JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-07
Bog-Auction. Tirsdagen den 19de Januar 1836, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver ved Auction, som afholdes i Gaarden No. 63 paa Østergade, absolut bortsolgt en betydelig Samling Bøger, fornemmeligen af theologisk, philosophisk, philologisk og æsthetisk Jndhold m. v.; tilhørende afgangne Provst og Sognepræst til St. Olai Kirke i Helsingøer Hans Bertram Troyels og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, imod Betaling til Lands-Overrets-Procurator Dahl, boende paa Vestergade Nr. 43, hvor, saavelsom hos Dhrr. Boghandlere Brummer og Reitzel, Catalogerne ville være at erholde.
Berlingske Tidende, 1836-01-07
Skov-Auction. Mandagen den 18de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Store Kroe i Lyngbye afholdt Auction over en Deel Skov, Effecter af Dronninggaards Skove, bestaaende af circa 60 Favne Bøgebrænde, en betydelig Deel forskjelligt Qvas og Udhug; endeel Bog, Eeg og For tjenligt til Gavntræ. Effecterne, der tildeels ere beliggende i Nærheden af Landeveien, forevises af den i Frederikslunds Gartnerboelig boende Skovfoged Dahl.
Berlingske Tidende, 1836-01-07
Proclamata. Creditorerne i Boet efter afdøde Tjenestekarl Jens Markusen af Vidskende Kro under Birchendegaards Gods, indkalde: herved, overeensstemmende Placaten 28de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes herved den Afdødes Arvinger, og bemærkes det, at den Afdøde var født i Hvidberg Sogn i Viborg Amt, og en Søn af derværende Gaardmand Markus Liegaard. Birchendegaard pr. Holbek, den 31te Decbr. 1835. Erichsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-07
Alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Johanne Jensdatter, Enke efter forhen afdøde Gaardmand Rasmus Christoffersen af Skottemarke, under Kjerstrup Gods paa Lolland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer, Bremersvold, d. 28de Decbr. 1835. Jansen.
Berlingske Tidende, 1836-01-07
Ved Proclama, som bliver læst i den 1834 & M. Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Commissionair Adolph Ludvig Meyers ligeledes afdøde Enke Jordemoder Sophie Nicoline Meyer, fød Stub, hendes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 30te December 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-07
Ved Proclama, som bliver læst i den 12 1834 & 35. Kongelige Landsoverret, samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Johanne Christine Fonnesbech, fød Ellermann og forhen afdøde Mand, Hosekræmmer Mads Andersen Fonnesbech, senior, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, d. 28de Debr. 1835. Mourier. V. Jacobsen. Creditorerste i Stervboet efter ved Døden afgangne Arvefæstegaardmand Christian Hansen af Østbye, Selsøe Sogn, under Stamhuset Selsøe, indkaldes herved, ifølge Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres Fordringer, Selsøe, den 26de Decbr. 1835. P. Hiort.
Berlingske Tidende, 1836-01-07
(Hermed følger 1 Ark Højesterets paadømte Sager.) Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 5 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
en til forsendelse. med Kongelig evposter
Berlingske Tidende, 1836-01-08
rivilegerBerlingske politiske vertissements. Vidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg, de Fredagen den 8de Januar. No 7. ad
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Paris, den 29de Decbr. – Hr. Victor Hugo skal efter Forlydende have meldt sig som Candidat til Pladsen, der ved den forevigede Laines Død er bleven ledig i det franske Academi, Paa Børsen udbredte sig i Dag det Rygte, at paa Hjemvejen fra Kamrenes Aabnings-Højtidelighed var et Pistolskud blevet affyret paa Kongen. Andre fortalte, at Politiet havde opdaget en ny Helvedes Maskine. Disse Rygter bragde Fonds til at synke noget. Men snart erfarede man imidlertid ogsaa paa Børsen Sagens sande Sammenhæng, at nemlig Toget kun ikke var passeret den sædvanlige Vei. Jndtil Kl. 11 havde man endnu været beskjeftiget med at bestroe Pont royal og Quai d'Orsay med Sand; derefter havde Municipalgardisterne først begyndt med at ryddeliggjøre Vejen paa Seinens høire Bred. Paa Børsen udbredte sig dernæst den Efterretning, at der tidlig i Morges var blevet foretaget talrige Fængslinger, da nemlig et, om Natten opdaget Complot syntes at staae i Sammenhæng med Fieschis Mord forsøg. Foruden dette blev man paa Børsen ogsaa urolig over den Mathed, hvormed Haabet om Fredens Opretholdelse var blevet udtrykt i Trontalen. Ellers saaledes yttrede Flere – pleiede ogsaa de curopæiske Cabinetters Viisdom i Almindelighed at vorde fremhævet som Borgen for Fredens Opretholdelse; men i Dag ligger hele denne Børgen alene i Forbindelsen med England." Paafaldende var det iøvrigt ogsaa, at Kongen, der ellers kun pleier at betjene sig af Udtrykket min Familie, dennegang varierede ved Betegningen min Slægt (ma race). Der er ikke meget at tale om den Enthusiasme, man viste Kongen paa Veien, da, som bemærket, Adgangen var spærret for Publicum.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Til "Moniteurens Meddelelse angaaende Englands Mægling føiede "Journal de Paris" i Gaar den Notits, at et engelske Krigskib var afgaaet til NordAmerica, for at overbringe Tilbudet om sammes Mægling. – J Dag fortæller et Morgenblad, at det er "Pantalon, der har faaet dette Hverv, og at Skibet den 25de December har begivet sig paa Veien. Da Mæglingens Antagelse, ifølge "Moniteurens" Beretning, først den 27de f. M. har fundet Sted fra Frankerigs Side, saa maa man vel antage, at det engelske Ministerium forinden har været underrettet om at det vilde blive antaget.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Foruden Hr. Victor Hugo skulle følgende Herrer, søge om Laines Plads i det franske Academi, Vallanche, Grev Mole, de Keratry, Emanuel Dupaty, Firmin Didet og Casimir Bonjour. Blandt dem skal Hr. Mols have den største Udsigt til at blive valgt.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Spanien. Over Paris, den 29de Decbr. – De sidste Efterretninger fra Madrid af 22de Decbr., overbringe. Finants-Projectet, hvis Bevilligelse Hr. Mendizaval fra Modernes Aabning af har betegnet som en saadan, der alene kunde affordres Cortes's Tillid. "Journal des Debats" indleder dette Project med den bemærkning, at under Ravnet af en Tillidens og Finantsernes Lov meentes egentlig intet Andet enddet Ønske, at blive beklædt med en vilkaarlig og næsten uindskrænket Magt indtil Borgerkrigens Tilendebringelse. Projectet, der den 21de Decbr. blev fremlagt i Procuradorernes Møde, lyder som følger "Art. 1. Dronningens Regjering bemyndiges til, i Aaret 1836 at trække de Jndkomster, der i Loven fra afvigte 26de Mai ere blevne bevilligede, og fortrinsviis og uden Jndskrænkning i de væsentlige Grundlag, at foretage de Forandringer, der maatte ansees for hensigtsmæssige, med Administrations Systemet, i det Øjemeed at forstørre hine Jndkomsters Udbytte og saameget som muligt at formindske Byrderne, som disse føre med sig for Handelen og for de Skattepligtige. Det overflødige Beløb skal anvendes til Statsgjeldens Afbetaling. Med Hensyn til Udgivterne har Regjeringen at rette sig efter Budgettet for 1835, den tør imidlertid gjerne formindske Udgivterne, men ikke forstørre dem. - Art. 2 Regjeringen bemyndiges til, at forskaffe sig alle de Midler og Hielpekilder, der ere nødvendige til Armeens Fornødenheder, for at denne saasnart som muligt kan gjøre en Ende paa Borgerkrigen. Disse Midler og Hielpekilder tør imidlertid ikke bestaae i nye Laan eller i Salg af Statsejendomme, der ere bestemte til Statsgjeldens Consolidation eller Dækning, eller som endnu ville blive bestemte dertil. Man vil tvertimod gjøre sig Umage for at sikkre og forbedre alle Stats-Creditorers Skjæbne. – Art. 3.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Regjeringen vil forelægge Cortes's næste Legislatur Budgettet for 1836, og gjøre samme Regnskab for det Brug, man har gjort af denne overordentlige bemyndigelse." Presse-Loven, der i Mødet den 18de December ved Ministeren for det Jndre, Herr Martin de los Heros, er blevet forelagt det spanske Procuradores-Kammer, synes i Hovedsagen at være tilskaaret efter den franske Lovgivnings Monster. Den begynder med den Form: "Alle Spaniere tilkommer den Ret, gjennem Pressen at offentliggjøre deres Anskuelser, uden at en foreløbig Censur skal finde Sted; umiddelbart derefter tilføjer den en Undtagelse, med Hensyn til de Skrivter, der behandle den catholske Religions eller den hellige Skrivts Dogmer; for disse bestaaer endnu en foreløbig Censur, Derpaa følger en Opregning af alle de Materier, som Pressen overhovedet ikke tør behandle, eller dog kun indenfor visse Grændser, dersom den ikke vil see sig forfulgt og dømt for denne eller hiin Forseelse. Angreb paa Dronningens hellige Rettigheder, paa sammes Legitimitet og hvad deraf er afhængigt, spille Hovedrollen i disse specielt fremhævede PresseForseelser. Desuden tilføjes ogsaa en ny Forseelse, nemlig Angreb paa Nationens ubestridte Rettigheder. Straffene, hvormed der trues, hæve sig til et Maximum af fire Aars Fængselstraf og 6000 Realers Bøder. Til sin Fordeel adskiller sig dette Project fra den nyeste franske Lovgivning derved, at der kun af cedsvorne Retter kan fældes Dom over egentlige Presse-Forseelser. Der skal endog paa en vis Maade finde tvende edsvorne Jnstantser Sted, idet nemlig den første Jury har at bedømme, om en Anklage kan tilstedes, og en anden over selve Torseelsens Qvalification. Paa den anden Side er dette Pressefriheds-Project forsaavidt mindre favorabelt end den franske Lovgivning, at det for Stiftelsen af en ny Journal, foruden Cautions Stillelse af 40,000 Realer i Hovedstaden og 20,000 Realer i Provindserne, forlanger Regjerings-Autoriteternes foregaaende Tilladelse. Denne Tilladelse skal dog ikke kunne nægtes, naar tvende Jndivider, der ved deres foriale Stilling, og ved deres literaire Duelighed tilbyde de ønskelige Garantier, overtage Ansvaret for Journalen. De allerede bestaaende Journaler fastsættes en Frisk af tvende Maaneder, inden hvilken de have at skaffe sig Caution.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Rusland. Borpat, den 2den December. – J Dag blev efter Gudstjenesten i begge Kirkerne, den høje Fest, vor Keisers Trønbestigelse, paa det højtideligste fejret i det Keiserlige Universitets store Høresal. Den offentlige Forsamling var særdeles talrig. Universktetets Festtaler var ogsaa denne Gang Statsraad og Ridder, Prof. Morgenstern, der, efter en forudgaaet Musik, efter Kl. 12 besteeg Kathedret og med al Jnderlighed udtalde denne Festdags glade Følelser. Derpaa forelæste han en udførlig Mindetale om den store tydske Philolog Frederik An gust Wolf (født den 15de Februar 1769 i Han røde, død den 8de August 1824 i Marseille), hvori han stræbte at fremstille Hovedmomenterne i denne højst sjeldne Alderdomsforskers Liv og Virken med Sandhed, men ogsaa med den en uforglemmelig mangeaarig Lærer skyldige Pietet. Foredraget sluttedes med de ærefrygtfuldeste, varmeste Ønsker forden høje Festdag.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Nederlandene. Haag, den 25de December. Lovudkastet om en høiere Beskatning af udenlandske Korn blev i Gaar, efterat det andet Kammer, som om Formiddagen endnu stedse ikke havde endt sine Debatter og igjen havde forsamlet sig Juleaften, om Natten Kl. 11. antaget med en liden Majoritet, nemlig med 29 mod 25 Stemmer. De tvende bekjendte Oppositions Medlemmer Hr. van Dam van Jsselt og Hr. Luyden, som bestandig ere de heftigste Modstandere af alle af Regjeringen foreslaaede Forholdsregler, gjorde sig i Gaar bemærkelige ved paa det meest levende at understøtte denne Beskatningslov. Den 28de Debr. – Det Kongelige Nederlandske Jnstitut for Videnskaber, Literatur og skjønne Kunster har udnævnt Etatsraad Thorwaldsen i Rom til sit Medlem og Professorerne Anderloni i Majland og Cornelius i München til sine Correspondenter.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Kjøbenhavn, den 8de Januar. Det Kongelige Museum for Nordiske Oldsager. har fremdeles (see denne Tidende No. 2 for d. A.) havt følgende Tilvext, 63) Forærede af Hr. Capitain v. Kindt i Slesvig: a) Et sjeldent Bidsel af Jern, af det Slags, som man forhen har fundet i hedenske Grave, bestaaende af et Mundbid, som ender i to Ringe. Selve Biddet er saaledes som det der er afbildet i Nordisk Tidsskrivt for Oldkyndighed B. I. Pag. 397, Ringene derimod som det der er afbildet Pag. 398. Flere tilhørende Lænker medfulgte; de synes at have været brugte som en Deel af Tømmen. b) En Pileod af Jern. c) En støbt Metaldop. d) Et Flintstykke af ualmindelig Form og raa Tilhugning. 69) Foræret af Hr. Capelmusicus Wexschall: En Armring af Bronce; den er funden i en Gravhøj ved Hvidkilde i Fyen. 20) Efter en Afdød erholdt foræret: En Sølvskee af et eget ziirligt Arbejde i Middelalderens Smag. 71) Forærede af Hr. Etatsraad Brink Seidelin, Amtsforvalter i Hjørring: a) En Celt uden Østen; den er forfærdiget af ublandet Kobber, b) En Steenkile og en Steenkniv. 72) Kjøbt: En gammel Kalk, af Sølv og forgyldt, paa Patenen findes en emailleret Medaillon; den er indsendt fra Østerlandet paa Jsland, for her at omgjøres. 73) Forærede af Hr. Forvalter Tornøe paa Flenstefte: a) En udmærket smukSpodspids af Bronce; den er af en Form, som er forskjellig fra dem, man forhen har i Museet, b) En stor Pincet og en Kniv af Bronce. 74) Jndsendt af Hr. Pastor C. F. Mossin til St. Ols paa Bornholm: En Bronce-Daggert, funden af en Fisker.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Kjøbenhavn, den 8de Januar. Af de med Posten i Morges Kl. 4 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de vigtigste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Med Hensyn til Rygtet om den nye Sammensværgelse mod Kongen af Frankrigs Liv, melder Gazette des Tribunaur" Følgende: "J Morges tidlig udbredte sig en Mængde forskjellige Rygter; nogle sagde, at Hr. Bergeron og tvende af hans Venner vare blevne anholdte i Nærheden af Palais Bourbon; de havde været væbnede med Pistoler og en bekjendt Banquier havde angivet dem. Andre fortalte, at disse tvende unge Mænd vare blevne anholdte i et Huus i Nærheden af Pont royal; endnu en anden Version lader i et Huus paa Qvai d'Orsai Kugler, og Krudt være fundne, ja endog en Helvedmaskine; endelig udsiger en fjerde Mening, at sex unge Mænd, blandt hvilke atter Hr. Bergeron, vare blevne fængslede i Nærheden af Kamrenes Pallads; tre af disse Personer havde været maskerede i Fruentimmerklæder. Planen havde været, at en af dem skulde overrække Kongen en Petition og i samme Øjeblik skulde den Anden fyre, en Plan, der dog strandede derved, at Kongen i Stedet for sædvanlig at være til Hest, tilbagelagde Veien til Vogns. Trods det Eventyrlige og Modsigende i alle disse Angivelser, have vi dog, saaledes vedbliver Gazette des Tribunaux – indhentet nøje Underretning, og vi skynde os at melde, at disse Rygter samtlige ere ugrundede og alle disse Fortællinger lutter Opfindelser. Aldrig har en Dag været roligere og friere for alle Symptomer paa et Complot. Jntet fornærmende Raab, ingen Uro, intet Uheld bemærkedes, hverken paa Kongens Hen- eller Tilbagevei. Det er sandt, at tre til fire Arresteringer have fundet Sted; ved Concorde-Broen har man anholdt en Tyv, som Politiet allerede i flere Dage havde været paa Spor efter i en Folkehob arresterede man ogsaa et Par Jndivider, der førte usømmelig Tale; men disse Fængslinger ere saa ubetydelige og staae saa lidet i Forbindelse med noget Complot mod Kongens Liv, at man ikke engang vil betegne dem som Anledning til ovennævnte Rygter." – Et andet Blad omtaler, at blandt de Anholdte er ogsaa en vis Levranix, Søn af den Deputerede af samme Navn, som tidlig om Morgenen var blevet fængslet af otte Politi Agenter, efterat man nøje havde gjennemsøgt hans Bolig.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Den 30te f. M. foretog det franske Deputerede-Kammer, efterat nogle forberedende Arbejder vare tilendebragte, Valget af en Præsident. Stemmerne fordeelte sig saaledes: Herr Dupin 164; Herr Lafitte 34, Herr Martin du Nord 95 Herr Mauguin 3, Herr Røyer Collard 2, nogle Deputerede havde desuden enkelte Stemmer. Hr. Dupin, hvem den afgjorte Majoritet var blevet til Deel, proclameredes som Præsident. Ved Beretningens Afgang vilde Kamret skride til Valget af en Vice-Præsident. J Forgaars havde man i Bureauerne beskjeftiget sig med at vælge Præsidenterne og Secretairerne for de enkelte Bureauer, Blandt de valgt: bemærker man kun afgjort ministerielle Medlemmer, med Undtagelse af dHr. Berenger og Ducos (fra Bordeaux, begge høre til den meest maadeholdne Opposition. Jstedetfor den syge Gr. Pasquier præsiderede i Pairs-Kamret en af Vice-Præsidenterne, Grev Portalis. Ogsaa her foretoges forberedende Operationer, og derpaa valgtes de Herrer Hertugen, af Reggio, Hertugen af Mortemart, Girod de l'Ain og Freville til definitive Secretairer.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
J Paris antog man det nu for afgjort, at Marschal Clauzel paa sin Tilbagevei fra Algier vilde foretage den forhen omtalte Expedition mod Tlemecen. Han haabede, med 3000 Jnfanterister og 1500 Ryttere at kunne fuldføre denne Plan, uden at støde paa særdeles Hindringer.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Alle franske Journaler gjentage en Artikkel fra Toulonais, hvori den saa ofte omtalte Opstand paa Sardinien skildres som en afgjort Kjendegierning, og det forsikkres, at Udrustningerne i Genua ene og alene ere rettede mod Sardinien.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Fra Spanien er der intet Nyt. Det legitimistiske Blad "La Guienne, vil rigtignok vide, og det med Vished, at der i den christinske Lejr er blevet holdt et Krigsraad, i hvilket næsten alle Tilstedeværende have bifaldet den af General Cordova fattede Beslutning, at der uden en fransk Jntervention ikke var at tænke paa Carlisternes Besering; men man har ofte nok havt Leilighed til at prove hiint Blads Troværdighed, til at man skulde skjænke denne Efterretning nogen Tillid.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Efterretninger at blandet Jndhold. General Allard, som bekjendt Runjet Sings Hærfører, har fortalt Følgende om Hoffet der. En Dag, da Runjet Sing var særdeles vred, sagde han til Generalen, i det han pegede paa sine Secretairer: "Alle disse ere Skurke og Spidsbuber." Øjenblikkelig reiste Secretairerne sig og gjorde et dybt Buk, satte sig derpaa ned, som om Jntet var forefaldet. Etiquetten der forlanger nemlig, at de hver Gang, Kongen taler om dem, maae staae op og bukke.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Den sidste Pilegrimscaravane, som drog til Mecca, blev angrebet af Cholera, og da Alle vare udmattede og lede af Mangel paa Vand, saa døde de næsten Alle. Jkke mindre end 40,000 Pilgrimme bleve tilbage i Ør tenen, og det Støv, der omgiver Mecca, er – som Lamartine siger – virkelig Menneskestøv. Den, som ønsker at opnaae en høi Alder, maa blive en berømt Maler, da de for største Deelen ere blevne særdeles gamle: Titian f. Ex. 96 Aar; Spinellonæsten 100; Carlo Cignani 91; Mikkel Angolo 90; Leonardo da Vinci 85, Calabrese 86, Claude Lorrain 82; Carlo Maratti 28, Tintoretto 82; Sebastian Nicei 78, Francesco Albano 88, Gulde 68, Guercino 76; J. Bapt. Crispi 77, Josef Crispi 82, Carlo Dolce 70, Andrea Sacchi 74; Zuccharelli 86, Vernet 77 og Schidone 76 Aar. Omtrent tusinde engelske Mile fra Capstaden i Landets Jndre, findes ved Foden af et Bjerg et uhyre Kæmpetræ, hvorpaa Landets Jndfødte have opbygget sexten tegleformige Hytter, hvori de boe, sove og ere siktre for Løverne. Dette Træes store Grene ere understøttede af stærke Pæle, hvori man har gjort Jndsnit, og paa disse klavre Træets Beboere op i deres Hytter; den laveste er ni Fod fra Jorden. Om Dagen sidde Beboerne sædvanlig i Træets Skygge, og kun om Natten eller naar der er Fare paa Færde, tye de derop. Da Handel dirigerede Prøven af hans beundringsværdige Te Deum, som han havde componeret i Anledning af Utrechter-Freden, sagde han i Begeistring, førend den begyndte: "Mine Herrer! Den, som gjor en Feil, er et elendigt Menneske." Den fortreffelige Udførelse og hans eget Værks Skjønhed begeistrede ham saaledes, at han blev staaende uden Bevægelse og forglemte at slaae Takt. Der var Nogen, der gjorde ham opmærksom herpaa; Handel ventede til Slutningen, og sagde da: "Mine Herrer, jeg er et elendigt Menneste Kunst-Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Det efter et Maleri af T. Holmes udarbeidede Kobber af Lord Byron, er det meest lykkede og tillige det meest lignende af de hidtil udkomne. Det gjengiver ganske den berømte Digters Træk uden de mangehaande Overdrivelser, hvormed nogle Malere have gjort hans Ansigt til et skjønt BelzebubphysiognomiEn ny Oper af Hr. Halevn: Lynet, har gjort overordentlig Lykke paa den comiske Operals Theater i Paris. Texten er af Saint-Georges og Renard.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Sollicitanten, Lystspil; og Balletten Waldemar.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
J Morgen Aften: Festen paa Kenilworth, romantiske Syngestykke i tre Acter af Hr. H. C. Andersen, Musikken. af Hr. Professor og Ridder Weyse, Dandsen af Hr. Solodandser Funck. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Officielle Avertissementer. Brød-Taxt, hvorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rgsbt, skal veie 13 Lod 2 Qvint. Et dito En Hvedesimle - 4. i En dito Et Rundebrød - 2- Et dito Hvedetvebakker - 2 - i Dito 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rgbtegn, skal veie 20 Lod 2 Qvint. Et dito Rugtvebakker, vel gjennentørrede, for 4 s. i Rigsbt., skal veie 13 Lod 3 Qvint. dito 2 i Rigsbt., skal veie. 7 Lod - Qvint. dito. 1, i Rigsbt., skal veie 3 Lod 2 Qvint. 3) Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 33 s. i Rigsbt., skal veie 12 Pund. Et dito - 22 -Et dito - 11 - i Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug Brød give Bagerne til Kroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Fransk brød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politidirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de den Bagernes Langsartikler af 23de Juli 1683. 5. 18, bestemte Vagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage. da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brodenes Opslagning af Meel og Smør behøves.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Kjøbenhavns Raadstue, den 2de Decbr. 1333. under Stadens Segl. L. S.
Berlingske Tidende, 1836-01-08
Nationalbanken bekjendtgjør herved, at Renterne af de for Laanet af 4de Februar 1820 udstedte Obligationer endnu udbetales paa det sædvanlige Sted hver Mandag og Onsdag indtil medio Februar næstkommende, da al Renteudbetaling indtil videre ophører.