JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-12-31
Natten til den 20de De kom Sluppen Mette af Kjøbenhavn, ført af Capt. Johnsen, paa Grund paa Jegens Rif norden for Læse, paa Reise fra Leith til Hjemstedet. Af Ladningen, der bestod i Steenkul, udkastedes noget for at lette Fartøiet, der lykkelig udbragtes af Øens Bjergere imod en Betaling af 125 Rbd., og fortsatte derefter Reisen sydefter.
Viborger Samler, 1836-12-31
Aarhuus, den 29de December. Kjøbenhavnsposten og en heel Deel Passagerer kom hertil i Gaar Formiddags paa en aaben Færgebaad. Dampskibet, havde i Søndags været paa Veien, men efter 7 Timers Forløb maatte vende om igien formedelst Storm og Sneefog. Passagererne vare, uagtet Baaden havde gjort Reisen herover i 8 Timer, yderst forkomne. Disse vare Følgende: Capt. Krieger, Consul Herskind, Leutenant v. Bjerring, Cand. theol. Kabell, Lieutenant v. Lange, Jomfru P. Lichtenstein, Jfr. C. Carlos, Pakhuusforvalter, Jensen, Godsforvalter v. Støcken, Proprietair Larsen, Hr. Preuthun, Politiebetjent Møllerup, Farver Sahl. Snedker Hubertz.
Viborger Samler, 1836-12-31
Følgende originale Avertissement læses i Aalb. Avis"Naar en umpen Usling søger at udføre sin Edder og Galde paa et heelt Samfund af Mennesker, da befudler han kun sig selv med sin egen Uhumskhed og høster hos alle retsindige og fornuftige Personer kun den Foragt, som han saa høiligen fortjener. Hans uforskammede Grovheder røde kun Mangel paa Opdragelse, og skjøndt han ved sin Ondskab fortjener dygtige Klaps, kan man dog ikke aldeles negte en saadan uopdragen, Stemper sin Medynt. Men i høi Grad latterligt er det at høre en saadan jammerlig Meelorm skryde ligesaa høit som den bedste af hans langerede Brødre, da han dog burde erindre sig, at han selv, faa Aar for han fik fat paa Toldtruget, var en forarmet, forsulten, paltet Landstryger, som neppe eiede en Skjorte til sin Ryg eller Saaler til sine Sko, langt mindre to Alen Tøi til et Par Buxer. Dog, det er jo almindeligt, at slige Paddehatte ere meest indbildske og opblæste, imidlertid er det dog raadeligst for Personen at holde sig ligesom Skarnbassen paa sit eget rette Sed. Jensen, Altgesell. paa Skræddersvendenes Vegne."
Viborger Samler, 1836-12-31
Kjøbenhavnsposten af 26de Decbr. har i en Artikel, hvori den dolerer over den mangelfulde Mande, hvorpaa Stænderforhandlingerne offentliggjøres, meldt, at den slesvigske Stændertidende nu endeligen og endeligen er sluttet, men at den jydske – heller ikke endnu er sluttet, men bestandigt kryder frem med langsom Sneglegang paa femte Maaned. Til den sidste Deel af denne meningsløse Anmeldelse maae vi bemærke, at Slutningen af Stændertidenden med tilhørende Registre var herfra saaledes afsendt, at den har maattet indtræffe til Kbhavn den 23de d. M., saa at enten Kjøbenhavnsposten maae feile, eller en os ubekjendt Forhindring i Postgangen være indtruffen.
Viborger Samler, 1836-12-31
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 27de December. Hamborg 2 M. - a vista 201. Species 202. Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 9. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 5 pCent.
Viborger Samler, 1836-12-31
Ved Tallotteriets 1444de Trækning i Kjøbenhavn, den 27de Decbr., udkom følgende Nummer: Copulerede i Viborg, den 29de December: Skomagersvend Anders Christensen Borresmith og Pigen Ane Nicoline Pedersen. – Den 30te De.: Garvermester Niels Pedersen Haandberg og Pigen Mette Marie Johannesdatter.
Viborger Samler, 1836-12-31
Paa Nytaarsdag prædiker i Domkirken til Høimesse, som begynder Kl. 9. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, Ridder. Til Aftensang: Hr. Pastor Johansen. J Søndresogns Kirke prædiker til Høimesse. Hr. Pastor Ursin. Gudstjenesten begynder Kl. 10.
Viborger Samler, 1836-12-31
AVERTISSEMENTS. Da der ikke paa den udsendte Indbydelse til at deeltage i et Bal i Klubben i Viborg den 1ste Januar 1837 har tegnet sig et tilstrækkeligt Antal Personer, vil der ikke blive Bal sammesteds paa denne Dag.
Viborger Samler, 1836-12-31
Onsdagen den 4de Januar 1837 om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdes paa Raadhuset den sædvanlige Borgerforsamling, for at vælge eligerede Borgere, Taxeerborgere og Rodemestere. for Aaret 1837, hvilket herved bekjendtgjøres og hvortil Jndkaldelse herved skeer. Viborg Byefoged-Contoir, den 31te December 1836. Trochmann, const.
Viborger Samler, 1836-12-31
Aar 1836 den 7de December blev af Ringsted Herredsret i Sagen Hr. Districtsprovst og Ridder Bentzon af Ringsted, contra Kirkesanger og Skolelærer, Schrydstrup af Ørslovunderskov afsagt Dom; hvis Conclusion lyder saaledes: "De af Jndstevnte Kirkesanger og Skolelærer, "Schrydstrup i Ørsløvunderskov mod Citanten "Districtsprovst Bentzon i Ringsted, Ridder af "Dannebrog, i tvende Jnserater i Bladet Kjøbenhavnsposten No. 102 og 127 for dette Aar frem"førte fornærmelige Udladelser mortificeres, og bør "Jndstevnte for sit i saa Henseende viste Forhold bøde halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv til "Sorøe Amts Fattigkasse. "Saa bor Jndstevnte og at udrede Retsgebyhr, "Skriversalarium og Godtgjørelse for stemplet Papiir, som til Sagen skulde have været forbrugt, hvis denne ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salarium til Citantens beskikkede Sagførere betale til Prokurator Werner tolv Rigsbankdaler Sølv og til Prokurator Fog sto Rigsbankdaler Sølv, foruden Befordringsomkostninger fra Slagelse til Ringsted og tilbage, ef ster Amtets nærmere Foranstaltning. "Det Jdømte at udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket, ifølge Forordningen af 27de September 1798, J 20, herved bekjendtgjøres. Ringsted, den 27de December 1836. Harhoff. A. Amtsfattigkassen kjøber indirecte Bankhæftelses=Obligationer til et Beløb af 200 Rbd. r. S. eller udlaaner en saadan Sum mod anordningsmæssig Sikkerhed.
Viborger Samler, 1836-12-31
Fiin Vanille og Vanille-Sukker Morseller, brændte Mandler, syltet Ingefær, syltede Pommerants=Skaller, Sucat, Capers, ostindisk Car ry, Cajennepeber, dansk og chinesisk Soya, kan faaes paa Apotheket i Viborg.
Viborger Samler, 1836-12-31
Peberrod, som sædvanlig, meget stor og god, er atter at faae L. Worre.
Viborger Samler, 1836-12-31
Gule Koge-Ærter, af samme udmærkede gode Slags, som i de 2de sidste forgangne Aar har været at faae hos Undertegnede, kan atter kjøbes hos L. Worre. Kjørsel med Kareth vil fra Nytaar af skee til nedsatte Priser. Viborg, den 30te December 1836. Lars Jørgensen. Jørgen Worre.
Viborger Samler, 1837-01-03
No. 1. 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i N 3 Januar 1837. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerents, trykt og forlagt at N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-01-03
Oversigt over Aaret 1836. De skjønne Drømme om stigende Oplysning, om tiltagende politisk, personlig og Skrive=Frihed i Europa have i det forløbne Aar viist sig kun at være – Drømme. Paa eengang lød gjennem de fleste europæiske Stater Rygtet om en demagogiske anarchisk Forbindelse, der især skulde omfatte det tydske Forbund, Frankrig, Schweitz og Jtalien, men ogsaa have Forgreninger i andre Stater, navnligen paa den pyrenæiske Halv. Beviserne for dette Forbunds Tilværelse skylder man endnu, men paa den foregivne Overbeviisning herom grundede de tre store østlige Magter den vilkaarlige Occupation og Omskabelse af den fri Republik Krakau, ligesom ogsaa Frankrigs Regjering de Jnsulter og den ydmygende Behandling, som Schweitzerforbundet maatte taale. Englands Forsøg paa at intervenere i disse Forhold bleve afviste, i det første Tilfælde paa en fornærmelig Maade.
Viborger Samler, 1837-01-03
Spanien har i det afvigte Aar været underkastet alle en Borgerkrigs Rædsler, og Udsigterne til en snarlig Tilendebringelse af disse ere ingenlunde gunstige, da man maa antage, at Oprørernes Magt snarere er tiltaget end aftaget, deels ved det indflydelsesrige Eleresses Bestræbelser, deels formedelst det christiniske Partis indbyrdes Uenighed og Generalernes Feighed og Ukyndighed. Mendizabals Tillidsvotum var antaget. Cortes vare opløste den 22de Jan., og nye allerede sammenkaldte den 23de Marts, men nu lykkedes det Camarillaen og Proceres at styrte Ministeriet, der indgav sin Dimission den 15de Mai og strax afløstes af et nyt Ministerium med Hr. Jsturiz til Præsident. Procuradorerne tilbagekaldte nu Tillidsvotummet, Hr. Jsturiz opløste Kammeret, og et nyt indkaldtes til den 20de August. Ministerforandringen svækkede end yderligere den sunkne Credit, vakte Forbittrelse hos den bedre Deel af Nationen og hos Hæren, og lammede Krigsoperationerne. Ved sit Jndfald i Asturien den 5te Juli begyndte Gomez det Røvertog, som han senere med mageløst Held har fortsat, deels ene, deels i Forbindelse med andre Bande høvdinger, gjennem de fleste af Spaniens Provindser, og hvorfra han først nylig er vendt tilbage belæsset med Bytte. Statens fortvivlede Tilstand formaaede Spanierne til at søge deres Frelse i Constitutionen af 1812; en Opstand af den kongl. Garde i La Granja tvang Dronning Regentinden til dens Antagelse, Quesada blev et Offer for sin Modstand imod den i Hovedstaden, og snart modtoges den med Enthusiasme, overalt i Riget og i alle Afdelinger af Hæren, Et nyt Ministerium udnævntes nu under Præsidium af Calatrava; men Sardinien, Neapel og de store østlige Hoffer tilbagekaldte deres oharges d'affaires fra Madrid og ophævede saaledes al Forbindelse med dette Rige. Cortes aabnedes den 24de October af Dronningen. De have vedtaget, at Deputerede, der udnævnes til Ministre, kunne beholde deres Sæde i Kammeret, og de have, saalænge de nærværende Cortes forblive samlede, beklædt Ministrene med en næsten dictatorisk Myndighed. Et Forslag om at inddeele Cortes i tvende Kamre ligger for Øieblikket til Afgjørelse; forhaabentligen vil et Blik paa Frankrig og England afskrække dem fra Antagelsen af dette Forslag. Rodil, der var udnævnt til Krigsminister og Høistcommanderende mod Gomez, er afsat og i sidstnævnte Post afløst af Narvaez, der nu har renset Andalusien og Estremadura for Rebellerne. Bilbao har med største Tapperhed udholdt en haard Beleiring af Carlisterne under Egnig, men synes ifølge de sidste Efterretninger at ville vorde undsat af Espartero.
Viborger Samler, 1837-01-03
Portugal. Den 1ste Jan. høitideligholdtes Dronningens Formæling pr. Procura med Prinds Ferdinand af Sachsen-Coburg, hvorpaa hun den følgende Dag aabnede Cortes med en Tale; ved begge Leiligheder yttrede sig stor Ligegyldighed hos Folket. Den 8de April ankom Prindsen til Lissabon, den 9de fandt den høitidelige Formæling Sted og den 10de lukkede Dronningen Cortes's ordentlige Session med en Tale, hvorpaa det hele Ministerium resignerede. Et nyt Ministerium udnævntes og Dronningens Gemal fik Titel af Generalmarschal over Hæren. Nye Cortes sammenkaldtes til den 11te Septbr.;men allerede tre Dage tidligere gav den offentlige Misfornøielse med den bestaaende Forvaltning sig Luft; Constitutionen af 1820 proclameredes, og Dronningen blev tvungen til at antage den, hvorpaa Prinds Ferdinand nedlagde befalingen over Hæren. Portugisiske Beretninger i engelske og franske Blade forsikkrede eenstemmigen, at Constitutionens Proclamation kun var Resultatet af en Militairrevolte, og at den ingen Gienklang fandt i Nationen. Jmidlertid antoges Constitutionen overalt, fra Oporto og flere større Stæder indløb Lykønskninger; Dronningen lovede Udstædelsen af en Amnestie, og et nyt Ministerium indsattes under Forfæde af Grev Lumiares. Men Constitutionens Fjender opgave ikke deres Haab saa let; det lykkedes Camarillaen, understøttet; siger man – af den belgiske Gesandt, Hr. van de Weyer og Dronningens Gemaal, at overtale Dronningen til et Forsøg paa Gjennindførelsen af Don Pedros Charte. Et første Forsøg af det 5te Regiment Cacadores, foretaget den 6te October, undertryktes med Lethed, da Nationalgarden mødte ved første Trommeslag og besatte Stadens vigtigste Puncter. Senere gjentoges Forsøget den 2den Novbr. Palladsgarden proclamerede Don Pedros Charte, Ministrene indbødes til Palladset, hvor de arresteredes; et nyt Ministerium udnævntes, og et af Dronningen undertegnet Decret annullerede alle siden Afskaffelsen, af hiint Charte udstædte Anordninger. Men ogsaa denne Gang seirede Nationalaanden. Tropperne bleve med Undtagelse af 600 Mand Nationens Sag troe, og Dronningen saae sig nødsaget til at give efter for Overmagten og sætte Alt igjen paa den forrige Fod. J den senere Tid har man yttret Frygt for et miguelistisk Angreb paa Algarve, der dog hidtil endnu ikke har undet Sted. Et Paalæg af Regjeringen paa Viinoplagen har fremkaldt en alvorlig Modstand, i Oporto og er taget tilbage.
Viborger Samler, 1837-01-03
Lord Palmerstons Svar var utilfredsstillende og viste, at den fra Warschau til Krakau beordrede engelske Consul havde faaet Modbefaling. Administrationen af Forholdene til Udlandet har, som man seer, i det sidste Aar vedblevet at være det svageste Punct hos den engelske Regjering, hvilket ogsaa har bekræftet sig i Henseende til den overmodige Behandling, Schweitzerforbundet maatte lide af det franske Cabinet, ved hvilken Leilighed England imod Formodning vedblev at spille en aldeles passiv Rolle
Viborger Samler, 1837-01-03
Jtalien. Man har længe spaaet, at de liberale Jdeer, for hvilke Beboerne af den pyrenæiske Halv kæmpe, ogsaa vilde vaagne i Jtadiir. lien og frembringe Uroligheder. Hidtil har dette dog ikke været Tilfældet med Undtagelse af de sardiniske Stater. J Turin nemlig og i Piemont har man paastaaet at være kommen paa Spor efter en Sammensværgelse, der skulde være anstiftet af det saakaldte unge Jtalien, og omtrent 250 Personer ere blevne hæftede. Oprørs aanden skal imidlertid ikke have strakt sig til Hæren. - Dronningen af Neapel fødte den 16de Januar en Søn, men Glæden over at have erholdt en Thronarving afløstes faa Dagen derefter af Sorgen over Tabet af den elskede Dronning. Senere hjemsøgtes Landet af Cholera, som især i Hovedstaden har anrettet frygtelige Ødelæggelser.
Viborger Samler, 1837-01-03
Her som andetsteds udbrød ved Sygdommens Ankomst Uroligheder blandt den lavere Folkeclasse; men den unge Konges kloge Foranstaltninger og uforfærdede personlige Bestræbelser forebyggede en almindelig Uorden. Kongen har udstedt et meget omfattende Amnestiedecret. J Begyndelsen, af næste Aar ægter han den elskværdige Erkehertuginde Therese, en Datter af Erkehertug Carl. Bilageret skal – hvis ikke den vedblivende Cholera skulde foraarsage nogen Opsættelse holdes den 7de Januar i Triest. Den 20de Novbr. sporedes et Jordskjælv i Neapel Madame Lætitia Bonaparte, Keiser Napoleons Moder, døde den 2den Februar i Rom.
Viborger Samler, 1837-01-03
Spørgsmaalet mellem Belgien og Nederlandene er endnu stedse afgjort. Fra hvilket Synspunct man i Nederlandene betragter dette Forhold, saae man nylig tydeligt af en Yttring af en nederlandsk Minister i Kammeret, i hvilken Belgierne benævnedes Rebeller. Den nederlandske Hær vedbliver at staae paa Krigsfod, uagtet Bekostningerne ere høist byrdefulde for Landet. Den belgiske Regjering gjør Alt for at opmuntre Jndustrie og Handel, og Anlægget af de belgiske Jernbaner torde let give den Sidste en anden Retning til stor Skade for Nederlandene, hvis Regjering med sin eiendommelige Haardnakkenhed modsætter sig enhver liberal Foranstaltning i Handelsfaget, hvilket især gjælder og Skibsfarten paa Rhinen.
Viborger Samler, 1837-01-03
Rusland beholder sin imponerende Stilling. Dets Flaade skal have en betydelig numerisk Styrke, og endnu i Foraaret sagde en Taler i det engelske Underhuus, at Rusland var istand til paa faa Dage at overføre 50,000 Mand til England. J Følelsen af sin Kraft har derfor ogsaa Keiser Nicolaus afslaaet alle af England forlangte Concessioner, overalt, især i Orienten træder, den russiske Politik stedse fjendtligt op mod den engelske. Jmidlertid har Rusland med al sin uhyre Magt endnu ikke formaaet at undertvinge et lidet kjækt Folk, Tscherkesserne, Beboere af de Kystlande i Asien ved det sorte Hav, som Rusland i 1829 fravristede Tyrkiet. Under Paaskud af Santetsforholdsregler ere disse Kyster erklærede i Blokadestand; men Englænderne paastaae, at Tscherkesserne de sacto ere et frit Folk, og de ville altsaa ikke respectere Blokaden. For at komme til en endelig Afgjørelse har et londonsk Huus afsendt et Skib fra Constantinopel til denne Kyst med en Ladning Krudt, for at see, om Russerne med Magt ville opretholde den forkyndte Blokade. Morning Chronfele vilde vide, at Hr. v. Butenem skulde underhaanden have givet de russiske Krydsere i det sorte Hav befaling til at lade bemeldte Skib passere uforstyrret, for saa længe som muligt at undgaae at fremkalde en Collision.
Viborger Samler, 1837-01-03
Preussen slutter sig i sin ydre Politik aldeles til Rusland og Østerrige. Den indre Styrelse er kraftfuld og føres med en mønsterværdig Orden, og for saavidt den største Omsorg for det materielle Velbefindende kan erstatte Tabet af Aandsfrihed og forsyne de preussiske Undersaattere med en smaalig stræng Censur, saa tør man ansee disse for nogle af de lykkeligste i Europa.
Viborger Samler, 1837-01-03
Østerrige tilligemed de mange forskjellige Under den samme Fyrstes Scepter staaende Stater, synes alle at finde et fælleds Forenings punct i deres Kjærlighed til denne. Den 3die Septbr. foregik hans høitidelige Kroning i Prag under Bøhmernes almindelige Jubel, og hans Kroning i det lombardisk-venetianske Kongerige vil til Foraaret finde Sted i Mailand. Krakaus Besættelse overdroges af de øvrige Skytsmagter til Østerrige alene, som den Magt, hvis Grundsætninger man maatte antage vilde vække den største Tillid hos de øvrige europæiske Magter.
Viborger Samler, 1837-01-03
Det tydske Forbund. Det luxemburgske Spørgsmaals Afgjørelse synes at være udsat indtil videre. Haarde Straffe ere dicterede de arresterede politiske Forbrydere, Frankfurt og Nassau have ved Aarets Begyndelse tiltraadt det store Toldforbund. Kongen af Sachsen, Anton Clemmens, døde den 6te Juni og efterfulgtes i Regjeringen af den hidtilværende Medregent, den Afdødes Brodersøn, Prinds Friedrich August Albert, der har antaget Titel af Friedrich August 11.
Viborger Samler, 1837-01-03
- De forskjellige Forslag til at lette Communicationen i det Jndre af Tydskland ved Jernbaners Anlæg ere tildeels begyndte at bringes i Udførelse.
Viborger Samler, 1837-01-03
Schweitzerforbundet har i flere Aar staaet, i et spændt Forhold til sine Naboer især formedelst den Beskyttelse, som ulykkelige politiske Flygtninger fandt i det frie Land. Jsær ved Hertugen af Montebellos Overmod steeg denne Spænding mod Frankrig saaledes, at al Communication afbrødes, og de ministerielle franske Blade høit erklærede, at det var deres Regjerings Hensigt i Forbindelse med Schweitz's øvrige Naboer, ved en almindelig Afspærring at ud hundre Schweitz og tvinge det til at falde tilføie. En almindelig Jndignation vaktes herved i hele Schweitz; fra alle Sider fordredes, at det Yderste skulde voves; nu sammenkaldtes en overordentlig Landdag, og Resultatet blev - en Afbigt i smukke Phraser, hvormed den overmodige Nabo var saa føielig at lade sig nøie.
Viborger Samler, 1837-01-03
Grækenland. Kong Ludvig af Baiern har iaar aflagt et Besøg hos sin Søn Kong Otto, efter Forlydende for at staae denne bi i hans Bestræbelser for at tilveiebringe en Forsoning mellem de Jndfødte og de indvandrede, høiligen forhadte, Tydskere. Kong Otto afreiste senere til Tydskland og har den 2de November ægtet en Prindsesse af Oldenburg; med sin unge Dronning er han nu paa Tilbageveien, som han tager over Triest, hvor et engelsk Krigskib er stillet til hans og Gemalindes Disposition.
Viborger Samler, 1837-01-03
Orienten. Storherren vedbliver med sine Reformer uden at tage Hensyn paa den Misfornøielse, han vækker hos en stor Deel af sine Undersaatter. Jsær foraarsagede Uddeelingen af hans Portrait den høieste Forargelse hos alle religieuse Muselmænd, og en af Ulemas og flere Rigets Store indgaaet Sammensværgelse undertryktes ved hemmelige Henrettelser. Saavel det europæiske som det asiatiske Tyrkie have været haardt hjemsøgte af Pesten. Sultanen har i den Anledning sammenkaldt sit Divan og en Forsamling af Ulemas og har drevet Jndførelsen af Sanitetsanordninger igjennem. Den gamle Seriasker, Chosrew Pascha er afløst af Sultanens Svigersøn, den unge kraftige Halil Pascha. – J Henseende til de udvortes Forhold er Sultanens Stilling mislig; den russiske og den engelske Diplomatie, den Sidste svagt understøttet af Frankrig, kæmpe om, hvo der skal styre den tyrkiske Regierings Handlinger. J Almindelighed synes Rusland at have Overvægten; dog tvang Lord Ponsonby i Anledning af det churchillske Anliggende Porten til en eclatant Satisfaction ved Afsættelsen af Reis-Effendi. Silistrig rømmedes af Russerne, og Reschid Pascha tilfægtede sig væsentlige Fordeele over Kurderne. Med Persien hersker et svændt Forhold, og alt Haab om atter at komme i Besiddelse af Syrien, er strandet paa den Energie, hvormed Jbrahim Pascha har undertrykket ethvert Oprørsforsøg saavel af de derværende Jndvaanere som af sine egne Tropper. Et Gesandtskab fra Vicekongen af Ægypten skal have forlangt Souverainetet over denne Provinds og Syrien. Svaret paa dette Andragende er afgaaet fra Constantinopel; det skal være bøfligt, men afslaaende.
Viborger Samler, 1837-01-03
Sverrig - Norge. Mellem Kong Carl Johan og den sidstnævnte Nation har der i det forløbne Aar reist sig en temmelig alvorlig Spænding. Almindelig Misfornøielse vakte Afsættelsen, af Christianias Commandant Oberst Hagemann, hvis Brøde skal have bestaaet i, at han den 17de Mai lod Vagtparaden ledsage af Militairmusik.
Viborger Samler, 1837-01-03
Storthinget, der havde forkastet tvende kongelige Propositioner, nemlig om Overdragelsen til Kongen af det absolute Veto og af den Storthinget, tilkommende Ret til at nationalisere Fremmede, opløstes den 8de Juli, hvorpaa det lod den norske Statsminister Løvenskjold i Stockholm sætte under Tiltale, fordi han ikke havde protesteret mod dette formeentlige Jndgreb i Nationens Rettigheder. Løvenskjold dømtes i en Mulct af 1000 norske Specier. Senere er Nordmanden Wedel Jarlsberg udnævnt til Norges Statholder og et overordentligt Storthing sammenkaldt og aabnet den 20de October.
Viborger Samler, 1837-01-03
Danmark. Den 26de Febr. sluttedes Stænderforsamlingen for Østifterne og for Hertugdom met Holsteen og den 11te April aabnedes den jydske og den slesvigske Stænderforsamling. Med spændt Opmærksomhed fulgte Nationen Forhandlingernes Gang i Særdeleshed over det vigtige, Alt overveiende, Spørgsmaal om Finantsernes Regulering. Her saae man med stor Glæde den fuldkomne Overeensstemmelse, hvormed alle Forsamlingerne tilraadede Regjeringen ei at indlade sig paa nye Laan, men ved Besparelser at dække det forhaanden værende Deficit. Det er at haabe. at dette almindelige Ønske, der ligeledes fra alle Sider er understøttet af Pressen, vil finde Bønhørelse. - Hs. M. Kongen har iaar besøgt Jylland, og inspiceret de i denne Provinds liggende Tropper. Overalt modtoges Monarchen med de nivetydigste Kiendetegn paa Folkets Kjærlighed og dets Glæde. over Allerhøistsammes Velbefindende. – Den 17de Aug. afgik ved Døden vor elskte Dronnings alderstegne Fader, Landgreve Carl af Hessen paa Louisenlund. Den høie Fyrste havde opnaaet en Alder af 92 Aar. – En stor og sjelden Fest indtraf for Danmark i det afvigte Aar, Reformationens Jndførelses 300aarige Jubelfest, for hvilken Velgierning Konge og Folk med rørte Hjerter opsendte Takkebønner til den evige Fader. – Stændernes Jnstitution og den herved foranledigede offentlige Drøftelse af Statens vigtigste Forhold have yttret en gavnlig Jndflydelse paa Literaturen; flere Blade og periodiske Skrifter have med Varme talt Landets Sag, og i det Par Tilfælde, hvor Cancelliet har troet, at vedkommende Forfattere skulde have overskredet Trykkefrihedens Grændse, ere disse hidtil frikiendte af Domstolene. Det er ogsaa overladt til Domstølene, at afgjøre en mellem Finantserne og Banken opstaaet Difference.