JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
35. Jfølge Andragende fra Arrestforvareren ved Falsters Birks Arrester, tillodes det, at der til Ting- og Arresthusets Brug i indeværende Vinter maa, foruden det allerede for brugte Qvantum Brænde, anskaffes 2 Favne for Arresthuus kassens Regning. 36. J Overeensstemmelse med Anordningen af 13de August 1841 §§ 6 og 29, er den 4de Februar d. A. bleven afholdt Valg paa de Medlemmer af Amtsraadet, som skulle indtræde den 1ste Mai d. A., samt ifølge 30 paa 2 Suppleanter. Ved dette Valg bleve Justitsraad Wilhelm af Sædegaardseiernes og Kammerraad Friderichsen af Sognedistricternes Valgklasse gjenvalgte til Medlemmer, hvilket Valg de have modtaget, og i Stedet for Færgemand Hansen af sidstnævnte Klasse blev udvalgt Procurator Aagaard, Forpagter af Hovedgaarden Binnitze. Til Suppleant af Sædegaards eiernes Valgklasse gjenvalgtes Kammerraad Jørgensen til Søllestedgaard og til Suppleant af Sognedistricternes Valg klasse, i Stedet for nuværende Sognepræst i Ballerup, Pastor Giessing, valgtes Sognefoged Borcher P. Skytte af Systofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Ved at meddele dette tilkjendegav Formanden det fratrædende Medlem, Færgemand Hansen, Forsamlingens Erkjendelse af den Dygtighed, den Jnteresse for det almindelige Vel, det besindige Overlæg og det værdige Forhold, han stedse har lagt for Dagen som Medlem af Amtsraadet, samt bevidnede ham dens Høiagtelse og Ønsker for hans Fremtids Vel. Forsamlingen blev derpaa hævet, efterat næste Møde var berammet til Tirsdagen den 6te Mai d. A., Formiddag Klokken 10. Saaledes uddraget af Amtsraadets Forhandlings=Protocol. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 3die Marts 1845. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Falsters Lollands Tidende. Spise er Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 13. Marts. No 32
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Jndenlandske Efterretninger. J Folkebladet af 7de Marts læses følgende Brudstykke af et Brev fra Mellem Slesvig: "Hvad Stemningen her i Byen og Omegnen angaaer, da er det kun ganske enkelte Mænd, der aabenbart tør vedkjende sig at være Danske. Mange er det vistnok i Hjertet; men den Ubunde thed, hvormed det slesvig-holsteenske Parti farer frem, gjør de Vaklende og Forsagte meere raadvilde. "De maae jo have Ret, ellers fik de ikke Lov dertil – dette Raisonnement hører jeg ti Gange hver Dag af Borger og Bonde, og vedbliver det slesvig-holsteenske Uvæsen endnu et Aar eller to, saa vil Befolkningen, med enkelte Undtagelser, høre til det vildtydske Parti. Al vor Arbeiden er ikke istand til at udrydde den Anskuelse, som Erfaring synes at tale for: at Regjeringen ei vil træde op mod det slesvig-holsteenske Parti. De giør Dem intet Begreb om den Haan, de Krænkelser, Plagerier, man er udsat for. Slesvigholstenerne ere utrættelige i at foreholde Mængden, at Regjering og Domstole ikke behandle dem paa samme Maade som de Danske. De fremføre som Beviis Orla Lehmann og Tiedemann, henvise til den slesvigske Forenings Protokal-Extracts Skjæbne, og til Jndholdet af Rendsborger Ugeblad No. 4 d. A.: "See J - hedder det – os tør man ikke vove at røre." Mængden forbløffes ved saadanne Leiligheder. – - Hvad Fremtiden skal bringe, vide vi ikke; dog har jeg aldrig et Øieblik tvivlet om den retfærdige Sags Seier, og gjør det ikke heller nu, men og vi opleve at see den Sol, der skuer Gjengjældelsen for al den Fornærmelse, som Danmark og de Danske nu maae lide ude og hjemme, det er et andet Spørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Den Roman, som "den Berlingske Tidende" i i denne Tid opvarter med i Feuilleton: Jntriguerne, og som formodentlig vil vedvare hele Foraaret, har i det Hele et meget lasciv Anstrøg, men i No. 5253 er den formelig liderlig eller utugtig. Det forekommer mig, og vistnok ogsaa Dem, at der ere saa skammelige Steder deri, som vel kan tænkes. Den er neppe Nogen, som har drømt om, at man skulde behøve at skjule Berl. Tid." for sine Døttre, imidlertid er det nu dog kommet saavidt formedelst denne Feuilleton Manie, som har betaget Bladet. Jeg vil antage, at Redacteuren af samme ikke selv har læst bemeldte Romans 10de Capitel hvorledes Damen tjeder sig &c. – Det er rigtignok noget letsindigt, at redigere et Blad uden at vide, hvad der staaer i det; men lastværdigt maatte jeg idetmindste kalde det, at optage Noget af den Natur, dersom Red. (Den Fris.) kjendte det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
J den oftere omtalte Sag imod forhenværende Kjøbmand Christian Fogh af Nakskov, blev den 13de de afsagt følgende Dom i Høiesteret: "Christian Foghbørhensættes i Fængsel paa Vand og Brødi 6 Gange 5 Dage."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
J Henseende til Actionens Omkostninger bør LandsOver- samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Etatsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 50 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Nykjøbing den 15de Marts. Afvigte Torsdag Aften Kl. 11 1/2 skrækkedes Byens Jndvaanere af Allarmtrommen, der forkyndte Jldløs paa den udenfor Slotsporten, paa Slotsbanken beliggende, Mølle, da Vinden har fra Byen, var denne saaledes uden Fare, der ellers vilde have været betydelig, fordi Slukningsredskaberne ikke kunde anvendes, da Vandet frøs inden det naaede Slangerne. Jlden formodes at være paasat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Brødrene Bils, som i nogen Tid have opholdt sig her i Byen og udført magiske, mechaniske og physicalske Experimenter, have ret forstaaet at trække Publicum til sig. Enhver af deres Forestillinger var næsten overfyldt, men paa den anden Side maa det ogsaa indrømmes, at disse Kunstnere ere de Første, der her i Nykjøbing have viist os, til hvilken Grad af Fuldkommenhed, Behændighed og Naturlighed, denne Kunstart kan bringes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
En Bonde fra Nørreherred paa Lolland, har i disse Dage skudt en Ulv paa Jsen i Langelandsbeltet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Udenlandske Efterretninger. England. Brevaabningssagen og den bittre Beskyldning, som Hr. Duncombe havde gjort Regjeringen, nemlig at den havde foranlediget de unge Bandieras Henrettelse, bevægede Lord Aberdeen til i Overhuset at afgive følgende Erklæring: Mylord! det maa vist være Dem Alle indlysende, at det britiske Cabinet ikke kan have vidst Noget om de unge Bandieras Tog fra Corfu til Calabrien, eftersom dette fandt Sted den 12te Juni og hine Brødre først ankom til Corfu 7 Dage forinden, nemlig den 5te. Men – jeg vil gaae et Skridt videre og gjøre Dem opmærksom paa, at det endog er usandsynligt, at det neapolitanske Cabinet har vidst Noget og hiint Forehavende og at det følgelig er et falskt Rygte, naar man tillægger dette den Hensigt at have lokket Bandieralerne i Snaren ved Spioner og Forrædere. Det er sandt, at den 13de Juni kom de østerrigske pavelige og neapolitanske Consuler til Gouverneuren paa Corfu, Lord Seaton, med Anmeldelse, at omtrent 60 Sammensvorne afvigte Nat vare afseilede til Jtalien og med Begjering om at seende et Krigsdampskib efter dem og lade dem opbringe. Men nu maa jeg spørge, hvad Jnteresse kunde vel disse Consuler have af at tage de Sammensvorne til Fanger, naar de vidste, at de allerede vare forraadte og ved deres Ankomst til Jtalien faldt i en uundgaaelig Snare. Disse ubesindige unge Mennesker bleve, som bekjendt, jo ikke heller slagne og tagne til Fange af Soldater, men af en Hob Bønder og nogle Gensd'armer under Anførsel af en civil Øvrighedsperson. Af Begivenhedernes simple Sammenhæng er det altsaa indlysende, hvor liden Sandsynlighed der er for, at den neapolitanske Regjering i Forveien har vidst af Foretagendet, end sige lokket Deeltagerne i nogen Snare. Jeg kan imidlertid ikke lade Leiligheden gaae forbi uden at omtale en Omstændighed, ved hvilken jeg kunde være bleven indviklet i denne Sag paa en alvorlig Maade: Sjælen i hiin Sammensværgelse var nemlig en Oberst Riccioti, er uroligt Hoved, som i mange Aar har været beskæftiget med slige Planer, og Bandieras Sønner saavelsom de andre enthusiastiske og ubesindige Ynglinge spillede blot den anden Rolle i Foretagendet. Denne Riccioti havde vidst at forskaffe sig et Pas af mig til Jtalien; da vi ikke tilstaae Udlændinge Passer, havde han nemlig ved et herværende Banquierhuus ladet sig indføre i det udenlandske Departement som en engelsk Undersaat, der havde Hjemstavn i Gibraltar og i Handelsanliggender reiste til Jtalien. Heldigviis blev han kjendt af det franske Politi, just som han stod i Begreb med at indskibe sig i Marseille; han blev arresteret og det falske Pas frataget ham. Antage vi nu, at han havde naaet Corfu med Passet, istedet for at han kom derhen uden samme, og at man ved Tilfangetagelsen havde fundet dette hos ham - hvilken Anledning vilde man da ikke have havt til at beskylde os for Forræderie enten imod ham eller imod de italienske Regjeringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Ovenstaaende Erklæring af Lord Aberdeen havde den Virkning i Underhuset, at adskillige af Ministrenes Modstandere frafaldt deres Klage, - blandt disse Lord Russell – eller dog i det Mindste frikiendte dem for at have ledet de ulykkelige italienske Frihedsmænd i en Snare. Jkkedestomindre vilde Hr. Duncombe, som tillige følte sig personlig fornærmet over at ogsaa hans Breve vare blevne aabnede, ikke frafalde sit Forslag, at Directeuren for det Londonske Postvæsen skulde indstævnes for Huset, for at aflægge personligt Vidnesbyrd og tillige medbringe sine Bøger og Registre. J denne Anledning yttrede Jndenrigsministeren, Sir Graham, at denne Sag allerede maatte betragtes som afgjort ved de af den hemmelige Comitee i afvigte Aar anstillede Undersøgelser, da denne havde gjennemgaaet alle de i de sidste 20 Aar i denne Hensigt udstædte Cabinetsordrer og fundet dem alle lovmæssige. Han forsikkrede tillige, at han aldrig selv eller ved nogen Underordnet havde ladet Breve aabne, uden at udstæde den lovbefalede Ordre og at han i denne Sag aldrig havde ladet sig lede af personlige eller Parti=Hensyn, men kun af vigtige politiske Grunde. Hvad isærdeleshed Hr. Duncombe angik, da var der Jntet ham bekjendt, der kunde nedsætte hans Characteer som en tro Undersaat og et hæderligt Parlaments medlem. Denne Erklæring af Jndenrigsministeren fandt Lorderne Hovick og Russell tilfredsstillende saavel for Huset som for Hr. Duncombe og formeente, at denne nu vel kunde lade sit Forslag falde. Endelig gjorde Sir R. Peel følgende Bemærkning: Cabinetsordrene til Krænkelse af Brev hemmeligheden ere i det sidste Aarhundrede udstædte under hvilketsomhelst Regjeringsparti, naar de befandtes nødvendige. Vil man finde noget Forhadt heri, saa maa man dog først indrømme, at Tilværelsen af denne lovmæssige Myndighed ikke er Ministrenes Skyld, men Parlamentets, som det tilkommer at give Love og at reformere dem. Alt dette kunde imidlertid ikke bevæge Hr. Duncombe til at tage sit Forslag tilbage og da samme dernæst sattes under Afstemning, blev det forkastet med en Majoritet af 75 Stemmer. Denne Afstemning er nu vistnok et Beviis paa, at Parlamentets Majoritet har Tillid til Ministeriet og er overbeviist om at det i dette Stykke benytter sin Myndighed med Retsindighed og Skjønsomhed, men det vilde dog være besynderligt, om Parlamentet skulde komme til det endelige Resultat, at hiin forunderlige og med den hele engelske Forfatning contrasterende Uskik fremdeles skal vedblive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Blandinger. Paa Galladage bærer Dronning Victoria af England en Bracelet, der vel er et af de betydningsfuldeste Mementoer, som kongelige Øine, i Glandsen af straalende Fester og under begeistrede Hyldingers Jubel, kunne dvæle ved. Bemeldte Bracelet, der er forarbeidet af det fineste Guld, er smykket med fire af de sjeldneste Diamanter, som kappes med hinanden i deres Vands Skjønhed, men som faae deres høieste eiendommelige Jnteresse ved de Besiddere, i hvis Hænder de tidligere have befundet sig. Den første og største af disse Diamanter har tilhørt den for det brittiske Folk uforglemmelige Prindsesse af Wallis, Charlotte Auguste. Den anden og tredie eiedes engang af den ulykkelige Dronning af Frankrig, Marie Antoinette. Den fjerde og skjønneste af alle glimrede engang paa et forgudet kongeligt Hoveds hvide, majestætiske Pande, der ogsaa havde maattet falde paa Retterstedet: den tilhørte den skotske Dronning Marie Stuart og sildigere en Konge, hvis Magt udsluktes med hans Broders Stierne: Joseph Napoleon. Mon indholdstungere Erindringstegn, i en fiin let Ring, have omsluttet en Qvindes Arm, J Tillæget til Allgemeine Zeitung" for 25de Februar skrives fra Washington af 30te Januar: rie-Extension Canalen fra Pensylvanien, som forbinder de store Søer med Deelavare og Oceanet, er færdig, og en Dampbaad har allerede bereist samme fra Ohiofloden af. Allerede den 3die Decbr. blev denne Begivenhed høitidelig festligholdt, det er ogsaa af ubeskrivelig Vigtighed for vor Verdensdeels indenlandske Handel. Omsætningen paa Jndsøerne beløb sig i det forløbne Aar til 100 Millioner Dollars. Ved denne Forbindelsescanal er en stor Deel af de forenede Stater bleven til en Halvs. Varer, kunne nu komme til Nework eller Philladelphia, og uden at berøre Jorden gjøre Reisen til det fjerne Vest, og derfra mod Syd naae New-Orleans, fori det mexicanske Hav at søge et Marked enten paa Cuba eller Jamaica. Kulgruberne i Pensylvanien ville paa denne Maade fordoble deres Værdi, og det hele Vesten ved Dampskibes Hjælp blive forsynet med billig Brændemateriale til Locomotiver og Fabriker af alle Slags. Men vi nøies ingenlunde med dette Resultat. Tractaten med China har lært os at indsee Nødvendigheden af, ikke blot at kappes med Englænderne paa det himmelske Riges Handelspladser, men ogsaa at løbe dem forbi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
(Forlangte Jndrykkelser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Siden vor sidste Bekjendtgjørelse have vi endvidere havt den Fornøielse at modtage 33 Rbd. 4 Mk., der, lagte til de anmeldte 35 Rbd. 3 Mk. 8 s., udgjør 69 Rbd. 1 Mk. 8 s. Disse ere nu anvendte paa følgende Maade: og 1/2 Favn Brænde til 50 Familier, er 12 3/4 Favne, som tilsammen har kostet . . . . . . 62 Rbd. Mk. 12 s. 2 Læs Tørv til 2 Familier, 1 Rbd. 1 Brød og 1 Mk. ugentlig i 4 Uger til 2 Familier. 3 Mk. til en Familie og 1/2 Skp. Gryn til en anden . . . . . Varm Mad til 4 Børn 2 Gang ugentlig i 3 Uger. . . . . Tilsammen 69 Rbd. 1 Mk. 8 s. Det fuldstændige Regnskab ligger til behagelig Eftersyn hos Medundertegnede Knudsen. - Deer os en kjær Pligt at frembære samtlige Trængendes Tak for den Hjælp, der raktes dem, da Nøden var haardest, ligesom vi ogsaa paa egne Vegne bevidne vore Medborgere vor Erkjendtlighed for den Tillid, de have viist os. Nykjøbing den 14de Marts 1845. Hylsen. Knudsen. Philipsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
AVERTISSEMENTS. Lollands Sparekasse. agter til 11te Juni Termin d. A. at udlaane i mindre Summer circa 10,000 Rbd. i faste Eiendomme, paa de Vilkaar, som dens Regulativ for Annuitets Laan, af 25de Juni f. A., indeholder. Ovennævnte Regulativ kan erholdes tilkjøbs hos Kassens Agenter og Directionens Medlemmer, for 12 Rbs. pr. Expl., og bemærkes her af sammes Jndhold: at Begjeringer om Laan maae være indsendte til Directionen inden 1ste April Nakskov den 11te Marts 1845. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Ved det den 14de Marts i Saxkjøbing afholdte Møde har det viist sig, at et Antal af omtrent 1100 Medlemmer have tegnet sig til Deeltagelse i det Assurance-Selskab, der paatænkes oprettet for de mindre Landeiendomsbesiddere i Lollands Falsters Stift. Jdet man tillader sig atter at indbyde til Deeltagelse i dette Selskab, skulde man ikke undlade at bemærke, at Comiteen er bleven enig om, at der intet Jndskud bør erlægges til Selskabets Kasse, men at derimod den aarlige Udgift(Repartitionsbidraget til Dækning af Brandskade fraregnet) ikkun bliver 4 s. pr. 100 Rbd. Medlemstegning modtages fremdeles af: H. Olesen i Sæddinge, Jochumsen i Døllefjelde, Wrede i Egebølle, P. Povelsen i Brandstrup, Peder Skafte i Karlebye, B. Skytte i Systofte, Niels Kylling i Taaderup, Peder Thomsen i Falkerslev, Sarkjøbings 4de og sidste Assemblee bliver afholdt paa Gjæstgivergaarden 2den Paaskedag, Mandagen den 24de de om Af Bestyrelsen. tenen Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Godt rødt Sommer- og Vinterkløverfrø, nøiagtig sorteret, faaes til 22 Mk. pr. Lpd. i Sar kjøbing hos Julius Bøttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Fyrre=Tømmer i forskjellige Længder, Lægter 20 & 24 Fods, samt Brædder, Store Hestedækner til 4 Rbd. pr. Par, Rundins Jern-Patent-Plouge, Godt beslaaede americanske Plouge, Kakkelovne og andet Støbegods m.m., faaes i Saxkjøbing hos Julius Bøttern. En Parcel medtilliggende 15 1/2 Tdr. Pløie 3 land, og circa 1 1/2 Tde. Land Skov, ønskes underhaanden bortsolgt, Kjøbmand Kiøki Nakskov meddeler nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Auctioner. Løverdagen den 29de Marts førstkommende, bliver paa Grevskabet Christianssædes østre District ved offentlig Auction 2de Gaarde, enten bortsolgte som Arvefæsteiendomeller bortfæstede, nemlig: 1. En Gaard i Langet, (forrige Jens Nielsens Fæstegaard, under Østofte Sogn, der har et Tillæg af 65 Tdr. 5 1/2 Skp. Land og staaer for gammelt Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. Gaardens Jorder ere for nylig og for Størstedelen, mærglede, ligesom der er lagt en god Vintersæd. Auctionen over denne Gaard afholdes paa selve Gaarden benævnte Dag Kl. 10 Formiddag. 2. En Gaard i Opager, (forrige Jørgen Olsens Fæstegaard, under Aagebye Sogn, der har et Tillæg af 33 1/2 Td. Land og staaer for gl. Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/5 Alb. Gaardens Jorder ere som forrige og for nylig mærglede. Auctionen over denne Gaard afholdes ligeledes paa Stedet samme Dag Kl. 2 Eftermiddag. Dette saavelsom at Conditionerne forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede, der desuden paaviser Eiendommene, bliver herved bekjendtgjort. Christianssæde den 12te Marts 1845. J. M. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Torsdagen den 27de de, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, ved offentlig Auction, som afholdes i Kjøbmand Brabrands Sal her i Maribo, opbuden til Bortsalg: 40 Sække Brasil=Caffe, 3000 Pd. Candis og 3000 Pd. St. Croix Sukker, 1000 Pd. Cichorie, 1000 Pd. Svedsker, 500 Pd. Rosiner, 1000 Pd. Riis, 500 Pd. Stivelse, 100 Pd. Cancel, 10 Tdr. grøn Sæbe, 50 Skpd. Stangjern, 6 Skpd. Hør & Hamp, 10 Kasser 3 og 4 Tom. Søm, 50 Tdr. Tjære, 25 Tdr. Sild, 2 Skpd. Klipfisk, 6000 Potter 8 Graders Brændeviin, 10 Ankere Madeira, 600 Flasker forskjellige Vine, 150 Pakker ubleget Tvist, 6000 Alen forskjelligt Lærred, 100 Tdr. Malt, 1000 Tdr. Byg, 100 Tdr. Rug, og 100 Tdr. Havre, 400 Lpd. udenlandsk rødt Kløverfrø, 150 Lpd. lollandsk dito, 150 Lpd., hvidt dito, en ny holsteensk Vogn, 50 Riis forskjellige Skrivpapirer, Klæde, Sirts, Bomuldstøi, Multum i flere Couleurer, Dynevaar m. m. Caffe og Sukker sælges kun i Sække og Kasser, og de andre Varer i passende Partier. Vederhæftige Kjøbere gives 9 Maaneders Credit med Betalingen, som erlægges til Proc. Aagaard paa Binnitze. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Maribo Byfogedcontoir, den 13de Mars 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-15
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-17
Falsters Lollands Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 17. Marts. No 35.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-17
Jndenlandske Efterretninger. J Fyens Stifts-Avis af 11te ds. læses følgende Meddelelse: J disse Dage er man bleven ubehagelig overrasket ved at modtage Regning paa Roeskilde Stændertidende, da den beløber sig til den enorme Priis 6 Rbd. 20 s. Naar man spørger sig, hvad har man for Pengene, da kan kun svares med Tydskeren: Viel Geschrei und wenig Wolle, eller: en Deel Papir (naar man fraregner de kjernefulde Foredrag fra de liberale, selvstændig optrædende Mænd, for hvilke Størstedelen af Nationen vistnok fandt den meest levende Sympathie) overtrykket med vidtløftige, kjedsommelige Debatter, lavte og høittravende Talemaader af Adelsaristokratiet, Privilegiemændene og tvetydige Characterer, som maatte vække Medynk og Modstand hos Folket. - Dog man maa glæde sig ved det Haab, at netop disse saa skarpt fremstillede Anskuelser, hvori der ligger det kraftigste Beviis for, at fleertallet Jntet vil opoffre for Statens Bedste, for Nationens naturlige Rettigheder og friere Udvikling, ville oplyse den egentlige Kjerne af Folket om, at dets Fremtids Haab ligger i en tæt Sammenslutten af deres egne Kræfter, og naar den Bevidsthed først er bleven almindelig, da kan Seiren ei udeblive, uden at man igjen behøver at subskribere paa Roeskilde Stændertidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-17
Det Classenske Legat har iaar udsat følgende Præmier for videnskabelige Afhandlinger: 1) At vise, hvilke af Landets raae Producter, enten disse nu hidrøre umiddelbar fra Landets Jordbund, eller fra dets Dyrkning, eller fra det omgivende Hav, ere bedst skikkede til derpaa at grunde en Fabrikation. Præmien er 100 Rbd., og man vil, dersom Omstændighederne dertil give Anledning, ogsaa tildele meer end een Afhandling denne Præmie. 2) Fremstilling af Bageriets Tilstand i Danmark, og en Undersøgelse om, hvorvidt denne svarer til Nutidens Jndsigter og Erfaringer. Præmien 100 Rbd. 3) Bagerne i Kjøbenhavn (dito i Provindserne) maae af forskjellige Grunde benytte en betydelig Deel Gjær fra Hertugdømmene og Udlandet, hvorved de ikke sjeldent komme i Forlegenheder, som have en ugunstig Jndvirkning paa det Brød, de levere. Det vilde derfor være ønskeligt om StivelseTilberedning af Hvedemeel, sat i Forbindelse med en rigtig Benyttelse af de nyere Erfaringer over Plantelimens Evne til at fremkalde Gjæring, kunde lede til en Gjærfabrikation, som hævede de omtalte Vanskeligheder for vore Bagere. Selskabet udsætter derfor en Præmie af 200 Rbd. for den, som efter Forsøg nogenlunde i det Store kan angive en Methode at vinde Gjær i en saa stor Mængde, forenet med saadan Godhed og billighed, at man derved efterhaanden kan erholde den til Hovedstadens Bage rier nødvendige Gjær tilvirket i Sjælland. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-17
En Mand, der havde Forretninger oppe i Contoirerne ved Gjældscommissionen, tabte for nogle Dage siden 800 Rbd., som han netop havde i Lommen for at afslutte et Huuskjøb. – En Mand, der iforgaars havde sat sig nogle Timer paa en Trappe i lille Kongensgade, for at sove, frøs næsten ihiel, og blev bragt bort i en ynkelig Tilstand. Et lignende Tilfælde indtraf samme Dag i Nyhavn. -J Søndags tracterede paa Kongens Nytorv en i Slængkappe indhyllet Herre, af hvis Ansigt man ikkun skimtede Overskjæget, et Fruentimmer paa den haandgribeligste Maade. Nogle tillende Søfolk lagde sig derimellem, og ledsagede Herren til Hovedvagten, hvor han, mærkeligt nok, strax blev fri, da man formodentlig havde seet en Bekjendt for sig. (Flyvep.) Ved at omtale den overveiende Nytte, en uindskrænket Skrivefrihed fører med sig, betegner Prof. R. Nyerup i et Brev (af 1789) til Prof. Rector O. Worm – aftrykt i Horsens Skoleprogram for 1844 – den gamle Lugekone, Madame Con sura, som "et skrøbeligt qvindeligt Redskab, der ofte gaaer i Barndom, og istedetfor alene at luge Klinten af, rykker hun Hveden op med." (Hors. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-17
Det første Hefte af "Maanedskrift for Børn er nu udkommet. Dette opfylder de Fordringer, man ifølge Udgiverens Jndbydelse kunde gjøre. De enkelte Fortællinger og Digte ere smukke og hensigtssvarende. Saavidt vi vide har Publicum allerede ved en betydelig Subskription skienket dette Foretagende Opmærksomhed, hvortil vi ogsaa fremdeles maae anbefale det. Kun var det ønskeligt om Lithographierne maatte blive noget bedre. (B. T.)