JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
En med Theatersager meget bekjendt Mand, der tillige er en fortræffelig dramatisk Forfatter, (kgl. Skuespiller Th. Overskou), har længe gaaet om med den Plan, at oprette endnu et Theater for Hovedstaden. Denne Plan skal nu være kommen til Modenhed, og dersom han erholder høiere Vedkommendes Tilladelse, vil den om kort Tid udkomme i Form af en Actieindbydelse. Da en meget høitstaaende Person varmt interesserer sig for Sagen, saa er der neppe nogen Tvivl om, at den jo ved en meddeelt Tilladelse vil blive fremmet. Foretagendet skal, baseret paa en Sum af 200,000 Rbd., søges tilveiebragt ved Actier paa 50 Rbd. Theatret skal egentlig være bestemt til Opførelsen af Folkecommedier, Vaudeviller og Lystspil. At der er Trang til endnu et Theater for en Stad med et Folketal som Kjøbenhavn, fremgaaer noksom deraf, at det kgl. Theater næsten hver Aften, naar kun Forestillingen er nogenlunde, bestandig er fyldt, og den projecterede Plan kan derfor ansees for ligesaa heldig som tids svarende. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Efter Forlydende har Overskous Ansøgning om Tilladelsen til Oprettelsen af et nyt Theater ikke funden nogen gunstig Modtagelse hos Directionen for det kongl. Theater, da idetmindste dens Majoritet, som der siges, har troet at maatte holde paa det kgl. Theaters virkelige eller indbildte Privilegier. Hvorvidt imidlertid Privilegier, der i sin Tid tilsikkredes de første private Entrepreneurer for den danske Skueplads, endnu kunne antages at gjælde uforandrede, efterat Entrepreprisen er overtagen for Statens Regning, kan vel være et Sporgsmaal, og i ethvert Tilfælde er der ingen Tvivl om, at Danmark kunstelskende Konge, der skal interessere sig meget for det hele Foretagende, vil sætte Kunstens Hensyn høiere end nogle forældede og ikke længere tidssvarende Privilegier. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
J en Correspondent-Artikel fra Paris af 17de Junuar læses Følgende i Hamborger-Bladet "Jahreszeiten": Den danske Gesandts, Kammerherre Koss, Afreise herfra bliver meget beklaget af hans Creditorer, hvem han har efterladt en smigrende Erindring af en Gjæld paa 300,000 Franker, som Danmark vel kommer til at betale; thi Gesandten repræsenterer jo Landet, følgelig (saa) maa Landet vel igien være ansvarligt for hvad dets Gesandt gjør."(Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Den i vor Finants- og Landbohistorie noksom bekjendte Kammerherre Mylius har da heller ikke kunne bare sig for at give sit Bidrag til Emancipationsbevægelsen i Bondestanden. J Præste Amt have Bønderne nemlig fulgt Holbekkernes Exempel og udmeldt sig af den Brandforsikkringsforening, som under flere sjællandske Gods eieres og Godseiervenners Auspicier er oprettet for rørlige Effecter i Sjællands Stift. Dette har naturligviis ikke været efter Godseiernes Smag, og Hr. Mylius er da ikke den Mand, som i Sligt skulde staae tilbage for sine Colleger. Han har udfundet, at slige Assuranceforeninger rettest herefter bør etableres for hvert Gods for sig, naturligviis under Godseierens Patronat og Ledelse, og for Stamhuuset Lystrups Vedkommende gjør han det nu glatvæk til en Betingelse i Fæstebrevene, at den nye Fæster uvægerlig skal tiltræde denne hans Forening. Jkke saa ilde speculeret endda, Hr. Mylius, (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Skjøndt en af de største Speculanter i Bankactier nylig har søgt at skille sig ved sine Actier, og saaledes solgt omtrent for 1 Million Rbd. Actier, saa var dette Salg dog ikke i Stand til at trykke Prisen; tvertimod steeg Prisen 3 a 4 Rbd. efter at dette betydelige Salg havde fundet Sted, og Omsætningen var meget stor. Grunden hertil angaves, at man lover sig et større Udbytte i dette Bankaar end i forrige Aar, forsaavidt man allerede nu kan slutte sig til det, paa Grund af de store Jndtægter, Banken havde i det sidste 1/4 Aar. Herom lader sig vel ikke have nogen afgjørende Mening, men saameget kan man dog antage for afgjort, at Udbyttet bliver større end i forrige Aar. Penge ere lette at erholde, hvilket vel ogsaa bidrager meget til de store Omsætninger og Stigen af Prisen, især da Landmænd, som det hedder, have begyndt at henvende deres Opmæksomhed paa Bankactier. (Berl. Tid.) – Til disse Betragtninger af "Berlingske Tidende, har en Jndsender i Kbhvnspst. leveret følgende Berigtigelse: "Det er tilfulde bekjendt, at den saakaldte store Speculant, der skal have solgt for henved en Mill. Rbd. Actier, nogle Dage derefter, atter gjør Jndkjøb, til hvilkensomhelst Priis der forlanges, og det paa Tid, samt at Speculanten uden Tvivl atter vil sælge - saasnart de Uindviede i Børsspillet have ydet deres forventede Skjærv til Enkelte, der styre Actie handelen paa Børsen. Da det imidlertid er ganske uvist, om Banken for dette Aar kan give større Udbytte end 5 1/4 pCt., og i det Høieste kun forventes at give 6 pCt., hvorom Berlingeren ei heller kan have nogen afgjørende Mening, saa finder man sig foranlediget til at gjøre Publicum og Dagbladene opmærksomme herpaa, for at ikke de Lettroende, der lode sig afsnakke deres Actionairrettigheder i Banken til 9 eller høist nogle Procent, nu skulle lade sig forlede at kjøbe til dyre Domme; thi om Banken end giver 6 pCt. Udbytte, bliver dette dog kun en Værdie af 150 Rbd. pr. Actie. Denne Advarsel bedes optaget i andre danske Blade."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Nyt Aftenblad indeholder følgende "moersomme Fortælling:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
En Hans Sag. For nogen Tid siden have vi meddeelt vore Læsere en Du-Sag, en Sag, hvori en holsteensk Bonde var bleven overmaade fornærmet, fordi en Embedsmand havde tiltalt ham med Due. Da det lader til, at de holsteenske Bønder have en overmaade honnet Ambition, kunne vi nu ogsaa meddele en Han=Sag. For nogen Tid siden har en Bonde i Kieler-Correspondenzblat beklaget sig over, at en Greve og høi (!) Embedsmand havde tiltalt ham med Han. Da der nu nylig fandt en Forsamling af Bønder Sted hos den nævnte Greve, bad denne Bonden, da de andre gik bort, endnu at blive lidt, da han havde Noget at tale med ham om. Der forefaldt da omtrent følgende Samtale. Sr.: Han har i Correspondensblatt ført Klage over, at jeg har tiltalt ham med han, dertil har han ikke havt nogen Grund, thi jeg har ikke dermed villet fornærme ham, derfor vil jeg ogsaa for Eftertiden sige han til ham." Bonden: "Men jeg holder denne Tiltale for en Krænkelse og Nedværdigelse, og naar De derfor siger han tilmig, saa siger jeg igjen han til Dem." Gr.: "Men det maajeg alvorlig frabede mig, og vil i saa Fald vide at drage ham til Ansvar, thi han anseer det for en Krænkelse og Fornærmelse, vil altsaa krænke og fornærme mig, hvilket jeg ikke vil gjøre ved ham. Den forbløffede Bonde maatte dermed gaae." Aftenbladet søger saaledes i al Naivitet at gjøre sig lystig over at den holsteenske Bonde ikke har villet tillade, at en Embedsmand tiltalte ham med "Due, og at en anden Bonde ikke vilde taale, at en Greve, som ovenkjøbet var en høi Embedsmand, sagde han til ham uden at Bonden sagde han til Greven igjen, indtil Hs. Høivelbaarenhed vandt den store Seir, at forbløffe Bonden med en flau Talevending. Ja, er det ikke skrækkelige Tider vi leve i Bonden vil ordentlig have samme Rettighed som andre Menneskeer, ja endog som "Embedsmænd og - har man hørt Magen – som Grever, Lad Jer kun ikke forbløffe, J gode Bønder, hvor Talen er om Eders virkelige Samfundsret. Vil, Embedsmanden imod Jer Villie dutte Jer, saa frabed Eder det i al Hoflighed, og er en kolhøgen Greve oven kjøbet saa uartig at sige han til Eder, saa forlang Artighed af ham eller gjengjæld med den grevelige Mynt; meere kan jo ingen Greve forlange, og leer S. T. "Aftenbladet over Eders mageløse Dristighed, saa lee J igien; J ere saamæn ikke de Første, der have været satte i den Nødvendighed. (Aalb. Av.) Enggaarden, 3/4 Miil fra Hjørring, er solgt af Propr. Hastrup til Bøgsted til en Propr. Secher for 37,000 Rbd. med Besætning. - Hundstrupgaard i Thy, der en kort Tid tilhørte Hr. J. Langvad, er i disse Dage af Kammerraad Schou til Kjølbygaard solgt til Forpagter Schibbye paa Enggaarden for 11,000 Rbd., med en (Hjørr. Av.) stor Deel af Besætningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Fra Eckernførde erfares, at de Borgere, som ere utilfredse med de af Magistraten til Præstevalg præsenterede Candidater, ere tilsinds at udtræde af Menigheden, dersom en orthodor Theolog virkelig skal paatrænges dem; de agte da at stifte en fri protestantisk Meenighed i Eckernforde og selv at vælge deres Præst. Vist er det, at ogsaa her tillands er Tiden ikke meer langt borte, da den protestantiske Kirkes Menigheder ville fordre deres ældgamle Ret tilbage, selv at ordne deres indre (de dogmatiske) og (Dok.) ydre Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Efter hvad vi erfare har Sparekassen i Viborg, taget den roesværdige Beslutning, at anvende en stor Deel af sin Fond, foreløbig 50,000 Rbd., til Discontering af indenbyes Vexler, imod en af Byens Handlende, i forskjellige Portioner, stillet Garantii. Sparekassen i Holstebro skal være i Begreb med at træffe en lignende Foranstaltning, der vil virke særdeles velgjørende paa Kjøbstædernes Handel og udfrie dem fra de trykkende og bekostelige Afhængighedsforhold, hvori denne, af Mangel paa indenbyes Discontering, er stillet til Bankens faa Disconteringspladse, hvis Antal denne heller ikke engang endnu har kunne bevæges til at forøge. Det er at haabe, at andre lignende Jnstituter ville følge det givne Exempel. Anvendelsen af en saadan Deel af sine Fonds til Discontering vil ogsaa for Sparekasserne være langt at foretrække for Jndsættelserne i den kgl. Kasse, og Ledelsen af Disconteringen vil, ved de fornødne Garantier og Endossements, hverken være forbunden med nogensomhelst Van(Aalb. Av.) skelighed eller Risico.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Af en Mand i Odense er forfattet et Udkast til en Forening, som kan tiltrædes af Byens og Omegnens Beboere, hvis Hensigt skulde være at sikkre hinanden mulige Tab af Heste, samt at forskaffe disse Dyr en ordentlig Behandling, og om muligen formindske det Dyr plageri, som de ofte ere udsatte for. Selv for Uvedkommende kunde det være ønskeligt, om en slig Forening kunde vinde saa stor Jnteresse, at den kunde træde i Kraft. Jen anden Deel af Fyen har allerede en slig Forening (Hemp. Av.) existeret i c. 30 Aar. Ogsaa Berlin har udviist den fra Leipzig udviste Kieler-Student v. Rosen. Tilsidst maa vel Danmark optage det, idetmindste i Udviisninger, enige, Tydsklands (Aalb. Av.) Flygtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Handel og Skibsfart. London, den 13de Februar. Den langvarige Stilhed i Kornhandelen vil vedblive, indtil Kornlovspørgsmaalet er afgjort i Parlamentet. – Smukt engelsk Byg er kjøbt til 5 Rbd. 1 Mk. pr. Tde., frit ombord til Forsendelse til Holland; ogsaa engelsk Rug udføres. For 128 Pd. Donau Hvede er betalt 9 Rbd., inclusive Fragt og Assurance, (Folkebl.) til London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Hamborg, den 16de Februar. Kun enkelte Partier Kornvarer til nedsatte Priser anbragdes i forrige Uge, men Kjøbere, (S. Bl.) mangle nu aldeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Kjøbenhavn, den 19de Februar. Et Parti 6-radet 105 a 106 Pd. Byg til 4 Rbd. 3 Mk. og 500 Tdr. 122 a 123 Pd. tørret. Rug (til Complettering af Ladning) a 7 Rbd. 4 Mk. ere de eneste Handler siden sidste Beretning. - Paa Sælgere mangler det ikke. Banco-Cours 1981. Disconto 3 1/2 pCt. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Udenlandske Efterretninger. Debatterne i det engelske Underhuus og Robert Peels Forslag til Forandring af Kornlovene ere nu rask i Gang. Lord John Russell og de anseteste Whigs ere komne overeens om, for enhver Priis at understøtte Peels Plan og ikke at stille noget Amendement og ufortøvet Frigivelse af Kornindførselen. Man tvivler derfor ikke om, at Told-Reformen vil gaae igjennem i Underhuset med stor Majoritet, og selv de ædle Lorder i Overhuset ville rimeligviis gjøre gode Miner til slet Spil. Den 6te de udløb Terminen for Jndbetalingen af Deposita til deprojecterede engelske Jernbaner. Jndbetalingerne, til et Beløb af 9 til 10 Millioner, Pd. Sterling (ca. 90 Millioner Rigsbankdaler), ere alle uden Vanskelighed gaaede for sig og de mange Bekymringer for denne Termins Udfald have saaledes viist sig ugrundede. J Parlamentet ville ogsaa fremkomme flere Regjeringsforslag til Lettelse for Jernbaneforretagenderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Skibet, Cataraquimed engelske Udvandrere til Amerika er den 4de August strandet ved Kings Jslands i BassStraits og totalt forulykket. Af 423 Personer, som vare ombord, ere kun 9 frelste!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Den franske Hærs Tilstand i Algerien skildres i et Brev fra Algier med mørke Farver, Sygdomme herske blandt Tropperne; Hospitalerne ere overfyldte, alene i Provindsen Algier ere i December Maaned 600 Mand døde af Blodgang. Denne Dødelighed, Levasseurs ulykkelige Tog i Constantine, de overordentlige og dertil frugteslose Anstrængelser under denne Vinters Feldttog har iblandt Soldaterne fremkaldt Mismod og en beklagelig Mistillid, til Vaabenlykken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
J de russiske Østerso-Provindser er den toldfrie Jndførsel af alle Kornvarer bleven forlænget til den 1ste August d. A. og tillige bevilget toldfri Jndførsel af Meel og Gryn i samme Tidsrum. Ronge, Czerski og trende andre af Formændene for de fra Rom affaldne katholske Præster have nylig holdt et Møde i Rawitz, hvor de, uden at foregribe den Beslutning, som en til Pintsen sammenkaldt Forsamling maatte tage, foreløbig ere blevne enige om at elske hinanden som Brødre og, ihukommende at alle Nykatholiker, styre imod et Maal, at lade Enhver uanfægtet beholde sine egne Troesmeninger og for Øieblikket blot fastsætte nogle visse Hovedpunkter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Den bekjendte Astronon Prof. Gruithausen melder i tydske Aviser, at der paa Solskiven har viist sig en overordentlig stor Solplet af 2104 geogr. Mile i Gjennemsnit, hvilket efter hans Theorie frembringer en ualmindelig Varme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Astronomerne i Tydskland have atter opdaget en ny Comet, der viser sig i Nærheden af Aldebaran. Man har iøvrigt nylig iblandt Cometerne gjort den samme for de conservative Sjæle sørgelige Opdagelse som her paa Jorden med Hensyn til de menneskelige Jndretninger og Herligheder: at de ikke længer ere at ansee som fuldkommen solide. Den periodisk tilbagekommende Bielaske Commet er nemlig dennegang kommen tilsyne som deelt i to Stykker, saa at man maa antage, at den paa sin sidste Vandring har været underkastet den vor Tid betegnende almindelige Nedriven eller Opløsning af det Bestaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Den 10de December havde Keiseren af Rusland ledsaget af Kongen af Neapel, med et stort Følge af Generaler og Adjutanter, besøgt det gamle Pompeji.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Efter at D. M. havde besøgt Venus's, Mercurs og Jsis's Tempel, begav man sig til Ruinstaden, hvor man, i Nærheden af Augusts Tempel, med grundet Haab om at finde interessante Gjenstande, strax begyndte paa Udgravningen. Man stødte paa flere Boutiker, hvor man engang havde forfærdiget og udsolgt forskjellige Slags Haandværks= og Kjøkkentøi. Ambolten indtog endnu sin gamle Plads og en Vægtskaal af det allerfineste Arbeide viste paa sin Regulator en Buste af en Keiser eller Krigsgud med et smukt udziiret Harnisk. Dette tilfældige Fund syntes ligesom at være en hilsende Antydning paa det nuværende Besøg. Boutikseieren havde ei kunnet redde sine Penge; der fandtes 17 Mynter af forskjelligt Metal. Mun gravede videre, og stødte paa Marmorbilledet af en lille Genius, der kjærtegnede en Due. Jkke langt fra denne Husets Skytsengel, i et tilstødende Værelse, saae man Skelettet af Huusværten selv. Samtidigt fandtes rundtomkring i Huset en Mængde Huusgeraad, f. Ex. Spande, Kander, Fade og Skaale af Bronze, Kar og Flasker af Glas, forskjellige Ting af Terracotta, osv. Udgravningen havde været særdeles heldig, og Keiseren sagde høit til Kongen: . Denne Dag glemmer jeg aldrig!" Alle de udgravede Gjenstande bleve sendte Keiseren til Foræring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
J Durlach i Storhertugdømmet Baden er nylig foregaaet en slem Skandal. Samme Aften som Borgerskabet bragte dets nye Borgmester Bleidorn et Fakkeltog geraadede de stokkebevæbnede Politibetjente i Haarene paa hverandre og prygledes indbyrdes i den Grad, at den tabende Deel næste Dag maatte tages under Lægebehandling og det hele Politi underkastes en eriminel Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
J Hannover er man nu, ligesom ogsaa her i Danmark, kommen til den Overbeviisning, at Jndførelsen af engelske Fuldblodshingste og Væddeløb istedetfor at forbedre, tvertimod i Almindelighed har forværret Landracen, der ved denne Blanding som oftest er bleven beladt med ydre Feil og tillige har faaet en Mængde Nykker. Fremmede Hestehandlere vilde ikke kjøbe disse Heste, og dersom det ikke havde været befalet, at Cavalleri-Regimenterne skulde remonteres af Landets eget Hesteopdræt, havde de næsten været uafsættelige. Man er derfor nu i Hannover betænkt paa at anskaffe kraftige Yorkshire-Beskelere, hvorved man haaber igjen at hæve den hannoveranske Hesterace.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Tugthuset i Celle er bleven forøget med en ny Candidat, som har givet Anledning til megen Omtale, nemlig Domaineforpagter og titulair Amtmand A., en Mand, hvis Formue anslaaes til 200,000 Rthl. Han er idømt sex Aars Tugthuusarbeide, for at have forledet til Meened. Det er udtrykkeligen befalet, at han ikke maa nyde noget Fortrin i Straffeanstalten for de øvrige Forbrydere, med hvilke han maa arbeide, spise og sove i Fælledskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
(Jndsendt.)Hr. 88, der med saa megen Jver gjennem denne Tidende anonymt har virket til Søndagsskolens Gjenoprettelse, bede vi at forsætte sin Virksomhed ved personlig at opmuntre Lærlingerne. Vi erkjende vistnok det Gavnlige i denne gode Indretning, og ønskede gjerne at de skulle freqventere Skolen; men da vore Opmuntringer ikke have virket heldbringende, og vi ikke finde os beføiede til at bruge Magt, saa vil De, Hr. - 88, kunne overbevise Dem om, hvorvidt Deres smukke Phraser, saasom: "sneverhjertede, egennyttige, "utaknemmelige, &c., ere anvendelige paa os, og om vi fortjene den Dadel, De har behaget saa rigelig at tildeele os. J. H. Jensen, J. Knudsen, R. Schou, Skomagermester. Slomagermester. Skomagermester. N. Høyer, F. Møller, Skomagermester. Garvermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Da der er skrevet saa meget om den ikke længer bestaaende Søndagsskole i Nykjøbing, kunne maaskee Stiftstidendens Læsere nu antage, at der er sagt Nok om den Ting, og man kan ikke nægte, at Sagen jo er drøftet, men dog ikke tilstrækkeligt. Hr. 88 - begyndte med at angribe Mesterne, og skjøndt hans Angrebsmaade kan være særdeles passende imod Saadanne, som ikke kunne eller ville indsee, at det er deres Pligt at bidrage til at deres Lærlinge erholde lidt meere Dannelse end de selv have, saa synes dog denne Maade at vække dem af deres Dvale, paa at være noget radical, og neppe tjenlig for de Fleste. Af ovenanførste Mening synes Hr. Skomagermester Jensen ogsaa at være, thi han erklærer i sit Jnserat at han ønsker og vil arbeide til Aftenskolens Gjenoprettelse, han kan kun ikke lide de Yttringer af Hr. 88 om Egennytte, Utaknemmelighed, spidsborgerlige Følelser o. s. v., og deri har Hr. Jensen i Grunden Ret. Men, hvorfor skulle de 2de Skoletimer netop afholdes Søndagaften, den eneste Tid Lærlingene ere forundte nogen Frihed, Der kan vist ikke være Spørgsmaal om, at Drengene ikke havde Behov at tvinges til at søge Skolen, naar Underviisningstiden ikke griber ind i deres faa Fritimer. At der naturligviis vil gives Mestere, som ikke ville give deres Lærlinge en saadan 2 Timers Permission om Ugen, er saare naturligt, og om disse er jeg enig med Hr. 88 - i, at de ere snæverhjertede Spidsborgere. Det er mig umuligt at begribe, hvorfor Hr. Bogbinder Madsen har fortalt os en heel Deel om Nykjøbing Skole, som vi Alle vide iforveien; derimod veed jeg meget godt, at det er os uvedkommende, om han gaaer een eller to Gange til Kroes om Ugen, ligesom om Hr. M. gaaer i Kirke eller ei; men det er hverken os eller vore Efterkommere ligegyldigt, om Borgerne lade de dem anbetroede unge Mennesker lære Noget, eller ei, og - havde Hr. M. skrevet derom, og holdt sig til selve Sagen, istedetfor at underrette os om, at han hader Anonymitet, arbeider om Søndagen, og mere af samme Skuffe, vilde det have været mig kjært, - og den omhandlede Sag, troer jeg, vilde have været bedst tjent med, at Hr. Madsen slet ikke havde skrevet Noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
En Borger i Nykjøbing. Gudtjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Hr. Cand. Barfod prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Avertissements. Brandforsikkrings-Selskab for Kjöbstæderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Til Efterretning for dHrr., som foreløbig have tegnet dem som Deeltagere i det projecterede Brandforsikkrings-Selskab paa rørlig Eiendom for Kjøbstæderne, kundgjøres herved, at Onsdagen den 18de Marts d. A. Formiddag Kl. 11 vil hos Gjæstgiver Brabrand her i Byen blive afholdt en GeneralforSamling, hvorved det til alle Interessenter tidligere omdeelte Udkast til Selskabets Love, vil blive sat under Discussion, og hvortil Samtlige, som ønske at indtræde i Selskabet, herved indbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Efter endte Forhandlinger vil blive at foretage Valg paa Selskabets Forretningsmænd, saaledes som disse i Lovudkastet ere betegnede for saavidt dette i saa Henseende maatte vinde Forsamlingens Bifald. Mariebo, den 19de Februar 1846. Knud Sidenius, interim. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Landoeconomisk Klode paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Løverdagen den 28de Februar 1846 Formiddag Kl. 11 vil Comiteen for Agerdyrkningsinstitutets Oprettelse afgive sin Betænkning til videre Forhandling i Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Samme Dag modtager Mariebo Amts landoeconomiske Selskabs Dyrskue-Comitee, ved et af dens Medlemmer, Subskription paa Actier til Jndkjøb af angelske og jydske Qvier i Henhold til Comiteens Bekjendtgjørelse af 1ste ds i d. Bl. N. 16.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Tirsdagen den 10de Marts d. A. Formiddag Kl. 11 afholder Mariebo Amts landoeconomiske Selskab sit ved Lovene bestemte Foraarsmøde paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing, hvortil Medlemmerne herved indbydes. Gedsøergaard, den 17de Februar 1846. Efter Præsidentens Ordre. P. G. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Herved tillader jeg mig at bekjendtgjøre for Enhver, der ønsker at optages som Jnteressent i de mindre Landeiendoms Besidderes Brandforsikkrings Selskab i Lollands-Falsters Stift til næste Forsikkringsaar, at de maae anmelde saadant senest inden Midten af April Maaned dette Aar for vedkommende Herredscommissair, der er for Falsters Nørre Herred: Selveier N. Kylling i Taaderup; for Falsters Sønder Herred: Sognefoged og Gaardfæster B. Skytte i Sydstofte for Lollands Nørre Herred, Fuldmægtig Schou i Nakskov, for Lollands Sønderherred, Selveier Clausen i Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri Askøe; for Fuglse Herred: Gaardfæster J. Jørgensen i Østofte, og for Musse Herred: Gaardfæster Jochum son i Dollefjelde. Sæddinge, den 4de Februar 1846. H. Olesen, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Søndagen den 1ste Marts afholder Bondeforeningen paa Falster sit sædvanlige Foraarsmøde hos Gaardmand Simon Mortensen i Jdestrup, hvortil Selskabets Medlemmer og Andre, der ønske at tiltræde denne Forening, herved indbydes til at give Møde om Eftermiddagen Kl. 4, for at tage Bestemmelse over de Præmier, der i dette Foraar kunne uddeles af Selskabet til dets mandlige Tiende for Flid og Vindskibelighed. Taaderup, den 20de Februar 1846. Niels Hansen Kylling. p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
For en Jomfru, der kan forestaae Landhuusholdningen paa en mindre Gaard paa Landet, er en god Condition ledig til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.