JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1765-11-18
Hamburg, vom 8 November. Die Vorsteher der hiesigen Gesellschaft zur Beforderung der Manufacturen, Künste und nutzlichen Gewerbe, kundigen hiemit, zufolge der Verfassungspunkte be sagter Gesellschaft, einen Preis von hundert Reichsthaler Courant for denjenigen an, der ein, Mittel, den Zucker zu klarent anzeigen wird, welches in den Fabriken, im Grossen, eben die Dienste, als Eierweitz oder Blut, thun kan, dabey aber dem Zucker keine Farbe oder andere uble Eigenschaft mittheilet, und besonders der Gesundheit unschadlichist; es sey nun, das dieses Mittel auf eben die Weise als Eierweitz oder Blut, namlicdadurch, dases im Kochen gerinnet, und sodann die Unreinigkeitten, als Schaum, mit sich in die Hohe suhret, oder auf eine andere Art die Reinigung over Klarung, des Zuckers bewürke. Es mus aber solches Mittel, allen Zeiten genugsam zu haben, dabey sowol an sich wohlfeil, als auch im Gebrauche bey den Fabriken nicht kostbarer, oder beschwerlicher, als Blut seyn. Ferner: Einen Preis von hundert Species=Ducaten for denjenigen, welcher, acht rothes und dem Tarkischen, gleiches haumwollen Garn" verfertigen wird, menner es zu solchem Preise liefert, dases von Fabrikanten statt des Turkischen gebraucht werden kan, und mit seiner Kunst in dieser Stadt, over deren Gebiete, zu bleiben verspricht. Sollte keiner die Farbe villig schön liefern; sowerden demjenigen, welcher das beste verfertigt hat, funtzig Ducaten, unter obiger Bedingung, versprochen, wofernes nur dem Preise und der Güte nach, noch natzlich zu gebranchen ist, und die Farbe doch so vest und acht befunden wird, das sig die Proben, 3. E. mit Vitriol=Oel, Scheidemasser, und mit der Büche und Bleiche, gleich der Turkischen, aushalt. Es mus wenigstens ein Pfund von solchem Garne versertigt seyn, und das solches allhier von demjenigen, deres vorzeiget, selbst bereitet sey, gehørig erwiesen werden konnen, davon aber nur ein Loth gegen den 1sten August 1766 den Vorstehern, um die Probe damit zu machen, eingeliefert zu werden nythig ist. Diejenigen, welche obbesagte Preise zu ersteden hof sen, mussen ihre Aufsatze und Proben ohne Namen, verstegelt und mit beliebigen Zeichen, an den Herrn Nicolans Anton Johann Kirchhof allhier einschicken: daber etnen mit selbigen Pettschaft versiegelten Zettel, darin die Addresse dessen, deres verfertigt, enthalten ist.
Berlingske Tidende, 1765-11-18
AVERTISSEMENTS. Durch ein Konigl. allergnadigst confirmirtes Testament zwischen mit und meinem seligen Chemann, Anders Willumsen Höstmark, vor diesem Hausvoigt auf Forsløv=Gaard in Seeland, ist an meines seligen Mannes Halbbruder=Sohn, Anders Sørensen Hostmark, die Summa 50 Rthlr. legiret worden. Selbiger Anders Sørensen Hostmark hat das Schneider Handwerk in Kopenhagen gelernet; Jm Jahre, 1753 har er sich in Berlin aufgehalten, von der Zeit aber har man nichts von ihm gehøret; Also wird er hiemittelst durch denen Zeitungen eingeladen, das er sich fordersamst bey mit anmelde, um die obermahnte 50 Rthlr. in Empsang nu ned men, als welche ihm durch das Testament legiret worden. Forslov den 28 October 1765. Inger, des sel. Hostmarks Wittwe. Sonnabends den 23sten November, Nachmittags zwischen, 1 und 3 Uhr, wird des Hrn. Regiments=Quartiermeister und Brauer Jmer Christian Quistes in der kleinen Strandstrasse, belegener Brauerhof zum 2ten mal durch offentliche Auction aufgebothen.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Af et Brev fra en Engelsk Officier i Madratz, den 17de Martii. Siden min Ankomst her til Landet i sidstafvigte Julii. Maaned, har jeg bestandig været i Feldten: Først imod den prægtige og faste Stad Madura, som har udholdt vore kraftigste Ansald et heelt Aar, og blev givet os i Hænderne i sidstl. Oct. ved en Fransk Officiers Forræderie; tillige kom dens Erobrer og nu Forsvarer os i Hænderne, hvilken blev hengt neste Dag, efter Nabobens af Carnatien Befaling. J ham mistede Usof Kan den største Mand, som Jndien kan rose sig af. Vi have for Madura tabt 37 Officierer, 400 Mand Europæer, og en utallig Mængde Ma ratter. Efter denne Erobring marcherede Armeen imod den faste Stad Palancota, som villig overgav sig. Dernæst undertvunge vi uden Møye 2 smaae Republiker, efterat vi havde marcheret ved 25 Mile igiennem vildsomme Skove. Paa alle disse Stæder have vi gode Besætninger, og besidde nu roelig et prægtigt Land paa over 500 Mile Sønden om Fæstningerne. Nu giøre vi Anstalter at gaae Subah af Decani Møde, en riig og mægtig Prints, som firer ingen i Orienten andre end den store Mogul. Han er i Feldten med 200000 Mand, og marcherer imod vore Grændser, i Nord herfra. Et Detachement af vores Armee sendes ham i Møde, hvilker i Nødsfald skal understyttes af andre Tropper, som til den Ende sættes i en beqvem Stilling.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Elgin i Skotland, den 16de October. J vores Naboelag have vi i afvigte Sommer drevet et fordeelagtigt Perlefiskerie, i sær i Floden Spey: Nogle, som have lagt sig der efter, have derved vundet i det mindste 5 til 6 Guineer. For faa Aar siden var dette Fiskerie aldeles intet i Brug her: De første som foretoge sig det, vare fra London. Men nu har man lært at kiende dets Nytte. Naboe=Søerne ere uudtømmelige af Perler, og jeg tør love Eder et got Halsbaand af samme for 5 Guineer.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Paris, den 28de October. Erkebispen, om han endskiønt har bevilget at Nonnerne af St. Cloud forflyttes, sætter sig dog imod deres Klosters Nedrivelse, hvis Jndkomster han vil at skal anvendes til Gieldens Betaling: Saaledes forhales Hertugens af Orleans Forsæt at kiøbe Klosterets Have, for at legge den til sin Gaard. - Geistligheden er meget geskæftig med at udsprede sin sidste Forsamlings Acter: Den har ladet trykke 3 Formater af dem, en in Folio, en in Quarto og en inDuodecimo. Dette sidste hele Oplag er efter K. Ordre borttaget hos Geistlighedens Bogtrykker Desprez; men den er desuden oplagt i adskillige Bispedømmer. - Det regierende Raad i Elsatz har nylig givet sin endelige Beslutning til Jesuiternes Udrøddelse af dets underliggende District, De 3 Collegier, som Jesuiterne havde sammesteds, skulle besættes med andre Geistlige. - Beretninger fra Ostindien tilholde at Hr. Law, hvem vores Compagnie har for 18 Maaneder siden sendt didhen, har der fornyet med Nabober ne de gamle Forbunde imellem dem og Compagniet, og under Kongens Garantie eller Beskyttelse, og at følgelig de Franske Contoirer og Establissementer, som bleve forstyrrede under sidste Krig, sættes i deres forrige Stand igien.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Den 4de November. Kongen har udnævnet General=Finance-Controlleur, Hr. de L'Averdy, til Stats=Minister, og han har taget Sæde i Stats=Raadet den 27de October. - Cardinal de Rochechouart, Biskop af Laon, har udfærdiget en omløbende Skrivelse til Geistligheden i sit Stift, hvori han forkynder dem Geistlighedens Forsamlings Acter. Biskoppen af Toul har selv oplæst dem af Prædikestolen. Paa den anden Side har Erkebispen af Lyon affærdiget et Brev til Kongen, hvori han siger: "At i Hs. Majests. Kongerige findes ingen Kiættere. Hs. M. ville kuns holde god Haand over den vise Erklæring af 2den Sept. 1754, ved hvilken den retmæssige Souverainitet ikke i det allermindste gaaes for nær. At vegre Sacrammenterne, strider imod Kirkens Fordeel, Kiærlighed og Enighed. J det mindste var dette de ærværdige Canonisters Meening. Saaledes tænkte ogsaa Cardinalerne Fleuri og Rochefaucoult, Biskopperne ved Geistlighedens Forsamling 1754, og Pave Benedict RIV. Anderledes have heller ikke adskillige Erkebisper og Bisper af den sidste Forsamling tænkt i Hiertet." Tilsidst lover Erkebispen at udføre sine Grundsetning videre i en Pastoral-Jnstrux, som han med første vil udgive.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Den 8de November. Kongen har nylig givet en Anordning angaaende det K. Artillerie Korps, hvilket skal efterdags bestaae af 7 Regimenter, som skulle føre Navn efter de Stæder, hvor de vorde oprettede. Hvert Regiment skal have en Oberst, en Oberst=Lieutenant, en Major, Brigade Chef, 1 Alde=Major og 2 Under=Alde Majorer. Hvert Regiment deeles i 20 Compagnier, hvoraf de 14 første Kanonerere, og de 6 andre Bombarderere. J FredsTider skal hvert Compagnie bestaa af 45 Mand, UnderOfficerer og Trommeslagere indbegrebne, og i Ufreds Tider, af 70 Mand. - En Oppebørsels=Betient i Sedan, i Provincen Metz, havde inddrevet Paabuddene for 1763, uagtet at Parlementet i Mets havde forbudet det: Efter lang varigt Fængsel, har samme Parlement dømt ham i anseelige Bøder og at være ugild; men et Arret af Stats=Raadet har tilsidesat Parlementets Kiendelse for det Første, og besalet at General=Procureuren i Met skulle indsende alle denne Sag vedkommende Handlinger til Raadet, hvorhen Kongen havde indfordret Sagen. - Her vanker et Skrift, efter Titelen trykt i Amsterdam, handlende om Nødvendigheden i at Forandring skeer i Rettens Pleye og i Frankriges civile Love. Forfatteren vil forsvare Prælichaux Kiendelser, og alle hans Tanker grunde sig paa den Sætning, at en forderlig Uretfærdighed, bør foredrages en Retfærdighed, som ikke erlanges uden efter Forhalinger, som ere forderveligere end Uretfærdigheden selv.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Den 11te November. Hs. K. H. Danphin er nu noget bedre, og kan være oven Sengen nogle Timer om Dagen. Høystsammes Regiment Dragoner holdt den 4de en Messe Andagt og Bøn om Hans Forbedring, da Dragonerne fastede, og mange af dem gave den Dags Sold til Fattige. - Det Begravelse er nu her at bekomme i Kobber, som Konge Stanislaus har ladet oprette i PaulinerKirke i Lünneville, over sin lille Dverg, bekiendt under det Navn Bede, men ellers ved Navn Niclas Ferri. Bebehar paa Kobberet den 8de Part af sin virkelige Størrelse i Livet. Gravskriften er paa Latin, af denne Jndhold: Her ligger ikke Legemet, men Jndvollene af Niclas For ri, en Lotthringer, af Landsbyen Plane, i Fyrstendommet Salm, fød 14de Nov. 1741, død 9de Mai 1764. Hs. Beenrad forvares i det K. Bibliotek i Naney. Han var et overordentlig Spil af Naturen, en Mand, som fortiente at sees formedelst hans ikke uziirlige Legems korte og bebændig lille Gestalt; thi hans Høyde var 26 Franske Tomer: Hs. Tyngde 7 Pd. og 3 Unzer Fransk. Han var den goddædige Stanislaus, Konge i Pohlen, Hertug til Lottbringen og Bar, kiær. De Aar som hos andre ere Ungdom, vare hos ham den høye Alder, og 25 Aar vare for ham som et Aarhundrede.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Den 15de November. Kongen har forflyttet Hertugen af Fin James til et andet Gouvernement, og derved ophævet Stridighederne imellem ham og Parlementet i Toulouse. Bispen af Werduun har omsendt Geistlighedens Acter til Præsterne i sit Bispedom, og derhos en Pastoral Jnstrux: Han foreholder dem disse Acter som Regler at troe efter, og dem at underkaste sig de ikke maa vegre sig ved, under Bandsættelse.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Florenz, den 2den November. Hs. K. H. Storhertugen har bekommet fra Livorno en Model til de Skibe, som skulle bygges, at bruge for Ridderne af hell. Stephans-Orden, hvilke Riddere skulle, i Følge de Pligter som ligge til Ordenen, krydse imod de Tyrkiske Corfarer.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Genua, den 29de October. Natten til den 24de havde vi her en rasende Storm med Plaskregn, som saaledes reyste Floderne Polsevera og Bisagno, at de gjorde Skade baade her i Magazinerne, og andre Steder, for henved 140000 Lirer.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Ancona, den 4de November. Da Pesten griber immer mere om sig i Bosnien og Arcegovina, paa de Venetianske og Østerrigske Grændser, har Consulta i Rom under 26de Oct. forlænget Quarantainen for de smaae Fartøyer, som komme fra Dalmatien, Albanien, og de omliggende Stæder.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Lissabon, den 15de October. Den 13de tilsagdes af Prædikestolene og i Gaar ved Plater, et Auto dalle at holdes offentlig den 28de hujus, Dette er det første efter den navnkundige Pater MalagrinHenrettelse den 20de Sept. 1761. Det forsikres at 2 Jesuiter, Jean de Matos og Jean Alexandre, hvilke ere bekiendte af deres Skrifter, og have siddet i 5 Aar sængslede i Azeiram, ere flyttede hen i Jnquisitionens Fængsel.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Maltha, den 10de Septbr. Den 8de begik man her den 200de Aarsdag for Beleyringens Ophævelse for denne Stad, Fæsten, som man ellers helligholder aarlig, var denne Gang meget prægtig; The vore Forfædre have anordnet, at paa hver 100 Aarsdag skal giøres meere af Fæsten, end paa de andre Aarsdage. Man har paa denne Dag forestillet Stormesteren en Mand, som har bivaanet denne Fæst paa den forrige 100 Aarsdag, de han var ved 8 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Madrit, den 29de October. Man siger, at Tractaten som er sluttet imellem vores Hof og Keiseren af Marocco, er kuns en Vaaben Stilstand, paa 5 Aar. De Foræringer, som vores Hof sender bemelde te Keiser til Erkiendtlighed for de Spanske Undersaatters Løsladelse af Slaverie, bestaae af Klæde, Brocade, Ædelsteene, Chocolade, og andre ikke til Krigs-Brug tienlig Ting.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Petersborg, den 15de October. Man taler paa nye om at Hs. M. Keiserinden agter Sig en Reyse til Mostau, ja at det maaskee torde skee endnu i Aar, om Snee falder, saa at Reysen kan giøres paa Kane=Forre. - Vores Livornoske Compagnie er blevet afskrækket ved Bekostningerne, som dets første Udreedning til Jtalien, og Fregattens Vedligeholdelse, have medtaget, saa at det neppelig vover at giøre end et saadant Forsøg, i det mindste ikke med noget Skib, hvilket, som det forrige, var udrustet hellere til Krig end til Handel. Fregatten, efterat man længe har været i Bekymring for den, er endelig kommen i Havnen ved Kronstadt, uden at have mistet nogen Mand af Skibsfolkene. Dens Retour=Ladning bestaaer fornemmelig i Ollie, hvoraf en Deel kiøbt fra første, en Deel fra anden Haand; Campeche- og Brasilie=Træ, Caffe, Sukker og Cochenille. Alt tilsammen skatteres paa 60000 Rubler. Kiølen af Fregatten er saa ilde tilreedet af Orme, at den ikke kan gaae til Søes igien, førend den bliver forbedret.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Warschau, den 2den November. Tidender fra Rusland tilholde at den 26de Aug. er over Halvparten af den store Stad Casan, med en Mængde fra Persien og China kommene Vahre, samt Peltværker og Korn, ved Jldsvaade lagt i Aske. Ligesom det ny anordnede bestandige Rigs=Raad holdtes første Gang d. 11te Oct. i Kongens Nærværelse, saa holdes det fremdeles ordentlig hver Torsdag: Deri sidde kuns Senateurerne, Stats-Ministerne og Kronstor Secretairen Bisp Kierskihvilken har udvirket Kongens Tilladelse og Rigs=Raadets Samtykke at bivaane alle geheime Raadslage, i Kraft af en Constitution af Konge Alexander: Han fører den Geheime Raads Protocoll. - En Starost er reyst til Versailles i Fyrstens Primas Navn, at gjøre got igien det som tildrog sig imellem Primas og den Franske Ambassadeur ved sidste Jnterregno, efterat en Skrivelse fra Primas ikke har kundet giøre det. Saasom Rigets Geistlighed og Adel ikke kunne blive enige om de Reglementer som ere at oprette imellem de 2 Stænder, have de taget Storcancelleren af Litthauen, Fyrste Cartorisk, til Megler, med hvem de da samtale hver Stand for sig.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Den 9de November. Kongen har oprettet et adeligt Cadette Korps, og erklæret Sig selv til dets Capitain, samt Fyrste Adam Cartorisk til dets Commandeur. - Den 30te October begyndtes Relations=Retten: Saasnart Kongen var kommen ind i Senator Sahlen, og havde sat sig paa Thronen, toge ogsaa de nærværende Senatorer og Ministere deres sædvanlige Pladser, i Steden for at ellers, ved Relations=Retterne, have Ministerne taget Plads strax hos Fyrsten Primas; af hvilken Aarsag de Relations=Retter, som vare anordnede under K. August Iil, kort før Hs. Afreyse af dette Rige, og som vare færdige indtil at træde indi Sahlen, maatte ganske beroe, saa at nærværende Relat. Ret er den første i 12 Aar. Kongen lader Sig selv, ligesom Raadsherrerne, give Skriver-Tøy, at tegne af Sagerne hvad Han vil legge Mærke til. Efter nogle foretagne Sager, kom Stændernes af Curland, imod deres Hertug, fore, men den er ikke endnu sluttet. - Kongen har erklæret offentlig, at de Wienske, Franske, Spanske, Neapolitanske og Sachsiske Hoffer have nu besluttet at erkiende Ham som Konge i Pohlen, og at Han følgelig agtede at sende Ministere til samme Hoffer, forvisset om at de ville ligeledes sende til Warschau, at erkiende Hs. M. formelig. Man har affærdiget Couriers til Petersborg og Constantinopel, at berette Keiserinden og Storsultanen denne Tidende.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Regensborg, den 14de November. Ved sidste Raads-Forsamling har den ChurhannoverskeGesandt, Hr. von Gemmingen, overleveret enhver af Rigsstædernes Herrer Deputerede en Sølv Skue=Penge, stor som en Daler, slagen i Anledning af det skeede Forliig imellem Biskoppen og Domcapitulet i Osnabrück, for at de kunne legge Skue=Pengen ved Acterne i samme Sag. -
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Det hedder at den her standene K. Storbrittanniske Minister, Baron von Gordon, som siden var bestemt til det K. Danske Hof, har bekommet et andet Ærinde at udrette, nemlig til Bryssel.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Berlin, den 19de November. Den 17de hujus reyste Arveprintsen af Curland med sin Gemahlinde herfra tilbage af Mietau.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Leipzig, den 13de November. Naar man tager reent Kildevand i et Glas=Kar, lader der saa meget Salt, som Vandet kan opløse eller smelte, bløder en Lysevege ret igiennem deri, tager dernæst lige meget af samme salte Vand og af Lin= eller Ro=Olie sammen i en Flaske, og skulper det vel om, samt lader det staae til Brug, er samme tienligt at brende i en Lampe, da det, efter den Blanding og Vegens Behandling, baade brænder sparsom, og giør ingen Oes eller Damp. - Den 11te er her bekiendtgjort følgende: "Da det her og i Naboe=Egnene er, i sær paa nogle Dage, befundet, at allehaande ubehagelige Efterretninger, som efter al Sandsynlighed ere digtede med Flid, og i onde Hensigter, deels af indenlandske selvkloge Lediggængere, som ere fast ganske ukyndige i politiske Sager og Forretninger, deels og af udenlandske, ere udspredede, og have sat mange Gemytter i Skræk og Uroe, man vel og dertil misbruger saavel fremmede, som vore egne offentlige Blade; altsaa er man uundgængelig nødsaget til at offentlig bekiendtgiøre saadan Underfundighed.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Stockholm, den 29de October. Vexellerer Zache har gjort sig usynlig med 40000 Rdlr. i Banco=Transport Sedler: Men man har Haab om at faae ham fat igien, da det ikke er troeligt at han kan faae vexlet saa mange Sedler paa fremmede Steder, uden at geraade i Mistanke.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Oldenburg, den 20de November. Den 17de hujus døde her, 75 Aar gammel, Hr. Conference=Raad von Gude, Director for det K. Cancellie i denne Stad.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Neder=Elben, den 4de Novembr. Saa længe den Eiderstadske Uld var afsætlig i Sverrig, stod Prisen immer i 14 til 15 Lsk. Pundet; men efterat Vexel=Coursen er kommen i Uorden i Stockholm, Kiermans, Grills og Lefebures Huse geraadede i Ulykke, og den Svenske Handel derved har tabt sin Credit, har man ikke forskrevet Uld didhen, hvilket har sinket Prisen til 9 Ls.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Hamborg, den 8de November. Ved en Forsamling paa Børsen her den 10de October, blev foreviist adskilligt Arbeyde af en hvid Metal, hvilket overalt seer ud som Sølv, uagtet at det ikke er forsølvet, holder og sin Farve, og lader sig rense som Sølv. Kunstneren som forfærdiger det, hedder Johann Friderich Ercke, og sælger Loddet forarbeydet til 5 Lzi. De vedkommende Forstandere have aftalt med ham, at sætter dette Tegn ( F. E. H oco) derpaa, paa det at ingen skal ansee denne Metal for Sølv, hvilket meldes til enhvers Underretning, saa og at denne Metal er ikke tienlig til Æde= eller DrikkeKar, men til Stager, Lamper, Opsatser o. d. - Hr. Debors Fallit gjør her stor Opsigt: De 60 Mænd have været nogle Gange forsamlede i disse Dage, og man troer at de have haft fore at forandre en Artikel i den nye Forordning om Falliter, neml. at en Bankeroteur, som ville spise sine Gieldenere af med en skammelig Accord, f. Ex. 100 pro Cento, kan ingenlunde ganske giøres ankesløs af Raadet, men at hans Gieldenere immer beholde deres Ret imod ham, i Fald han siden kommer i Stand og til Formue igien Tiden vil lære om dette Forslag, saa tienligt som det er tilat udslette Lysten hos visse Folk, til at erklære Fallit, vil finde bifald i Borgerskabets Forsamling.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Corsøer, den 24de November. Den 22de udreyste af Nyborg; Oberstinde Schubart med sine Børn og Hofmester. Major Lange, samt endeel Matroser, Soldater &c. Jagten med dem gik af imod Middag, men en Storm af W. til N. og en tyk Luft imod Aften, da Jagten endda ikke havde naaet Sprogøe, nødde den at løbe tilbage, og da Stormen vedvarede, maatte den ligge her til i Dag Formiddag. Jndreyst i Gaar Mr. Flindt
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Helsingøer, den 24de Novbr. Her i Sundet ere følgende Skippere passerede: Den 21de hujus H. Carstensen af Apenrade fra Christiania til Kiøbenhavn med Marmor. P. Petersen af Laurvigen fra ibidem til Kiøbenhavn med Jern. H. Storek af Kiøbenhavn fra Jsland til Kiøbenhavn med Kiød. Chr. Krøger af Rudkiøbing fra Drammen til Kiøbenhavn med Tømmer. J. Jepsen af Flensborg fra Bergen til Flensborg med Fisk. Den 22de Dito. A. Jenner af Kiøbenhavn fra ibidem til Bengalen og D. Ancker af Kiøbenhavn fra ibidem til Vestindien begge med Stykgods. W. B. Smit af Kiøbenhavn fra St. Thomas til Kiøbenhavn med Sukker. H. H. Groneberg af Laurvigen fra ibidem til Kiøbenhavn med Jern. Fr. Alling af Hobroe fra Lübeck til Aalborg med Rug. Fr. Petersen af Flensborg, fra Trundhiem til Rostock med Sild. Den 23de Dito; P. Deecken, af Flensborg fra Bourdeaux til Kiøbenhavn med Viin. C. Berg af Tønsberg fra Walløe og Tønsberg til Kiøbenhavn med Salt. H. Chr. Molt af Kiøbenhavn fra Drammen til Kiøbenhavn med Glas.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Kiøbenhavn, den 25de November. Den 18de October har Hs. K. M. allernaadigst beskikket Hr. Kammerherre Wulff Hinrich von Thienen, Ridder, at være tillige Landraad i Hertugdommene Schleswig og Holsteen. Den 15de hujus Johann Egidius Mecklenburg, til Regierings=Advocat i Hertugdommet Holsteen.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Fra Jsland ere videre følgende i Løverdags ankomme Fra Rødefiord, Skipper Hend. Størk, Skibet Emanuel Kiøbmand Paul Holm; fra Skagestrand, Skipper Be Madzen Lystrop, Skibet Jonge Jan, Kiøbmand Peder Meller; fra Odefiord, Skipper Mom Peter Momsen, Skibet Providentia, Kiøbmand Lars Barmer, alle med Kiød, Tælle, Skind og uldne Vahre. Fra Hitterøe i Norge berettes, at Capit. Hend. Schade, med sit førende Skib hiemmehørende i Sønderborg, kom men fra St. Ubes, laddet med Sild, er der indkommen uden Master og ganske beskadiget, og skal lose og repareres Den 11te hujus døde i Christiania i Norge, JusticeRaad og Krigs-Bogholder Thomas Bukiær. Den 24de her i Staden Hof=Trompeter Schuster. I Dag ere følgende store Gevinster udkomne: Paa No. 9771, 1000 Rdlr. i Hr. Raadmand Berings Collection Hørsens; No. 11768, 100 Rdlr. i Hr. Hans Kiørboer Collection i Frederichstad i Norge; Nr. 16342, 200 Rdlr. i Hr. Postmester Melbyes Collection i Odense.
Berlingske Tidende, 1765-11-25
Udi det K. Frederichs Hospital her i Staden, ere i forrige Uge indkomne 28, udgangne 24, og døde ingen.