JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Hs. Majestæts, vor elskede Konges Fødselsfæst, d. 28de f. M., blev ogsaa her høitidelighodt i sand Oprigtighed. Fra Morgenstunden af erindredes Dagens Festlighed ved Canonernes Lyd og ved Flag ning fra alle Skibene i Havnen, og om Aftenenen ved det af Falsters Klub foranstaltede Bal paa Raadstuen, blev af dertil udvalgte Sangere og Sangerinder, under Musikkens Medvirkning, afsjunget en skjøn, til Høitideligheden, den overalt hædrede Monark og den kronede Menneskevens Værd svarende Sang, ved hvis Slutning Selskabet med Jubel og Glæde erindrede Landsfaderens og Kongehusets høie Velgaaende. J Hr. Stiftamtmandens Gaard var en skjøn Jllumination og et smagfuldt, passende Transparint. - Her i Byen er nu den saare nyttige, og ethvert godt Politie egnende Foranstaltning truffen, at herefter ingen af Landmandens Heste eller Vogne maa hensættes paa Gaderne eller paa Fortougene; men alle skulle hensættes paa Torvene, eller andre dertil beqvemme Pladse i Byen, eller og i indelukkede Gaarde, hvor Eierne ville tillade det. Enhver Landbeboer, som forseer sig herimod, er, efter de opslagne Placater, strax ved Antreffelsen af Politiet forfalden i Mulct, ligesom og enhver Huuseier, der tilstæder saadan Hensættelse af Heste eller Vogne for deres Huse. - Foranstaltningen tager sin Begyndelse den 1ste Marti d. A., og er igjennem Land Jurisdictionens Øvrighed bekjendtgjørt overalt paa Landet, paa det at Jngen skal kunde undskylde sig med Uvidenhed. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Kjøbenhavns Børs den 23 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 709, a vista 710. Amsterdam 2 M. 658. London 2 M. 29 7/8 Rbdlr.,a vista - . Spec. 696. - Specier solgtes til 41 a 41 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 89 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 61 a 61 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Norske Efterretninger. Hans Majestæt har under 29de Jan, naadigst tilladt, at det nu forsamlede Storthing maa, om fornødent gjøres, fortsætte sine Forhandlinger indtil 16 Marts dette Aar incl. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Pigen Jngeborg Tronsdatter blev, i Følge Høiesteretsdom af 26de April 1813, strøget til Kagen for qvalificeret Tyverie, og den 19 Maji næstefter indsat paa Livstid i Christiania Tugthuus. Ved Kongel. Resol. af 16 Marts 1815 blev hun ærliggjort. Under 29de Januari har Hs. Majestæt nu naadigst frigivet hende, imod at hun stedse forbliver under Politiets specielle Opsyn, og tager stadig Tjeneste efter Anordningerne. S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Adskillige af Jndvaanerne i Østerriisøer have i Aaret 1814 givet til Hs. Høihed Prinds Christian Frederik 1252 1/2 Lod Sølv, 32 Lod Guld, L. 350 Sterl., 483 1/2 Rbd. Navneværdie, 1 Kurv eenfarvet Steentøi, 209 Pd. Kobber og Messing, og 19 1/2 Pd. Tin. De have erklæret, at de ønske Gaverne tilbage, med Undtagelse af 65 Lod. Sølv og 20 Pund Kobber, som ere overladte til Universitetet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Dødsfald. Knud Westbyes Hustru, C.E. Grach, 78 Aar, den 20 Jan, i Tvedestrand; Krigs-Assessor Lossius's Hustru, A. D. Winther, 25 Aar, den 22 Decbr. i Fosen; Overinspecteur, H. K. Falch, 63 Aar, den 17de Jan. i Bergen; A. Berle, født Aagaard, 84 Aar, den 10 Jan. i Bergen; H. L. Qvame, 52 Aar, i Bergen; Fogden i Nordmøer, R. Ræstad, den 18 Jan. General-Major C. Motzfeldt, 77 Aar, den 13de Jan. Sognepræst Grønbechs Enke, S. M. Bølle, 81 Aar, den 26de Jan. i Jarlsberg Grevskab; J. F. Smith, 34 Aar, den 31te December paa Gaarden Berge ved Grømstad i Nedenæs; Skipper H. Koeford, 50 Aar, den 14de December i Bergen; Maaneds=Lieutenant C. Heibergs EnkM. M. Fritzner, 44 Aar, i Bergen; Høker J. Erichsen, 56 Aar, den 13 Jan, i Bergen; Fogden i Stør= og Vær-Dalen, Kammerraad S. A. Lind, den 25de Jan., forhenværende Kjøbmand, H. N. Bruun, 92 Aar, den 1ste Febr. i Drammen; H. Holst, 65 Aar, den 31te Januari i Tønsberg; F. Hauff, 64 Aar, den 1ste Februari ved Tønsberg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Udtog af et Brev fra Stockholm af 19de Jan. "Jeg skynder mig med at meddele Dig en Nyhed, som nu er det almindelige Æmne for vor Samtale: Jdag ere ganske uformodentlig de navnkundige - Kæmper Baron Ludvig Johansen, Boye og Over-Directeur Grevesmilen, efter den Kongel. Svea Hofrets Reqvisition til Overstatholderen, blevne satte i Fængsel. Hendelsen vilde, at kun et eneste Værelse var for det Første ledigt, og derfor maatte de i flere Timer sidde der tilsammen. Tænk dig dette Optrin. Man venter med Utaalmodighed paa den Dom, som vil blive fældt over dem, og som vel turde blive alvorlig, ifølge Lovenes Strenghed. Jmidlertid er Pamphlet-Perioden forbi, og kunne vi haabe, herefter at faae fra vore Presser see noget Andet end Skandskrifter og Libeller, som for evig burde have været utrykte."(S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Directionen af det Kongelige Selskab for Norges Vel, har under 29 Decbr. f. A. udstedt en Circulære til samtlige Selskabets Districts=Commissioner, hvori den blandt andet siger: at den Kraft og Virksomhed, hvormed det Kongel. Selskab for Norges Vel for 6 Aar tilbage fremtraadte og virkede, er næsten forsvunden og halv forglemt, og endnu et Par Aar, som de tvende sidst henvundne, i hvilke Selskabet har lagt som i en Dvale, og den stolte Bygning er ikke mere. Samtlige Districts-Commissioners ærede Medlemmer og Selskabets øvrige Embedsmænd anmodes derfor om, med Agtelse og Velvillie, at forene Deres Bestræbelser med Directionens, for atter at bringe Livskræfterne tilbage i Selskabets halv hendøde Legeme. Directionen meddeler derfor følgende, som vedkommer Selskabet og den omtalte Hensigt med samme: I. Saasnart skee kan, skal i tilstundende, Aar udgaae en trykt Kundgjørelse til Districterne angaaende Selskabets Formues Tilstand, dets indre Organisation, dets Præmie=Udsættelser, dets Forsøg og Bestræbelser i 2de sidst henrundne Aar, forsaavidt Saadant ei tilforn er offentliggjort. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Følgende er et Uddrag af: Efterretninger om Norges Storthings Forhandlinger i Aaret 1816, No. 47.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Tirsdagen den 30 Jan, holdtes Storthing, hvorved 77 Medlemmer vare tilstede da Navneopraab skede. Eenstemmig blev Committeen til at fatte Grundprinciper for Anordningen om Pengevæsenet bevilget den af Samme forlangte Frist af 2 a 3 Dage til at fuldføre deres Arbeide. Eenstemmig besluttede Storthinget at ansøge Hs. Majestæt om Prolongation til Marts Maaneds Udgang. - Mandagen den 5te Febr. var Storthinget forsamlet med 80 Medlemmer. J Anledning af Biskop Bugges Ansøgning om Tilladelse at reise hjem paa en Maaned, efter Udgangen af Februar, besluttede Thinget ved 42 Stemmer mod 38, at den Ansøgte Tilladelse ikke kan bevilges. -J Anledning af Repræsentanterne Konows og Skoltenbergs Forslag, om at det foreløbigen maatte afgjøres, hvorvidt Eidsvolder-Garantien er Lo eller ikke blev ved 46 Stemmer mod 39 saaledes besluttet: at Spørgsmaal om bemeldte Garanties Gyldighed ikke skal fremsættes til nærmere Afgjørelse. Repræsentanten Bjørnsen indleverede skriftligt Votum i denne Sag. Samme Dags Eftermiddag var Storthinget atter forsamlet. Efter Forslag af Soxenskriver Rambech blev besluttet ved 54 Stemmer, mod 30, at, da Pengevæsenets Afgjørelse hører blandt de Sager, som paa nærværende Storthing nødvendigen skulde tilendebringes, og da denne Sag er bleven behandlet paa den i Grundloven 5. 76 befalede Maade, uden at være bleven bragt til noget endeligt Resultat: saa bor Beslutninger i samme fattes efter enkelt Pluralitet. Foged Budz foreslog et saadant Tillæg tilføiet forestaaende Resolution: Dog skal herunder ikke forstaaes Afgjørelsen af de i §§, i Odelsthingets Forslag, som indtil Videre ere udsatte. J Anledning af dette Forslag blev besluttet ved 42 mod 300 Stemmer: Det af Foged Budtz proponerede For slig bifaldes ikke. Repræsentanterne Lange, Budt, Christie, Haagenstad, Bjørnsen, Weidemann, Ræder, Lundegaard, Stoltenberg og Rambech indleverede skriftlige Vota i denne Sag. - Tirsdagen den 6te Februar holdtes Storthing med 83 Medlemmer. Ved 78 Stemmer mod 5 besluttedes. at, da Hovedpuncterne i Odelsthingets Lovforslag ikke ere bifaldte, saa kan Forslaget i det Hele heller ikke ifaldes, saaledes som det er. Derpaa blev de af den nedsatte Committee udkastede Principer for en vordende Anordning om Pengevæsenet tagne under satskilt Overveielse, og blev da ved 71 mod 12 Stemmer, 1ste Grundsætning saaledes antaget: Storthinget foranstalter strax udfærdiget Jndbydelse til Oprettelsen af en ny Bank, der skal bære Navn af Norges Bank. Sorenskriver Weidemann indleverede et skriftligt Votum. 2den Grundsætning antoges med 71 mod 7 Stemmer saaledes: Skulde der ikke inden en vis Tid blive subscriberet for det Beløb, som udfordres til Bankens Fond, da tilveiebringes Fonden ved tvungne Jndskud, som udredes efter Ligning paa Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Den berømte billedhugger Canova er blevet meget vel modtagen af Paven, og udnævnt til Marchesa af Jschia. J Engelland, hvorhen han reiste fra Paris, har han faaet Arbeide for 15 Aar. Blandt andre lader Prindsregenten forfærdige af ham et Gravmæle for Cardinal af York, den sidste Spire af den Stuartske Familie. Det skal opreises i Peterskirken i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
En Transport kostbare Bøger, Malerier og Kobberstykker, hvilke 1795 bortførtes af de Franske, er ankommen til Haag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
J Hannover skulle to, allerede i Aarene 1790 og 1792 bygte Skibe, nu afgaae paa Hvalfangst til Grønland. Den dertil fornødne Capital er tilveiebragt ved Actier, hver paa 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Forfatteren af Stykket med Underskrift: A. A., ombedes behageligst at melde sig hos Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Nyeste Vilderie af Kjøbenhavn. mod So Trettende Aargang. No. 17. Udgivet og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Februari 1816. En mærkelig Røst fra Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Kirkeprovst Callisen. Forvaltende Medlemmer: Conferentsraad Moritz. Kammerherre Feldmann. Senator Wieck. Kammerjunker Warnstedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Overretsraad Krichauf. Skriftførere. Medforstander for de Døvstummes Jnstitut, Hensen. Pastor Scholz. Cassefører: Controlleur Hansen. Bogfører: Boghandler Koch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Hvorledes de Holbergske Lystspil kunde og burde gives paa Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Det hører upaatvivleligen til vor Tidsalders lykkeligste Tegn, at vor store Holberg, efter at han i en Deel Aar havde været miskjendt af mange, atter er bleven Nutionens Yndlingsforfatter i Ordets sandeste bemærkelse, saavel paa, som udenfor Skuepladsen. Det gik med Holberg, hos os, som med Shakespear i Tydskland. Længe var denne miskjendt, næsten glemt, men omsider opstod Lessing og fremmanede den store Aand, ligesom af Graven, ved at gjøre Almenheden opmærksom paa og critisk udvikle hans store Skjønheder. Hvad Shakespear er for Engelland, som Sørgespildigter, det er Holberg for os, som Lystspildigter. Endnu har ingen Forfatter levet, der saaledes, som han, kjendte vor Nations Caracteer, og forstod med sit comiske Genie, at skildre og revse Nationalfeil. Holbergs Lystspil, tilsammentagne, ere et heelt Folks Liv, betragtet i Satirens klare Speil, og fremstillet i Vittighedens muntreste Farvespil. Hvilken Dansk kan see dem, uden at føle, for at bruge Tobes Ord, at de ere Kjød af hans Kjød, og Been af hans Been, Men jo større og uvurderligere en Skat, vi i de Holbergske Lystspil eie, og jo ros værdigere den nærværende Skuespildirections Bestræbelser for, jevnligen at give Holbergske Stykker ere, desto ivrigere bør hver Fædrenelandsven ønske, at de maatte gives med al den Flid og Opmærksomhed, som de fortjene. Der gaves Tider, da vore ypperste Konstnere kappedes om, at udføre Roller i hine Lystspil, og jeg erindrer med sand Glæde den Forestilling af den politiske Kandestøber, hvor Lemmerne af Collegium politicum bestode, af en Rossing, Schvarz, Knudsen &c. Endnu nyde, vi rigtig nok den Glæde, at see Konstnere, som Frydendahl, Lindgreen, Kruse o. s. v. fremstille Holbergske Caracterer; men Sygdom har desværre berøvet den Holbergske Muse en anden af dens herligste og lykkeligste Fremstillere - vor Knudsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Valget af det qvindelige Personale har man ikke altid havt Aarsag til at være aldeles tilfreds med, og især gaves Pernilles Rolle sjeldent med det Liv og den comiske Styrke, som man med Føie kunde ønske. Den Tid maa dog komme, da vore Konstnere og Konstnerinder ville med Jver koppes om, at fremstille de Holbergske Stykker med al den Flid og Opmærksomhed, man kan fordre af Thalias sande Dyrkere. Men det er ikke nok, at Caractererne fremstilles i Holbergs Aand, ogsaa Costumerne burde værdiges større Opmærksomhed. Jllusionen kan ikke andet end forstyrres, naar man seer en Leander, klædt som en ganske moderne Spradebasse, ved Siden af en Jeronimus i en Dragt fra Holbergs Tid, eller en Leonore, klædt som en moderne Frøken med al den Flitterstads, der vidner om Nutidens Forfængelighed, ved Siden af en Magdelone i hendes gammeldags Adriene af Brocade. Dertil kommer endnu, at der aldeles ikke tages Hensyn til Decorationerne, hvor der dog kunde anbringes saare meget, som caracteriserede Tidsalderen. Man har nu saa meget større Leilighed til, ogsaa fra den Side at give de Holbergske Lystspil forøget Ynde, som Prof. Lorenzen allerede har leveret os adskillige Stykker af sit Holbergske Gallerie, hvor han med saa megen Sandhed har udtrykt Tidsalderens Caracteer og Digterens Aand. Hvilken Nydelse vilde det ikke være for den Holbergske Muses Venner, at see hans Lystspil gives paa Skuepladsen i samme Costume, som de her see dem paa Lærredet, fremtryllede ved en Lorenzens Pensel?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Sprogbemærkninger. (See forrige Aarg.) Den Talemaade: "kjøre Nogen paa Døren er temmelig mørk, naar man med Ordet kjøre forbinder det almindelige Begreb. Men det islandske keira, hvoraf kjøre kommer, betyder pidske, støde, drive frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Som bekjendt betjener Landalmuen sig af Ordet age istedet for kjøre; hvorfor man i Kjøbstædsproget har beholdt kjøre, eller hvilket af begge disse Udtryk er ældst, er et hidtil afgjort Spørgsmaal. Mærkeligt nok er det, at næsten intet andet levende Sprog har to saa caracteriserende Ord for denne Handling, at færdes til Lands. Det tydske fahren er tvetydigt; det kan betyde at færdes baade til Lands og til Vands. Engellænderne maa bruge to go, to be carried in a waggen o. s. v. (at gaae eller færdes i en Vogn, Franskmanden omtrent det samme: aller en coche, chariot, charier. Vi udtrykke det med det eneste Ord kjøre. Den Talemaade: i Suus og Duus synes at være sammensatte af to modsatte Begreber. Suus kommer upaatvivleligen af Gierningsordet suse (gjøre en støiende Bevægelse f. Ex. det suser for mine Øren); Duus derimod kommer anbenbart af det islandske Dos, Mathed, Afkræftelse (herfra igien døsig, Døsighed. At leve i Suus og Duus er altsaa det samme som at leve i Sviir og Døsighed; to uadskillige Følgesvende; thi naar man har sviret den ene Dag, saa pleier man den næste gjerne at være døsig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Ordet Kofte synes at komme af det arabiske Kaftan (en Underkjortel, uden Ærmer). At Ordet ikke er af nordisk Oprindelse er temmelig vist. Det maa være blevet indført i Norden, tilligemed Dragten selv, fra Asien. Romstere klinger vel meget fremmedt, men desuagtet er der neppe nogen Tvivl om, at Ordet er ældgammelt Dansk. Rom betyder paa islandsk et Rygte, en Rost. Deraf det engelske Roumour, Rygte. Samme bemærkelse har det tydske Ru mer, og Rumer machen svarer til vort rom stere, d. c. gjøre Romer eller Rumer (Støi, Allarm).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Blandt de Ord, som vore Forfattere skrive ganske ulige, hører Svimmel og Svimmelhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Den afdøde Prof. J. Baden og mange flere, skrive, skjønt urigtigen, Svindel og Svindelhed; Ordet kommer af det islandske sveima, svæve, svømme, og svima svarer til vort svimle. Den, som svimler, har ingen Fodfæste, og kan altsaa med Rette betragtes, som En, der svømmer eller svæver. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Indenlandske Efterretninger. Mariboe, den 22de Februari. Ved at kjøre over Jsen imellem Stubbekjøbing og Bogøe ere tvende Eenspænderkaner med Heste sjunkne og druknede, men Folkene reddede. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Aarhuus, den 24 Febr. Skibsfarten er allerede igjen i Gang. Jgaar kom en Brig fra Norge her paa Rheden og i Dag afgik en anden til Gothenborg; flere Kjøbenhavnsfarere ere seilfærdige. - Pengemangelen vedbliver ogsaa her at være det almene Løsen, og al Handel og Vandel som Følge deraf at gaae i Staae. - Dagens Torvepriser vare: Smør, 3 Mk. P. Flesk, 5 1/2 Rbd. Lispd. Æg, en Snes 9 a 10 Mk. Kjød, 18 s. P. Talg, 16 Rbd. Lisp. Rug, 18 Rbd. Td. Brænde, 24 Rbd. Favnen. (Aarh. Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Aarhuus nye Skuespilhuus skal - efter Reisendes Udsagn - vistnok være det største her i Landet, af Privattheatre at være. Parterret skal kunne rumme 600 Mennesker, og Jndretningen i det Hele være af smagfuld Simpelhed. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Paa Aarhuus Raadstue bliver næstk. 6 Marts Auction over et betydeligt Partie Varer af forskjellige Slags, f. Ex. Caffe, Kandis, Raffinade og Melis i flere tusinde Pundviis af hver Slags, 147 Tdr. østersøisk Rug, 20 Kasser Petersborgske Formelys, m.m. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Kjøbenhavns Børs den 27 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 697, a virca 705, Amsterdam 2 M. 648. London 2 M. 29 3/4 Rbdlr.,a vista - . Spec. 686. - Specier solgtes til 41 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 88 a 89 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Om min Ændsen af Adrastea. ne tamen ignores, qvo sit tractara locores. Hor. Selv Fiender troe, jeg er for god, Naar jeg giør noget meer, end blæser Ad Steens Oppositions=Fadæser. Paa Blade, strøete for min Fod, Hvoraf selv Drenge giøre Næser. J hver lidt artig Urtebod – O! vidste man, hvor jeg dem læser! Og hvor jeg sparker derimod. Hassesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-02
Da skal det mærkes: om min Barne=Skammel Er lavere end Verdens Prækestoel, Om Barne Troen blevet er for gammel, Om udbrændt er den gamle Kirke-Soel, Om ei endnu den gamle Alter=Lue Nedlyner hver, som under Kirke=Bue Jndvover sig med Verdens Tørveglød. Da skal det mærkes: om den gamle Lampe Til andet trænger end at pirres op, Om i dens Straaler ei til blotte Dampe Det bliv, hvormed den skulde spædes op, Om i dens Straaler, sig ei Meer forklarer End Alt, hvad Verdens Praasernes Forsvarer Har anet selv, i Aanden som forrykt. Nu, Dannemand, jeg planter Dannebraage, Med hviden Kors imellem dig og mig, Og evig Mørke paa dens Øielaage, Som pønser under Dannebraag paa Svig! Og Skam faae den, som under Danmarks Kjerte Vil gjennembore sin Modstanders Hjerte, Saalænge han ei skjænder Dannebraag! Velkommen da i Danmarks gamle Vænge! Velkommen her i Skjolds Kjærmindelund!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-02
Vi mødes her i Klang af Harpe=Strænge, Vel mødt, min Broder, i en Morgenstund, Lad Hænder mødes, mens vi Handsker drage! Og da i Vaabengny skal Lunden brage, Og Vee enhver, som os forstyrre tør Ja, hør et Ord vort Danmark Kæmpe=Vænge, Har længe været nu et Overdrev For Sviin og Faar og Gjæs og Gadedrenge, Og den var Mesteren, som kaadest peeb, Og ingen Forskjel har Man villet vide Paa at tilrakke og til Gavns at stride, Og os vil Drenge=Flokken pibe ud. Lad nu imellem os et Ord det være, At vi vil hielpes ad med ærligt Sind, Og see, om vi ei Drengene kan lære At stikke Halerne og Piben ind, Saa uden Roes og uden Last af Drenge, Vi kæmpe kan i Danmarks gamle Vænge, Og ægte Dannemænd faae Ørenlyd. Ja, skulde en af os, imens vi stride, Bagsmækkes af en Nidding eller Pog, Da lad udtrykkelig ham forud vide, At To han træffer under Dannebraag, Ja, indeklemmes ganske mutters ene Jmellem tvende, ja to haarde Stene, Der male, knuse ham saa smaat som Smuld. Men hør J mig, Kjærminder smaa, Saa blye, saa blaae J Fred J staae! Ja staaer os nær, Smaablomster har vi begge kjær, Og kjærlig J os minde Om hvad vi er J Verden her: Kun Blomster, som forsvinde, Hvis Morgenskin og Aftenskjær hinanden er som eders nær, Som Haarets om vor Tinde! Og hør mig, J Lærker, J Fugle paa Kvist og i Top O, stemmer kun op! O, seer dog og mærker, Ei vilde Bærsærker, Jer gjæste i Lund! O sjunger, o sjunger Med tusinde Tunger J Morgenens Stund! Lad Skovenes Kroner Os minde i Vang, Om Aandernes Toner, Og Sphærernes Klang! Paaminder og stedse, At Sværde vi hvæsse, Kun hvæsse, og svinge For Lys og for Vinge, for Blomsten i Skoven, For Lyset fra Oven, For Vingen, som mægter De vordende Slægter. At hæve fra Jord, For Lys, som kan gløde, Oplive det Døde J Nord. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-02
J Anledning af hvad Herr Justitsraad Baggesen har yttret i Maanedskriftet Danfanfor Januar, S. 6, at hans Navn skulde være udeladt af Listen paa det Skandinaviske Litteraturselskabs Medlemmer, bekjendtgjøres herved paa Selskabets Vegne, at Enhver vil kunne overtyde sig om Urigtigheden af denne Yttring, ved at eftersee den sidst udkomne danske Statscalender, S. 366, hvor Justitsraaden, den Gang Professor i Kiel, findes anført blandt Selskabets corresponderende Medlemmer. Kjøbenhavn, den 29de Februari 1816. P. C. Müller, p. t. Selskabets Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-02
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-02
Hollænderbye paa Amager, den 28 Februar. Uagtet det nu er forbudet, at slaae en levende Kat af Tønden her paa Amager, saa blev denne Skik dog, efter gammel Sædvane, iagttagen sidste Fastelavnsmandag med alle tilbørlige Ceremonier, paa den nær, at der ingen Kat var i Tønden. Allerede tidligen om Morgenen saae man det danske Flag vaie paa de forskjellige Gaarde, hvor der skulde rides, som det her kaldes. Omtrent Kl. 2 begyndte Stadsen. De Ridende vare, efter gammel Skik, inddeelte i fem Hold, nemlig Skoledrenge, confirmerede Drenge og Tieneste Drenge, Haandværksholdet, Gaardmandssønnerne og Tjenestekarlene. Hvert af disse ved efter Tønden paa sit bestemte Sted. Den, som slaaer Tønden i Stykker, kaldes nu Tøndekongen istedet for, at han tilforn kaldtes Kattekongen. Alle disse Tønderidere ere tilHest, og have Hatten besat med farvede Baand, og Guldtresser. Toget er til Hest og aabnes af to, der spille paa Fiolin og En, med det vaiende danske Flag. Hver Trop trænger i Triumph igjennem Byen. Tøndekongen har Lov til at vælge sig en Dronning, som bærer en med Stene besat Hue, der udmærker hende fra de øvrige Piger. Hele Natten tilbringes med Dans, og der spares ved denne Leilighed ikke paa Drikkevaret. - De i Fjor afbrændte Gaarde og Huse i Sundbyvester ere nu for største Deelen igjen opbygte. - Til den i Sommer her herskende Sygdom spores nu intet mere. Disconton er nu falden betydeligen og Klagen over Pengemangel gjendriver sig nu selv. Som Aarsag til hiint Fald betragtes den Fare, man udsætter sig for at miste 2/3 Dele for at vinde 1/2 Deel. Saakyndige have allerede længe forudseet, at Vedkommende umueligen længe vilde kunne udholde, at betale en saa høi Disconto. Mange Disconteurer sætte derfor hellere deres Penge i Kongelige Obligationer og Commiteesedler, der vel kaste færre Renter af sig, men som ogsaa ere desto sikkrere. Saaledes har den private Credits Synken bidraget til at ophielpe den offentlige Credit.