Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-03
Grækerlands unge Monark har faaet det ikke lette Problem, at pacificere de sjelden tilfredse Grækere. Den intrigante og interesserede Aand, som udmærkede Oldtidens Grækere, er endnu den forherskende. De ville regiere sig selv og besidde dog ikke de Kundskaber, eller den Caracteerfasthed, som udfordres dertil, vi saae at Partieaanden eller Nationalhadet mod Fremmede gik saa vidt, at det kostede Capo d'strias Liv. Da Landet fattes regulaire Tropper, har Kongen til Statens og hans personlige Sikkerhed været nødsaget til at tage bayerske Tropper i sin Sold. Disse have, som alt Fremmed et stort Partie mod sig, og Hadet gik endog saavidt, at man i et Oppositionsblad, der udgives i Athen og kaldes Haabet havde yttret sig under 12te Novbr paa en saa pasqvillagtig Maade, at da Redacteuren en Hr. Levidis om Aftenen traadte ind i et Caffe huus, blev han angrebet med Øresigen af en Oberst Mauromichalis. Næste Dag lod Redacteuren udgaae et Extra Blad, hvori han fremstillede Sagen paa den meest oprørende Maade, lagde Bayerne alting til Last, og om Aftenen den 14de da Oberstlieutnant Burkhard gik ud fra et tilgrændsende Gjæstgiversted, blev han overfaldet af 4 ubekjendte Mennesker og mishandlet; paa Raabet og Hielp bortfjernede disse Elændige sig, uden at man senere er kommen paa Spor efter hvem det var; men Redacteuren Hr. Levidis og en vis Hr. Paraskeva arresteredes; den Første blev efter Forhøret og nogle Dages Forløb igjen sat i Frihed, og den Anden forviist Landet. Af Stater uden for Europa, vil Redacteuren, kun berøre Politikken med Hensyn til de forenede nordamericanske Stater, Texas og Canada. De forenede Staters Handel og Magt tiltager daglig, og overgaaer nu Moderlandet. Den Crisis, der i den nordamericanske Handelsverden opstod i afvigte Aar, var en Følge af de omtvistede Bank anliggender og Speculationer i indenlandske Fonds. Hvad Teras angaaer, da varer det maaskee ikke længe, førend man seer den indtræde blandt de forenede Stater; Texicanerne selv bestaae for det meeste af nordamericanske Colonister og Handelsmænd. Af den Armee, der tog General Santa Anna fangen, som bestod af 800 Md., gaves der blot 60 Tericanere, de Andre vare Americanere; af de 50, der underskreve Dekrettet om Texas Uafhængighed, vare kun to Texicanere. Men Texas selv er imidlertid saa stor, at der lod sig gjøre deraf 9 Stater saa store, som Staten Kentucky. Hvad Under=Canada angaaer, da kan denne Provinds ansees for at have factisk løsrevet sig fra Engelland; Patrioterne have som bekjendt, slaaet Regjeringstropperne; for at forskaffe sig Lydighed, maae Gouverneuren bruge Magt, og for at bruge denne have Forstærkning fra Engeland; men i en saa lang Afstand er dette ikke let at erholde, og desuden ere Engelænderne selv imod en Krig, da Folket anseer det til Skade og til Tab for Engeland, at det har Canada. To af de meest indflydelsesrige Medlemmer af den lovgivende Forsamling i Canada, der for 2 Aar siden vare i London for at underhandle, vare meget fortrolige med Parlamentsmedlemmerne Hume og O'Connell, og skal af disse To have faaet det Raad: "Giør Eder uafhængige!" Selv i Over canada hersker der Gjæring og Parterne staae paa Krigsfod med hinanden; den engelske Gouverneur Lord Gosport begik den Uklogskab at afskedige de Officerer og Dommere han havde mistænkt for liberale Meninger, disse traadte da strax i Folke partiets Tjeneste; saa at den engelske Sag i det Hele staaer meget misligt. Og vende vi Blikket til vort Danmark, hvor vigtigt var ikke det afvigte Aar for den danske Statsborger, Vi saae en elsket Konge der svævede paa Gravens Rand, giengives sit Folk, hvormange vigtige emanerede Anordninger vidne ikke om Regjeringens Virksomhed og at den ønsker at gaae frem af med Tidsaanden og opfylde dens Krav; den nye Communal-Anordning er et talende Exempel derpaa, thi enhver der gjennemlæser den med Opmærksomhed, synes deraf at maatte udlede det for Regjeringens Liberalitet saa skjønne Resultat: "Da J selv bidrage til Communernes Afgifter, saa ønske vi fremtidig, at J selv kunne bringes til Vished om, hvorledes enhver Skilling, anvendes." Men behandler Regjeringen os paa en liberal og human Maade, maae den ogsaa ha oc Krav paa at behandles af os med Humanitet. Dette synes ogsaa at have foranlediget den sidste Plet. af 1 Nybr. f. A. Hvem ville vel nægte, at der muligens kunne være en eller anden lille Forandring i Bestyrelsens forskjellige Brancher, som vi efter vor individuelle Anskuelse kunne ønske foretaget, og at Nationen jo ikke uden Bekymring, seer den nærværende financielle Tilstand; men vi kunne tillige være overbeviste om, at Regjeringen. i dens Viisdom allerede i længere Tid har havt dens Opmærksomhed henvendt derpaa, og alting berettiger til den Formodning, at den Tid efter anden vil anvende de Mesures og de Midler, der geraade til Statens og Nationens sande Tarv og Bedste, O! Du, som i hiint ubekiendte Fjerne Ved Almagtsbud fremtryller Held og Lyst; Hvem Orm og Engel, Støv og Himlens Stjerne Hvem Tid og Tanke hylde: Godheds Gud, Bevar vor Konge, skjerm vort Danmarks Dale. Mens Troskabsblomsten groer i landlig Røe, Lad Dyd og Retfærd til hvert Hjerte tale, Lad Eenighed i Folkets Hjerter boe! J Borgersind sin Lykke Manden finde, J Brødres Held han søge Ærens Krands Og naar engang da Livets Soel skal svinde Han nyder glad dens sidste Aftenglands!! Redacteuren.