JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Natten imellem 18de og 19de dennes er af Undertegnedes Mark bortgaaet de eller bortstiaalet en mørkerød Hoppe, 9 Aar gammet, 10 Qvarteer i Tomme stor, med liden Snup og Stierne, Pandelokken og Horskjægene aftlippede og ved Bortkomsten i god Stand. - Hvo som kunne og godhedsfuld ville give mig Oplysning om, hvor bemeldte Hoppe er at finde, kan vente dem en reisonabel Douceur, og iøvrigt meget forbinde Arnakkegaard pr. Holbek, den 20de September 1832. C. Madsen, paa Strandveien, imellem Charlottenlund og Skovshoved, er fundet en Sæk, hvori circa 1/2 Tønde Havre. Eieren til samme anmodes om at melde sig paa Kiøbenhavns Amts nordre Birks=Contoir, Østerbroe No. 128.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Auctioner. Jnsdagen den 26de September d. A., bliver ved Auction paa Capitain Kroyers Plads, om Formiddagen Kl. 10, paa 3 Maaneders Credit, bortsolgt: 762 Stkr. Pernauer Fyrrebræder, 285 - dito Granne dito, 201 dito Fyrreplanker, 1203 Tylter Finske dito Bræder, 50 - dito Gran dito, 130 - dito Fyrreplanker, 15 - Fyrre Bottens, 180 - Walbræder, 140 - Malvtag, 5000 - Lüdske Bræder, 3. - Smaaevrag, 50 - halve Bræder, 359 Stkr. Calmar Fyrretømmer, 340 - Finske Forresparter, 62 - - Grannesvarter, 4000 - Granne Baadshagstager, 11 - Danziger Mastespær, 12 - Asketømmer, 28. Aske Haandspager, redeligt Antal forskellige Værer, tildeels Stuver, tilvirket ved Fabrikken, paa Ladegaarden ved Kiøbenhave, saasom Klæde, Kalmuk, Dækkentøi, Gulvtæportøi, stridet, tavlede, damaskvævede, trykkede med fl. M.) Multum, Bordtæpper, Kaaber og Schavler, Olmerdug, Coatning, trykket Flonel, trykkede Gulvtæperborder, Huer, Kirsen, Sengedækkener, Merinos, Mo rin, flættede Tømmestrænge, Klokkestrænge, Fodertøi, Skaberakvækkentøi, Kaabetøi, trykkede Meubelgarnitur, trykkede Seilduger til Gulvtæpper, Kassimir, Cercassia, Bombasin, Hestedækkener, deels trykkede, m. m. - Vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit, og trykte Fortegnelse, over Varene ere 8 Dage forud at erholde paa Byefogedcontoiret i Roeskilde, Kiøge, Nestved, Stagelse og Ringsted. Ringsted, den 16de September 1832. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Gifter skeet Begjæring bliver den berammede 4de og sidste Auction over :
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Bryggergaarden No. 106 paa Ulfeldtsplads, hvori tillige er Brændeviinsbrænderie, som strax kan tiltrædes, afdøde Brygger og Brændeviinsbrænder Høyrups og Enkes Boe tilhørende, afholdt Torsdagen den 11te October, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, ved hvilken Auction denne Eiendom uden flere Auctioners Afholdelse absolut bliver bortsolgt til den Høistbydende. J Vurderings Forretningen beskrives Eiendommen saaledes: a) et grundmuret Forhuus, 5 Fag, 3 Etager høit, foruden Kiælder paa 4 Fag, i hvilken er Brændeviinsbrænderie med Fyrsted, indmuret Pande med Malmkran og Kobberhat, Kobbersvalemaskine og en Pide, Svaletønde og 2 Kar, en Bærmehoug med Opstander og Jernpomperedskab; en Brønd og en Portion fersk Vand med Opstander og Jern pomperedskaber, m. m.; b) et grundmuret Sidehuus, 4 Fag, 2 Etager og Kjælder, i hvilken Bygning er Bryggerie med Fyrsted og Kobberkiedel, af Jndhold circa 16 Tønder, et Gillkar, et Humlekar, et Tappekar, en Tappehoug og en Kobberpumpe; c) en Muur og Bindingsværks Mellembygning 3 Fag, 3 Etager. d) J Baggaarden et Bindingsværks Sidehuus 5 Fag, 2 Etager, heri en Kølle af Grundmuur; e) en Bygning til Koltegaden 3 Fag, 3 Etager. Forsiden til Kokkegaden Grundmuur, Resten Muur og Bindingsværk med Giennemkiørsels=Port til Kokkegaden; f) en Bindingsværks Halvtags Bygning i Baggaarden, og g) en broelagt Forgaard, med Pompevand samt en Baggaard og en tredie Gaard hvori er 2de Skure. Auctions-Conditionerne for Salget af denne Eiendom, der er assureret for 33000 Rbd. Sølv og vurderet for 16000 Rbd. Sølv, og hvori den største Deel af Kiøbesummen kan blive staaende, ere tilligemed Vurderings=Forretningen og Eiendommens Adkomstbreve, til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Petersen, boende i Compagniestræde No. 70, anden Sal. Kiøbenhavn, den 24de September 1832. Verautzerung von 3vei grosten Herrschaften Den 27sten November 1832. Verden zu Wien die Galizische Heerschaften Rognznor und Niznion unter den annehmidarsten Bedingungen verantzert. Zar Bequemlichtet der Liebhaver soll der Kanspreis durch Actien gedecke, Verden, velche hei dem unterzeichnetem Handelshause a Fl. 7 Rbein, over 3 Rdlr. 4 Preus. Cour. pro Stuck, - ausführliche Anzeigen und Beschreibungen ader unengeldlich, - zu bezieden sind. J. N. Trier, en Frankfurt at Main.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Stævning. Porten Oxenbøll, Hs. Kongelige Majestæts Overanditeur, Herreds V. foged i Andst, Slags, Jerlef og Brusk Herreder; Giør vitterligt: At efter Begiæring af Selveiergaardmand Hans Mikkelsen af Skande, rup Sogn, Andst Herred, Ribe Amt, og ifølge dertil under 20de Juli d. A. allernaadigst meddeelt Kongelig Bevilling, bliver herved, den eller de, som maatte have ihænde en bortkommen Panteobligation, udstædt af Selveiergaardmand Hans Larsen i bemeldte Skanderup Sogn, til dennes StedsørSøren Hansen sammesteds, den 26de Mai 1794 og tinglæst den 9de Mai 1797, med 2den Prioritets Panteret næstefter 700 Rbd., i Debitor Gaard, i meerbemeldte Skanderup Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tønder i Skiepper, for Capital 50 Rdlr. D. C., med Aar og Dags Varsel indstævnet til at møde for Andst og Slangs Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen, deri Byen den første Torsdag i December Maaned, Aar 1833, om Formiddagen Kl. 10, for der at fremlægge bemeldte Obligation og beviisliggiøre deres dertil havende lovlige Adkomst, da samme ellers forventes ved Dom mortificeret. Jfølge Forordningen af 3die Juni 1706, alves ingen Forelæggelse eller Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Herredscontoiret i Kolding, den 20de September 1832. Oxenbøll, (L. S.) proe lama.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sko 3 magermester Jens Hansen der af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes herved med lovligt Varsel benævnte Afdødes fraværende Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 20de September 1832. Sylow. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 3. - 1332 a 33. Overret samt Hof= og Staderet, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne forrige Urtekræmmer Niels Eilschou Holm og efterlevende Enke Martine Holm, født Lorentzen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Værsel til der i Skifte=Commesionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama er den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, i Kiøbenhavn, den 22de September 1832. Buchwald. Møllerup. alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i efterfølgende I Dødsboer, efter. 1) Jndsidder Aftægtsmand Niels Pedersen Bang af Følle, 2) Ungkarl Christen Pedersen af Egaae; 3) Ungkarl Jens Christensen af Hiortshøi Præstegaard; Jndsidder Jens Rasmussen Bødker af Hornfleth; 5) Aftægtsmand Anders Jensens Enke, Karen Jensdatter af Vivildt, 6) Aftægtsmand Hans Jensens Enke, Ane Rasmusdatter af Viborghuset, i Giesing Sogn; 2) Aftægtsmand Niels Sørensens Enke, Maren Laursdatter af Myginds3) Aftægtsmand Ole Nielsens Enke, Bodil Jellesdatter af Aarslev, 9) Tienestekarl Søren Pedersen af Storstørup; indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter de Afdøde med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boernes Behandling. Samlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret, i de 4 første Boer Onsdagen den 17de n. M., i de 5 sidste Torsdagen den 18de n. M., om Formiddagen Kl. 10 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds-Contoir i Randers, den A. L. Reiersen. 17de September 1832. alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter A Fæstegaardmand Terchild Sørensen Krausi af Kunstrup, i Nørager Sogn, indkaldes herved, under Fortabelse af deres Ret, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Samlinger i dette Boe afholdes her paa Contoiret Mandagen den 12te November og Torsdagen den 27de December, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreders-Contoir i Randers, den 19de September 1832. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
ved Proclama, som foranstaltes læst inden Aalborg Byetingsret samt den B. Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maane have noget at fordre udi Stervboet efter Stempletpapiirsforhandler Krog bechs Enke, Maren, fød Heilesen, det være sig enten efter hende eller hendes forhen afdøde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 15de September 1832. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Ved Proclama, som bliver læst i en Kongelige Lands 602. - 1832 8 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Møllersvend og Tømmermand Christian Sørensen Holmgaard eller Christian Autzen Holmgaard, som døde i Flensborg i Aaret 1827, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadan Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, i Kiøbenhavn, den 20de Septbr. 1832. Møllerup. Buchwald. Freditorer og Arvinger i efternævnte Afdødes Boet under Lystrup Godser, I Skifte=Jurisdiction. Ole Saandbergs Enke Sidse Marie Pedersdatter og hendes Datter, Peder Rasmussens Hustrue Ane Margrethe Olesdatter af Nyrup Mølle, Smed Johan Christiansen i Kongsted, Lars Larsen og Hustrue Maren Hansdatter af Marebekshuus, Hans Jensens Enke Karen Pedersdatter af Tingerup, Christian Larsens Hustrue Maren Hansdatter af Kongsted, Karen Hansdatter, Tienestepige paa Lystrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre deres Paastand og Arveret. Lystrup, den 9de September 1832. Wesenberg, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 615 - 1832. 6 33. Lands Overret samt Hof og Staceret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Else Marie Ludvigsen, født Dahl, og efterlevende Mand, Marchandser Jacob Ludvigsens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdede Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arreret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 20de Septbr. 1832. Nollerne. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Jsenkramvare.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
J November Maaned førstkommende, bliver ved Auction i Gaarden No. 63 paa Østergade, bortsolgt en betydelige Deel Jsen kramvare, tilhørende Jsenkræmmer Hans Heegaards Boe hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 17de September 1832. directionen for det Danske Asiatiske Compagnie kundgjør herved, " at den ved Bekiendtgjörelse af 14de f. M. foreløbigen til Slutningen af denne Maaned averterede Auction, afholdes Torsdagen den 27de September d. A., i Compagniets Auctions-Sal, om Formiddagen Kl. 10 Slet, over ostindiske og chinesiske Varer. Christianshavn, den 11te September 1832.
Berlingske Tidende, 1832-09-24
Trykfeil i sidste Rummer: 1ste Svalte, 7de Linie, instændige, læst indstændige. 3die Spalte, 32te Linie, imellem Ordene Sted og i tilføjes et Semicolon. 4de Spalte, 2den Linie, skadelig, læs, skadelige.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Udenlandske Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1832-09-25
London, den 15de Septbr. De Kjøbmænd i London, der handle paa Hamborg og det fordlige Europa, have i disse Dage havt en Samtale med Generalpostdirecteuren, Hertugen af Richmand, for at formaae ham til at foredrage Regjeringen deres Ønske om et Dampskibs Afsendelse til Hamborg om Tirsdagen ligesaadel som om Fre Lagen. Skulde Regjeringen ikke ville indlade sig herpaa, saa agte hine Kjøbmænd, paa deres egen Bekostning, at lade et Dampskib afgaae hver Tirsdag fra London til Hamborg. The Globe indeholder følgende Artikel. Vi erfare, at Beretninger ere komne hertil fra Petersborg af 1ste d. M., de melde, at Lord Durham var i Begreb med at tiltræde sin Hjemreise og at man har Grund til at haabe, at hans Mission i Almindelighed har havt et gunstigt Udfald. Han havde allerede ansøgt om Afskeeds=Audients; men ved Efterretningernes Afgang var Dagen dertil endnu ikke bestemt. Jmidlertid har H. M. Keiseren, til Tegn paa sin særdeles Opmærksomhed, befalet, at det Dampskib, som er indrettet til den Keiserlige Families Reiser, skal bringe Lord Durham til Stettin, saasnart den ovennævnte Audients har fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
J samme Blad læses: "Vi gjøre vore Læsere opmærksomme paa en af os meddeelt Fortegnelse over de Udgifter, som de forskjellige Krige siden Revolutionen i Aaret 1688 have forvoldt England. Af den vil man ogsaa see, at af de sidste 144 Aar ere 65 tilbragte i Krig, og at Bekostningerne derpaa overstige den uhyre Sum: To Tusinde Millioner Pund Sterling. J samme Tid steg Fattigskatten fra 750,000 Pd. St. til Fem og en Halv Million Pd. St., og Hvedeprisen, fra 44 Shill. til 92 Sk. 8 Pce. Kunne vi, med saadanne kjendsgierninger for Øine, undre os over Landets sørgelige Tilstand, Kunne vi endnu tvivle om Aarsagen? Kunne vi dadle Regjeringen, som opbyder Alt, hvad der staaer i dens Magt, for at vedligeholde Freden i Europa, Krigen har kostet Landet over 1620 Mill. Pd. St. - Hvilke Resultater har den havt Hvad har Frankrige eller Europa vundet, Og hvad har England ikke tabt?
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Fra Falmouth skrives under 10de September: I Dag er Dampskibet Hermes ankommet hertil fra Lissabon og Oporto Det forlod sidstnævnte Sted den 6te September. Don Pedro ventede endnu paa Forstærkninger fra England og Frankrige, En Deel af hans Søemagt, nemlig en Corvet og en Brig paa 13 Kanoner, 1 Corvet paa 16 Kanoner og 2 Brigger paa 14 Kanoner, krydsede for Oporto. En af Don Miguels Corvetter, som Don Pedro havde truffet ved sin Ankomst til Douro, er nu seilfærdig, og venter kun paa Mandskab, for at støde til Eskadren. J Oporto talede man om, at i det Hele 4,500 Mand friske Tropper og 4000 Heste, paa hvilke sidste man især liden Mangel, vare underveis fra England og Frankrige. Proviant har man i Overflødighed og for godt Kjøb, Brød dog undtagen. Don Pedros Hær er 12,000 Mand stærk, men det synes, at han for det Første ikke vil gjøre noget Angreb paa Don Miguels Tropper. Sidstnævnte ere i Begreb med at skaffe et betydeligt Antal Fireogtyvepundinger tilveje, hvoraf man slutter, at et Angreb paa Oporto snart vil skee.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Til ovenstaaende Efterretninger føier The Courier: "at Breve fra Flaaden for Lissabon ere ankomne hertil, daterede den 5te September. De melde, at Adm. Sartorius endnu stedse liggenfor Tajo, og at Don Miguels Eskadre ligger til Ankers ved Cachias=Bugten, og synes at ruste sig til at løbe ud. J Lissabon og Oporto er Alt roeligt I et af samme Blad meddeelt Brev fra Oporto af 4de September meldes: "Det Britiske Skib "Revenge er efter AdmiralParkers befaling seilet til Lissabon, for at fordre fyldestgjørelse for de Fornærmelser, som ere tilføiede de Britiske Jndvaanere i Lissabon.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Morning=Herald indeholder en detailleret Udsigt over Den Pedros maanedlige Udgifter under Feldttoget; ifølge den beløbe disse sig til Halvtredsindstyve Tusinde Pd. St.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Vi kunne nu ikke længere beklage os over Mangel paa Nyheder. Beretningerne fra Jrland ere ulykkeligviis talrige og vigtige nok til at tildrage sig vor hele Opmærksomhed. Paa vort eget Gebeet skue vi en Kamp, som har, ikke Krigens Hæder, men alle dens Rædsler, i sit Følge. Agitatorerne synes at have besluttet at lade det komme til en Crisis med Regjeringen. Statholderen, med sin forudseende og aarvaagne Aand, og Statssecretairen, Hr. Stanley, med sin urokkelige Fasthed, synes ligeledes at have besluttet, ikke at ville lade nogen Leilighed gaae forbi til at tilkjendegive Regjeringens ubøielige Villie, at holde Rolighedsforstyrrerne i Ave og skaffe Lovene Agtelse. Regjeringen vilde virkeligen heller ikke fortjene den store Magt, som er lagt i dens Hænder, naar den undlod at gjøre den gieldende, fordi enkelte Rolighedsforstyrres, Anseelse gjorde dette betænkeligt. - Hr. O'Connel og Hr. Doyle fortælle deres forførte Tilhængere, at Unionens Opløsning, Tiendernes fuldkomne Afskaffelse og en indenlandsk Legislatur ere de eneste Midler til Jrlands Frelse. Lord Anglesey og Hr. Stanley forsikkre derimod, at uden Lydighed imod Lovene, uden National-Rolighed og uden Underviisning og Jndustrie, kan intet Folk gjøre Regning paa en varig Velstand. - Kan det Jrske Folk eet Øjeblik betænke sig paa at vælge imellem Regjeringens velvillige Sindelag og Agitatorernes lovløse System.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
(Af The Courier.)
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Madrid, den 4de September. For at gjendrive overdrevne Rygter om de Røverier, som begaaes paa de Spanske Landeveie, indeholder Hoftidenden (den Spanske Statstidende) en Tabel, hvoraf man seer, at fra 1830 til det første Semmester af indeværende Aar er Posten imellem Bayonne og Madrid i det Hele kun To og Tyve Gange bleven plyndret!
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Tripolis, den 3die August. Her begynder en høist besynderlig Forvirring at yttre sig Landet er i fuldt Oprør, og Staden, som er given til Priis, for Anarchiet, beleires af Oprørerne, der have bemægtiget sig Naboforterne. Beyen har indsluttet sig i Castellet, og vi vide ikke, hvad Enden skal blive paa alt dette. Som bekjendt, ankom den 25de i f. M. en Engelsk Fregat og to Corvetter hertil, for at indfordre hos Beyen en Gjeld paa 200,000 Piastre; men da denne ikke var i Besiddelse af en saa betydelig Sum, vilde har udskrive en Skat paa Landboerne og dette gav Anledning til Oprøret. Alle Jndvaanere i Tripolis og i Omegnen udgjøre omtrent 55,000 Jndividuer, som for største Delen drive Agerbrug og ere velhavende, hvorfor de ogsaa hænge langt mere ved deres Jordbund, end de Arabiske Stammer i det Jndre af Landet. Der paaligger dem tillige den Forretning, at inddrive Skatterne hos de længere borte boende Stammer, hvorimod de selv ingen Afgifter, have at udrede. Da Beyen, uden Hensyn til dette Privilegium, vilde beskatte Folket i Omegnen af Tripolis, yttrede sig strax en almindelig Uvillie, og neppe havde den Engelske Consul med sine Landsmænd forladt Staden, førend Landboerne reiste sig i Masse, droge mod Tripolis, og fordrede med Heftighed, at Skatteforordningen skulde tages tilbage. Da Beyen vægrede sig herved, erklærede man ham for afsat fra Regjeringen, og proclammerede i hans Sted hans Sønneson, en ung Mand, som er meget yndet i Landet og i Besiddelse af Arabernes ubetingede Tillid. Stadens Porte bleve vel strax lukkede, men Oprørene bemægtigede sig de omkringliggende Forter og beskjøde derfra Castellet. Dette har nu allerede vedvaret i flere Dage, og det er meget at frygte, at de Arabiske Stammer fra det Jndre af Landet, i Haab om at røve og plyndre, ville ile hid og gjøre fælleds Sag med Oprørerne. Man lever her i saa meget større Bekymring, som her gives et Partie, der er gunstigt stemt for de Beleirende. Den ene af Stadsportene er til større Sikkerhed bleven tilmuret. Jmidlertid fores uophørligt paa Oprørerne fra en Tripolitansk Corvet, som ligger i Havnen. Levnetsmidlerne, og navnligen ogsaa Vandet, formindskes Dag for Dag, og i hvert Fald maa man derfor ønske, at denne Tvist snart kunde faae Ende.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Paa Rheden ligger, foruden to Engelske Krigskibe, den Franske Brig Cometen, for i fornødent Tilfælde at tage de herværende Franskmænd ombord.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Carlsrube, den 15de September. Det Storhertugelige Stats- og Regjeringsblad af 12te September, Nr. 50, indeholder følgende mærkelige Forordning om det Fretburgske Universitets Suspension: "Leopold, af Guds Naade, Storhertug af Baden a. Den fordærvelige Retning, baade i politisk og moralsk Henseende, som Universitetet i Freiburg, hvad største Deelen af sammes Medlemmer angaaer, i lang Tid har taget, og den ikke mindre fordærvelige Jndflydelse paa de Studerendes videnskabelige Dannelse, har ofte og høiligen givet os Anledning til Bekymring og Sorg. Ve have, men forgiæves, ikke ladet det mangle paa Formaninger; endog truet med, at den næste uroelige Bevægelse vilde anledige Universitetets Lukning, men det har saa lidet frugtet, at en Tildragelse atter er forefaldet der den 29de f. M., som giver et nyt Beviis paa Haan imod Lovene og total Mangel paa Følelse for Sømmelighed og Velanstændighed. Disse beklagelige Tildragel, ser have overtydet os om, at Ondet ligger altfor dybt til at det ved sædvanlige Midler kan hæves, og at der behøves en overordentlig gjennemgribende Foranstaltning derimod. For hele Landets Skyld, men fornemmelig for de Forældres, der betro deres Sønner til denne Høiskole, med Hensyn til Jndvaanerne i Staden Freiburg, hvis Rolighed saa ofte er bleven forstyrre, ved de Studerendes Kaadhed; men fremfor Alt, for, i Stedet for hiin ørkesløse og letsindige Færd, at fremvirke et grundigt Studium, hævde Videnskabeligheds høie, alvorlige Værdighed, ved den at forædle dens Dyrkeres Sæder og gjøre dem virkeligen dygtige for Livet; have Vi besluttet og forordne som følger: 1) Den skal ved en hensigtmæssig Reorganisation af Universitetet i Freiburg raades Bod paa Universitetets hidtilværende Brøst, saavel i objectiv som i subjectiv Henseende. Vort Ministerium for det Indre overdrages det at indkomme med Forslag i dette Øiemeed og at gjøre Udkast til en ny Jndretning. 2) Jndtil denne en publiceret, forbliver Universitetet lukket. 3) Samtlige Stude, rende, som ikke have deres stadige Bopæl i Freiburg, skulle inden to Gange 24 Timers Forlod, fra det Øjeblik at regne, da denne Vor Forordning ved offentligt Opslag er publiceret, begive sig roeligen ud af Staden og forføje sig til deres Hjem J Øvrigt overlade Vi Os til det Haab, at de mange høist agtværdige og af Videnskaberne fortjente Lærere, som med samvittighedsfuld Troskab leve for deres Kald, og som Vi nøje adskille fra dem, der have betraadt en modsat Bane, ville erkjende Nødvendigheden af denne Vor almindelige Foranstaltning, og, under en forbedret Indretnings Beskyttelse, med fornye Jver hellige sig Lærerembedet. Vort Ministerium for de inden landske Anliggender har at drage Omsorg for denne Anordnings Fuldbyrdelse. Givet i Carlsruhe, den 6te September 1832. Leopold.
Berlingske Tidende, 1832-09-25
Udenlandske Efterretninger. Altona, den 2de September. Med Carl X. cer, reiser under Navnet Grev Pontien) vare ogsaa Hertugen af Angouleme (under Navnet Grev de la Marien, og Hertugen af Bordeaux. De blive her ikkun en føje Tid. Ved Svinninge Kroe holdes den 4de October Formiddag Kl. 11 Dyre=Skue og Auction. - Over de til Salg anmeldte 33 Heste og 13 Høveder er en Fortegnelse trykt, med en kort Beskrivelse og Eiernes Navne. - Overeensstemmende med den fra Holbek Amts oekonomiske Selskab udstedte Jndbydelse, modtages 1, 2 og 3 Aars Føl, samt Kalve af indtil 1 1/2 Aars Alder til Bortsalg ved offentlig Auction. Eierens eget Bud eller Opgivende bestemmer den Priis, for hvilken Dyret kan sælges. Auctionsomkostningerne bærer Selskabet.