Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-10-25
Udlandet. Schweitz. J Köln. Zeit." skrives fra Jura: "Schweitz ligner i dette Øieblik en stor Leir. "Fædrelandet er i Fare!" hedder det fra alle Sider og Mandskabet indkaldes paa dette Raab. J Bern hersker et virksomt Liv og stor diplomatisk Travlhed. Der er nylig atter gjort Forkantonen Forestillinger om at handle med Moderation, men denne paastaaer, at den vedvarende befinder sig paa Lovens Grund og kun fuldbyrder, hvad Landdagen beslutter. Der forsikkres, at Frankerig forstærker sine Tropper ved Grændsen og foreløbig har udseet Besancon til Samlingsplads. Afgjørelsen nærmer sig, thi den 18de samles Landdagen paany. Man er fattet paa at erholde flere diplomatiske Meddelelser fra Stormagterne. "Forfatningsvennen, bekræfter den tidligere omtalte Efterretning, at Stormagterne, dog maaskee med Undtagelse af Engelland, ville overgive Landdagen en Kollektivnote, hvori Majoriteten skulde anmodes om at afstaae fra exekutive Forholdsregler mod de 7 Kantoner; Magterne vilde da selv formaae disse til at opløse det separate Forbund og igjennem Paven udvirke Jesuiternes Fjernelse fra Schweitz. Bladet mener, at Landdagen da vil opfylde alle deres Ønske, der meene det redeligt med Fædrelandets Frihed og Uafhængighed, ved høfligen at tilbagevise Tilbudet og med de Liberale i Julidagene, da Karl K gjorde Fredsforslag, at sige: "Det er for sildigt! "Men hvad Magterne ikke kunne gjøre, det kan Paven gjøre - siger et fransk Blad; – han er den Eneste, der kan forebygge en blodig Borgerkrig i Schweitz. Verden har Ret til af den store Mand at forlange denne store Handling: han maa udstrække Haanden over det oprørte Hav og berolige Stormen ved at tilbagekalde Jesuiterne og at forlange Sønderforbundets Opløsning. Pius IX vil ikke skuffe de til ham satte Forventninger. Et af en høitstaaende Person skrevet Brev fra Rom melder allerede, at Paver forbereder Jesuiternes Opløsning og at denne Opløsning ikke vil lade vente længe paa sig. - Freiburg har besluttet at holde fast ved Sønderforbundet. Luzerne har gjort Troppebevægelser mod den bernske Grændse der besvares ved lignende Bevægelser af denne Kanton Jtalien. J Toscana har det reviderede Borgergardereglement vakt almindelig Tilfredshed. J Florents drog nylig en stor Folkemasse til Storhertugens Pallads for at takke for den velkomne Gave, ved hvilken Leilighed en af Ministrene hentydede paa fremtidige Reformer og Forbedringer, som Storhertugen agtede at give Folket. Lucca er den 13 ds. blevet forenet med Toscana. Et florentinsk Blad vil vide, at det først havde været Hertugens Plan at lade sig gjenindsætte af østerrigske Tropper, at disse Tropper allerede havde været parate, men at de havde standset deres Marsch paa Storhertugens bestemte Erklæring, at han aldrig vilde tillade, at et Land, der i Kraft af europæiske Traktater engang skulde blive hans, besattes af fremmede Tropper. Først efter denne Protest skal Hertugen, indseende det Haabløse i sin stilling, have beqvemmet sig til at afstaae Landet. Hvorledes nu end denne Forholdsregel er fremkaldt, har den efter al Rimelighed forebygget megen Blodsudgydelse, da en østerrigst Jntervention i Lucca under den nu herskende Stemning i Jtalien maatte være falden som en Guist i et Krudtmagasin, ikke at tale og hvilke videre Forvillinger den kunde have havt til følge. Det maae ogsaa Vedkommende have indseet og de have vel ikke vovet at paatage sig Ansvaret derfor Fra Neapel berettes over Marseille, at kun en af Brødrene Romeo er fangen; den dueligste af dem stod endnu i Spidsen for sin Jnsurgentskare. - Obduktionen af Erkehertug Frederiks Liig har viist, at Galden var trængt ind i de vigtigste Organer.