JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
I en Skrivelse fra Mayn hedder det: "Som man erfarer, er ved Keisermødet i Erfurt, aftalt mellem Frankrigs og Ruslands Keisere, at Begge erklære sig som Fiender af Enhver, som paa nye vil styrre Fastlandets Roe, eller angribe en eller anden af disse Magter. Heri ligger en stor Beroligelse for de Rhinbundske Stater, ved det tilsyneladende nær forestaaende Fredsbrud mellem Østerrig og Frankrig. Efter overeenstemmende Beretninger fra Paris og Petersborg, bestaaer vedvarende den venskabeligste Forstaaelse mellem Keiserne Napoleon og Alexander. Begge disse høie Monarker ere for Freden saavelsom Krigen paa det nøieste forbundne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Mellem 16de og 18de Marts er til Wien indtruffet 4 Courerer fra Paris, 2 Franske og 2 Østerrigske, samt en Russisk fra Petersborg. Hannover. Den 22de Marts indtraf det 24de Chasseur=Cavallerie Regiment hertil, af General Dupas Division, Dagen derpaa kom det 5te let Jnf. Reg m. fl. L. Siasfange fart. til Verduun, Fra Genua meldes, at General Duhesme har overfaldet Staden Mattaro, og der funden 38 Skibe med Leynetsmidler, som han strax sendte til Barcellona. 7 til 8000 Spanske Krigsfanger fra Saragossa ere komne til Bayonne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Kongen af Holland ventedes til Amsterdam den 21de Marts. Der siges, at de hollandske Fiskere erholde meere Frihed for den saa nyttige Fiskefangst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Den 18de Marti er Hs. Durchl Prindsen af PonteCorvo reist fra Hamborg, ledsaget af de bedste Ønsker og Tak af Hamborgs Jndvaanere, for sin overalt udviste Menneskekierlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Ved Tallotteriets 781 Trækning i Wandsbek, udkom: No. 57, 63, 60, 4, 72.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
AVERTISSEMENT. Af Frøken Søster Friderike Fosses Legat her i Byen. er en Enke Pension ved Enke Madame Jansons Død i Kochebølle, Vindinge Sogn i Fyen, den 27de f. M. bleven vakant. Efter Testatrixes testamentariske Disposition, er den Enke nærmest til at erholde denne vacante Portion, som fuldeligen godtgiør a. at være en Paarørende paa Fædre eller Mødre Side til bemeldte Frøken Fors, b. at være Trængende og føre et ulastelig Levnet. Vi bekiendtgiøre derfor Vakancen herved offentlig og 3 Gange i den Berlingske og Ribe Stifts Aviser, med denne almindelige Opfordring, at den som maatte troe sig berettiget til at søger Portionen, ville behageligen portofri og inden 8 Uger for os anmelde og godtgiøre de Grunde, hvorpaa de maatte bygge deres Ansøgning. Ribe, den 7de Martii 1809. K. Simonsen. J. Lund. Omtrent 1/2 Miil fra Kolding, og i en meget behagelig Egn er underhaanden en Gaard at faae tilkiøbs, som ligger meget plaisent, og indrettet til Beboelse for en honet og talrig Familie. Bygningerne bestaaer af 4re Længder: 1) Stuehuset er 21 Fag og teglhengt, een Etage høi foruden Kiælder samt 2de Qvister, hver paa 6 Fag. 2) En Længde paa 24 Fag, hvoraf de 14 ere indrettede til Bryggerhuus, Meierie og Boepæl for en Forpagter; Resten til Ladehuus. 3) En Længde=Ladehuus bestaaende af 22 Fag. 4) En Længde=Huus indrettet til Staldhuus 25 Fag, alle opbygte af Ege Bindingsværk og brændte Muursteen. Gaarden eller dens Eiendoms Hartkorn, Ager og Eng er, 10 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Alb., dens Udsæd for dette Aar er og bliver 12 Tdr. Rug, 30 Tdr. Havre 10 Tdr. Byg og 8 Tdr. Boghvede; men efter Jordernes store Omfang, der tildeels ere indhægnede i Kaabler, kan Udsæden ved stærkere Drivt forøges meget betydelig. Den aarlige Høebierring beløber sig omtrent til 100 Læs godt Enghøe Saaledes som Avlen nu er kan aarlig græsses og foeres 6 Hæste, 30 Køer, 10 a 12 Ung=Creature, 12 a 16 Faar, foruden Sviin, da der til Gaarden er 3de gode Skov=Kaabler, hvori er god Olden. Til Gaarden er desuden en Tind eller Aalegaard, der aarlig kan inportere omtrent 50 Rd. Gaarden kan i Tilfælde altorehagto eier ogsaa nogle tæt derved beliggende Huse, der muelig kunde følge med i Kiøbet. Libhaverne til fornævnte Eiendele ville bedst kunde blive overbeviist om sammes Godhed og fordeelagtige Beliggenhed ved at tage samme i Øiesyn; og anmodes derfor herved behageligst om, i saa Tilfælde, at henvende dem til Prokurator Hvas i Colding, der saa vil give dem nærmer Underretning og Anviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Ved Skiftets Begyndelse efter afgangne Selveierhuusmand Christen Hansen Askier af Grarup, Brande Sogn, er anmeldt som Arvinger: 1) J Egteskab med hans første Kone Maren, a) en Søn, som var fød i Askier i Heinsvig Sogn, men dennes Navn vidstes ikke, ei heller om han er levende eller død. 2) J Egteskab med den 2den Kone Karen Madsdatter, b) en Søn Jver Christensen, c) en dito Hans Christensen, d) en dito Niels Christensen, alle 3 myndige, e) en Datter Ane Marie, om denne er givt eller ikke, vides ei 3) J Egteskab med den efterlevende Enke Ane Marie Jepsdatter, f) en Søn Jens Christensen 11 Aar gammel. Disse Arvinger og om flere skulle være til, saavelsom Enken med Laugværge og øvrige dette Skifte vedkommende Personer, indkaldes herved til at give Møde ved en Skiftesamling, som holdes i dette Boe Tiirsdagen den 16de Maji næstkommende om Formiddagen Kl. 10 ber paa mit Contoir. De myndige Arvinger møder personlig eller ved Fuldmægtig, og de umyndige ved Værger. Norvangs Torrild Herreds Contoir i Veile, den 15de Marts 1809. A. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Efter Forlig og Vedkommendes Begiering bliver Vandmøllen, Nyemølle kaldet beliggende ved Byens søndre Por stillet til offentlig Auktion Torsdagen den 4de Maji næstkommende Kl. 2. Det indvendige Mølleværk er for faa Aar siden opbygt og bestaae af 1 Malleværk, 1 Gruber værk og en Boghvedeværk, der drives af underfalds Vand ved et Vandhiul, og gaae alt med dobbelt Indretning. Møllebygningen er indbygget i Vaaningshuset, som bestaaer af 2 Værelser, Kiøkken, Spisekammer, 1 Svenne kammer paa Loftet og en Stald. Til Møllen ligger 2de Hauger og Fiskerie. Skulde nogen have Lyst til at kiøbe Møllen underhaanden, da kan man melde sig hos Eieren, Hans Michelsen, som derom giver Oplysning. Ribe, den 15de Martii 1809. und En Person af honet Opdragelse 18 1/2 Aar gammel, og som har tient ved Kontoir=Forretninger i det Juridiske Fag 2de Aar, ønsker sig til næstkommende 1ste Maji anbragt ved samme Forretninger paa een Embedsmands Kontoir som Skriver, helst paa Bye= og Herredsskriver Kontoir. Nærmere Efterretning og Vilkaarerne, erfares herpaa Adressekontoiret, hvor man behagelig vilde melde sig inden 3de Uger fra Dato Alle de, som i Stervboet efter afgangne Skoleholder Enke, Johanne Jørgensdatter i Harthe, maatte have noget tilgode, eller til samme skylde noget, ville inden 12te Ugersdagen for Datum henvende sig, de første med Beviis for deres Krav og de sidste med deres Gields Betaling til Undertegnede. Samtlige Arvinger efter benævnte Enke og hendes forhen afdøde Mand, godes tillig dagen den 13de Jum førstkommende til en Skiftesamling hvorved dette Skifte ventes tilendebragt. Paabye Præstegaard, den 5te Martii 1809. N. G. Blicher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Provst i Brusk Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Gaarden Cathrineroe, forhen Jngerlund kaldet, beliggende tæt næsten for Jelling Bye, Tørrild Herred, Veile, Amt, bliver med sine tilhørende gode og frugthare samt indhegnede Eiendomme, der staaer for 1 Td. 5 Skpr. Jordskyld, stillet til offentlig Auction Onsdagen den 5te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Til denne Gaard er omtrent 30 Tdr. Land, noget Tørveskiær og Skov, kan holdes 2de Bæster, 3 Køer og 4 a 6 Faar. Stuehuset er i Foraaret 1808 af nye opbygget og er en smuk og beqvem Boelig for en honet Familie. De øvrige Bygninger bleve og samme Tid istandsatte, og ere samtlige taxerede i Brandkassen for noget over 2000 Rd. Samme Dag, og saasnart Gaarden er solgt, sælges dens forrige Beboers Madame, Møllers efterladte Indboe og Besætning. Thi indbydes herved Lysthavende at møde bemeldte Tid paa ovennævnte Gaard, hvor Auctionen afholdes og Conditionerne bekiendtgjøres. Veile, den 20de Marti 1809. A. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-01
Hos Abraham Moses Cohni Dannemarkes Stræde No. 471. er at bekomme gode Norske Klipfisk som vi nylig har faaet hiem, sælges i Lpd. og halv Lissundviis, Lpd. til 8 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Paris, den 22de Martii. Til Glæde for Menneskeheden, har man her endnu største Haab om Ruslands virksomme Magling mellem vor Regiering og Østerrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Schveitz, den 18de Martii. Man vil her have bestemte Efterretninger fra Wien og Dresden, at man endnu tvivler meget paa Fiendtlighedernes Udbrud; men at Hoved Defferencerne mellem det Wiener Hof og Frankrig, ved Ruslands Mellemhandling, allerede skulde være billagte. - Hvorvidt disse Efterretninger endnu ere paalidelige, vil snart opklare sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Warschau, den 20de Martii. Fra denne Egn lyde Efterretningerne derimod meget krigerske. Erkehertug Ferdinand er allerede den 5te d. M. kommet til Cracau, en Østerrigsk Armee samler sig mellem Cracau og Konskie; og da Hertugdømmet Warschaus Grændse efter alle træffende Anstalter, trues med Fiendtligheder, saa har den Pohlske Armee erholdt Marschordre for at tage nye Positioner og efter Omstændighederne agere. Ogsaa i Gallizien vedvare Krigsrustningerne; hvilket man ogsaa i Pohlen er bereed paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Paris, den 23de Martii. Som man erfarer, er Hertugen af Dalmatien (Marschal Soult) hvis Marsch formedelst Floden Min hos Oversvømmelse var bleven opholdt nogle Dage, den 3die Marti rykket ind i Oporto, og har havt adskillige Affairer med de Portugisiske Jnsurgentere, hvilke han adspredte som Støv. Den 10de er Hertugen af Dalmatien rykket ind i Lissabon, og Englænderne har, som øvrige Steder, ladet de bevæbnede Jnsurgentere i Stikken. Hertugen af Bellund (Marschal Victor) var kommet i Nærheden af Sevilla General St. Cor marscherte imod Valencia; og 5 en Affaire er den Spanske General Reding død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Engelske Blade fortælle, at der fra alle Havne beordres Eskadrer at udløbe, for at opsøge den udløbne Brester Flaade. Ligeledes giør Sir Samuel Hood og James Saumares Anstalter til at afseile til Østersøen, saa hastig man blot faaer Efterretning om dette Havs Seilbarhed for Jis. - I Underhuset havde man den 4de Marti spurgt: Hvor blev de 200,000 Geværer af, som bleve sendte til Spanien, og aldrig kom i Spaniernes Hænder, Ved en Nate besvarer Monitøren dette Spørgsmaal saaledes: "Dette er let at besvare; de ere faldne i de Franskes Hænder, saavelsom de 40 Millioner Subsidier, som England, 1805 gav Østerrig, hvilket ogsaa vil blive Tilfældet for øvrige indfaldende af det Slags. - Endvidere tilstaae de, at den sidste engelske Convoy fra Gothenborg, bestaaende af 70 Seilere, er ved en stærk Storm bleven adsplittet, og en Deel deraf falden i Danskes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Af fremmede Blade erfares, at da Efterretningen om den i Stokholm udbrudte Revolution blev bekiendt paa Alandsøerne, vare disse allerede omringet af 25000 Russer, under Fyrst Bagrathions Anførsel. Overhovedet vare Russerne beskieftigede med et Angreb imod Stokholm og det hele Svenske Rige. Fyrst Bagrathions Bestemmelse var at trænge frem over ovenmeldte Øer, en anden Colonne over Torneaa og en tredie imod Wasa. Ligeledes fortælles, at Englænderne have derpaa strax forladt Gothenborg, men vil med Magt holde Marstrand besat; og at Gouvernøren over Skaane, Baron Toll, endnu er paa Kongens Side, og med et Corps skulde staae ved Gothenborg. Derimod skal den mod Norges Side kommanderende General Armfelt, med sit Korps være stødt til Klingspoers Armee i Stokholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Madrit, den 8de Martii. (Af Publicisten.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Den 19de Febr. har det 27de lette Jnf. Reg. som udgjør Spidsen af General Vilattes Division og var beordret, at bemægtige sig Desileerne fra Val de la Casa til Guadeloupe (paa Grændsen af Estremadura) havt en meget roesværdig og glimrende Affaire med de spanske Jnsurgentere, hvilke høitideligen havde svoret paa, før at bøde med Livet paa Pletten, end at vige for de franske Helte og til den Ende paa det fordeelagtigste havde forskandset sig; - men - ligesom overalt, overvandt ogsaa her den franske General alle Hindringer efterat have udholdt en krydsende Jld af Jnsurgenterne, drev de erdsorne Forsvarere paa Flugt og bemægtigede sig Destleerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Blandede Efterretninger. J Cadix beklæder for nærværende en indfødt Jrlænder, navnlig Johnes, Commandantskabs=Posten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Ved det Brasiliske Hof hersker stor Misforstaaelse mellem - Prindsregenten og hans Gemalinde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Den franske Monitør giver af den Presborger Tidende den Beretning, at en Engelsk=Portugisisk Expedition, udrustet fra Brasilien, har erobret Caienne; dog turde denne vel være for foreløbig. Palafor, som engang er meldt død, lever endnu og er ankommet til Bayonne med 2 Domestiker. J det Østerrigske Bøhmen forsamler sig 5 Armeekorps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 30te Marts. Den 10de dennes har Hertugen af Sødermanland udstedt befaling til de svenske Tropper at forlade Alands Øerne; den 18de bleve disse besatte ved en russisk Armee under General Knorring. Siden skal man være kommet overeens om en Vaabenstilstand, saalænge indtil en til Petersborg afsendt Coureer kommer tilbage. Kongen af Sverrig er i Gripsholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Kiøbenhavn, den 31te Marts. Paa den svenske Side ud for Høganæs laae endnu i Gaar det engelske Linieskib Orion og Fregatten Jartar. Kutter briggen Cruizer, som hørte til denne Eskadre, har lagt sig fra samme noget nærmere over til den danske Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Ved den østlige Vind og Frost har en stor Deel Jis lagt sig langs Kysten fra Dragøe og Helsingøer. Paa sine Steder ligger den 1/4 Miil ud fra Land. Den i Dag indfaldne Vestenvind og høit Vande vil imidlertid snart føre den bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Da Bagerlaugets Jnteressentere, saavelsom Frie= og Brødbagerne i Hovedstaden, ikke have kunne erholde det til Brødbagning fornødne Qvantum Rug, er det, for at Stadens Jndvaanere kunde vorde forsynede med Brød, anseet nødvendigt, at Bagning deraf, indtil videre, skeer af Blandingskorn, hvilket det Kongelige Danske Kancellie ved Skrivelse til Overpræsidenten af 21d. paa Hs. Majestæts nærmere allerhøieste Approbation, har bifaldet, samt at Bagningen skeer i følgende Forhold, nemlig: 1/2 Deel Hvede, 1/2 Deel Rug og 1/2 Deel Byg. Følgende skiønne Bidrag til norsk Mods og Fædrelandskierligheds Historie er mig tilskrevet fra Kiøbmand Peder Andreas Heuch i Kragerøe, en af vore Olds saare sieldne Hædersmænd, for hvis Sanddruehed Enhver, der kiender ham, redebon indestaaer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Skipper Søren Nielsen af Krøgerøe, førende en Brig for Kiøbmand Johan Tønder sammesteds, seilede først i December til Danmark med Trælast, men maatte flere Gange, for Modvind og fiendtligt Efterlagt, vende tilbage til norske Havne. Nytaarsaften gik han atter ud med frisk Kuling og mødte under dansk Kyst en velbevæbnet svensk Kaper, der tog ham, besatte hans Skib og flyttede ham tilligemed fem af hans bedste Folk over paa Kaperskibet. Kort efter tog Kaperen ogsaa en Brig fra Laurvig og satte ligeledes dens Skipper og fire Matroser ombord til sig; men, da Vinden var Nordost, og Farten til Sverrig, altsaa ei var mulig, besluttede Kaperen at gaae af England til. Vore norske Skippere, hvis Plan alt var taget, tilbøde Kaperføreren meget høfligt deres Bistand ombord og raadede ham tillige, vel at mærke sig de norske Klipper, inden han styrede Coursen til England. Han modtog baade deres Hielp og deres Raad; men, neppe skimtede Normændene det elskede Fædreland, før de alle Elleve grebe til Modværge, truede de 21 bevæbnede Svenske til at overgive dem Commanden af Kaperen, heisede dansk Flag med svensk nedenunder og styrede til Norge. Det Øieblik nu, da Prisemmesterne paa de tagne Brigger saae, at Kaperen, var i dansk Vold, styrede de ei længer efter, men vendte, for at undflye. Strax vendte og Kaperen, seilede dem op, skiød efter dem og tvang dem til at overgive sig til Kaperens nuværende befalingsmand, hiin kiække Søren Nielsen, der gjennem Jiis og Storm bragte sin Kaper og dem lykkeligen ind i en norsk Havn. Priserne skulle siden være tilkiendte de tvende Koffardiekapitainer og deres det brave Mandskab. Kiel, den 24de Marts 1809. F. Høegh. Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
De skrækkelige Virkninger af sidste mageløse Storm skildres høist bedrøvelige i følgende Beretninger fra Helsingøer: Den 25de Marts. Afvigte Nat have de vi en skrækkelig Nat og atter Beviis paa de sørgelige Følger Savnet af en større Havn her drager efter sig. Alt som Natten nærmede sig, tog Stormen med østlig Vind og Frost til. Fartøierne, som laae udenfor Havnen ved den sydlige Side af Byen, truedes af de skummende Bølger med Undergang eller ved at kastes i Land aldeles at slaaes sønder, Kl. 11 hørtes flere ynkelige Jammerskrig: Rædder, Rædder, Hielper! De af vore altid raske og i Fare forfærdede Færgefolk, som endnu ere her i Byen, gjorde endeel Forsøg paa at komme de Elendige til Hielp, men Bølgernes Voldsomhed kastede hver Gang Baadene med saadan Magt tilbage, at de Forvovne, truedes selv med Undergang. Stormens Tuden, Bølgernes Brusen, Nattens ængstelige Mørke, de i Dødsangest stædte Medbrødres Raab, og saamange kiække Mænds redebonne men forgiæves gjorte Forsøg, udgjorde et ubeskrivelige Heelt, og hiertesmertende for alle Nærværende. Dagens Komme, for at have en Fiende mindre, maatte forventes. En qvælende Evighed for begge, de Hielptrængende og de Hielpvillige. Dens Gry nærmedes og allerede øinedes endeel Fartøiers Skibbrud og derved mange Menneskers Død; men ogsaa mange Menneskeer af de sunkne og paa Grund staaende Skibe ræddedes nu i Land. En Kaperkutter, en herlig Seiler, af Kbhvn., var sunken med nogle og 20 Mand. Dens Kapitain (Mortensen) vilde med 3 Mand ræddet sig ombord paa en Brig, men kun Kapitainen, mat af Anstrengelse og Kulde, blev bragt ombord, de 3 Mand bleve med Briggens Mandskab; ræddede i Land. En Jagt, ladet med Salpeter og Svovl, bestemt til Frederiksværk, og en Galease, ladet med Stykgods, bestemt til Aarhuus, ere forliste, men Folkene bergede. En Jagt, en Galease og en Briig, alle lastede, staae paa Grund og slaaes udentvivl itu. Tre andre ligge endnu for Anker, men der frygtes dog for dem. En Skipper paa en Galease, som skal hente Brænde ved Dronningmøllen, og en Kaperfører paa en Lugger, handlede klogelig, da begge ge gik Casteller ud og lagde sig for Anker nede ved Lappen, hvor de ere temmelig sikre. J Formiddags kom der Jld i en Skorsteen paa Strandgaden, der brændte temmelig stærkt, men ved de raske Brand=Anstalter blev Jlden lykkeligviis hastig dæmpet. Vinden er siden bleven O. N. O. med lige Heftighed og i Eftermiddag har man gjort forgiæves Forsøg paa at komme til en Jagt, for at redde Folkene paa samme. Men da Skipperen merkede dette, kappede han, hvorved Jagten drev paa Grund nær Landet, saa det blev mulige at komme den nær og berge Folkene. Et sligt Rædselssyn med saamange Vrag paa Strand skal aldrig være seet her. 3 druknede Søemænd har Søen kastet i Land. For den kommende Nat frygtes atter, da Storm og Søegang holde ved lige heftig. 2de Brigger drive endnu op for deres Anker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Den 26de Marts. I Nat vedvarede Stormen og vedvarer endnu. En Jagt og en stor Brig, dreve paa Grund og i Dag ere Folkene paa begge, paa den første tillige 2de Fruentimmer, som Medreisende, bergede. Til Briggen gik en Baad 2de Gange ud, da Mandskabet ei paa engang kunde berges. Alt betegner Ødelæggelsens Præg. Døde Legemer, Stumper, af de sønderslagne Skibe, indpakkede Møbler, Kasser, Kister og Pakker med Varer, Hamp og Hampeblaar, Sække m. v. kastes i Land, og hvad som kan berges, berges. Endnu ligge de 2de Brigger for deres Ankere, men vedbliver Stormen, frygtes ogsaa for disse Frosten er stærk og dette Eftersmæk af saa uventet haard Vinter er saare føleligt. Endnu Kl. 11 1/2 vedholder Stormen. - Den 27de Marts: "J Eftermiddag blev Vinden O. N. O., og Stormen sagtnedes lidet, dog saa meget, at de 2de for Anker liggende Brigger kunde ansees uden Fare. J Nat og i Dag vedvarer Kulingen endnu fra samme Hiørne med vedholdende Frost. Megen og stærk Jis har samlet sig langs Landet. Alle de i samme liggende forliste og paa Grund stødte Fartøier ere bedækkede med megen Iis. Den østlige Deel af Broens Bolværk og de 2de Kanoner lignede kun Jisklumper, da intet kunde sees af dem for Jis. Kanonerne bleve i Dag frigjorte. Endeel Mennesker ere i Færd med at redde hvad reddes kan paa nogle af de sunkne Skibe."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Af de videre Omstændigheder som anføres ved den sidst ommeldte ulykkelige Jldebrand i Hollænderbyen paa Amager, er følgende de mærkeligste: Jlden opkom i Degnens Huus, men og ved Vaade eller Paasættelse vides ikke, og udbredte sig overordentlig hastig ved den stærke Storm. En stor Deel Kreature, hvoriblant over 50 Heste og Køer, ere indebrændte, men endnu gyseligere er det, at ogsaa flere Menneskeer have funden deres Død paa denne ynkelige Maade. Til den 27de var i Alt fundet 13 Liig i Brandstæderne. I et Huus allene brændtes Skytten Goldschmith hans Kone, hans Datter og en hos ham boende Jfr. Proft. En Skomager og Kone brændtes i et Huus, og i to Huse, brændte to Huusmandskoner. De øvrige Brændte ere Børn og Tienestefolk; dog savnes ogsaa endnu en Gaardmandskone, hvis Liig ikke er fundet, men formodes liggende under en i Portstedet værende ubyre Mængde Gruus. Over 40 Familier ere der brandlidte, hvoraf de Kleste intet have reddet af deres Jndboe, flere have derhos tabt en betydelig Formue, Frugten ikke blot af egen, men og af Forfædres Møie og Stræbsomhed. Alle disse trænge til Hielp og Bistand. Alle vente de at ædle Dannemænd og Danneqvinder ville række dem en trofast Broderhaand, at de ei skulle segne under Vægten af det Uheld, der saa frygtelig har rammet dem. Dehr. V. K. Hjort, paa Voldhuusgade 225, C. D. Bruun i Taarnbye, Bjerg, bag Børsen 78 og Aagaard, i Klædeboderne Nr. 101, modtage Gaver til de Brandlidte. (For de Ædle her i Ribe Stift, som ville komme disse ulykkelige Brandlidte til Hielp, tilbyder Udgiveren af disse Aviser herved sin Tieneste med Gavernes Jndsamling og Oversendelse, og skal for hvad der saaledes tilsendes ham aflægge offentlig Regnskab.)J Søndags havdes den behagelige Nyhed, at Lieutenant Klauman paa Vestkysten af Holsten skulde have gjort en Prise, der havde over 200,000 Rd. inde i klingende Mynt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Under 25de Marts d. A. ere samtlige Overøvrige heder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Hs. Majestæt har allernaadigst resolveret, at i alle Tilfælde, hvor enten Anordningerne eller Sessionerne maatte fordre Tingsvidners Fremlæggelse for den offentlige Landmilice=Session slige Documenter da, med Undtagelse af dem, som angaae Doubletsager, maae udstedes gratis og paa ustemplet Papiir. Hvilken allerhøieste Resolution Man til fornøden Efterretning og Bekjendtgiørelse for samtlige Vedkommende herved tienligst skulde have Dem tilmeldt, og bør den foranstaltes læst inden Underretterne i det Dem anbetroede Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
Hamborger Korrespondent fortæller: at vor Konge har kjøbt Konsul Wests, for 50 til 60,000 Rd. vurderede, Maleriesamling, til en Prydelse fordet giennopreiste Christiansborg, med at erholde en Livrente for sig selv, og en for sin Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-04
J Kbhvn, skulle, efter Reisendes Beretning, Priserne paa Adskilligt være falden betydelig, f. Ex. Caffe, Sukker, Steenkul og Tiære, til det halve i Prisen.