Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-25
Provindsial-Stænderne i Roeskilde. Den 8de Novbr. foretoges endvidere Sagen angaaende Udkast til en Placat om Gjerder og Tuers Jerning paa Island. J Mødet den 9de Novbr. blev Sagen angaaende Udkastet til en Forordning om den fremtidige Afsoning af Bøder og visse andre Pengeforpligtelser foretaget til Behandling. J Mødet den 10de Novbr. bemærkede Sognefogderne Peter Jensen Vest og Mads Christian Mathiesen at de havde modtaget nogle Andragender og Hoveriets Afskaffelse, som ville blive at aflevere til den i Anledning af Kammerraad Drewsens Forslag nedsatte Committee, Sognefoged Mathiesen bemærkede ligeledes at have modtaget et Andragende om en nye Matricul. Til endelig Behandling foretoges Sagerne angaaende 1 Jurisdictionsforholdene i de Sager, der anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølge ning af Lovens Overtrædere. 2. Om Høst og Maanedsting paa Færøerne. 3. Om Pengevæsenet paa Island. Professor Bang forelæste derpaa Forsamlingen en Petition fra Dugmagerlauget i Kbhvn. om Forbud modat Fattigvæsenet fabrikerer Klæde. J næste Møde den 11te Novbeforedrog den Deputerede Jørgen Mathiesen Huse mose et Andragende om Hoveriefrihed fra Bonderne paa Stamhuset Hofmansgaves Gods, og fra Gaardmændene i Søndersøe og Skambye Sogne Derefter foredrog Cancellieraad Hempel et af ham anmeldt Forslag om Midler til at fremmeNæringsveies Opkomst i Provindskjøbstæderne, hvori han fremstillede følgende Puncter til Forsamlingens Overveielse: 1. At Kjøbstæds Næringsveiene maatte giengives en Deel af deres Rettigheder, og Haandværkerne paa Landet indskrænkes til visse Fag og et vist Antal, samt i at Fal paalægges en Næringsafgift i Forhold til den Kjøbstæd-Haandværkere maa yde. 2 At Grændsen, nøiagtig maa bestemmes for enhver Næringsvei og ikke flere Borgerbreve paa nogen Haandtering til stædes, end Communens Størrelse og andre locale Forhold udkræve. 3. At Næringsveiene maa fra des ved Forbud mod Jndførsel af fremmede Fabrikata. for saavidt det skjønnes at vore egne Professionister kunne forsyne det Offentlige dermed telstrækkelig Mængde og af forsvarlig Godhed. At Tolden maatte paalignes Beboerne, eller betydeligt nedsættes og Consumtionen ophæves imod en passende Godtgjørelse, fordeelt paa samtlige Communer i Kjøbstæderne og paa Landet. 5 At Byeningsskatten og Bankrenten betydelig maatte nedsættes, og Commune Afgifterne ikke opkræves efter vilkaarlig Ansættelse; men en fast Norm udfindes til at ligne dem paa Eiendomme, Næring, Formu- og Vilkaar. 6. At Filialbanker og Laane-Jnstituger maatte oprettes, og 7 At Kjødtaxten for Slag gerne maatte hæves. Den kongelige Commissarius demærkede, at der i Fortiden herskede en større Tilbøielighed til at ophæve det Udelukkende i Neringsrettigheden end numstunder, og beviste at ved 3 den sonere Lovgivning var sat en snædtere Grændse i for Landhaandværkernes Ret til at holde Svende og Drenge. Da flere af Forsamlingen vare af den f. Formening, at Forslaget indeholdt saamange og neensattede Jndstillingsposter, at det ikke i dets nærværende Form, synes at egne sig til at tages under Behandling, fandt Proponenten sig foranlediget til at indskrænke sin Begjering om en Committees Nedsættelse til Andragendets 1ste Post.