Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Tydskland. Af Østerige och de Keyserlige Arfvelande er dette indkommen (1) at General Souches er, efterat hand hafde gjort Eed for Hans Keys. M. needreyst i Riget, och, som Hamborger Brefve af den 16. Maji ville, komme til Frankfurt. Bourneville er gjort til Vice-Præsident i KrigsRaadet, huilket er saaledis indrættet och bestilt, at General Souches selff semte kand alting slutte och uden videre Keyserl. Ordre giøre oc lade, huad dennem best siunes at være. (2) At de 35000, ny Keyserlige Krigsfolk afdeelte i 10 Regimenter til Hest, huert 1000 Mænd stærkt, nemligen 2000. Croater, 6000. Harniske Ryttere och 2000 Dragoner och 10 Regimenter til Foeds, huert 2500 Mænd sterkt, ere beordrede foruden nogen Ophold paa den bestemte Mønsterplads ved Eger at forføye sig need i Riget. (3) At de Oprøriske i Ungern begynde at blifve mægtige igien, hafve slaget 2. Compagnier Keyserlige Dragoner, udplyndret den Spanske Øfverste Vagtmesters Reyse-støer och dræbt 8 af dennem, saa hand self var neppeligen undkommen, och faaet en Anfører af den Siebenburgiske Abaffi och med 10000 Tyrker och Tartarer opreyst sig imod de Keyserlige. (4) At de Christne och Tyrkiske Fangers Udvexling er, efter tuende Tyrkiske Sendebuders Begiæring, skeed imellom Comorre och Goretz, och at de Christne i Tyrkiske Klæder, med store Skiegge och tunge Lenker och Boyer hafve været til Forhør hos Keyseren, huilket var ynkeligt at see paa. (5) At Prinds Wilhelm af Førstenberg var endnu i Neustadt i Serini Logement, blef spiset spiset och underholde, som en gemeen Person, og dagligen geradede i større Tungmodighed, hand vil intet bekiende uden mand jo stiller hannem en Førstelig Person til, huilket de dog ere ubetænkte paa. Hans Broder Biscopen af Strassborig, och Domherre Mering følge de Frandske under Mons. Bellefon. Af Riget er dette indkommen (1.) Af Bæjrn: At der til München siden sidste Jldebrand, hvor ved det Chur-Førstelige Slot, saa nær som Keyserens Sal, blef afbrændt, huilken Ulykke, som Skalderen siger, sig tildrog den Tid Chur-Bæjeren sig fra sin Keyser sloeg, (thi Cölniske och Hamborger Brefve af 28. April. hafve berettet at høybemeldte Chur-Første och Turaine skulde støde deris Folk tilsammen, men af Wien och Minchen forsickres nu tuert imod, at samme Chur-Første hafver forklaret sig Keyserlig) hafver atter været Jld løss ved Hertugens Hospital, huilken er lykkeligen blefven slugt. Større Skade hafver Vade-ild i denne Maaned giort til St. Clou i Frankerige, til Walton i Engeland (hvor de tre Parter af Byen ere opbrændte) i Muskowien, huor paa Slottet i Strelitze Pricah alle Czarens Brefve och Skrifter, ofver 100000 Rubeler i bare Penge, meget Klæde, mange Musqueter, Standarter, Faner och andet dislige ere af Vade-ild lagde i Aske. (2) Af Saxen: At Torden sidst i April hafver nedslaget i en Landsby ved Dressden och opbrænd 40 Huuse. Som och udi en stoer Torden omkring Hamborg den 11. och efterfølgende Dage i Majmaanet megen Ulykke er hendet, eftersom tuende Her gaarde i Stiftet Kirketaarnet til Buxtehude, Kirken til Freyburg och mange Huse sammesteds ere ved Liunild afbrændte och af Uveir omkringstødte, och meget Qvæg omkommet. Men langt underliger och skreckeligger hafver det sig til Spaa, huor det kundbare Saur-Wasser fra kommer, tildraget, i det Vandet af een Regnskyll ligesom i en Øyeblik bleff 18 Foed høyt paa Torfvet den 30. Aprilis i dette Aar, hvoraf nogle Mennisker och meget Qvæg ere druknede och ellers stor Skade gjort, som af Hamborg 5 Mai berettes. (3.) Af Pfaltz: 1. At de ved och Philipsborig liggende Frandsoser, som i førstningen holdtes ikke for at være ofver 1150 Soldater 300. Ryttere och 50. Dragoner, men nu skulle befindis at være 5000 Foedknecte och 9. Compagnier til Hest sterke, iblant hvilke en hidsig Siugdom er gængs, som dagligen tager henved en 40 Personer bort af dennem, hafve afbrændt, den Pfaltziske Stad Seltz paa faa Huse nær, dissligest den Landsby Münchhausen, efterat de hafde udplyndret dennem begge tu, och ofverfalden Hochwald, som ligger ofven for Germersheim i Rhinen, huor paa de næstliggende Pfaltziske Bønder hafde ført deris Qvæg (eftersom disse der i den 30 Aars Krig hafde haft alt det, som de der hafde, i god behold) forjaget Bønderne, suømmet Qvæget igiennem Vandet, laddet hvad andet dennem behagde paa deres Skibe U i och ført det med sig til Philipsborg. St. den hafve de faaet 16 Lauerthanen (Skibe, som bruges paa Rhinen) med Fætalie och Ammunition fra Strassborrig, thi samme Stad, tuert imod Keyserlig befaling, lader de Frandske faae alt det, som de begiære, for Penge, huilket næppelig paa nogen Side vil tiene dennem til gode, thi Kongen af Frankerige, som Frankfurter Brefve mælde, hafver besluttet, saa snart hand faar fræmmet hans Villie i Burgundien, at giøre det kort och got med Strassborrig. 11. At de Keiserlige af Kejserslautern hafve været i Dræbning med 3 Regimenter Frandsoser, som ginge ad Elsas, och slaget 200 af dennem, som de Spanske af Luxenborrig och hafve paa nogle faa nær needlagt 200 Frandsoser, som vilde hafve gaaet fra Trier af Mæt. 3. At Hans Churførstelige Naade af Heidelberg hafver faaet 1000 Soldater och 100 Harniske Ryttere til Hielp af den Franckeste Kræds, med det Tilbud at hand endnu skulde faa 900 af forberørte Ryttere och 1000. Foedknecte. Den Schwabeske Kræds vil och undsætte højest bemeldte Churf. med nogle Folk, som skulle være paa Veye did. Kongen af Frankerige hafver undsagt sidst omtaldte Kræds at hand den med Jld och Sværd med det første vil besøge, dersom den i det allerringeste beslutter at giøre det Østerigiske Huus nogen Tieniste, men Buddet blef suaret, af Forsamlingen, at de just vare i Verk, med, saadan Fare formedelst Kæiserlig Hielp och egen Waaben at forekomme. 4. At de Kæiserlige och Saxiske Folk, som en Tid lang hafve staaet ved Oppanoch Etigheim i Pfaltz vare gangne højere op med Rhinen imod Heidelberg och vare stødte til den Frankiske Krædses Undsætnings Folk. Ville dog intet foretage, førend de faae Ordre fra Souches, uanseet ældere Brefve af Cøln hafve foregifvet at Philipsborrig var belagt af dennem. 5. At Churførsten hafver ladet Kæjseren vide den Ansøgning, som Hertuginden af Orleans i Frankrige hafver gjort til hannem, anlangendis, at højest bemeldte Churførste skulde giøre Fred med Frankerige. (4) Af Brandenborg: At Hans Churf. Naade hafver besat Wesel, Rees och Skenkenskandse, efterat de vare forladte af de Frandske, och med 15000. Mænd under General Gortzen ofverfalden Kønigsberg i Prydsen (Prydsen er et Læn af Polen til de Brandenburgiske Churførster) bemægtiget sig Staden och Slottet, afvæbnet Borgerskabet och kræfvet 12000 Rigsdl. af Byen. Aarsagen der til var denne at Borgerskabet i disse tre Stæder (thi saa skrifves der af Kønigsberg 11. Maji) vilde ikke udgifvende paalagde Skatter, uanseet de smaa Stæder i Prydsen hafve altid udgifvet dennem. (5) Af Cøln: At ald Upartiiskhed var nu kommen til ende med samme Stad, eftersom den hafde taget den Kejserlige General Major Friherre af KielmansEck til Guberneur och Commendant. 2. At de Keiserlige hafde belagt Peine i Hildesheim, huilken och maatte dag tinge med saadan Vilkor, at den skulde gifve en stor sum Penge och de Chur-Cölniske Folk under Ofverst Mellinger, som vilde holt Chur-Cøln samme Stad til beste, slulle aftakkes, och det af den Aarsag at Chur-Cøln, som forlod sig paa Chur Førsten af Bæjrn, vilde ikke indgaa den Fordrag, som de Keyserlige Fuldmægtige vilde. 3. At uanseet Freds Fordragen af høyestbemeldte Chur-Første och de Spanske och Hollandske Fuldmægtige var underskrefvet, torde den dog neppeligen blive fuldbyrdet af Friherre Jsola paa Kejserens Vegne ey heller blifve holt, gyldtig af de andre, som deris Skrifvelse, fra Mülheim til høybemeldte Churførste noksom udviser, och det af den Aarsag at disse ville hafve Vederlag for den Skade som Biscopen af Strassborg hafver giort paa Erkerlens, som er en Spansk Sted i Geldern, der fornefnte Biscop, som gik med 1500 Heste och 4 Regimenter Cølniske Folk fra Neus af Mastricht, paa Veyen bestormede, indtog, udplyndrede och needkaste Voldene om forbenefnte Stad, och hin vil hafve Cølniske Folk tilbage igien af Frankeriges Tieniste, i huilken de dog uden Chur-Cølns minde, som for samme Sag er gruelig forbittret paa Biscopen af Strassborg, ere hengangene. (6.) Fra Mynster; At Biscopen, der hand af de Hollandske paa den ene, och de Kæiserlige paa den anden Side blef trængt, brugte denne Forsigtighed til at faa FredsFordragen imellom sig och det Kæiserlige Forbaands høie Hofveder sig til Ære och Baade sluttet, hand lod ved sit Sendebud Kongen af Frankerige forsikre, at hand fræmdelis vilde staa med Frankerige, skref och den Frandske Marskall Bellefons til om hielp, och der hand fik en Skrifvelse fra Bellefons i huilken samme Marskal tilsagde hannem Bistand, lod hand den ved hans Fuldmægtige til Cöln fremvise for de Spanske och Hollandske Fuldmægtige, hvor ved hand blef de 200000. Rigsdaler quit, som Prindsen af Oranien fordrede, for hans afhugne Skofve, thi Staterne toge dennem paa sig imod den Bekostning som var gjort paa de indtagne Stæders Befæstninger, huilke hand saadanne skulde ofverlefvere, som de da befandtes, huor paa Freds-Fordragen er sluttet saaledis, som følger: 1. Skal der imellom de foreenede Neder landes Stater och Hans Førstelige Naade Biscopen af Mynster och begge Parters Undersaatter være och blifve en stædsvarendis Fred, saa begge Parterne skulle befordre huer andres Veistand. 2. Skal alt det være skreven i Glem Bogen, som siden den Cleviske Freds Fordrag och Krigens Begyndelse er gjort indtil denne Dag, saa ingen af Parterne skal under noget Skin søge efter at hefne sig, de dog her fra udelutte, som i Forræderie eller nogens Majest. Eris Forkrænkelse skyldige ere, dog saa at med deris Hustruer, Børn, Arfvinger och Gods skal foreholdes efter den Cleviske Fordrags anden Artickel. 3. Skal 3. Skal Biscopen af Mynster, saa snart denne Fordrag fuldbyrdet er, igien gifve alle de Stæder, saadanne som de nu findes, huilke hand i Krigen hafver indtaget. 4. Skulle de paa begge Sider inddrømme huer andris Undersaatter, huad Nafn de och hafve kundne, deres fratagne ubeveeglige Gods, och løssgifve dennem, som paa baade Sider fangne ere. 5. Skal den Cleviske Fordrag, saa vit som den er ikke imod denne, staae ved fuldMagt. 6. Skal Græfven af Bentheim nyde igien, huis hannem i denne Krig fratagen er. 7. Skulle Kæjseren och Kongen och Spanien ombedes, at de denne FordragsBeskyttelse och Forsuar paa sig ville tage. 8. Skulle denne Fordrags Fuldbyrdelser af begge Parter inden 25. Dage, at regne fra denne Fordrags Underskrifvelse, lefveris til de Kæjserlige fuldmægtige i Cøln, och strax det, som forskrefvet staar af begge Parters, och bekræftet af Kæiserens och Spaniens Fuldmægtige den 12. Aprilis 1674. Efter denne Fordrags Fuldbyrdese, er Freden paa begge Sider forkyndet, Fangerne løssgifne, og Fæstningerne Eiermændene indrømmede. Men eftersom Mynster, siden Freden var sluttet, hafver taget Skat af Stæder ne och ført en Deel Stykker der fra, hafve Staterne besværget sig der ofver hos de Kæiserlige Fuldmægtige oc ville hafve Vederlag. Af Riget ofver alt er dette indkommen. 1. Gravelle den Frandske Fuldmægtige hos Rigets Forsamling til Regensborrig er deden forviist och med Kæiserlige Pass, forsiunet, desligest den Frandske Resident i Mynchen forviist af Bæieren. 2. Lothringen staar med sine och de Schneidauiske Folk ved Schafhausen paa den Suidserske Grændse, och forventer 10000 Kæjserlige Folk, som skulle samles med hans ved Offenburg, (muuligen de samme som hafve staaet i Pfaltz, eftersom de nu ere opbrudte) och med en samlet magt gaa paa Turaine. 3. Hafver Ertz-Biscopen af Saltzburg skikket Kæiseren 600. vel-rustede Mænd til Hielp. Chur-Bæjeren vil och forstærke den Kæiserlige Krigs-Magt med 3. a 4000 Mænd, Mynster med 5. Ja. 6000, Hanover med 13000. Brandenborrig med nogle Regimenter, foruden den gandske Westphaliske Krædses Folk, som och skulle støde der til. Mand siger och at de Lyneburgiske begynde at røre sig, och at de Kæiserlige och Pfaltziske hafve indtaget Reichshoven, som tilforn hørde Lothringen til, och ihielslaget alle de Frandske, som fandtes der inde.