JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Stockholm, den 24de Julii. Senerallieutenam Meyersildts Kappert an det Passerede ved SuuntaJeg har den Ære, underdanigst at indberette Deres Konbelige Majestæt, at jeg med mine underhavende Tropper nu staaer ved Suttula, og er i Besiddelse af Byen og Øen. roen har Fienden afbrudt, dog staaer han endnu ved samme med fine her havende Tropper og Kanoner. Angrebet skede i Gaar Eftermiddag paa følgende Maade : "Da jeg havde er net, at Fienden, uagtet han allerede havde ødelagt Broen, som var paa denne Side, var gaaet over med endeel Jægere i Kosakker, formodenlig for at sveide : befalede jeg strax de ved Heiklax posterte Jægere, at fremsende stærke og ved Understøttede Patrouiller, ja endog, dersom det skulde forlediges, at marchere med den hele Bataillon, for at drive Fienden tilbage over Passet, og saavidt mueligt at nærme sig Broen. For at understøtte dette, afsendte jeg alle Piqueteer, han de øvrige Tropper Ordre til at bryde op uden Telte eller Digage og tiltraadte Marchen med dem. Henimod Kl. 7 omtillenen kom jeg derhen og sandt allerede vore Jægere i Action sin de fiendtlige, hvilke de dog havde drevet tilbage. Herer lod jeg stille Jægere ved Strandbredden for at chargere Funden, da vil imidlertid fra begge Sider skiød med Kans. Vor Hensigt var, at fordrive Fienden fra Landsbyen, Suttula og fra Broen paa denne Side, som han havde afbrudt. Pinne temmelig heftige Kanon og Musketild varede til Kl. From Natten, da Fienden mærkede, at vi fra Landsbyen, Haukola havde tourneret ham paa hans høire Fløi, hvorpaa han trak sig tilbage og overlod os Suttula og den før se Broe. Jeg lod derpaa strax tage Byen i Besiddelse Berling. og sætte Broen i brugbar Stand. Saalænge dette skedte, holdt Fienden sig temmelig stille, dog hørte man ham arbeide stærkt paa den anden Side af den store Broe, hvilken han og nedrev. Kl. imellem 2 og 3 om Morgenen bleve nogle Piqueteer udsendte for at undersøge denne Broes Tilstand, og da man sandt, at Fienden stedse vedblev at arbeide paa dens Nedrivelse, begyndte vi strax at skyde paa ham, hvorved Arbeidet vel blev standset, men i dets Sted fulgte en heftig Kanone og Musketild, som varede til Kl. 7 om Morgenen, og da jeg saae at Broen var ganske beskadiget og ubrugbar, saa maatte jeg lade mig nøie med at forsvare Øen Suttula. Paa vor Side faldt ingen; 1 Officer og 10 til 12 Gemene, bleve saarede, og Dagen forhen blev Capitain Lundblad, som med 6 Dragoner var reddet ud for at recognoscere, omringet og nedsablet af Fienden. Af Mangel paa nærliggende Landsbyer og en til Leir tienlig Plads lader jeg mine Tropper, opholde sig i Skoven. - Paa endeel Kosakker, som formodentlig ved min hastige Fremrykning ere blevne hindrede fra at trække sig tilbage over den ødelagte Broe, og endnu skulle vanke omkring her i Skovene, vil jeg i Morgen lade anstille Klap Jagt af mine Jægere."J. A. Meyerfeldt.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Paris, den 27de Julii. Man seer nu Beretningen fra den Committee, som det var overdraget at arbeide paa en Constitution eller Statsforfatning, saaledes som den af Hr. Mounier var bleven forelæst i Nationalforsamlingen. J samme siges blant andet: "Under Constitutution forstaaer man en vis og fastsat Ordning i Regieringen, hvilken ikke kan existere, med mindre den bliver understøttet ved Fundamental-Realer, som ved en Nations, eller deres, som den har valgt til sine Repræsentanter, frie og formelige Samtykke ere blevne udkastede. En Constitution er altsaa en bestemt og bestandig Regieringsform, eller en Forklaring over de forskallige Magters (pouvoirs) Rettigheder og Forbindelser, hvoraf den bestaaer. - Dersom Regieringsmaaden ikke har sin Oprindelse fra Folkets tydelig udtrykte Villie, er der ingen Constitution forhaanden; det er kun en Regiering de facto, som forandrer sig efter Omstændighederne, og giver efter for alle Tildragelser. Den høieste Myndighed har da mere Magt til at undertrykke Menneskene, end til at beskytte deres Rettigheder. Saavel de, der regiere, som de, der regieres, ere lige ulykkelige.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
J Frankrig mangler man ikke ganske Fundamental Løve, som ere beqvemme til at formere en Constitution. Sceptret er ikke indført ved Vold, men med Nationens Villie. Allerede i de første Monarkets Tider valgte man en Familie, som man ophøiede paa Tronen; men den forskjellige Magts Grændser vare ikke nok bestemte, hvoraf reiste sig de mange Revolutioner, som ofte gjorde Tronen vaklende; de Franske indsaae dog bestandig, at de behøvede en Konge. - Forikke at underkaste Riget en Fremmeds Herredømme, for at bevare Sceptret til en Fransk og have Konger, som vare Borgere, blev Qvindekiønnet udelukt fra Kronen. Disse helligede Marimer ere bestandig blevne erkiendte i alle Forsamlinger af Nationens Repræsentantere og de nu værende ere af deres Committentere blevne afsendte for at give dem nye Kraft. Videre er det en vis Grundsætning, at de Franske ikke uden deres Samtykke kunne paalægget Skatter ; og ved den lange Forglemmelse af Folkets Rettigheder har den høieste Magt, saa ofte den erklærede sig over denne vigtige Gienstand, derved givet tilkiende, at Skibsidierne maatte være en frie og vilkaarlig Bevilling. - Af disse Grundsætninger viser Committeen: "at en Constitution, som nøie bestemmer Monarchens- og Nationens Rettigheder, er ligesaa nyttig for Kongen, som for Medborgerne. Han vil, at hans Undersaattere skulle være lykkelige. Han skal nyde deres Lykke, og naar han handler i de Loves Navn, som han har aftalt med sit Folks Repræsentanter, saa skal intet Corps, ingen Particulair, af hvad Rang og Lykkes=Omstændigheder han endog er, have den Forvovenhed, at sætte sig imod hans Magt. Hans Skjæbne skal da være tusinde Gange ærefuldere og lykkeligere end den mest uindskrankede Despots. Den vilkaarlige Magt giør dem, som udøve samme, ulykkelige, som man er tvungen til at anfortroe samme, bestræbe sig idelig for at misbruge den til deres egne Fordeele. Man maae bestandig give efter eller seire over dem. - J det følgende heder det: "Der gives tet Onde, som Friheden jo forsøder; ingen Fordeele, som dens Forliis kunde erstatte. Vi maae gribe dette lykkelige Øieblik, vi maae ile med at forskaffe vor Fadreneland den. Vi maae benytte os af Hs. Majestæts velgiørende Hensigter. Naar Friheden engang er fastsat og den lovgivende Magt bestemt, saa ville gode Love naturligviis fremkomme af sig selv o. s. v.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Wien, den 29de Julii. Sidstafvigte Søndag ankom en Commer til den her værende franske Gesandt med Efterretning om de Uroligheder, som i Midten af denne Maaned havde Sted i Paris og Versalles. Hendes Majestæt Dronningen havde affærdiget ham, en han frembragte mundtlig sin Ærende, da Forvirrelsen, som den Tiid herskade, og den Hastighed, hvormed han blev af sendt, ikke tillod at medgive ham skrivtlige Depecher. Den gen derpaa ankom ogsaa en Coureer fra den Keiserlige Gesandt. ved det franske Hof, hvis medbragte Depecher have her gjøre et almindeligt og stort Jndtryk. Siden den Tiid ere tvende Courerer afsendte til Frankrige og paa samme Tild een til Brussel, hvilke have givet Anledning til det Rygte, at Keiseren har tilbudet Kongen sin Svoger nogle Regimenter, som paa første Vint fra Hs. Majestæt kunne bryde og fra de Østerrigske Nederlande.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Det er endnu ubekiendt, hvad Feldtmarskal Landen efter Berbirs Erobring vil foretage sig. Man troede i Almindelighed, at Landon vilde nu føre sin Armee for Belgrad og beleire denne Fæstning, imedens at Feldtmarskal Hadick med Hovedarmeen søgte at afværge ethvert Forsøg, som Tyrkerne maatte giøre for at komme denne beleirede Fæstning til Hielp.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
J Syrmien var allerede følet de nødvendige Anstalter til den Croatiske Armees Forflegning ; Grevskaberne havde Ordre at levere de for Croation bestemte Levnetsmidler til SormienRekrytterne til den Landanske Armee bleve underveis befalede at marchere til Semlin, og det svære Beleirings=Artillerie samt Fregatterne skulde fra Peterwarden bringes til SamlinNu veed man, at alt dette er bleven ændret; at Vaabenstistanden imellem Feldsmæskal Haddick og Pachaen er med 12 Dages Opsigelse bleven fornye, og at Landon ikke vil vend sig mod Belgrad men mod Banialuka eller Wihacz. Egens lig er den hele Operationsplan endnu en Hemmelighed, som ikke uden ved sin sucessive Udførelse vil blive bekiendt. Wallachiske Røvere og smaa Detachementer af det Maprojennske Corps have forsøgt indskillige Angreb mod Passerni Siebenbürgen, men ere stedse blevne afviste ved den tian Modstand og Tapperhed, som altid har udmarket de Stederbargske Tropper. Prindsen af Coburg beskytter nu Moldaeftersom de Russiske Tropper, som forhen stod der, brugt for det meste i Beleiningen for Bender.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Stockholm, den 7de August. De sidst indløbne Efterretninger fra Carlocrona melde, Hs. K. H. Hertugen af Sødermanland er den 1ste hujus kommen med Flaaden paa Carlscrona Reden, for sammester at ombytte de Syge af Besætningerne med friske Mandskab og at indtage mere Ammunition og nye Kanoner paa de Skil som hidindtil vare forsynede med gamle. Disuden berette at Hs. K. H. har befalet en lovlig Undersøgelse over Com Admiral Lilliehorns Opførsel under Søeslaget den 26de Ju sidstleden.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Gotteborg, den 7de August. I Gaar Morges afseilede de Kongel. Orlogs FregatBellona og Diana tilligemed en Brig og en Kutter paa Kryn, ning, under Hr. Oberst=Lieutenant og Ridder Rosensvar, Command. J Breve med sidste Post fra Carlscrona m. des, at den Kongel. Orlogsflaade er indkommet sammeste Mandal, den 18de Julii.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Det Mandalske Skydeselskab foretog sin aarlige Fugleskydening Fredagen den 10de Julii, da Ringen blev nedskudt at er Major von Krogn, som derfor bekom Præmien en Sølv. be=Sie indvendig forgyldt; høire Vinge af Hr. Mathias, Hansen, semier, som derfor fik en Sølv Fiskeskee ; venstre, Vinge af Hr. Giert Tørrisen Giertsen for den constituerede, Sorenskriver Hr. Niels Bonnemie, som derfor fik en Sølv forgyldt Punsche Ose. - Den følgende Dag fortsatte SelNabet Skydningen, og blev da Halsen nedskudt af Hr. Fride til Otto for Hr. Niels Wisløff, som derfor fik en SøCalotskee, Rumpen af Hr. Tørris Andersen for Hr. Told skriver Lund, som derfor fik en Sølv Theedaase, og Krop hen af Hr. Major von Krogh for Stads=Capitain Hr. Kiel Mand i Stavanger, som derfor bekom Konge Gevinsten, en Sølv Pacal indvendig forgyldt, og blev Fuglekonge for dette Aar. Efter Skydningen blev Selskabet beværtet paa Skyde Kanen med et tarveligt Aftens Maaltid, og under Kanoners Resning blev allerunderdanigst erindret Hs. M. Kongens 16. Kongel. Høihed Kronprindsens og det Hørkongelige Arve huses allerhøieste Velgaaende ; derpaa forlod Selskabet hinanden glad og fornøiet over, at denne Skyde Ovelse er et fortreffeligt Middel til at gjøre den ellers altid troe Borger og Undersaat end mere skikket til Kongens og Fædrenelandets Forsvar. Froen i Gulbrandsdalen, den 27de Julii.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
De skrækkelige Følger man her i denne Field Egn befryglade sig af den strenge vedvarende Regn, ere desværre indtrukge, men langt sørgeligere end man kunde formode : Onsdamen den 22de d. M. udbrededes især en almindelig Forfærdelse selant os, da Field Skriden med Torden Brag trindt omFring borttoge Huse, Aare og Enge, nedstyrtede alt i den Valen igiennemløbende Elv Langen kaldet, og derved opFaldte samme saaledes med Skov, Steen, Gruus og Vrag, tet alle Huse, Volde, Agre og Marker paa begge Sider af Liven beliggende bleve overskyllede, endeel bortførte, ante nedmudrede. Endnu veed man ikke hvor stor Odelæggelsin norden for os er, siden Veiene ere rumerede, endog Kongeveien paa mange Steder udstyrtet, at ikke Ruderaasmme kan kiendes, men saavel Beliggenheden, som den ere Mængde Vrag, der har gaaet i Elven, lader befrygte egen Ulykke er skeet. Saavidt man til i Dag med Vighed. der faaet Underretning om, ere 7 Mennesker her at Hoved- ognet omkomne, 2de Gaarde hvorfra Folkene Natten, brud flygtede, med samt Huse, Agre og Eng aldeles nedFortede, mere end 20 Opsidder lidet den betydeligste Skade, maa huus og Ager, og næsten alle forloret sine Høe Slaatter. Med Vished kan man itte beregne det store Antal af Huus strand, der med Familier ere blevne huusvilde, og hvoraf en Deel i reddet lidet, andre allene Livet. Forfærdelsen der sig ikke beskrive, hvoraf og nogle, som have kuns ringe Pinde Styrke, ere blevne forvildede. Skulle denne BeBendtgiørelse, som vist ikke overdriver Tabet, opvække en hielpsom Medlidenhed hos Landets Ædle af begge Kiøn, alle Stænder, der under vor trykkende Tids Crisin maatte have tilovers at rædde de meest Nødlidende af dette Sogn, da med en tillidsfuld Ærbødighed indlades den kummerfulde Trang.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Af en Skrivelse fra Nordmøer i Tronhiems Stift, den 27de Julii.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Afvigte Uge er desværre bleven mærkværdig ved en sørgelig Naturdegivenhed: En vedholdende stærk Regn opløste Sneen paa Fieldene med saadan Hastighed, at den over fine Bredder, stigende Sundals=Elv bortskyllede alle i Nærheden af samme liggende Gaarde, Huse og Agre, saa at næsten dette hele Sogn er ødelagt af denne Vandslod. Skadens Betydelighed kan endnu ikke med Vished bestemmes, dog kan den nogenledes sluttes deraf, at i hele Sundalen og Romsøe er kun en eeneste ubeskadiget Gaard tilbage, og i disse Dage har Vandets Overflade i hele Sundals Fiorden været skiult med Vrag af Bygninger og sønderbrudte Huse blandet med Legemer af døde Mennesker og Creaturer.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Tronhiem, den 1ste August. Man har her Nordenfields havt et godt Foraar med usædvanlig Varme, men ikkun lidt Regn, af hvilken Aarsag baade Ager og Eng begyndte at tage Skade, hvilken dog er bleven oprettet ved den siden faldne Regn; og saaledes tegner det sig til en god Høst. J forrige Uge regnede det heromkring i nogle Dage; i samme Tid vorede Elve og Bække saa stærkt, at de gik op paa Landet over Agre og Enge, borttog Gaarde, Huse, Broer, Veie, Tømmer og Bordstabler, ved hvilken Leilighed ogsaa nogle Mennesker ere omkomne. Overalt er deraf opkommet stor Skade. Skulde Regnen, som dog ikke var usædvanlig stærk, hertil være Aarsag, maa en Mængde Snee, som har ligget i Fieldene, tillige have contribueret. Den sidste anmeldte udeblevne Kiøbenhavnske Post af 11te Julii ankom hertil den 25de Julii 2de Timer efter Postens Afgang herfra.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Kiøbenhavn, den 14de August. Under 22de April sidstleden har Hs. Kongelige Majestæt, allernaadigst beskikket Controlleur Christian Andreas Lind til at være Foged for Fosens Fogderie under Tronhiems Amt og Stift.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Under Dato Frederichsberg Slot den 17de Julii 1789 er udkommet en Anordning, som bestemmer de Friheder, der forundes Kiøbstæderne i Finmarken.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Jen Kongelige Grønlandske Handels Commission lader be bekiendtgjøre: At den allernaadigst er bleven bemanden til, uderhaanden at bortsælge den Grønlandske Handels Hvefanger=Skibe paa saadanne særdeles billige Vilkaar, som med vil lette Kiøbet deral for dem, der maatte hare ryst at tilhandsig samme i den Hensigt, at bruge dem fremdeles til deres her hante Bestemmelse, nemlig Hvalianasten. Nærmere Efterre ning meddeeler Commissionen, naar de Lysthavende derom strieligen henvende sig til samme.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
J Følge Hans Kongel. Majens, allernaadigste Bevilling, der er saaledes lydende : 19di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hering. udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden borg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdamast giorte Ansøgning og Begiering, allernaadig have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Mi al A. Faal og J. C. Pingel af Tranquebar i Ostindien, maae, som Exercutores Tillamenti efter afg. Thomas, drinian Waliver, forrige Jnstits Raad og Medlem at Bort Gouvernement paa Vore Establistementer i Ostindien, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii: indkalde alle bemelte afg. Junits Raad alders Credito. rer, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenrigs boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama. er bleven læn ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de gaae indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske over tur i og ligeledes med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven kan ved Byetings Retten paa . Friderichsnager i Bengalen og paa Tranquebar, indkalde alle hans i Ostindien boende og sig opholdende Creditorer en skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn den 24de Julii 1789. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Michael A. Faar og J. C. Lingel af Trangrebar i Ostindien, som Exercutores Testamenti efter afg. Thomas Christian, Malier, forrige Justits=Raad og Medlem at Gouverne. mentet paa Establissementerne i Ostindien, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde bemelte hans Creditorer. Allerunderdanias læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 10de Augustii 1789. C. Schifter. Bliver herved, paa Handelshuset Fabritius & Vævers Vegne som befuldmægtiget at Michael A. Faal og J C. Pingel i Trangerbar, med Aar og Dags Varsel, som ovenanført sub pæn præclusi & perpetui silentii, indkaldet alle de, som efter afg. Ju til Raad og Medlem af Gouvernementet i Tranquebar Tho nas Christian Walider maatte have at fordre, dermed at melde ti hos benævnte Herrer Faal og Pingel i Tranquebar, og med livlige Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal ve erfares Ret efter Loven. Peder Rosenstand Solke, Deres Kongel Majests Ober=Auditeur. og Advocat i Høyeste Ret. 1789 den 7de Martii døde Sr. Peder Winding, Sogne Degn for Wissing og Moer Ladegaard Menigheder; den Afdødes Boe blev strax af den geistlige Skifte=Ret i Thyrning, Herred taget under lovlig Behandling, men det ved Auctionen udbragte var saa ubetydeligt, at Creditorerne neppe vil blive betalte; Stervboet formaaer altsaa itet andet Proclama at udstæde, end allene i de Berlingske Tidender at indkalde de fraværende Arvinger samt Credi= og Debitorer inden den Tid Loven. satsætter, da man ønskede dette Skifte snarest mueligt uttet. Schade Præstegaard, den 26de Junii 1789. C. Schytte, Provst i Herredet. le Roe Degneboelig i Thyelling Herred bortdøde den 7de Jumed. A. Degnens Sr. Jens Rauns Hustrue sal. Anna Sophie Lund, saamart dette Dødsfald blev mig tilmældet, blev Boet, strax forseglet og 30te Dagen registreret og vurderet, og Auction berammet den 28de Anguul; dette Dødsfald bekiendtgiøres 3de gangen de Berlingske Tidender, hvorved fraværende Arvinger, Credi og Debitorer tillige indkaldes, at møde for den geinlige Stifte Ret i Thorsting Herred, inden den Tid Loven kansætter, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets fattige Tilstand. Schade Præstegaard, den 14de Julii 1789. C. Scholte.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Den 2den Augu til b. a. døde i Brædstrup Bye, i Ring Sogn, Thorsting Herred, hos Hr. Herredsfoged Bang logerende, Mad. Margrede Constantine Stage fød Becker, Enke efter sal. Hr. Johan adslod Stage, forrige Sogne=Præst for Junget og Thorum Menigheder i Salling; hendes liden Efterladenskab blev at den geistlige Skilte Ret i Thyrsting Herred, strax efter Dødsda det taget under lovlig Behandling, og bliver 30te Dagen til Registering og Vurdering Tirsdagen den 1ste Septbr. Dette Dødsfald bekiendtgiøres 3de Gange i de Berlingste Tidender, da Boet intet andet Proclama formaaer at udstæde, og indkaldes herved, saavel den Afdødes Børn at overvære dette Skifte. eller bemyndige andre paa deres Vegne, som Credi= og Debitorer, at mælde sig inden den Tid Loven fastsætter hos undertegnede Skifte=Forvalter. C. Schytte, Schade Præstegaard, den 6te August 1789. Provst i Herredet. Anna Margretha Hans Datter sal. Hans Larsens afgik ved Døden paa Hirtholmen pr. Fladstrand den 13de Julii sidstleden, og hendes Efterladenskaber bleve strax at undertegnede SkifteForvalter registerede og forseglede i Stervboe Huset paa bemelte Birtholmen; denne sal. Afdødes Arvinger, hvoriblant skal være en Søster Son ved Navn Anders Gundersen, nu tienende paa Hans Majestæts Orlogs Flaade, indkaldes herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og de Aalborger Jydske Efterretninger, at møde til 30te Dagen, som er den 14de August, 6te Ugers Dagen, som er den 26de August, og 12te Ugers Dagen der er den 7de Octobr. førstkommende, i Stervboe=Huset paa bemelte Hirtholmen, ved de der, bemelte Tider, holdende Skifte. Forretninger, for deres Arve=Ret at gjøre gieldende og paasee. Stervboets Credi og Debitores indkaldes ligeledes herved til bemelte Sted og Tider at møde, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de sidste for at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Fladstrand, den 19de Julii 1789. Frantz Ubersax.
Berlingske Tidende, 1789-08-14
Fredagen den 21de August næstkommende, om Formiddag en Alt saa gaden paa Dauru, Gaard, i Følge Kongel. allemands Bemilling, ved en sagde Auction bortsolgt følgende. Jordegods, nemlig: Damas Hovedgaard i Sallandborg Bregning Sogn, begaaende af udie Hovedgaards Taxt Ager, og Engs Hartkorn 23 Tar 6 Stor. 3 Fdkr. 1 Alb. og Stand. 2 Fdkr. 2 Alb., hvormed følger Bregning Sogns Konge Tiende, som er matriculeret til 34 Tdr. 2 Store, samt Bøndergods Ager, og Engs Hartkorn 241 Tdr. 5 Sker 18dr. Bemelte Gaard ligger en behagelse Egn, er inddeel 13 Løvler, som til deels med Steengierder ere indhegnede. I Gaardens Marker under en smuk og god Skov at Eeg og Bog, samt underske, og saavet der som paa Bøndergadser, kan haves en behagen saa at Dan og Fugle, Vildt. Hoverie, Godses ligger nær og vel paa de Gaarden. Fremdeles sælges samme Dig og Stedfølgende Silde. gode, med tilliggende Huuspladser : 1) en udgiftet Gaard de linge Bye paa Holbechs Amt af Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. 3 Rdlr. 1 Alb. 2) En Gaard af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 og en halv Alb. Ager og Eng, samt 3 Fdkr. 1 Alb. Skovstold, med 2de Huse i Jnderup Sogn og Bye, paa dito Amt. 3) og 4, 2 udnil tede Gaarde, hver af 10 Tdr. 2 Skpr. 1 og en halv Alb. Ager og Engs Hartkorn, samt 2de Huse i Store Fuglede Bye paa Fal lundborg Amt. 3) og 64 2 udskiftede Gaarde, hver paa 12 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, med et Huus i Flinterug Bye paa dito Amt. 7 og 3) 2 Gaarde, hver paa 2 Tdr. 3 Fdkr. 2 og en halv Alb., med 2 Huse i Tystrup samme Amt. 9) En udskilted Gaard af Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 og en halv Alb., samt et Huus i Bierre Bye, Svallerup Sogn i dito Amt. 10) og 11) 2 Gaarde, hver paa 6 Tdr. 3 Skor Fdkr. 2 og en halv Alb. Ager og Engs Hartkorn, i Buurup Bye Sæbyegaards Sogn og Sæbyegaards Amt. 12) En øde Jor af Hartkorn 1 Td. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. i Bognes, Udbye Sogn. Holbechs Amt. 13, 10 Huse i Jorløse Bye og Sogn paa Callundborg Amt. Fiorten Dage for Auctionen kan saavel Jorde Bøgerne som Auctions Conditionerne faaes til behagelig Efter son i Kiøbenhavn hos Justits=Raad Hansen i Skidenstræde, paa Knabstrup i Holbechs Amt hos Justits=Raad runn, i Callund, borg hos Forpagter Windersle.