Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-04-11
Den Vest- Siællandske Avis, eller Ugeblad. Slagelse. den J landske Historie uden og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16te Aarg.) Tirsdagen, den 11. April 1820. (Nr. 32.)Ti er den 11. April 2 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdomme ne Hvorledes en stor Krig kunde udbryde paa Jorden. Der kan passere een politisk Begivenhed, som sandsynligen vil drage en blodig Krig efter sig, nemlig: dersom det Forslag skulde gaae igiennem i den Nordamerikanske Kongres, at Bomulds-, uldne og Jernvarer skulle forbydes at maatte indføres i de Nordamerikanske Friestater, Forslaget er gjort, Præsidenten har i sit sidste Budskab til Kongressen erklæret sig for at være af den Mening, at der bør giøres noget alvorligt fra Regieringens Side for at ophielpe Fabrikvæsnet; men Skatkammerse, cretairen har i sin meddeelte Betænkning derover erklæret sig derimod af den Grund, at dette Forbud vilde tilveiebringe et aarlig Deficit i Statsindtægterne af 6 Millioner Dollars, da som bekiendt de Nordamerikanske Statsindtægter fornemmelig fremkomme af Toldafgifterne paa Handelen med Udlandet. Denne Jndvending er vel ikke af stor Vægt, og formodentlig neppe engang meent, da dette Jndførsels=Forbud vilde især under de nærværende Conjunkturer frembringe en saa stor indvortes Rigdom og en saa anseelig Udførsel af Manufacturvarer, at dette Defitit vilde kunde blive overflødig erstattet; man maae derfore hellere antage, at der ligger en hemmelig politiske Aarsag til Grund for denne Moderklæring, nemlig den, at forebygge en Krig paa Liv og Død med Storbritannien, som vilde i hvorledes Udfaldet saa forresten blev, dog for en lang Tid standse Jndvandringen og derved det store Sving, hvori den indenlandske Cultur er for Øieblikket i Friestaterne. Man vilde betænke følgende Omstændigheder: Friestaterne tælle allerede ifølge de sidste officielle Efterretninger 60 Bomulds= og 36 Uldmanufacturer, og de be besidde alle de naturlige Fordele, som kunne giøre dem til Jordklodens Fabriklande; de have de raae Materialier i deres eget Skiød, Jern, Bomuld og Uld (uagtet Faareavlen endnu ikke er drevet til nogen Høide) de eie Steenkul og Skove i Overflødighed; de ere i Besiddelse af de ypperligste Havne og den herligste indenlandske Vandforbindelse, som ved Dampbaadenes Jndførelse er bleven saa overmaade lettet; Folket betaler ingen store Afgifter, og det er i de indre Provindser saare let at leve; Arbeidslønnen vil derfore blive meget lav, naar kun Leiligheden til Jndvandring kan uafladelig staae aaben; hertil kommer nu, at Folket besidder et udmærket praktisk og mechanisk Talent; hvad der derfore allene er til Hinder for Fabrikvæsnets Opkomst i Nordamerika er deels Jndvaanernes Forkiærlighed for det frie Landvæsen og Ulyst til at lade sig indspærre i Fabrikstuer og deels den øieblik lige Overvægt, som de Engelske Manufacturer have desuagtet hæver sig foruden i de store Søestæder ved det Allansiske Hav, Fabrikvæsnet ogsaa betydeligt i flere indenlandske Stæder, fornemme lig i Pittsburg, Zanesville, Cincinnati o. s. v. blev det derfore forbudt at uldne, bomuldne og Jernvarer maatte indføres i Friestaterne, og disse dertil beholdt Fred og frie Udførsel af deres Varer og Jndvandringen af nye Colonister fra Europa vedblev, saa vilde det Nordamerikanske Fabrikvæsen hurtigt hæve sig til en overordentlig Høide. Friestaternes 12 Millioner Jndvaanere vil de snart blive i Stand til at producere ligesaamange Fabrik varer som Storbrittanniens og Jrlands 17 Millioner. Disse Lande vilde ikke allene tabe hele Jndførselen af deres Manufacturvarer til Nordamerika; men de vilde tillige ikke kunde udholde Concurrencen med dem, da Folket er stærkere besværet med Afgifter og da de ikke have Stofferne til deres Manufacturer hos dem selv (enten aldeles ikke eller dog ikke i en tilstrækkelig Grad) nu vilde især komme den Hoved Omstændighed til, at da Friestaterne ligge saa nær ved de Sydamerikanske Sølv- og Guldlande, som nu enten have gjort sig uafhænhængige, eller ere nær at blive det; saa vilde de trække disse Landes naturlige Rigdomme til sig; hvilket alligevel kan efterhaanden skee for en stor Deel, uden at et saa overordentligt Befordrings middel behøves; herved vilde Europas Forarmelse nu hurtigt bevirkes, og især Storbrittanniens indvortes Velfærd pludselig styrte sammen; da de tre omtalte Manufacturartikler er Hovedgienstændene for dets Fabrikflid. Folkemængden i dets store Stæder vilde og faa Aar berøves al Beskiæftigelse og Fortieneste, som igien vilde have de største indvortes. Uroeligheder og den skrækkeligste Statsomvæltning til Følge. Skulde derfore dette Forslag gaae igiennem i Kongressen, hvilket dog ikke er troeligt, saa har man Grund til at holde den frygteligste af alle Krige, en Krig imellem to Nationer og deres nationale Velfærd, for aldeles uundgaaelig; thi den Engelske Regiering maatte da upaatvivleligt med hele Folkets Bifald sørge at forhindre Jndvandringen i Friestaterne og al Udførsel derfra, for derved at forebygge Udførelsen af et saadant System, som vilde have Storbrittanniens totale Ruin til Følge.