Berlingske Tidende, 1779-12-01
Det Engelske Hoffes Svar paa de frembragte Bevæg-Aarsager til det Franske Hoffes Opførsel imod samme. En Magts Ærgierrighed, der bestandig har været en Fiende af den almindelige Rolighed, har endelig nødt Kongen af Stor=Britannien, til at anvende i en retfærdig og retmæssig Krig den Magt, som Gud og hans Folk have anfortroet ham. Forgieves søger Frankerige ved sit sidste Manifest at retfærdigiøre sin Politik i Europæ Øyne, eller og at forstille samme. Stolthed og Snedighed synes at have dictert det, men det lader sig hverken foreene med Tingens Sandhed i sig selv, eller med Folke=Retten. Billighed, Maadelighed og Kierligheden til Freden, der bestandig have ledsaget Kongens Forhold, nøde ham nu, at underkaste baade hans og hans Fiendes Opførsel den frie og ærværdige Domstoels Dom, der uden Frygt og Smiger afsiger Dommen over Europa baade i dette og de efterfølgende Aarhundrede. Denne Domstoel, der bestaaer af de meest oplyste og uegennyttige Mænd af alle Nationer opholder sig aldrig ved det, som siges. Af Fyrsternes Handlinger maae man dømme om Bevæg=Aarsagerne til deres Opførsel og deres Hierters Tanker. Da Kongen kom paa Thronen, saae han fine Vaabens lykkelige Fremgang i 4re Verdens Deele. Hans Moderation tilveyebragte igien den offentlige Rolighed i det samme Øyeblik, da han med Standhaftighed forsvarte sin Krones Berømmelse, og forskaffede sine Undersaatter de væsentlig ste Fordeele. Erfaring havde viist ham, hvor bedrøvelige og bittre Frugterne ere, endog af Seyeren selv, hvorledes de lykkelige eller ulykkelige Krige udsue Folkene, uden at giøre Fyrsterne større. Hans Handlinger beviste for Verden, at han følede Fredens hele Værd, og det var i det ringeste ringeste at formode, at det Overlæg, som havde viist ham Krigens uundgaaelige Elendighed og den farlige Forfængelighed, der er ved Erobringer, skulde indgive ham den oprigtige og ubevægelige Beslutning, at vedligeholde den offentlige Rolighed, til hvilken han var Stifter og for hvilken han var Borgen. Disse Grundsætninger have tient Hs. Majestæt til Grund ved den uforandrede Opførsel, som han i 15 Aar efter den i Paris 1763 sluttede Fred har viist, en lykkelig Tids=Punkt i Henseende til Rolighed og Lyksalighed, der endnu lang Tid vil erindres og maaskee beklages af Nationerne i Europa. Kongens Jnstructioner til Hans Ministre bære Præget af Hans Karakter og Grundsætninger. Han anbefalede, dem som deres vigtigste Pligter, med en omhyggelig Opmærksomhed at anhøre de Magters Klager og Forestillinger, som enten vare hans Allierede eller hans Naboer, i Begyndelsen at forekomme alle Aarsager til Besværinger, som kunde forbittre Gemytterne eller giøre dem af spændige; at afvende Krigens Riis ved alle de Midler som kunde bestaae med en ærværdig Nations Souverains Værdighed; og at indgive alle Folk en billig Fortroelighed til et Hof System, som havde Afskye for Krigen, uden at frygte for den, som alleneste betiente sig af fornuftige Grunde og den gode Troe til sine Midler, og havde ingen anden Gienstand, end den almindelige Rolighed. Midt i denne Rolighed optændtes de første Uroeligheds Gnister i Amerika. Et Antaafdristige og strafværdige Anførere, som misbrugte deres Medborgeres lettroende Eenfoldighed, deres Jntriguer forførde uformærkt den største Deel af de Engelske Kolonier til at svinge Oprørets Fane imod det Fædreneland, som de havde at takke for deres Tilstædeværelse og deres Lykke. Hoffet i Versailles forglemte lettelig Tractaternes Troskab, Alliertes Pligter og Sonverainers Rettigheder, for at søge at drag. nogen Nytte af de Omstændigheder, som syntes samme gunstige til dets ærgierrige Forrehavende. Det rødmede ikke ved at fornedre sin Værdighed ved hemmelige Forbindelser, som det sluttede med rebelske Undersaatter, og efterat det havde udtømmet alle Arter af Troeløshed og Forestillelse understod det sig, for hele Europa Øine, der var ganske fortrydelig over dets Opførsel, at tilstaae den høitidelige Tractat, som den allerchristeligste Konges Ministre havde undertegnet med de nedrige Agenter fra de Engelske Colonier, der allene grundede deres formeentlige Uafhængighed paa Dristigheden i deres Opstand. Den fornærmende Declaration, som Marqvis de Noailles den 13de Martii forrige Aar maatte giøre det Engelske Hof, gav Hs. Majest. Ret til, med Vaaben at tilbagedrive dette uhørte Angreb paa hans Krones Ære, og Kongen forglemte ved denne Leilighed ikke hvad han skyldede baade sine Undersaatter og sig selv. Den samme Falskheds og Ærgierrigheds Aand herskede bestandig i de Franske Con seils. Spanien, som mere endeengang har fortrødt, at det forsømte sin sande Jntresse, for at være den ældste Greens af det Bourbonske Huus forstyrrende Projecter behielpelig blev nødt til at omvexle en Mæglers Rulle med en Fiendes af Stor=Brittanien. Krigens Elendighed har formeret sig; men hidtil skal Hoffet i Versailles ikke meget roese sig af sine militairiske Operationers Fremgang og Europa veed at give de Seiervindinger til Soes deres rette Verdie, som kun existere i de formeentlige Seierherrers Tidender og Manifester. Eftersom Krig og Fred paalegge Nationer saadanne Pligter, som ere ganske forskiellige, ja enog hinanden modsatte, saa er det uomgiengelig fornødent at adskille begge disse Omstændigheder, saavel i Raisonnement, som i Opførsel; men i det sidste Manifest som Frankrig udgav, ere begge Omstændighederne sammenblandede med hinanden. Det vil retfærdiggiøre sin Opførsel, eftersom samme vexelviis og næsten i et Øieblik lader de Rettigheder gielde, som kun en Fiende kan reclammere, og de Grundsætninger, hvorefter National Venskabs Pligter og Handlinger indrettes. Hoffets i Versailles Færdighed i at sammenblande uophørlig 2 Forudsætninger, som intet have tilfælles med hinanden, er en naturlig Følge af en falsk og bedragelig Politik, der ei kan taale det klare Dagens Lys. Kongens Tænkemaade og Opførsel, der ei have nodig at frygte for den strængeste Undersøgelse, opmuntre ham tvertimod til, tydeligen at giøre Forskiel paa alt det, som hans Fiender med saa megen Snedighed have blandet imellem hinanden. Det tilkommer alleneste Retfærdigheden, at tale Fornuftens og Sandheds Sprog uden Frygt.