Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-01-20
Jndsendt. Min Herr - - - Efter Løfte har De her Begyndelsen paa forbemelte Tanker til nærmere Eftertanke af høiere Skiønsomhed og dybere Jndsigter: Vel er det saa, at Fiskeriernes Mislighed i nogle Aar, som circulerer til alle Nærings Stænder, har foraarsaget en temmelig Andeel Fattige i vor Bye, og de trende efter hinanden store Jldebrande har vel ogsaa gjort sit til Tallets Forøgelse; men dog alligevel veed jeg ikke, hvad enten disse indfaldende Fataliteter, eller de Vedkommendes Efterladelse i sine Pligter, har været meest Aarsag i de Fattiges opvoxende Antal. Jeg for min Deel har altid efter Budet fundet mig pligtig at tænke til det bedste, følgelig ogsaa troet, at Viisdom og Retfærdighed stedse maatte have Sted og Sæde der, hvor Viisdommens Sprog tales og Retfærdigheden betegnes. Men naar mig, iblandt andet mere, bliver lagt for Øine Forordningen, dateret FrederichsborgsSlot den 29de Augusti 1755 og der seer dens Jndhold og Bydende i sin fulde Sammenhæng, og tillige overveier dens Administration og Overholdelse, da næsten ikke et Capitel er, efter min Formening, stricte eller punctuel efterlevet, hver ken af de, hvis Pligt det var aarligen at publicere, eller af dem, som burde have exeqveret samme; da maa jeg bekiende, at mine Tanker bliver svage, og min Troe vaklende. Naar mig nu tillige rinder i Sinde den Casus, nemlig Bonde-Revolten i Aaret 1765, (anlediget af Extraskattens Paabydelse og, maaskee, Maadens Jnddrivelse,) at den har forvoldet Bergens Jndvaanere den halve Deel af et militair gevorden Regiments Jndqvartering, hvis Logementer i Per ge beløber sig omtrænt aarlig til 7000 Rdl. Og naar saa af den i afvigte Aar 1771 trykt, Designation aderes det der optegnede Tal 2336 af de saa kaldede Fattige og reent Uformuende. der siges (af Rodemæsterne) ei at kand betaSkat; saa bliver deraf en Summa til aarlsUdgift 9336, som fornemmelig skal udredes alde Formuende, (hvis ringe Tal er omtrænt 500 uberegnet deres egen Huus-, Tiende- og Familie Skat, saavel som de ellers saa kaldede Fattig Penge. Naar disse 3de betydelige og fast utalelige Paabyrdelser paa et saa lidet Antal Formuende falder mig i Hovedet, med Betragtninhvor længe saadan Repartition og Udreedninkand holde Stik i Tiden, uden at bemelte Formuende inden stakket Tid vil for en stor De komme at sættes i de Uformuendes Classe; d) gyser det i mit Blod. Ja det 4de, som ansee det mindst betydeligste, er maaskee ligesaa skade lig som de forrige, da adskillige Professioner betages deres eneste Næring og Brug af den be nu værende Guarnison, saa at en temmelig De nyttige Skatte Borgere allerede er, og nomgiegelig flere som saadant længere skulde have i frie Løb) vil blive forvandlet til Staadere, sig selv og Staden til en stor Byrde. Alt dette med meere vil umodsigeligen forvolde de Formuende des hastigere Undergang. Og af dette alt, ind sive, kand noksom klarligen sees, hvad den egen lige Aarsag og Oprindelse er til de Fattiges stor formerende Antal. Saa at, naar jeg i nøie tig Overveielse af ovenmelte indfaldende og ansagelige Omstændigheder, med videre Byesketer, som ogsaa ere stegen anseelig, samt de me ge (med Tilladelse at sige som jeg tænker) utildelige Fallitboer, som de Formuende saa of tager et ruinerligt Tab ved; da fordybes min Tanker saaledes, at jeg næsten nu renuncerer paa Forstanden. Des Aarsage maa jeg for den Sinde afbryde, og nedlegge Pennen, venten paa en god Forbedring til næstkommende Leiligehed, da den anden Deel skal tages i BetragtninHeraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Bros.