte. Tvende Mennesker tilsatte Livet. De nærmere Omstændigheder ved deres Dødsmaade ere endnu ikke bekjendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Bekjendtgjørelser. Det første Regnskab for Sparecassen i Nykjøbing er nu aflagt, og ligger tilligemed Bilagene til Eftersyn paa Amtstuen i Nykjøbing, ligesom Afskrivter deraf ere oversendte til det kongelige danske Cancelli, det kongelige Rentekammer, de Deputerede for Finantserne, og Stiftets Overøvrighed, Hr. Kammerherre, Stiftamtmand, Ridder v. Jessen. Ogsaa ere Afskrivter af Regnskabet oversendte til Dhrr. Kammerraad, Consumtions=Casserer og Postmester Møller i Mariebo, Kammerraad, Told- og Consumtions Jnspecteur Hochland i Nakskov, Pastor Meier i Rødby, Provst Trøiel i Nebbelunde, Told- og Consumtions-Casserer Vinding i Nysted, Assessor, Told og Consumtions-Casserer Lund i Saxkjøbing, og Pastor Fog i Stubbekjøbing, med Anmodning om at forevise samme for dem af Cassens Jnteressenter og Andre, som bo i deres Nærhed, og ønske at kjende Regnskabets Jndhold. Bemeldte Regnskab indbefatter Jndtægter og Udgivter i Tidsrummet fra 1ste December 1828 til 11te Juli 1829, og har: Jndtægt, N. Sølv. Sedler. Jndskudde i Maaneden til Rbd. Rbd. 11 Decbr. 1828, 1902 11 Januar 1829, 4187. 11 Februar - 11 Marts 11 April 11 Mai 11 Juni 11 Juli Renter for 11te Juni Termin 1829 af de i den kongelige Casse indbetalte Capitaler. Summa Jndtægt: 12971, 64, 19355 16 Udgivt. R. Sølv. Sedker. Rbd. 1s. Rbd. Tilbagebetalte Indskudde. . . . Udbetalte Renter. . . . . . . . . . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
For Bekjendtgjørelser i Aviserne. Skrivmaterialier, Bogbinder og Bogtrykker-Arbeide, Post. Udgivter m.v. er betalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
J den kongelige Casse indbetalt 11 Decbr. 1828. 11 Januar 1820 11 Februar - 11 Marts - 11 April 11 Mai 11 Juni – 11 Juli Cassebeh. den 11te Juli, Aften Summa Udgivt: 12971, 64 19355, 16 Af Renterne for 11te Juni Termin 1829 forbleve uhævede: 130 Rbd. 76 s. Sølv og 152 Rbd. 11 s. Sedler og Tegn, som nu ere lagte til Capitalerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-08-14
Efter forannævnte Regnskab er Sparecassen i Nykjøbing bortskyldig til Jnteressenterne: 12903 Rbd. 76 s. Sølv og 18147 Rbd. 11 s. Sedler og Tegn. Beholdningen i og udenfor den kongelige Casse er: 12941 Rbd. 22 s. Sølv og 18098 Rbd. 60 sk. Sedler og Tegn. Altsaa er Cassens Overskud: 37 Rbd. 42 s. Sølv, Underbalance: 48 Rbd. 47 s. Sedler og Tegn. Bestyrelsen har saaledes første Gang opfyldt Grundlovens 16de §, og slutter denne Bekjendtgjørelse med ærbødig Tak til Stiftets Beboere, som, ved at vise Yndest for Cassen og den gunstigste Tillid til os, have bidraget kraftigt til, at en for faa Maaneder siden endnu her i Stiftet ubekjendt Jndretning allerede blomstrer, og, saafremt uventede Tilfælde ei indtræffe, vil om faa Aar være i Stand til at opfylde sin dobbelte Bestemmelse: at være en Støtte og Opmuntring for den flittige og sparsomme, samt et Tilflugtsted for den fattige Borger. Gud velsigne Kongen, som ved Bevillingen af 17de September 1828 grundfæstede denne Jndretning: Directionen for Sparecassen i Nykjøbing paa Falster, den 11te August 1829. C. G. Krüger. T. Smidth. J. R. Schultz. Parelius.