Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-21
Udenlandske Efterretninger Spanien. Om de Uroligheder i Madrid, som tilforn kortelig ere berørte, haves endnu kun ufuldstændige Efterretninger. Journal des Debats fortæller efter den Madrider Gaceta, at Natten efter d. 2den viste sig i Toledogaden foruroligende Symptomer og hørtes Oprørsskrig; men, førend Politiet og Militærmagten kunde komme derhen, havde allerede et betydeligt Antal agtværdige Borgere indfundet sig, for at gjøre Ende paa Scandalen og vise deres Hengivenhed for Dronning Jsabella d. 2dens Regjering. To af Urostifterne bleve liggende døde paa Pladsen; flere bleve saarede, og Mange bleve arresterede. - Et andet Blad, El Siglo, tillægger disse Begivenheder større Vigtighed. Det fortæller, at Madrid befandt sig i et Slags Anarchi. Flere Jndvaanere, som det nævner ved Navn, bleve i Gaderne angrebne af Carlisterne; disses Bander gave sig Udseende af natlige Patrouiller og foretoge flere Arresteringer, især af Dronningens Venner. Bladet beklager, at Borgergarden i Madrid endnu ikke var organiseret, og at Decretet om de kongelige Frivilliges Afvæbning ikke med større Strenghed var bragt til Udførelse; det anseer Faren for truende og opfordrer Regjeringen til strenge Forholdsregler. Endnu en anden Tidende tillægger de kongelige Frivillige hele Skylden; den beretter, at Uordenerne allerede havde vedvaret i flere Nætter, da endelig en Hob af Urostiftere gik saavidt, at den i Qvarteret Cebada under Raabet, "D. Carlos leve! fyrede paa Dronningens Venner. Derpaa trak de sig tilbage til et Huus i Toledogaden, hvilket de havde givet Navn af Carl d. 5tes Palais, hvor de gjorde en fortvivlet Modstand. 5 eller 6 bleve dræbte; omtrent 30 bleve saarede, hvilke alle bleve af Soldaterne bragte i Fængsel. Ogsaa denne Tidende raader til Strenghed. Disse Raad syntes Regjeringen at ville følge; thi den havde givet befaling til at oprette Mitærcommissioner, som i deres Undersøgelser skulde gaae alvorlig og summarisk tilværks. Senere Efterretninger fra Madrid have mældt, at Roligheden var indtil d. 7de ikke videre bleven forstyrret; men at Regjeringen var i den største Bekymring og havde truffet de omhyggeligste Forsigtighedsregler. Flere Medlemmer af den kongelige Ret i Madrid vare blevne afsatte, som Carlister. Da Decretet af 16de Febr. om Borgergarden fandt stor Modstand overalt i Landet, saa udstedte Dronningen de 1ste Marts er nyt Decret, hvori hun erklærede, at hun i et Circulære havde opfordret Generalcapitainerne til at afgive deres Mening om, hvorvidt hiint Decrets Bestemmelser vare anvendelige og lode sig forene med de allerede bestaaende Borgervæbninger, samt med Hensyn til disse befalede, at enhver væbnet Magt, som under Navn af Borgergarde, eller Jsabella d. 2dens Frivillige, eller hvilkensomhelst anden Benævnelse, allerede var organiseret, skulde fremdeles vedblive og staae under Generalcapitainernes umiddelbare befaling. - Llanders tilforn omtalte Forsikkring med Hensyn til Borgergarderne i Catalonien er altsaa dermed retfærdiggjort. Forat bestride de overordentlige Udgifter, som Opstanden i Alava, Guipuscoa og Biscaia udkræver, har Dronning-Regentinden bemyndiget de administrative Deputationer i disse Provindser til at hæve en overordentlig Afgift, hvilken ogsaa de Geistlige skulle betale, ifølge en Artikel i Loven, der gjør dem det til Pligt, at bidrage til de Udgifter, som Landets Beskyttelse og Forsvar gjøre nødvendige. Efter Breve fra Bayonne er ogsaa Tilstanden i hine Provindser af den Beskaffenhed, at den maa vække megen Bekymring. - Der tales om alvorlige Misforstaaelser imellem Regentinden og hendes Søster, Jnfanten D. Franciscos Gemalinde, og man tillægger disse saameget desto større Vigtighed, som der skal have dannet sig et Parti, der stræber efter at overdrage Regentskabet til Jnfanten. Frankerig. Forhandlingerne om Loven imod de politiske Foreninger begyndte d. 11te, efter at Hr. d'Argout først paa en ubehagelig Maade havde overrasket Kammeret med et Andragende om Bevillinger til hemmelige Udgifter. Hr. Ludre aabnede Debatterne med at bestride Lovforslaget, som han kaldte en Yttring af et oprørende System, der gik ud paa at ind gode Andre den samme jammerlige Frygt, hvoraf man selv var plaget. Han var yderlig bitter mod Ministeriet. "Smidigt og krybende mod Kongen", sagde han blandt Andet, "søger det paa enhver Maade at skræmme Folket. Den Lod, det har bestemt Folket, er: Elendighed, hvis det tier, Kartetscher, hvis det beklager sig. Regjeringen har gjort uendelig meget Ondt og derved paadraget sig mangfoldigt Had; den er sig dette retfærdige Had bevidst og er derfor bleven forfølgelsessyg o. s. v. Efterat Hr. Keratry havde taler for Loven, reiste Hr. August Portalis sig og bestred den, som upolitist, anarchisk og uconstitutionel. Han undrede sig over, at Ministrene foresloge en saaden Lov, da de dog havde deres tidligere Deeltagelse i deslige Foreninger at takke for deres nærværende høie Stillinger, og fremkom i denne Anledning med den bidende Yttring, som frembragte heftige Bevægelser paa Ministerbænkene, at enten havde Foreningerne godtgjort deres Nytte ved at bringe saadanne Folk til Roret, og hvorfor skulde man da undertrykke dem, eller de havde bragt slette Subjecter i Veiret, og hvorfor skulde man da antage en Lov, "som just udgjorde en integrerende Deel af disse slette Subjecters Regjeringssystem? J Løbet af Debatterne talede General Jaqueminot, Hr. Fulchiron, Ministrene Barthe og d'Argout for, Hr. Salverte og Garnier=Pages imod Forslaget; ved Postens Afgang stod Ministeren Guizot paa Talerstolen. Man bemærker, at hidtil kun begge de extreme Partier i Kammeret have taget Deel i Debatterne, nemlig Ministeriets ubetingede Tilhængere og de republikansk sindede Medlemmer, medens derimod baade den saa kaldte dynastiske Opposition og det tredie Parti have ganske afholdt sig fra Kampen. Det hedder, at dette Parti vil i denne Sag forene sig med Oppositionen om at fremføre et Contraforslag, som skal gaae ud paa, istedetfor at undertrykke de politiske Foreninger, at organisere dem saaledes, at de ingen Fare skulle medføre for den offentlige Rolighed, og at Hr. Teste skulde faae det Hverv, at udvikle et saadant Forslag i Kammeret, men man tvivler om, at selv denne Forening vil udrette Noget, da de Ministerielles numeriske Styrke er overveiende i Kammeret.