JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-05-03
Onsdagen den 3 Mai 1843. Criminelkammer=Forhør og Vand- og Brøds-Tortur anvendt i en Trykkefrihedssag. J Tidsrummet fra 1790-1799, altsaa for vor nugjældende Trykkeforordning udkom, fandt det, efter hvad Commissarius oplyste i Roeskilde, Sted, at den bekjendte hæderlige Skribent og Digter, Knud Lyne Rabbok, i en Trykkesag der var anlagt imod ham efter Begjæring af den engelske Minister, blev stillet i criminelt Forbør, og den ligesaa bekjendte Forfatter, Malthe Conrad Bruun, 2 Gange blev tiltalt for Overtrædelse af Trykkefriheden, og kaldet til Forhør, men undveeg. Efter dette Tidsrum fandt Domstolene det enten ikke lovmedholdeligt, eller ikke i nogen Maade fornødent eller tjenligt til Sagernes forsvarlige Paakiendelse, at stæde Forfattere eller Redacteurer til criminelt Forhør, thi det skeete ikke, og 40 Aars juridiske Skik og Brug, Praxis, havde bibragt Skribenterne den Overbeviisning, at der i Pressesager aldrig vilde kunne blive Tale mere om saadanne Forhør. Men heri havde Skribenterne, som i saameget andet i deres retlige Stilling, forregnet sig, og Aaret 1841 bragte dem Kuldkastelsen af de 40 Aars Praxis.
Almuevennen, 1843-05-03
J det Forhør, som derpaa blev optaget, erklærede Hr. Christensen, at han efter saa lang Tids Forløb ingenlunde med Klarhed kunde mindes enten Stykket i sin Heelhed eller sit i sin Tid derfor afgivne Forsvar, og at han saale de heller ikke med Bestemthed kunde forklare sig, om det, der formeentlig maatte være Hovedpunctet for Forhøret, nemlig hvorledes han havde forstaaet Sætningen, netop paa den Tid, da han antog Artiklen til Optagelse, hvorimod han afgav en Forklaring over, hvorledes han troede at have forstaaet den.
Almuevennen, 1843-05-03
Jstedetfor alle andre Betragtninger over de Misligheder der ere forbundne med slige Criminelkammerforhør i Pressesager, skulle vi her indskrænke os til, hvad Trykkefrihedsselskabet i en Petition til Stænderne f. A. yttrede herom. Den Maade hvorpaa dette Selskabs Repræsentanter vælges, er en sikker Borgen for, at disse ere dygtige, almindelig agtede og hæderlige Mænd; de vælge igjen af deres Midte en Formand, en Vierformand, en Skriftcomitee og en Bestyrelse. Ved en Generalforsamling den 29de April f. A., der næsten var fuldtallig, besluttede Repræsentationen, blot imod 3 Stemmer, at en Petition, vedkommende Trykkefrihedens Tilstand, skulde indgives i Selskabets Navn, den skulde affattes af Skriftcomiteen og underskrives af Formanden; de Mænd der saaledes paa Selskabets Vegne affattede Petitionen, vare: Formanden, Licenciat L. Müller, og Skriftcomiteen, Magisterne Monrad og Tregder, Overlærer Olsen, Magister Hammerich, Professor Eschricht, Candidat Allen og Dr. Krarup, og i denne Petition hedder det: "Det er saa langt fra, at den tidligere, af dette Selskab udtalte Overbeviisning er bleven svækket ved de to sidste Aars Begivenheder, at disse endog have bidraget til at forstærke Ønsket om de Forandringer, paa hvilke der har været andraget.
Almuevennen, 1843-05-03
Vi skulle nu see hvad Cancelliet hertil vil svare, men Vigtigheden for hele den ucensurerede Presses Tilstand, af dette Sporgsmaals Afgjørelse ved Høiesteret, er iøinefaldende. Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Kancelliraad Hempel og Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe. Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde og Møller i Slagelse, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komp. Gjørup i Storeheddinge Hald i Frederikssund, Lorentzen i Veile, Præste og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. PræstøGaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-05-10
2den Aarg. Nr. 19. Almuevermen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-05-10
Onsdagen den 10. Mai 1843. Den store Bonde=Sag, En Tale af Orla Lehmann.
Almuevennen, 1843-05-10
Da den almindelige Opmærksomhed fortiden er saa afgjort henvendt ikke alene paa Huusmandstandens usle borgerlige Stilling og Forfatning her i Landet, men ogsaa i Almindelighed paa hele Bondestandens Stilling og Forhold til Godseierclassen, og det er en almindelig Forventning, at Hs. Majestæt, paa Grund af den af sidstafvigte Stænderforsamling gjorte Jndstilling, at der gjennem Amtsraadene og Sogneforstanderskaberne burde indhentes paalidelige Efterretninger om Huusmandsclassens Kaar, allernaadigst skulle ville fordre de forønskede Oplysninger indhentede, saa udstædte Sogneforstanderne af Bondestanden for Hammer, Lundby og Sværdborg Sogne under 18de Februar d. A. forskjellige Jndbydelser til Sognene der i Omegnen, at en eller to Sogneforstandere fra hvert Sogn vilde møde hos Sognefoged Hans Jacobsen i Lundby den 13de Marts, for at de forskjellige Meninger om Huusmandssagen og navnlig om hele Bondestanden, i denne Forsamling kunde blive drøftede og een Mening blive den gjeldende. Disse Jndbydelser, indbefattede i det Hele 23 Sogne, og der mødte Deputerede fra 20 Sogne, hvorimod de fra Kallehauge, Veiløe- og Vester Egitzborg Sogne udebleve; af de Mødte underskreve de Deputerede fra de 18 Sogne, at de, naar fornævnte Opfordring fra Hs. Majestæt indløb, vilde indstille følgende Erklæring over Bondestandens og Gods eiernes Stilling og Forhold til hverandre, hvilken her in extens meddeles: "Allerunderdanigst Erklæring!
Almuevennen, 1843-05-10
Enhver som læser denne Beretning, vil sikkert udbryde med Bladet hvoraf vi have optaget den: Veed Greven da ikke hvad Menneske og Menneskelighed er, Erindrer han ikke, at vi Alle eengang skal fremtræde for Retfærdighedens Domstoel, for hvilken han med hans Ahnestolthed er en Orm og et usselt Kryb,
Almuevennen, 1843-05-10
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 6te Mai. Hvede, . . . . . pr. Td. 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Rug, . . . . . . . Byg, 2radet, . . . . 3 – 5 – 4 – - 4 – 12 radet, . . . 3 – 3 – 8 - 3 – 4 – 8 - Havre. . . . . . . . 2 - 4 - 12 - - 3 – 1 – 8 - Ærter, gule 4 – 2 - 8 - - 4 - 4 - 8 - graae – – – – – – – Kartofler, . . . . Smør, . . . . . Fag. 12 - 4 - 8 - 15 – 1 - 8 -. . . . . pr. - - 1 – 7 - - - - 1 – 12. Flesk, røget, . . . pr. La 2 - - - 8 - - 2 - grønsaltet." Æg .... pr. Snees – – 1 – Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – – - - 4 Torv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 5 – – - 3 – – – – - Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri
Almuevennen, 1843-05-17
Nr. 20. 2den Aarg. Amevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-05-17
Onsdagen den 17. Mai 1843. 28de Mai.
Almuevennen, 1843-05-17
Det er vistnok rigtigt, at Bondestanden nu er kommen ud af den Umyndighed, hvori den forhen befandt sig, og saaledes selv vil kunne varetage sine Rettigheder. A. S. Ørsted. Det er saa almindeligt, naar man seer Bondestanden, tage Deel i de offentlige Forhandlinger om Landets vigtigere Anliggender, enten ved talrigt underskrevne Petitioner, Takadresser, Erklæringer eller andre offentliggjorte Yttringer af deres Ønsker og Besværinger, at Folkeoplysningens og Frihedens Modstandere strax udbryde i heftige Klagemaal over de Folkeledere og Folkeforførere, der føre den enfoldige og jævne Bonde bag Lyset ved deres blændende Tallemaader og sledske Overtalelser, og derved bringe ham til at underskrive paa det som han slet ikke forstaaer sig paa, gjør ham indbildsk af sin formeentlige Dygtighed og Jndsigt, med meget mere; disse Folk give sig Mine af at være sande Bondevenner, der kun tale til Bondens Bedste, ved at faae ham til stiltiende at lade de andre Stænder udtale sig og virke i Landets Anliggender, uden at bekymre sig om Andet end at saae og høste, betale sine Skatter og bukke for sine "oplyste" Medborgere. Vi troe nu vel ikke at saadanne falske Venner ville med deres Jndas=Kys finde Jndgang hos ret mange af vore tænkende Bønder, men desto større Skade kunne de anrette i saadanne Kredse, hvor man intet nøiere Kjendskab har til Bondestanden, men hvor egen Fordeel tilsiger at stemme i med i samme Tone, og derfor bør slig vildledende Tale ikke lyde, uden at tilbagevises og bekæmpes.
Almuevennen, 1843-05-24
2den Aarg. Nr. 21. Amedennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-05-24
Onsdagen den 24. Mai 1843. Den slesvigske Sprog=Kamp. (Fortsat. See Nr. 9, 10, 13, 15.) Efter at Regjeringen havde modtaget de saa modsatte og afgjort uforenelige Resultater af Sprogkampen i de slesvigske Stænder, blev det ved et allerhøieste Rescript af 10de Februar paalagt det kongelige Slesvig=Holsten Lauenborgske Cancelli, i Henhold til de i det allerhøieste Rescript til den kongl. Commissarius ved den slesvigske Stænderforsamling af 2den Decbr. f. A. udtalte Grundsætninger, at udarbeide et Lovudkast, betræffende Brugen, af det danske Sprog i bemeldte Stænderforsamling, hvilket Udkast vil være at foredrage Hs. Majestæt til allerhøieste Approbation, for derefter i sin Tid at forelægges, Provindsialstænderne for Hertugdømmet Slesvig til Betænkning. – Ved samme Leilighed befalede Hs. Majestæt bemeldte Cancelli at afgive allerunderdanigst Beretning, angaaende hvorvidt det allerhøieste Rescript af 14de Mai 1840, betræffende Brugen af det danske Sprog i Forvaltnings- og Retssager i de Districter af Hertugdømmes Slesvig, i hvilke Kirke- og Skolesproget er dansk, er bragt i Udførelse, samt derhos at yttre sig over de Hindringer, der maatte have viist sig, hvor dette ikke er skeet, saavelsom over de Midler, der meest maatte egne sig til at fjerne disse Hindringer. J Forbindelse hermed forlangte Hs. Majestæt derhos meerbemeldte Cancellies Betænkning angaaende den fremtidige Jndretning af de Prøver, ved hvilke de, der ville ansættes som geistlige eller verdslige Embedsmænd i de danskalende Districter skulle godtgjøre, at de besidde den fornødne Kundskab, i det danske Sprog. Den første Deel af dette Rescript viser at Kongen ikke, ved alt hvad der siden var foregaaet og forhandlet, baade i og udenfor den slesvigske Stændersal, havde fundet sig foranlediget til at fravige den Grundsætning der udtaltes i Rescriptet af 2den Decbr. f. A. (see Nr. 9)
Almuevennen, 1843-05-24
at det vel erkjendtes som de danske Deputeredes naturlige Rettighed at maatte tale Dansk, men at deres danske Tale kun maae føres til Protocols i tydsk Oversættelse; det er imidlertid afgjort, at et Lovudkast, bygget paa denne Grundsætning, vil møde den meest afgjorte Modstand, fra begge Partier, og vil fremkalde lignende Scener og Optrin som dem vi have seet i den sidst afholdte Forsamling. Den sidste Deel af Rescriptet er derimod aabenbar beregnet paa at berolige den danske Nationalitet, men den vil neppe tilveiebringe nogen indgribende Virkning i denne Retning, thi det schleswigholsteinske Cancelli er tydsk opdraget, er selv at betragte som Part i Sagen, idet det selv maa stræbe efter Tydskhedens Udbredelse i Slesvig. Det kan vel være retsindige Mænd, som sidde i dette Cancelli, men ikke en Eneste af dem har lagt nogen særdeles Jnteresse for Dagen for Danskheden i dette Hertugdømme, medens Enkelte af dem, der bestemt have udtalt sig, snarere have viist sig besjælede af den modsatte Aand, og under slige Forhold tør man vist ikke baabe, at dette Collegium vil finde Midler til at forskaffe sig og til at afgive en paalidelig Efterretning om de omtalte Forhold.
Almuevennen, 1843-05-24
En for Skolelærerstanden vigtig Plakat, der i Udkast, blev forelagt de sidst afholdte Stænderforsamlinger, er under 22de Marts udkommen. J Anordningerne for Almueskolevæsenet af 29de Juli 1814 blev det befalet at der i hvert Amt skulde oprettes en Hjelpekasse til at understøtte gamle afgaaende Skolelærere eller Skolelærer Enker, ved Tillæg at opmuntre udmærkede Lærere, at anskaffe de befalede Havepladser, hvor disse ikke paa anden Maade kunde tilveiebringes, ved rentefrie Laan at understøtte de Lærere som uden egen Skyld vare i øieblikkelig Trang, ved Præmier baade til Lærerne og til Børnene, at fremme nyttigt Haandarbeide i Skolerne, og endelig at anskaffe de befalede Gymnastikpladser ved Skolerne. 1817 bestemtes, at der i Stedet for i hvert Amt, skulde oprettes en saadan Hjelpekasse i hvert Provsti. Disse Kassers Jndtægter bestod i, at der af hver Skolelærer, i Kjøbstæderne svares 1 Td. Bygs Værdi, efter det sidste Aars Capitelstaxt, og af hvert Kjøbstædsogn 5 Rbd.; af enhver Skolelærer paa Landet, naar han oppebær den fulde Løn af 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura, og 25 Tdr. Bygs Værdi efter Capitelstaxt, aarlig 1 Td. Bygs Værdi, og hvert Sogns Skolekasse 1 Rbd. Foruden disse faste Jndtægter blev der tillagt Kasserne adskillige tilfældige, men disse ere senere formindskede, og paa den anden Side forestaaer der dem flere forøgede Udgifter, hvorhos en afgaaet Skolelærers eller en Skolelærer-Enkes Kaar i Almindelighed ere saa kummerlige, at det i høi Grad var ønskeligt, om der fra Hielpekasserne kunde forskaffes dem en større Understøttelse, end der hidtil er bleven dem tildeel. Regjeringen ansaae det derfor fornødent, saavel at forøge Kassernes Jndtægter, som at formindske deres Udgifter, og forelagde til den Ende Stænderne et dertil sigtende Lovudkast.
Almuevennen, 1843-05-24
J Stænderne vare man derimod aldeles enige i, at det aarlige Regnskab over Kassernes Jndtægter og Udgifter maatte ved Circulaire bekjendtgjøres for Provstiets Skolelærere, men end ikke dette have Skolelærerne. opnaaet, thi den udkomne Placat byder kun at Regnskabet, forinden det indsendes til Amtsraadet, skal i 14 Dage henligge hos Provsten til Underretning for Districtets Skolelærere. Commissaren kunde ikke, i Stænderne, antage, at den ene Skolelærer der ønskedes Sæde i Bestyrelsen, kunde eller vilde befordre sig selv til Moderne, men i Placaten forudsættes det derimod, at samtlige Skolelærere kunne og ville befordre sig selv til Provsten, for hos Hs. Høiærværdighed med pligtskyldig Ærbødighed at gjennemsee Regnskabet. Bør en Overbrandfoged haanligen tiltale og uartig begegne Folk der efter Pligt møder ved opkommende Jldebrand?
Almuevennen, 1843-05-24
Ovenstaaende Spørgsmaal finde vi Undertegnede os beføiede til at gjøre i Anledning af Overbrandfoged, Eier af Ballerup Mølle, Hr. Dames Færd imod Smørum Sogns Beboere ved den den i dennes opkomne Jldebrand i Niels Andersens Gaard paa Smørumnedre Mark, og ønske, at vi offentlig maa blive underrettede om den, ovennævnte Embedsmand givne Myndighed, hjemler ham Ret til at overfuse Folk med Grovheder Om der mueligen kan have været en Enkelt, der fortjente en Paamindelse, skulle Hr. Dame dog vel vogte sig for at skjære Alle over een Kam, da vi kunne bevise at morum Sogns Beboere i det Hele opfyldte deres Pligter ligesaa ufortrødent, som de Mødende fra de andre Byer og derfor ingenlunde fortjente den oftere af Hr. Dame fremførte, krænkende Beskyldning: at de Jngenting udrettede. Jkke mindre uartigt begegnede bemeldte Hr. Dame os Undertegnede, der, da vor Brandfoged var fraværende paa en Reise og følgelig ei kunne give Møde, tillade os at giøre ham opmærksom paa: om det er var for tidligt at aftakke samtlige Sprøiter, hvilket skeete strax efter at Gaarden var falden, medens endnu alt Tømmeret, Foderet, Tørven og hele Møddingen brændte, hvorved Slukning og Rydning ikke lidet forsinkedes; thi Hr. Dames Svar paa vor høflige bemærkning var: "Hvem vi vare, om vi havde Skildt, at han ingen Sludder ville høre og troede vi at have noget at klage over kunne vi sagsøge ham etc. etc." Vi skulle vel vogte os for at saggive Hr. Dame, hvilket kun vilde medføre Tidsspilde og Uleilighed, skjøndt saavel hans Opførsel som den Omstændighed, at den under hans Tilsyn staaende Ballerup Sprøite mødte i en saa daarlig Stand, at den forinden den kunde bruges maatte repareres paa Brandst det, vel kunde opfordre os dertil, men ville for dennesinde nøies med, at vorde underrettede og slig uretfærdig og følgelig krænkende Behandling er tilladt. Smorumnedre den 10de Mai 1843. Hans Andersen, Peder Jørgensen, Sogneforstandere.
Almuevennen, 1843-05-24
En af de 8 Sager Cancelliet har beordret anlagt mod Redacteuren af dette Blad, som ansvarlig Redacteur for Fædrelandet, omfatter 5 Artikler, nemlig i Nr. 1000: ere de danske Borgere umyndige Børn", i Nr. 1001: "Til de otte Tusinde Borgere og Vælgere", i Nr. 1002: "Skal Folket tie, naar Stænderne tale?", i Nr. 1004 og 1005. "ieblikkets Vigtighed og i Nr. 1008: "Kongen taler". J denne Sag afsagde Landsover- samt Hof= og Stadsretten den 10de dennes følgende Dom: Tiltalte, Redacteuren af Bladet Fædrelandet, J. A. Hansen, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. De af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarium til Actor, Prøveprocurator Beyer, 5 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige.
Almuevennen, 1843-05-24
Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening afholder sit første ordenlige Møde Onsdagen den 31te dennes, Kl. 4 Eftermiddag, i Ballerup Kro. Forskjellige Sager ville blive discuterede, efterat Optagelse af nye Medlemmer og Jndkassering af det første Aars Contingent, 64 s., har fundet Sted. De Herrer, som efter Forhandlingerne ville deeltage i Aftenspiisningen, ville, saavidt muligt et Par Dage forinden, dertil tegne sig enten hos Værtinden, eller Foreningens Secretair, Hr. Thalbitzer til Cathrineberg, dens Kasserer, Hr. Jacobsen i Nødeveirmøllekro, eller undertegnede Formand. Strandmøllen den 20de Mai 1843. Drewsen.
Almuevennen, 1843-05-24
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 20de Mai. Hvede, . . . . . . pr. Td. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Rug, . . . . . . . . 5 - 2 - 8 - - 5 - 4 - Byg, 2radet. . . . . 3 – 4 – 8 - 3 – 5 -"bradet, . . . 3 – 2 - 8 - 3 – 3 – Havre. . . . . . . . 2 - 3 – 12 - - 3 – – Ærter, gule – – – – – – – - - graae – – – – – – – – – – Kartofler, . . . . Smør . . . . Fag. 13 – 1 - 8 - 15 – 1 –. . . . . pr. 2 - - 1 – 8 - - - - 1 Flesk, røget... pr. Lü 2 - - - 8 - - 2 - 1 - grønsaltet. . . 1 – 3 – 8 - 1 – 5 - 8 - Æg . . . . . pr. Snees - 1 – 1 – – – – 1 – 3 Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – – - 4 – - - Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. Lu 2 – 3 – 8 - 2 – 5 – – Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-05-31
Nr. 22. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-05-31
Onsdagen den 31. Mai 1843. bemærkninger til Redacteuren af Bladet "Dagen", Hr. Cancelliraad Fribert, i Anledning af hans Angreb paa mig, for den af mig i dette Blads Nr. 19 indrykkede Artikel. Førend jeg gaaer over til at besvare Hr. Cancelliraadens Yttringer, vil jeg først meddele: Aristokraternes og det conservative Parties Klage- og Sørgesang.
Almuevennen, 1843-05-31
(Uddraget af Maanedskrivtet "Samleren" for April 1795.) Mel. En yndig Pige, et godt Glas Viin. Nei, nei, nu gaaer det reent fatalt Man seer jo kun Spectakler. Man synger Frihed overalt Man tænder Sandheds Fakler. Det lysneer daglig meer og meer Ad Bussemænd kun Folket leer! Hensovet Folkevennen er! O Vee os arme Stakler! Man hædrer Statens Tjenere, Og ikke Hoffets Junker. Det Oprørs-Udtryk, Borgere!
Almuevennen, 1843-05-31
1) J Løbet af de sidste Maaneder er ved 3die Compagni af Garden til Fods ikke forefaldne færre en 8 Prygle scener, med 8 forskjellige Personer, og muligen endda nogle flere, idet at nogle af disse 8, gjentagne Gange ere blevne pryglede. Mandagen den 2den Mai forefaldt ved 2det Compagnies Mandskab af samme Corps ikke mindre end 2de saadanne Scener, idet at En af dette Compagnies Mandskab erholdt 8 og den Anden 20 Fugtel af de noksom bekjendte Jerninstrumenter, der bæres ved Siden af Commandeersergeanterne ved dette Corps. Hvorledes disse Menneskers Ryg og Bryst saae ud, især dens, som fik de 20 Slag, skal jeg vel vogte mig for at omtale, ligesom jeg blot henstiller til Andre at bedømme, hvad der egentlig forstaaes ved "umaneerlig Pryglen", som udtrykkeligen er forbudt i kgl. Anordag, af 27de April 1792. Hvad de 8 førstnævnte forefaldne Pryglerier ved 3 Comp. angaaer, da kan det ikke betvivles, at 12 til 15 Slag, deels af Jerninstrumentet, deels af Rot tingen, maae have gjort en tilsvarende Virkning. Skulde det være saa, at Slag, der gives paa Ryggen med behørig Kraft, kunne sees paa Brystet, da kan man i Ordets sande Betydning tale om en gjennempryglet Landsforsvarer.
Almuevennen, 1843-05-31
Sogneforstanderforeningen i Lundby.
Almuevennen, 1843-05-31
Da der i Foreningen afvigte 13de Marts blev ved taget, at der i Juni Maaned næstefter skulde afholdes en Forsamling, hvilken nærmere skulde bestemmes af Formanden for Foreningen, saa bekjendtgjøres herved, at et Møde vil blive at afholde hos Sognefoged Hans Jacobsen i Lundby Tirsdagen den 20de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 8. Jdet jeg herved bringer ovenstaaende til offentlig Kundskab, tillader jeg mig tillige at anmode Enhver af Bondestanden, som har Jnteresse for Oplysningens og det almindelige Vels Fremme at give Møde ovennævnte Dag og Tid, og deels ved skriftlige og deels ved mundtlige Andragender fremføre hvad de anseer for nyttigt og gavnligt. Der vil iblandt andet ogsaa blive bragt de Mødende i Erindring, at det paa denne Dag er 55 Aar siden at Bondestanden, løstes af Stavnsbaandet, og at vi med Glæde og Taknemmelighed bør mindes vor ædle og hedengangne KongeFrederik den Sjette, og de andre ædle Mænd der den Tid brød Bondestandens Lænker, og at vi nu ikke skulle lade den gode Begyndelse, der den Tid blev gjort for os – men som nu i saa lang Tid har staaet i Stampe være os ligegyldig, men i Forening ved Enighed og Samdrægtighed, paa lovlig Maade, og af yderste Kraft og Fornuft, varetage vores egne Jnteresser. Lundby pr. Præstøden 19de Mai 1843. Peder Sørensen, Sogneforstander.
Almuevennen, 1843-05-31
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 27de Mai. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, . . . . . . . . 5 – 3 – 8 - - 5 – 5 - Byg, 2radet, . . . . 3 – 4 – 12 - - 4 – – Gradet . . . 3 – 3 – – - 3 – 4 – Havre. . . . . . . . 2 – 3 – 12 - - 3 – – 12- Ærter, gule – – – – – – - - graae – – – – – – – – - - Kartofler, . . . . . . 1 – 1 – – - 2 – – – – Smør. . . . . . Fag. 15 – 3 – – . 17 – – – -. . . . . pr. H - - 1 – 10 - - - - 2 – - Flesk, røget pr. Lü 2 - - - 8 - - 2 – 1 – 4. grønsaltet. Æg .... pr. Snees – – 1 – . . . - - 1 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – - - - 4 – Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. Lst 2 – 3 – 8 2 – 5 – – Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Kancelliraad Hempel og Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde og Hansen i Slagelse, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Lorentzen i Veile, Præste og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. PræstøGaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-06-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 23. Følgeblad til "Almuevennen, Nr. 9, 1843. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.