Berlingske Tidende, 1825-07-04
Beleiringen af Navarin blev fra de første Dage af April Maaned, uagtet nogle Græske Corps gjentagende forsøgte paa at fordriv Egypterne fra deres Stilling ved denne Plads, dreven med Eftertryk af Jbrahim Pascha, og Jlden imod denne Fæstnings Volds blev underholdt med Virksomhed. Jblandt de fra Grækernes Side imod den Egyptiske Leir gjorte Angreb, var det den 13de April det hæftigste, men da det Egyptiske Rytterie faldt Grækerne i Ryggen, og bragte deres Fodfolk, omtrent 5000 Mand i Tallet, i Uorden, fik det et heldigt Udfald for Jbrahim Pascha. Grækerne tabte derved over 2000 Mand Døde og 150 Fanger, hvoriblandt Generalerne Nikold og Panajoti Zastropulo befinde sig. Men ogsaa Egypterne tabte paa denne Dag nogle høie Officerer, navnlig Kalmakam og Kinja Bey, hvilken sidste døde i Modon den 11te Mai af de i Træfningen den 13de (19de) April erholdte Saar. Den 11te Mai bemægtigede Jbrahim Pascha sig ved et rask Angred og med et forholdsmæssig ringe Tab den paa en liden Ø i Baien ved Navarii værende Position, kaldet Gammel-Navarin, som bestaaer at nogle i Hast befæstede Ruiner af den gamle Stad. Den Græske Anfører, Hadschi Christo, blev tilligemed 180 Mand taget til Fange derved. Ogsaa den ved Jndløbet til Rheden, ligeover for det gam Polos, liggende Ø, Sphagia, blev taget i Besiddelse af Jbrahim Paschals Tropper. Besætningen i Navarin, som var bragt til den yderste ved denne Beleirernes Fremgang og Jldens fordobblede Heftighed, efterat det svære Skyts var ankommet (fra Egypten), forlangte om Morgenen den 12te Mai at capitulere; men de af den foreslagne Betingelser : fri Afmarsch med Beholdning af Faner og Vaaben, Indskibning paa Engelske Fartøier til Napoli di Romania og Udbetaling af den resterende Sold - bleve forkastede af Jbrahim Pascha som altfor nrimelige, og kuns Udmarsch og Lidsagelse indtil de fiendtlige Forposter blev dem lovet. Klokken 10 om Morgenen, begyndte derfor Jlden atter fra alle Batterier, og da i Havnen liggende 12 Krigskibe og de nye Mørser Batterier lavede sig til at ødelægge de saa endnu staaende Bygninger. Grækerne svarede hverken med Kanoner eller Skydegeværer, og havde trukket sig tilbage til deres Kasematter. Alt hentydede paa en nærforestaaende Overgivelse af Pladsen eller sammes Jndtagelse ved Storm, ja dens lange Modstand vilde synes uforklarlig, naar det Alt var lykkedes den Græske Admiral Miaulis, Grækernes dristigste og dueligste Søoffiter, nogle Gangs forhen og navnlig den 12te April, at trænge midt igjennem den Egyptiske Flaade ind i Havnen. og kaste nogle Forstærkninger af Mandskab, Munition og Levnetsmidler ind i Pladsen, og naar ikke Forsvars=Anstalterne vare ledede af Europæiske Officerer af forskjellige Nationer, hvoriblandt, foruden andre, nævnes den fra den Piemontesiske Revolution i Aaret 1821 bekjendte General Santa Rosaa. Men (saaledes hedder det i den fra Smyrna indløbne Beretning fra den Nederlandske Oberst Rottier, som forlod Rheden ved Modon den 12te Mai Kl. omtrent 7 om Aftenen og samme Nat de derværende Farvande) efter de omNatten fra den 12te til den 13de Mai forefaldne Begivenheder maa man nu vente paa, hvilken Jndflydelse disse muligen kunne have paa Udfaldet af Egypternes Land=Operationer, paa Morea. Disse om Natten efter den 12te Mai stedfundne Begivenheder ere ingen andre end den allerede fra flere Kanter meldte Opbrændelse af enDeel af den Egyptiske Flaade, navnlig Fregatten Asia paa 44 Kanoner, to Corvetter og tre Brigger &c.