Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-14
Indenlandsk. Den standsede Kaperfart har na til Manges Glæde faaet nyt Liv, ved et under 28de Marts sidstleden udgivet Kongeligt Reglement for Kaperfarten og Prisernes Behandling", hvorved Reglementet af 14 Sept. 1807 er ophævet. Man kan ikke andet end beundre de liberale Grundsætninger denne Anordning er bygget paa. Foruden de almindelige Bestemmelser fastsættes, at den som erholder Kaperbrev, skal stille Øvrigheden Borgen for en vis Sum fra 1000 Rd. til 15000 Rd., saaledes at der i det ringeste borges for 1000 Rd.,men iøvrigt beregnes 100 Rd. for hver Mand Besætningen bestaaer af. Endvidere hæfte saavel Rehderne, som Kaperføreren, de første med Kaperfartøiet og den sidste med Person og Gods, for hvad Skade der tilføies den Opbragte. Kaperen er pligtig, efter Muelighed, at tage og til Priisdømmelse at opbringe alle ham forekommende Skibe eller Fartøier, som ere den Storbrittanniske Krone eller Storbrittanniske Undersaatter aabenbar tilhørende. Saa maae han og indbringe til lovlig Undersøgelse ethvert andet Skib eller Fartøi, hvis Neutralitet ikke er behørigen legitimeret, samt til Straffetolds Erlæggelse de Skibe, som have passeret Øresund eller Beltet uden behørig Klareringsbeviis. "Da Vi - ere Reglementets Ord - erkjende, som en ufravigelig Grundsætning, at frit Skib gjør fri Ladning; saa forbyde Vi paa det alvorligste de med Kaperbreve forsynede Krydsere, at opbringe noget Skib, tilhørende neutrale, eller i venskabelig Forbindelse med Os staaende Magter, hvem Ladningen end maatte tilhøre, naar de til Skibet og Expeditionen hørende Papirer befindes at være i vedbørlig Orden, og Skibet ikke er ladet med Krigscontrabande, bestemt til de under Storbrittannisk Herredømme værende Riget og Lande, eller i øvrigt, efter 6te §., Opbringelse underkastet. Ligesom frit Skib giør fri Ladning, saa drager og Skibets Ufrihed, Ladningens Ufrihed efter sig." Ved Visitationen maae Kaperen ikke understaae sig at aabne eller bryde Skabe, Aflukker, Kister, Skrine, Tønder, Foustager, eller andet, hvori noget af Ladningen kan være forvaret, ei heller egenmægtigen giennem søge hvad deraf ligger løst i Skibet. Men, naar han bærer Tvivl om, at Krigscontrabande eller fordægtige Papirer nogetsteds maatte være skiult, skal han lade Skipperen med sine Folk selv aabne de Giemmer, om hvilke der haves Mistanke, og igien tillukke samme. Den Kaper, som forseer sig imod ovenstaaende, skal erstatte Skaden, have sit Kaperbrev forbrudt, og desuden efter Omstændighederne ansees med anden Straf. Saasnart en Prise indbringes til nogen Dansk Havn bør Stedets Dommer i det seneste inden 24 Timers Forløb begynde og med mueligste Hast fuldføre Forhøret, under hvilket Forhørs Optagelse Dommeren i det Hele bør paasee begge Parters Tarv paa det omhyggeligste. Den beskrevne Retsforhandling bør derefter uopholdeligen pr. Estafette indsendes til Priseretten. Til at dømme i Pris=Sager i første Jnstants er anordnet: een Priseret for Sielland, Lolland, Falster, Møen og øvrige dertil hørende Øer, Samsøe undtaget, den holdes i Kiøbenhavn; een for Nørre-Jylland, samt Fyens Stift og Samsøe, der sættes i Aarhuus, een for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, der holdes i Flensborg; for hvert af Riget Norges Stifter een, som holdes i Stiftets Hovedstad; for Bornholm og Christiansøe een Priseret, som tager Sæde i Rønne. Enhver af disse Retter skal bestaae af en Justitiarius og to Assessorer, blant hvilke en Officeer af Søe-Etaten. Skriveriet ved Retten besørges af en dertil udnævnt Secretair. Opbringen Kaperen et Skib, uden nogen ved denne Anordning hiemlet Aarsag, bør han ei allene bære alle Sagens Omkostninger, men og erstatte den Opbragte al den Skade, som ved Opbringelsen er denne forvoldet. Findes Opbringelsen derimod hiemlet, da bliver Kaveren angerløs, uagtet Skibet, paa Grund af Omstændighederne, frikiendes; og bør i dette Tilfælde Skibet udrede de af Sagen og Opbringelsen flydende Omkostninger.