JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-09
J Hørboutiquen paa Hiørnet af Frederichsberggaden og Kattesundet, kjøbes og sælges rødt og hvidt Kløverfrøe, engelsk og dansk Raigræs, Hørfrøe, Themotheifrøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-09
Steenkalk, nyebrændt, erholdes paa Kalkbrænderiet ved Roeskilde Kroe til 13 Mk. pr. Tønde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-09
Dhrr. Abonnenter af denne Avis som skylde for flere Qvartaler, ville behageligst betale samme inden 8 Dage fra Dato, da jeg i modsat Tilfælde tilbageholder Aviser indtil Afgiørelsen er skeet. Ligeledes maae jeg bringe de af mig udstædte Avertissements Regninger i Erindring at samme ogsaa snarest mueligt blive afgjorte. Slagelse den 8de Mai 1829. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Siællandske Avis. Den Ve eller: Ugeblad, Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 15de A. Tirsdagen den 12. Mai 1829. Tirsdagen den 12. Mai 1829. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Efterretning om Jndvaanerne i Leuvinns Land. (Af et utrykt Værk.)(De Franske havde paa deres Excursion i 1801 i Leuvinns Land ved Vasse Flodens Bredder et saa stort Samqvem med de vilde Jndvaanere; at deres Efterretninger derom bør samles, giennemtænkes og meddeles som et vigtigt Bidrag til Kundskaben om dette Continents Jndvaanere.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Ved den første Tour den 4de Juni i Dybden af Georg Bugten stødte Bernier, Riedle, Depuch og Mauge paa en vild gammel Mand, som fiskede, havde Skiæg af bruun Farve, nøgen og blot et Kænguru-Skind kastet over Skulderne, som naaede ham knap til Midten af Lænderne. Først syntes Synet af de Fremmede ikke at forurolige ham; men da han mærkede at de nærmede sig, saa løftede han hurtig 3 Sagaier eller Kastespyd, og satte sig i en trodsig Stilling imod dem; han holdt en forig Tiltale til dem, og pegede flere Gange paa Skibene, ligesom han vilde belyde dem at de skulde tage tilbage til dem. De Franske forhausedes over Passionen i hans Tale og over hans trodsige Gebærder, og bleve staaende stille for ikke at afbryde ham. Da han havde udtalt gik Depuch eene hen til ham uden Vaaden og raabte paa Otaheitisk, Tajo Tajo Ven! Ven! (men dette Sprog forstaaes ikke i Nye Holland) og tilbød ham et Halsbaand af Glas coraller, hvis Glands syntes at sætte ham i Beundring; men han vilde dog ikke oppebie Depuchs Nærmelse; men da han kom nærmere til ham, løb han bort med en Hurtighed, som satte alle i Forbauselse. 5 til 6 andre Vilde havde imidlertid nærmet sig Chaluppen hvor der kun var een Matros, denne gav sig til at skrige. De Franske kom nu til, hvorpaa de Vilde tog hurtig Flugten til Sandbankerne. (Det er lærerigt at betragte Menneskene i en fuldkommen Naturens Tilstand, og hvor de endnu ikke have seet andre Mennesker end deres egne Stammer; man seer dem her ganske, som de ere udgangne af Naturens Hænder; man faaer herved Leilighed til at giøre sig et Begreb om hvorledes Menneskenes Tilstand har været i Menneskeslægtens første Tider, inden Culturen har efterhaanden forandret dem, uden for saavidt en oprindelig Race Forskjellighed maatte heri fremfringe en Forskjellighed i deres Forhold. Dog i den allerførste raae Naturens Tilstand, ere selv Ny hollænderne ikke; de have dog opfundet at fiske, at giøre Vaaben, at dræbe Dyrene og bruge deres Skind; de have udviklet Sprog Evnen, og lært at holde en Tale; at betragte Mennesket i sin første Barndoms Tilstand er ikke længere mueligt. Er det ogsaa af andre Aarsager sandsynligt at Nyehollænderne ere Aboriginer og ikke indvandrede, saa synes det dog at tale derimod, at dette Land mangler spiselige Planter, som kunne tiene til deres første Føde inden de lærte at fiske og jage og opsøge Rødder. Det første Møde aabner os et Blik ind i den Vildes Charakteer. Frygten, som er nedlagt i Mennesket som i Dyrets Siæl, som den virksomste Støtte for Selvopholdelsen, udtaler sig levende af dets ganske Forhold. Den første Følelse ved Synet af en Fremmed er Frygten; den ilde raader eller truer ham til at gaae bort, og angriber ham hvis han føler sin Overmagt; viser den Fremmede Mod og Selvtillid, saa voxer Frygten for hans Styrke og han tager tilsom Flugten. Man fin der samme Følelse som dunkel Afveielse af sin egen og sin Modstanders Kraft hos Dyret. Denne Nyehollænder var saaledes ikke sort; hans Legems færdighed stor, som hos alle Vilde.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Paa Turen den 5te Juni traf Peron, som bekiendt, ingen Vilde; men han opdagede mærkværdige Spor af deres Foretagender paa sin Gang inde i Skoven paa hiin Side af Vasse-Floden, nemlig en Halvcirkel af Træer, som med begge Ender stødte til Flodbredden; hvoraf de Vilde havde afskrællet heele Barken, saa de havde et hvidt Udseende fra Roden til de yderste Spidser. J det tomme Rum i denne Halveirkel vare flere Sæder anbragte i samme Direktion, den ene mindre end den anden; den første var et Slags Græsbænk en Alen bred, men ikke over 6 til 8 Tommer over Jorden af det fine, lette og meget korte Græs, som voxer her i stor Mængde; dette grønne Sæde var udskaaret paa den Kant, som vendte mod Floden; disse Udsnit, der faae ud som Sæder for enkelte Personer, vare ialt 27. Foran denne Græsbænk (som saaledes var den forreste) var et frit ligeledes halveirkel dannet omtrent 2 1/2 Fod bredt Rum, som var bedækket med sort Sand. Det syntes at være traadt fast afde Personer, som havde siddet paa Bænken. En Jndfatning af Siv, som var plantet tæt og regelmæssigt ved Siden af hinanden, men var afskaaret til en Høide af omtrent 6 Tommer over Jørden, adskilte den anden Halveirkel fra den tre die (den anden Halveirkel har Peron ikke beskrevet). Denne tredie og sidste Halveirkel var bredere end de første og bestrøet med hvidt Sand. Paa dette fine og bløde Sandlag var plantet en Mængde Siv i lige Frastand fra hinanden, og saaledes fordeelte, at de udgjorde en Række af Figure eller meget mere at regelmæssige Charaktere, som toge sig paafaldende ud mod den hvide Sandbund; da den tørre Siv var afbrændt til Grunden, saa at Resten kun forestillede sorte Punkter. Disse besynderlige Figurer havde dog noget originalt ved sig; og viiste at de vare gjorte med Overlæg; de forestillede en stor Mængde Trekanter, skiæve Fiirkanter, og uregelmæssige Polygoner, nogle Parallelogrammer, men saa regelmæssige Qvadrater, et stort Træ, som bøiede sig over Floden og var det anseeligste i hele Omkredsen, var ikke allene afskrællet ligesom de øvrige; men dets Stamme og Grene var ogsaa omvundet med grønne Guirlander. Det faldt Peron ind, at dette kunde være bestemt til en mysteriøs Ceremonie, eller være helliget til en Guddom, eller et Taknemmeligheds Monument for Flodens Velgierninger. Peron kunde ikke decsittrere disse Charaktere; men han tegnede dem af; han bemærker, at lignende Charactere, symboliske Tegn og Hieroglypher finder man hos flere ældre og nyere Nationer, som leve i en Barndommens Tilstand; dertil høre de nordiske Runer (disse ikke, da de ere tydelige Bogstaver, desuden kunne vel alle disse Tegninger ikke sættes i samme Classe med hinanden; samme kunne være betydningsfulde Tegn, andre blot simple Yttringer af Driften til det symetriske og regelmæssige.) Mexicanernes plumpe billedskrift og de Characterer, som man har fundet nedgravede paa Øen Ceylon, i Hottentott Land o. s. v.; ogsaa Commodore Philipp fandt allerede i den sydostlige Deel af Nyeholland grove Figurer indgravede i Klipper og Træstammer. (Disse fortiene at sammenlignes med dem. som Peron her opdagede.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Naar man vil studere Mennesket i sin oprindelige Tilstand, saaer det vigtigt saaledes, som allerede er bemærket, at man anstiller sine Undersøgelser ved Mennesker som leve Naturens Tilstand, som endnu slet ikke have staaet i Berørelse med andre Mennesker end med deres egne Stammer, denne allerede giorte Bemærkning gielder især ved alle de Spor man opdager hos dem til aandelig Udvikling; hvilken Forskiel giør det f. Ex, ikke ved at tænke over de mathematiske Figure, som Peron opdagede, om de ere blotte Efterlignelser af slige Tegninger af Europæere, eller de ere opfundne af dem (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Odessa er under 18de April følgende KrigsEfterretninger indløbne: Hussem Pascha, som havde samlet ved Burgas 4000 Mand Fodfolk og omtrent 1500 Mand Cavallerie, angreb den 9de April ved Dagens Frembrud i Spidsen for alle sine Trop ver den Biergstandse, som er anlagt tæt ved Sizopolis, og som Major Lebeden af den 2den Bataillon af Regimentet Asov forsvarede paa det tapperste. Tyrkernes Angreb var skrækkeligt, uagtet Kardætskuddene af 8 Kanoner som bleve understøttede af en god dirigeret Musketild og af Granater som man kastede ned i Gravene, lykkedes det dog en Officeer af de regulaire Tropper af HusseinsFølge og 3 andre Tyrker at klavre over Brystværnet og trænge ind i Skandsen; men hvor de bleve stukne ihiel. Saasnart der blev gjort Allarm, samlede sig Tropperne, som laae i Garnison i Sizopolis med en beundringsværdig Hurtighed paa Vaabenpladsen udenfor Staden, hvorfra General Wachten sendte dem i følgende Orden mod Fienden: to Batailloner af Regimentet Kamtschatkamaatte marschere til høire Side og to Batailloner af Regimentet Ukraine mod den venstre Side af Skandsen; i Spidsen marscherede den 1ste Bataillon af Regimentet Kamtschatka med to Kanoner af det lette Artillerie og blev understøttet af Regimentet Dnieprovsk løs paa Fiendens høire Fløi, som med Heftighed angreb Porten for Skandsen. Alle disse Tropper rykkede frem under Trommeslag og Hurraraab los paa Fienden som paa samme Tid blev beskudt af Kanoner med Kardætscher. Tyrkerne, som bleve angrebne fra alle Sider og vare udsatte for den heftigste Jld toge Flugten i den største Uorden; man forfulgte dem til de fiernlig gende Bierge; de søgte at skiule sig i Skovene og retirerede over Biergene til Burgas. Under Angrebet havde ogsaa de Russiske Kanonbaade, som vare opstillede paa den venstre Floi viist sig virksomme. Fiendens Tab maae have været meget betydeligt; thi foruden mange Døde og Saarede som det Tyrkiske Cavallerie førte bort med sig, bleve 251 Dræbte efterladte; 5 Mand bleve tagne til Fange. Russerne havde af Saarede 1 Stabsofficeer, 5 Overofficere og 67 Underofficere og Gemene og af Døde 27 Underofficere og Gemene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Generalmajor Wachten fik ved en Kugle en Contusion i Foden. Man veed allerede i Constantinopel dette Vanheld; ogsaa har det Rygte udbredet sig der at Russerne have besat Staden Mistoria ved Bugten ved Burgas; man seer nu der med en ængstelig Forventning de officielle Efterretninger og denne Begivenhed imøde. Den Tyrkiske Regiering har Grund til at være afficeret over denne Position, som Russerne have indtaget ved Sizopolis; thi denne Stad ligger kun 23 Mile fra Constantinopel. Sultanen giver derfor alle de Asiatiske Tropper, som ankomme til Constantinopel befaling til strax at marschere til Kysterne af det sorte Hav og især mod Sizopolis. Husseins Angreb paa Staden skal være en Følge af den nye Storveziir Redschid Paschas Ordre; han var den 11te Marts ankommen til Schumla og havde strax kaldet alle Paschaerne sammen til et Krigsraad. Sultanen har Grund til at befrygte at Russerne skulle kaste et stærkt Armeecorps ind i Sizopolis og dermed agere i Hiertet af Rumelien og i Ryggen paa Armeen ved Schumla. De to Casteller, som dække Jndløbet til det sorte Hav Caraburnu og Fanarakt, blive nu paa det stærkeste befæstede og 15000 Mand ere der opstillede for at forhindre ethvert Anfald af Russerne (Disse Omstændigheder vise hvor stor en Fordeel at det forskaffer Russerne at have Herredømmet paa det sorte Hav, og hvilken solid Tieneste Englænderne og de Franske have gjort dem ved at spolere den Tyrkiske Flaade i Slaget ved Navarino.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Angaaende Donauarmeens Operationer bemærkes i en Skrivelse fra Odessa af 10de April: at der vel forefalde hyppige Forpostfægtninger imellem de Russiske Tropper og Tyrkerne, men som ikke føre til noget Resultat og ikke fortiene at omtales. Betydelige Begivenheder kunne ikke saasnart forefalde, fordi Forberedelserne til Krigsoperationerne udkræve Tid, eftersom Tropperne have saa lange Marscher at gjøre inden de kunne naae Krigsskuepladsen. Armeen vil derfor synes at være uvirksom, fordi den maae oppebie sine Forstærkninger. Forresten yttrer sig en stor Krigslyst imellem Tropperne, saa at man kan være sikker paa at de ville svare til deres Monarks Forventninger. J Asien ville Operationerne ufortøvet begynde, hvorom GeneralPaskevitsch Bulletins ville snart underrette os, da hans Armee ifølge Breve fra Poti har concentreret sig og Tyrkerne allerede have begyndt Fiendtlighederne. Her i Odessa blive gjort Tilberedelser, af alle Slags til Armeens Forpleining, og til at indskibe Landtropper; blandt andet bliver der ogsaa forfærdiget Høepresser for at lette Tilførselen af denne Fornødenhed for Armeen ved at formindske dens Omfang. Vinteren er nu snart forbi, og denne Overgang er den usundeste Aarstid i vor Egn; der ere mange Syge, ogsaa blandt Tropperne; Sygdommene ere vel ikke betydelige; men de hindre dog Tienesten. - Efterretningerne fra Bucharest naae nu til den 13de April. Det hedder nu at Grev Diebitsch vil forlægge sit Hovedqvarteer med den største Hurtighed til Krajova forat bryde ind i Servien og bemægtige sig denne Provins; Nogle gaae saavidt i deres Formodninger at de antage, at det endog er en Hensigt at komme en stor Magt derved i Forkiøbet. Den 4de Division under General Pahlen har faaet Ordre fra Turno at begive sig til Kallaratsch, maa troer saaledes at han er bestemt til at beleire Silistria. En stor Mængde Artillerie bringes hen af denne Kant. Et Rygte siger at Garnisonen i Gjorgevohar gjort Udfald og frataget Russerne 5 Kanoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
General Geismar opretter nu ogsaa et Corps af Frievillige i det lille Vallachie og et andet oprettes i Moldau; disse Folk kaldes Pandurer og Heidukker; de faae Vaaben og Levnetsmidler men ingen Sold. Mange Remonteheste ere ankomne i Fyrstendommerne, og 18000 Vogne til Armeens Brug ere byggede der i Vinterens Løb, hvortil Transportvæget ogsaa er opkiøbt i Fyrstendom merne. Efterretningerne over Herrmanstad i Siebenbürgen tale vidt og bredt om al den Nød og uhyre Sygelighed, som skal herske i disse Lande, men Efterretningerne fra denne Kilde have saa ofte viist sig at være upaalidelige; desuden maae denne Mangel paa Levnetsmidler let kunne afhielpes, nu da Donaufloden ved Jsens Oprøning er bleven seilbar, og Tilførslerne fra det Russiske Rige kunne regelmæssigen ankomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Der berettes fra Vien under 28de April, at den Post, som forlod Constantinopel den 12te April har overbragt Breve til de udenlandske Gesandtskaber. Den Tyrkiske Agent i Teheran har meddeelt Paschaen af Bagdad en omstændelig Beretning om hvad der er passeret; Sagen har der gjort en stor Opsigt og opvakt det Haab hos Muselmændene, at Perserne ville foretage en Division til deres Fordeel. - Porten skal have modtaget Depescher fra Paschaen i Trapezunt, om fordeelagtige Fægtninger, som han har havt med Russerne. Tyrkerne befæste Erzenrum af al Magt, og samle en betydelig Armee i Nærheden af denne Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Den Armee, som Vicekongen af Ægypten vil afsende til Asien skal bestaae af 3 complette Jnfanterieregimenter tilsammen 12000 Mand, og 1000 Mand Cavallerie. Sultanen er i fuld Beskiæftgelse med at organisere sine Tropper, 31 Eskadroner Kavallerie hver paa 100 Mand og 45 Batailloner Jnfanterie, hver paa 1000 Mand ere exercerede paa den nye Maade, Artilleriet er forbleven paa den gamle Fod; de uregulaire Troppers Antal anslaaes til 300,000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Jndenlandske Efterretninger. Jaftes den 5te Mai behagede det Deres Majestæter Kongen og Dronningen, de høie Forlovede og hele det Kongelige Huus, første Gang efter Declarationen af den høie Forlovelse, at begive sig til Skuespilhuset, for at overvære Forestillingen af det til denne Anledning valgte Stykke; Elverhøi. - Ved Allerhøist og Høistsammes Jndtrædelse i den Kongelige Loge, hvorved Hs. Kongelige Høihed Kronprinsesse Caroline blev ført af Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongelige Høihed Prins Frederik Ferdinand af Hs. Majestæt Dronningen, udbrød det hele Huus i et stormende Jubelraab, der, ofte gjentaget, afgav et nyt Vidnesbyrd om Folkets hjertelige Deeltagelse i Kongehusets Glæde ved det nye Baand, der paa eengang skiænker det en nøiere indbyrdes Forbindelse og knytter det endnu stærkere til Danmarks Fremtidshaab og til alle Danskes Hierter. Den paa istemtes, med en Begeistring, som endnu sikkert aldrig er bleven overtruffet, en af Hr. Dr. Heiberg forfattet smuk Velkomstsang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Efter Sangen gienlød atter Huset af et flere Gange gientaget hierteligt Jubelraab. – Da Stykkets 4de Act Dr. Ryge med dyb Følelse fremsagde hiin Replik af Christian den Fjerde, om den frie Adgang Dannerfolket har til sin Fyrste, som saa skiønt slutter:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Saaledes var det stedse Skik i Danmark, Jeg seer i Aanden: Saadan skal det blive!" udbrød det hele Publikum atter i de meest levende bifaldsyttringer, der i flere Minuter af holdt de Spillende fra at fortsætte Stykket; og samme Jubel lød da Deres Majestæter og de høie Forlovede efter Stykkets Slutning forlode Huset. - Ge Gader og Pladse, som Deres Majestæter passerede, vare brillant oplyste, og man saae samme Transparenter og Decorationer som den foregaaende Aften. - Ved Allerhøistsammes Ankomst og Bortkiørsel, saavelsom i længere Tid efter musicerede et militairt Musikcorps paa den udenfor Skuespilhuset reiste Ballustrade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Foruden de i forrige Nummer af dette Blad beskrevne, faaes ved Jlluminationen den 4de den nes følgende Transparenter og Decorotioner: Over Portalen til Kunstakademiets Locale paa Charlottenborg var remstillet et Tansparent, forestillende de høie Forlovedes Navnetræk i Perler af Glasmosaik, omgivet med en af Hr. Prof. Fritzschemalet særdeles skiøn Rosenkrands. – Saare smagfuldt vare de høie Navnetræk med Krone i Transparent ligeledes anbragte paa Postgaarden og i Knirsches Holel (begge Steder vare tillige Jnskriptioner i Transparent, paa Gjethuset, hos Grevinde Rosenkrone i Amaliegaden, og i Caroline Skolens Lokale i Pilestræde, hvilket sidste desuden var behængt med Lamper. – Paa Statsminister Schimmelmanns Pallais faaes i Transparent en blændende oplyst Stierne, ved hvis Sider de høie Forlovedes kronede Navnetræk vare anbragte, tilligemed en Jnskription. - Udenfor Gammelholm var over Portalen og langs med Muren anbragt blussende Offerskaaler, og Muren behængt med Lamper, der paa begge Sider af Portalen dannede Form af et Anker med en Stierne. Forsalen til Raad- og Domhuset var særdeles smagfuldt oplyst, og i Baggrunden af samme faaes de høie Navnechiffter, tvende Musikkorps lode sig her afvexlende høre. – J Frimurerlogens Lokale vare fremstillede i Transparent de trende Malerier, forestillende Sandhed, Styrke og Viisdom, og paa Hr. Etarsraad Erichsens Gaard en svævende Genius mod en Myrthekrands. – Blandt Privatbygninger var neppe nogen oplyst med en mere glimrende Virkning end Hr. Etatsraad Holtens Gaard lige for Slottet, i hvis Vinduesfag, allene henved 700 Lys vare anbragte, ligesom Portalen desforuden var behængt med Lamper, ovenover Bygningen lyste fire Festblus, tvende paa hver Side af de høie Navnetræk, der vare omflyngede af Blomsterkrandse, og over hvilke der faaes en brillant Krone. – De tvende ved Holmens Broe henlagte Salutskibe vare ogsaa ved denne Leilighed smukt behængte med Lamper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Det milde og smukke Veirligt, der, efter en mørk og regnfuld Formiddag, forskiønnede Middagsstu den og Aftenen, bidrog ikke lidet til at forhøie Nydelsen af den almindelige Glæde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
(Kbhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Ledige Embeder. Præste Embedet ved den lutherske Menighed paa St. Croix, som er opgivet at indbringe omtrent 3250 Rdlr. V. C. - Told ontrolleur-Embedet i Langenfelde. Toldcontrolleur Assistent Posten sammesteds. – Toldinspecteur-Embedet i Gückstadt. – Toldkasserer-Embedet sammesteds. For dette sidste Embedes Oppebørseler stilles Sikkerhed, til Beløb 1800 Rbd. Sølvmynt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Befordringer. Den 1ste April er Bataillonschirurg ved det 3die jydske Jnfanterie-Regiment, P. A. C. Rosendahl, beskikket til Chirurg i Colding samt Distriktschirurg i Elboe, Beusk Aanst og Slauns Herreder. Den 22de, Justitsraad og Assessor i Lands Overretten samt Hof= og Stadsretten, N. L. Schønning, til Justitiarius i Lands-Overretten i Viborg; Cand. Theolog. L. C. Jbsen til Sognepræst for Nørrebroby Menighed i Fyen. Den 24de, Cancelliesecretair og Cancellist i Cancelliet, P. C. C. Hammerich, til Byefoged i Nakskou og Herredsfoged i Nørre Herred i Lolland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Kiøbenhavns Børs, den 8 Mai 1829. Cours. Hamborg 2 M. - ovista 206 - Species 209 (den 8de Mai 1828, 221.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 7 1/2 s. (i Fior 13 Mk. 4 s.) Konglige Obligationer uden Renter i Bemk. 86 a 86 1/2. (i Fior 82 1/2 a 83.) Dito uden Renter i Sdl. 88 a 88 1/2 Rbd. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbdlr. Dito i Sedler 106 1/2 Rbdlr. 4 PE. Rigsbanksobligat. Renter pr. 6te Januar 100. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 105 3/4. Dito dito til 4 PC. 98. - - Nye Dito Dito i rede Sølv til 4 PC. 97 a 97 1/2. 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, 61 3/4 a 62 Rd. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 64 a 64 1/2. NB. 1 Pd. Sterling beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesedler 150 1/2 Rbd. (Jfior - Svenske Sedler 50 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 8de Mai. Rug, Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. - s. 25 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede Tdn., 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 10 Rbd. 5 Mk. - s. Byg 2. Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Dito 6. Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. 2 Rbd. Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. Siællandsk Smør, Tdn. - Rbd. - Mk. a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
AVERTISSEMENTS. Dybt nedtrykt af det tungeste Slaa Skjæbnen endnu har tildeelt mig, bekiendtgiøres for Familie og Venner, at min elskede trofaste Kone Cathrine Rambusch, født Ome, Mandagen den 4de dennes, efter faa Dages Sygdom, kaldtes af Livets og Dødens Herre til at nyde den Løn, som hendes sieldne fromme Vandel her i Livet havde beredt hende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Erindringen om den svundne Lykke den Sallige skabte mig her, vil stedse være min kjæreste Trøst. Korsøer den 10de Mai 1829. C. v. Rambusch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-12
Den afdøde Uhrmager Frederik Madsen og senere afgangne Enkes Ane Margrethe Lisbergs Boe tilhørende Gaard Matr. No. 178 paa denne Kiøbstæds Bredegade, med tilliggende Grundtaxtlod, stilles herved til 3de offentlige Auctioner: Fredagen den 22de Mai 1829) hver Dags Formiddag Fredagen den 29de Mai 1829) Kl. 11. Fredagen den 5te Juni 1829) De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue, men 3die Auction paa den sælgende Eiendom. Conditionerne ere 8te Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 7de Mai 1829. Gude.