JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mos ØstergaTrettende Aargang. No. 51. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin Forsende, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 Juni 1816. Høistærede: J Skilderiet No. 47, findes "at Mekanikeren, Leonhard Melzel i Wien har opfundet en Automat, der i Skikkelse af en liden siddende Dreng spiller paa Flagiolet og sætter Fingrene regelmæssigen i Bevægelse. Af 101 Musikstykker af Mozard &c., spiller Drengen, hvilke Stykker, Tilhørerne ønske, lige fra Bladet, som han i dette Øiemed leverer den, der ønsker det." J en Bog der er trykt for over 30 Aar siden, findes en Pendant hertil, eller et omtræntligt Experiment, som jeg herved meddeler Dem. Man viste os paa et Bord en Automat, der spilde paa Fløite. Vi troede i Begyndelsen at der var Orgelpiber skjulte i dens Mave, og at Lyden ikke kom ud af Fløiten selv, samt at Automaten ikke bevægede sine Fingre, uden for at blænde vore Øine. Men vi bleve snart bragte ud af vor Vildfarelse. Man lod os see, at et tændt Lys, som man nærmede til Automatens Mund, slukkedes ved Vinden, som gik ud af den; at Fløiten gav altid den samme Lyd, naar man forhindrede Fingrene at røre sig, og at Lyden var mere eller mindre grov, ligesom Automatens Fingre, som man holdt oppe, var Munden mere eller mindre nær. Saavidt var den ikke mere vidunderlig end Vaucausons samense Fløitespiller. Men hør nu Noget end mærkeligere. Kunstneren lod os see 12 Arier paa løse Blade, og rullede dem sammen, for at komme dem i lige saa mange Futteraler, som bleve lagte ned i en Art af Syepose. De har seet, sagde han, at disse 12 Arier ere aldeles forskjellige; behag nu at tage een af dem paa en Slump, og Automaten skal dog alligevel strax spille den, som De vælger. Jeg greb ind i Posen og tog et Futteral ud, hvori der var en Arie af Syngestykket Grovsmeden. Kunstneren bad os anden Gang at lægge Mærke til, at Musikken paa de andre Arier var forskjellig, og at jeg hændelsesviis kunde have grebet en anden, til vor største Forundring spilde Machinen Arien som jeg havde valgt. En Lærd, som var tilstæde, troede nu at denne Fløitespiller var en skjult Dværg, der - ligesom Skakspilleren i No. 47 - spillede efter Behag, og ved denne Leilighed fortalde han os en Historie om en Musikus, som i Ludvig den 14des Tid fortiende paa fore St. Germain i Paris 24,000 Livres, ved at lade see et Spinet, der spillede efter Kommando, og hvori var skjult et lidet Barn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
J Antomatens Hoved er en liden Siøgen, som uden at kunne sees af Nogen, seer alt det, som viser sig gjennem en halv gjennemsigtig Materie, hvoraf Panden paa Frauren er dannet, og gjennem Glas, som dens Øine ere af. Det mindste Tegn af mig, bringer den til at forandre Plads fra høire til venstre, og omvendt. En Øvelse af to Maaneder har være tilstrækkelig no for at give den Færdighed heri, og jeg har ikke haft saa megen Vanskelighed ved at naae dette Maal, som at vende den til at ligge som død, eller midt i en Løbefyr af Krudt, hvori man stikker Jld, selv at tage en antændt Lunte, for at affyre en Kanon *). Det er ved saaledes at forandre Plads, at den frembringer i Maskinen den Virkning som De har tillagt Strængenes Vibration. Det er Forklaring nok, sagde den Lærde, om hvorledes Automaten kommer til at spille hvad Tid man begjærer det; men jeg indseer ikke, hvorledes Sisgenen kan lade spille en Arie, som man hændelsesviis har grebet i Posen. Dette, svarede Kunstneren, er ogsaa Virkningen af et af mine Kneb. Jeg har virkeligen viist dem 12 forskjellige Arier, men jeg har lagt dem i en Pose, der er deelt i to lige Dele ved Lærred, der ansees som Foeret af den. J den Deel af Posen, hvori de greb ned med deres Haand, var der ingen af disse Arier, men i deres Sted var der 12 Arier af eet Slags i 12 forskjellige Futteraler **). Paa denne Maade har det ikke været vanskeligt for mig, forud at vide, hvilket De vilde trække ud af Posen, og at lade spille den fortrinligen frem for de andre. Det er forgjeves her at sige, vedblev Kunstneren, ved hvilken Mekanisme, en engang optrukken Automat, kan spille indtil 30 forskjellige Arier, og at gjentage dem 5 til 6 Gange. At fortælle: at det er Virkningen af et Stykke Kobber, krummet omtrent saaledes, som Smirklerne af Kapitelerne af den Joniske Orden, og som Uhrmagerne have kaldet Snekken, vilde upaatvivleligen blive en meget dunke Forklaring. Et Øiekast paa en Maskine af dette Slags ved en Leilighed, vil gjøre den mere fattelig i eet Øieblik, end jeg kan forklare den i een Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Jndenlandske Efterretninger. Den ny Auctionssahl paa Kjøbenhavns Børs er nu færdig, og i alle Henseender høist smagfuld. Den er indrettet i Form af et Amphitheater, og Lysningen kommer ovenfra, ved de paa Loftet anbragte Vinduer. Paa de i en Halveirkel staaende halvrunde Borde, er hver Plads betegnet med den Grosserers Navn, som ved Actie har bidraget til at bekoste Sahlen indrettet, og disse Pladse tilhøre altsaa Actionairerne. Allerbagest er et smukt Gallerie, foran hvilket der staaer 19 doriske Søiler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Prof. Clemens agter at udgive 6 Kobbere: Gevinsten i Classelotteriet kaldede, componerede af Historiemaleren Eckersberg. De forestille, i Hogarths Stiil, een ved Arbeidsomhed og huuslige Dyder lykkelig Skomagerfamilie, som har vundet det store Lod, derpaa overlader sig til Ødselhed og Ørkesløshed, og bringes til yderste Armod og Skjændsel. Bladen stikkes i Gauforte, eller den raderede Maneer, og komme til at koste 3 Rbdlr. hvert for Subskribenterne; for andre Kjøbere derimod 4 Rbdlr. De kunne ventes færdige om nogle Maaneder. For udenbyes Konstelskere staaer Subskriptionen aaben til Aarets Udgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Mariboe, den 15 Junii. Den 15de, omtrent Kl. 6 om Morgenen, hørtes her ved Mariboe en kjærn Torden. - Klager over Pengemangel i denne Tid ere næsten almindelige over hele Stiftet. - Den 5 Juni afgik ved Døden Kjøbmand N. Ridersborgs Kone i Nakskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Mariboe Av.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Nakskov, den 12te Junii. Fra 1ste til 11te Juni er ved Nakskovs Toldkammer ind- og udclareret: Erich Smed til Helsteen med Byg, Jens Andrea til Holsteen med Hvede og Byg, J. Didrichsen fra Kiel, baglastet, R. Jensen fra Kiel, Baglastet, A. Petersen til Flensborg med Byg, P. Hansen med Stykgods til Kjøbenhavn, C. Thomsen fra Kjøbenhavn med Stykgods, J. Diderichsen til Kjøbenhavn med Stykgods, Christian Sove med Havre og Hvede til Lübeck; Alle hjemmehørende i Nakskov. - Jens Brandt af Marskall til Flensborg med Byg. N. Bruun og H. Bruun af Marstall, hertil baglastet. Chr. Jørgensen af Marskall med Rug til Holsteen. A. H. Bøye af Marskall til Holsteen med Rug og Byg. Lehmann og Schmidt fra Heiligenhaven, baglastet og dertil med Hvede og Havre. Peter Løve af Rudkjøbing, med Ost, Klipfisk og Brændeviin. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Mariboe, den 20de Junii. Den 20de Juni opførtes i Nyekjøbing paa Falster, ved det Kongelige Skuespillerselskab: "Henrik og Pernille Lystspil i 1 Act, og "Armod og Høimodighed!"et Lystspil i 4 Optog af Kogebue, oversat af Staal. - Den 21 Juni opføres: "Virtuosen!" Original-Comedie i 1 Act af Heiberg, og "Skuespilleren imod sin Villie, Lystspil i 1 Act af Kotzebue, oversat af N. T. Bruun. Jmellem Stykkerne et polsk Divertissement. - Ligeledes opføres den 24 Juni, "Skriftemaalet, eller Ægtemanden som Eremit", Commedie i 1 Act, frit oversat, efter die Beichte, af Kotzebue, og le marihermitte, af N. T. Bruun, og den Stundesløse", Original-Commedie i 3 Acter af Holberg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Odense, d. 21 Junii. Da vi havde en total – skjøndt her formedelst Regn og Tykning usynbar Maaneformørkelse den 10 Juni, syntes Gerhard v. Skyldenborgs Ønske i Holbergs 11 Juni 1 Act, 6 Scene, nu at ville gaar i Opfyldelse: "thi. - siger han, - var der ingen Maane paa Himlen, saa var der heller ingen II Juni o. s. v. Maanen blev da iaar ganske rigtig borte, idetmindste for en Tid, og hvad Terminen angaaer, har man heller ikke endnu seet ree synderlig til den, saa Proprietairens Spandom i samme Stykkes første Scene: "omsider kommevi til at reise tomhænde tilbage, og regne der for god Betaling, at man lover at fornøie os til næstkommende 11te Juni igjen, torde ogsaa være nærved at indtræffe. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Nibe, d. 21de Junii. Fredagen den 14de sidstleden indtraf følgende sørgelige Begivenhed: En Kone i Høhm, under Seem Sogn, Rider. Amt, anmodede sin Naboe Peder Jørgensen, at trine ind til hende for at fastbinde en Tyr. Manden gaaer ind i Koestalden, men anfaldes. strax af det rasende Dyr, der kaster ham omkuld, gjennemborer ham Brystet saaledes, at det 3die venstre Ribbeen brydes og et tvertløbende Hul af en Fingers Længde biebringes. - Det mærkeligste ved denne Begivenhed er, at, skjøndt Beskadigelsen var saa betydelig, at den indaandede Luft virkelig trængte ud af Saaret, tegner det dog til at Manden ved vor duelige District Chirura Hr. Hansens Hjælp kommer til Hilsen igjen. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Kjøbenhavns Børs den 25 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 662, a vista 670. Amsterdam 2 M. 617, a vista - . London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 40 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 90 3/4 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 40. Svenske Sedler 10 Mk. 9 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Norske Efterretninger. Dødsfald, anmeldte i den norske Rigstidende No. 47. Rachel C. Bruland, født Jansen, 41 Aar, den 23 April i Bergen; Klokkeren til Lindaas, Christian F. Kramer, 77 Aar, d. 22 April, Madam Petronelle Jørgensen, 78 Aar, d. 20 April: Anne Kirstine Fyhn, Enke efter Skov Jnspecteur Wensheim, 82 1/2 Aar, d. 29 April i Trondhjem; Morten Mikael Ely, 14 Aar, d. 2 Maj i Christiansand; Madam Mari Lærche, født Stoltenberg, 53 Aar, den 10de Maj paa Valløe, Saltverk; Sognepræst til Kinds Kald, Claus Finde, 77 Aar, den 1ste Maj paa Florøen Præstegaard; Theodore S. J. Madsen, født Petersen, 24 Aar. d. 23 April i Arendal; Claus Tyrholm, 66 Aar i Soon; Gurine Svensen, født Andresen, 31 Aar, d. 18 Mos i Mandal; Catharine Mogrere, Wichart, født Giortlev, 63 Aar, den 10de Mai i Bergen; Tolder i Tromsøe, Johan Christian Brandt, 31 Aar; Provst over Sogns Provstie, Anders Dage, 59 Aar, d. 8 Maj paa Leganger Præstegaard; Skibscapitain O. Gandsen, hjem mehørende i Bergen, 43 Aar, den 26 April paa Helsingøers Red; H. Evald, 66 Aar, d. 24 Maj i Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Fra Gothenborg skrives under den 16 Mai. For nærværende Tid arbeide paa den i Verk værende nye Gothakanal, som skal sætte Nordsøen i Forbindelse med Østersøen, af 11 forskjellige Regimenter 3550 Mand paa den vestgotlandske og 1700 paa den østgothlandske Linie. (Norsk Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Den nylig afdøde Sognepræst til Kinds Præstegiel i Bergens Stift, C. Finde, har efterladt et Testamente, dateret 20 April 1815, hvorved han har tillagt det Norske Universitet af sine Midler tvende Jordbrug i Gaarden Monsstad i Nordfjord, af Skyld tilsammen 2/2 Koe, 2/2 Faar og 2 Bompd. Smør, samt 10 Løber Smør i Jordegods, i Sønd eller Nord-fjord, hvilke af Skifteretten af hans Boe udtages; dog ere Jndkomsterne af alt Foranførte bevilgede tvende Legata rier paa Livstid. Ved samme Testament har Skole Cassen i Kinds Præstegield bekommet 400 Rbdlr. S. V. og Præstegieldets Fattig-Casse ligeledes 400 Rbdlr. S. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Ved Regjeringens Resolution af 5te dennes er det blevet bestemt, at enhver Norsk Lods skal, foruden den anordnede røde Dug i Baadens Seil, tillige øverst oppe, nærmest Masten, med Sværte have anbragt det Oldermandskabs Numer, hvortil han hører, samt sit eget Lods Numer. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Fra Malmøe meldes under den 17de Mai. Den 12te næste Maaned skulle de 12000 Mand Tropper, der trække i Leir i Skaane, være samlede. Hs. K. H. Kronprindsen vil, som man paastaaer, opholde sig nogen Tid af Sommeren med Prinds Oskar her og paa Gouverneur General Trolles Gods, Beggasskove kaldet. Hans Majestæt Kongen og Hs. Majestæt Dronningen samt Hoffet ville deels have deres Opholdsted i Ramisse, deels i Helsingborg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Madame Catalani, der nyligen har givet fire Concerter i Hamborg, er født i Singaglig i Kirkestaten, hvor hendes Familie nød fortjent Agtelse. Hun blev opdraget i Klosteret Gubbio, hvor hun var til sit 14de Aar. Allerede i denne unge Alder havde hun en saa henrivende, fortryllende Stemme, at man ikke kunde afholde sig fra at tilklappe hende Bifald, naar hun sang med Nonnerne i Kirken, hvilket havde til følge, at man forbød hende at synge med. Da hun i sit 14de Aar forlod Klosteret, udviklede hun allerede et saa afgjørende Talent, at hun i Jtalien kunde med glimrende og mageløst Held træde frem ved Siden af Marchest og Crescentini. Den Gang anvendte det portugisiske Hof uhyre Bekostninger paa at forene udmærkede musicalske Talenter i Lissabon. Madame Catalan blev kaldt dib, og ansat med en Løn af 24000 Crusader, en Jndtægt, der var det dobbelte af Crescenunis. Madame Catalani blev fire Aar i Portugal, hvorpaa man foreslog hende et Engagement i Engelland. Jmidlertid ønskede hun hellere først at see Spanien og Frankrig. Prindsregentens Gemalinde anbefalede hende paa det meest smigrende til Dronningen af Spanien, og denne overste den store Konstnerinde, med Gaver og Naadesbeviisninger. Dette ophøiede Exempel, men end mere det beundringsværdige Talent, bevægede Spaniens Store at bringe Sangerinden den fortjente Hylding. En Concert, som hun gav, indbragte hende 3500 Louisd'or comtrent 84,000 Rdlr.) en Loge kostede 4 Unzer Guld. Men endnu mere smigrende for Madame Catalani var dog den udmærkede Modtagelse, hun fandt overalt hos de spanske Grands. Fra Madrid reiste hun til Paris, hvor hun gav fore Concerter. Hver Plads kostede en Louisd'or. Ligesom overalt, ydedes hende ogsaa her det meest udeelte og varmeste bifald. Fra Frankrig reiste hun til Engelland, hvor hun har opholdt sig i 8 1/2 Aar. Aldrig har en Konstner eller Konstnerinde høstet større bifald, end hun fandt er. Jndtægten af de Beneficeconcerter, hun gav i Engelland, beløb sig ialt til mere end 90,000 Guineer (2,700,000 Rbdlr.). Derhos var hun meget indet af Nationen og dens første og meest dannede Klasser; hun forskjønnede alle Fester, og hendes sædelige Levnet svarede til den strængeste Fordring, Moraliteten kan gjøre. Madame Catalani forlod Engelland, for at reise til Frankrig, hvor Kongen har givet hende det italienske Theaters Privilegium med en Jndtægt af 160,000 Franker. Hun er eneste Eierinde og Directrice af dette Theater, der har det første Orchester i Europa, i hendes Fraværelse bestyres det af den berømte Poer. Nu reiser hun til Berlin, og derfra over Wien til Jtalien. Madame Catalani kan være omtrent 32 Aar gammel, men seer meget yngere ud, da hun med et meget ædelt romersk Ansigt forener en delig Skabning, og Konsten vedligeholder hendes Ungdom. J 11 Aar har hun været give med Hr. Valabreques, forhenværende Husarofficeer. Jmidlertid har hun dog beholdt sin Faders Navn, som er bleven saa berømt ved dende. Hun er kommen overetus med sin Mand om, at føre Navnet Catalani saalænge hun giør Brug af sit Talent. Hun har tre Børn, af hvilke de tog ere fødte 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Engelland og ert i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Det nye Wiener Finance=Patent er den 3de d. M. bleven offentligen bekjendtgjort. Det bestaaer af 18 Spher, og dets Hovedindhold er følgende: Der skal fra nu af aldrig udfærdiges mere noget Slags nye Papirpenge med Tvangsværd og Tvangsomløb; heller ikke skulle de, der nu ere i Omløb, forøges; de sættes ud af Omløb ved en frivillig Jndløsning, og Pengecirculationen føres tilbage til conventionsmæssigen udpræget Mynts Grundlag. Papirpengene indløses paa to Maader: deels ved Betalingsanvisninger, der til enhver Tid kunne realiseres i klingende Mynt, eller ved rentebærende Obligationer; deels derved, at de modtages som Actie-Jndskud i den Nationaldank, der skal oprettes. Jhændehaverne af P. pirpengene kan saaledes for 2/3 af sammes Nominalbelød faae Banksedler, og for de øvrige 1/2 Anviisninger paa Statsobligationer, der bære 1 PC. i Conventionsmynt, eller faae Actier for dem. Papirpengenes Jndløsning overlades til Nationalbanken. Dens Bestemmelse er, at udstede Banksedler, der, paa Forlangende, kunne blive omvexlede med Metalmynt, efter deres fulde Værd, og med samme at indløse Papirpengene; at escontere med sine til Raade havende rede Penge; at udlaane mod Sikkerhed, og forvalte den synkende Fond, hvorved den rentesvarende Statsgield skal indløses. Den skal bestaae af 4 Afdelinger: Seddelbanken, Escontobanken, Hypothekbanken, og den synkende Fonds Forvaltning. De tre førstes Fond dannes, foruden de Myntforraad, der overleveres dem af Finantsforvaltningen, ved 50,000 Actier, hvoraf hver erlægges med 2000 Gylden i Papirpenge og 200 Gylden i Conventionsmynt. Banken faae: for de den tilflydende Actieindskud, af Statsforvaltningen Obligationer, der svare 2 1/2 PC. i Conventions=Mynt. For at dække de til Papirpengenes Jndløsning fornødne nødvendige Banknoter, overlades Banken alle fremmede Magters tractatmæssige Betalinger, og Statscassernes til Raad havende Metal=Mynt=Forraad. Til ydermere Sikskerhed gives Seddelbanken Hypothek i Statens Bergværker og Udbyttet deraf. Da Papirpenge nes Jndløsning vil have en Forøgelse af den rentesvarende Statsgield til Følge, saa stiftes tillige en synkende Fond for de nye Statsobligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Det nye østerrigske Finantspatint har ikke genske havt den fordeelagtige Jndflydelse paa Coursen, som man ventede. Jmidlertid har Coursen dog forbedret sig nogle PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
I Paris arbeides ivrigen, paa at sætte Lud lig den XIV. Billed en basrelief paa Jnvalidernes Hotel istand igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Ludvig den XVIII. har oprettet 1000 nye Legater til Underhold for unge Geistlige, og til Omkostningernes Bestridelse skal der anvendes I Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Subscriptionsplan. Gammel og grundet er den Klage: "at vore Leiebibliotheker indeholde, ved Siden af en Deel nyttige og morende Bøger, en stor Mængde skadelige og kjedsommelige Skrivter, som forskrue og fordærve mange Læsendes Hjerte, Hoved og Smag." Dette er saa meget mindre tilgiveligt, som det er vitterligt for Enhver, der, endog blot flygtigen, har overskuet den menneskelige Aands herlige Skrivtrige, at selv den længst levende og flittigste tænkende Læser neppe i sin hele Levetid kan gjennemlæse Literaturens Mesterværker. Undertegnede ønsker, at afhjælpe dette, sikkerligen ligesaa almindeligt følte, som ofte paa Prent yttrede og beklagede, Savn af en Leie bogsamling, hvis hele Jndhold kunde bestaae for Dydens, Sandhedens og Snillets Domstol. over 20 Aar har han anvendt en stor Deel af sin Tiid, saavel i Boglader og Bogsamlinger, som hjemme, for at lære at kiende de bedste Skrivter, i de vigtigste Sprog; og vover han derfor, at ansee sig for ikke aldeles uskikket til at paatage sig Valget af Almeenhedens Læsning, hvortil han agter at grunde en Jndretning under følgende Navn:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Literatus Blok Tøxens Leiebogsamling, indeholdende. et strængt Udvalg af de bedste Kundskabs= og Morskabs Bøger i den danske, norske, svenske, tydske engelske, franske, italienske, latinske og græske Literatur, hvoriblandt de vigtigste Skrivter over de nyeste Opdagelser og Opfindelser i Haandteringer, Kunster og Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Da Undertegnede er en uformuende Mand som mange og store Vanheld i den sildigere Tild have rammet, saa tør han ikke begynde paa Oprettelsen af den anførte Leiebogsamling (hvortil og saa Huusleiligheden, i en Stue Etage midt i Byen, maa vorde kostbar), førend han seer sig betrygget for Tab ved et tilstrækkeligt Antal Læsendes Subscription, til hvilken han herved tager sig den Frihed at indbyde. Foreløbigen bemærkes: at Subscriptionen, som naturligviis hverken gjælder, eller betales, førend Leie bogsamlingen kan afbenyttes, modtages for et heelt, et halvt, eller et Fjerding=Aar, imod 24 Rbdlr. N. V. aarligen, 12 Rbdlr. N. V. halvaarligen, 6 Rbdlr. N. V. fjerdingaarligen. Betalingen erlægges forud, naar Læsningen begynder, hvortil dagligen leveres to Bøger, imod Pant af 6 Rbdlr. N. B., som tilbageleveres den Læsende, naar dennes Læsetiid ophører, og de leiede Bøger afleveres. Af udmærket gode Værker anskaffes flere Exemplarer. - Denne Subscriptionsplan findes paa Kjøbenhavns Boglader, til behagelig Paategning af Enhver, der maatte ønske, at fremme og benytte ovenmældte Indretning. Kjøbenhavn, d. 18 Juni, 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Blok Tøxen, Literatus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Gros Re Trettende Aargang. No. 52. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Juni 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Da Korkekuglen kom til sit Bestemmelsested, kunde den falde i Skrinet, som da var aabent og stod i Kommodens øverste Skuffe, fordi den øverste Plade af denne Kommode, der er bevægelig paa Hængsler, som Laaget af en Reisekasse, i det Øieblik stod op til Væggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
J denne Deel af Væggen endes et andet Rør, hvis Vindpust falder med Kraft paa det Øverste af Kommoden, der, faldende ved sin egen Vægt, bringer Skrinets Laag tillige til at falde, og ved dette Middel lukkes Skrinet i Laas **) Det Øvrige af Operationen udføres ved Hielp af et Bundt af 25 eller 30 Rør, hvis Ender, ligesom de to første, hvorom vi nyligen have talt, ere skjulte for det meste ved Kobberstykker i Rammer, der hænge paa Væggen paa et Søm, ved en eneste Ring, og staae ud fra Væggen med den underste Ende, for at Vinden kan have sin Gang derim lem naar man puster, og som falde tilbage paa Væggen ved deres egen Tyngde, saasnart man hører op at puste. Det tredie Rør bruges til at sætte i Bevægelse et Uhrværk, der er skjult i Karmen af Pavillonsdøren. Denne Bevægelse giver 3 Slag paa Døren, naar man puster*) Erfaring har lært, at man saaledes kan drive en Korkekugle sex franske Mile bort. - Om og hvorvidt dette er muligt, veed Grison ikke, men han nægter ikke at det vilde behage ham, hvis vore Lærde ville oplyse Publikum herom; han troer at det er Videnskabsmænd værdigt, at oplyse Verden om Naturens Kræfter og VirkninForfatteren har meddeelt en Tegning over, hvorledes Skrinet og Kommoden skal staae, men herkan den ei meddeles. i Røret, paa samme Maade som et Repeteeruhr slaaer Timerne, naar man trykker paa RepetitionsJndtrykkeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Ved Hielp af det fjerde Rør bevæger man en Svingel, der bringer Cylindrer til at vende sig, hvorpaa Pavillonens hvide Tapetserie ruller sig 2), for hurtigen at forsvinde og for at frembringe al fresco Maling, som forestiller paa Væggen, Figurer af Diævle og af Dyr. Fire andre Rør, som ende i Pillerne, bruges til at lukke Vinduesskudderne, samt til at dække den øverste Aaabning i Pavillonens Kuppel, ved fra Muren af at støde paa Vinduesskudderne med en stærk Vindpust, og ved at lade et Speil, der staaer uden for Pavillonen, falde ned, og lukke Kuppelens Aabning. Dette Speil frembringer i Faldet et Lyseglimt, i den ellers kulmørke Pavillon, men som forsvinder, saasnart Dagen ei længere kan falde ind i Speilet. Dette Lyseglimt frembringes paa samme Maade, som naar man holder et Speil saaledes, at Soelstraalen falder deri, og man da vender Speilet hen paa en Person der sidder i Skyggen.