Berlingske Tidende, 1806-11-21
Skrivelse fra Paris, den 10de Novbr. Den store Armees 21de Bulletin, dat. Berlin, der 28de October: "I Gaar holdt Keiseren en høitideligt Jndtog i Berlin. Han var omringet af Prindsen af Neuschattel, Marschallerne Davoust og Augereau, hans Overpalæmarschal, hans Overstaldmester og hans Adjutanter. Mar schal Lefebure aabnede Toget i Spidsen af Keiserens Fod garde; Kyrassererne af Divisionen Nanseuty stode i Slagtorden paa Veien. Keiseren red imellem Grenadererne og de ridende Jægere af hans Garde. Han steg af paa Slotte, Kl. 3 Eftermiddag. Han modtoges der af Overpalæmarschal Duroc. En umaadelig Skare var strømmet til hvor Toget gik. Adgangen til Berlin fra Charlottenborg er meget skiøn. Indgangen ad Porten selv er prægtig. Veiret, var deligt. Hele Magistraten, der fremstilledes af General Hulin, Stadens Commandant, kom at byde Hs. Majestæt ved Porten Nøglerne til Staden. Disse Embeds mænd gjorde siden Cour hos Keiseren, anførte af General Fyrst Hatzfeld. - Keiseren befalede, at 2000 af de rigeste Borgere skulde samles paa Raadhuset, for at udnævne mellem sig 60, der skulde udgiøre Magistraten. Stadens 20 Qvarterer skulle hvert levere 60 Mand, for at formere er Garde af 1200 af de meest formuende Borgere til Ordens Veligeholdelse. Til Fyrst Hatzsels sagde Keiseren: "Kom ikke for mine Øine, jeg behøver ei Deres Tieneste. Forfør Dem ud paa Deres Godser." Kongen af Preussens Kantsler og Ministre fik Audients. - Den 28de Kl. 9 om Morgenen havde den bayerske, den spanske, den tyrkiske, den portugisiske Minister, som vare i Berlin, Audiinis hos Keiseren. Til Portens Minister sagde han, at han kunde sende en Coureer til Constantinopel for at berette det Skere, og melde, at Russerne ikke nu skulde gaae ind i Moldan, og at de nok lod fare at prøve noget mod det Ottomanske Rige, Endelig havde den hele reformerte og lutherske Geistlighed Audients. Der er i Berlin over 10 til 12000 Franske, som udvandrede for Nantes-Ediktets Skyld. Hs. Maj stæt talede med de fornemste af dem. Han sagde at de havde Adkomst til hans Beskyttelse, og at deres Privilegier og Guds dyrkelse skulde holdes i Agt. Han anbefalede dem, at vedblive deres Forretninger, forholde sig rolige og vise Keiseren, Lydighed og Ærefrygt. - Retternes Personaler fren stilledes af Kantsleren. Keiseren talte med Over= og Underdommere; han lod sig underrette og Rettergangsmaaden. - Greven af Neale fremstillede sig i Hs. Majestæt Keiserens Audients sal. Hs. Majestæt sagde til ham: "Vel min Herre, Deres Fruentimmer vilde Krig; nu seer De Følgen; De burdbedre holde Styr paa deres Familie." Der er opsnappet Breve fra hans Datter. "Napoleon, siges deri, vil ikke føre Krig, man maae paaføre ham den." Nei, sagde Hs. Majestæt til Greven af Neale, jeg vil ikke Krig; ikke at jeg har Mistillid til min Magt, som Detroer men ford mit Folks Blod er mig dyrebaet, og fordi det er min første Pligt, ikke at udgyde det uden for dets Sikkerhed og det Ære. Men disse gode Berlinere ere et Offer for Krigen, medens de, der have fremvirket den, have berget sig. Jeg skal giøre denne Hof=Adel saa lillebitte, at den skal tigge sit Brød." - J Dag er Keiseren reden ud at mynstre Marschal Davoust Corps, imorgen vil han mynstre Marschal Augereaus. - Storhertugen af Berg og Marschallerne Lasnes o Prinds Ponte Corvo forfølge Prindsen af Hohenlohe. Efter den glimrende Cavalleriefægtning ved Beholier Storhertugen gaaet til Templin; der fandt han Provision samlet, og Middagsmad lavet for de preussiske Generaler og Tropper. -¬