Københavns Adresseavis, 1786-12-22
Paa Hr. Agent Applebys Auction er i Gaar bleven borttagen en næsten nye losset Hat med grønt eller blaat Silke Foer, skulde nogen kunde give Oplysning om samme, eller bringe den tilveye, loves derfor en Douceur af 5 Rdlr., og den, der har kiøbt den, skal faae 1 Rdlr. mere end hans Kiøb, naar han afleverer den her paa Contoiret ufortøvet og tilkiendegiver af hvem samme er solgt, ligesom han og kan forlade sig til, at hans Navn skal vorde fortset. Paa Gaden er tabt en sort Brevtaske med et Brev, hvori nogle Bankosedler; Finderen bedes at levere den til Hr. Christen Nørregaard i No. 11 under Børsen, imod en god Douceur. og Premier som det kongel. danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Aaret 1786. (See Nr. 250, 62. Skjønt der skal falde en temmelig Mængde af den saa kaldede Springer eller paa norsk Makrel=Størie, men egentlig paa dansk Tanteje, Scomber Thymus Linnæi Søen ved Helsingøer især, saa skal det dog kun være heel sielden og ved en Hændelse, at der bliver sanget een, hvilken da som en Rarhed sendes til det kongelige Kjøkken. Aarsagen hertil skal være Fangstens Fare og Vanskelighed. Men da Selskabet er underrettet om, at den uden Fare lader sig fange paa den Maade, som strax bliver anført, saa udsætter det til Befordring af denne Fangst følgende Premier: For den Fisker, som imellem Kjøbenhavn og Helsinger gjør den lykkeligste Fangst af den paa dette sidste Sted saa kaldede Springer eller Makrel Størie, 30 Rdlr. For den dernæst lykkelige Fangst 20 Rdlr., og for den derpaa 10 Rdlr. J Tilfælde den æskes Premie for lige Mængde, beholder den Fortrinet, som har gjort den første Fangst. Maaden denne Fisk kan fanges paa er ved Krog, gjort i Skikkelse som en Sild, ibunden en 12 garns Linie paa 60 til 80 Favne med en Tønde i Enden. Saasnart man merker, at den har slugt Krogen, lader man den dermed gaae sin Kaas, firer Linen ud og tilsidst Tønden og lader den derved løbe sig mat eller til døde, imedens man bereder sig til at forfølge sit Bytte, hvilket alt kan skee uden mindste Fare. Æskningen indsendes inden Udgangen af Aaret 1787. Med samme maae følge troeværdige Attester og Sagens Rigtighed. J Tilfælde Fisken sendes til Kjøbenhavn ønsker Selskabet sig derom underrettet. 63. Som man har erfaret, at der ofte ikke iagttages den forsynligste Omgangsmaade i Henseende til de smaae Hummere, som med de større fanges ved de norske Hummer=Fiskerier; men mange af disse, som kunde svares fra Ødeleggelse, uden at blive nogen til Nytte omkommer, saa at baade Hummerne og andre Fiske tillige, som gjerne søger Hummernes Ravn, derved merkelig formindskes, saa udsætter Selskabet atter, for at afværge saa meget mueligt dette Onde, følgende Premier, For den Fisker, som i den Tid Hummerfangsten varer, nemlig fra et Aars Efteraar til Slutningen af paafølgende Aars Foraar, af de fangede smaae Hummere igjen udsætter de fleste levende og ubeskadigede, nemlig: For den største Mængde smaae Hummere saaledes udsatte, ikke mindre end 300 Stykker, 4 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 200 Stykker, 3 Rdlr. For den derefter, ikke mindre end 100 Stykker, 1 Rdlr. Premierne udsættes havneviis, og kan følgelig æskes særskilt for enhver norsk Havn, hvor Hummerfangsten drives, og hvorfra Hummere udføres til fremmede eller indenrigske Stæder. Med Æskningerne maae følge troværdige Attester fra Kommissionærerne for Hummerfiskerierne eller andre nærværende gode Mænd paa Stedet, som bevidner Rigtigheden, af det, hvorfor Premie æskes, nemlig: at de haver seet eller veed med stor Formodning, at det Antal Hummere, hvorfor Premie fordres, er levende igjen udsat. Æskningerne maae være indsendte til Selskabet inden Desember Maaneds Udgang 1786. 64. Æderfuglens kostbare Duun og sammes Begierlighed i Handelen, er noksom bekjendt. Da Exempler tillige har gotgjort, at denne vare Fugls Avl kan merkeligen formeres ved en lempelig og god Medfart: saa udsætter Selskabet særskilt for Jsland og Færøerne, følgende Premier: For den største Mængde Æderfugle, som nogen enten i Jsland eller paa Færøerne ved sin Flid og Omhyggelighed seer tillagt fra Begyndelsen af 1787 at regne, 30 Rdlr. For næst største Mængde derefter, 20 Rdlr. For næste derpaa, 10 Rdlr. For næst paafølgende, 5 Rdlr. For Færøerne tilstaaer Selskabet. disse Premier i Kroner. Mængden, som Selskabet. maae lade ubestemt, vil det bedømme paa meer end een Maade, efter Fuglenes Antal, nemlig, og efter Dunen som er samlet og overladt til Handelen, enten som den nu er, eller herefter bliver indrettet. Til den Ende maae medfølgende Attester bevidne baade Antallet af Rederne, hvorfor Premie æskes, og Mængden af Dunen, som er samlet og bortsolgt; og da Dunen er 2de Sorter, reen og ureen, saa vil Attesterne og lyde særskilt paa begge. Æskningerne indsendes inden Udgangen af Aaret 1788. Premierne udsættes for flere Aar. De Midler, hvorved man især formerer Æderfuglen, veed man nok bestaaer : ikke at faae efter den, eller skyde i Nærheden, hvor den opholder sig; i at holde Hunde og andre Huus Kreature fra det Sted, hvor den bygger, ogsaa undereiden at hielpe den med Duun, naar man tilforn har berøvet den for meget, eller den derfor har forpillet sig; tørt: i at unde den Rolighed til sin Yngel, hvorfor den, indtil Blodet den taber ved at plukke sig selv, uden Bekostning beriger sin Ejermand. For overordentlige Handlinger i Overeenstemmelse med Hensigten, ikke forbingte eller bestemte i Priismaterien, giver Selskabet. overordentlige Belønninger. 65. Svartfuglen *) fanges i Almindelighed i Island og paa Færøerne paa en Maade, som gjerne er sammenføiet med megen og ofte med Livsfare. Omkring Drangøei Skagefjorden i Jsland fanges den derimod paa en Maade, som er itte mindre end farlig, hvilken Maade det kongelige Rentekommer ved en trykt Afhandling i det danske Sprog har ladet bekjendtgjøre paa Færøerne, for der at efterfølges. Da denne af Hr. Lektor Olavsen, beskrevne Maade er meget sikker, og kan blive enhver, som bruger denne Jagt, til merkelig Tieneste, og Svart fuglen er ikke en ubetydelig Næringsgreen der paa Øerne, saa udsætter Selskabet til Befordring af det Høilovlige Rentekammers priselige Hensigt følgende Premier: Forden, som omkring Færøerne lykkeligst betjener sig af den drongøeske Maade at fange Svartfuglen paa, 30 Kro rer. For den, som dernæst gjør den lykkeligste Fangst, 20 Kroner. For den derefter, 10 Kroner. Dersom lige Fangst anmeldes, faaer den Fortrinet, som først har betjent sig af det bekjendtgjorte Middel. Æskninger, som maae geledes af troeværdige Attester og Sagens Rigtighed, og anføre baade Fuglenes Mængde og Tiden de ere fangede udi, indsendes inden Udgangen af Aaret 1787, og udsættes bemeldte Premier i det mindste endnu for 3 Aar. 166. At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmede, i den Konst at giøre Most, det kan saa meget mindre tvivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaatvivlelig findes, især om Monens Brug blev ikke agtet for ringe for vore Borde. For derfor at see denne Hjemviin bragt i Erindring, og Vedkommende, som tillenger sig den, belønnede, udsætter Selskabet følgende Premier, For den beste Most af Æbler eller Pærer, frembragte i Dannemark fra dette eller tilkommende Aars Frugter, giver Selskabet sin Ved Svartfuglen forstaaes under et almindeligt Navn, de 4 Arter, (1 Almindelighed saa kaldede Alker) som efter Professor Brynniches Navngivelse, i hans Ornith. boreal, kaldes : Alca Torda, A. unisulcata, Uria Lomvia, og U. Troille, egentlig 2 Arter af Alker og 2 Arter af Lomver hos ham. S. Olavsens og Povelsens Reise. 1 D. K. 527. første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For næst beste derefter, den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Selskabet. vil for det første ikke see saa meget paa Mængden som paa Godheden. En 4 Flasker, vel forkede, og forsynede med Harpix, vil indsendes til Selskabet til fornøden, Prøve, og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dannemark gjort og af indenlandske Frugter allene. Æskningen skeer inden Udgangen af Aaret 1787, og Premierne udsættes for flere Aar. 67. For den Borger, som fra en af de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1786, tilsender Selskabet den beste Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Øl Sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Øl maae og være brygget, for offentlig at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Se skabets anden Guldmedalje. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guldmedalje For den derefter, den første Sølvmedalje. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Gjer. Maltspiren maae ei heller nære anvendt ved Øllet hverken ved Mai tet, da det derfra bør renses, ei heller derefter for at give det en bruun Kolør, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne som kan brygges bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest og Godheden at gjøre, og udsættes Premierne for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, vel korkede, eller med Staaltraad forsynede og nummererede Flasker, som desuden geledes af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hjemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øller kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblasopløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øl lerne ere af de sterkeste Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. I Anmeldelsen maae tillige tilføres, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. For dem, som ellers maatte have Lyst at lære Bryggerkonsten fra Grunden af, og blant andet indsee Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Maltgjøren som ved Brygning anmerkes, at et Skrift, under Titel, The Theory and Practice of Brewing by Michael Combrune, Brever, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Octav, oven anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føje kan sætte høieste Priis paa Hr. Bergraad F. V. Hun har og især betjent sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsatzen zu branen, 1ster Th. 8vo., som faaes paa vore Boglader. 68. For det beste Jnstrument med Beskrivning og Anvendelse, hvorved ethvert Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. Det vigtigste som hidtil i denne Materie er gjort, kan Forfatterne finde i de svenske Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770. ligesom inden Braunschw. Auz v. J. 1761 og in Leipz. Samml. 1761. Afhandling herom modtages til Oktober Maaneds Udgang 1786. 69. Da det er bekjendt, at Holland for Handelens Skyld paa Ostindien aarligen giør anseelige Leveranser til Dannemark og Norge af Jenever=Brændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge de uden haver Enebærerne i Mængde, saa udsætter Selskabet fremdeles: For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Kolør liig den hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1 Desember i dette Aar fremsendes til Selskabet, sin tredie Guldmedalge eller 25 Rdlr. For den næst beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets første Sølomedalje eller 20 Rdlr. Med Prøverne maae følge troeværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret heri Rigerne og af danske eller norske Produkter. 70. Skjønt Dannemark i mange Aar har gjort Oste, og deriblant ogsaa de saa kaldede føde, saa har man dog hidtil hverken kundet naae et Holland eller Engelland, hvis Oste jær bruges hos os, i denne huusfornødne Konst men i dets Sted aarligen fortæret en utrolig Mængde af disse fremmede Vare til ikke ringe Tab for Rigerne Paa mange Steder har maadelige Græsgange tildeels været en Hovedhindring heri; thi slet Græs og Felleder oversatte med Køer, giver aldrig fede Oste. Paa andre Steder, har Ukyndigheden om den rette Maade at gjøre Osten paa, især hos Bonden, endnu dertil bidraget mere. Da Græsningen nu, ved saa mange Hindringers Bortryddelse og Kundskabs Udbredelse, efterhaanden overalt vil tiltage, holder Selskabet det for den beleiligste Tid at opmuntre til Forbedringen af Landets søde Oste, og udsætter derfor følgende Premier, For beste Sødmelks=Oste gjorte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skpd., Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skpd., Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester got gjøre, at Resten svarer til Premien. Med Tybo=Oste, kan man dog ikke samæske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede føde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og uforstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af fød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løve, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skjønhen fra Græsset, hvori Kreaturene haver gaaet, og Konsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan gjøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melt. Mangel paa Kræfter, naar man gjør den med bore Hænder, uden Hielp af Perse, hører herhen. Manger Leven noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det Herre standse, m.v. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Ostperse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Armee allene. Holland bruger ikke andet Middel til de mange tusinde Oste det giør, skiønt Engelland gjør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved Omstændighederne, som ikke vil glemmes: at anvende Melken til samme Øieblik, den kommer fra Kørene; at udarbeide Vallen af sin Ost imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skjere den i Stykker, ælte den derpaa til meere Melk end Valle løber fra den og formeden paa nye, men derhos ved hele Arbeidet at lagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det høieste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i denne Fald, lader Selskabet til næste Foraar en kort Underretning udlevere, som giver herom den fornødne Oplysning. Ostpersen, som bruges i Engeland, er og alle Sognedage at see hos Selskabets Sekretær. 71 For den Bonde Familie, som beviser at have ved deres Drengebørn spundet i største Mængde Linned eller Ulden, udsætter Selskabet for hvert geistligt Stift i Dannemark følgende Premier, For den største Mængde, 12 Rdlr. Forden næst største, 10 Rdlr. For den dernæst, 8 Rdlr., for den derefter, 6 Rdlr. En Prøve af hvert Spind, ei mindre end et Fjerdingpund, følger med Anmeldelsen. Disse Premier kan ikke æskes af nogen, med mindre det bevises ved paalidelige Attester, at Drengene haver spundet i 2de Aar, hvorfore der maae anføres Drengenes Alder, i hvad Maaned og Aar de har begyndt at lære at spinde, da de, som tidligst have lært det, vil, naar Omstændighederne for Resten ere lige, have Fortrin til Premie. Ved Bedømmelsen af Spindet vil det blive paaseet, om det er for Fabriker eller andre uden for Huset, som forsærdiger uldne og linnede Tøier. Ulden Spind i lige Mængde, spundet paa Skotterokke, gives Fortrin frem for det paa de sædvarlige Rokke. Skulde Forældre, som have mange Drengebørn, vise een eller anden besynderlig Flid for deres Børn til Befordring af Hensigten med disse Premier, vil Premierne vorde forhøjede, eller desuden tillagt Medalger. Disse Premier æskes første Gang i Slutningen af Aaret 1790, og i de følgende Aaringer inden deres Udgang. 72. Da man har merket, at Spinderier, tjenlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fost ikke til, med mindre de drives fra Horedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinde rier kunde komme ret i Gang, saa udsættes følgende Premier for alle smaae Kjøbstæder, For den Kjøbmand, eller anden, i Kjøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger de største Spinderier, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1786. Forden største Mængde, ikke mindre end 4000 Pd., Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pd., 30 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pd., 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indiendes til Selskabet inden den 1ste Desember 1786. J samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekjendtgjørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maae følge, Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige, meldes den Mængde anden Slags Spind, finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kiøn og Alder, denne regnet til Ungdom under 13 Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hs. Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kjøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper, 2 Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af 10 Knek, hvert Knek til 40 Traade: uden hvilket Maal. intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden mod Finhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har høieste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt Skotterokkegarn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Konsten vel, da et meget større Arbeid giøres i en kortere Tid end ved andre Rokke, saa dog, da Manufakturerne har mindst Mangel paa SkotterokkeSpind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, er heller om Spindet er af kræmmet eller kan tet Uld. 73. a. For de erende Stiftelser Christians Pleiehuus, det almindelige Hospital, og St. Nikolai Fattiges Stole, udsætter Selskabet efterskrevne Premier, For bedste og fineste Linnedspind i største Mængde, 20 Rdlr. For næst beste og fineste i næst største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig for det næste derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelleviis saaledes, at en Stiftelse ei vinder mere end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal dera allene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige at den vundne Premie uddeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at merke, at det Spind, som Selskabet. belønner, maae altsammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priisarbeidet, ikke mendte end 1 Pund, maae være indleveret inden sidste Desember indeværende Aar, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvor meget saadant Priisspind der i dette Aar er forfærdiget, enten af een og samme Haand, eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger, b. Videre udsætter Selskabet for de her i Kjøbenhavn nye anlagte Friskoler følgende Premier, der ligeledes skal vindes skoleviis, nemlig: En Premie paa 20 Rdlr. for det bedste og fineste Linned Spind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for den næst beste og fineste, ligeledes Linnedspind, i næst største Mængde, En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uldspind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig en Premie paa 5 Rdlr. for næst beste, ligeledes Uldspind, i næststørste Mængde. Fierdedelen af den rundne Premie skal tilhøre og komme det Barn til Gode, der har forfærdige det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeles til de beste og dueligste Spindersker eller Spindere i samme Skole, i Forhold til deres udviste Flid og Konst, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspektører. Prøver af ethvert Priisspind, i det mindste af 1 Pund Garn, maae forevises, intet Spind indsendes ringere end til 3 Strenge, og paalidelige Attester maae medfølge, som bevidner, at den hele Mængde af samme Spind er af lige Godhed, da ellers det Jndsendte en tages i Betragtning. Den Skole, der vinder en Premie for et Slags Spind, være sig enten uldet eller linned. skal derfor ikke udelukkes fra at kunne tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet. har erfaret, at nogle af de indsendte Prøvespind haver været spundne til en større Fiinhed, end Hørren har været heglet, hvorved Spindet har tabt i sin Styrke; saa agter Selskabet derfor for Fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Attest følger derved, at Spindet ei er udbragt højere, end i Forhold til Hørrens Fiinhed. Fremdeles udsatter Selskabet, c. For det iblant Læremodrene i samtlige forhen anførte Skoler og Stiftelser, som ved Prøver, indsendte til Selskabet, beviisliggjør at have oplært efter Premiens Bekjendtgjørelse, den største Mængde af Børn i den hende anbetroede Skole til den største Fuldkommenhed i Spinderiet. For den største Mængde Selskabets første Sølvmed lie. For den næst største Mængde dets anden d. Til videre Opmuntring for fiint Sølvmedalje. Spind vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linnedspind, er under 12 Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æsker Premie kun mellem sig selv, bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priisspindet maae være indleveret inden Desember Maaneds Udgang. dette Aar. 14. Det er bekjendt, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland, haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele, og tilveiebragt sig megen Berømmelse, ven deres flittige Strømpestrikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Fiid, nen at og andre Prøvindser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange Vinter=Aftener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsætter Selskabet. fremdeles følgende Premier for linnede Strompers Strikning, nemlig: a. For den Huusfader eller Huusmoder, blant Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustiende efter denne Premielistes Bekjendtgjørelse beviisligen forarbeider de beste og fæste linnede Mands Strømper, finere end nu sædvanlige, og af tre= eller fir løben Strømpetraad, alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end eet Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For næst beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr.; for næste Sørt, ligeledes, 6 Rdlr.; for næste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer=Strømper, paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige, og af tre eller fire løben Strømpetraad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end eet Døsin, 8 Rdlr.; for næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr.; for næste Sørt derpaa, 4 Rdlr.; for næste derefter, 2 Rdlr. For beste Børnestrømper, af forskjellige Størrelser, finere end nu sædvanligen, og af tre= eller fireløben Strømpetraad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre endeet Dosin, 6 Rdlr.; for næst beste Sort, 4 Rdlr.; for næst paafolgende, 3 Rdlr.; for næste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere, kan fæske Premie for samme Mængde som Bønder. Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig 2 Dosin eller 24 Par. Premierne udsættes særskilt: 1) for Nørre Jylland; 2) fer Sønder=Jylland, eller det Slesvinske; 3) for Sielland og Fyen under eet. Til enhver Sirkel regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling. b. Den første Premie for hver Sort Strømper, eller de trende høieste Premier for hver Æsknings Egn udsættes atter for hver især dobbelt, nemlig for Mandfolk og Fruentimmer hver for sig; dog i Sammenligning: saa denne Premie ikke af Mandkiønnet i samme Egn kan vindes, naar Qvindekjønnet, sammesteds overgaaer det i finere Arbeide ved Strømper, af samme Sort. Men, naar høieste Premie derimod tillige kan vindes for Mandfolks Strikning, forhøies den med 2 Rdlr., efterdi Selskabet især ønsker at opmuntre dette Kjøns Lyst i ledige Timer til ommeldte Flid. De øvrige Premier vindes vel i Samæskning af begge Kjøn efter enhvers Fortjeneste mod hinanden; dog med den Forskiel, at naar Premie tilkjendes for Mandfolks Strikning, tillægger Selskabet det endnu 1 Rdlr. til Forhøielse. Jnden Desember Maaneds Udgang 1786 maatte Æskningerne være indløbne. Med samme maae følge et Par Strømper frank af det Slags, som Premie æskes for, og troeværdige Attester af Stedets Præst, og Egnens Strømpehandler, eller andre bekjendte Kyndige i Mangel af dem, som gotgjøre, at den Mængde, hvorfor Premie fordres, virkeligen var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af een Familie eller eet Huus; at det er skeet af Mandfolk eller Fruentimmer, eller begge tillige; at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige, at Arbeidet er gjort i Aften=Tider, eller paa anden belerlig Tid, uden at være Agerdyrkningen til Hinder: uden hvilke Omstændigheders nøjagtige Anførsel Attesterne ikke vil komme i nogen Betragtning. Heraf indsees altsaa, at een og samme Familie kan vinde flere end een Premie, nemlig baade for Mandfork= og Fruentimmer Flid, ligesom for Strømper af ulige Sorter, c Dersom nogen Proprictær eller anden anseelig Person paa Landet maatte vise sig saa ædelmodig at see Selskabets Hensigt heri opfyldte, enten ved gode Raad eller ved Opmuntringer, eller anden berømmelig Omgang med deres Underhavende til Befordring af denne Flid, saa vil Selskabet. gjøre sig en merkelig Fornøielse af at belønne saadanne med Medaljer efter enhvers Fortieneste, naar det derom underrettes. d. Samme tilsiger Selskabet og den eller de Kjøbmænd i Kjøbstæderne, som paa en merkelig Maade gjør det let for Almuen, at den til beleilige Tider i smaa Mængden og for billige Priser kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs (indenlandsk, især naar den er god, eller fremmed) som man til de fine Strømper finder at være fornøden. Disse Premier udsættes og for Aaret 1787, ligesom Selskabet. oftere vil igientage disse samtlige Premier, og naar det seer at det nytter, med Tiden udsætter dem for Uldstrikningen efter Omstændighederne, samt ogsaa om det skulde giøres nødig, strekke dem til Norge. 75. Da det er bekjendt, at der forbruges store Summer for fremmede Farver til Bøndens uldne Klæder og Vadmel, som kunde besvares til Fordeel for Landet, end- og ved at betiene sig af den af Naturen farrede Uld; saa udsættes for Dannemark og Norge følgende Premier: For den, som forfærdiger, eller lader forfærdige, det meste og beste uldne Tøi til Bønderklæder, Vadmel eller andet af sort, bruun og graae Uld, eller af disse, zirligen blandede med hvid Uld. For den største Mængde, ikke mindre end 100 Alen, Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde, ei mindre end 60 Alen, dets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 40 Alen. Sødalie an. dets anden S. sen, c. 10 Rdlr. Det maae bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa mange, som de do angives, at de ligner Prøven, som bliver indsende, og at de ere forfærdigede i den ommeldte Hensigt. Premierne æstes inden sidste Desember 1787. Selskabet agter i følgende Aaringer at udsætte Premier for de Landsboer, og Egne, hvor de fleste overvinder overdaadige Moder i Klædedragt, og indfører Brugen af Klæder, endog til Pynt, af indenlandsk ufarvet Uld, eller i det mindste allene farvet med indenlandske Farver. 76. For det beste Saale= eller Pund Læder, som i alle Henseender kommer det engelske nærmest, barket eller til beredt i Dannemark eller Holsteen, Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For det næst beste Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr., og for det derpaa følgende i Henseende til Godhed, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Da Selskabet for det første kun paaseer Læderets og Barkningens Fuldkommenhed, skal det være Vedkommende tilladt at indsende Prover, saavel af fremmede som af indenlandske Hude her barkede og tilberedte. Men, naar alle Omstændigheder, i øvrigt ere lige, vil dog det indenlandske Læder faae Fortrin. Attester maae medfølge om Hudenes Vægt, for de anvendes til Barkning, og, naar mueligt, om deres Alder af Qvæget, ligesom om de ere indenlandske eller fremmede. Dersom det tillige angives og bevidnes, hvor længe de have ligget i Barken, vil saadant tillige komme i Betragtning. Æskningen indsendes inden 1 November 1788. 77. Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saa kaldte Ryslæders eller Jugters Tilberedning kan skee hos os, og især i Norge, lige saavel som i Rusland, da det fornemste af Konsten bestaaer i Birke=Oliens Anvendelse, saa udsætter det følgende Premier, For den, som i Norge tilbereder det meste og beste saa kaldte Ryslæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseende til Lugten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. Premien, i Følge sidste Liste, æskes ved Prøvers og Attesters Jndsendelse inden Oktober Maaneds Udgang 1786. Naar Fabrikationen, er skeet fabrikmæssig i en Kjøbsted, gives dets Jugter, Fortrin frem for de, som maatte være fabrikerede paa Landet, naar saavel den fabrikerede Mængde, som Godheden er den samme. 78. Da gode Urverker ere til Tidens rigtige Bestemmelse for Forretningerne i det borgerlige Liv saa meget vigtige, at man og finder, at de mindre Formuende dertil betiener sig af saadanne, som efter deres Natur ei vel kan gaae rigtig, i det mindste ikke længe, allene for de ringe, Prisers Skyld, saa har Selskabet været betænkt paa at opmuntre de Konsinere, som i Følge deres Opholdsted, synes at være i Stand til at levere deres Arbeide til de billigste Priser, til at give det tillige en større Graad af Fuldkommenhed, for derved om mueligt at gjøre hine fra fremmede indførte Urverker ganske undværlige, og udsætter derfor følgende Premie, Da de bornholmske Urverker behøver til deres Gang tungere Vægter end som andre lige morettede Ure, gjorte her i Byen eller udenlands, og deres Perpendikeler desuden svinger i alt for store Buer; saa udlover Selskabet til den Urmager paa Bornholm, som beviisliggiør, at have forfærdiget den største Mængde af forbedrede Ure, som gaaer med mindre Vægt, og hvis Perpendikel beskriver med samme Længde som for mindre Buer i Svingningen end de sædvanlige, og at have solgt samme til de billigste Priser, dets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. Premien, som forhen her været udsat, vindes i Aaret 1786, og maae et af Urene indsendes til Selskabets Eftersyn inden Aarets Udgang. 79. For beste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern af lige Godhed med det Sølinske, udsætter Selskabet sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. De indsendte Prøver maae være af følgende Dimensioner: 2.1 1/2 Tomme bred, 3/4 Tomme tyk, b. 3/4 Tomme bred, 1/2 Tomme tyk. c. 1/2 Tomme bred, 3 Limer tyk. d. Valsestaal, 3 Tommer bred, 1 Tomme tyk. c. StempeStaal, 2 a 2 1/2 Tomme i Fiirkant. Alle Sortementerne maae kunne lade sig sveise saavel indbyrdes som til Jern, ingen Blære vise under Sveisheden, og ingen Bræk naar paalagt Eggtøi med enkelt Sax: ligesom ikke have bløde Grader, Staalet maae og kunde udholde, at Meisler, deraf forfærdiget 1 og en halv Tomme brede, kan hugge Bestød eller Arm File. Af Fieder=Staal, lig med det Solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne imodtage Prøver, Æstningen indsendes inden Okto er Maaneds Udgang 1787. 80, Huusblas bruges udi Rigerne i temmelig Mængde, og som bekjendt især af Viinhandlerne til at klare deres Vine med. Ligesom man bliver mere og meere Liebhabere, af de beste Øl=Sorter, vil den og til deres des hastigere Klaring med Tiden endnu meere blive nødvendig. Selskabet udsætter derfor fremdeles for dens Forfærdigelse hos os følgende Premier, For den fineste, hvideste og beste Prøve af Huusblas, forfærdiget af Torske= eller andre beqvemme Fiskeblærer (men Fiskeblærer allene) ved noget Fiskerie enten i Norge eller paa Island. For den største Mængde, ikke mindre end 4 Pund, 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 2 Pund, 10 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge for sig, ligsom desuden for Island. Der udsættes saa høi en Premie for saa liden en Mængde, fordi Selskabet ved Begynde sen af denne Flid seer meere paa Varenes Egenskab end paa deres Mængde, Beredningen af Huusblas veed man nok har ikke stor Vanskelighed, og at Luftblærerne i Fiskene ere de beqvemmeste Materialier, hvoraf den forfærdiges. Det skeer, nemlig: ved at opløse disse Blærer i et ved en sagte Jld kogende Vand. Naar de ere blevne til en Skelee eller limagtig Materie stryges denne ganske tynd paa Rammer, omtrent som i Liimkogerier, paa hvilke Rammer den tørres til den bliver som en Pergament, hvorefter den sammenrulles i Blade af ulige Størrelser efter Brugen og Hensigten dermed, og siden, naar den har naaet fuld Tørhed, indpakkes. Jo nærmere den i Skjønhed og Klarhed, og i øvrigt i Form, kommer den Russiske, forfærdiget af den saa kaldede Fisk Hausen (Acipenser Huse, hvoraf Huusblassen har sit Navn, jo bedre vil den blive anfret at være. Erholder Selskabet gode Prøver, vil det udsætte større Premier, for større Mængder. Attester maae bevidne, at Huus blasen, som æskes Premie for, er forfærdiget af Æskeren. selv eller hans Folk, og paa det Sted, som Æskningen, ommelder. Premien æskes, i Følge forrige Aars Liste, inden Udgangen af Aaret 1786. 81. Da Kalk er en uundværlig Artikel ved gode Steen huses Bygning, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for Kalkbrænding af Muslingskaller i Island. Den Bonde, eller anden, som beviser, ved Tørv eller Svartebrand at have brændt den største Mængde Kalk af Muslingskaller, giver Selskabet en Premie af 20 Rdlr. For den næste Mængde 15 Rdlr., og for den derefter 10 Rdlr. De Æskninger, som indsendes efter Desember Maaneds Udgang i et Aar, bliver ikke bedømte førend i det følgende Aar. De første indkommer inden Udgangen af Aaret 1788. 82. For enhver, som i Island opdager Kalksteen, paa Steder, hvorfra den lettelig kan føres og blive Indbyggerne til Rytte ved deres Steenhuses Opsættese, udlover Selskabet sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Anmeldelserne derom til Selskabet, maae være veiledede med omstændelige Attester og Opdagelsens Rigtighed, og de derved anførste lokale Omstændigheders Sandhed. De første kan indløbe inden Udgangen af Aaret 1788. Af Kalkstenen maae medfølge Prøve. Til Efterretning for de Søgende anføres, at Kalksteens Kjendemerker ere, at den bruser med Skedevand, og naar den er brændt i Jlden, drager Vand til sig, hvoraf den hedes og derefter opløser sig til et Støv i Luften. 83. Røvdyr, Udryddelse er bleven anseet for noget af det første fornødne saa got som fra Skabningen af. Den Ødelæggelse, de anstiller paa sine Steder i Norge, og den Frygt de mangensteds der holder Nordmanden i, ja tvinger ham derfor til at holde flere Tyende end han ellers behøvede, er Aarsag at Selskabet ved følgende Premier, vil søge at afhielpe, saavi mueligt, noget af dette Onde. De Udyr, til hvis Ødelæggelse der sigtes, bliver: Bjørne, Ulve, Ræve og Ørne, og regner det, for des lette er at bestemme Premien, 2 Ulve eller 3 Ræve eller 3 Ørne mod en Bjørn, og saaledes udsætter følgende Premier: For Ødelæggelsen ved een Person af ikke mindre end 4 Bjørne og 2 Ulve eller saa mange af bemeldte Rovdyr som efter det bestemte Forhold kan regnes der mod, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 2 Bjørne og 1 Ulv, eller saa mange af de andre Kovdyr, som kan svare til det foranførte Forhold, Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 1 Bjørn og 1 Ræv eller 1 Ørn, eller saa mange af disse Rovdyr samtlig, som udgjør Forholdet, 5 Rdlr. For Ødelæggelse af Unger af disse Udyr kan man og indfinde sig til Æskning, da 3de Unger regnes mod et Dyr af samme Art. For Ødelæggelse af disse Rovdyr selskabsviis vil Selskabet give overordentlige Belønninger. Vedbørlige Attester maae gotgjøre Rigtigheden, af det Hele, som sædvanlig efter Forerindringerne ved Selskabets Liste Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter, og kan, i Følge forrige Aars Liste, æskes til Udgangen af Aaret 1786, og udsættes for flere Aar. Dersom mange Æskende skulde indfinde sig til de udsatte Premier, vil Selskabet desuden tilstaae Belønninger, ligesom og med Fornøielse paa en ærefuld Maade anføre og omtale dem, som med Skydegevær eller paa anden Maade understøtter den fattige Almue til denne Hensigt. 84. For den eller dem, som i et Aar, fra Skibene er gaaet fra Jsland til Æskning skeer, i eller uden Selskab, skyder, fanger eller paa anden Maade ødelægger Ræve der paa Landet, ikke mindre end 80 Stykker, 20 Rdlr. For ikke mindre end 60 Stykker, 15 Rdlr. For ikke mindre end 40 Stykker, 10 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stykker, 5 Rdlr. Med troeværdige Attester vil det bevises, at Rævene ere ødelagte i den omskrevne og ikke i længere Tid Dersom nogen maatte anvende Flid paa at oplede Ræve=Reder og ødelægge Ungerne, da kan Vedkommende anmelde sig ved Premie=Æskning paa samme Vilkaar, som de andre og i Kap med dem, allene at 3de Unger regnes mod en varen Ræv. Æskningen kan indsendes til ethvert Aars Udgang, da Premien bliver udsat for flere Aar. 85. At Sælhundenes Mængde omkring de danske Strandbredde, især imellem Øerne, er Fiskeriet til merkelig Afbræk, er noksom bekjendt, ligesom at deres virksomste Ødelæggelse kunde blive Fiskerierne og de Fiskende til betydelig Fordeel. For derfor, saavidt Selskabet, mueligt, at befordre dette sidste, udsættes følgende Premier: a. For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab, beviisliggjør for Selskabet, paa een eller anden Maade med Garn, Harpuner eller andre Jnstrumenter, at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde, enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen om Blateren, at regne fra denne Premielistes Bekjendtgiørelse til midt i Desember 1786, udsætter Selskabet sol gende Premier, For et Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Selhunde, eller 100, smaae og unge Dito, Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 store eller 70 smaae, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 25 Stykker store eller 40 smaae, Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae medfølge Premie=Æskningen, at den angivne Mængde er fanget af Vedkommende efter Premiemateriens Forskrift, og ikke af andre de Premie=Æskende overladt, for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver veed at benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falder af Sælhunden deels ved at vinde den største Mængde Tran mueligt i Forhold til Sælhundenes Antal, Størrelse og Egenskab, til hvilken Ende enhver, som æsker bemeldte Premier, desuden maae angive og beviisliggjøre, hvad Tran han haver vundet, eller hvor mange Skind, han enten haver vel bevarede i Behold, eller afsatte, samt hvorledes og for hvilke Priser begge Deele ere solgte, hvortil desuden vil føres af hvad forskjellig Art Sælhundene ere, da nogle, skjøn deres Størrelse ere lige, giver ulige Mængde af Tran, paa hvilke samtlige Omstændigheder Selskabet vil see ved Premie=Tilkjendelsen. De Proprietærer, Forpagtere, Jagt= og Strandbetjente, eller andre, som understøtter og bidrager til, at ovenmeldte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortjenester, eller ved Belønninger i Medaljer, erklære sin Opmerksomhed. Disse Premier kan af een og samme Person ikke vindes oftere end 3de Gange, og ingen, som eengang har vundet nogen af dem, maae indfinde sig til Samæskning, med mindre han har et højere Antal Sælhunde at æstePremie for, end det Antal var, hvorfor samme Person, tilforn er bleven givet Premie. Æstningen med tilhørende Beviser og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende, indsendes til Selskabet til Midten af Desember Maaned 1786, eller i det seneste inden samme Maaneds Udgang. b. Og da det er nyeligen bleven Selskabet berettet, at ingen skulde have bedre Leilighed til Sælhunde Fangsten, end Fiskerne imellem Kjøbenhavn og Helsingøer, som bruger Hornsiske Garn, naar de derhos vilde tillægge sig et Sælhunde=Garn, bundet saaledes, at Sælhunden kunde faae sit Hoved vel igiennem Maskerne derpaa, men ikke Kroppen; saa tilføjer Selskabet i Anledning heraf: At de Fiskere, som i tilstundende Aar 1787 hermed gjør de lykkeligste Prøver, vil Selskabet, foruden at de kan vinde bemeldte Premier for Sælhunde Fangsten, i Forhold til deres bevidnede Flid med bemeldte Garn, desuden belønne. Brugen af Sælhunde Garnet er bekjendt: Naar Hornfisk, Garnet er udsat, haver man allene at ophænge dette Sælgarn imellem Pælene i Gie=Tove eller Liner, og saa nart man merker Sælhunden, som ofte skal indfinde sig i Horafiske Garnene, saa løsner man kun Linien, saa at Sælhunde=Garnet falder ned for Mundingen af Bund garnet. Hunden søger derved strax sin Udslugt, og fører saa i Sælgarnet, bliver liggende deri som i en Sæk, og følgelig er til Priis. 86. Som man og haver erfaret, at Grønlænderne, ikke saa nøie paapasser deres egen Fordeel ved at lægge sig efter den for dem saa meget vigtigere Sælhunde=Fangst som samme er en af deres visseste og meest fornødne Næringsveie, saa udsætter Selskabet følgende Premier, Forden indfødte Grønlænder, som med egne Garn fanger de fleste Sælhunde, ikke mindre end 12 Stykker, 6 Rdlr.; for næste Mængde, ikke mindre end 8 Stykker, 4 Rdlr.; for den næst derefter, ikke mindre end 5 Stykker, 2 Rdlr.; og for den næst derpaa, ikke under 3 Stykker, 1 Rdlr. Selskabet vil ved Premie=Tilkjendelsen tillige tage i Betragtning den Leilighed, som i Henseende til lokale Omstændigheder ved Kolonierne maatte gjøre Fangsten lettere eller vanskeligere, ligesom den Fangendes Enne og Vilkaar, samt Fliden og Vindskibeligheden han har anvendt i Forhold derefter, hvilket derfor maatte anføres i de Attester, som fra Kjøbmændene, Præster eller andre troeværdige Personer der paa Stederne indsendes til Selskabet om den hele Fangst inden November Maaneds Udgang 1786. Premierne udsættes atter for trende paa hinanden følgende Aaringer, og maae det tillige være de, som første Gang æsker Premien, nemlig i dette Aar 1786, tilladt under et at beregne deres Fangst baade for Aaret 1785 og for det iværende. 87. Da man ligeledes veed, at Grønlænderne ikke ere saa paapassende i Henseende til at anskaffe sig den fornødne Vinter=Forraad imod muelig Mangel, som det vel var at ønske, at de maatte være, saa udsætter Selskabet følgende Premier, For den indfødte Grønlænder, eller grønlandske Familie, som af egen Fangst haver forskaffet sig i Forhold til egen Fornødenhed, den største Mængde af tørrede Helleflyndere, samt tørred Kiød til Vinterføde, enten i Henseende til een eller flere af disse Fornødenheder tillige, For den største Mængde heraf, 5 Rdlr.; for næst følgende, 4 Rdlr.; for næste derefter, 3 Rdlr.; for næste derpaa, 2 Rdlr.; for næste endnu, 1 Rdlr. Fisken vil beregnes efter Tal, og de øvrige Sorter efter Vægten. Fordet hele, hvorfor Premien æskes, maae medfølge trøværdige Attester, ligesom for næst forrige Premier, og vil de lokale Omstændigheder, og enhvers Evne, Flid og Vindskibe. lighed ved det Hele komme i nøieste Overveielse ved Til kjendelsen af Premierne. Premierne, tilforn udsatte, æskes i Aaret 1786 paa samme Maade som næst forrige, og giøres Regningerne ligeledes i første Fald for forrige Aar medberegnet, og udsættes for 3de Aar. For begge Priismaterier erlægger Selskabet Betalingen, ligesom Premierne vindes, til den kongelige Direksion for den grønlandske Handel i Penge, hvilke den igjen i Handelsvare lader Vedkommende udbetale.