JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Den, som har nogen Kundskab til Almueunderviisningen, vil sikkert finde, at den, uagtet de i senere Tider gjorte Forbedringer, dog ingenlunde er tilfredsstillende for den almindelige Trang, og det mindre i Kjøbstæderne end paa Landet. Paa Landet er Ungdommen af een Classe Mennesker, deres Tarv kan derfor lettere udfindes og fyldestgjøres, i Kjøbstæderne derimod er den skolesøgende Ungdom saare blandet og saare forskjellig fra den i Landsbyerne, hvoraf følger, at begges Underviisning ogsaa bør være forskjellig, hiins, ifølge større Trang, fuldstændigere og mere omfattende end dennes. Naar vi nu finde, at Kjøbstædskolerne meget lidet, ja vel endog aldeles ikke, hæve sig over dem paa Landet, saa er det jo aabenbarligt, at hine ikke svare til deres Bestemmelse. Vor allernaadigste Regjering har meget viselig gjort den fornødne Adskillelse imellem Kjøbstaden og Landet, i det den for hver har udgivet en særskilt Forordning med særskilte Bestemmelser, da den endog fastsætter, at der i de større Kjøbstæder skulle oprettes Realskoler, og i de mindre i det mindste være een Realclasse; men det synes ikke at dette er taget til Eftertanke. Jeg kjender ingen Kjøbstad, hvor nogen saadan Realskole er organiseret, hvilket er saa meget mere forunderligt, som en saadan Skole i de større Kjøbstæder, ved de efter Anordningen befalede Skolepenge, maatte omtrent kunne holde sig selv; hvilket de Jnstituter, af hvilke Privatmand høster Fordeel, kunne stadfæste. Derimod er der endog de Stæder, hvor selve Realclassen enten aldrig har været organiseret, eller er endog indgaaet atter under de andre Classer, uden at Børneantallet er formindsket. Hvorledes man har fundet dette gavnligt, synes en uopløselig Gaade; thi man maatte vel spørge: lærte da Børnene alt forMeget, og da dette vel maa benægtes, hvi har man da indskrænket Lærernes og derved Classer nes Antal, 1.) Den første og almindeligste Mangel, som efter min Formening findes ved mange Borgerskoler, er at der i Forhold saavel til Skoletiden, som til Lærerne, er et alt for stort Antal Børn. Middelantallet kan nok omtrent ansættes til 270, og dertil 3 Lærere, altsaa 3 Classer, det er 90 af Drenge og Piger i hver Classe. For den indbyrdes Underviisning i nederste Classe, vil dette Antal ikke være for stort, men nu i den mellemste og øverste, som maa blive talrigere, paa Grund af den hurtigere Fremgang i nederste Classe ved den indbyrdes Underviisnings Hjelp. Føier man videre hertil, at Børnene i Henseende til Evner, Flid og Kundskaber, der følge af den større eller mindre Grad af Underviisning, som meddeles uden for Skolen, ere saa forskjellige, at de gjerne kunne henføres til 10 Classer, saa bliver denne Mangel desto større og skadeligere. Tager man end sin Tilflugt til at adskille Drengene fra Pigerne, som sikkert et rigtigt og nødvendigt, saa at hine møde om Formiddagen, disse om Eftermiddagen, eller omvendt, saa bliver jo Skoletiden for hvert enkelt Barn reduceret til 3 Timer, om Vintermaanederne og om Løverdagen derunder. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Aphorismer. Meddeelte af Frederik Møller. Den Moral som gaaer igjennem Øiet til Hjertet, er langt varigere end den, som kommer igjennem Øret. Harlots og Rakes Progress i Hogarths Kobber, er maaskee ligesaa meget værd, som et heelt Moralsystem. De fleste saakaldte ejegode Folk, ere kun saa gode, som deres indskrænkede Forstand, vil tillade dem. De Fleste af dem som have Stemme i Verden, have ingen Mening, og de som have Mening have ingen Stemme. Jeg beder Gud at frie mig for mine Venner, mine Uvenner tager jeg mig selv paa, sagde Voltaire. Den ligefølte Nydelse af det Skjønne, Sande og Gode i to eensstemmende Sjæle, udgjør alene Venskab. At Lykken er blind, kunde Man tilgive den; høv maatte den i al Fald ogsaa være; - men at den hverken har Hoved eller Hjerte, hverken Forstand eller Følelse, det er ilde. Den har kun Hænder og Fødder; Hænder - at bære sine Yndlinger paa; Fødder – at nedtræde dem, som den vender Ryggen. Derfor indlade Jngen sig med Lykken, naar han ikke kan sætte sig i dens Skjød. Man kan ogsaa uden Lykke være saare lykkelig i Verden. Man maa lære at skille Handlingen fra den Handlende; man kan handle ilde, uden at mene ilde eller være ond. Historien lærer, at Schafottet med alle udtænkte Piinsler, har været det Maal, hvortil utallige Sværmere, endog igjennem Forbrydelser, hastede, og udgjort deres mest henrivende Forhaabning; maaskee kan Man endnu tilføje det dobbelt paafaldende Paradox, at de saligste, meest tryllende vaagne Drømme ere drømte paa Retterstedet, under Bøddelsværdet og i Baalets Luer. "Philosophi er den Videnskab, som sætter Mennesket istand til, at gjøre sig muligst nøjagtigt Regnskab for sine Overbeviisninger og Handlinger. Naar mange andre Definitioner paa Philosophi ville være forglemte og tilsidesatte, vil denne endnu længe holde sig. Der gives en Følelse, som Sandhed helliger. Hvo der evner den, har den; hvo der ikke har den - ham kunne Ord ej bibringe den. Hos Os er Krigeren tapper og Videnskabsmanden lærd; længere gaae Vi ikke. Hos Rommerne var Videnskabsmanden tapper og Krigeren lærd. En Rommer var baade Videnskabsmand og Soldat. Hos Os vilde Man maaskee kalde Lærdom hos Krigeren - Pedanteri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Fra den Tid Krigskonsten forbandt sig med Elementerne, og tog Jlden i Sold, er den bleven en ganske ny Videnskab. Den gik fra Armen over i Hovedet; tusende Arme formaae fra den Tid intet, imod en eneste Forstand. Tilforn var den Øvelse, nu er den Studium. Paa den ene Side blev den Menneskehedens hurtigere Tilintetgjørelse, paa den anden dens større Skaansel. VII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Jndenlandske Efterretninger. Odense d. 26 August. Den fra Nyborg, efterlyste Slave er paagrebet i Stige her ved Odense og ført tilbage. - En uden for Nørreport boende Tømmersvend har forleden Dag saaret sin egen Kone med en Kniv, og er arresteret. - Den Jldløs, som i Søndags Aftes for et Øieblik rygtedes at skulle være udbrudt i det nye Kalkbrænderie her ved Canalen, bestod allene i, at nogle Lægter i Tagværket over Kalk ovnen antændtes, som strax af Folkene ved Kalkbrænderiet bleve nedrevne, og Jlden var allerede slukket med nogle Spaade Vand, før Brandfolket, herfra, som strax ilede til Bistand, havde naaet Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Aalborg, d. 25 August. Efter Mariboe Avis meddeeltes i Gaarsavisen den Efterretning, at det var Konstneren Ziescheck, der i Dyrehaugen havde brækket Halsen. Bemeldte Ziescheck er nu mod al Formodning og til Glæde for Konstens Elskere og hans Venner og Bekjendtere, indtruffen hertil i Gaar, i Forening med Hr. Kuhns øvrige Konstberiderselskab. De agte at reise herfra til Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Aarhuus, den 26 August. Her circulerer for nærværende Tid en Jndbydelse til at tage Actier i den projecterede Dampskibsfart imellem Jylland og Kjøbenhavn. Den Sum, der skal udredes hertil, anslaaer man til 70,000 Rbd. Randers. Det Beckerske Selskabs Forestillinger lønnes ogsaa her med Bifald og som oftest med fuldt Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Blandede Efterretninger. Uvidenhed og Betleri have hjemme i Rom i den Grad, at et ulægeligt politisk Saar, deraf er opstaaet. Ifølge heraf har ogsaa Gadebetleri opslaaet sit Hovedqvarteer i denne Stad. Vel ti tusende Betlere af Profession danne der en bestandig i Ærgjerrighedens og Forfængelighedens Sold staaende Milits. Disse Betlere have i den romerske Kirke allerede grundet manges. Navnkundighed. Og da man maa have et Navn for at opnaae Æresposter og Rigdomme, saa blive de anseete som Hjelpetropper af høit Værd, hvis Tjeneste undertiden er af yderste Vigtighed. Betleri hører, som de Fromme mene, med til den christelige Ydmyghed. Der mangler derfor aldrig dem, som drive dette Haandværk, paa Opmuntring, for deres Laster finde de Overbærelse, og deres Underhold er, ved Folkets Svagfindethed, sikret for enhver Fremtid. Man maa derfor ikke forundre sig, naar man i Rom støder paa hele Bander af Lediggængere og Vagabonder, naar man seer dem omleire Huse og Kirker, spærre Gaderne, og ved Gjennemgangen vente paa de Forbigaaende, af hvilke de med den yderste Uforskammenhed fordre Almisse i en Tone, som om de vilde fordre noget tilbageleveret, der efter Retten tilhørte dem. Dette Uvæsen driver Betlerpakket hele Dagen igjennem. Jmellem dem selv finde hyppige Kjævlerier og Slagsmaal Sted. Disse Mennesker skjelde og smælde, naar man intet giver dem, og velsigne igjen den, som oplukker sin milde Haand over dem. De strøife om i Staden, samle og stiæle hvor de kunne og gide. Noget anstændigere opføre de saakaldte etablerte Betlere sig. Disse have hjemme i et Kloster eller et Pallads, ved denne eller hiin Kirke, og vide, hvor de have at søge deres Frokost, Middags- og Aftensmad. De frækkeste Dagdrivere af denne Klasse ere de, som paa offentlige Pladse lægge Arme, Been og Legem til offentligt Skue, hvilke ere bedækkede med Bylder og Saar, som de, for at opvække Medlidenhed, have Omhu for at vedligeholde. En egen Afdeling af Betlerstanden udgjøre de Blinde. Disse samle sig i Grupper, danne vandrende Vokal- og Mandolin Concerter, og henvende deres Opmærksomhed ganske fortrinligen paa Kirker, hvor en eller anden særdeles Festlighed, finder Sted. J dette Øiemed vandre de fra een Ende af Byen til den anden, forsynede med Bjælder, og hængende ved deres Foreres Arm. Disse bære deres Stole, og faae for havt Umag Hælvten af Jndtægten. J Forgaarden til den Kirke, hvor de veed, at Mængden er forsamlet, stille de sig i en dobbelt Række, og istemme under deres Klokkers og Bjælders bedøvende Accompagnement, en hæs Sang. Romerne elske en saadan bedøvende Larm, og denne uudstaaelige Støi ved Kirkedørene forhøier, efter deres Mening, Festens, ja selve Religionens Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
J fortrolige Kipper holde Betlere af alle Arter deres natlige Sammenkomster. Den bekjendteste af disse hedder: Posteria de miracoli(Mirakelkroen. Denne er det almindelige "Rendevous" for alle de Velhavende af de Lammes og Blindes Corps. Men i saadanne Forsamlinger seer man og mangt et blindt Øie lukke sig op, Krykker og Pialter lægges til Side. Man kan see, gaae og er taalelig klædt. Har Dagens Jndtægter været gode, saa er Aftensmaden heller ingenlunde slet, og navnlig flyder Vinen i Overflod. Man glæder sig over det lykkeligt tilendebragte Dagværk, og træffer Anstalter til at næste Dag ei heller skal bringe tomme Hænder. Medens dette Pak saaledes gjør sig tilgode i Kroerne, udbrede en Sværm Tjenestepiger sig Gaderne og spille der pauvres honteuses, og da denne Rolle naturligen giver Anledning til en anden Haandtering, vide de i begge at finde et Tillæg til deres Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Til de sælsomste Skikke i det nye Rom hører Jndvielsen af Heste og Mulæsler. Alle Vogne, der findes i Rom, fra den sletteste Hyrevogn til den mest glimrende Eqvipage, blive med alle Heste og Muler paa Antoniusdagen henførte til Indgangen af denne Helgens Kirke, hvor nogle Præster, fra en Forhøining af, bestænke hele den forbitrækkende Trop med Vievand. Hele ti Timer varer denne møisommelige Forretning. Jkke en eneste Vogn, om et Huus endog har hele ti af dem, undlader at præsentere sig ved Vievandskosten, og Eieren selv ager gjerne med i sit bedste Kjøretøi, for ogsaa selv at faae Deel med i Velsignelsen. Muulæslerne TII og Hestene ere tilhobe behængte med Fryndser, Kokarder og brogede Sløifer. Denne sælsomme Jndvielse skal have til Hensigt, at bevare hine Dyr hele Aaret igjennem for alle Uheld, og, hvad der maaskee er endnu vigtigere, at tilvende Præsternes Pung en 300 Dukater. Hvorfor Æselet ikke ogsaa kommer med, er ej let at indsee, og naar dette Dyr ikke mærkeligt har forværret sig siden Bileams Tider, saa kunde Sanct Antonius's Munke ikke bedre betænke deres Oeconomie, end ved at give det Deel i Velsignelsen; deres Jndtægt maatte derved i det mindste for døbte sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Jmellem de romerske Skildter ere der nogle af saadan Elegants, at de næsten grændse til det Latterlige. Paa Aareladernes findes Arme og Been afbildede, der kunde gielde for akademiske Studier. Hænderne overskygges af Spids Manskjetter; Lanzetterne ere alle af Guld, og Bækkenerne i det mindste af Porfyr. En Apotheker fører i sit Skildt en Mithridates i Purpurkaabe, som imellem 10 Vaser med Modgift, alle af den skjønneste etruriske Form, smager paa en Gift. Andensteds seer man en Epaminondas med Giften i Saaret, eller en Philoktet, som med Udtrykket af Smerte støtter sig paa sin Bue. Paa en Hattemagers Boutik paraderer en Orpheus, der med sin Lyra henrykker Skovens Vildt. En Friseurs støvede Bod zires af blaa Lilier i Guldgrund o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Den hellige Michaels Fest er fornyet af Pius VII. fordi det er denne Helgen, hvem Rom har sin Befrielse at takke. Efterat nemlig Romerne havde proclammeret Republiken, og antaget Sejerherrens 3 Farver som Nationalfarver, saa blev Frihedens Kokarde overalt og af Alle paa hæftet. St. Michael alene, der paa Engelsborg gjør Tjeneste som Fløi eller Veirhane, havde endnu ingen. Men tilfældigviis traf det sig, at Franskmændene rømte Rom just paa denne Helgens Navnedag. J denne Omstændighed faae Paven et Underværk fra Erkeengelens Side, som syntes at gjøre ham fortjent til Festens Fornyelse. (Af: Ansichten von Jtalien, von H. Hirzel. 3 Bd. 1824.) Besøg hos en Cochin-Chinesisk Høvding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Da den amerikanske Søofficeer White var ankommen til Sagon, udsøgte han de Foræringer, som han bestemte for Vicekongen. Jblandt disse var der et meget smukt udarbeidet Kalejdoskop. Han bød Tolken at underrette Vicekongen om, at det var en ny Opfindelse, og at den havde opvakt stor Beundring i Europa, og forklarede ham dernæst dets Brug og Anvendelse. Vicekongen, som ogsaa i Førstningen beundrede det høiligen, havde imidlertid næppe kastet Øjet deri, før han ved Tolken lod White sige, at dette Jnstrument gjerne kunde være nyt i Europa, men hos dem var det ingenlunde sjeldent. Han gav derpaa een af sit Følge befaling og faa Minuter efter kom denne tilbage med en heel Mængde Kaleidoskoper, der vel ikke vare saa smukt udarbeidede, men i det væsentlige ikke adskilte sig fra vore. De vare, som man kunde see, af chinesisk Arbejde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Den sædvanlige Tiger i Cochin-China, siger den omtalte Nordamerikaner White, er ikke meget frygtet, men Kongetigeren er et skrækkeligt Dyr. Gouvernøren forærede hver Skibs Commandor een, og vi spærrede dem ind i meget stærke Lukker af jernbeslaget Træ. Min var en meget skjøn, omtrent traarig Hun, som jeg imidlertid paa Hjemreisen maatte skyde ihiel, fordi under det slette Veirlig den Forraad af Hunde og Gjeder, som jeg havde taget med for den, var sluppet op. Med dette Dyr mødte der mig en Mærkelighed, som ellers kun bliver fortalt om Løver. J Sagon, hvor intet var bedre Kjøb og lettere at have, end Hunde, blev der daglig kastet een for den. En af disse begyndte paa een Gang et frygteligt Hyl, og snappede Tigerinden i Næsen, saa Blodet udflød. Men hun syntes at fornøje sig over det lille Dyrs Raseri, og at optage dets Adfærd som Leeg, saa at hun snart, ligesom Katte, naar de lege, strakte sig hen, snart gjorde andre Bevægelser, til Hunden endelig blev træt af at gjøe; derpaa begyndte hun at kjæle for den, og snart vare de saa fortrolige, at de lagde sig hen og sov sammen. Fra den Tid vare begge adskillelige; der blev gjort en lille Aabning i Buret, som Hunden kunde gaae ind og ud af dog forlod den det sjelden. Ofte gjorde di det Forsøg, at vise Tigerinden en fremmed Hund, og den yttrede da strax stor Lyst til at fortære den. Men kastede vi nu dens Yndling derind, saa foer den vel hurtig over den, men gienkiendte den paa Øjeblikket, og kjælede for den med megen Ømhed. Da Teniers engang i et Værtshuus i Landsbyen Oyssel ikke var i Stand til at betale sin Regning, kaldte han en blind Fløitespiller til sig, malede ham, og var saa heldig at sælge dette Maleri for 3 Dukater til en Engellænder, som just var taget ind der for at vexle Heste. Denne Reisende var Lord Falcon, som i lang Tid blev i Besiddelse af dette Maleri, der af Kiendere holdtes for Teniers Mesterstykke, indtil det tilligemed nogle andre Arbeider i Aaret 1662 ved et Tyveri bortkom fra hans Galleri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Ved et høist besynderligt Tilfælde er nu dette og de øvrige, samme Eier fordum tilhørende Malerier, i Aaret 1824 gjenfundne i - Persien. Finderen er Oberst Dikton, og man formoder at Tyven har hørt med til det Gesandtskab, som det brittiske Hof i Aaret 1662 sendte til Schachen. Man har i Amerika opfundet og allerede paa en Dampbaad anvendt en ny Dampmaskine uden Kiedel. Denne Maskine er ikke dyr, den er simpel, stærk og brugbar. Den behøver ikke meer Rum, end et lille Thebord; gjør man den kun lidet større, saa kan man give den hvilken Styrke man ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Man anslaaer de Penge, som for Tiden i Storbrittanien ere i Omløb, til følgende Summer: i Banknoter 120 Mill. Lstrl., Guld i Souvereigns 140 Mill., hvoraf dog 60 Mill. ligge i Banken, i Sølvmynt 60 Mill.; i Alt 420 Mill. Lstrl. J Aaret 1813 beløb Pengecirculationen i Storbrittanien sig i Banknoter, til 23 Mill. 612,000 Lstrl., som ved Guldets daværende Priis af 5 L. 6 Shill. for Unzen ikkun repræsenterede en Værd af 17 Mill. 316,000 af de nuværende Banknoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
J London, Petersborg, Berlin a. findes Trapper af støbt Jern, og i Paris har Metalstøberen Roy i sit Huus opstillet Modellen til en Vindeltrappe, som slet ikke behøver nogen Beklædning af Gibs eller Træværk. Hvert Trin er, forsynet med sit Modtrin og der nødvendige Jndsnit (Kerbung), støbt i eet Stykke. Det Hele opreises paa en Jern-Opstander, og man behøver kun en eneste befæstelse for at opstille Trappen, som iøvrigt kan slaaes op og tages ned efter Behag. Da den ikke er underkastet Jldsvaade, saa vilde Brugen af den være af stor Nytte, fordi man i Jldebrandstilfælde. endnu i rette Tid kan komme til Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Kjøbenhavns Børs den 30 August 1825. Hamburg 2 M.a vista 210 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 1/2 - Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . .- i Banco. 99 1/2 100 Banco. i Banco. 89 1/2 90 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 1 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. 109 1/2 119 i Sedler. 99 1/2 100 Banco 106 1/2 106 i Banco. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-03
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 71. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 September 1825. En Spaadom, ligesaa trøstende for Eiere af Ting, som advarende for Eiere af Penge. Uden at være begavet med overnaturlig Spaadomsaand, kan Enhver, som ikke er aldeles blind for den Fremtid, der udvikler sig af den skjæbnesvangre Nutid, med Vished forudsige: at Massen af de ædle Metaller, Guld og Sølv, om faa Aar vil være saa overordentligen forøget, at alle Ting, især Livets første Fornødenheder. Føde, Klæder og Huus, ville erholde mangedobbelt forhøiet Værd imod hine Værditegn. Begyndelsen til denne store Omvæltning i Menneskelivet er allerede gjort, ved den Bearbeidelse af Americas uhyre Guld-og SølvGruber, hvilken engelske Pengesælskaber have sværksat. Selv Spaniens blodgjødede Jordbund vil snart frembringe nye phøniciske Skatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-03
Vor Tids følgerigeste Opfindelse: Damp væsenet, vil ogsaa virke kraftigen til dette Maal, hvis Opnaaelse alle Tingseiere maae ønske – alle Penge-Eiere frygte. De Første, især Grundeierne, hvis skrækkelige Lidelseshistorie nærmer sig sin Ende, bør derfor, saavidt muligt, beholde hvad de have; de Sidste derimod forskaffe sig hvad de ikke have At Guld og Sølv nemlig, ligesaavel som Papiir, blot ere Værditegn, men Livets Fornødenheder Værdi, det vilde nok selv Herr von Rothschild erfare, ifald han, tronende paa alle sine Guld-og Sølv=Dynger, strandede paa en øde Øe, hvor han ikke kunde faae Mad, Drikke, Klæder, eller Huus. Med Glæde vilde han vist der bortgive al sin Mammon for en Bid Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-03
Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-03
Nogle geographiske Formodninger. Jeg har stedse været i megen Tvivl om ogsaa vore Stæders og Byers Navne have den Oprindelse, man i Almindelighed angiver, og ved at læse nogle nyere Forfattere, som ville udlede vore Stæders og Byers Navne endog fra det Jslandske, er jeg endnu blevet mere mistroisk. Ved paa ny efter mere end 20 Aars Forløb at tage fat paa gammel Englands Geographi, og ved at undersøge dets Kyster og Farvande, har jeg stødt paa saa mange Navne, der have saa stor Lighed med adskillige af vore Stæders og Byers Navne, at jeg ikke har kunnet omtvivle, at de jo have en fælleds Oprindelse; og da det er rimeligere, at vore fra Engelland, hjemvendende Forfædre og de første kristelige Missionairer have bragt Stæders Navne fra Engelland, Skotland og maaskee selv Jrland over til os, end de skulle have bragt vore Stæders Navne over til Engelland, saa er jeg kommet paa den Formodning, at Etymologien maa søges i det engelske og skotske Sprog, maaskee ogsaa i det irske, og ikke i det Islandske. Da jeg ikke har de kritiske Hielpemidler ved Haanden, maa jeg overlade Bedømmelsen til Andre og kan kun fremstille Tingen og Sammenligningen. Jeg bemærker, at jeg ikke har havt Pontop. Atlas og altsaa heller ikke har confereret det. Aalborg kan sammenlignes med Aldbrough i Suffolk og i York, maaskee og med Allesbury i Bukingham eller Atleborough i Norfolk, sandsynligt med det første. Albøge i Aarhuus Stift med Dalboge ved North Esche i Skotland. Burg paa Femern med Burgh i Norfolk og Lincoln. Navnet er ellers almindeligt baade gelland. i Sammensætning og uden samme i hele En Børglum i Vendsyssel med Borlum i Murrey og Borlum ved Jnverness i Skotland. Callundborg med Callbury i Devonsh. eller Charlbury (Caroliburgum) i Oxfordsh., Stedets ældre Navn Hærvig er maaske eet med Harwik i Esser. Colding med Coldingham i Berwik i Skotland. Dyngbye, Aarhuus St. Randlev Sogn, med Dungsbye, Dungsbyeklod i Skotland, Dungeness i Kent. Fladstrand med adskillige Stæder, dog meest Øer, der have Navnet Fladda og Flada, som Flada i Skotland. Græsholm ved Fladstrand med Gresholm i Bristol Kanalen. Greve i Sielland, Thune H., med Greve i Lankaster. Grindsted i Slagsherred med Grindstead i Susser. Grimstrup i Skodsherred og forr. Grim sted i Sandbye Sogn i Lolland med Grims bye i Lincoln. Grenaae med Greenknow i Landerdal, eller Greenich i Athol, begge i Skotland, eller Greenogh ved Cork. Grene i Slags. med Grene i Downe og Grene i Dunge i Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-03
Halsted i Lolland er eet med Halsted, i Esser. Holme i Ningherred, Aarh. St., eet med Holme i Cumberland og fl. St. Holbech i Sielland og Holbech i Jylland, er eet med Holbeach i Lincoln. Hjerm ved Limfjorden med Herm i Kyle i Skotland. Hobro med Hoburn i Cathness i N. Skotl. Horsens med Horsham i Susser, eller med Hornsen i York eller Hornsen i Middelser. Hammel i Aarh. St. med Hammeltoun og Hammelton i Skotland. Kollemorten S. og N. i Nørvangs H. med Combemarten i Devonsh. eller Cailmore ved Lagon Loch i Skotland, sandsynligst det første.