Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-07-24
Roxburgh har beregnet Forholdet mellem Caoutchoucen og den vandagtige Deel af Saften til 15 1/2 af 50; men Mr. Scott paastaaer, at Forholdet i Assam er fra 4 til 6 Dele af 10. Følger man end Rorburghs Beregning og antager, at hver Tapning i Gjennemsnit giver 1/2 Mand, saa ville 40000 Træer, tappede 4 Gange aarligen, give 24000 Mand a1,920000 Danske Pd. Dette Overslag har imidlertid kun Hensyn til de Træer, som man formoder at den nordre Side af Dalen indeholder; men ogsaa omkring Goalpara og Borhath og paa den sydlige Side af bemeldte Dal har man fundet dette Træ, saa at der er god Grund til at antage, at det med største Lethed kan forplantes. Dette mærkelige Tre findes almindeligen enestaaende, nu og da seer man dog to til tre sammen. Det er et af de skjønneste Skovtræer og staaer kun tilbage for Banianen deri, at dettes Udstrækning er ubegrændset. J flere Miles Afstand kan man skjelne det fra andre paa dets store, tætte og majestætiske Krone. Hovedstammen paa et af de største Træer fandtes at være 74 Fod i Omkreds og med Bistammerne 120; dets Høide var 100 Fod, og Arealet, som bedækkedes af dets Grene, 610 Fod. Synet af Træet, naar man nærmer sig dets Stamme, er majestætisk. Det skyder Grene saavel fra Stammen som fra selve Grenene, og disse have en naturlig Tilbøielighed til at slynge sig omkring Stammen eller Grenene. Naar Træet kastet sine Rødder enten fra Hovedstammen eller nær denne løbe disse almindeligen ned af Stammen og give der ved Træet et høist malerisk Udseende. Ofte forplanter Træet sig selv paa andre Træer, og saasnart det sidder rigtigt fast, kaster det sine Rødder ned i Jorden. Disse søge igjen efter deres Natur hinanden, og et Slags Ret dannes saaledes omkring Træet Eftersom Træet skyder flere og flere Rødder, formindskes Afstanden imellem dets Forgreninger, og tilsidst dannes en fast stærk Cylinder rundt omkring det Træ, som modtog den unge Nybygger, og det qvæles formeligen under Omfavnelsen af Couchoucen. Saften erholdes ved at gjøre horizontale Jndsnit i de større Rødder (Stammer). Jndsnittet gjøres almindeligviis ligge til Vedet eller endog ind i det; men Saften selv erholdes fra Barken. UnderJndsnittet graves et Hul i Jorden, som bedækkes med et stort Blad for at modtage Saften. Naar Saften er god, har den næsten Udseende som Fløde og har en meget fiin hvid Farve; dens Godhed af hænger af dens Tykkelse. Naar man gnider faa Draaber i den flade Haand, adskiller strax Caoutchoucen sig, og naar man ælter dette med Fingrene, bliver det elastisk. J eet Træ kan der gjøres mange Jndsnit; Saften flyder meget stærkt i Begyndelsen, men formindskes snart; om Natten flyder den stærkest. Efter 2 til 3 Dages Forløb lægges et Plaster af Caoutchous paa Jndsnittet, og Blødningen hører da naturligviis op. Tilberedelsen af Caoutchous er nu i fuld Gang, og formodentligen vil endnu i Aar et ikke ubetydeligt Qvantum blive udført. Man er imidlertid meget vred over, at John Company (det Ostindiske Compagnie) har befalet, at det skal tillaves ligesom det Sydamerikanske i Flaskeform, og mener, at dette meere passer sig for en Nation af Drankere end for en, der har saamange Afholdenheds-Selskaber, som den Engelske; men det gaaer vel Compagniet som andre smaa Handlere, der mene, at det er Udseendet og ikke Qvaliteten, som sælger Varerne.