Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-13
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Det engelske Parlaments Møder ere for denne Gang sluttede; da Prinds-Regenten begav sig, den 2 Fulii, i Overhuuset og bekiendtgjorte dets Prorogation. Da han havde nedladt sig paa Thronen, og Taleren tilligemed en Deputation fra Underhuuset vare indladte, saa holdt han en Tale, hvori han tilkiendegav sin Smerte over sin kongelige Faders beklagelsesværdige Tilstand, takkede Parlamentet for dets Deeltagelse ved hans Datters Formæling og for den liberale Pengesum det havde anviist til hendes Establissement, og yttrede det Haab, at Freden skulde blive langvarig; derpaa henvendte han sig til Medlemmerne af Underhuuset, takkede dem for de bevilgede Subsidier, og tilføiede at han erkiendte de gode Virkninger af at man fulgte et System, hvorved Statscrediten kunde holdes opret. Nu meldte han sin Søsters Prindsesse Marias forestaaende Formæling med Hertugen af Gloucester, og bevidnede tillige sin Fornøielse over at Huset havde befriet Civillisten fra de paa den hvilende Byrder og sat dens Jndtægter i et passende Forhold til dens Udgivter; han haabede, at de Foranstaltninger, som vare trufne til at consolidere Storbrittaniens og Jrlands Jndkomster vilde have de lykkeligste Følger og tiene til et Beviis paa, hvorledes Parlamentet stedse er tilbøieligt til at understøtte Jrland og befordre dets Vel i de vanskeligste Stillinger. Hans kongelige Høihed sluttede med de Ord: mine Herrer af Over og Underhuset: de Forholdsregler, som jeg har maattet gribe til for at undertrykke de Uroeligheder og Uordener, som ulykkeligviis ere forefaldne i nogle Deele af Kongeriget har havt de meest velgiørende Følger. Jeg beklager det inderligt, at de trykkende Omstændigheder, hvori Landets Tilstand har bragt saamange kongelige Undersaattere ved Slutningen af en saa lang Krig endnu vedvare; dog er jeg fuldkommen overbeviist om, at jeg fuld af Tillid kan bygge paa deres Nationalaand, og deres Standhaftigheder i at udholde Vanskeligheder, som efter min Mening kun reise sig af momentane Aarsager, og som ufeilbarligen vil blive afhiulpne ved den fremskridende Forbedring af National Crediten og ved den Reduction, som allerede har fundet Sted i de Byrder, som tynge paa Folket. – Disse Forhaabninger og at faae en almindelig indvortes Rolighed tilveiebragt i England, synes imidlertid ikke for det første at vilde gaae i Opfyldelse, der giver sig en vis Næringsløshed eller i det mindste en Mangel paa Arbeidsfortieneste, som kan svare til de offentlige Byrder og den herskende Dyrtid, tilkiende i Landet (som maae have sin Grund i de mange Krigsfolk Afskedigelse og i de øvrige Nationers Deeltagelse i Manufacturfliden og Handelen) som yttre sig ved foruroligende Symptomer, nu i Anfald paa Maskinerne, hvis Jndførelse Almuen tilskriver Mangelen paa Arbeide, og det ikke uden Grund, nu i Opløb, formedelst for høie Priser paa Levnetsmidler, og fornemmelig ved stærke Udvandringer. Endskiøndt de 5 Oprørere i Ely ere nyeligen henrettede, saa har dog et Detaschement Soldater maattet for kort Tid siden standse et Opløb i Staden Trowbringe, hvis Hensigt var at ødelægge nogle Maskiner. J Nottingham er Utilfredsheden meget stor, da arbeids løse Folk vandre i hele Skarer med deres Familier. igiennem Gaderne. J Frome samlede sig 2 til 3000 Mennesker, klagede over at Priserne steeg paa Kartoflerne og gjorde saadanne Uordener, at Magistraten maatte lade Oprørsacten forelæse og give Cavalleriet Ordre til at stige til Hest, men Almuen modtog dem saaledes med en Hagel af Stene at 8 Cavallerister og deres Oberst Wicham bleve saarede, denne saa haardt, at han maatte bæres bort J Jrland huserer et Complot, som man kalder de hvide Drenge, og som bestemmer, hvormeget enhver skal betale i Afgivt af Jorder, betaler nogen mere, saa falde de om Natten ind i hans Huus, plyndre eller opbrænde det. Jngen kan nægte at saadanne Symptomer ere høist foruroligende i et Land, og kunde selv foraarsage Bekymringer, som strække sig ud over dets Grændser. Jngen kan sige det stærkere end det engelske Blad the Star det fortæller at Udvandringerne fra England tage frygtelig til, at tilforn var det kun fra Jrland og Skotland at der skeede Udvandringer, men at de nu udbrede sig ikke mindre stærkt fra det brittiske Riges Hovedland; det franske Gesandtskabs Hotel, selv Gaden hvori det ligger, er som beleiret af de Passøgende. Tusinde af Capitalister, Konstnere og Fabrikantere, som aldrig tænke paa at komme tilbage igen, udvandre af Misfornøielse over Skatterne og bringe deres Capitaler, Duelighed og Maskiner med sig i Udlandet. Endnu sørgeligere seer det ud paa Themsen, neppe seer man 50 fremmede Skibe derpaa og Arbeidernes Antal har man maattet nedsætte paa Skibsværfterne fra 1500 til 500; det er da naturligt at Tømmerfolkene og Matroserne maae søge deres Udkomme i et fremmed Land, paa et amerikansk Skib Jris fandt man, ved at visitere det, 231 Passagere, som vilde gaae til Amerika. Men man kan sige, at det er ikke allene i England at Maskineriet giør Folk brødløse, det samme begynder ogsaa at blive Tilfælde i Schweitz og i Tydskland, hvor Spinde- og Dampemaskiner stedse faae meere Indgang; der berettes fra Frankfurt at 100 Tydskere ere passerede der forbie for at udvandre til Polen; men hvad kan det skade? hvormange Jorder i Europa trænge ikke endnu tilat komme under Ploven, kun for England er det vanskeligt i en Hast at skaffe sin Folkemængde et saa stærkt Afløb, som Fred, Skatter og Maskiner, byde det. Det synes nu at blive Alvor med Krigen imellem England og Barbareskerne. Lord Exmouth (forhen Admiral Pellew) har holdt Conferencen med Admiralitetet, og Regieringen har paa nye besluttet at sende ham til Algier med en anseelig Eskadre, som udtrykkelig skal være indrettet til Batterier og til Bombardement, 5 Bombardeerskibe sendes med. Admiralen er gaaet tilbage til Portsmouht og har heiset sit Flag paa Orlogskibet Dronning Charlotte paa 110 Kartoner; ogsaa den frede delige Pave udruster Krigskibe i sine Havne mod disse Søerøvere. Hertugen af Wellington er kommet til England og har havt Audience hos PrindsRegenten; man har opdaget den Plan i Paris at nogle Sammensvorne har vildet sprænge hans Hotel i Luften just som han gav et Bal til Ære for Hertuginden af Berry. Oprørsaanden giærer i Jordens vestlige Halvkugle, i Følge Efterretninger fra Vera Cruz af 20 Marts, har nu ogsaa Provindserne Tobasco og Chapa, i det sydlige Mexico, gjort Oprør mod den kongelige Regiering og skal have indtaget Staden Orizava i Nærheden. af Vera Cruz. Hvor roeligt er det derimod ikke i den østlige Deel af Jorden, her reise Fyrsterne af Hardenberg og Blücher til Badet i Carlsbad; her modtager den af sit Folk saa høit elskede østerrigske Keiser, som nu er bleven fuldkommet helbredet, Audienz i Anledning af sin lykkelige Hiemkomst; her besøger den blide Alexander sin Flaade i Cron stad d. 15 Juni, bestiger Admiralskibet Rossiislawpaa 100 Kanoner, men et fuldkomment Havblik forhindrer alle Maneuvrer; det stolte Element lægger sig til Hvile og afbilder Ruslands Keisers ædle Hiertes og Europas Rolighed.