JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Spanien. En Englænder giver følgende Skildring af Spanien, Financerne ere ødelagte, Folket bragt til Bettelstaven og Handelen vover neppe at opløfte Hovedet; Ministeriet er afhængigt og uden Talent - Adelen liderlig og forarmet - Geistligheden egennyttig, uoplyst og tyrannisk - Krigstanden hæver sig over al Tvang og Disciplin, og da den gjør Regning paa, at den er uundværlig for Hoffet, giver den sin Kaadhed Tøilen baade mod Venner og Fiender - Almuen viser kun sin Kraft ved at træde Lovene under Fødder. ordnede Hobe af Banditter oversvømme Landet, og intet Øjeblik er man sikker paa Liv og Eiendom. - J Søstæderne hersker stor Gjæring og Tilbøielighed til Oprør, men ellers allevegne en stor Ligegyldighed, og man kjender ingen anden politisk Bevæggrund, end Frygt - disse ere Elementerne som udgjøre Ferdinand den 7des Monarchie og dog vedbliver han med lige Haardnakkenhed at vægre sig for enhver Forbindelse med de nye americanske Stater og truer med ved Vaabenmagt at ville hævde sit Overherredømme, medens Algierske Sørøvere og Columbiske Kapere, bortsnappe Handelskibene ved Jndløbet til Havnene. Uagtet Politiets Paapassenhed opsloges 1825 følgende Pasquil paa Gadehjørnerne i Madrid: "Jntet mangler i din Lykke mit dyrebare Fødeland; du har Munke og Græshopper - Politiet; Havne uden Skibe, Tropper uden Buxer, en glimrende Geistlighed, Landeveie fulde af Røvere, et Folk deelt i Partier af alle Farver, en Konge, som ikke er uvidende herom, men ikke tør gjøre noget; Papirpenge, som ere bedre, end de burde være, vi mangle ikke andet, end et Jubelaar, og dette har Paven givet os. Blandinge.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Den Britiske Budskabsmand i Lissabon Sir Willam, A Court skal i samme Egenskab forsættes til det St. Petersborgske Hof istedet for Lord Strangford, som afgaaer fra samme Post. Sendemanden i Madrid Hr. Frederik Lamb bliver Budskabsmand i Lissabon i Sir Williams Sted. Det heder, at saavel Sir William, som og Sir Charles Stuart, der i endeel Aar var Ambassadør i Paris, Greven af Clamwilliam, Sendemand i Berlin (hidtil kuns Jrelandsk Adelsmand og Hr. John Lambton, Spigersøn af den rige Grev Grey og selv betydelig Godseer i Grevskabet Durham, for hvilket han ogsaa har Sæde i Parliamentet, skulle optages i den Britiske Adelstand.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Det har forhen været meldt, at et Fransk Skib Olivier, den 4de Dennes blev taget af en Algierer, og at Skipperen, siden tog Skibet tilbage, ved at lukke for Algiererne, da de sad nede i Skibsrummet og poculerede, samt at en Spansk Told-Cutter, som kom til, hialp Franskmanden at faae Skibet ind til Almeria, og fremdeles at Algiereren, som var i Nærheden, løb efter det ind til Almeria og forlangte Skibet udleveret som hans lovlige Eiendom, da det var forsaavidt i hans Besiddelse, at det ikke kunde have bjerget sig ind til Land uden Spansk Hjælp. Den Spanske Commandant fandt Opfordringen billig og udleverede Skibet, men satte naturligvis Skipperen fri. En Maaneds Tid derefter, da Skibet endnu laa ved Almeria, kom Tidende derom til Chefen for den Franske Station ved Cadix Mr. de St. Priest, som sendte Orlogsbriggen Lynx did for at reclammere Skibet, og det lykkedes den Spanske Commandant at mægle saaledes imellem de Franske og Algiererne, at de første betalte 4000 Franker for Algierernes Uleilighed, og kvitterede derpaa Skibet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Den Portugisiske Prinds Dom Miguel ventedes til London den 10de eller efter Andre den 12te Dennes, hvor han skal beboe Grev Dudleys eget Pallads, imedens at Greven selv imidlertid vil nøies med at losere sig ind i Statssecretariatet for Udenlandsvæsenet. Som Beviis paa hvormeget der i England gjøres af bemeldte Prinds, kurde anføres, hvad Hamborgs Correspondent beretter fra London, at den Kongelagt, som skulde hente ham fra Calais, commanderedes af Admiral Sir William Soste, men hvad der imidlertid giør et stort Skaar i denne Beretnings Troværdighed, er dette, at der blandt alle Englands 189 Admiraler, Vice- og Contra Admiraler ikke findes eeneste af saadant Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Den Opsigt, som Giraffen har gjort i Paris, overgaaer næsten al Beskrivelse. Den har havt Besøg af den hele Orleanske Familie; denter med et talrigt Følge spadseret fra Paris til St. Cloud, for at vises Kongen. En Deputation fra Videnskabernes Academie forføiede sig ligeledes derhen, for at forklare Hs. Majestæt Mærkværdig hederne ved dette Dyr, og Geoffroy St. Hilaire var Taleren. Han og Mont; havde ladet trykke Smaaskriften om Giranten og paa Vaudevilletheatret er opført et Stykkegraffe. Ogsaa i Madens Rige, er den bleven optagen. Man har Giraffe, Uhrnøgler, Giraffe=Brystnaale, Armbaand, Pengepunge &c. Endog paa Dameklædernes Besætning findes Giraffer. Dette Dyr er det første som levende bragtes til Frankrig; men i Jtalien underholdt mod Slutningen af det 15de Aarhundrede Storhertugen af fjorenzen levende Giraffe. Af Historien veed man, at Julius Cæsar, 708 Aar efter Roms Opbyggelse bragte een til denne Stad, for at møre Rommerne. Under de paafølgende Keisere brugtes Giraffen hyppigen i Circus=Spillene og ved Triumferne over afrikanske Fyrster.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Forfatteren til Sangen Freutruch des Lebens (Fryd dig ved Livet), som engang gjenlød over hele Enropa, Usteri, er den 20de Juli dette Aar død i Rapperwyl, hvor han var Raadsherre, i en Alte af 66 Aar. Han havde havt Opsigt over mange Skolet og Kunstanstalter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Selskabet for Kunsterne og Agerdyrkningen i Charles ton har faaet tilsendt et Par Damesko af Maroquin, som paa een Dag vare forfærdigede af Skindet af en Ged, der endnu var levende samme Dags Morgen. Jnden tolv Timer er altsaa Dyret dræbt, Huden aftrukken, beredt til Skind og deraf syet et Par Sko. Amasaa da indiske Færderenelandet. faaet An Rich, naar
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Man har i Landet vist nu Tykken eller Paven, Hvor han er kommen hid, fra Læsægeller Skaven. Vestervedsted, Hviding Herred, Haderslev Amt, noget fanden for Ribe, skal man have hørt den 7de Dennes, om Aftenen en stærk Kanonade paa Havet, og som varede i tre Klokketimmer. Følgelig kan det vel ikke have været af det Slags, som Peder Ruses Skrald paa Anholt. Nogle Huse i Byen vil man have fornummet at bryste. Yderligere Bekræftelse forventes med næste Post. Af alle Mirakeldoftere, Hexemestere, Kiøgemænd, K. er ingen meere bekjendt i Ride Egn, end den saakaldte Klogemand ved Gredstedtro i Haderslev Amt. Endskjønt han til at helbrede Sygdomme ogsaa betjener sig af liidvortes Medicamenter, bestaaer dog hans fornemmeste Lægemiddel i smaa Poser, som den Syge bærer i en Strikke om Halsen, imellem Skuldrene, for Hjertetulen og andre Steder, hvilke Pøser det paalægges den Syge at brændenaabnede, saasnart Kuren er fuldbragt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Nyligen søgte et Fruentimmer, det led af hysteriske Tilfælde, Raad hos Stiftsysikus i Ribe, efterat hun i lang Tid uden Nytte havde consuleret foromtalte Klogemand og baaret paa tvende Poser, den ene for Hjertekulen og den anden i Nakken. J den ene fandtes et lidet Stykke Dyvelsdræk og i den anden to smaa Breve fra Michael (Over engelen?) indeholdende en Mængde Kors, Krimskrams og enkelte Bogstaver, og det ene tillige derimellem nogle meningsløse Ord. De sluttede med: Amen, Amen, Amen. Jesus giør det Amen. - Ønskeligt var det og Justitsen kunde komme til at correxe slige Bedragere vedbørligen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Blandinger. Hr. S. Salomonsen anlægger med kgl. allern. Privilegium en Silkefloshatte=Fabrik i Kjøbenhavn. Entree=Prisen til Madam Catalanis første Concert i Kjøbenhavn bliver 3 Rbdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Bekjendtgjørelser. For den hædrende Opmærksomhed vore ærede Velyndere og Venner have viist os paa vor høitidelige Foreningsdag, tillade vi os herved at aflægge vore Hjerters rørte Tak. Aalborg, den 20de December 1827. C. J. Johnson, S. Johnson. sed Kiellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Næstkommende Løverdag den 22de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 7, afholdes en Generalforsamling i Selskabet. Jn Aalborg, i Directionen for det dramatiske Selskab, da den 19de December. 1 kan snan 8. Af Nørlund, Børstedlund, og Alder Godsers Overformynderie, kan strax eller til 11te Juni Termin, 13.8, imod besal. let Sikkerhed. erholdes tillaans 269 Rbd. 2772 s. Sølv, haar man derom hemendenens til undertegnede Forvalter, ved bemeldte Godskolmen anatur, Nørlund pr. Hobwan den 18de December 1827. inge. Aasmussen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Af Kjøbmands-Liighuus Rassen, kan strax, imod befalet naar Sikkerhed. erholdt tillaans god Rbd. Sedler, naar man derom henvender sig i Laugeis Oldermand Haasus anaamand Chr. Hr. Sødring. for godt af bestemme, i Aalborg eller Sundbye. Stedet Peters Haab uden Vesterport, kan gaaes tilLie første Pensio Rørid. af 1 mk. Peter Holst. er Rd. Antona paa den med Øen Rygen forbundne HalvøeVistor, ogsaa Vittund kaldet, er oprettet et Skrivt, som fra 1ste Januari næste Aar af, skal uafskudt hele Aaret igiennem brænde, og bliver daglig tændt en Time efter Solens Nedgang og stukket en Time for dens Opgang. Foret klæver sig 197 Preussiske Fod over Havspeiler, dannes af 77 Lamper, tilmed paraboliske Reverberen, og en paa 5 til 6 Milegsigtbart, for alle Søefarende tilsømt komme fra Lybeks og Rostoks=Farvande, fra Belterne og Sunder, ligesom ogsaa fra de Svenske Russiske og Preussiske Østersøes Havne. For de Sidste i Særdeleshed bemærkes at de faae Fyret i Sigte i N. N. V. a 3/4 Valtsaasnart de have naaet Hukken af Jasmunden Fyrret belysen tre Fjerdevarter af Horisonten, nemlig fra S. S. O. 3/4 O. til V. S. V.; S. Taarnet staaer omtrent 8 Kabellængder mordvestlig fra den høieste Klint paa Arcona i 348, 322 Lægade fra Ferrø og 542 41712 nordlig Brede, og afgiver med sit 52 Fod høie Muurværk, som den Aspudsning er opført af brændte Muurstene, og hvor oven paa Lygten hæver sig, ogsaa et Daamærke for Østersøesfarerne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Aalborg, i det Kongelige Preussiske Consulat, den 17de December 1827. ensinguuld ans Niels Wigelsen, angaa ingen og saagaa Vice-Consuldus. Af Elmquists Læstfrugter er December=Heftet udkommet og indeholder jo Josebeth. Fortælling af J. Schopenhauer. - En Sommernar Af Fr. Sneedorff Birch. - De tre Konger, eller: den øde Kirkegaard. Steenjomfruen ved Lohra. - Hortense Victorie du Serry. En original Fortælling af Hanna Jrgens. - Bjergelide. Et jydsk Folkesagn af Schaldemose. - Cæcilia Stuart. Historisk Novelle af Vachsmann. - Jørgen Jørgensen, Gouverneur af Jsland. - Constantin Canaris. Postduen. Søslaget i Bugten ved Navarino. da Sønnen i samme Anledning. - Søstrene. En Epilog.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Fremdeles modtages Subskription hos Boghandler og Bogbinder Vogelius i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Nyen Catharineblommer, Figen, Confect Rosiner, fine raspede Krakmandler, lystet Ingefær, Valnødder og franske Frugter, Lavers, Oliven, Provenceolie, franske Kirsebær, Carrystoff, alle Sorter nye Urtekram= og Specerievare, friske Citroner, fiint Hosdemeer, Punsch-Extract og Rom, gode Medde, gammel Viin, Tavel og engelsk Porter, aflere Sorrekludeglet Hør og fine heglede Hørblaar, gode Uldkarter, m. mk mig sælges til de allet billigste Priser hos Briginaanan no antis paa Rybsahmann.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Det Sted i Nørre Sundbye der for Tiden beboes af Procurator Høgsted, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, og kan accorderes med Christen Sundergaard sammesteds, utal melland.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
i Paa Øslands Fajande 2 og Potte=Fabrique, kan bekommes alle Timentioner af Salve Krukker til Brug for de Dherr.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Apothekere her i Jyllandsmemlig: af hvid eller blaa FajanceGrussering; Ugeleds ogsaa Simpled Størrelsen behager enhver Liebhaversel at ordinere, fra 1 Pund til 1 eller 1/2 Lod, naar derom blivet givet Bestillinger i portofri Breve, aflagte hos Hr. Kjøbmand Borresmidth i Aalborg. Varene skal blive emballerede Schovista Fabrikken skal disse blive frit leverede hvor som helst Liebhaverne selv behagelig maatte finde et Øelands Fasanen, Potte; Fabrique, tignonde 3de tember. C. Beck, Fabriker.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Samtlige Grund-Eiere heraf Byen meddeles herved Underretning om, at de udarbeidede Regler for Eiendommenes nye Ansættelse i Grundtart ligge til Eftersyn paa Raadstuen i 8 Uger fra Dato, hver Dags Formiddag fra Kl. 11 til 12, og at bemærkninger derved i Tidens Løb modtages fra enhver Vedkommende. Aalborg Raadstue, den 18de December 1827. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Hos C. W. Holst er at bekomme: hollandsk tyk Rune tobak, hollandske Oste og dito Genever, samt bedste Christiania Ansioser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Fede flamske Sild ere i større og mindre Qvantiteter, samt stykkeviis a 3 s., at bekomme hos Mathias Hoffmann. Et udmærket godt fyrre Bougspryd, 21 Alen langt og 20 Tommer i Gjenneminit, og særdeles skikket til tvende Møllearle, er tilkjøbs i Frederikshavn hos Rørbye.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Nogle smaa Pigebørn ønskes til Jnformation, og 2 a 3 kunne ligeledes modtages fra Landet i Kost og Underviisning hos Frue Suckow ved Vestervort i Aalborg. Et Par Mahogni=Commoder, et dito Syeskrin, et rund klappet Birke=Schatol og en Fyrre=Dragkiste, ere at faae tilkjøbs paa Klosterjordet Nr. 204, for den billigste Priis muligt. Smukke Nytaars-Ønsker (for 1823) ere at faae tilKjøbs hos Bogtrykker Wandall paa Algaden Nr. 2.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Proclama. Paa Sæbye Kjøbstæds Forstrand er Natten til den 24de f.M., uden levende Folks Medfølge, inddrevet et Slupskib, lastet med Kornvare og nogle Fjerdinger Smør, efter Opgivende uden Mærke; derimod er forefunden et Bræt, paaskrevet Hans Svendsen, og paa et grønmalet Ditto, saavidt skjønnes, H. Kjeldsen, samt et Ditto mkt. H. S., ligesom Storluge-Bielken ogsaa er funden mærket CR Eiendom en Eieren eller Eierne indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, til, inden den i Loven foreskrevne Tid, af Aar og Dag, for mig at legitimere deres Ret til det Bjergede. Hiøring Amthuus, den 12te December 1827. Graab.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Auctioner. Jfølge Kongelig allernaadigst Befaling afholdes Torsdagen den 27de d. M. Formiddag Kl. 11, i Bisperesidentsen her i Byen, offentlig Auction over sammes Bortleie til Beboelse, fra næste Paaske=Flyttetid. Conditionerne ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen. Aalborg, den 19de December 1827. Moltke. J. Stockholm.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Efter Begjæring af Procurator Juul i Aalborg paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver den Christen Pedersen af Bratskous Møllegaard tilhørende Parcel No. 2 af Hovedgaarden Oxholm, Hartkorn 1 Td. 1 Fdkr. 1 ½ Alb., opbuden til Salg ved 3de Auctioner, hvoraf de 2 første holdes paa Hann-Herredernes Tingsted, i Fjerritzlen, men den sidste i Bratskous Møllegaard, Tirsdagen den 8de og 22de Januari samt 5te Februari 1828, hver Dags Formiddag Kl. 11, hvile ket herved, overeensstemmende med Magten af 23de April 1817, til Panthaveres og alle andre Vedkommendes Efterretning, kundgjøres. laine. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaardnasserne, den 3die December 1827. Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Løverdagen den 22de December næstkommende, Kl. 10 om Formiddagen, afholdes offentlig Auction i Haals Bye, under Grevskabet Lindenborg, over afg. Tømmermand og Muren Frederik Ekkermanns Efterladenskaber, bestaaende af: endeel Mands Gangklæder og Linned, 1 Kakkelovn, 1 Sølv Lommeuhr, en betydelige Deel Snedker= og Tømmer=Redskaber m. m., saavelsom noget appendir Gods; efter Conditio Lysthavende indbydes. Lindenborg, den 9de December 1827. ner, som paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Paa Skifteforvalterens Vegne, i hans Fraværelse, Tilemann, Fuldmægtig.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Torsdagen den 27de) December Kl. 11 Formiddag, bortsælges ved Auction som afholdes paa Tingstedet her i Byen; Huset No. 146, Litra b. No. 1, beliggende i Mel gaden i Nibe, bestaaende af en Bygning paa 3 1/2 Fag. Bindingsværk med Straatække. tilhørende afgangne Kjøbmand N. A. Færchs og efterlevende Enkes fælleds Boe. Nibe, den 10de December 1827. Koefoed. c) J de forrige Bekiendtgjørelser stod: den 28de, istedetfor den 2de Torsdagen den 27de ) December Kl. 10 Formiddag, bortsælges ved Auction som afholdes paa Tingstedet her i Byen: Huset No. 185 beliggende i Store Nørregade i Nibe, bestaaende af en Bygning paa 3 Fag, Bindingsværk med Straatække tilhørende afgangne Consumtionsbetjent Nicolai Holms Enkes Stervboe. Ribe, den 10de December 1827. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
1) J de forrige Bekiendtgjørelser stod den 26de, istedetfor den 3de. Da forrige Herredsfoged Hansen og Skifteforvalteren hans senere under Behandling tagne Boe, ikke har opfyldt Conditionerne hvorefter Hansen den 23de Januari 1826, lo sig Bratskous Mølle, m.v., tilslaae, ved den da derover, efter Udlægshaverindens, Frue Justitsraadinde Hillerups Reqvisition, afholdte 3die Auction, saa bliver, ifølge hendes Fuldmægtigs, Procurator Juuls Begjæring, disse Eiendomme, som ere beliggende i Brovst Sogn, Østerhann-Herred, Hjøring Amt, og bestaaer af : et til Beboelse indrettet Huus, med tilliggende 6 1/2 Td. Agerland og 2 1/2 Td. Land Eng og Tørvemose af Parceller fra Bratskou, samt en ganske ny Hollandsk Vindmølle, med Mølleskyld 7 Td. 4 Skp., for ovennævnte Kjøbers og hans Boes Regning, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, hvoraf de 2de første holdes paa Herredernes Tingsted i Fjerritzlev, og den sidste i Bratskous Møllegaard, Tirsdagen den 8de og 22de Januari, samt 5te Februari 1828, hver Dags Middag Kl. 12; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle og en hver Vedkommendes Efterretning, kundgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, sal. den 3die December 1827. re Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
Tyriklitet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
Tingene begynde nu at faae et noget fredeligere Udseende, da Storherren ikke allene har ophævet den paa alle Nationers Skibe lagte Embargo og paany tilstedet de tre bundsforvandte Magters Budskabsmænd den sædvansmæssige Ret til, at sende deres Brevskaber til Grændsen, med Tartarer, der i Tyrkiet altid bruges som Jlbud, men endog ved Mellemhandling af den Østerrigske Jnternuntius indladt sig i etslags Underhandling om de Græske Anliggender, og man vil vide, at han skal være bleven villig til at inddrømme Grækerne omtrent saadanne Privilegier, som enten Fyrstendom merne Moldau og Vallakiet, eller, efter Andres Sigende, som Servien nyder. - J ingen af Tyrkiets Havne, saa vidt vides, er tilføjet de Christne nogen Overlast i Anledning af Ødelæggelsen ved Navarin, hvilket geraader Tyrkerne til stor Ære. Jbrahim Paska, som fire Dage før hin Tildragelse indtraf til Navarin, udstedte streng befaling til at afholde sig fra at fornærme nogen Franker, med Tilføjende, at Enhver, som skulde formaste sig hertil, skulde strax paa Stedet straffes paa Livet. Heller ikke mod Grækerne har han gjort sig skyldig i nogensomhelst af de Grusomheder, der ere blevne lagte ham til Last. Han var, efter de sidste Tidender, i Navarin, sysselsat med saavidt muligt at bjerge Levningerne af sin Flode, af hvilken de fleste Førselskibe og omtrent en Snes mindre Orlogsmænd, saasom Corvetter, Brigger a., vare i Behold. Desuden forefandtes endnu Caputana Begs og Patrona Begs Linieskibe og tre Fregatter, men samtligen i ubrugbar Stand. Tyrkernes og Egypternes Tab anslaaes til 8000 Mand Døde og 1000 Kvæstede. Af Skibe brændte kuns fem under Slaget. Resten bleve jagede paa Land og derefter brændte af Tyrkerne selv. Jbrahim var tilstrækkeligen forsynet for 3 til 4 Maaneder, og saasom Navarins Havn nu var ganske aaben, kunde han ikke mangle Tilførsel. Slottet paa Øen Chios eller, som den nu heder, Scio, blev efter de sidste Efterretninger, som række til 16de November, vedvarende beskudt af Fabrier, uagtet baade Admiral de Rigni havde sendt Corvetten Pomona did for at paalægge ham strax at forlade Øen, og Sir Edward Codrington ligeledes havde sendt en Orlogsbrig, derhen i samme Ærinde. Men han agtede det ikke, og skal endog have fornærmet saavel den Østerrigske som og den Britiske Consul, hvilket dog muligen kan paadrage ham en alvorlig Tugtelse om en føje Tid, naar de tre Magters Skibe igjen kunne blive oprinkede til at seile ind i Archipelaget.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
Blandinger. Det største Aften Thee-Selskab i Europa gives hos Baron Qvintello paa hans Landsted ved Lissabon. Det varer fra Kl. 7 om Aftenen til Kl. 4 om Morgenen og Selskabet bestaae sædvanligen af 5000 Personer. Naar Theen er drukket, gaaer et Tæppe op, der opføres et Fransk Lystspil, Opera a.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
J Paris ere nu lange Negle i høieste Mode. De maa staae en Fjerdedeeltomme frem over Fingerspidsen. Egne Fruentimmer ere ansatte som Negleklippersker, og komme, imod en maanedlig Betaling, hver Uge een Gang til de Damer, som ønske at være efter Moden. Oprindeligen er denne stygge Mode kommen over Canalen til Frankrig. Hjemme har den egentlig i China.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
J Bordeaux lader sig en saakaldt Kvinde fra Jshavet see. Hun er klædt i Sælskind og seiler i en Cajak.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
J den Norske Rigstidende anmodes nu ogsaa om Gaver til Grækerne. Casali de Green.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
(Af Forhins nyeste Reise paa Sicilien.) Casali de Greci ere fire græske Landsbyer, der i Aaret 1480 bleve anlagte af Albanesere; disse, den tyrkiske Despotismes Slagtoffere, søgte et Fristed i hine Egne. De bleve deres Ritus og Stræben tro; deres Præsten gifte sig, de velhavende Koner bære endnu Slør, vide Ærmer og deres Kjoler sammenholdes af et temmelig kunstigt Belte, virket af Sølv. Denne græske Koloni bestaaer af Smaaboerne Contessa, Piana, Mezzo, Ju so og Pallazo Adriano. (Det vare disse Albanesere, der flygtede til Jtalien, da Skanderbeg døde og hans Rige gik til Grunde.) De tyrkiske og algierske Corsarer lande ofte ved Nattetid, paa de indiske Kyster og betjene sig af følgende Middel, til at gjøre Jndbyggerne til Fanger. - Sørøverne adsprede sig og binde sig en Slags Klokke om Halsen, som man pleier at bruge til Kvæget. Bønderne troe da, at deres Muul æsler ere bortløbne, eller Naboernes, Hornkvæg er i Nærheden og beskadiger deres Marker; men de gaae neppe fire Skridt, førend de lægges i Lænker, Syracusa har endnu et Senat, hvis eneste Beskjeftigelse det er, at vaage over den hellige Julianes Reliquier. Denne hellige Jomfrues Sølvstatue, agtes maaskee endnu høiere, end den hellige Rosalias i Palermo. Folket i Syracusaa er meget overtroisk, og troer sig, i Nærheden af Ætna, at være Helvede nærmere, end noget andet Folk. Af denne Frygt, som endnu tiltager, ved det mindste Jordskjelv, opstaaer utallige Skikke og Hang til det Vidunderlige. Aldrig har jeg seet dem tysse Munkenes Hænder med dybere Suk og større Ærbødighed, end som under saadanne Omstændigheder, især naar den tykke Røg stiger ud af Ætna, thi da bebudes Vulkaner. Hvad kan vel staae Vantro nærmere end som religiøse Følelser, der blot indgyde, ved Skræk Den kristelige Religions høie Sædelære er fremmed for denne Himmelens Beboere, thi den prædikes ikke for dem. Det Ophøiede i Begrebet Gud er indhyllet for dem i en Mængde af Helgener, og hvorpaa der kun troes i en Omkreds af 6 til 7 Mile. Man seer det hellige Vennsbjerg, beder i den hellige Merkars Kapel, og mig har man viist den hellige Junos Æske.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-22
Den kongelige Prinds, Hertugen af Calabrien, daværende Regent Gouverneur paa Sicilien, beboede hyppigen et prægtigt Huus, (Boecadi Bona, i Nærheden af Monteales. Jngen vil med mere Jver kunde have sit Folks Vel for Øie, end som denne Regent. Hertugen og hans ædle Gemalinde blive, ligesom tilbedte i Palermo; overalt bemærkede jeg den varmeste Hengivenhed for dette Fyrstevar. Denne Hertug spillede, som bekjendt, i den korte neapolitanske Revolution, en meget mærkværdig Rolle.