JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-11-14
Postamtet i Paris har hidsendt 2 Commissairer for at treffe en bedre Indretning med de fra Frankrig herover gaaende Breve, da Postofficianterne, at nedrig Vindesyge neppe expederede en trediedeel af Brevene til 6 Sols Porto. Man har nylig opdaget det og arresteret 2 Postmestere. En Skriver, som de havde afknappet endeel af sin Løn, angav dem. 2 Nævefægtere (Baxere) have gjort det saa got, at den ene døde 5 Timer efter, af de gruelige Slag den anden, der dog var en ganske ny Begynder, gav ham. Da det skeer for Penge, slipper dog Morderen med nogle Maaneders Fængsel.
Viborger Samler, 1816-11-14
Paris den 1ste Novbr. Paa Mandag aabnes Kamrenes Forsamling. Da gen for læses en paa denne vigtige Sag tydende Messe. Man siger Kongen og høie Familie me Ceremoni vil bivaane den i Fruekirken.
Viborger Samler, 1816-11-14
Hertuginden af Berry skal være fruetsommelig Vore Aviser melde, at Madame Murat har i Sinde at ægte en ungarsk Adelsmand.
Viborger Samler, 1816-11-14
Monsteur, Hertugen af Angouleme og Gemalindhar besøgt Observatoriet og om Aftenen seet Stjernerne gjennem den store Teleskop.
Viborger Samler, 1816-11-14
J Lyon opreises nu en Mindestøtte for de den under Revolutionen slagtede Borgere.
Viborger Samler, 1816-11-14
München 30te October. I Gaar Aftes Kl. 6 1/2 er Hs. D. Prindsesse Charlotte høitidelig formalet her i Hofkapeller med Hs. Keiserl. Maj. Frantz 1, Keiser af Østerrig og Konge af Ungarn og Bøhmen. Hs. K. H. Kronprindsen af Bayern præsenterede Keiserens Person ved Vielsen.
Viborger Samler, 1816-11-14
Madrid den 9de October. Regieringen ventede i lang Tid med Utaalmodig hed Depescher fra Vicekongen i Mexico, og paa en Tid, da Krigen der virkelig bliver ført med Liv imod Jnsurgenterne, var det paafaldende, at man aldeles ingen Efterretninger fik derfra. Endelig har Sager, opklaret sig. Skibet den hellige Antonius den skulde overbringe Depescher fra Vicekongen, er bleven taget af en Corsar i den mexicanske Bugt. Jmidlertid har man dog i Cadix faaet Privattefterretninger derfra, og en Bulletin, hvis Jndhold er følgende: Independanternes Armee, som commanderes af den franske General Humbert, har Tid efter anden lidt adskillige Nederlag, hvorved den ganske er bleven opløst. Henved 10,000 Jnsurgenter have kastet deres Vaaben, og ere vendte tilbage til deres Hjemstavn. Den Kongelige Armee har nedsablet et Detaschement deraf, der var paa Recognoserring, og bestod af omtrent hundrede Franske og Fremmede at forskjellige Nationer. Disse Mennesker som ligne de forrige Flibustiers, stride med yderste Uforsagthed, og ville hverken tage eller give Pardon. General Humbert er i fuld Tilbagetog; Armeens Hovedmænd ere uenige, og Alt bebuder, at Mexico snart vil være fuldkommen underkastet den Kongelige Autoritet,
Viborger Samler, 1816-11-14
Efterretningerne fra Peru ere langt fra saa tilfredsstillende."
Viborger Samler, 1816-11-14
Regieringen har befalet, at paaskynde Udrustningen af den Expedition, der bringes i Stand i Cadix, med dobbelt Kraft, og man formoder, at den vil være færdig til at gaae under Seil i de første Dage af November Maaned.
Viborger Samler, 1816-11-14
Den 15de October. Af Lykønskninger og Taler indkomme i denne Tid saamange, at Hoftidenden i sin Forlegenhed har besluttet, herefter kun at levere dem i Udtog.
Viborger Samler, 1816-11-14
Civira-Vecchia, den 18de October. Algierske Corfarer sværme endnu som før paa Havet, og ere ligesaa frygtelige som tilforn for de italienske Staters Koffardiskibe. Den eneste Forskjel bestaaer i, at Deyen ikke vedkiender sig dem, og har givet hemmelig Ordre til, at de ikke maae løbe in i de algierske Havne, for at han ikke skal behøve af være ansvarlig.
Viborger Samler, 1816-11-14
Blandede Efterretninger. General Pichegrus Datter lod Bonaparte under sit sidste hundreddags Regimente kaste i Fængsel. Efter Slaget ved Belle-Alliance blev hun løsladt og er nu reist over Brüssel til England, hvor hun agter at lade en Liigtale trykke som een af hendes Faders Adjutantere holdt over ham.
Viborger Samler, 1816-11-14
J Brussel er en Madame tiltalt for at har tøiet om en Forfatter.
Viborger Samler, 1816-11-14
J Jtalien opholde sig mange reisende Englændere men da de ei give saa mange Penge ud som før, kalder Folket dem Emigrantere, og troer, at de for paa litiske Meninger ere reiste hjemme fra.
Viborger Samler, 1816-11-14
J Livorno seer man en stor Deel Fremmede, især Russer.
Viborger Samler, 1816-11-14
Algiererne opbringe endnu Engelske Skibe, me Deyen lader, som han ikke veed det. Det franske Flag er det eneste de respektere.
Viborger Samler, 1816-11-14
Keiseren af Marocco skal have oprettet et Militair=Korps, og sluttet en ny Alliants-Traktat med sin Nabo Deyen af Algier.
Viborger Samler, 1816-11-14
Jfølge en officiel Beretning forlode Algiererne sidste Feide sig isærdeleshed paa deres 40 Kanonbade; men da de bleve kommanderede af nerfarne Oficerer, svarede de er til Forventningen. Ogsaa og gik de den Feil, at de forsømte at udruste deres Fregatter, hvilke kunde have forvoldt Britterne is Admiralskibet, der laae i Mundingen af Havnen, stor Skade. Deyen selv viste et udmærket Mod og bødede ved sin Kommando saameget muligt paa de feilfulde Dispositioner, thi europæiske Officrer havde han ikke, undtagen nogle Renegater. Større var dog Ødelæggelsen bleven, hvis en i dette Klima yderst sielden stærk Tordenregn ikke havde deels hindret Jlden fra at gribe om sig, og deels nødsaget Engellænderne til at kappe Ankere og forlade Havnen. For Underhandlingerne, henvende Deyen, sig til de derværende fremmede Magters Konsuler, hvoraf dog ingen, selv ikke engang den franske, vilde indlade sig for ham i nogen Mellemhandling, undtagen den svenske.
Viborger Samler, 1816-11-14
Frankerig. Da Man ved Hertugen af Wellingtons Ankomst i Skuespilhuset i Strasburg vilde synge God save the King" raabte Parterret heftig, ingen engelske men franske Viser!" hvorpaa Musiken maatte holde op.
Viborger Samler, 1816-11-14
Østerrig. Hertuginden af Parma (Marie Louise) har ved sin Over-Staldmester, Grev Reipperg, ladet sin Fader, Keiseren, lykønske til den for restaaende Formæling. Ved et Fald Hertuginden gjorde ved en Spadseretour til Hest ned i en Flod, var Greven saa lykkelig at redde hende.
Viborger Samler, 1816-11-14
Tydskland. Jblandt flere Ting er ogsaa den de Spidsrodstraf igjen indført ved det chur hessiske Militaire.
Viborger Samler, 1816-11-14
For at berigtige hvad i nogle Blade er anforom den bayerske Prindsesse Charlottes Ægteskab med Kronprindsen af Würtemberg, fortælles fra München, at det var et koster af Bonapartes Politik og allene derfor saa lidt overeensstemmende med Kronprindsens Villie, at han blot for ei at udsætte sit Fædreland for ulykkelige Følger, samtykkede; men underrettede tillige Prindsessen berøm, hvorefter de begge kom overeens om, at ansee denne paa moralsk og politisk Tvang grundede Forbindelse som magtes los. Da derfor Bonapartes Regjering var tilende, henvendte Prindsessen sig med gyldige Beviser for Ægteskabets Nullitet til Paven, som da og ophævede det, hvorefter det ved en Konvention mellem Bayern og Würtemberg, som stiftet ved en uimodstaaelig Magts Jndflydelse, ligeledes blev annulleret.
Viborger Samler, 1816-11-14
Sverrig og Norge. For at Brødet ved den mislykkede Høst og høie Kornpriser ei skal blive mindre, faae Bagerne nu Korn til billige Priser fra Magasinerne, til hvis Anlæggelse af den sidste Rigsdag blev anviist en Fond af 2 Millioner Rigsdaler, Vist nok en saare nyttig Indretning, hvorved hverken Misvæxt eller Kornpugerie kan blive saa føleligt for den Fattige.
Viborger Samler, 1816-11-14
Indenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs, d. 8de Novbr. Cours. Hamb. 2 M. 634, a vista 645. Amsterdam 2 M. 585 a vista . London 2 M. 28 1/2 Rbdlr. - Specier solgtes til 40 a 40 1/2 Rbmk., for Spec. 665. Committeesedler blev givet (med Rente) 92 a 93pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 30. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Viborger Samler, 1816-11-14
Under 8de Octbr. er den fra det 3die jydske Jnfanterie-Regiment afskedigede Oberstlieutenant Kammerherre A. G. v. Moltke, udnævnt til Land= og Søe krigskommissair i 3die jydske District.
Viborger Samler, 1816-11-14
I Kbhavns Skilderie læses under Indsendt.
Viborger Samler, 1816-11-14
Hos Hr. Blankensteiner paa store Kjøbmagergade er at faae en Beskrivelse over den store Soelformørkelse, som indtreffer den 19de Novbr. 1816, tilligemed et Kobber, stukken af OO. Bagge for 2 Rbmk. Denne Beskrivelse med Kobberet, er fremsat i et saa klart og fatteligt Sprog, og saa oplysende, at Jndsenderen - der stikker kun lidet dybt i Astronomien - oprigtigen maae tilstaae, at han troer om sig, at have aldeles forstaaet Beskrivelsen, og ved den Oplysning, han derved har faaet, er hans Attraae efter at see denne saa sieldne Soel eller egentlig Jordmørkelse voxet og at har længes efter at see dette undeblivelige regelmæssige Phænomen, hvis Veiret tillader det med Uhret i Haanden, og at følge Maanens Bane, eller Formør, telsens Til= og Afgang fra 10 til 10 Minutter. Hvor Forfatteren er til hiin Beskrivelse veed Jndsenderen. ikke, men dette veed han, at han ærligen yder Forfatteren sin Tak, fordi han meddeelte hiin oplysende Beskrivelse. - Jndsenderen troer ikke at være for dristig, hvis han anholder hos Vedkommende, at den heises et Signal fra Rundetaarn eena to Minutter for Begyndelsen af Formørkelsen Kl. 9. 15 M. Formiddag, for at enhver Mand kan derefter stille sit Uhr, og forvisse sig om Astronomernes Beregningers nøiagtigste Rigtighed.
Viborger Samler, 1816-11-14
Hr. Lector Hansteen i Norge opfordrer Liebhabere af Astronomien, i denne Anledning at meddeele ham deres Observationer. For at iagttage denne Soelformørkelse kan man gjerne betjene sig af en middelmaadig Kikkert, i hvilken man blot paa een Gang kan oversee hele Solen; for ikke at skade Øie bør Kikkerten ikke vendes mod Solen, førend man igjennem et over et Lys røget Glas kan see, at Solen er nærved ganske at forsvinde.
Viborger Samler, 1816-11-14
J samme Blad læses: "At Hr. Justitsraad HanJunghaus, forhenværende Borgermester, Bye- og Herredsfoged, samt Postmester i Colding, der endnu sammesteds lever i en Alder af nogle og halvfemtefindstyve Aar, har, som den Gang værende Forvalter paa et Gods i Lolland, staaet Fadder til den afdøde høiærværdige og almindelig elskede Biskop, Dr. N. C. Balle, troer Anmelderen, som er en Datter, søn af Førstnævnte, at burde offentlig bekjendtgjøre, da det er et sieldent Tilfælde, at en Olding, som salig Biskop Balle, stædes til Graven og har en Gudfader i Live.
Viborger Samler, 1816-11-14
Udtog af en Skrivelse fra Slesvig af 8de Novb. 1816. Der sørges allevegne for at frede om de Dødes Hvile og at bevare deres Minde, men sørgeligt er det, at der gives Mennesker, som af lav Vindesyge søge at forstyrre denne Hvile. Saaledes har den 60 aarige Degn Berwald ved den herværende Domkirke, flere Gange tilladt sig at begaae Ran i hiin Kirkes hvelvede Grave, og har saaledes viist, at den Mennesket i Almindelighed indprægede Ærbødighed og Fryg for at forstyrre de Dødes Hvile, intet har kunnet formaae over ham. Overcriminalretten har nu for hans Forbrydelse dømt ham til at miste sit Embede og Tugthuusarbeide paa Livstid, og denne Dom er allernaadigst bleven stadfæstet af Hs. Kgl. Majestæt. -
Viborger Samler, 1816-11-14
Da Oversvømmelser og Misvært have foraarsaget Dyrtid paa flere Steder i Frankrig, Holland og andre Lande, saa opkjøbes meget Korn til Udførsel i Hertugdømmene, hvilket har foraarsaget, at denne Artikel er stegen betydelig i Prisen. Jsær søges Bog hveden meget, som forsendes til Holland. Et Pund godt ævret Herregaardssmør betales med 9 a 10 sk. som er henimod 7 Mk. Dansk.
Viborger Samler, 1816-11-14
I Kjøbenhavns Adresseavis ønsker et skikkelige ædrueligt Menneske som Eier af 3000 Rbd. N. V.,at indlade sig i Ægteskab med en ligesaa skikkelig Enke, som eier en liden Kapital.; Hvo som maatte attraae sligt kan aflægge en Billet P. K. Nr. 23, paa bemeldte Blads Contoir i Kiøbenhavn. Svendborg den 5 November. Jomfrue Braase, et ungt Pigebarn paa 12 Aar, Datter af Musiklærer Braase i Nykjøbing paa Falster, gav heri Aftes en stor Jnstrumental-Koncert, hvori hun selv udførte fire, tildeels ikke lette, Musiknummere paa Pianoforto. Hun røbede umiskjendeligen et for hendes Alder saare udmærket musikalsk Talent, ualmindelig Færdighed, og Lethed forenet med Nøiagtighed. Dersom dette indenlandske Talent mødes med den Opmuntring, som det fortjener, og dersom hendes Uddannelse til Smag maa holde lige Skridt med hendes Evner, da vilde den lille Jomfrue Braaseudentvivl i Tiden kunne hæve sig til Kunstnerindaf Rang, og forøge Fædrenelandets Hæder for en Kunst, der ikkun i sin Fuldkommenhed er ædel.
Viborger Samler, 1816-11-14
Ledige Embeder. Distrikts Chirurgicatet i Odense. Reserve-Chirurgicatet i Bogense.
Viborger Samler, 1816-11-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Directeuren for Tugt Rasp- og Forbedringshuset her i Staden, samt Tugt- og Forbedringshuset paa Møen, General=KrigsCommissair F. L. d'Auchamp, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte Embede, fra 1ste Jan. 1817 af at regne.
Viborger Samler, 1816-11-14
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. Cand. Theol. H. Seerup udnævnt til Adjunct ved Cathedralskolen i Aalborg. Adjunct ved den lærde Skole i Randers, J. S. Hertel, i lige Egenskab forflyttet til Cathedralskolen i Aarhuus; Cand. Theol L. Dahl udn. til Adjunct ved den lærde Skole i Randers, Copulerede i Viborg Domkirke den 3die Novbr.: Christen Jensen Bønding, Snedkermester i Holstebroe og Pigen Johanne Cathrine Laursdatter. Den 10de Novbr.: Ungkarl Berthel Hansen og Mette Jens datter, Enke efter Lars Myrhøi. Ungkarl Jens Christensen Skive og Pigen Ane Marie Andersdatter Lyndrup Ungkarl Niels Christensen Næsborg og Pigen Kirstin Christensdatter Ditlev.
Viborger Samler, 1816-11-14
Bekjendtgjørelser. De ærede Medlemmer af det dramatiske Selskab vilde behagelig, til Hr. Rector Hasselbalch, indlevere de gamle Indgangs-Billetter, de maaske have i Hænde, saasnart muligt.
Viborger Samler, 1816-11-14
Den 12te f. M. er anholdt i Fladstrand Byes Arresen mistænkelig Person, der først har kaldet sig Styrmand, Hansen, siden Johan Ludvig Reith, og har udgivet sig for Matros, samt at have hjem i Frederiksborg, i Sielland. Da han er ankommen her til Stedet uden Pas og Beskeed, ja endog er grebet med et falsk Brev hvorved han har havt til Hensigt, at erholde Reisepenge og Caution til at blive meddeelt Reisepas, og da hans for et Politieforhar afgivne Forklaringer ere befundne haandgribelige falske, saa har jeg anseet det min Pligt i alle Landets offentlige Tidender at efterlyse ham, og derved anbefale til enhver Øvrigheds, Embedsmands og god Borgers Opmærksomhed og mig behageligen meddelende Underretning, om og hvorvidt denne Johan Ludvig Reith nogensteds er bekjendt fra god eller slet Side enten som overbeviist eller mistænkt, dømt eller undvigt Forbryder, eller hvad nogensomhelst maatte vide at meddeele mig, angaaende hans Person og iværende Forfatning. Hans Signalement angives saaledes: Nogle og tyv Aar gammel, taler Kjøbenhavnsk Diaalet, liden af Statur, velproportionert af Bygning, bruun af Haar blaa af Øine, rund og fyldig af Ansigt, dristig af BlitVed Paagribelsen var han iført en brun Klædes Trøie, et Par hvide skidne Lærreds Buxer, Støvler paa Venene, rund Hat paa Hovedet. Fladstrand. 3die Novbr. 1816. Hansen, Cancellieassessor og Herredsfoged.
Viborger Samler, 1816-11-14
Efter passeret Dom og Udlæg, vorder Hr. Pede, Vandborgs eiende og paaboende HaldkjergaardDragstrup Sogn paa Morsøe, af Hartkorn 5 Tdr., med underliggende tvende Huse, af Hartkorn 1 Tde. 7 Skp. 2 1/2 Alb., en umatriculeret Eng, Degnen Nørgaardifæstehavende Jord af Hartkorn 1 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Dragstrup Sogns Konge-Korntiende, matriculeret for Hartkorn 20 Tdr., samt tiendeydende Hartkorn 124 Tdr. stillet til offentlig Auction, paa selve Gaarden, næstkommende 12te Decbr. Formiddag Kl. 10 Slet, til absolBortsælgelse. Bemeldte Tid og Sted lader Hr. Pede, Vandborg tillige opbyde til Bortsælgelse, enten seprat eller samlet med Gaard og Kongetiende, den har tilhørende Dragstrup Sogns Kirke-Korntiende, der er matriculeret Hartkorn 20 Tdr. og tiendeydende Hart kor 124 Tdr. Gaardens Bygninger er størstedelen nye, indrettet for en Familie uden for Bondestanden. Jord=Enendommene ere fortrinlige, af de bedste paa Morsøe og overflødig til Hartkornet. Der haves til Gaarden uerskjerlig Tørvegrøft og beqvem Leilighed til et Teglværk eller Kalkbrænderies Anlæg. Conditionerne, hvoriblanat Kjøbesummen betales udi næstkommende Snapstinge Termin 1817, erfares paa Auctionsstedet, hvor Liebhaver, ne ville behage at give Møde. Nyekjøbing den 9de Novbr. 1816. Møller.
Viborger Samler, 1816-11-14
Hos Mathias Bruun kan faaes tilkjøbs god Mjød i Anker og Potteviis, samt nogle Lispund godt guul Vox.
Viborger Samler, 1816-11-14
Auction. Formedelst anden Bestemmelse og Bortflyttelse lader nærværende Eier af Jølbyegaarved offentlig Auction her paa Følbyegaard Onsdagen den 4de December næstkommende Kl. 11 Formiddag, bortsælge: a) Gaarden selv med dens tilligende Jordeiendon, me, hvis Areal er Agger og Eng 173 Tdr. Land, go metrisk Maal, hver Tønde Land beregnet til 14000 Alen, Kiær og Hede 52 Tdr. Land. Til denne Gaards Besætning, hører 8 Bester, 40 Staldstude, 16 Køer og 20 Faar. Gaardens aarlige Udsædder: 6 Tdr. Vinterrug, 1 Tde. Hvede, 1 Tde. Vaarrug, 30 Tdr. Byg, 9 Tdr. Erter, 50 Tdr. Havre og 3 Tdr. Vikker, og den aarlige Avling af Høe er circa 90 Læs. At Gaardens Eiendomme, som er tiendefri, ere særdeles gode, er almindelig bekjendt, hvilket ogsaa vil erfares ved at tage disse i Øiesyn. b) En Skudtørvmose, hvis kontribuabte Hartkorn er 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb, c) 6 tilliggende. Fæstehuse, der bestaaer af kontribuabelt Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr., og d) Skallerup Sogns Kongetiende, hvis tiendeydende Hartkorn omtrent er 109 Tdr. Conditionerne ere, forinden Auctionen, til Eftersyn at erholde hos Hr. Kammerraad Just i Viborg, Hr. Kjøbmand Selmer i Randers, Hr. Kjøbmand Svinti Skive og Hr. Kjøbmand Hoffmann i Aalborg sam paa Jølbyegaard. Jølbyegaard paa Morsøe den 5te Novbr. 1816. Lauritz Wandborg.
Viborger Samler, 1816-11-16
Brevsækken.
Viborger Samler, 1816-11-16
Samlerens Udgiver havde troet noksom at have lagt for Dagen i det Blad han nu i 19 Aar har skrevet, den at hans Øiemeed kun var at nytte og more. Sielden - og kun da, naar andre Grunde talte derfor - modtog han Bidrag af Unævnte, og aldrig saadanne der kunne sigte til at haane enkelt Mand og med bebidende Spot stille ham til Skue. Thi han holdes bestikke det for Moroe, at kjævles og fegte i offentlige Blade - Publikum leer vel stundom paa disse Blekfegteres Bekostning; men hvad vandt den, der søgte Sandhed og Anstændighed i Udtrykkene, endog naar ros han er af samme Mening, Om nu denne Fremfærd efter den, der egner en Skribent, som ugentlig trædet frem for sit Publikum, maae hans Læsere bedømme. Han har i det mindste, som mangeaarig Skribent; ikke ifinde at forandre sin litterære Tro. Det synes et imidlertid, som om denne Maade mishager en Enkelt, til og derfor bliver det dog ved det Gamle; thi hvorfor skulle Udgiveren troe, at den ubetydelige Brevsæskulle vække saadant Skraal, som hans attenaarige Samler ikke formaaede. Saameget seer man da som oftest "at man ikke kan have Fred længere end Nabe ser vil Men, der skal mere end Sarkasmer og Bitter, heder til, at ægge den til Strid, der aldrig ønskede den Pennestrøg er ikke Beviis, Pennestænk endnu mindre og Formodninger ingen Retskjendelse. Og, saamegen Underretning troer Udgiveren af Brevsækken sig skyldig at give Dem, der ikke miskjende ham og hvad han skrev eller lod indføre i Samleren, som Grund for, at følgende paa Forlangende, har Plads her Han frygter ikke en slig Kamp; men hans Blad blier nu slet ikke Kamppladsen.
Viborger Samler, 1816-11-16
Ligesom det ved Kongebud er gjort Landmænden til Pligt, at indberette Høstens Udfald aarlig, saaledes maae det og være af Jnteresse at vide, hvorledes andre Føde= og Underholdningsmidler have været frembragte. For Huusholderen i det Smaa og i den Store kan deraf drages Følgeslutninger, der ofte gavne Pungen og lære hvilke de letteste Fødemidler ere Derfor staae disse bemærkninger her. Den megen Afvexling i Begyndelsen af 1816 mk. Snee og Frost, Tøe og Slud, voldte strax et større Forbrug af Brændsel til Kakkelovnene, og da endeel Tørv ikke om Sommeren 1815 kunne hjemføres for Efteraarsregnen begyndte, og nogle paa Frost, saa bleve de desmere udrøie. Denne Artikel er vigtigst for Kjøbstæderne eller de Egne, som mangle Heder men det er og utroligt hvad mere der blev brugt i de første 3 Maaneder af 1816 af alt Slags Brændsel J denne Henseende skulle man dog stræde for, at alle Piger omgikkes ligesaa sparsommelig med Brænde selet, som Kjøbenhavnerne; thi i Provindserne sees ofte hele Baal Jld brænde paa Skorstenen, blot for at faae en Kjedel Theevand kogt eller en Gryd Kaag - Besparende og dog ei meget bekosteligt vari disse Tilfælde enten Jldgryder eller Komforhuller, dog de første ere vel de mindst brugelige, da dertil udfordres saa smaae og haarde Stykker Tørv eller Træ, at der er endeel Umage derved og ikke alle Tør lade sig saa got bryde. Dog ville det spare man foldig Tid og Penge med, naar alle de som skal Skudtørv, ville istæden for den sædvanlige Maad ælte dem og siden forme eller afskjære dem. Den ne Maade bruges i Thy og flere Steder i Land hvor man har faa Moser og paa denne Maade de nyttes en Tørvemose allerrigtigst; thi Tørven, blive drøie, haarde som Stene, give stærk Hede og unde længere end andre staae ude uskadte og sæt es i Stak, om man ei strax kan faae dem hjem en den største Fordeel er dog, at ald Mosejoren nyttes; thi hvad der ellers er løst og for mud net til at holde sammen, bliver paa denne Maade fist og, man behøver at skjære meget mindre Mose lund end ellers. Med Stude eller Heste æltes Tør en meget nemt; disse Tørv have i alle Henseende store Fortrin for de andre. Til Teglværker og Brændeviinsbrænden ere de ypperlige. Ved Asmildkloster her ved Viborg og en Mose Hr. Capitiin Undall tilhørende, har denne Maade været brugt i de sidste Aar og det med god Fordeel. Da der dog i Landet ere mangfoldige Moser, hvor der er er dyb Tørvebund, kunne de paa denne Maade betale sig got at benytte. For dem, som brænde Brænde være det især vigtigt, ikke at brænde grønt Træ, der er udrøit og har formange Vanddele i sig; det man hjemfører i Vinter, bør brændes næste Vinter.
Viborger Samler, 1816-11-16
Græsvexten, der er saa vigtig for Agerdyrketen, blev i Aar sat meget tilbage ved den stærke Kulde i April og Mai, der bortfrøs det Græs, som ellers begyndte at spire frem. Da det endelig komtil Vext først i Juni, bar det stærk til og Kleverer, stod frodig. Eftergræsningen derimod var endeel Steder maadelig, og end ikke de skaldede Sandmar ter gave Græs, i hvormeget det regnede. Den næsten i 2 Maaneder derpaa vedholdende Regn øde lagde det rigelige Ho som Engene i Aar gave. Man ville ei afmeie det først i Juli, da Tid var, fordi det skulle blive længere; længere blev det; men Regne ødelagde mange tusende Læs, der raadnede paa Engene og, hvis det gives Kreaturet i Vinter, ville foraarsage Lungesyger og slige Landeplager. Hvad Tabet af Hs og slet Høier for Agerdyrkeren, lader sig i got beskrive; men der kunne og, naar man var betænkt paa slige Uheld, raades noget Bod herpaa Det er: 1) at slaae fra 8de Juli af Engene. 2 Strax opkjøre det afslaaede Græs paa tørre Agre veire det hver Dag og stakke det i smaa Stakke hver Dag mod Aften; saa faaer man ypperlig Hø og i Regnveir kan det endog blive got nen kræver noget mere Folkehjelp. Saa gjør man i Holsteen og flere Steder. Denne vanskelige Jndbjergning af Høet, der endog i mange Egne ikke var fuldbragt da Høsten kom, voldte og, at mange Kreature ere blevne slagtede, der ellers havde levet Viner over og da indbragt Eierne større Fordeel.