JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-19
Blandt det, hvormed Hr. L. W. modsiger sig selv, bemærker jeg og, at han tillægger mig Mangel paa Kjendskab til Tingen, naar jeg siger, at den ægte gamle Stamme findes i Thy. Nu har jeg vel ikke sagt det, alligevel siger Hr. W.,at den almindelige Jyllandsrace dog findes i Egnen og Thisted. Som ubevandret i Jyllands Ge- ographi maa jeg spørge, hvad Forskjæl er der mellem Thy og Egnen om Thisted, Eller, om jeg havde sagt det – hvilket jeg nok skal vogte mig for hvi maatte jeg da ikke sige det samme, som Hr. Lector With, Jmidlertid er jeg ikke enig med Hr. L. W. i den Mening, at den ægte gamle jydske Stamme findes i Egnen af Veile, Skanderborg, Randers og Thisted, ja end ikke deri, at der findes stærkere Spor af denne Stamme, der nu blot existerer chimærisk end andensteds. Derimod vil jeg gjerne tilstaae, at der i Vensyssel, hos de Heste, der sædvanlig holde fra 9 Qv. 3 T. til 9 Qv. 5 T., i Almindelighed findes noget, der kan tjene til at udlede en Typus fra en ældre Stamme, hvorfra den er vedligeholdt, uagtet jeg desværre maa sande Meningen af Lectorens egne Ord: "at denne jydske Race i Øvrigt bestaaer af flere forskjællige Slag eller Stammer, afhængige af nogle locale Omstændigheder og Tillægsdyrenes Udvalg, hvoraf det følgelig med disse Lectorens egne Ord godtgjøres, at ingen ægte gammel jydsk Stamme, reen og varig, er meere at finde, hvilket just og netop ere mine Ord. J. tillægges mig en ikke almindelig Uvidenhed, naar jeg siger, ved at omtale Hestene i flere af Landets Distrikter, at de, der tillægges i Randersegnen, ere aldeles forskjællige i Egenskaber, Form og Lød, og som Hjemmel derfor tillige beraaber mig paa Tjærebyhesten, hvis Afkom heller ikke skulde have noget caracteristisk hos sig o. s. f." Mine Ord ere: Jkke heller er det mig bekjendt at nogen Søn af denne Hingst har havt nogen betydelig Lighed med Faderen. Dette er nu noget ganske andet. Nogen Lighed er her ei Talen om, thi denne Hingst, som Lectoren gjerne for den Sags Skyld kan lade have Spansk Blod, kan neppe uden i enkelte Tilfælde have Afkom uden nogen Lighed, ja som er Tilfældet her, give sit Afkom af Hunkjønnet meere Lighed. Men betydelig Lighed, udtrykkelig Typus med udtrykkelig Lighed: Egenskaber der just er et Særkiende paa en reen ædel og varig Stamme, lige Værdi med sig selv, har den saavidt mig har været bekjendt, ikke givet de mandlige Descendenter, endog ikke de belønnede eller kronede. Lectorens blotte Ord ere ikke tilstrækkelige til at overtyde. Stutterikommissionens Skjønnende, om den gives, antages ikke for at være infallibel; thi mine Bekjendte og jeg have ikke seet det; thi jeg har 18221826 pleiet Bekjendtskab med den omhandlede Hingstes Eier, Jens Kjeldsen, og anmodet ham om, at forskaffe mig en ung Hingst efter denne Fader, saasnart den fuldkommen lignede Faderen; thi J. Kieldsen har gjort sig, skjøndt forgiæves, Umage for at forskaffe sig selv en saadan tilkjøbs, da det ikke lykkedes ham at tillægge en.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-19
Det er nemlig Hr. Lectoren bekjendt, formoder jeg, at der til de Kongelige Stalde er kjøbt Heste her i Jylland forrige Aar, i dette Foraar, og nu atter i Efteraaret. Af de 6 der i disse Dage ere oversendte, har jeg seet de 5 og befundet den for nævnte Væddeløberske som den Bedste. Lægger man nu Mærke til, at disse 6 Heste ere udplukkede af Kobbel der ere indkjøbte paa omtrent 80100 Qvadratmile, og dertil maaske mindre gode end Kjøberne selv kunde ønske dem, uagtet han har havt meget at vælge i saa taler denne Kjendsgierning neppe for Hesteavlens brillante Forfatning. Hvorfor det er ikke Hestenes Antal som vedkommer min Afhandling, skal paa et andet Sted blive udviklet. For denne Gang kan det være nok med at omtale det berørte Urigtige og Skjæve i Hr. Lectorens høistgunstige Recension, der og Jndholden havde Sandheds Præg, dog slet ikke ryster mit Systems Grundvold. Men da Hr. Lectoren nu har meldt sig i Skranken, optager jeg den kastede Handske, og skal saasnart muligt i Maanedskrivtet for Hestehold forelægge Dem nogle Spørgsmaal, De, Staten lønner for at vide det bedre end jeg, der blot er Dilettant, neppe vil undlade at besvare. Maaskee vil Nødden blive haard at knække, hvorfor jeg raader itide til at lade udtrække alle ormstukne Tænder. De har ikke allene i Recensionens Gang, men til Slutning, først i Bladet Dagen og dernæst under "Jndsendt i Randers Avis, synes mig, villet gaae min Forfatterpersonlighed lidt for nær, jaget deres skjævbenede, spattede, maanedsblinde, kollerske Klaade paa mig, og der torde være de, som kalde det uanstændigt og lidet humant at yttre hvorledes jeg ikke kjender de Ting, jeg vil oplyse, er uvidende, upaalidelig, uefterrettelig. Alligevel faaer De ikke et knubbet Ord fra mig. Deres Forfatterconduite har ikke saamegen erkjendt Værdi, at jeg skulde tillægge den Magt til at hæmme Kyndiges fordomsfri og billige Bedømmelse. Ved ubeskeden Dom, ved Angreb paa Personlighed, troer man at ville foregribe Publicums Bedømmelse, men opnaaer kun derved at man viser Mistillid til sin Sags Rigtighed. Mig tykkes, at De og jeg bør sørge for at vi ikke skulle staae frem for Publikum med saa uselt Smøreri, som Adskillige af Deres Parti under Maske eller Veir have ydet, ja der have blandet Uartigheder mod Høje og Lave. Tillad, Hr. Lector, at jeg fraraader Dem under denne Strid al Heftighed og Hidsighed, thi hvis De derved skulde uforsigtig blotte Dem, ligger De i en Haandevending i Sandet med Benene i Veiret. Tillad endvidere, at jeg beder Dem at afholde dem fra ubeskedne Udladelser og Angreb paa Personlighed, for ei at friste mig til at bruge samme Vaaben eller gribe efter Satirens Chambriere, om jeg skulde have saa ringe Kjærlighed til min Sag, at jeg desaarsag kunde forlade den et Øjeblik. Men især synes det nødvendigt, for ikke at give en eller anden fjollet eller avindsyg Sjokhas af en Avisskriver Anledning til usømmeligen at gjøre Extracter deraf, naar han enfoldigen troer, at kan anbringe sine hængende eller afstødte Horn i Siden paa Nogen, han har Anmositet imod. Aalborg den 7de October 1832. Faar at valeas. P. D. Faber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
No 170. Løverdagen. den 20 October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Stifts-Tidende. Aarhuus saale
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Blandinger. Den 22de October, altsaa paa Mandag, kommer den saameget omtalte, og af Mange med Ængstelse forventede Komet, Jorden nærmest, nemlig kun 11 Millioner Mile borte fra os. Al Verdens Gield vil snart kunne betales, hvis det stadfæstes, at man har opdaget Soeltemplets uhyre Skataf Juveler, som af de Jndfødte blev skjult dengang Spanierne erobrede Peru og Mexiko, og hvis Værd anslaaes til 180 Millioner Dollars, Et stort Oprør er udbrudt i China, det saakaldte himmelske Rige. Rebellernes Chef Lette ming, har ladet sig udraabe til Keiser og slaget nogle chinesiske Korps Beretningen slutter med de Ord: Keiser Tong wang er i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J Sydamerika har Orinokofloden oversvømmet Landet i en Strækning af 400 (engelske) Mile, og bragt mange tusinde Mennesker i Nød og Elendighed. J Provindsen Guyana grasserer er Slags Pest imellem Heste, Æsler og Muuldyr. J en kort Tid vare flere tusinde Heste kreperede deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J Lissabon, hvor et frygteligt Tordenveir, som rasede den 19de Septbr., (samme Dag som Slaget holdtes ved Oporto, slog ned i flere Kirker, og adskillige Mennesker dræbtes, blev næste Dag en forhenværende Sergeant, der var taget til Fange ved Oporto, qvalt, og hans Hoved - paa tyrkisk Viis - udstukket paa en Pæl ligeoverfor Kasernen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J Anledning af at Skatmesteren paa det engelske Admiralskib blev, som Tilskuer af Kampen ved Oporto, skudt af en Kanonskugle midt igjennem Livet, og nogle engelske Krigskibe bleve beskudte, saa et af dem allene fik over 200 Kugler, blev en Lieutenant afsendt til den miguellistiske Overgeneral Teixeira for at forsikre ham, at de en Addresse-Da gelske Skibe vilde iagttage den strængeste Neutralitet, men hævne enhver Fornærmelse imod Nationen, være sig Personer eller Eiendom. Da Lieutenanten kom til de miguellistiske Forposter, vilde man tvinge ham til at raabe: Viva el Rei D. Miguel, hvilket han naturligviis ikke vilde. Overgeneralen som just, da han kom til Hovedqvarteret, og Sir John Campbell (forhenv. brittisk Officeer) vilde ikke aabne Depeschen. Efter nogen Venten kom Generalen, men vilde heller ikke aabne Depeschen, saa Overbringeren maatte selv bryde Seglet. Da den var bleven oplæst og oversat paa Portugisisk for Generalen, udbrød denne: at Engelland havde brudt al Tro- og Love, og at det var Galskab at tale om Neutralitet. Han stampede dertil i Gulvet og svoer paa, at inden 8 Dage skulde Oporto være sløifet. Ogsaa de nærværende Officerer tillode sig de groveste Skjeldsord mod Engellænderne. Endog Sir Campbell, der nu staaer i Miguels Tjeneste, udbrød ved det Sted i Depeschen, hvor der klagedes over, at Miguellisterne havde fyret paa Kommodore Brown i hans Baad: "Det glæder mig, Jeg haaber det skal gaae ham værre naar han kommer igjen." - Man var nu i en meget spændt Forventning om, hvad Admiral Parker vil gjøre. J alle Tilfælde kan man see heraf, hvilken Behandling Engellænderne have at vente, hvis Oporto falder i Miguellisternes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J Jrland er forefaldet nye Blodscener: 30 Politibetjente vilde i Nærheden af Waterford inddrive nogle Tienderestancer hos en Præst; Folket modsatte sig: 11 Personer bleve dræbte og 30 saarede, hvoriblandt endogsaa Fruentimmer og Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Engelland skal i Aar have havt en mageløs riig Høst. Men dette skal ikke være Tilfældet i Norge og de nordlige russiske Provindser, hvor Kornet skal have lidt meget af Kulden i denne Sommer. Jfølge en Beretning fra London, udgjør Tabet ved Handel med fremmed Korn, i den sidste Tid, over 2 Mill. Pd. St. Priserne vedblive derfor at falde. Jnd og Udførselstolden for London fra og til det nordlige Enropa har i Aar indtil den 1ste Octbr. udgjort 22,897,917 Pd. St., hvoraf i Udførsel: 14,785,549 Pd. Londonnerne ville nu ogsaa snart faae en Jernbane i Luften. Fra Kjærnen af denne Kæmpestad, (Sity) og til det længst ned af Themsen beliggende Greenwich (hvor Konfluxen af Mennesker, formedelst de dagligt fra alle Verdensdele dertil ankommende Skibe, naturligviis er overmaade stor) er en yderst stærk Passage, der imidlertid, hverken af Strømmen, som her danner en stor Krumning imellem Qvartererne Rotherhite og Limehouse, eller gjennem de snævre Gader, hvor baabe Fodgjængere og Kjørende ofte opholdes i Trængselen, er beqvem eller hurtig nok. En engelsk Jngenieur er derfor falden paa den Jdee, fra den sidste øst lige Bro (the London Bridge) i muligst lige Linie at anlægge en Jernbane i en saadan Høide, at den gaaer over Husene væk. Hans Jdee har fundet bifald, og et Selskab er sammentraadt med en Capital af 400,000 Pd. Sterl., for at udføre den. Banen, der kommer til at hvile paa saa høie Piller og Buer, at Gaderne nedenunder aldeles ikke derved generes, faaer en Længde af 4 engelske Miil, som med Dampvogne vil kunne tilbagelægges i 8 Minuter. Naar man betænker, hvor mangfoldige Gange dette overordentlige Befordringstøvil kunne gaae frem og tilbage her i een Dag, og at det formedelst den uhyre Samfærsel aldrig vil fattes Passagerer, saa meget mere, som Fragten kan blive yderst billig, vil man let indsee, at dette Foretagende, hvor meget det end kan koste at udføre, upaatvivleligt alligevel snart vil betale sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Paa Jernbane fra Manchester til Liverpool (30 engelske Mile) saae en Reisende nylig een eneste Dampmaskine i 1 1/2 Time at trække en Last af 2000 Centner. Paa almindelige Veie vilde man have brugt 100 Heste en heel Dag for at udrette hvad denne ene Maskine fuldførte i halvanden Time.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Den franske Armee har for Tiden i sine Rækker en sand Athlet, hvis Kæmpestyrke minder om den jødiske Samsons og Herkules's forbausende Daad. Denne Goliath er Curasseer i det 1ste Regiment, og hedder Meinnel. Han er 5 F. 7 T. høi, og besidder en saa overmenneskelig Styrke, at Jntet kan modstaae ham, naar han bliver rasende. Med sin Haand knuser han Jern, som om det var Glas. Han var engang arrestenet, men brød Jerngitteret over, og styrtede Væggene overende, som Jerichos Mure.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Om Hertuginden af Berry fortælles følgende Anecdote: Da man ved nogle Gensd' armers Nærmelse raadte hende til at flygte, gik hun dem uforsagt imøde, spurgte, i hvilke Regimenter de havde tjent, og tilkastede den Ene sit Shawl, sigende: "Vi sees igjen, og da bringer J. mig dette Pant at løse!" Hvorover de bleve som forstenede, og lode hende passere. Denne mandsmodige Prindsesse er nu i sit 34te Aar, Søster til Kongen af Neapel, Svigerinde til Kongen af Spanien og begge hans Brødre, Niece baade til D. Pedro og D. Miguel saavelsom og til Dronningen af Frankrig. Førend Cor X. Fald stod hun i et fortroligt Venskab med den daværende Hertuginde af Orleans (den nuværende Dronning), og bidrog meget til at bringe Forsoning mellem den ældre og yngre Green af den Bourbonske Stamme. Det er derfor let begribeligt, at Ludvig Philip er bleven sat i en slem Forlegenhed ved Hertugindens forvovne Foretagende, og at man ikke gjør sig nogen synderlig Umaae for at gribe hende.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Den landflygtige Konge af Frankrig og hans Familie er af den østerrigske Regjering bleven tilbudt Opholdsted paa det fyrstel. Kaunitzske Slot Austerlitz, tæt ved den Landsbye hvor Napoleon holdt et af sine blodigste Slag. Det er en Eiendommelighed ved denne Egn, at den har en uhyre Mængde Vildt, og da Carl X er en lidenskabelig Jæger, troer man han tager mod Tilbud det. Paa Erkebispen af Ollmützs, Fyrst Lichtensteins, o. Fl. derværende Jagtdistricter er der ofte i een Dag bleven skudt 3000 Harer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Hvormeget Walter Scott end har tjent ved sine Skrivter, saa er det dog ikke gaaet ham bedre, end de fleste andre Digtere, han er død fattig, og efterlader sig en Gield af 100,000 Pd. St., hvoraf ikke meere end 40,000 kunne blive dækkede, naar alle hans Eiendomme, realiseres. Creditorerne have naturligviis strax bemægtiget sig Alting, selv en Dagbog, som den Afdøde i mange Aar havde holdt, og en stor Mængde Privatbreve for i det mindste 30 Aar. Udleveringen af disse Breve (som, trykte, i det mindste ville fylde 10 Qvartbind) skal Ser Walter dog selv have anordnet i sit Testament. Mis Scott beholder ikke en Penning tilbage. J Times er foreslaaet, at Beundrerne af Walter Scotts Muse skulde sammenskyde en Capital til at kjøbe Godset Abbotsford for, og skjænke den Afdødes ældste Søn samme. Faderens Hensigt havde nemlig været, at dette Gods skulde være et Fidei-Commis, hvis Besidder skulde underholde Familiens øvrige Medlemmer. Den 28de Septbr. bleve den engang saa kaldte "store Ubekjendtes jordiske Levninger, under et uhyre Tilløb af Mennesker, stædte til Hvile i det af ham selv besjungne Dryburg Abbedi. Fra mange af Skotlands Stæder vare Deputationer i denne Anledning hidkomne, og i alle Landsbyer, som Toget gik igjennem, bare Jndvaanerne Sorg. J Merose vare Udsalgstederne lukkede, og Skildterne behængte med sort Flor. Den Forevigede var født 15de August 1771. Han efterlader sig 2 Sønner, hvoraf den ældste er Major i det 15de Husar=Regiment, den anden, Charles, ansat ved Gesandtskabet i Neapel, samt 2 Døttre, hvoraf den ældste er gift med Boghandler ochhart, den yngste, Anna, endnu ugift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Fra Paris skrives, at Damerne begynde nu der at bære Bakkenbarteer paa deres fine Kinder - de trække deres Sidelokker saaledes hen, at de ligne Bakkenbarter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Vi advare vore Læsere - siger en tydsk Avis - at tage sin Hals ivare. J Frankrig kjender man nu hvert Partie paa Halstørklæderne, som hos de Konstitutionelle ere røde, hos Carlisterne hvide og grønne. Franskmændene besvære sig over, at den engelske Gesandt i St. Petersborg tracterer deres derværende Gesandt fattig af lutter Venskab. Han gjorde nylig en Banket for ham som kostede 15000 Fr. Hvis nu vor Marskal tilføies der: som maa lade sig nøie med 200,000 Fr., hele Aaret, skulde revangere sig, gik han til Grunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J Archangel kjørte man allerede i Slæde den 23de Septbr. Paa flere Stæder i det Jndre af Rusland, var der samme Tid faldet en overordentlig Mængde, Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J Stettin er Cholera udbrudt igjen. J Lübeck er den nu gandske ophørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Hofraad v. Rotteck, hvem det er forbuden at practisere som Avisredacteur i de tydske Forbundstater, har paa flere Steder i Tydskland fundet en smigrende Mod tagelse. Saaledes blev der nylig, til Ære for ham, foranstaltet et Festmaaltid, og nogle Damer tilstillede han ved denne Leilighed en med egne skjønne Hænder flettet Krands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Et berlinsk Bankørhuus er kommen i stor Forlegenhed ved Spekulationer, byggede paa Kongen af Spaniens formeentlige Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
J forskjellige bayerske Stæder og Egne ere for Øieblikket ikke mindre end 22 Aviser og Blade forbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Blandt de nylig til Hamborg ankomne Reisende anføres: "Baron v. Dollis, dramatisk Kunstner."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Jndsendt fra Wordingborg, i Anledning af en i Veile Avis og derefter i Aarhuus Stiftstidende optagen Beretning fra Wordingborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Extract af Rammerraad Kall's Skrivelse til Kjøbenhavns Politiekammer af 11te September 1832. Aftenen efter, at Khons, Politiekammers Efterlysning om de Natten imellem 3die og 4de Septbr. undvegne Rasphuusfanger var modtaget, blev en pasløs Person, hvis Udseende nogenledes svarte til Signalementet paa Fangen af norsk Fødsel, anholdt heri Byen i en Kjøbmandsboutik, og samme Nat modtoges fra Postmester, Lieutenant Guldberg den Melding, at tvende Persener af et Udseende, der vakte hans Opmærksomhed, havde samme Eftermiddag faaet Vognmandsvogn til Nestved. En Stafet blev strax sendt til Nestved, og den Anholdte stillet for Forhør. Han navngav sig Ole Halvorsen, fød ved Christiania, bortgaaet fra Kjøbenhavns Fattigvæsens Forsørgelse, hvortil han var afgivet efter at han i Foraaret var straffet i Præstøe som Løsgænger. Jeg ansaae denne Disposition for urigtig, fordi hans Udseende temmelig vel passede til Signalementet paa Rasphuusfangen Rasmus Brynnildsen. For at komme hurtigt til Vished, begav jeg mig Fredag, Eftermiddag til Præstøe, hvor jeg besørgede ham fremstillet for Retten. Han blev imidlertid der gjenkjendt som Ole Halvorsen. Efter hvad der senere er kommet til min Kundskab, vare de Personer, som havde faaet Postbefordring til Restved, og hvis Udseende havde vakt Opmærksomhed, Hestehandlere fra Øerne, og personligen kjendte af Flere her i Byen. Jmidlertid er jeg dog af den Mening at de efterlyste Fanger have passeret denne Jurisdiction. Thi Natten mellem Løverdag og Søndag er en Seilsbaad, bortstiaalet fra Wordingborg Færgested. Tidlig om Søndag Morgen tog Færgeforpagteren til Falster for at efterspørge sin Baad, og da Meldingen senere var skeet til mig indberettede jeg det samme Dag til Amtet, for at en almindeligere Efterlysning kunde bevirkes. Formodentlig have Forbryderne søgt igjennem Grønsund til den tydske Kyst, hvor in sidem til Veir og Vind vare gunstige. C. Kall.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Jndsendt fra Weile. Weile, saa yndigt beliggende, og hvis Jndvaanere man vel tør sige udmærke sig ved med Velvillie at deeltage i hvert et Anlæg og Arbeide til Byens end mere Forskjønnelse, har i denne Sommer faaet, over den gjennem Byen, gaaende Møllegge, opført under Veimester Hr. Capitain v. Fistaines Bestyrelse, en nye Broe, hvis Grundlæggelse skeete den 3die Juli, fortalt i Veile Amts-Avis af 6te f. M.; Referenten nøie underrettet, som det synes, med hvorledes Broen skulde vorde, ja med Aaret naar den gammelfranske Tegning indførtes i Landet, har givet Beskrivelse over Bygningsmaaden og Broens smagfulde Jerngelænder; sidste er vel endnu ei reist, men at det vil blive smagfuldt paatvivler man ei i Tillid til Referentens Løfte. J Forbindelse med Broens Opførselse stod den saakaldte Nørregades Brolægning ogsaa i Sommer; Gaden brolægges med eqvarrerede Steen, enkelte dens Fortouge ogsaa med disse, de fleste med raa Stene, og forsynes alle med hugne eller Trottoir=Steen, afrettede udvendig men ei indvendig, for hvilke Grundeierne, efter Bestemmelse, betale 4 Rbmk. pr. Alen; af Gaden er til nu omtrent 2 12 Deel meer eller mindre færdig, paafaldende broelagt af uvede Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
En Spadsere=Gang, den saakaldte Jomfrue=Stie, der af Vedkommende blev tilladt at afbenyttes til at fremkjøre Materialier til Broen, for at fremme dens hurtigere Opførelse, men som derved blev opkjørt, bliver, efter Løfte, gruset og forbedret. At alt dette vilde, godt udført og fuldendt, efter hvilket sidste man, med Hensyn paa Tiden vist ikke ubilligen længes, være til Pryd for Byen, derom er ikke deelte Meninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 28de October førstkommende høitideligholdes Hs. M. Dronningens høie Fødselsdag i Selskabet Polyhymnia med Spiisning og Bal, der tjener til behagelig Efterretning for Selskabets Medlemmer. Fremmede der efter Lovene kunne deeltage, behage at afhente Entre-Billet hos Een af Undertegnede, der betales med 1 Rbd. Seddel for Chapeaux med Dame. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 20de October 1832. Hoskiær. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
De Forældre eller Værger, som boe i Byens østlige Skoledistrict, og som have Børn, der nu skulle indskrives til Skolegang, ville behage at mødet Borgerskolen, paa Middelgade førstkommende Mandag den 22de om Formiddagen Kl. 9, samt medbringe Børnene, ligesom og de befalede Døde og Vaccinations-Attester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Ved denne Leilighed bringes det herved i Erindring, at Byen uden Hensyn til hvilken Menighed Beboerne henhøre, er inddeelt i 2de Skoledistricter: det østlige og det vestlige, saa at Børnene fra det østlige District, indskrives til Borgerskolen paa Middelgaden, og Børnene fra det vestlige District til Borgerskolen paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Til det østlige Skoledistrict høre følgende Gader: Middelgaden, Skolegaden, Mindegaden, Revet, Ridderstrædet, Dynkarken, Spanien og Grønland, Gaden, ved Aan fra Mindebroen til Steentrappen, Kanckegaden, Gaden ved Domkirken, Skolegyden, Bispegiden, Rosensgaden, Volden, Graven, Studsgaden, Fægyden, Havgyden, samt det store Torvs nordre Side. Til det vestlige Skoledistrict høre: Vestergade, det store Torv søndre Side, det lille Torv, Borgerport, Jmmervad, Gaden ved Baen fra Basballebroe til Steentrappen, Fiskergaden, Frederiksgaden, Badstue gaden, Svinetorvet, Barbeergyden, Klostergaden fra Studsgade, Guldsmedgaden, Tangen, Frue Kirkestræde, Grønnegade, Nyegade, Møllestien, Garvergyden og Møllegyden. Aarhuus, den 18de October 1832. Skolccommissionen. Bog Auctionen paa Raabnen fortsættes Mandag Eftermiddag Kl. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-20
Jfølge Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Forsørgelses og Arbeidsanstalten førstkommende Onsdag den 24de October Eftermidd. Kl. 2, over Leverance af circa 300 Lpd. fersk Oxekjød, til Nedsaltning. Hvilket herved kundgjøres. Aarhuus, den 20de October 1832. Fleischer.