Berlingske Tidende, 1754-11-18
London, den 3 Nov. Hoffet har fundet for godt, at lade udi Hof=Avisen publicere følgende Brev fra Fort St. George af 9de Marti indeværende Aar, som med det Ostindiske Compagnies Skib, Dorrington kaldet, er hidbragt, og lyder saaledes: Den 28 Nov. 1753, søgte de Franske, formedelst Overrumpling, at bemægtige sig Trichanapali, et fast Sted, Nababen tilhørende, og hvorudi laae en Besætning under Capitaine Kilpatriks Commande. Klokken ved 4 Slet om Morgenen begyndte de Angrebet med 800 Europæer. De Sorte, eller Landets Jndfødde, skulde giøre falske Attaqver paa adskillige Byens Kanter. Formedelst Mørkheden og Vagtens Skiødesløshed lykkedes det fordem saa vidt, at de fæstede deres Storm Stier til Volden. Sex hundrede Mand, uden at giøre eet Skud, bemægtigede sig et Batterie paa den yderste Vold. Men i det samme skeede af en Hændelse nogle Skud, hvorved Besætningen blev bragt i Allarm, som løb strax hver til sin Post, og angreeb det Corps, der havde bemestret sig Batteriet. Dette Corps forsvarede sig, indtil Dagen brød frem, og forsøgte nogle gange paa at stige over den inderste Muur, og at sprenge Porten op, men blev af Besætningen forhindret derfra. Da det var bleven fuld Dag, blev dem, der ikke vilde sætte deres Hals i Vove til at springe ned fra Batteriet, lovet Qvarteer, hvilket ogsaa blev dem holdt. Paa Batteriet bleve 297 Europæer tagne til Fange, foruden 65 Blesserede, og 42 Døde, som med deres Officerer havde gjort Attaqven paa Volden. Hvad videre Forliis de have havt, er ikke bleven bekiendt; dog troer man, at deres Tab maa have været betydeligt; men Besætningen har liidt saare lidt derved. Fra den Tid af indtil Midten af Februarii Maaned forefaldt der intet af Vigtighed. Da Oberste Lawrence, som campe rede nær ved Trichanapali, blev nødt, for at faae Levnets Midlerne førte til Leyeren, at udsende et Detachement af 230 Europæer tillige med 8 Officerer, og omtrent 500 Scapoys med 4 Canoner; saa brød dette Detachement den 22 Febr. op, og blev den 25de ved sin Tilbagekomst af et fiendtligt Detachement angrebet, som bestod af 120 Franskmænd, 2 Compagnier Fremmede, en Escadron af 100 Ryttere, 1000 Topasser, og 6000 Seapoys, og var i alt 8000 Mand stærk, og havde 7 Canoner med sig. Dette Corps marcherede Natten over, og Morgenen, derefter angreeb Oberste Lawrences Corps paa Marchen. De Engelske gjorde alt hvad brave Folk kunde giøre. Men da den commanderende Officier ulykkelig viis frygtede forat miste sin Bagage, deelede han sit Detachement, for at redde den, hvorved han gav Fienderne Leylighed til at komme i Midten; og omendskiønt de maatte betale det dyre, saa dog blev det heele Detachement af dem enten ødelagt eller gjort til Krigs=Fanger. Gouverneuren og Raadet i St. George skikkede, da de havde faaet Tidende om denne Træfning, 2 Fartøye med Tropper til Fort St. David, paa det de maatte conjungere sig med Obersten, hvilket de ogsaa Medio Martii have gjort, og bemeldte Oberste beretter, at hans Tropper vare i god Stand, og længtes efter Leylighed og Anledning til at oprette den Forliis igien, der var skeet. Disse 2 Fartøye ere af det nyeligen til Engelland hiemkomne og det Ostindiske Compagnie tilhørende Skib, Dorrington kaldet, blevne convoyerede til Fort David; og Compagniet har siden Medio Martii, da dette Skib er fra Ostindien afseylet, ikke erholdt nogen Tidende fra de Egne. Det meldes endnu ikke, at den Escadre under Admiral Pacock var ankommen; og man meener, at de Tropper, som den fører did over, vil endnu ikke være tilstrækkelige. Derudover skal en Ostindie-Farer, som allerede ligger seylfærdig, tage endnu 100 Mand om Bord. Der tales i de Ostindiske Breve ogsaa om, at Hr. Dupleix søgte at faae Store Mogolen paa sin Side, og at han i den Henseende havde tilbudet sig at ville bringe Nababen af Decan under hans Lydighed igien, hvis han vilde laane ham 50000 Mand til denne Expedition.