JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
Da Rygterne havde udbredt sig, at 2det Compagnie, af den mig allernaadigst anbetroede Bataillon, ikke skulde have gjort sin Skyldighed ved Anholts Toget, saa er paa allerunderdanigst indskrevne Ansøgning, efter den strængeste Undersøgning, saavel Compagnie-Chefen Hr. Capitain von Langballe som Hr. Lieutenant von Bolwig, og hele Compagniet i en allernaadigst befalet Krigsretsdom, afsagt den 8de April 1812, aldeles bleven frikiendt for Tiltale i denne Sag, hvilket jeg til Bataillonens Retfærdiggiørelse holder for min Pligt offentlig at bekiendtgiøre. Nyborg, den 29de Mai 1812. Brockes, Commandeur for Fyenske Jnfanterie Regiments 4de Bataillon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Mai 1811, er det tilladt Grevskabet Scheels Besidder, at oppebære Bropenge af dem som passere den ved Buskerhuuset, paa Landeveien imellem Randers og Gerenaae beliggende Broe, nemlig: af en Kareth eller Chalse 4 s., af en beslagen Vogn 2, af en ubeslaget 1 s. og af en Hest 1 s.; hvilket herved bekiendtgiøres til alle Reisendes Efterretning. Scheel, den 28de Mai 1812. N. L. Wadum, Forvalter. Til Ære for Menneskeheden troer jeg vist ikke, at den skulle gives ret mange Aagerkarle; men, til Held for mig selv, maae jeg med Glæde bevidne, at hiint mit yttrede, Ønske, Troe og Haab om, at der i Omegnen maatte findes enten een eller anden, eller og flere, der i Forening med Store Confertsigen og franske Propper bekommes Kiøbmand P. Møller paa Hiørnet af Studsgade Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
Nogle Boutik. Indretninger, bestaaende af 2de De hver med 35 Skuffer, 2 mindre Dito, og 1 Skab i Glasdørre, anvises tilkjøbs fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
En Dame Straahar med Blomst anvises tilkjøbs billig Priis fra Adresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
At det i Tinnet Bye, Nykirke Sogn, her under Am forhen holdende Marked, nu herefter, i Følge allerdigst Rescript af 15de dennes holdes i Nørre CollemoBye, samme Sogn, 2de Gange om Aaret, ligesom hen i Tinnet, og at det første Marked afholdes i NeCollemorten i næstkommende Octbr. Maaned; det bekiengiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Weile Amthuus, den 26de Mai 1812. Selmer. I Kraft af Hs. Kongelig Majestæts allernaadigste villing af 30te f. M., som er læst ved Randers Byet, Ret den 4de og ved Lands Overretten i Viborg den 2 d. M., bliver herved med Aar og Dags Varsel sub po præclusi et perpetui silentii indkaldede alle og enhver, s. i navnlig Maade formeene sig at have noger at fordre, heri Byen ved Døden afgangne Kiøbmand Jesper Da og efterlevende Hustrues fælleds Boe, til inden saa Tids Forløb fra dette Proclamatis sidste Bekiendtgiøre for undertegnede Stifteforvalter i Boet, at anmelde godtgiøre deres Fordringer. Randers Raadstue, den 27de Maji 1812. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
Jfølge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilaf 8de d. M., som er læst ved Randers Byetings Ret 11te og ved Lands Overretten i Viborg den 25de næs ter, bliver herved med Aar og Dags Varsel sub paa preclusi et perpentui silentii indkaldede alle og enhver, i navnlig Henseende formeene sig at have noget at for udi her i Byen ved Døden afgangne forrige ProprieAnders Berg og efterlerende Hustrues fælleds P. til inden saadan Tids Forløb fra dette Proclamatis sig Bekiendtgiørelse, for undertegnede Skifteforvaltere i Bo at anmelde og godtgjøre deres Fordringer. Boets De torer indkaldes ligesaa at betale hvad de ere skyldige til i Boet beskikkede Curator bonorum Hr. Kammeraad, spitalsforstander Willadsen heri Byen. Randers Raadstue, den 27de Maji 1812. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-05
Den 10de Maii kom trende fremmede Stude til Un tegnedes Kreature i Marken, som de ei siden have ved forlade, de to ere sortstiernede, den tredie sortbrog de skiønnes at være i 4de Aar. Eieren vilde jo før jo hel lade dem afhente hos Jens Thøgersen. Parcel Eier paa Tvilum. Tvilum, den 20de Mai 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Spanien. Jnsurgenterne i Katalonien skal nu sære i verre Stilling end nogensinde saalænge Krigen, Spanien har været. To havne undtagen have de Franske hele Provindsens Kyst besat, og selv hine to avne lade de kun aabne for at begunstige Jndførselen af sevnetsmidler fra den africanske Kyst. Jfølge Beret linger fra Minorka skal de derværende vallonske Garder. led at erholde befaling at gaae ombord paa engelske Skibe, for at hielpe og forsvare Alicante, aldeles have slaaet at lyde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Nordamerika. J Følge de Engelske Kabinets drer ere paa eengang 18 amerikanske Skibe bleven sene. Saaledes er allerede over 100 Amerikanske kibe ifølge hine røveragtige Ordrer i mindre end een Maaned blevne tagne, og førte til Engelske Havne, hvor i uden Omstændighed condemmeres, og Eierne saaledes forøvet umaalelige Summer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Sydamerika. J Provindsen San Salvador er brudt en nye Revolution, de indsatte Autoriteter blevne satte, Europæerne forjøgede, og en Junta oprettet til bestyre Provindsen. Alle Mulatterne, henimod 10,000 Mand i Tallet, have grebet til Vaaben, og 1000 Jndianere have taget Deel i Revolutionen. hed et Ord: Gisten har fænget, og Jldebranden har i sig flere Stæder. Man har afsendt en amerikansk bist med Titel af Gouverneur, til Hovedstaden i Pro hien, hvor man paastaaer, at han er bleven vel imod t. Midlertid, medens man nogle Steder anstillet tider ham til Ære, sysselsætter man sig andre Stæder, at oprette Kanonstøberier. Man udtager Soldater og Landvarn i hele Kongeriget Guatimalla; men man er i stor Trang for Pinge. J Kongeriget Mexiks er nu Opstanden bleven en rædsom Borgerkrig, og udstrækker sig over hele Landet. Jnsurgenterne have nogle Steder været Seierherier, og ere andensteds overpundne; imidlertid vedbliver deres Antal at tiltage, og det er ikke en Vraae i Riget, hvor de jo have Tilhængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Blandede Efterretninger. (af ovennævnte Blade.) Spencer Perceral, Englands nyelig myrdede Premierminister, af en gammel adelig Normannisk Familie, og ynste Søn af Greven af Egmont, var født den 1 Novbr. 1762. Efter at have fuldendt sine Studeringer i Cambringe, bestemte han sig i London til Advocaturen, men havde ikkun liden Prexis. Men, efter at Universitetet i Combringe ved Pitts Jndflydelse valgte ham til deres Advocat, blev han burtigt videre befordret; 1801 til Kronens Advocat og allerede 1802 til General-Fiskal. J Parlementet traadte han allerførst op som Medlem for Nordhampton, hvortil han blev valgt i hans Onkels Sted, og tiltrak sig først Husets Opmærksomhed ved et veltalende Forsvar for en af det PittAddingtonske Ministerium fordret nye Afgift, og siden ved at forsvare alle, disse Ministres Forholdsregler, f. Ex. 1803 Krigens Gienudbrude. Da For og Grenville 186 overtage Regieringen, stod han Fare for at mist sit indbringende Embede, men ved hiins Død blev han ivertimod videre befordret, først til Skottantsler, og 1809. da Conning afgik, ogsaa til først Skatkammer=Lord saa at han nu forvaltede begge de af Pitt bekiøbte Embeder. gav Ministeriet en nye Jndretning, hvilket herindtil har bestaaet med nogle enkelte Forandringer, og han havde forskaffet sig en meget stor Jnflydelse, endog selv over Marquis Wellesley. J øvrigt hoftes denne Minister for at være en meget erdelig Mand. Han efterlader sig en talrig og ikke riig Familie (for flere Aar siden havde han allerede 10 Børn).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Allerede engang forhen blev et Engelsk Premierminister myrdet, navnlig Georg Tillier, Hertug af Buckingham, 1628. Felton, in afskediget Jrlandsk Lieutnant stødte ham en Kniv i Hertet, formedelst at han holdt hiin, Carl 1stes Yndling, for Stifteren til alle Regieringens, Folket saa yderst fohadte Forholdsregler. Virkelig lagde ogsaa Buckingham Ubetænksomhed og Tilegnelser Grunden til Skafottet, hvorpaa den ulykkelige Kong Carl faldt, efter lang Stry med sine Undersaattere. Overalt i Tydskland hvor den friske Armee drager igiennem, beundres den fortræffelige Orden som hersker ved samme. Aldtig saae man skiønner og pragtfuldere Tropper, aldrig noget saa udmarket skiønt Kavallerie og Artillerie. Fra Preussen skrives, at der fra den største Stad indtil den mindste Landsbye, hersker den lykkeligste Forstaaelse mellem de beggesidige Autoriteter. Talrige Leverancer, fremføres fra alle Sider; Overflødighed hersker overalt hvor Armeen fremkommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
J Verdan (i Frankrig) har en engelsk krigsfangen Officier høitideligen afsvoren sit egen Religion, og antaget den katholske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Man har i Provindsen Oxerca, i Spanien, opdages at Frugten af Træet Madrono (arbustus unedo Linn. om voxer vildt i forskellige Egne af Europa, giver et Sukker, der liner Rørsukkeret. Dets Træe er fast og varigt, af en skiøn Amaranthfarve, og meget skikket til Pragt-Meubler. Marven giver ved Destillation en kostelig Rum, og Frugtens tørrede Skal er et ypperligt Brændematerial. Asken indeholder en stor Deel Alcali, og Sukkerstoffens Uddragning skal være saa let en Operaltion, at den fineste Dame kan foretage sig den i sit Tøiletværelse, uden at væde en Finger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
J Hamborg er nu allerede 3 Mænd, i Lübeck een, og i Hørburgeen, som vil anlægge Runkelroesukker=Fabrikker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
J Cöllner-Districtet sporedes den 13de Mai tvinde Jordrystelser, hvorved Meubler og endeel Mure bleve omkastede. Ethvert af dets Stød gav en Lyd som et underjordisk Drøn. Dersom Fastlandekrigen udbryder paa nye, vil Schweitjerne drage en Kordon paa deres Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Den Bayerske Politie =Kordon har i Aaret 1811 opbragt 40 Mordere, 23 Stratenrøvere, 8 Mordbrændere, 895 Tyve, 284 Bedragere, 124 Smuglere, 877 bayerske og 3414 fremmede Desertører, 18,540 Landstrygere, 1072 omstrippende Prangere o. 4 s. - en skiøn Slump smukke Folk, Adskillige af dette Blads Læsere erindre sig mulige endnu, at Almuen i Kiøbenhavn for nogle Aar siden var i urolige Tanker over en formeent Svovelregn, som der skulde været føldet. Et lignende Phanomen hos den 12te. 15de, og 16de Mai fundet Sted i Augsburg, og München, og paa begge Steder blevet undersøgt og befundet at være, hvad og fornuftige dengang paastor hverken mere eller mindre, end - Blomsterstov. Medborgere. Detretfærdige Krav et elsket Fædreneland h paa hver ædel Dannemand - det Ønske, der er ik mit allene - ikke enkelt Mands - men hele Nationens at see det igien lykkeligt, i det mindste mindre ulykkelig har tilskyndet mig til med ligesaa megen Frimodighed som Beskedenhed, grundet i min uindskrænkede Ærefrygt og Tillid til et ædelt Publikum, der forhen, da jeg tolket Hiertets Følelser for fangne lidende Brødre i Britlandet, og ved andre Leiligheder, laante et gunstigt Ø til min ydmyge Bøn for disse - at fremsætte et forslag i Haab om dets ved Danner folkets Bistand muelige U førelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Hvad Fædrenelandet i de næsten 5 sidste Krigsaar ha liidt, er alt for vel bekiendt - hvad Tab det ved sin H. dels- og Søefarts Standsning og paa flere Maader h. fristet, er uberegneligt, men dets Flaades Tab, Tvillinrigets stolteste Værn, uden hvilken Danmark, som en Øer bestaaende Stat, er blottet for hver graadig Fiende Overfald - dette er et Nationaltab - dette er ud Nationens virksomme Bistand næsten uerstatteligt. V. nok har vor vise Regiering med utrættelig Aarvaagen, sørget for Kysternes Sikkerhed for Landgang og Pladring, ved at holde i Søen et betydeligt Antal armer Skibe, Kanonbaade og Kanonjoller, der ofte have gi Fiendens utvetydige Hensigter baade Afbræk og Skam vist nok have mangfoldige af Fædrenelandets ædelsinde Borgere frivilligen tilbudet Tømmer af deres Skove Hielp til en Flaade, men baade er hiin Desension i endeel utilstrækkelig til at sikre vor Handel, til at hem Vold paa vore Smaaskibe i Farvandene til og fra Syst landet Norge; og et Tiaar vil sikkert medgaae, in dette vorder skovet, ophugget, ogsaa tørt, saa tienliat en Flaade af dette kunde ligesom opstaae, der angre viis torde byde den stolte Britte Spidsen saavel uden som i Farvandene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Bekiendtgiørelser. Declamatorium. Mandagen den 8de Junii vil Undertegnede med Vedkommendes høie Tilladelse have den Ære at opføre et stort Declamatorium i den herværende Klub-Sal, hvis Jndhold ved Plakater nærmere skal blive bekiendtgjort. Entreebilletter hertil a 1 Rdlr. Stykket ere at faae hos Hr. Marzetta saavelsom og Forestillings Aftenen ved Indgangen. Carl Unzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Onsdagen den 10 Junii om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, vorder foretaget offentlig Auction hos Anders Pedersen paa Broberg, over endeel Meubler, saasom : Borde, Stole, Sengestæder med Omhæng, Dragkister, Kobber, Fal Kar, m.v., hvortil Lysthavende inotteres. Salg af et Bogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
J Christiania i Norge, som af Hs. M. Kongen er bestemt til det Norske Universitets Sæde, bliver Løverdag den 27de Junii næstkommende, ved offentlig Auction, som afholdes i Justitsraad Bierregaards Huus, bortsolgt en meget velforsynet og næsten ganske nyt Bogtrykkerie, bestaaende af circa 5000 Pd. Bogstaver, 3 Presser og øvrigt Jnventarium, hvorover trykte Lister findes til Eftersyn hos Dhrr. Klokker Schytte i Aarhuus, Bogtrykker Elmeenhoff i Randers, R. Sadolin i Aalborg, Kammerraad Just. i Viborg, S. Hemal i Odense og Hofboghandler Schubothe i Kiøbenhavn. - Tillige bortsælges paa samme Tid og Sted en temmelig complet Samling af Bogbinder Redskaber, samt alle Slags dertil brugelige Materialier - Endelig opraabes endeel Bøger og andre Forlags-Artikler, deels indbunden deels i raa Materie. - Conditionerne blive oplæste ved Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes. Mandagen den 8 Junii agter Enkebaronesse Gildencrone ved offentlig Auction at lade bortsælge en Deel gode og vel conditionerede Böger, der forhen have tilhört afdøde Geheimeraad Guldberg. Trykte Cataloger over Bögerne faaes for 8 Skill. Stykket i Kiöbenhavn hos Hr. Hofboghandl. Schubothee paa Börsen No 5, i Aalborg hos Hr. Bogtrykker Wandahl, i Randers hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff og i Aarhuus hos Hr. Boghandler Elmquist. Commissioner for udenbyes Liebhabere paatage sig Dhrr. Dr. Larsen og Klokker Risom i Aarhuus. Aarhuus den 15 Mai 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
J Følge Ordre hertil Amtstuen fra det kongel. Stifts amtshuus i Aarhuus af Gaar-Dato, bliver Løverdag den 13de Juni næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 foretaget offentlig Auction i smaae Partier over omtrent 150 Tønder, her paa Magazinet for kongelig Regning oplagte gode Koge-Erter. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, ligesom Erterne daglig er til Liebhavernes Skue. Aarhuus Amtstue den 2den Junii 1812. Valeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Formedelst Forandring af Boepal agter Kiøbmand Søren Manck Tirsdagen den 7de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, at lade ved offentlig Auction bortsælge sin iboende Gaard, der er godt indrettet, og en beliggende paa et af de bedste Steder her i Byen til Kiøbmands Brug, og kan tiltrædes til Michaeli næstkommende. Gaarden bestaaer af 50 Fag godt Ege Bindingsværk, Teglbehængt, undtagen 6 Fag der er tækket med Straae, de Pompevand i Gaarden og en Kiøkkenhauge uden for samme; tilligemed en Deel gode Markjorder af omteen 40 Tdr. Sæds Land, med den deri nedlagte Sæd, Rug, Byg, Havre og Boghvede, en overmaade god Tør mose, hvoraf aarlig kan haves det fornødne Brændsel Brænderiet og Stedets Fornødenhed; saa og et komp Brændeviinstøi med tilhørende Kar, Vogne og Avlsretsder m.m. Ebeltoft, den 1ste Junii 1812. Randrup Hovedgaard, tilhørende Stervbo efter afdøde Cancellieraad Niels Skov, staaende for Har kern Ager og Eng 34 Tdr. 3 Fdk. 2 Alb. og ufrie Sko skyld 2 Fdk. 2 1/2 Alb., stilles til offentlig Auction 1ste Gan den 27de Junii, 2den Gang den 29de f. M. og 3die Gan den 31te Julii hver Dags Formiddag Kl. 10. De første Auctioner holdes paa Viborg Raadhuus og den 3 i Stervboestedet. Gaarden er bekiendt for at have go Jorder, overflødig Høeaal og Skoven er betydelig, ku 1 Miil fra Viborg. J Kiøbet følger den fulde AfgrødOvennævnte Dage sælges tillige: 1) Endert Bøndergodt, omtrent 34 Tdr. Hartkorn. 2) Rindsholms priviligerede Kroe, med tilhørende Ja der af Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb og Ske skyld 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb. Skoven og Engene, at Betydenhed. 3) Skabet Broe, matrikuleret for 5 Skpr. 1 Fdk. 1 Tiende Hartkorn, hvortil svares Broekorn og Bie penge; og 4) Randrup Mølle med tilliggende ikke ubetydelige Jo eiendomme, Mølleskylden er 4 Tdr. 2 Skpr. Jordebog og Conditioner kan nærmere erfares ved Artionen saavelsom fra 26 Junii hos Dhrr. Agent Rid Qvist i Aalborg, Sagiører Brønnum i Randers, sort Forpagter Chr. Hollesen i Aarhuus, Justitsraad og Ra mand R. Lange i Kiøbenhavn, Statsraad Jesper Landsoverrets-Assessor Friis og Landsoverrets=ProcuraLykke i Viborg. Viborg den 1ste Junii 1812. Dinisen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Torsdagen den 25de Junii næstkommende, Kl. 9 s. middag foretages offentlig Auction i og over Rasmus R. mussens Gaard i Albøge i Sønder Herred, Hartkorn 2 Td. 6 Skpr. 1 Alb. og et Boelsted ibidem, Hartkorn 1 T. 5 Skpr. 3 Fdk. 1 Alb., Skovskyld 2 Alb.; dernæst sam Dag over Ind= og Udboe, Borde, Stole, Skabe, Kiste Skrine, Tin, Kobber, Messing, Jern- og TræevaSenge og Sengeklæder, Kakkelovn, Beester, Køer, Fa Sviin, Vogne, Plove, Harver m. v.; alt paa de Coditioner, som erfares ved Auctionen, til hvilken Liebhavville behage at møde. Ebeltoft, den 2den Junii 1812 Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-06
Fra Adresse-Contoiret her gives Underretning om, tilet Parti Æsker og Egeplanker, tienlige til Snedkerbru¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Udenlandske Efterretninger. i Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Kiøbenhavn, den 5te Junii. Fredagen den 12te Juni begive Deres Majestæter Kongen og Dronningen sig til Allerhøistsammes Sommer=Residents, Frederiksberg Slot. Angaaende den nyeligen ommeldte Fægtning, som de Kongelige Orlogsbrigger Alart, Seagull, Alsen og Langeland, under Capitain Schønheider den 17de Mai have havt med en fiendtlig Fregat, haves nu følgende omstændeligere Efterretning: Bemeldte Dags Morgen fik Capitainen Fregatten i Sigte omtrent 3 Mile i S. S. Vest fra Briggerne; han gjorde med tisse strax Jagt efter den, men da den vedblev at staae til Søes, ophævedes Jagten efter 1 1/2 Times Forløb, fordi sammes Fortsættelse vilde med Hensyn til de i Farvandet værende fiendtlige Krydsere have bragt Briggerne for langt til Søes. Disse stode derfor mod Landet, men Fregatten vendte efter dem og kom dem Kl. 10 Formiddag, omtrent 2 Miil fra Kysten paa langt Kanonskud nær, da den begyndte Angrebet i Læe af Briggerne. Kl. 10 1/2, da Capitain Schønheder formodede at kunne med sine Kanoner naae Fregatten, bare Briggerne paa eengang af og gave den Lauget, hvormed continueredes under Nedsellingen efter den. Fregatten vendte strax, hørte op at skyde, og gjorde ved sin hurtige Seilads, som den benyttede til at flygte, Ende paa Affairen. Briggerne have intet liidt; om disses Skud have været heldigere kan ikke bestemmes, skiønt det maae formodes efter Fregattens pludselige Manocure for at komme bort. En fiendtlig Kopper havde taget en dansk Jagt ved Kiøge; men endeel af Byen Lunds Folk fratoge Fienden, samme igjen Natten til den 31te f. M.; i det de gi ud med 2 Fiskerbaade og forjoge 2 fiendtlige Slupper, som laae med Jagten tæt under Landet. Fienden forlod strax Smakken, da han antog Fiskerbaadene for at være Kanonbande. Lieutenant Thomsen bidrog til denne Fiendens Formodning, ved at gaae ud fra Ulfshale for at recognescere Kysten, i Haab om at gientage Smakken, som han formeente ei at være passeret Stevns, hvilken Henstat han ogsaa upaatvivlelig skulde have opnaaet, hvis ikke Fiskerbaadene vare komne ham i Forkiøbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Batteriet Trekroner, den 2den Junii. Kl. 1 1/2 Eftermiddag lettede de svenske Orlogsfartøier, som vare ankrede i Renden, nemlig Cutterbriggen og 4 Kanonschalupper; Belagen gav en Salut af 8, som fra Nyeholm blev besvaret med 9 Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Den 3die Junii. En Convei, omtrent 23 Sel lere stærk, kom igaar Eftermiddags syd fra; iblandt samme saaes 2 Fregatter, 2 Cutterbrigger og 2 Kanonbaade, som alle ankrede under Malmøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Et i Eftermiddag indpasseret Fartøis Fører beretter, at Convoien bestaar af 36 Seilere, og at han under Falsterboe har seet 2 engelske Fregatter. Convoien le tede imorges og staaer nord efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Corsøer, den 3die Junii. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Helsingøer, den 1ste Junii. En svensk Convolflaade ligger stille. J Nat har der været en hæftig Kanonade ved Dronninge Mølle, formodentlig er derfra borttaget en Jagt, som hele Dagen har krydset tilligemed en fiendtlig Catterbrig. Et fiendtligt Orlogskib krydser nu med bemeldte Brig. En svensk Fregat krydser sy efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Kbhavns Cours, den 6 Junii 1812. Danske Bankosedler mod Species 744 Procent, som udgiør for 1 Rd. Spec. 7 Rd. 45 sk. D. C. Bankosedler Hamb. Banko 728 Proc. . S. og 730 Proc. k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-09
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Tydskland. Keiser Napoleon ankom den 30 Maji om Morgenen Kl. 2 til Glosou, og fortsatte ef nogle faae Timers Ophold der, sin Reise videre af Veie til Posen, hvor han daglig forventes. Fra Hove qvarteret i sidstnævnte Stad er udstadt en befaling, de bestemmer, at enhver ved Armeen verende Officier ofMilitairperson, fra den Høieste indtil de laveste Sou lieutenant, ved Krigens Uddend skal anskaffe og medfor et Telt og Levnetsmidler paa 14 Dage for sig, sine He og sit følge. Efter Forlydende skal Hovedparteret som snart Keiseren ankommer, bryde op for de første i Thorn. Aftenen for Keiser Napolions-Areise fra Drieden tilbagekom Høistsammes Generaladjutat, GreNatbonne, fra Willna, hvor han havde vret i særdeles Ærinde hos Reiseren af Rusland fra sin Koner, Dagen efter afreiste Deres Majestæter Keiseren og Kiserinden af Østerrig fra Dresden over Toplitz til Prag, gna følgende Dag d. 30 tiltraadte Kongen af Preusen ligelses sig Tilbagereise til Potsdam. Endnu fortsættes Tippmarscherne i enkelte Afdeelinger, næsten uafbrudt pavisk Stæder, saaledes skrives fra Berg, (paa den PuGrændse, at der næsten daglig passerer, enten et ler andet, henhørende til den store Armee, derigjenner i de sidste 8 Dage var der igiennempasseret følgende besdag, 500 Rhinforbundstropper, Fredag 500 Mand det 18de franske Regiment, Løverdag 300 Mand af 12 Reg., Søndag, atter 500 Mand Rhinforbundsopper tilligemed nogle Kanoner Lavetter og Krudtvogne, indag, omtrent 1000 Mand Skibesoldater, Tirsdag, og Würtsburgert og 300 Mand af forskellige Regim., nsdag Aften 500 Skibssoldater og over 200 Artilleser, og Torsdag 300 Kyrasserere og atter 250 Mand forskjellige Regimenter. Foruden disse Tropper er samme 8 Dage over 200 Vogne med Krigssager, kibstouge og Ankere til Skibsbroer passeret sammesteds lennem. Ogsaa giennem Berlin passerede endnu d. en Junii 1000 Mand westphalske Tropper, som toge nien til Warschau. Jfølge tilforladelige Efterretninskal de paa de østerrigske Grændser staaende 3 øster ske Armee-Korpser, bestaae ethvert af 30,000 land, hvoraf det første og andet i Gallizien under letmarschal, Fyrsten af Schwartzenberg, og det tredie Liebenbürgen under Feldtmarschal=Lieutenant Baron kiøsicz's Kommando. Fyrsten af Hohenzollern skal mmandere et Reservekorps.