Københavns Adresseavis, 1769-06-14
29) Candidaterne skulle forfærdige et Exercitium StylLatini, som skal med Flid igiennemlæses af Professorerne, og om der tvivles og befindes at nogen ey selv har forfærdiget det, da bør Candidaten forvises fra Universitetet, og den der har gjort det for ham, give noget i Straf til fattige Studentere. 30) Til Examen artium, som skal holdes offentlig paa Consistorio, og vedvarer saalænge, som fornøden giøres, maae ey fleere en Dag stædes end 16 i det høyeste. 31) Efter aflagt Specimen Styli og Prøve in Examine maae Candidaterne stædes til Universitetet; men alle privatæ Depositiones skal være aldeles afskaffede. 32) To publiqve Depositzer skal holdes aarligen een ved St. Hansdag Tid, og een efter Michels Dag. Skulde nogen fra Jsland eller Færøe endnu komme sildigere, da tillades en extraordinaire men ligeledes offentlig Depositz, for deres Skyld. 33) At gyde Deposituris Viin paa Hovedet, og give dem Salt i Munden skal være afskaffet. Derimod skal Decanus holde en Erindrings Tale til de Unge, hvis Love, som de forbindes til at holde, skulle saaledes indrettes, at intet er derudi, som de jo kan og bør holde. 34) Rector indfører de unge Studenteres Navn i Universitetets Matricul, og de skulle ved Jnscriptionen udvælge sig hver en af Professorerne uden for det Theologiske Facultæt til Privat Præceptor, som skal erkyndige sig om deres Levnet og Fremgang i Studeringer. Til den Ende skulle alle de, som nyder af Universitetets beneficier to gange om Aaret give et Specimen til deres Privat Præceptor, som retter og underviser dem, om de har taget feyl. 35) Fire Gange om Aaret skal i det mindste holdes Examen Philosophicum, og maae ikkun 16 paa engang examineres, som skal skee offentlig, og aldrig privat. 36) Jngen maae stædes til Examen Philosophicum førend otte Maaneder efter hans Deposition, da han skal sær medbringe sin Privat Præceptor Attest. 37) Jngen Professor maae tage Gave for at være nogen til Villie in Examini Philosophico; men de Unge skulle flittig overhøres, og ingen maae faae Laudabilem, med mindre han er vel kyndig i Hebraisk, Grædsk og Latin, samt verseret i Historien og Geographien, Physiken og Matheseller haand illaudabilem, naar han ey er vel og forsvarlig kyndig i Sprogene, og har svaret til de ham gjorte Spørsmaale af Historien og Geographien. 38) Examen Theologicum skal holdes een eller fleere gange hver Maaned, ligesom mange eller faa dertil angiver sig; men flere end 8 maae ey paa engang examineres, som og skal skee offentlig og aldrig privat. 39) Examinatores skulle være Professores TheologiePrimarius, Secundus og Qvartus. De maae ey give nogen Laudabilem, der ey forstaaer det Gamle og Nye Testamente i de Sprog, som de først ere skrevne, og vide noget af Kirke=Historien; er heller hand illaudabilem uden til den, der grundig forstaaer Theologien, og kan forklare det Gamle Testammentes Historiske Bøger i det Hebraiske Sprog og det hele Nye Testammente paa Grædsk. 40) Naar en har faaet Attestat, skal han for en af Professoribus Theologi aflegge sin Prøve=Prædiken over et ham foreskrevet vist Sprog. Samme Prædiken leverer han til Professoren otte Dage førend han prædiker, som retter og ændrer derudi, hvad der skal rettes og ændres. Foruden denne Gang bør Professoren endda engang høre ham prædike, for saadan Prædiken gives Caracter efter dens Beskaffenhed, og Personens Fortienester. 41) Alle Promotioner til Academiske Grader skal skee paa det øverste Auditorio, hvortil Omkostningerne bør være maadelige. 42) Jngen maae bliver Baccalaureus Philosophiæ, som ey in Exam. Philos, har faaet laudabilem eller hand illaudabilem; men de, som har saaet ringere Characterer, maa efter et halvt Aars Forløb gaae op igien, om de ville, 3) Baccalaurei Philosophie maae disputere sine Præ sidde i Collegierne, og nyde Communitets Kost 2 Aar længer, end andre Studentere. 44) Til Magister=Graden maae ingen lokkes eller overtales. 45) De som forlange Magister=Graden, skulle nøye examineres af Professor Philosophæ og hverken Magister= eller Baccalaur=Grad maae forundes nogen fraværende. 46) Rectores i de de store Skoler skulle enten være Magistere eller Candidati Magisterii. 47) Magisterne maae disputere offentlig i det nederste Auditorio sine Præside, samt holde Collegier. 48) De, som tragte efter Licentiat=Graden, skulle ligeledes examineres af det Facultæts Professorer, hvorudi de forlange at promovere, samt disputere offentlig paa det øverste Auditorio under Decani Præsidio. Dog maae Licentiat=Graden ikke forundes nogen uden dem, som sidder i anseelige Embeder, eller ere bekiendte af Lærdom og Meriter. 49) Til Docter=Graden i Theologien stædes ingen uden fornemme Geistlige; til Doctor=Graden en Jure fornemme Embedsmænd, og de som ere bekiendte af grundig Lærdom. De examineres ikke, mer disputere offentlig paa det øverste Anditorio, enten sine Præsidi eller Decani Præside, og efter Promotionen maae de siden disputere der saa ofte de ville. 50) De, som forlange Doctor=Graden i Medicinen, skulle først examineres af det Medicinske Facultæt; siden disputere paa det øverste Anditorio sine Præside, om de ere Professorer, men ellers under Decani Fac. Med. Præsidiohvor de efter Promotionen har Frihed at disputere, samt at holde Collegier og practicere. 51) Forlanger Fremmede nogen Academisk Grad her, maae de medbringe Testimonier om deres Lærdom og Levnet fra de Universiteter, hvor de har finderet. 52) Professorerne skal see nøye til, at de til de Studerendes Ophold og Fremtarv henlagte beneficier, kommer de Flittigste, Gudfrygtigste, Skikkeligste og Fattigste til gode, i sær Communitetet. 53) Communitetet skal til ævig Tid beholde sine Tiender, Jordegods og alt, hvad det er benaadet med. 54) En Communitets Occonomus skal af de Theologi ske Professorer beskikkes, som aldrig maae være nogen af Professorerne selv. 55) J Communitetet skulle være 10 Borde og 10 Personer ved hvert Bord. Præsterne ved Trinitatis Kirke- og Ministri Academie nyder og Penge efter Sædvane af Communitetet. 56) Jngen Student nyder Communitetets Kost, førende han har været ved Universitetet i det mindste et halvt Aar, undtagen Jislænderne og Færøerne. For dette Beneficium skal giøres et Latinsk Specimen. De, som ere Magi stere eller Baccalaurei Philosophie maae nyde det i 5 Aar, men andre Alumni ikkun i 3 Aar. Professores Theologi skal beskikke en Communitets Provst, der nyder saadan Løn, at han kan leve. Communitets=Provsten skal dagligen være tilstæde ved Sammenkomsterne paa Communitetet. 7) Ved hvert Bord skal være en Decanus, som antages af Provsten med de Theologiske Professorers Samtykke. 60) Provsten maae foreslaae, til at nyde Communitetets Beneficium, men alle fire Theologi skal under deres Hænder udnævne dem, der skal nyde samme. 61) Der skal paa Communitetet daglig disputeres overen vis Materie paa Latin, hvorved Commensales skiftes til at være Respondentes og Opponentes; men Provsten og De cani ere Præsides hver ved sit Bord. 62) Communitetets Alumni maae ey forsømme Kirken. De skal begynde og ende med Bøn og Guds Paakaldelse; og der skal læses et Capitel af Bibelen paa Latin ved hver Samlings Slutning. 63) De, der forsømmer Kirken og deres Øvelser, skal enten mulcteres eller udelukkes af Communitetet til en Tid. 64) De, som har sidst responderet og opponeret i Communitetet, skulle altid være færdige næste Gang til samme Forretning, saa at de kunde antage deres Partes, som sligt ellers tilfaldt, ifald de udebleve. Det er alle Studentere, tilladt, at gaae ind i Communitetet, for at anhøre Exercitierne, naar de ikkun opfører sig sømmeligen. 65) Engang om Aaret maae Alum reyse ud paa Landet, eller oftere, om fornøden giøres; dog maae de ey være længer borte, end 1 Maaned, undtagen naar de skulle reyse til Norge, eller længst ind i Jylland, hvortil de maae have Provstens og deres Privat=Præceptor skriftlige Tilladelse. I deres Fræværelse nyder andre fattige og flittige Studentere det Beneficium, dem ellers tilkom, hvilket og skeer, naar nogen udelukkes til en Tid fra Communitetet. 66) Baccalaurei i Communitetet skulle disputere eengang om Aaret i Regentzen, men de andre declammere. Dog maae ingen disputere in Materia Theologica sine Præside ho log. Førend Declamatzer maae holdes, eller Disputatzer, trykkes, skal de approberes af hvers Privat=Præceptor. Et Exemplar deraf skal leveres uindbundet af hver til Provsten, for ved Aarets Udgang at samles i et Bind og hensettes paa Universitets Bibliotheket. Forsømmes den til en vis Tid ansatte Disputatz eller Declamatz, skeer derfor Udelukkelse fra Communitetet, indtil saadan Pligt er opfyldt, hvilket skeer for altid, om det forsømmes i 6 Maaneder. 67) En Professor Theologi skal hvert Aar være Jnspector ved Communitetet, som med egen Haand indskriver de antagne Alumni i Communitetets Matricul. Han skal i det mindste eengang om Maaneden bivaane Exercitierne, og raade Bod paa hvad der bør rettes. 68) Hvert Fierding Aar skulle alle Professores Theologjæ, samt Universitetets Rector og Decanus Philosophiæ gaae eengang ind i Communitetet under Exercitierne, og el lers saa ofte de finde det for got og deres Leylighed det tillader. Af de øvrige Professorer skal een i det mindste een gang om Ugen indfinde sig i Communitetet ved Exercitierne; til hvilken Ende hver af dem har sin egen Nøgel, for at kunde gaae ind anmeldede. 69) J Regenzen indtages flittige og skikkelige Studiost, hvor de nyder frie Huus=Værelse og Jldebrand, samt hvad Penge en eller anden til visse Kammere har henlagt. De har og Frihed at bære Liig, naar det af dem forlanges. 70) Communitets=Provsten skal stedse boe i Regentzen. Til Indlegning foreslaaer han de allerfattigste og skikkeligste Personer; men Theologi giver ham under deres Haand, hvem der skal indtages, naar Plads er ledig. De, som af Fundatorer udnævnes til Stipendii Kammere, skulle dog forestilles for Theologis, for ifald der skulde være noget paa deres Lærdom eller Levnet at sige, og om saa er, udnævner Vedkommende andre i deres Sted. 71) Der skal desuden være 3 Inspectores i Regentzen, hvilke ogsaa fremfor andre antages til Decani paa Communitetet. Deres Embede skal være, at give nøye Agt paa deres Levnet, som ere i Regentzen, samt med Provsteuhver fortende Dag giøre Overleg til at holden Orden og Skik i Regentzen. 72) De, som har Værelse i Regentzen, skulle være Professorerne, Communitets=Provsten og Regenz Inspectorer, ne hørige og lydige. De maae ey forsømme Morgen= og Aften=Bønnen i Regent Kirken, ey heller Prædiken om Søndagen; de bør i det mindste 3 Gange om Aaret gaae til Alters, og melde det 8 Dage forud for Jnspector, 73) Regentz=Porten skal lukkes Sommer=Aftener Klokken 10, og Vinter=Aftener Klokken 9, da enhver bør være hiemme og paa deres Kamre; hvo som udebliver om Natten, eller findes i Drukkenskab, i Klammerie, eller med dragen Kaarde og ladt Gevæhr i Regentzen, skal gandske udelukkes derfra. 74) Rector, Professores Theologi og Decanus Facultatis Philosophiæ, skulle ligeledes fire Gange om Aaret besøge Regentzen, og eftersee i hvad Stand Kammerne holdes. Inspector Theologus bør og nogle Gange anmeldet indfinde sig der, og undertiden bivaane Bønnen. 75) Enhver, som antages at nyde Værelse paa Regenten eller Communitetets Beneficium, skal skriftlig forbinde sig at efterleve alt, hvad her er befalet, under en vis Straf, hvilken Forskrivning skeer i en vis dertil indrettet Bog.