Berlingske Tidende, 1780-06-30
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1780. (See Nr. 51.) 22. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskjønt Premie vindes. 23 De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabes Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet alene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 24. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 25. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end eengang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udclukter han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 26. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 27. Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber. udsætter Premier eller Belønninger æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 28. Skulde nogen, hvilke især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vitløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 29. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne. 30. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendet eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 31. Vi nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljertillades det gjerne naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 32. Selskabets Love underretter for Resten og hvad videre ved Premierne maatte være at mærke. 33. J øvrigt anmoden Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og alene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbejde paa sin egen Velstands Befordring. - Premierne for Teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og HampAvlens Tilstand i Fyns= og Aarhuus Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenstligste Størrelse. 3. Om et Jordbrugs besteekonomiske Jndretning og Drift. 4. Om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantasier tienlige i disse Lande. 5. Om Myrmalms Behandling og Smeltning. Selskabets Premier. 6. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendommene. 7. Om den stands politiske eller politisk moralske Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 8. Om en god Huusmoders vigtigske Pligter mod alle og overalt i sit Huus. 9. Om Hampens beste Dyrknings= og Behandlings=Maade. 10. Om den beste Maade at pakke og bevare Humlen paa 11. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling, 12. Om den beste Dyrknings Maade af Tobakken. 13. Om Fordelen af Handels= og Manufaktur Planters Dyrkning i Ligning mod Korn=Avlen. 14. Om Fordelen af Foder=Urters, visse Rødders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse i Qvægavlen, sammenlignet med Avlen af Korn. 15. Om tjenlige Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaae=Kreature og tamme Fugle paa. 16. Om en Qvægavls=Katekismus for Dannemark og Norge. 17. Om norske vilde Bærs best Brug og Anvendelse. 18. Om norske vildvoxende Planter Tjenlighed til Føde grundede paa Forsøg. 19. Om Planter ved Elven og Vester=Havet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 20 a. Om Veilers Jnddigning. 20 be Om nyttige Vexter for Færøerne. 21. Om en Have=Katekismus for Dannemark. 22. Om Skoves og vilde Træers rett Opelskning og Vedligeholdelse. 23. Om Faarenes beste Klip nings Maade her i Riget. 24. Om Prøve af Hr. EtatsraaFleischers Omgangs=Maade ved Bieavlen. 25. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 26. On Hummer=Fangstens Jndflydelse paa de andre Fiskerier. 27 Om Middel mod Tanglopper i Limfjorden og andensteds 28. Om fordeelagtige Fiske=Bankers Opdagelse paa Kysterne. 29. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Moser og sumpige Enge.