JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-09-03
D. 3die Sept. Væddeløbene, som idag ere begyndte i Randers, formener man dennegang med forøget Jnteresse at ville vorde freqventerede, da en temmelig betydelig Concurrence imodesees af de forskjellige gode Væddeløbere, som skal have indfundet sig til dette Løb. Glædeligt er det at erfare hvilke mærkelige Fremskridt denne sand-patriotiske Sag allerede har vakt hos den jydske Bondestand, som i mange Egne endog med Jver lægger sig efter den ædlere Hesterace og som hidindtil i sin Begyndelse er indledet med største Held. Fra en anden side betragtet afstedkommer vore Væddeløb ogsaa sin store Nytte. Et muntert Folkeliv er ved denne Leilighed vakt, den meest uindskrænkede Offentlighed finder derved Sted, Dørrene staae Enhver aabne, al Tale og Discussion beroer aldeles paa En selv, enhver Debat om Løbernes Duelighed afgjøres i selve Minuttet, og hvad der er det vakkreste, man finder her, ligesom ved Parlamentsdebatterne i Paris, endog det smukke Kjøn at deeltage i en Fornøielse, som derved endnu mere forhøier denne Nationalfest, og som endog uanseet truende Regnbygger bidrage til at forøge den brogede Folkemasse, som under aaben. Himmel altid frembyder et skjønt og glædeligt Syn.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Den af Hr. Districtslæge Hoff fremsendte Berigtigelse i Anledning af Jyllandsposten Nr. 33 skal næste Gang vorde indrykket. Hermed følger Tillægsblad Nr. 15. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Tillægsblad, til Jyllands Viken. Nr. 1. Mandag den 3die Septbr. 1838. Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Nøder den 28de Juli.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende 1) Stiftsprovst Halds Forslag om Valgbarhed for Bekjenderne af den mosaiske Tro, og 2) Christen Skous Forslag om Dommerkornets Forandring til en bestemt aarlig Pengeafgift, bleve foreløbigen discuterede. Mødet den 30te Juli.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Anordning angaaende Behandlingen af en bortebleven Persons Formue blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Fremmedes Handelsberettigelse, blev foreløbigen discuteret. Agent Nielsen oplæste følgende Forslag angaaende Smuglerie og ulovlig Handel paa Jyllands Vest- og Nordkyst: "Til forrige Stænderforsamling for Jylland indleverede den daværende 2den Deputerede for Aalborg et Andragende, angaaende Smuglerie og ulovlig Handel paa Jyllands Vest og Nordkyst. Dette blev afgivet til den Committee, der blev nedsat til at behandle det forelagte Udkast til Toldtariffen, af hvilken Committee saavel den ovennævnte Deputerede som Undertegnede vare Medlemmer. Committeen gjorde adskillige Forslag, som sigtede til at forebygge de nævnte Ulovligheder, men under Discussionerne blev der fra nogle Sider yttret, at disse Jndstillinger vare Toldsagen uvedkommende. Saavel den kongl. Commissarius, som den kongl. Tilforordnede gave da det Tilsagn, at denne Sag skulde blive foretaget saavel i det kongl. danske Cancellie som i det kongl. General=Toldkammer og Commerce-Collegium, om den end ikke blev berørt i Forsamlingens Betænkning. Hermed erklærede Proponenten sig af interim tilfreds; men da Gjenstanden er af særdeles Vigtighed, saavel nu som da, i det de alt længe stedfindende Defrandationer udøves i en forstærket Grad, og da man i det forløbne Tidsrum ikke er kommen til Kundskab om, hvilke Skridt der ere gjorte fra de vedkommende høie Autoriteters Side til Forebyggelse af de ovennævnte saa stærkt isvanggaaende Smuglerier og ulovlig Handel paa de nævnte Kyster, der ere lige skadelige for Statskassen og Kjøbstædernes Handlende, saa giver jeg mig herved den Frihed at insinuere dette Andragende til den høitærede Forsamling, og henstiller, at samme, efter at være taget under Overveielse, maatte optages saaledes, at en Committee vorder nedsat til Sagens Prøvelse og videre Behandling, for derefter at indgaae med allerunderdanigst Petition til Hs. Kongl. Majestæt i det angivne for Stat og Handel lige vigtige Øiemed.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Ved Afstemning blev det derefter med 41 Stemmer mod 3 afgjort, at der ikke i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee. Hans Redlessen oplæste et Forslag om, at ugifte Fruentimmer maatte med det fyldte tyvende Aar blive myndige under Curator.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 43 Stemmer mod 1 besvaret benægtende. Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Petition om en Forandring, i Henseende til Forkyndelsen af Appellationsstævninger i Skiftesager blev vedtaget. Mødet den 1ste August.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende det fra endeel Præster i Viborg, Stift indgivne Andragende om Offers Afskaffelse i Kirken og dets Forandring til Præstepenge med m. m. blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagerne betræffende 1) Christen Skous Forslag om Dommerkornets Forandring til en bestemt aarlig Pengeafgift, og 2) Udkast til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Fremmedes Handelsberettigelse, bleve foretagne til endelig Behandling og afgjorte saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Følgende Forslag, der, i Henhold til den tidligere tagne Beslutning, havde været tilstillede Petitionscommitteen, og derefter med dennes Erklæring været henlagte i Forsamlingens Læseværelse, bleve foredragne af Committeens Referent, Stiftsprovst Hald. 1) Et af Proprietair la Cour til Schiersøe indleveret Andragende fra nogle hoveriegjørende Bønder under Hessel, Gods, hvori de føre Anke over formeentlig urettelig paalagt Hoverie. 2) Et af Ole Kirk indleveret Andragende fra Pastor Hass i Medolden om Sognebaandets Løsning, Præsteden, og Ritualet m.v. 3) Et Andragende fra adskillige hoveriegjørende Bonder under Randrup Gods om, at deres Hoverie maatte afløses. 4) Et Andragende fra Rødslet Godses Bønder og Hoveriets Afløsning. 5) Et af Laurs Pind indleveret Andragende fra R. Schoubye om en anden Fordeling af Huusmænds og Jndersters Veiarbeide. 6) Et af Samme indleveret Andragende fra Samme om, at Understøttelser af Postkassen ogsaa maae tilstaaes Enker og Døttre af Kjøbmænd og Fabrikanter. 7) Et af Prokurator Seidelin indleveret Andragende, fra Skomagerne i Fredericia om, at Garnisonens Fodtøi, maatte forfærdiges hos dem. 8) Et af Kammerraad Christensen indleveret Andragende fra Østersnede Sogns Beboere og Frigivelse for at benytte den indbyrdes Underviisning. 9) Et af Forligelsescommissair Kolbye indleveret Andragende fra endeel Beboere af Skarrild m. fl. Sogne om, at Sommerskolegangen maa udskrænkes til een Dag om Ugen. 10) Et af Stiftsprovst Hald indleveret Andragende, fra Pastor Damkjær betræffende Fattigvæsenet. 11) Et af Samme indleveret Andragende fra Pastor Meldahl om, at Geistligheden maatte sættes paa fast Gage. 12) Et af Samme indleveret Andragende fra Pastor Friis angaaende Geistlighedens bekonomiske Vilkaar. 13) Et af Samme indleveret Andragende fra Pastor Kjær angaaende Fattigvæsenet. 14) Et af Samme indleveret Andragende fra Samme angaaende Brandvæsenet. 15) Et af Samme indleveret Andragende fra Samme angaaende geistlige Sager. 16) Et af Laurits Borberg indleveret Andragende, fra Pastor Kaalund om Nedsættelse af Skatterne og Communeafgiften m.v. 17) Et af Prokurator Juel indleveret Andragende, fra fem Lægdsmænd i Børglum Herred om, at der maatte gives Lægdsmændene en passende Betaling. 18) Et af Biskop Øllgaard indleveret Andragende, fra Pastor Dreyer og Forbedring i de mindre Præstekalds Jndtægter.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Da Petitionscommitteen ikke havde anbefalet noget af disse atten Andragender til at tages under Behandling eller oplæses, og heller Jngen af Forsamlingens Medlemmer forlangte noget af dem oplæst, blev der i Anledning af samme intet videre foretaget. 19) Et af Christen Tvergaard indleveret Andragende fra adskillige Bønder under Gunderupgaards Gods om Hoveriets Afløsning.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Da det paa Christen Tvergaards Forlangende sattes under Afstemning, om dette Andragende skulde oplæses (hvortil det ikke af Petitionscommitteen var indstillet, blev dette Spørgsmaal med 48 Stemmer mod 1 besvaret benægtende. 20) Et af Landvæsenscommissair Birch indleveret Andragende fra endeel Hoveriebønder af Hvorup Bye, Rød slet Gods, om Forandring i deres Hoverie forening.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Petitionscommitteen havde ikke anbefalet dette Andragende til Oplæsning, og da det paa Landvæsenscommissair Birchs Begjæring sattes under Afstemning, om det skulde oplæses, blev dette Spørgsmaal med 25 Stemmer mod 25 besvaret benægtende.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Betænkning over Udkast, til en Plakat, angaaende Forbedring i Landsbyeskolelærernes Kaar i Danmark, blev vedtaget. Mødet den 2den August.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende Forligelsescommissair Kolbyes Forslag om en forandret Jnddeeling af Lægedistricterne blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende det fra endeel Præster i Viborg, Stift indgivne Andragende om Offers Afskaffelse i Kirken og dets Forandring til Præstepenge m.v. blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Stiftskasserer Warming oplæste et Forslag angaaende hvorvidt den Borgerrepræsentant, der har Sæde i Fattigcommissionen, er pligtig at deeltage i de denne underlagte Forretninger. Med 45 Stemmer mod 1 blev det derefter afgjort, at der i Anledning af Forslaget ikke skulde nedsættes nogen Committee. Mødet den 3die August.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende Stiftsprovst Halds Forslag om Valgbarhed for Bekjenderne af den mosaiske Tro blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, angaaende det offentlige Kasse- og Regnskabsvæsen i Almindelighed, blev foretagen til foreløbig Behandling; men da denne ikke i dette Møde blev tilendebragt, udsattes den til Fortsættelse i næste Møde. Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Petition om Forbedring i de viborgske Landsoverretsprokuratorers Kaar blev billiget. Mødet den 4de August.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Den foreløbige Discussion over Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, angaaende det offentlige Kasse= og Regnskabsvæsen i Almindelighed, blev tilendebragt.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende Forligelsescommissair Kolbyes Forslag om en forandret Jnddeeling af Lægedistricterne blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Det af Auditeur Roulund forfattede Udkast til Forsamlingens Petition angaaende Meddelelse af Øvrighedernes Erklæringer blev billiget. Mødet den 6te August.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, indeholdende adskillige Bestemmelser angaaende Amtstue=Oppebørseler og de Oppebørseler i Kjøbstæderne, der ere af samme Slags som de, der paa Landet vedkomme Amtstuerne, m.v., blev foretagen til foreløbig Behandling; men da denne ikke i dette Møde blev tilendebragt, udsattes den til Fortsættelse i næste Møde. Af Stændertidendens anden Række. (Fortsat.) Nr. 12.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende nogle Appellen i criminelle Sager vedkommende Punkter m.m. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: 1) At 81 erholder en Forandring, hvorefter Appellen fra Overpolitieretterne paa Landet bliver ubegrændset, forsaavidt corporlig Straf angaaer. 2) At der efter Slutningen af 1ste Punktum af § 1 maa tillægges: "Jøvrigt skal det i ethvert Tilfælde være den, som er overgaaet en Dom, hvorved han enten er idømt en ringere legemlig Straf end den ovenmeldte, eller kun har nydt Frifindelse for Justitiens videre Tiltale, uformeent at foranstalte Sagen underkastet Paakjendelsen ved Vor Høiesteret, naar han selv afholder de dermed forbundne Omkostninger, forsaavidt der ikke i hans Kaar og Sagens Beskaffenhed maatte findes Anledning til at forunde ham fri Proces." 3) At Slutningen af det 1ste Membrum af Udkastets de i efter Ordene kortere Tid clausuleres saaledes: dog med Undtagelse af de Tilfælde, at han ved Dommen maatte være funden skyldig i Tyverie, Hælerie, Bedragerie eller andre dermed beslægtede Forbrydelser, thi da skal han ligeledes være berettiget til at æske Appel, uagtet den ham idømte Straf ikke har opnaaet fornævnte Størrelse;" og 4) At det i udkastets 8 1 efter Ordene 40 Dage maatte tilføies, eller saadan Straf, der efter Anordningerne maatte substitueres de nævnte Straffe." Saaledes afgives denne allerunderdanigste Betænkning." Nr. 13.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen angaaende nogle Tidsbestemmelser for de fremtidige Valg af Stænderdeputerede og deres Functionstid.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Efter Motion af Præsidenten blev der nedsat en af tre Medlemmer bestaaende Committee (With, Rosenørn, Brinck-Seidelin) til at tage denne Sag under Overveielse, og efter at Committeen havde afgivet sin Betænkning, hvis væsentlige Jndhold er optaget i Forsamlingens Petition, blev Sagen discuteret i tvende Plenarmøder, den 16de og 18de Juli. Ritm. Friis stillede følgende Amendement: At Hs. Maj. allernaadigst ved Lov vilde bestemme, at det nye Valg af Deputerede stedse bør være saaledes forberedt, at det kan foretages i den første Halvdeel af December Maaned i det sidste Aar af de forhen Valgtes Functionstid, til hvilken Tid man kan antage, at disses tredie ordinaire Forsamling kan være tilendebragt, og at de nyvalgte Deputeredes Functionstid regnes fra den efter Valget først paafølgende 1ste Januar." Forsamlingen tillader sig derfor allerunderdanigst eenstemmigen med 49 Stemmer at indstille: At Deres Majestæt allernaadigst ved Lov vilde bestemme, at de nye Valg af Deputerede stedse bør foretages og tilendebringes i Løbet af det sidste Aar af de forhen Valgtes Functionstid, helst efter at disses 3dies Forsamling er tilendebragt, og at de nyvalgte Deputeredes Functionstid regnes fra den efter Valget først paafølgende 1ste Januar." Nr. 14.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Forordning angaaende Journalføringen ombord i danske Skibe. Til at tage det ovennævnte Lovudkast under Overveielse blev nedsat en af tre Medlemmer bestaaende Committee (Funder, Nielsen, Westerbye, og efter at denne havde afgivet sin Betænkning, hvis væsentlige Jndhold er optaget i Forsamlingens Betænkning, blev Sagen, discuteret i 2de Plenarmøder den 11te og 13de Juli. Forsamlingen tillader sig allerunderdanigst at indstille: 1) At 8 3 erholder det Tillæg: "At den danske Consul eller Viceconsul i fremmed Havn, naar han autoriserer en ny Logbog, bør lade sig forevise den ældre, og umiddelbart efter Tilførslerne give den Paategning om, at en ny er autoriseret, fordi hiin ældre var fuldskreven eller utilstrækkelig for den tilbagestaaende Deel af Reisen." 2) At efter Slutningen af det første Punktum i 87 Folgende tilføies: "Jøvrigt er det en Selvfølge, at Skipperen i ethvert Fald staaer til Ansvar for Mangel af Logbogens Førelse, med mindre saadanne særdeles Omstændigheder oplyses, som maatte fritage ham for alStrafskyld. 3) At det sidste Punktum af 8 10 redigeres saaledes: "Naar Skibet efter fuldendt Reise kommer tilbage til en dansk Havn, og Skipperen foretager en ny Reise forinden Alt, hvad der angaaer den forrige Reise, endeligen maatte være afgjort imellem alle Vedkommende, maa han, forsaavidt Saadant ved Anmeldelse fra Vedkommende kommer til hans Kundskab, under Ansvar som foranført, ei medtage den til Skibet hørende Log bog, men skal for Rhederiets Regning bekoste en ny Logbog til den nye Reise, og aflevere den ældre, i Kjøbenhavn til Justitiarius i Søeretten, og udenfor Kjøbenhavn til Stedets Dommer." 4) At et Exemplar af Forordningen indhæftes foranLogbogen, og at, forsaavidt dette ikke er iagttaget, den Embedsmand, som autoriserer Logbogen, bor affordre Skipperen Erklæring, om han er i Besiddelse af et saadant Exemplar, samt, i benægtende Fald, paalægge ham at anskaffe sig et saadant, om hvilken Erklæring, eller Paalæg der i Forbindelse med Autorisationspaategningen bor gjøres bemærkning i Logbogen. 5) At det i Præmisserne til Forordningen bliver tilkjendegivet, at Forordn. 19de Marts 1817 ophæves. 6) At de Sager, der efter offentlig Foranstaltning anlægges for Overtrædelser af denne Forordning, behandles, saavidt de kun medføre Mulct, som offentlige Politiesager, men, hvis de medføre større Straf, som andre criminelle Sager. Saaledes afgives denne allerunderdanigste Betænkning, Nr. 15.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Sagen betræffende Udkast til en Plakat, angaaende en forandret Bestemmelse i Lovgivningen om Alimentations bidrag til uægte Børn.
Jyllandsposten, 1838-09-03
Den af Referenten paa Forsamlingens Vegne udarbeidede allerunderdanigste Betænkning lyder saaledes: Det har behaget Deres Majestæt at forelægge Provindsialstændernes Forsamling for Nørre-Jylland til Betænkning et Udkast til en Placat angaaende en forandret Bestemmelse i Lovgivningen om Alimentationsbidrag til uægte Børn. Efterat dette Udkast har været underkastet Prøvelse af en dertil nedsat Committee, bestaaende af 3 Medlemmer, samt Discussion i tvende Plenarmoder, tillader Forsamlingen sig allerunderdanigst at afgive følgende Betænkning.
Jyllandsposten, 1838-09-03
J Udkast=Placaten er bestemt: at Alimentationsbidraget skal for Fremtiden udredes, indtil Barnet har opnaaet 14 Aars Alderen (1), dog uden at denne Bestemmelse skal have tilbagevirkende Kraft (2) at Bidraget for de 4 sidste Aar vil efter Omstændigheder kunne nedsættes (8 1); men at det ikke skal være undtaget fra de for de første 10 Aars Bidrag lovhjemlede Tvangsmidler (8 3); og at Barnefaderens naturlige Forpligtelse til at underholde sit Barn i et større Omfang, end Frong, 14de Octbr. 1763 befaler, ikke maa betragtes som ophævet (8 3). Af disse Bestemmelser have den første og anden været Gjenstand for en Petition, som Stænderne indgave til Deres Majestæt i Aaret 1836; den tredie er en med den hidtil gjældende Lovgivning anlog Bestemmelse, der ikke kunde savnes, uden at Placaten selv vilde paa mange Jndivider blive uden den tilsigtede Virkning; og den fjerde har sauctioneret, hvad der i sig er billigt og retfærdigt, og som ogsaa ved en Høiesteretsdom af 26de April 1811 er kjendt for Ret, uden dog at have været almindeligen erkjendt. Forsamlingen maa derfor allerunderdanigst tilraade, at Udkastplacaten maa emanere som Lov. Forsamlingen har dernæst anseet det hensigtsmæssigt, at Udkastplacatens 8 3 maatte blive anvendelig paa Jndivider, der ere sindsvage, eller som vanføre vedvarende blive ude af Stand til at fortjene deres Brød, og at dette udtrykkeligen blev anført; og den er derfor med 32 Stemmer mod 16 bleven enig om allerunderdanigst at indstille, at der i Udkastplacatens § 3 tilføies det der i Parenthes anførte Exempel Følgende, naar Barnet er sindsvagt eller, som vanfort, vedvarende bliver ude af Stand til at fortjene sit Brød. Da endeligen de nærmere Bestemmelser og Jndskjærpelser af en Barnefaders Forpligtelse til at yde Alimentationsbidrag, hvilke Udkastplacatens § 1 omtaler, ikke ere indeholdte i kongl. Anordninger alene, men ogsaa et ikke ubetydeligt Antal Collegii-Resolutioner og Responsa, da disse sidste ikke kunne kaldes Lovbud og ikke ville i ethvert mødende Tilfælde blive agtede lige med kongl. Anordninger, især hvis de ikke ved Høiesteret ere kjendte gyldige, saa at altsaa en formuende og modvillig Barnefader kan excipere mod disses Retsgyldighed og foranledige en langvarig Procedure, da disse Collegii=Resolutioner tilmed ere for en stor Deel ukjendte af den store Almeenhed, ligesom de, der officio gjøre sig bekjendte med dem, endnu altid kunne være tvivlraadige om den rette Forstaaelse og Anvendelse af de kongl. Anordningers Jndhold, saa har Forsamlingen med 33 Stemmer mod 15 antaget allerunderdanigst at gjøre nedenanførte Henstilling.
Jyllandsposten, 1838-09-03
J Henhold til Foranstaaende tillader Forsamlingen sig allerunderdanigst at indstille. At der i Udkastplacatens 8 3 tilføies det der i Parenthes anførte Exempel Følgende, naar Barnet er sinds svagt eller, som vanført, vedvarende bliver ude af Stand, til at fortjene sit Brød; saa og at henstille: Om det maatte behage Deres Majestæt at lade de nærmere Bestemmelser og Jndskjærpelser af en Barnefaders Pligt til at bidrage til sit uægte Barns Underholdning, hvilke de senere Anordninger og Collegii Resolutioner og Responsa indeholde, blive sammendrag ne i en særegen Placat, og at forelægge den næste Stænderforsamling Udkastet til en saadan Placat. Saaledes afgives denne allerunderdanigste Betænkning."
Jyllandsposten, 1838-09-10
(Jndsendt.) Nr. 33 af Jyllandsposten findes indført den usandfærdige og fornærmelige Beskyldning imod mig, at jeg den 11te Marts d. A. skulde have tilføiet en Bonde, ved Navn Christen Bødker, et Bryststød, saa at han tørnede ned af min Dørtrappe, fordi han, der var tilsagt at befordre mig paa en Embedsreise, kom forsildig. Sagen forholder sig saaledes: Bonden var tilsagt at møde Kl. 5, men mødte først da Klokken var over 6, efter at jeg allerede havde sendt En af mine Tjenestefolk ud, for at leie Befordring. Da Bonden kom, var jeg vred og skjendte paa ham, samt sagde, at jeg vilde klage til Amtet over hans Forhold, hvilket jeg imidlertid af Skaansel imod ham, som jeg nu seer han ei fortjener, ikke gjorde. Jmedens jeg skjendte paa Bonden, stod jeg i Døren, og han paa den af 3 Trin bestaaende Trappe, saavidt jeg kan erindre, paa det midterste Trin, idet han nu fra denne Stilling vilde træde tilbage, hvilket han gjorde baglænds, traadte han feil, hvorved han faldt, men det er en reen Usandhed, at jeg enten har stødt til ham, eller paa nogen som helst Maade berørt ham, og derved været Aarsag til hans Fald. Denne Berigtigelse beder jeg Dem om at indføre i det først udkommende Nr. af Jyllandsposten, ligesom jeg og anmoder Redacteurerne af de Blade, der have optaget det tidligere Jnserat, at indføre ovenstaaende Berigtigelse. Viborg, den 21de August 1838. Ærbødigst Hoff,
Jyllandsposten, 1838-09-10
Districtslæge.
Jyllandsposten, 1838-09-10
Et Sporgsmaal. Er det sandt, at Hr. Cancellieraad Rummelhoff i Nykjøbing paa Mors interesserer sig meget for en vis Skræder og at denne (der nu er bleven ansat til Toldbetjent i Thisted) har af vedkommende Amtmand faaet Bevilling til at drive sin Profession saameget som han lyster, – J dette Tilfælde ønsker Jndsenderen, at en kyndig Mand vilde i Jyllandsposten oplyse ham om, hvorledes et Skræderhaandværk lader sig forene med en Toldbetjent Post. Justice milien.
Jyllandsposten, 1838-09-10
Nyheds Post. Under Kjøbenhavn den 28de August 18338, læses i Kjøbenhavnsposten: "Hurra for Jyderne! "Hurra for Stændernes Forening! "Hurra for den jydske Stænderforsamling. "Hurra for de Eenogtredive!" Jyderne haabe nu, idet de takke for dette fiirdobbelte Hurra, i sin Tid at kunne bringe den roeskildske Stænderforsamling lignende Hurra.
Jyllandsposten, 1838-09-10
Væddeløbene i Randers den 3die og 4de Septbr. bleve, som almindeligt, bivaanede af et betydeligt Antal Mennesker, ihvorvel det gunstige Veir afholdt mangfoldige Landboer fra at give Møde. Den ærede Committees ivrige Bestræbelse for paa alle Maader at bidrage til denne Gjenstands sande Fremme fortjener oprigtig Paaskjønnelse, ligesom man vel ogsaa forendeel maa billige den Fremgangsmaade, at Committeen hidindtil har ladet tilflyde de betydelige Præmier af 2500 Rbd. udelukkende til Fuldblodet, for saaledes paa vor jydske Væddeløbsbane at opstille det indlysende Fortrin, hvormed denne udmærkede Hesterace overgaaer Landracen.