Berlingske Tidende, 1832-04-17
I Kjøbenhavns Sparekasse er indsat. . . 372 - 2 med 9000 Rbd. r. S. og 900 Rbd. Sedl. Kassebeholdning . . . . . . . . . . . . . . . . . . Ballancerer. 1919 Rbd. 3. Veddekjørslerne vedkommende. s. 1. Af Samfundet er sammentraadt en Commirke, som har paataget sig Tilsynet ved Udførelsen af udenstaaende Vedegter. S. 2. Ingen kan deeltage i Væddekjørselerne som ei har tegnet sig for Bidrag dertil. S. 3. Kun Heste, der beviisligen ere tillagte i Landet, uden Hensyn paa, om de ere faldne efter fremmede Forældre, er den lladt at veddekjøre om de udsatte Præmier. Enhver, der melder sig til Veddekjørsel, maa derfor medbringe en, af to troværdige Lænd underskreven, og af Herredsfogden eller en anden juridisk Embedsmand, bekræftet Attest, at de Heste, som hertil fremstilles, de avlede i Landet. S. 4. De Heste, som deeltage i Veddekjørserne, maae have en Høide af 10 Qvarteer 1 Tomme Anlægsmaal, og ikke være der 8 Aar; de bør derved være velbyggede, fri for betydelige Feil, af skjøn Form og Stykke. Ved Hingster og Hopper komme Feil især i Betragtning, som ere arvelige. J. S. For Veddekjørserne udsættes 3 Hoved Præmier, nemlig: 1ste Præmie . . 300 Rbd. r. Sølv, 2den Præmie . . . . 200 - r. Sølv, 3die Præmie . . . . 100 - r. Sølv. hver af disse 3 Præmier udbetales paa Stedet til den, som i korteste Tid opfylder de nedenfor fastsatte Bestemmelser. C. 6. For at vinde Præmierne, maa Banen kjøres 6 Gange rundt (som er en dansk Miil eller 12,000 Alen) med en Vogn er bærer en Vægt af 1200 Pd., Kudsken iberegnet. S. 7. Den første Præmie kan kun vindes af den, der tilbagelægger Veien i 28 Minutter, eller i kortere Tid. Den anden bræmie af den, der kjører Veien i 29 Minutter, og den tredie Præmie af den, der fuldender Veien i 30 Minutter; Alt under de forrige §. anførte Betingelser. J. S. De, som behøve længere Tid, komme slet ikke i Betragtning til Præmiers Erholdelse. J. 9. Den, der vinder den første Præmie paa 300 Rbd. r. Sølv, erholder desuden en Udmærkelses-Belønning af 100 Rd., Sølv, dersom Veien tilbagelægges i 25 Minutter eller kortere Tid. 5. 10. Da, som ovenanført, kun Tre Hoved=Præmier kunne for Veddekjørsterne ventes udbetalte, nemlig en paa 300 Rbd. Sølv, een paa 200 Rbd. r. Sølv og een paa 100 Rbd. r. Sølv, saa bestemmes herved, at naar to eller flere Kjørende er erettigede til samme Præmie, ved at komme til Maalet paa samme Tid, saaledes, at det ei med Sikkerhed kan bestemmes, hvis deste der vare de første, da maa disse kjøre Banen, som ovenfor nævnt, om igjen samme Dag, dersom Nogen af den ønsker den, modsat Tilfælde næste Dag. §. 11. Formaalet for Veddekjørsterne er Hesteavlens Fremme, og det har derfor været under Overveielse, om Vallakkekulle udelukkes derfra; men da flere indsigtsfulde Landmænd have fundet dette betænkeligt, i det mindste for i Aar, saa tilstædet Ballakkerne at concurrere indtil videre, dog saaledes: at naar een af de Heste, hvis Eier har vundet første Præmie, er Hingst eller Hoppe, da forøges denne Præmie, saavelsom Udmærkelses=Belønningen, med 50 Rbd. r. Sølv, og naar begge Hestene ere enten Hingster eller Hopper, da med 100 Rbd. r. Sølv. S. 12. Præmierne kunne for samme Heste kun vindes eengang. §. 13. Ved Lodtrækning bestemmes den Orden og Følge, i hvilken de Concurrerende skulle kjøre, da ikkun tvende Vogne kunne kjøre paa eengang, og Præmie=Tilkjendelsen ikke kan finde Sted, førend alle, som dertil melde sig, have kjørt. S. 1. For at Vognene kunne være af selvsamme Bygning og eens Lethed, leveres til Veddekjørsten 4 eensdannede Vogne med løse Hamler. Den som kjører Vognen veies, da hans Vægt skal fradrages de 1200 Pd., hvormed Vognen skal læsses. Ønsker Nogen at afbenytte sin egen Vogn, staaer det ham, under de anførte Betingelser, frit for S. 15. Seletøiet, saavelsom Bidselet og Mundstykket, medbringer den Kjørende selv, til større Beqvemmelighed for Hestene. s. 46. Signal gives med en Klokke, naar Kjørselen skal begynde, fra hvilket Øieblik den anvendte Tid til Kjørselen beregnes. S. 17. Paa Banen, der er afsat i en Runddeel, findes tvende Kjørebaner, indrettede saaledes, at de Kjørende vexelviis kjøre paa den indvendige og vexelviis paa den udvendige Bane, saa at den, som de 3 første Gange har kjørt paa høire Haand af den anden, i de 3 sidste Omgange kjører paa den venstre, for at ingen skal skee Uret, da den udvendige Bane naturligviis maa være den største. S. 18. Naar Hestene have naaet Maalet, veies den i Vognen lagte Vægt, for at see om den er den samme, som de Kjørselen begyndte. Kudsken maa derfor ikke forlade Vognen, førend Vægten er afleveret, og fattes heri noget, vindes ingen Præmie. Bedømmelsen af de til Præmiernes Erholdelse foreviiste Huusdyr. s. 1. Bedømmelsen og Præmie=Uddeelingen foretages af en Committee, der bestaaer af saakyndige upartiske Mænd, valgte i Jyllands forskjellige Districter, blandt Selskabets Medlemmer. s. 2. De udsatte Præmier ere: For den bedste Hingst 150 Rbd. r. Sølv. Har den ved Veddekjørslerne deeltaget i 1ste Præmie, erholder Eieren, foruden de anførte 150 Rbd. r. S., en Opmuntrings=Belønning paa 1000 Rbd. r. Sølv. For den næstedste Hingst . . . . . . . . . 100 - - For den bedste Hoppe . . . . . . . . . . . . 100 - - Har denne ved Veddekjørslerne, som ovenfor anført, deel taget i første Præmie, faaer den desuden en Belønning af 80 Rbd. r. S. For den næstbedste Hoppe . . . . . . . . . . . . 8 - For den bedste Tyr . . . . . . . . . . . . . 50 - For den næstbedste Tyr . . . . . . . . . . . . 40. - For den bedste Ko . . . . . . . . . . . . . 4 - For den næstbedste Ko . . . . . . . . . . . . 30 - For den bedste Væder . . . . . . . . . . . . 20 - - For den næstbedste Væder . . . . . . . . . . . For det bedste Faar. . . . . . . . . . . . . 2 - For det næstbedste Faar. . . . . . . . . . . . 15 - - For den bedste Orne . . . . . . . . . . . . . 15 - For den næstbedste Orne . . . . . . . . . . . . 10 - For den bedste So . . . . . . . . . . . . . 15 - For den næstbedste So . . . . . . . . . . . . 10 -S. 3. Jntet Huusdyr kan erholde Præmie, med mindre det er tillagt i Landet, uden Hensyn paa, fra hvilke Forældre det nedstammer, hvilket, tillige med de nedenfor ved ethvert Huusdyr fastsatte Betingelser godtgjøres med behørig AttestHingsteen. S. 4. Enhver, som vil concurere til disse Præmier, skal medbringe en Attest, hvori findes anført Hingsteens Lod, Aftegn, Alder, Høide og Frugtbarhed, saavelsom efter hvilken Hingst og Hoppe den er falden, ligesom og om Faderen og Moderen henhøre til een for sine gode Egenskaber bekjendt Race. J. S. Attesten skal være forsynet med 2 troværdige Mænds Underskrift, bekræftet ved Paategning af Herredsfogden, eller en anden juridisk Embedsmand. J. 6. Hingsten skal være i en Ader fra 4 til 6 Aar, og have en Høide af i det mindste 10 Qvarteer og 1 Tomme Anlægsmaal. s. 7. Fra Concurrence til disse Præmier udelukkes de Haarige Hingster, som i samme Aar have erholdt en af de ved Stutteri=Anordningen fastsatte Præmier. J. S. Enhver hvilkensomhelst arvelig Feil udelukker Hingsteen fra Præmie, og ved de Feil der angives som tilfælde, maa det med fuldkommen Vished bevises, hvorfra disse hidrøre, førend en saadan Hingst kan erholde Præmie, s. 9. Ingen Hingst kan erholde Præmie meer end eengang. S. 10. Første Præmie maa kun tilkjendes saadanne Hingster, som under de ovenanførte Betingelser have en udmærket smuk Form, god Fordeel, en velsluttet Kropbygning, forenet med et velbygget Kryds og en kraftfuld, vel ansat Hale. Benene maae være brede, velstillede, fiinhaarede og senestække, Fodskiftet kraftfuldt og regelmæssigt, Avlingsdelene fuldkomne og sunde. Har de Hingst tillige erholdt Udmærkelses-Belønning ved Veddekjørsen, faaer den, som ovenfor en anført, foruden den udsatte Præ endvidere en Godtgjørelse af 100 Rbd. r. Sølv. s. 11. De Forholdsregler, som ovenfor ere anførte, gielde ogsaa for den Hingst, som ansees berettiget til anden Præ kun tages her ikke saa meget Hensyn til den skjønne Form, som til dens Styrke, hvor en kraftfuld Kropbygning, forenet med br. stærke, velstillede Been, samt et godt Fodskifte, især kommer i Betragtning. Hoppen. J 12. Hoppen, som skal belønnes med første Præmie, maa have en skjøn Form, være i en Ader fra 5 til 10 Aar, og i mindste have en Høide af 10 Qvarteer i Lomme. Har Hoppen været Folhoppe, maa det ved Attest godtgjøres, om Follene gode og om Moderen pleier dem godt. Har Hoppen faaet Udmærkelses-Belønning ved Veddekjørsten, faaer den, som ovenfor ført, foruden den udsatte Præmie, en Belønning af 80 Rbd. r. Sølv. De ved Hingsten foreskrevne Attester udfordres ogsaa s. 13. Ved Uddeelingen af anden Præmie for Hoppen gjelde samme Forholdsregler som ved Hingsteen. Tyren. s. 1. Ved Tyren maa det ved Attest bevises af hvad Race den er, samt om den er frugtbar. Den skal være i en Al fra 2 til 5 Aar, og ikke derover. Den skal, for at erholde første Præmie, have et fiint Hoved, nedhængende Doglap, en letromledannet Krop, velansat Hale, samt forholdsmæssig korte, brede og velstillede Beens. 13. Ved Tyren, som tilkjendes anden Præmie, iagttages det samme; dog kan den være noget mindre ædel, naar kun er stærk og velbygget. Det bør ved Tyren bemærkes, om Afkommet af Racen udmærker sig ved Kjødrighed og giver og Stude. Under ellers lige Omstændigheder har det brogede Qvæg Fortrin for det røde. Koen. S. 16. Koerne maae ligeledes være af bekjendt, være sig melkerlig eller kjøbriig, Race, hvilket bemærkes i den medbragte rest. De maae være i en Alder fra 3 til 8 Aar, og ikke ældre. J Attesten anføres om de føde gode, stærke og sunde Kalve H. 17. Koen, som tilkjendes første Præmie, maa have et lidet Hoved, en hvælvet, dyb Kropbygning med nedhængende De lav, en udmærket Melkeaare, et fundt, kraftfuldt Yver, som giver Melk af alle Patter. Benene maa være brede, forholdsmæs korte og velstillede. Mængden og beskaffenheden af Melken, den giver Aaret igjennem, maa anføres, saavelsom Kjødvægten Kjødets Beskaffenhed efter Racen. J. S. Om Korn, som tilfudes anden Præmie, gjeder det samme, kun tages der mindre Hensyn paa den skjønne For Væderen. s. a. Vedern maa være i en Ader af 11 til 4 Aar og af en bekjendt, udrig eller kjødrig Aar. J Arresten maa føres Mængden og Fiinheden af Ulden, samt om denne er eenskjærig eller toskjærig. Til Bedømmelse af Ulden medbringes tilstikelig store Prøver af de forskjellige Steder paa Vædderens Krop. Kjødvægten i de forskjellige Aldre maa ligeledes efter Ra Beskaffenhed oplyses. S. 20. Foruden at Væderne i det hele taget maae være velbyggede, maa der ved Præmielddeelingen tages Hensyn til righeden, Uldens Fiinhed, samt Størrelsen og Kjøbmængden. S. 21. Første Præmie faaer derfor den Vædet, som ved en stor velbygget Krop giver den største Mængde af god Ud s. 22. Anden Præmie tilkjendes den, der i disse Egenskaber igjen kommer den nærmest. Faaret. J. B. Om Faarene maae de samme Regler være gieldende, dog kan Aderen der regnes til 3 Aar. Under samme Be gelser foretrækkes iøvrigt det Faar, der giver de fleste Lam og føder disse velS. 21. Første Præmie tilkjendes derfor ikkun for det Faar, der udmærker sig ved god Kropbygning, Uldens Fiinhed Mængde, samt velnærede Lam. S. 23. Anden Præmie uddeles for det med Hensyn til disse Egenskaber næstedste Faar. Ornen. J. 26. Ornen maa være af en bekjendt god Race, i en Alder fra 1 til 3 Aar og give fiint, velsmagende Flesk. Mængden af Flesket, under ellers lige Omstændigheder, gjør Udslaget til Præmiens Erholdelse, saa bør Vægten angives af Flesdenne Race giver i en vis Alder. Den maa have en langstrakt, sluttet Kropbygning, og stærke, men ikke for høie BeenS. 27. For den Orne, som besidder disse Egenskaber i meest udmærket Grad, uddeles første Præmie, og for den næstbetilkjendes anden Præmie. Soen. S. 28. Ved Soerne iagttages de samme Bestemmelser. De kunne være i en Ader af 1 til 5 Aar. Den, som under i Omstændigheder kaster de fleste Grise og føder dem vel, har Fortrinet. s. 29. De belønnedt Huusdyr mærkes med det hertil i Fjor antagne Mærke J. 3. De Præmienskende maa mælde sig Dagen for Væddekjørselen, inden Middag Kl. 12, hos den til Præmielddeeling for Huusdyrene i Viborg sammentraadte Committe, som nærmere bestemmer den Orden og de Regler, som herved skulle følges. Hauch, Operkammerherre og Overstaldmester.