JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Mandagen den 5te Martii förstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadhuset i Skielskiöre foretaget offentlig Licitation over Brolægningen af Halvdelen af denne Kjøbstæds Vester- eller Gammel Torv, hvis Qvadrat Indhold udgiör circa 320 Favne; hvilket herved til Lysthavendes Efterretninbekiendtgiøres, med Tilføiende, at licitations-Conditionerne paa Licitationsstedet saavelsom forinden hos Undertegnede, kunde erfares.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Bye- og Herredsfoged Contoiret i Skielskiøre, den 24de Febr. 1821. A. Brüel, constitueret Byefoged.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Fredagen den 9de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, lader Hr. Overkrigscommissair Reergaard paa Antvorskou ved offentlig Auction der paa Stedet bortsælge 15 Qvier af engelsk Race, som staae med deres første Kalv, en Tyr af samme Race, nogle Fedekiør, nogle Grisesøer af udmærket god Rare samt circa 2000 Tønder Kartofler af en god og fiin Sort, i større og mindre Partier, hvilket herved til Lysthavendes Underretning bekiendtgiøres. Slagelse den 20de Febr. 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Jfølge, Reqvisition, grundet paa et foregaaende Forliig, bliver det af Guldarbeider Nyegaard beboede, i denne Byes Baggade under Matr. No. 153 beliggende Sted, med deri værende 2de Jern-Kakkelovne, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Corsøer Raadstue, Løverdagen den 3die Marts førstkommende, Tirsdagen d. 20de næstefter, og Onsdagen den 4de April derefter, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved efter Forlangende bekiendtgiøres, Corsøer den 20de Febr. 1821. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
(De øvrige Avertissementer følge i Tillægs bladet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
J den 988 Wandsbecks Trækning udkom: No. 80. 83. 13. 2. 85.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
AVERTISSEMENTS. Ifølge passeret Udlæg, og vedkommende Udlægshavers Reqvisition, vorder Parcellen Liselund ved Antvorskou, som staaer for Hartkorn Hovedgaardstaxt 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med et Areal af 50 Tdr. Land særdeles gode Jorder, samt de Parcellen tilhørende Bygninger, hvoraf Stuebygningen er grundmuret og Værelserne gibsede og malede, tilligemed dens Besætning og Jnventarium, Sæd og Foder ved Stedet, samt de tilhørende 6 Huse med Jordlodder af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. - Fdkr. 1 7/8 Alb., af hvilke svares Pligtarbeide, og en tilliggende god Torvemose stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Auction afholdes den 21de Martii. 2den Auction afholdes den 4de April, 3die Auction afholdes den 18de April, alle Dage om Formiddagen Kl. 9, og agtes Eiendommen ved sidste Auction absolut bortsolgt. Auctionerne afholdes paa Liselund. Conditionerne for Salget ville nogle Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn paa Lisslund, hvorfra og Eiendommen paa Forlangende forevises, hos Hr. Birkedommer Friis paa Gunderslevholm og paa Undertegnedes Contoir i Slagelse. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 22de Februar 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Jfølge passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Reqvisition, vorder den Hr. Selveier Seidelin tilhørende Gaard i Hallagermagle, i Krummerup Sogn, under Antvorskou Birk, med tilhørende Bygninger, Besætning og Jnventarium, samt tilliggende Jorder, af Hartkorn 13 Tdr. 7 Skpr., indeholdende et Areal af cirra 90 Tdr. Land, stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Auction afholdes den 23de Martii. 2den Auction afholdes den 6te April. 3die Auction afholdes den 25de April. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadhuus, og sidste Auction paa Gaarden i Hallagermagle, alle Dage om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Bygninger bestaaer af 62 Fag, hvoraf Vaaningshuset. er indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, samten en Bygning som beboes af Aftægtsfolk. Conditionerne for Salget ville nogle Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn hos Hr. Procurator Høyer her i Byen og paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 22de Febr. 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Jfølge passeret Udlæg, og Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, vorder ved offentlige Auctioner, som afholdes 1ste Gang den 23de Martii, 2den Gang, den 6te og 3die samt sidste Gang den 21de April førstkommende, alle Dagene om Formiddagen Kl. 9, opbuden til Bortsælgelse, og ved sidste Auction absolut bortsolgt, det Jørgen Jørgensen Flyck tilhørende Boelsted paa Gyldenholms Hovmark, bestaaende af en Stuelængde paa 8 Fag Huus og 3 Udlængder, ialt paa 16 Fag Huus med tilliggende Jorder, af Hartkorn, Hovedgaardstaxt 1 Td. 2 Skpr., indeholdende circa 30 Tdr. Land med den der nedlagte Vintersæd, samt den ved Stedet værende Sæd og Fodring. -De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue; den 3die paa Boelstedet selv paa GyldenholmsMark. - Conditionerne for Salget ville nogle Dage forinden 1ste Auctions Afholdelse være til Eftersyn hos Hr. Procurator Høyer her i Byen og paa Undertegnedes Contoir. – Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige Vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 22de April 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Tirsdagen den 6te Martii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver, i Følge Forliig og Execution, Eiendommen Tokkekiøb med alt sammes Tilhørende ved offentlig Auction, som afholdes i Tinghuset paa Hirschholm, anden Gang. opraabt for til den Høistbydende at bortsælges. Denne Eiendom, som er beliggende i Bloustrød Sogn, tæt ved Landeveien imellem Hirschholm og Frederiksborg, staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr., og Skovskyld 1 Skp. 2 Fdk. 1 Alb., og dens Bygninger ere assuerede i Brandkassen for 12000 Rbdlr. Sølv. Til Stedet hører 2de Hauger, af Størrelse omtrent 1 1/2 Td. Land, og forsynede med mange gode Frugttræer, og desuden findes paa Jorderne en Bøgeskov og got Tørveskiær. Conditionerne tilligemed Vurderingsforretningen ere forinden Auctionen til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Høiesterets Advocat Sporon boende paa Vestergade No. 19, og i Hirschholm hos Kammerraad Lytz. Hirschholms Birk den 13de Febr. 1821. H. B. Deramm, constitueret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Gaarden No. 44 og 45 i Søegaden i Sorøe kan fra førstkommende Paaske Flyttetid erholdes til Leie. Den er indrettet til et Herskab eller anden honet Familie og bestaaer af 7 gibsede og malede Værelser med andre Beqvemmeligheder, har Staldrum og Vognremisse, en meget smuk Hauge og Græsningsret til 2 Køer paa Byens Jorder. De Lysthavende behage herom at henvende dem til Hr. Cancellieraad og Byefoged Harhoff i Ringsted. Gaarden Lovisenborg, behagelig beliggende i Tersløse Bye, 1 Miil fra Sorøe, er, formedelst anden Bestemmelse, paa billige Vilkaar til Kiøbs, at tiltræde 1ste Mai d. A. Dens Bygninger ere solide og vel indrettede med en beqvem Boepæl for en galant Familie, af nye opbygte i 1814. Ved Gaarden er en smuk og god Blomster- og Frugthave. Gaardens Jorder ere af ligesaa udmærket god Bonitet som i særdeles god Drift med Staldforing og fuld Vexeldrift. 9 Tdr. Land er faaet med Vintersæd, som tegner meget got og al Vaarsæd Jorden pløiet i Efteraaret. Med Gaarden følger en god og complet Beætning, Sæde= og Fødekorn, samt en betydelig Deel Inventarium. Nærmere Oplysning erholdes og Kiøb afsluttes med Assessor Neergaard paa Vedbyegaard pr. Stagelse. tørt, fundt og storslaBøgebrænde, 2 Rbdlr.). Favn, Kamp- og Knippelbrænde a 3 1/2 Rbdlr. kan bekommes ved Frederikskilde pr. Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Gode Kaageærker kan bekommes paa Frederikskilde, a 3 Mk. Skieppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Avertissement for Blomster-Elskere. Da flere Liebhabere, afvigte Aars Foraar, forgiæves have meldt sig hos mig om det for sin Godhed saa bekiendte Veimarske Levkøifrøe, saa bekiendtgjöres, at jeg nu er bleven forsynet med et større Qvantum, som daglig kan erholdes. De Herrer som allerede i Efteraaret have bestilt Levkøifröe hos mig, kunne altsaa nu behageligst lade det afhente. Af Sommer-Levkøifröe haves 44 Sorter, og af Vinter-Levköifrøe 24 Sorter, som sælges pakkeviis fra 8, 16, 24, 32 til 40 Sorter. Ligeledes faaes en meget sielden Samling af dobbelte Aster af 9 Sorter, og af de saa meget yndede smukke Georgina nogle og 20 Sorter, saavelsom og den største Deel af de smukkeste Sorter Blomsterfröe til Pynt i Haugen, Til Foraaret kan ligeledes erholdes, i smaae Qvantiteter, Frøe af den store, her nye, mørke röde franske Gulerod som veier over 4 Pd.; og som sædvanlig faaes alle Sorter Haugefrøe, H. D. Nissen, hos Gartner i Sorøe. i større og mindre Partier, kjøbes af Hørfrøe, Undertegnede, og betales til høieste PriCorsøer den 18de Febr. 1821. H. Jwersen. Holsteensk Kløverfrøe, hvidt og rødt, ventes af arrivere hertil i Slutningen af denne eller Begyndelsen af Martii Maaned. Corsøer den 18de Febr. 1821. H. Jversen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Fire beboelige Værelser med Kiøkken og Kammer og øvrige Beqvemmeligheder, beliggende paa et nærsomt Sted, kan erholdes til Leie til Paaske Flyttetid. Nærmere Anviisning gives af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. den og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Vastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 7de Aarg.) Løverdagen, den 3 Martii 1821. (No. 18.) 4 Aar. Løverdagen, den 3 Martii 1821. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Den Engelske Banke har havt den Ubehagelighed at efterat den har anvendt omtrent 100000 Pund Sterling paa at lade giøre nye Bankosedler efter en for kort Tid siden opfundet Plan, som skulde være af den Beskaffenhed, at de ikke skulde være til at eftergiøre, at en duelig Steentrykker har gjort dem saa fuldkomment efter, at det ikke er mueligt at skille de falske fra de ægte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
De Portugisiske Cortes have udvalgt 5 Ministre, som kaldes Depesche-Secretairer, nemlig for det Jndenlandske Hr Barradas, for Financerne Hr. Duarte Coello, for Krigsvæsenet Hr. Marskal Teixeira Rebello, for de udenlandske Anliggender Hr. Braancamp og for Marinen Hr. Maximiano de Souza. De nye Medlemmer af Regentskabet have aflagt Eed i de Cortes Forsamling. – J det Nederlandske Kammers Møde i Brüssel af 7de Febr. gik det overmaade stormende til; af Udkastet til den borgerlige Lovbog bleve flere Artikler forkastede; ogsaa i dette Land hersker en stor Menings Forskiellighed og en stærk Opposition imellem Folkets Repræsentanteres og Regieringens Synsmaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Om Natten til den 3die Februar blev et saa stærkt Jordskielv fornummet i Bergen, at de Sovende bleve ved Rystelsen opvaagnede i deres Senge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Napoleon. Der fortælles i en Skrivelse fra St. Helena under 17de Decbr. 1820. at Bonaparte for nogen Tid siden reed til Sir V. Doveton for at spise Frokost hos ham; et Muulæsel, som var belæsset med Levnetsmidler, fulgte ham, og da han var ankommen dertil, spiiste han sin Frokost, liggende i Græsset, tæt ved Sir V. Dovetons Huus. Det var den første Gang efter 4 Aars Forløb, at han var reden ud, og det havde trættet ham saameget, at han maatte kjøre tilbage i en Vogn til Longwood. Han synes at være meget ulykkelig. Gouverneuren vil ikke tale med Bertrand og Bonaparte, og denne sidste vil ikke tale med Gouverneuren; men forlanger, at enhver Meddelelse skal skee ved Bertrand. Madame Bertrand afreiser i April til Europa, for at opdrage sine Børn; men hendes Gemal bliver imidlertid tilbage. Efterretningen om Udfaldet af Processen imod Caroline er bleven bekiendt. Jngen tør understaaae sig til her at kalde hende Dronning. Dette vilde blive anseet af Sir Hudson Love som en ligesaa stor Forbrydelse, som ifald nogen vilde nævne Ordet Keiser, naar han talte om Napoleon. Af denne Aarsag har Gouverneuren ikke heller tilladt at Bladene Times og Morgen-Chronicle maatte indføres. Den 4de October f. A. forlod den Engelske Tiener Bonaparte, som han havde bragt med sig fra Øen Elba J Enden af Maaneden var han alvorlig syg og lod lægge Plaster paa sin Overarm. Endskiøndt han var meget utilfreds med sin Romerske Læge, Antomarchi, kunde man dog ikke bevæge ham til at spørge en Engelsk Læge om Raad. Den 6te November skrev Greve Montholon til sin Gemahlinde i Paris, at Bonaparte ønsker, at hun selv maatte udvælge 2 Personer, som kunde sættes i Stedet for Greverne Bertrand og Montholon; han vil ikke mere henvende sig til sin Familie derom, fordi de havde ikke sendt ham andre fra Jtalien end nogle dumme Mennesker. Da flere Personer, af Kapitain Spencers Skib, havde faaet Tilladelse af Bertrand til at besee Bonapartes Have, lukkede han selv Vinduesskaadderne i sit Værelse til, for at de ikke skulde faae ham at see. Antichrist.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
J en gammel Bog, som har følgende Titel; dyalogus de nativitate & moribus Antichristi 1491 ultimo Januarii 4 Sider 4to., læses at følgende Forbud skulle finde Sted paa Antichrist forestaaende Komme til Verden; disse ere nu af den Beskaffenhed, at man kan see, at han ikke kan være langt borte. Følgende Ting skulle nemlig skee efter bemeldte gamle Bog inden han kommer. 1) Der skal blive Splid i Riget (derpaa er nu ingen Mangel i vore Dage, som ere saa frugtbare, paa Carbonaris og Radicale, paa Liberale og Ultras, Josephinere og Servilles desuden veed man af Herman von Bremenfeld at de fire Monarkier ere allerede forgaaede ved Splid) 2) Man skal afsondre sig fra den Romerske Kirke og Paven (dertil er man godt paa Veien i Spanien, og som man siger skulle de Carbonaris ikke blot være en politisk men tillige en religiøs Sect; alle Efterretninger fra Jtalien forsikkre, at der er i de sidste Aar foregaaet de største Forandringer i Folkets religiøse Tænkemaade. 3) Det skal komme til en almindelig Krig (Gud forbyde det), Nationerne skulle staae op imod deres Konger i Frankerige, Spanien, Portugal, Neapel. 4) Henoch og Clias skulle opstaae som Profeter og 1066 Dage derefter skal den skrækkelige Antichrist komme. (Dette Curiosum, som pudseerligen nok, passer ganske godt til vore Dages Beskaffenhed, uagtet det vist har havt Hensyn til den dengang nær forestaaende Reformation, fortiener at kiendes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Den Østerrigske Hoftidende indeholder under 13de Febr. følgende vigtige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Declaration. Efter mangehaande politiske Storme blev Kongeriget Neapel i Aaret 1815 ved det Keiserlige Vaa dens Bistand bragt tilbage under sin retmæssige Konges faderlige Regiering. Begge Halvdelene af det Sicilianske Monarkie, som saalænge havde været løsrevne fra hinanden bleve igien forenede, og alle gode Menneskers Ønske blev tilfredsstillet ved denne Udsigt til en varig Rolighed. Det sidste Tidsrum af det fremmede Herredømme havde imidlertid opvakt paa nye en indvortes Fiende, som længe havde været farlig for den Jtalienske Halvøes Rolighed. Der existerede nemlig siden flere Aar i Kongeriget Neapel, ligesom i andre Jtalienske Lande en Sect, som virkede i Mørket og hvis hemmelige Chefer betragtede den fuldkomne Omstyrtelse af alle Jtalienske Statsforfatninger, som det første Skridt til at udføre deres eventyrlige Plan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
J det Øieblik da Murat formeente, at kunne holde sin synkende Throne opret ved de forvovne Forsøg, at kunne erobre Jtalien, saa indgiød Fortvivlelsen ham den Tanke, at kalde de samme Carbonaris til Hielp, og ved dette uventede Forbund, havde deres strafværdige Cabaler faaet den Virksomhed, som de maaskee ellers aldrig havde erholdet. Den Kongelige Regierings Aarvaagenhed, dens umiskiendelige Bestræbelse for at indføre de væsentligste Forbedringer i alle Grene af Landets Bestyrelse og den almindelige Hengivenhed for en Monark, som havde vundet sine Undersaatters Hierte, tilintetgjorte i de første Aar, som hengik efterat det retmæssige Herredømme paa nye var oprettet, alle videre Foretagender af denne Sekt, og saaledes var den ligesom saamange ældre Forbindelser bleven nedsunket i Forglemmelse, naar ikke de Begipenheder, som vare passerede i Spanien siden Aaret 1820 havde opvakt den paa nye. Den fordobblede nu sin Virksomhed og formerede med den smittede Kraft af den fantiske Maade, hvorpaa den bearbeidede Gemytterne i en kort Tid, dens Antal og Jndflydelse saameget, at Lovene og Landets Politie ikke meere vare stærke nok til at sætte Grændser for den. Den udbredte ved en uafladelig Virksomhed en Misfornøielsesaand, en fiendtlig Stemning imod Regieringen, og en lidenskabelig Længsel efter Forandringer iblandt alle Classer af et Folk, som hidindtil havde været roeligt og nøisomt, og det lykkedes det endelig ved Overtalelse og List at formaae endeel af Militairen til at blive utroe imod sin Pligt; ved Hielp af dette strafværdigste af alle Midler bragte denne Sect Revolutionen til Udbrud i de første Dage af Julii Maaned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Begivenhederne i Neapel havde gjort de meest levende Jndtryk paa hele Jtalien, en Revolution som var iværksat af hemmelige Fanatiker og meensvorne Soldater, som i faae Dage havde berøvet Kongen sin Friehed, og styrtede to Nationer i en Afgrund af Forvirring, opfordrede ved sin egen Beskaffenhed, og i hvad for en Skikkelse den endog i Fremtiden vilde antage, Regenterne i alle Naboestaterne til de alvorligste Bekymringer. De af Ophavsmændene til denne Revolution lydeligen udtalte Maximer, den Lethed, hvormed de ved Tale og Skrift kunne udbrede i alle Deele af Jtatien Synet af deres daglige Forhandlinger; Den voxende Tilvært af deres udenlandske Beundrere alt tiente til at forstærke Vægten af disse Bekymringer. Jngen Jtalienske Fyrster kunde skiule det for sig selv at hans Staters indvortes Fred og Velfærd var paa det Væsentligste blevet truet ved dette Exempel ligesom ved Resultaterne af en saa voldsom Rystelse af alle den selskabelige BygningsGrundpilie:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Hs. Majestæt Keiseren kom meget snart til den Overbeviisning, at det for en lang Tid vilde være ude med al Roe og Orden i Jtalien, naar Stifterne til dette Oprør, som ikke kunne retfærdiggjøres. og ikke undskyldes med noget; kunne uforstyrret og uhindret tillades at opoffre det Sicilianske Monarkie for deres daarlige Anmasselser. J den rene Følelse af, hvad Hs. Majestæt skylder sine Staters Rolighed og Sikkerhed, sine troe og lykkelige Nationers Beskyttelse; sine venskabelige Forhold med de Jtalienske Fyrster og sin Stilling i det Europæiske Statsystem, troede Høistsamme ikke hurtigt nok at kunne gribe til Forholdsregler for at sætte Grændser for enhver videre Fremskriden af disse Uordener, og tillige uden Tilbageholdenhed at lægge den Gang for Dagen, som han havde besluttet sig til at følge med Hensyn til den Neapolitanske Revolution, saa smertelig det ogsaa maatte være for Hs. Majestæt i en Tidspunkt, hvor han haabede at kunne have henvendt sin Opmærksomhed udelukkende paa de indenlandske Forbedringer, og hvor den uafbrudte Udførelse af de af Statsbestyrelsen udkastede Planer lovede den lykkeligste Følge, at paalægge Financerne en uforudseet og ikke betydelig Byrde, saa kunde dog Hs. Majestæt ikke tage i Betænkning, at underordne Opfyldelsen af sine helligste Pligter under noget andet Hensyn. Sammentrækningen af et Armeecorps i de Jtalienske Provindser var under de nærværende Omstændigheder bleven en aldeles nødvendig Forholdsreget. Som en saadan blev den ogsaa betragtet af alle gode Borgere og alle Venner af Orden i Europa. Hvor velgjørende denne Forholdsregel har virket paa Naboestaternes Rolighed, og selv i Neapel paa Venner og Fiender, derom er kun een Stemme. i alle Lande af den Jtalienske Halvøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Hs. Majest. havde paa samme Tid begivet sig til Troppau for at indlade sig i fælleds Raadslagninger med sine høie Allierede, over en Sag, som ikke blot var af en unægtelig Jnterresse for Jtalien, ikke blot for det Østerrigske Monarkie, men for det hele Europæiske Statsforbunds fælleds Jnterresse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
J disse Raadslagninger tilkiendegav sig en høist velkommen Overeensstemmelse i samtlige Hoffers Beskuelser om Oprindelsen og Charakteren af den Neapolitanske Revolution, ligesom om de Farer, hvormed den truede andre Stater. Om endog særegne Forhold og eiendommelige vigtige Bevæggrunde bestemmede den Brittiske Regiering til ikke at tage Deel i de øvrige Hoffers videre Beslutninger og kun tillode den Franske Regierings Tiltrædelse med visse Jndskrænkelser, saa havde derimod Hs. Majestæt ikke den ringe Tilfredshed at see Monarkerne af Rusland og Preussen at stemme fuldkomment overeens med ham om alle de forhandlede Spørgsmaale, og tillige den glade Overbeviisning, at Forskjelligheden i Stillingen og Fremgangsmaaden paa ingen Maade kunde være til Hinder for de Europæiske Magters Enighed og Eensformigheden. i deres Ønsker og Bestræbelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
De i Troppau tilstædeværende Souverainer, som havde fast besluttet sig til ikke at erkiende Retmæssigheden af den i Neapel ved Rebellion og Vold frembragte Omstyrtelse, og tilbagedrive den deraf fremkomne Tingenes Tilstand ved forenet Villie og forenet Kraft, nærede ikke destomindre det levende Ønske, at opnaae deres Formaal paa fredelige Veie og med den mueligste Skaansel imod et Land, som allerede er blevet saa haardt medtaget af indvortes Uroeligheder. J denne Hensigt indbøde de Kongen af Neapel til at begive sig til Laybach for her med de allierede Souverainer grundigt at overveie hans Riges nærværende og tilkommende Tilstand, Denne Jndbydelse blev understøttet af Hs. Majestæt Kongen af Frankerig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Efter en Artikel i denne fremmede Lov, som nu skal regiere over Kongeriget af begge Sicilierne, maae Monarken ikke overskride sine Staters Grændser uden Parlamentets Tilladelse. - Kongen, som betragtede Monarkernes Jndbydelse som et Vink af Forsynet, underkastede sig denne ydmygende Forskrift. Parlamentet gav dertil sit Samtykke; men dette blev bundet til en Betingelse, om hvis Mening og Virkning Ophavsmændene selv ikke kunne blende sig, og som i Forveien maatte tilintetgiøre de meest Moderates Ønsker og Forventninger. Endskiøndt Parlamentet var fuldkommen bekiendt med de allierede Hoffers Grundsætninger og Beskuelser paanødte det dog Kongen den Tvangsforbindelse at betragte den uforandrede Opretholdelse af den Spanske Constitution i Neapel, som det eneste Formaal og Grundvold for alle Underhandlinger med de allierede Hoffer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Ved denne Jndskrænkelse blev der ingen anden Udsigt tilbage for Kongen, end at finde i sine høie Venners Retfærdighed og Viisdom det sidste Redningsmiddel for sit ulykkelige Land.