JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-17
Proclama. Erste Bekanntmachung. Adam von dem Kirchen Conservatorate in Hadersleben auf die Erlassung ernes Mortifications-Proclams, uber de im Schuld- und Plandprotocolle det Stadt Hadersleben auf dem Folio der Wittive des Bürgers Knud Nissen engesuyrte om itten Mai 1766 ausgestellte Obligation auf ursprunglig 200 Mk. Cour., spater reducirt zu 220 Rthlr. 19 1/2 s. Cour, welche Obligation verter, gegangen, angetragen worden, und die Ertassung dieses Proclams, zufølge Rescripts des Königl, bochstpreislichen schleswigschen Obergerichts vom 6ten Ju 1835 bevilligt worden, so werden hieburg Alle und Jede, welche aus der un Schuld- und Pfandprotocolle der Stadt Hadersleben T. 1 Pag. 273 pretere lirten den 11ten Mai 1765 von dem Felberetter Thomas Nielsen hieselby Severin Lorens Warger, als Misvormund der nachstaltesten FeddersenschTochter ausgestellten auf 700 Mk. Cour, lantenden, den 18ten Juni 1770 die Set. Marien-Kirche hieselbst cedirten, den 5ten Febr. 1000 zu 220 Rd. 10 1/2 s. Schlesvig=Holsteinis Courant reducirten, an diesem Tage von Mont Sørensen und om 2sten Mai 1818 von Knud Nissen agmescirten Obligtion, Forderungen und Anspruche zu haben vermeinen, biedurch ein- für an mal, sub poena pracclusi, augefordert und befebliget diese Forderungen in nerhald 12 Wachen, vom Tage der legten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, nu hiesigen Stadtsecretariate, Auswartige unter Bestellung der Acten procuratur gehørig anzugeben, in Entstehung dessen aber zu gewartigen, das die obgedacte Obligation für mortificirt erklärt und die Deelirung derfelben i Schulde und Plandprotocolle der Stadt Hadersleben gescheden wird. Hadersleben, den 22sten Juli 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-17
Bürgermeister und Rath. Schrader. Hvo der maatte have Noget at fordre efter ved Døden afgangne Gaardmand Hans Jensen af Sæbye under Krabbesholms Gods, indkaldes, overeensstemmende med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Krabbesholm pr. Roeskilde, den 23de Juli 1835. C. Andresen.
Berlingske Tidende, 1835-08-17
Da Handelsbetient Mickel Jeg her af Byen er ved Døden afgaaet, og hans Boe taget under Behandling af undertegnede Skifteret, ere hans Creditorer efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, ved Proclamaf Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldte til tilden 12 Uger at melde sig, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 30te Juli 1835. Schmidt. Steffensen.
Berlingske Tidende, 1835-08-17
en i denne Tidende No. 185, 30 og 98, averterede 3die Auction over al Johanne Sophie Frederikke Boechmann og efterlevende Mands Eiendom i Taarbek, udsættes herved til den 24de August førstkommende, EftermidKl. 4, paa den sælgende Eiendom. Kiøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 13de August 1835. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Aar 1835. No. 106. Tirsdagen. den 18 1/2 August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Paris, den 7de August. – Deputerede-Kammeret har i Dag i sit Bureau udvalgt Medlemmerne for Commissionerne angaaende de nye Lovforslag. Valgene ere faldne saaledes ud, at man deraf med Sikkerhed kan slutte sig til en gunstig Stemning af Kammerets Fleerhed for Udkastene. Commissionen over den første Lov, som angaaer directe Pressen, bestaaer af de HerreSalvandi, Amilhan, Sauget, Herve, Renauard, Janbere, Dumon, Viennet og Koratri, som alle høre til Modstands Partier. Commissionen angaaende Loven over Juryen, har samme, skjendt ikke saa fuldkommen overeensstemmende Farpe; der bestaaer af de Herrer Duvergier de Hauranne, Parent, Jollivet, Jouffrai, Agier, Prevost, Levgunie, Boutier, Thil, Dubois d'Angers. Commissionen over den tredie Lov, om Forhandlingsmaaden ved Assiseretten, og den over den fjerde, angaaende Pensionerne, bestaae ligeledes af ministerielle Deputerede.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Tydskland. Danzig, den 5te August. – Den heftige Vest-Nordvest-Vind i forrige Uge berøvede Danzigs Jndvaanere og alle de tilstrømmede Fremmede Haabet om, at den russiske Flaade med de paa samme værende 6033 Mand Gardere endnu kunde indtreffe betids nok, for at deeltage i Festlighederne paa Kongens Fødselsdag. J Søndags Middags lagde Stormen sig endelig og det blev et smukt og varmt Veir. Henimod Kl. 5 om Eftermiddagen opdagede man langt i det Fjerne, i Retningen af Hela, en merk Sky, der, idet den vorede raskt, tilkjendegav sig som Røgen af et Dampskib, der hurtigt nærmede sig Reufahrwassers Havn.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Det var Skibet Kejser Nicolaus", der bragde sexten Heste, en Reisevogn og Efterretningen om, at det havde forladt den russiske Flaade for Miil tilbage, og at den derfor snart vilde være i Sigte. Om Morgenen den 3die August, Kongens Fødselsdag, gik Flaaden, under Grev Ricords Commando, til Ankers paa Rheden, i tvende Linier og i den smukkeste Orden. Henimod Middag havde alle Skibene indtaget den dem anviste Stilling, de hele Flaaden paa et, fra Admiralskibet Peter l." givet Signal, fyrede til Ære for den Kongelige Fødselsdag, under Militair Musik og medens Marine-Tropperne vare opstillede i Parade De utallige, med Tilskuer af alle Classer besatte Seilbaade, der nærmede sig Flaaden, bleve modtagne med Hurra og Jubel af Russerne, og Enhver, der vilde besøge et Skib om Bord, venligt modtaget. Til seent om Aftenen var Rheden bedækket med Schalupper og Baade. Medens Landboerne skyndte sig at være Vidner til det imponerende Syn af en stor Krigslaade og at følge de russiske Skibs-Commandeurers Jndbydelser, gik mange russiske Officerer i Land. Om Aftenen vare de store Skibe af Flaaden oplyste med brogede Balloner, hvorimod Lysene fra den højt liggende glimrende illuminerede Bygning af det til Fæstningen Danzig hørende Biskopsbjerg straalede over til dem. J Staden selv var den hele Befolkning i Bevægelse til seent om Aftenen. Mange Huse vare oplyste. En mægtig Tappenstreg forhøiede den, af intet Uheld forstyrrede Jubel. Om Natten sprang Vinden om til Nordøst, men blæste saa stærkt, at kun en Deel af de til Optagelse af de russiske Tropper, der skulde udskibes, bestemte Seilbaade kunde hørere sig ud til Flaaden. Man maatte derfor tage de talrige, ved Reufahrwasser liggende store Seilbaade til Hielp. For at forebygge Uorden og hindre Mængdens Tilstrømning, var Renfahrwasser spærret med talrige Afdeelinger Cavalleri, Jnfanteri og Politibetjente, som viste Enhver, der ikke var forsynet med Adgangskort, tilbage til den aabne Strand ved Breesen. For enhver Afdeeling, der udskibedes, vare ved Renfahrwassers venstre Weichselbred særskildte Landingspladser, betegnede ved Tar ler med russiskt og tydske Jndskrivt. Ved Dagens Frembrud den 4de August begyndte Udskibningen. Henimod Kl. 9 begav det Kongl. Preussiske Generalitet sig til et stort Telt, der i Nærheden af Lodshuset var opreist paa den venstre Havnedæmnings yderste Spidse, for der at modtage det russiske Generalitet. Fartøjerne nærmede sig snart med de udskibede Tropper; i Spidsen seilede Flaadens med Keiserlige Orlogsslag smykkede Schalupper og Baade, af hvilke den første førte et talrigt Musik-Corps, den anden det russiske Generalitet, den tredie Admiral Grev Ricord, den fjerde Fahnerne med Fabnevagten, omgivet af Piber og Tambourer, der sloge Fahnemarschen.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
J Anledning af de russiske Troppers Udskibning maa tilføjes: Efter de Kejserlige Schalupper og Baade med Orlogsslag fulgte det ene Fartøi det andet i en lang Række, fyldte med Afdeelinger af det russiske Grenadeer-Regiment Kongen af Preussen, det første Garde-Regiment Prebbraschensky, det første Garde-Regiment Kronprindsen af Preussen, det første Garde-Regiment Keiser Frantz og det første Garde-Jæger-Regiment. Saasnart en Bataillon var formeret, satte den sig i Marsch til det, for samme bestemte Qvarteer. Da Politiet maaskee for ængstelig havde udelukket Publicum fra Landingspladsene, saa at de russiske Gjæster paa Kysten bleve modtagne, istedetfor af talrigt forsamlede Tilskuere, af Militair-Piqvetter, havde Danzigs Befolkning trængt sig sammen tæt ved Portene og i de snevre Gader ved den høje Port, for at see den til Danzig bestemte Afdeeling marschere ind De russiske Tropper ere forskjellige fra det preussiske Militair, meest derved, at de i Gjennemsmit ere gamle Soldater, der have gjort Feldttogen med mod Frankerig, Tyrkiet og Polen. Til Garde-Regimenternes Afdeelinger synes man især at have valgt store Folk. Det Preobranschenkiske Regiments fire Alen høie Tambour-Major tager sig godt ud i sin Guldbrocades Dragt; han er af kæmpemæssig Bygning og rager langt frem af den Hær Tambourer, der følge ham. Han tildrog sig Mængdens hele Opmærksomhed. De preussiske Grenaderer ere sjelden overden sædvanlige Middelstørrelse, men derimod smykkede med mange Ordener og med Tegn paa mange Tjenesteaar, bestede paa den venstre Arm. De russiske Troppe-Afdeelingers Officerer ere for største Delen meget smukke, men tillige hyppigt meget unge Mennesker, og synes at have Penge nok under Hænder. Det hele Corps bestaaer af 6933 Mand. Hele Udskibningen var fuldendt den 5te. For de russiske Soldater var der i Tøihuset og flere Steder dækket store Borde, ved hvilke de bleve beværtede af dertil udvalgte preussiske Militaire. For Officererne vare i samme Øjemed store, festligt smykkede Værelser satte i Stand, og et Bal, de preussiske Officerer vilde give i Skuespilhuset, til Højtideligholdelse af den Kongelige Fødselsdag, var for de russiske Gjæsters Skyld blevet opsat til den 5te. Om Middagen beværtede den fra Kønigsberg indtrufne commanderende General, Herr von Natzmer, de høiere russiske og preussiske Officerer i sit Qvarteer, det engelske Huus, og endnu inden Gjæsterne kjørte paa Bal(2000 billetter vare uddeelte), gjennembrustes Stadens Gader, af en høitidelig russisk Tappenstreg, under Anførsel af den kæmpeagtige Tambour-Major, det bekjendte Dominik-Marked havde desuden bragt et usædvanligt Liv i Alt. J Dag Formiddag fandt en Opstilling af de russiske Tropper Sted paa Langgarten, hvorfra Marschen til Ratior umiddelbar tiltraadtes. Keiser Nicolaus ventes den femtende d. M. til Danzig, med sin høie Gemalinde, paa det nye Dampskib Diamanten, Kronprindsen af Preussen vil kort i Forvejen indtreffe. orge.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Christiania, den 10de August. – Jndtil i Dag beløber Antallet af de hertil i dette Aar ankomne danske Skibe til 128, for det meste ladede med Kornvarer, hvoriblandt 680 Tdr. Rug, fra Kønigsberg, der dog, i det mindste hvad dette Parti angik, ikke gives Fortrinet for dansk Rug.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
J den senere Tid er, især fra Slesvig og Fyen, hertil indført en stor Deel Fedevarer, som finde god Afsætning, og om hvis Værdi man faaer et Begreb, naar, som for nylig, en Jagt paa 14 1/2 Commerce=Læst, foruden 300 Tdr. Hvede og Rug kan inbehave Fedevarer til en Værdi paa Hjemstedet af omtrent 5000 Mk. Courant.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 14de August. Cantoren ved St. Knuds Kirke. her i Byen, Hr. Jensen, har i denne Tid velvilligen skjænket Hospitalskirken et Orgel med fem Stemmer, hvilket nu er opsat og første Gang spilledes under Gudstjenesten i Søndags af Organisten Hr. C. Foersom jun. Stormen og Kulden afløstes af et stille og særdeles varmt Veir, som i Onsdags Eftermiddags medførte Torden, og hele Aftenen saaes her hyppige og stærke Lynglimt, meest fra den østlige og nordlige Kant. J Aftes var det atter kjøligt.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Udtog af en Skrivelse fra Langeland den 10de August 1835. Fra alle Sider af vort Land hører Man den ene sørgelige Efterretning efter den anden om den Skade, Hvedemarkerne have taget ved Stormen i de to sidste Dage af forrige Uge.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
J Fredags ved Middagstid blev observeret en lys Sky-Stribe, som strakte sig over Himmelbuen fra Nordost til Sydost og faa Timer efter kom Stormen, der var stærkest og Løverdagen og paafølgende Nat. Under samme havde Kornet paa Marken ikke den bølgeformige Bevægelse, Man ellers almindeligviis iagttager ved sædvanlig stærk Blæst; men det blev derimod hvirvlet med den største Voldsomhed, som om ethvert Pust af Stormen var en Hvirvelvind. En Gaardmand i Strandby, under Tranekjær Sogn, hvis Hvede ved Stormen er aldeles aftorsket, anslaaer sit Tab til 40 Tdr. Paa andre større Avlsgaarde regnes Tabet at være 190 Tdr. og derover. Da den langelandske Hvede for sin Fortrinligheds Skyld er meget søgt, saa er dens Dyrkning i den senere Tid med hvert Aar tiltaget, og man kan derefter regne, at Skaden, som Landmanden her har lidt ved denne Storm, er meget betydelig. Det kan derfor ikke feile, at der jo fra Øvrighedens Side vil vorde foranstaltet nøiagtige Undersøgelser desangaaende ufortøvet iværksatte, for at Regjeringen saaledes derom kan erholde paalidelig Kundskab.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Thisted, den 11te August. - Landmandens Forhaabninger her i Amtet med Hensyn til Bygavlen, ere desværre blevne aldeles tilintetgjorte. Natten til den 8de de, udbrød en ualmindelig heftig Storm af Nord-Vest, der vedblev i to Dage, og har paa de fleste Steder saaledes ødelagt Kornet, at næsten det bare Strastaaer tilbage; Rug og Havre har derimod, med Undtagelse af Provsti Rug, ikke lidt meget. Ved denne Storm indstrat ded den 8de paa Wangsaae Strand, Kufskibet Jndustrie kaldet, fra Pappenburg, ført af Skipper Svenne Jansen Schulte, kommende fra Rotterdam og bestemt til Riga med et Parti saltet Sild og Korkpropper; Besætningen er bjerget. Paa samme Strand indstrandede samme Dag Hukkert Galeasen Magarethe Wilhelmine fra Christiansand, Skipper Jens Obel, kommende fra Gravelines i Frankerig med Ballast. Mandskabet er reddet. Samme Dag indstrandede for Steenberg Strand tvende Skibe, nemlig Galeasen, Aglaia, hjemmehørende i Rostok, ført af Capt. J. H. Evers, kommende fra Antwerpen, bestemt til Stettin med en Ladning Sukker, Sirup, Cassia Lignen, Peber og Farvetræ, en Deel af Ladningen er bjerget; og den ballastede Tialk die Fran Gebke af Rhander, Østerfehr i Hannover, ført af Capt. L. J. Haierga, bestemt fra Lehr til Brevig i Norge. Ligeledes indstrandede paa Rotbøll Strand Smakken Hermanes af Pekela, ført af Capt. J.H. Sternborg, kommende fra Delfzil, bestemt til Norge med Ballast.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Et Brev fra Mors af 10de de melder: En orkanagtig Storm, der den 8de og 9de de rasede over Mors, har saa aldeles ødelagt hele den rige Bygavl, at der gives Marker, hvorpaa ikke et eneste Ar er at finde. Det samme er Tilfældet med den saakaldte Provsti-Rug. – Den mindre eller saakaldte danske Rug, har vel lidt meget, men heraf er dog endnu Noget i Behold. Havren har lidt mindst. J det paa Korn ellers saa rige Morsø er Hungersnøden at befrygte, og kan kun afvendes ved Tilførsel.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Uveiret sidstafvigte Løverdag har, som man seer af Aviserne fra Aalborg og Viborg, ogsaa strakt sig dertil, med samme ødelæggende Virkninger, som her i Randers-Egnen. J Viborg hørte Man, at Liimfjorden paa flere Steder er stegen over sine Bredder, og har bortrevet store Masser af stakket Hs. – En Ven af Udgiveren, der boer omtrent midtveis mellem Aalborg og Viborg, skriver: Rugen har her lidt overordentlig meget, især er Provsti Rugen aldeles afpidsket af Stormen. (Den danske Rug, hvis Kjerner ere mindre og sidde fastere, har allevegne staaet sig bedre.) Byggen er saa forvidsket, at der paa flere Steder er næsten ingen Kjerne meere tilbage; selv Havren, skjøndt endnu grøn, har lidt kjendeligt, og Boghveden er fordærvet. Træer og Plantninger, som staae imod Vest og Nord, yde et sørgeligt Syn; det er næsten som om der var gaaet Jld over dem. (Det Samme er Tilfældet her.) Nogle ville endog paastaae, at der under Stormen mærkedes en Slags Rystelse. Her i Randers-Egnen er den anrettede Skade sikkert endnu større, end der i No. 125 af d. Bl. var antydet. Man skal navnlig kunne antage, at der af Rugen er ødelagt de tre Fjerdedele, og at der af Hveden maaskee ikke er mere end en Tiendedeel tilbage. Kun Faa have begyndt at høste, og Færre været saa heldige, allerede at have faaet deres Rug ind Den 9de August afbrændte en Gaard i Saltofte paa Sor Academies Gods. J en lang Række af Aar har den været beboet af en Jyde. Jlden opkom i Middagsstunden, medens Folkene sov og Kreaturerne vare indbundne. En halv Snees Qvæghøveder, 80 Gjæs m. m. brændte inde. Jlden skal være anlagt af et Pigebarn paa tolv Aar, der tjente i Gaarden som Gaasevogterske og havde fundet sig fornærmet ved, at man kun havde givet hende Ost til Brødet. To Gange hentede hun en Glød i en Træsko, og søgte dermed forgjeves at stikke Jld paa Gaarden. Først den tredie Gang fik hun, i Stalden, tæt ved Kreaturene, Gløden oppustet til en Lue, som snart greb saavidt om sig, at al Redning var umulig. Hun sidder arresteret i Sorø, Kjøbenhavn, den 18de August.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
J Gaar Formiddags Kl. 8 ankom her paa Rheden fra Vestindien Orlogsbriggen Arlat, under Commando af Capitain-Lieutenant K. Sletting.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Kammerraad Gloyer i Bordesholm og Professor Olshausen i Kiel have bekjendtgjort, at den berømte Reisende Carsten Niebuhrs Familie har nu i Sinde at udgive den tredie Deel af hans Reisebeskrivelse over Arabien.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Kjøbenhavn, den 18de August. Posten ankom i Morges Kl. 7. Af de medbragte Tidender meddele vi Følgende som det Deeltageligste.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
J Følge Decretet over Portugals nye Districtsinddeeling, beløber Kongerigets Befolkning paa Fastlandet sig til 3,200,000 den paa de europæiske og africanske Øer til 350,000 Sjæle.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Af nogle Englændere vil Brasilien ogsaa snart faae en Jernbane, hvorved Villarica skal bringes i næsten umiddelbar Berørelse med Havet. Denne Jernbane vil begynde fra Bredden af Rio Doce, der hvor dennes beqvemme Besejling ophører, og derpaa føres temmelig directe op til Villarica. Den 7de dennes, som den Dag, paa hvilken de Franskes Konge besteeg Tronen, bleve de i Tullerierne tjenstegjørende Nationalgardister og Linie-Soldater tilstedet Adgang til Lykønskning. Paa deres Adresse svarede Kongen, at hverken Morderens Dolk eller Kugle skulde forandre hans Beslutning, at regjere efter Lovene og at oprette den offentlige Orden, til hvilket Formaal han regnede paa Nationalgardens og Hærens Bistand. Derpaa fulgte Udraabene: Kongen leve! Den Kongelige Familie leve Vagthusens vare illuminerede. National bemærker, at det var paafaldende, at det diplomatiske Corps ikke til corpore havde udtrykt Kongen sin Uvillie over Mordforsøget den 28de Juli, saaledes som det var skeet efter Juni- og April-Tildragelserne. National slutter heraf, at Diplomatien vel ligesaa godt som Regjeringen vidste, fra hvilken Kant dette Slag kom.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Geistligheden i Paris har til den 10de dennes anordnet et andet Tedeum og det i alle Hovedstadens Kirker, hvortil alle Nationalgardens Officerer ere indbudne. Geistligheden synes at ville udmærke sig ved Loyalitet. Moniteur de Commerce finder at de ministerielle Lovudkast mod Pressen ikke ere strenge nok; den vil have visse Forbrydelser af Pressen betragtede som Opeggelse til Borgerkrig, og derfor have at den skal lægges under en Krigsrets Competentse.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Efter Messager og Courier francais skal Regjeringen nu være tilbøielig til at skyde Skylden for Fieschis Forbrydelse, hverken paa Legitimisterne eller Republikkanerne, men paa Bonapartisterne. Grundene, der skulde have bragt Regjeringen til en saadan Formodning, ere rigtignok særdeles svage; de bestaae deri, at Fieschi er en Corsicaner, at han har staaet i Forbindelse med Hr. Lennor, en ubetydelig Bonapartist, og at Hr. Lucian Bonaparte for nylig har udgivet et Skrivt, hvorpaa Tidenderne have gjort Almeenheden opmærksom.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
- General Cordova lover i en Proclamation de Fangne af Dronningens Armee, der ere tvungne til at tage Tjeneste under Carlisterne, Tilgivelse og Sikkerhed. Der havde udbredt sig det Rygte, at han havde givet befaling til at skyde dem, man fik fat paa – Jfølge Paschaen af Larissas Jndberetning, skal hele Albanien nu være i Oprør. De fra Rumelien fremdragende Tropper havde, i Betragtning af denne Begivenhed, fortsat deres Marsch til Grændsen, men der er ikke at tænke paa nogen afgjørende Operation, førend nye Forstærkninger ere indtrufne.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Det hedder endog, at Paschaen af Sentari allerede har maattet capitulere, da der intet Haab længer var til Undsætning. Porten er meget bestyrtet over disse Efterretninger, og Rustningerne drives Nat og Dag i Hovedstaden. - Lord Ponsonby vil i Løbet af September foretage fra Constantinopel en Reise til Smyrna og Samos.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Den 24de f. M. udnævnte Paven i et hemmeligt Consistorium tolv Ærkebisper og Bisper, blandt hvilke vare fem fra Sydamerica. Førend Udnævnelsen fandt den gamle Ceremoni Sted, at Paven lukkede Munden paa de nylig udnævnte Cardinaler, og derpaa aabnede den igjen, hvorved de faae Stemme i Forsamlingen. Paven tillagde de nye Cardinaler følgende Tiller Cardinal Della Porta-Rodini af S. Susanna, Card. Alberghini af S. Prisca, Card. Tadini af S. Maria Transpontina og Card. Spanda af S. Maria inCosmedia.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Bekiendtgiørelse. Til Befordring af de Reisende, som ville medfølge Dampskibet. Løven" fra Karrebek, eller som ankomme med bemeldte Dampskib dertil, har Generalpostdirectionen, med allerhøiste dertil given Bemyndigelse, foranstaltet, at der, saalænge Farten med dette Dampskib i indeværende Aar vedvarer, hver Fredag Aften Kl. 7, anregnet fra Fredagen den 21de dennes, vil afgaae fra Kiøbenhavn, og hver Torsdag Eftermiddag fra Karrebek, saasnart fornævnte Dampskib dertil er indtruffet fra Kiel, Vienervogne til forommeldte Reisendes Befordring. Da denne Foranstaltning imidlertid udelukkende er truffen til Beqvemmelighed for de Reisende, som agte at afgaae eller som ankomme med fornævnte Dampskib, saa kunne Reisende ikkun indskrives til at medfølge foranførte Befordring directe fra Kiøbenhavn, Kiøge og Nestved til Karrebek, og omvendt fra Karrebetil et af fornævnte Steder, hvorimod Reisende ikke modtages til Befordring mellem Kiøbenhavn, Kiøge og Nestved indbyrdes.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Jndskrivningen af Reisende skeer i Kiøbenhavn paa Personpostexpeditions=Contoiret, hver Fredag fra Kl. 9 til 11 Formiddag og fra Kl. 4 til 6 Eftermiddag, og udenfor Kiøbenhavn paa de Kongelige Postcontoirer i Kiøge og Nestved.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Fragten for Befordringen er, med Jndbegreb af de Postillonen tilkommende Drikkepenge, bestemt saaledes: mellem Kiøbenhavn og Karrebek. 5 Rbd. 20 s. S. og T. Kiøge og dito . . 3 Rbd. 2 s. Nestved og dito . . - Rbd. 60 Rbs. desuden betales i Jndskrivningspenge, Rbd. 12 s. Tegn. og i Litzenbroderpenge: i Kiøbenhavn. . . . . . . 16 Rbs. og udenfor Kiøbenhavn. . 8 Rbs. De Reisende kunne, uden videre Betaling end foranførte, medtage Reisegods i smaa Læderkufferter, Vadsække eller Reisetasker, indtil en Vægt af ialt 30 Pd.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
De Reisende, som ville afgaae med fornævnte Dampskib paa Touren fra Korsøer til Kiel, eller som ankomme med samme til Korsøer, ville til deres Befordring gjennem Siælland kunne be benytte den Mandag Aften fra Kiøbenhavn, og ligeledes samme Dags Aften fra Korsøer afgaaende Personpost, forsaavidt, i sidstnævnte Tilfælde, Dampskibet maatte være ankommet til Korsøer, forinden Personposten derfra afgaaer. Hvilket saaledes til almindelig Efterretning bekiendtgiøres Generalpostdirectionen, den 17de August 1835.