Viborger Samler, 1848-12-07
Ved Publicationen af det i Gaarsavisen indførte Andragende fra flere agtede Mænd i Hovedstaden, forudskikker Fædrel." følgende bemærkninger: "Andragendet udtaler Frygt for, at Statens Styrelse skal udsættes for at gives til Priis for Vilkaarlighed og Ukyndighed, for at en enkelt Classe i Samfundet skal kunne misbruge sin Stilling paa Statens og Medborgeres Bekostning, for at Rigsdagens Sammensætning skal beroe paa Tilfældet, og Statens vigtigste Anliggender blive overladte til den lavere Almues og dens Lederes Afgjørelse. Vi forstaae ret vel den udtalte Frygt; vi see i den kun den sørgelige Tilbagevirkning af den unaturlige Bevægelse, som enkelte mindre besindige Ledere i Anledning af Valgene til Rigsforsamlingen have fremkaldt i nogle Samfundsclasser, navnlig i Bondestanden, ja vi erkjende den til en vis Grad for berettiget. Den almindelige Stemmeret lægger Valgenes Udfald og Rigsdagens Sammensætning i den virkelige Fleerheds Haand, men den virkelige Fleerhed af ethvert Folk er til enhver Tid den mindre oplyste Deel, altsaa den Deel, der meest er udsat for at vildledes og benyttes i eensidige Hensyns egennyttige Planers eller politiske Lidenskabers Tjeneste. Den almindelige Stemmeret indeholder altsaa i sig ingen tilstrækkelig Betryggelse for en tryg Udvikling og for Statens Hovedinteresser. Spørgsmaalet bliver da, skal den opgives eller skal der søges et Correctiv, en Garanti andensteds. De ærede Udstedere af Andragendet andrage nu vel ikke ligefrem paa den almindelige Stemmerets Afskaffelse, men de angive intet Middel, hvorved der kunde raades Bod paa den formeentlig truende Fare. De udtrykke sig imidlertid saaledes, at man ledes til at troe, at de have tænkt paa en Jnteresse, eller hvad der vil sige det Samme, en Classe-Repræsentation. Vitroe, at dette Middel omtrent vilde være det sletteste, man kunde finde. Det er umuligt at tilveiebringe en Repræsentation af alle de Jnteresser, der ere berettigede til at finde Fremme og Beskyttelse i Staten; ved at foretrække nogle, vil man tilsidesætte andre og blive inconseqvent. Skulde dernæst Repræsentationen sættes i Forhold til det Antal Borgere, hvis Vee og Vel er knyttet til de enkelte Jnteresser, saa vilde det numeriske Forhold imellem de lavere og høiere Jnteresser, eller imellem de mindre og meere dannede Folkeklasser, omtrent blive det samme som den almindelige Stemmeret, vel neppe vil, men i det mindste kan frembringe. Men Hovedindvendingen, er dog den, at det slet ikke er disse eller hine Jnteresser, hverken alle eller enkelte, der skulle repræsenteres paa Rigsdagen, men hele Folket, det vil sige dets fornuftige offentlige Mening. Lykkes det at tilveiebringe en Repræsentation af denne, saa ville alle Jnteresser være tilstrækkeligt beskyttede; den ene vil ikke blive forurettet paa den andens Bekostning, men deres indbyrdes Forhold blive retfærdigen og billigen afveiet, medens derimod enhver Classerepræsentation baade i sin Oprindelse bærer Spiren til en uendelig Splid, der ingen Opløsning kan finde uden ved den ene Jnteresses Undertrykkelse af den anden, altsaa neppe føre til det, som Dhrr. befrygte, og, fordi den er stillet paa et skjævt Standpunct, umuligt kan varetage Statsformaalene og betrygge Statsvellet. Dersom altsaa noget Saadant har svævet Dhrr. for Øie, saa maae vi paa det bestemteste misbillige deres Hensigt og fraraade vore Medborgere at tiltræde Andragendet. Langt hellere bør man slaae den Vei ind, som Grundlovudkastet anviser, og gjennem en Tvedeling af Folkerepræsentationen søge en Garanti mod Majoritetens Misbrug. Vil man end mene, at den Sammensætning af Landsthinget, som Udkastet foreslaaer, endnu ikke yder fuld Betryggelse, fordi dette derefter kommer til at udgaae umiddelbart fra de selvsamme Valgkredse som Folkethinget og de samme Bevægelser altsaa ville paavirke og de samme Hensyn afgjøre begge Slags Valg, saa ere vi dog forvissede om, at der lader sig paavise andre Maader at sammensætte dette Thing paa, der langt bedre ville svare til Hensigten end hvilkesomhelst Classevalg. Men vorder Rigsdagen tvedeelt og det ene Thing sikkret Tilgang af Landets oplyste og anseete, retskafne og besindige Mænd, saa bør for ingen Priis dette Aars Bevægelsers store Resultat, den almindelige Stemmeret ophæves eller forvanskes fordet andet Things Vedkommende. Det er en stor Daarskab, hvis Dhrr. eller nogen Anden drømmer om at sætte dette igjennem, thi Folket vil neppe opgive denne Ret, efterat den een Gang er bragt i Udøvelse, at forsøge paa at berøve det den vil være et farligt Spil, der tidlig eller sildig vil fremmane de Aander, som man nu søger at besværge, og en Rigsforsamling, der selv er udgaaet af den almindelige Stemmeret, vil heller ikke række Haand til dens Afskaffelse, hvilke Jndflydelser det saa end maatte lykkes at sætte i Bevægelse."J Liunges "politiske Flyveblade, findes følgende høist mærkelige Efterretning: "J Schlesw. Holst. Zeit." af 28de Novbr. skrives fra Berlin: "Jeg er tilfældigviis sat i Stand til at kunne give Dem en sikker Efterretning om Deres Lands Anliggender. Der er i Begyndelsen af f. M. (October) fra Danmarks Side bleven omdeelt hos forskjellige Hoffer en lang officiel Memoire, som, efter dens eget Udsagn, er bestemt til at angive den fra dansk Side mulige Basis for Freden. Denne Basis er nu 1) Aftrædelse af det District, som indeslutttes af Trene, Dannevirke og Slien og dets Forbindelse med Holsteen; 2) Det øvrige af Slesvig skal danne et fuldstændigt Hertugdømme; der skal være en slesvigsk Minister i Kjøbenhavn. Jmidlertid skulle Diplomati, Armee og Flaade, Told m. m. være fælleds for det selvstændige Hertugdømme og Danmark, og slesvigske Deputerede have Sæde ved den danske Rigsdag; 3) Arvefølgen forbeholder Kongen sig at ordne ved Adoption.