Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-31
J det 8de Møde anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget følgende private Andragende: Prof. David: Andragende fra ham selv, Pastor Grundtvig, Magister Monrad, Pastor Raffard og Prof. Schouw om snarest muligt at iværksætte Negerslaveriets fuldkomne Ophør paa de danske venstindiske Øer. Godseier Tutein oplæste derpaa det af ham indgivne Andragende om Modificationer i Statsraadets Organisation og Sammensætning. Dette Andragende gaaer ud paa, at Forsamlingen i en allerunderdanigst Petition vil andrage paa, at det allernaadigst maatte behage Hans Majestæt at foretage saadanne Forandringer i det nuværende Geheime-Statsraads Organisation og Sammensætning, at derved et kraftigt, med Folket og Stænderne samvirkende, Ministerium kan fremgaae. Efter en vidtløftig Discussion blev Spørgmaalet om en Comitees Nedsættelse med 44 Stemmer mod 21 besvaret bekræftende; og efterat det dernæst var vedtaget at Comiteen skulde bestaae af fem Medlemmer vargtes hertil, Prof. David, Godseier Tutein, Prof. Larsen, Høiesteretsavocat Lehmann og Etatsraad Haagen. Der var en Mand, ved Navn Justitsraad With, som i den jydske Stænderforsamlings 15de Møde den 25de Juli d. A. indbragte et Andragende om fuldstændig Offentlighed for de danske Provindsialstænders Forsamlinger, men tog det tilbage igjen, fordi han sagde, at Lysten til Stændernes Offentlighed efterhaanden havde tabt sig, eftersom Stændertidenden giver et aldeles tro billede af Forhandlingerne. Dette er visselig ikke den eneste uoverlagte Yttring, Justitsraad With har brugt, i Stænderne, men denne maa især hænge fast i Publicums Hukommelse, fordi det i denne Tid saa klart som muligt viser sig, hvor nødvendig Stændernes Offentlighed er, hvis nogen Jnteresse for deres resultatløse Forhandlinger skal bevares, og hvor ilde Hr. W. derfor har gjort i paa en saa letsindig Maade at ihjelslaae sit eget Forslag. Om end nemlig Stændertidenden var et aldeles tro Billede af Forhandlingerne, - hvilket vi dog maae tillade os høiligen at betvivle den nogensinde kan blive saa kan den dog aldrig bringe Forhandlingerne til Publicums Kundskab saa hurtigt som dets egen Øren, og man maa aldeles tabe sin Taalmodighed, naar den redigeres paa saadan Maade, som den roeskildske Stændertidende for Tiden. Den roeskildske Forsamling blev aabnet d. 15de October, og igaar d. 24de October modtoge vi først Slutningen af Beretningen om dens 2det Møde den 16de. Forudsat, at Tidenden vedbliver at udkomme med samme Grad af Hurtighed, og hvis Sessionens Møder antages at blive 60, saa ville vi først modtage Slutningen af Tidenden 8 Maaneder efter Forsamlingens Aabning, 6 Maaneder efter dens Slutning, Man vil sige, at Grunden til den skeete Forsinkelse ere de mange kongelige Lovudkast med deres Motiver, og at de følgende Møders Forhandlinger ville udkomme tidligere, fordi de ville fylde mindre. Dette er forsaavidt vel rigtigt nok; vi troe heller ikke, at Stændertidendens Publication hele Sessionen igjennem vil skee i samme Proportion af Langsomhed, som vi ovenfor have poneret. Men vi spørge, hvorfor har man ikke enten ladet de kongelige Lovudkast og deres Motiver, som forelaae i den jydske Stændertidende, sætte i Typerne nogle Dage før den roeskildske Forsamlings Aabning, saa at de blot behøvede at sættes i Spalter, corrigeres og trykkes, naar de vare blevne forelagte, eller, hvis dette ikke har kunne lade sig gjøre, hvorfor har man da ikke ladet dem udkomme i et særligt Tillægshefte til Stændertidenden, da man dog maatte kunne begribe, at Folket længtes efter at høre Noget og sine Udvalgtes Bestræbelser til at redde Fædrelandet ud af dets mislige Tilstand; men at de alt een Gang, og det for ganske nylig, læste Udkast ikke kunde tildrage den ringeste Deeltagelse, og derfor maatte aflede og svække Opmærksomheden for den for deres Skyld, forsinkede Beretning om selve Forhandlingerne Derom spørge vi Dhrr. Bang og Ussing, thi det er dem, der paa Forsamlingens Vegne ere ansvarlige for Tidendens Redaction; det er dem, man maa tilskrive den slette Anordning af dens Jndhold; det er ene dem, man maa bebreide hvad der er skeet, thi de dristige Entrepreneurer for Tidendens Trykning og Udbredelse have Jntet forsømt for at den kunde udkomme saa hurtigt som muligt. (Fdl.)