JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-10-12
Mandagen den 3 December næstkommende sælges ved offentlig Auction den Vintmølske Samling af danske og fremmede Medailler og Myndter, her i Kiøbenhavn paa Nørregade i Gaarden No. 46 i 3die Etage. Catologet over denne Samling, som nu er fuld færdig fra Trykken, bekommes hos Justitsraad Schlegel paa Christianshavn, Overgaden over Vandet Nr. 200, til Kl. 10 om Morgenen og fra 3 til 5 om Eftermiddagen, imod at erlægge 16 s. for ethvert af dets Hefter til de Fattige. Udenbyes og fremmede Liebhavere kunne efter Behag henvende sig til Hr. Mægler Christ. August Hyllestedt her i Kiøbenhavn, som er villig til at modtage Kommissioner ved Auctionen, naar Prisen bestemmes, hvortil de opgivne Stykker maae kiøbes og Brevene desangaaende tilstilles ham portofrier Paa samme Tid og Sted sælges ogsaa en mindre Samling, af danske Myndter, indsendt fra Schlesvig, hvortil Fortegnelser kan bekommes tilligemed den Vintmølske Kataloge. Bark=Bæg, dobbelte Jernplader, et Skibs-Anker, er at bekomme hos. Frans Holm.
Jyske Efterretninger, 1804-10-12
Rettelse. J forrige Aviis, staaer paa 3 Spalt39 Linie 43,161, læs: 40, 167. det porrige Indsendte følger i næste Avis)
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Trykkes og
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Udenlandske Efterretninger. Petersborg. Den 21 Sept. afreiede den Hanske Charge d. Affaires, Hr. Raynevall, herfra. Dog er den franske Handelsagent essens endnu leven tilbage her. Den paaelige Auditor, Hr. ivinstni, har endelig ogsaa faaet Ordre, at fierne a. - Til at opmuntre Folkemanufakteurerne langs Mændserne fra Østerigen til Sorthavet, er Jndførselen af alle Bomuldstøier, Sirtser og Kattuner, forbuden. Weichsen. Man haaber, at Stridigheder, de mellem Frankrig og Musland ville og nogen Tid. blive bilagte igien ved Megling af et stort Hof, hvis tidelige Sindelag er hele Europa bekjendt.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Calmar. D. 25 Sept. ankom Greven af Litte og Heringen af Angouleme hertil fra Riga Hue de Bienne, Grev Avaray og Chatellerault ere deres Følge. Da de stege iland, bleve de mod signe af Stadens fornemmeste Ebedsmænd. London. Man vedder nug med 1, at fri den med Spanien vil blive erklæret inden 3 Maa heder. En Kommitter af de paa Spanien handlende Kiøbmænd var nylig hos Statssekretairen Lord awkerbutey, for at forespørge sig, om Begierinhen vilde meddele dem Passe for de spanske Skibe, som ligge seilfaldige i engelske Havne, for at gaae i Spanien med Korn og engelske Produkter; men sk til Svar: at da der i spanske Havne gjordes Farke Udrustninger, hvorom der var fordret bestemt Forklaring, men ingen endnu givet, saa kunde Kiøbmændene indrette deres Gager saaledes, som de holdt det tienlig Derefter begave Kiøbmandene sig til den spanske Gesandt, om Passe for J. Wandal. deres til Spanien bestemte Kornskibe, hvilke har endelig loved dem, naar de troede, at samme vare fornødne. Jmidlertid er Konvoien for de til Spanien og Portugal bestemte Koffardie farere bleven stoppet i 10 Dage til den 20 Oct. -
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Formedelst den heftige Bekymring for et Fredsbrud med Spanien, ere Fondene stunkne 1 Procent i 2 Dage. Oppositionsbladene spørge, hvad der vil blive af Portugal, naar Franktig og Spanien angriber det til Lands, og England bemægtiger sig Brasilien og de øvrige portugisiske Kolonier. - Fra Plymouth er d. 24 Sept. afseilet 6 Bombeskibe og 3 store Kanonbaade paa et Løntog. - Alle vore Fregatter og Bombeskibe ere vendte tilbage igien til de franske Kyster. Desugiet ere 30 franske Kanon skibe og 3 store Pramme fra Øenkirchen den 29de lokkeligen indløbne til Kalgis, hvor Havnen nu leer ud som en Skov. - O. 20 Sept. afseilede Greven at Artois med hans Almisseuddeler, Added Latil, Harwich af Gothenborg til.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Hertugerne af Oleans og Montpenster med flere Emigranter havde i forrige Uge paa en Lystfart nær strandet tet ved Boulogne, om Vinden ikke i Øieblikket havde blevet dem føielig og bragt dem tilbage til Dungenese.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Da Prindsessen af Wallis d. 28de steg i Kareten fra et Morgenbesøg og vinkede med Haanden, Afsted til de Damer, som ledsagede hende til Kareten, og Lakeien, af Uforsigtighed, Kareldørren, for haligt til, saa at fire Fingre paa Prindsessens, høire Haand bleve ulykkeligviis næsten ganste af qvæstede, fra Haanden og Neglen af den ene Finger bliv siddende i Karetdørren. Saarlægerne give dog Haab om, at ingen af Fingrene behøve at sattes af.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Paris. D. 23 Sept., Kl. 3 Efterm., for mærkedes i St. Mald og langs Kysten der et Jordskiælv, der var ledsaget med en Bragen, som naaet Krudtmagazin flyver i Luften, eller mange Kanoner afføres efter hinanden. Kl. 6 fulde et andet Jordstialv med lige Knald. J Husene bevægede Mødlerne sig stærkt. Skade er ikke skeet. - Ved Havre anstødte d. 26de en engelsk Kutter, kom derefter i Brand og spadserede op i Luften. - Paa de giftige Slangers eller Øglers Udryddelse er udsat en Pæmie af 60 Franker for hver; thi nu omstunden er det ikke meere saa sikkert, opaa Øgler og paa Hugorme gaae, langt mindre træde paa Løver, og Drager ligesaa. v. De Lærde lægge alt deres Hoveder i Blød, for at udfinde hvad det er for Dyr. - Deslatines skal ved en Storm, som han har løben mod Staden Domingo, have opoffret 2000 Negre.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
- J China giør den katholske Religion saa store Fremskridt, at der sattes Præster til de mange Nyomvendte. - Den svenske Grev v. Posse er befunden uskyldig og løsladt igien. - Frankrig har nu en Befolkning af henimod 33 Mill. Mennesker, 11 Erkebisper, 58, Bisper, 4600 Præster, 31,800 Filiale og 80 protestantiske Kirker. Frankrigs offentlige Gield var i Aaret 11 voxen til 1260 Millisoner og Renterne deraf til 84 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Prag. Keiserens Nærværelse her kunde aldrig have kommet bedre tilpas, end nu, da Alting sørger over den næsten i hele Kongeriget mislykte Kornhøst. For de Fattige her, har Keiseren alt aabnet Militairmagazinerne, efter den store Leirs Afbrydelse, anbefalet Tilførsel fra fiernede Provindser og afdestilt den anordnede Forhøielse i Veitolden; og da den høie Adel her indbød ham til en Balsest, varede han, at han ikke med glad Hiert kunde overvære deres Balsester, formedelst Tidens sørgelige Omstændigheder.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Berlin. I hele Churmark, Pommern, Syd preussen o. s. v. er Brændeviinsbrænden af Rug og Kartofler bleven forbuden. - Prinds Christian af Da mark opholdte sig her i 3 Dage, og benyttede hvert Øiebut af hans korte Tid til at lære kiende vor Stads fortrinligste Gienstande og Kunstsamlinger. Ved Afskeden forærede han Hofmarskallen ei Garnitur Porcelins Vaser og den kongel. Fløiadjutant, som var ham given til Opvartning, en guld Daase, besat med Brillanter. Saavel Prinds Henrik, Kongens Broder, som de øvrige Kongel. Prindser og alle Generaler, Ministre, Gesandte a. bivaanede det Diner, som den danske Gesandt gav ved denne Leilighed.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Genua. De herværende franske Tropper have faaet Oldre, at marschere til Kongerige, Neapel, og forstærke General St. Cyrs Armee.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Fra Frankrigs Indre ventes anseelige Troppesorstærkninger til Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Andenlandske Efterretninger. Reisende siger, at mange svenske Topper er satte i Bevægelse, og transporteres daglig fra Østad til Stral und, saavel Rytterie som Fodfolk. Jngen kan giette Hensigten.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Folketallet i Island beløb sig den 1 Febr. 1801. til 47207, omtrent det samme, som det var 1769. Ogsaa en Bonde i Veile Amt, Peder Lasen, har slængt Ploven og Høileen hen og skrevet en Bog paa Vers for Zions Pillegiime. Muelig han er en Aandspaarørende af Hanaticeren Hans Hauge i Norge, som, efter Dagen, nu vil sendt Omvendere her over til Jylland. Det bedste derved er, at denne Hans Hauge fører Korn med sig, naar han reiser omkring og prædiker, og er altsaa i Norge, udfungrede Egne en velkommen Kvangeligt. Dø derne kalde ham ædet. Guds Mand, der kommer me det kiære Gude Old og der velsignede Besd.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Efter en udkommen Bestrivelse over Bornholm. qvaksalve gamle Kiellinger der endnu med SiggenQvaalen og Stødning af 5 Slags Bly, Feberen, fordrives der ved et godt Stud Bønsekrudt indvendibrugt. Rønne Bye har 2500 Jndvaanere og over 100 Kroer. Biendevindrikken har taget meget Overhaand paa Bornholm. Dønderne ere meget laselysine og besputere selv med deres Præster om theolegiske Materier. Landet har 900 Selveiergaarde, og tun 12 Proprietairer. Det er rigt paa romantisk Egne, og derfor raades Digterne og Digterinderne det jevne Danmark, Hellere at reise til Bornholm (hvor der heller ikke snakkes rigtig Danst), end til Spriis, da Pengene saa bleve i Kongens Land Bornholms Land indeholder Steenkul nok, men de søges ikke ordentlig. De derhen sendte Undersøger have blot boret eller redet lidt i Jordskorpen, og tænkte saa, at Kullene nok kom frem af sig selv Møllestenene findes i Overstødighed, og kunde par Danmark store Summet, som nu sendes udenlandt.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Det lille Peterskar Span kunde forsyne hele det danske Monartie og sidre Riger og Lande med Allun, saa lenge Virden staaer - dersom et Allunsvar, blev anlagt. Det findes ogsaa mange fortræffelig Biergarten, samt agte Porcellaigjord o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Den 6 Octobr. løb et Orlogskib af Stabelen, paa Nyholm, som blev kaldet Prinds Christian priderich, og er bygt til 74 Kanoner. Sammedag gi den russiske Estadre til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Skibet, Prindsen af Augustenborg, er den 27 Sept. ankommen til Dover i Kanalen, efterat have fra 17 Aug. til 20 Sept. kæmpet imod Storm og Kontravind, for at komme om de Nords.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Aalborg, den 16 October. Creditanterne. Paa Onsdag i Budolphi Kirke, Kandidat Rabe. Paa Torsdag i Hosptialskirken, Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke, Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Avertissements. I Aftes den 14 October bortkaldte Gud Mad. Johanne Badstrup, afg. Peder Haaslund Farvers efterladte Enke, dette betiendtgiøres herdes for hendes fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 15 Ottober 1804. Peder Hylling.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Tvende gode Værelser med Tienerkammer og Brenderum, samt Stalderum til en Hest, forlanges til Leie fra Nyeaar af. Anviisningen giver Aviseppedition nen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
En stærk og god Holstensk Postvogn med en fuldkommen og saa godt som nye Catæs til 2de Personer, indvendig betrutten med fiin Klæde, og dertil 2de Ager stole med Puder betrutten af samme Klæde, er ei mete end velbred, hvor samme et at faae for billig Priis anvises af Bogtrykteriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Friderich Sachse fra Jena, Konstlera Silhouetter og Miniateur Maler paa Elfenbeen, rekommenderer sig med alle Sorter Arbeide i denne Konst. Han fortandiger Bryst og Familiestykker paa Glas med Guld, Sølv, Tusk og Vox, i Rommen Medalilings, Brystnaale, Ringe og Tabaitiere; deslige paa Aubiner, Smaragt, Ametist med guul og blaa Glassingning. Man kan ogsaa erholde Silhovetter med Styggeomrids som aldeles ligner Kobberstytter af si neste Sort, i Urger, Tobaser og Gravminder. Jeg smigrer mig forud med Vifaldet af enhver Konstelstet og lover billige Priser. Tiet staaer enhver af dende Konste Øndere frit for at beseer mit Forraad af at dette Slags Arveide fra om Morgenen Kl. 10 indtil Eftermiddag Kl. 4 Slet. Ligesom og en eller anden hamilie kan erhvide nogle Stykker af mit Arbeidt til Besigtelse i deres Hiem, naar samme lader det afhente i mit Logie hos Viinhandler Købler. Til Slut ving maae jeg anføre, at mit Ophold ikkun varer stort her i Byen. Vox Kabinet. Nemlig, Bonaparte med flete, forevises i Dag og følgende Dage fra Kl. 4 Eftermiddag til Kl. 10 Aften, hos Hr. Mogens Møller paa Nytorv, Standspersonerne betaler efter Be lag, ellers en Prisen for over Person 16 a 12 s. for Børn og Tienestefolk 8 s. Ovenstaaende VoxCabinet forevises næstkommer de Søndag d. 21 October for sidste Gang her paa Stedet. J. Kørner, Borger i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
J Søndags Nat er mig frastiaalen et lidet gammeldags Uhr i tvende Sølvkaffer med Porselins Skive hvorpaa lidet er afbrækket hvor Uhret trækkes op, ved Uhret er en Uhrkjæde af Staal og deriblandt en Messing Ring og Nøgle, samt et Signet af en Sort Agat steen indlagt i Tombak og hvori er udstukket et Stid. Ligeledes er bortstiaalen en mørkblaae Frakke med heel Dret under, og som er vendt. Hvo som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning loves en passende Douceur af Undertegnede. Aalborg den 15 Oct. Jens Als. Ved Hr. Kraftes Plads udselges, Æbeler af forskiellige gode Slags, samt Pergemutter, saa og Kartøfter, af Skipper Peder Top fra Præstøe.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Hos Skipper J. Spinder beliggende med sit Fartøi i Østeraae, kan bekommes Rødløg i Skieppe og Fierdingkar, for 3 Mk. Skieppen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Fra Hattemagerlauget er i Dag tilsendt 4 Rd. 3 Mk., som Morten Bacht til samme har betalt, denne Gave er efter Laugets Forlangende bleven uddeelt, og hvorfor skyldigst takkes. Aalborg den 13 Okt. 1804. J. Thygesen, Hvor et complet Brendeviinstøi paa 3 Tdr. Rum er at faae for billig Priis. Anviser Bogtrykkeriet, Gode Thye Ost, kan faaes for billig Priis hos Friderich Simoni, ved Vesteraae.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Natten imellem den 14 og 15 Ott. er fra mig bortstiaalen en Bergens plagattet Jolle, malet hvidt under og rødt Mallegang, blaae indvendig og et sort Hierte paa Agterspeilet. Hvem derom kan give mig nogen Oplysning eller og bringe mig samme, loves en passende Douceur af Christian Riibet, Aalborg den 15 Ott. 1804. Skipper.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
2de Giæs er i Dag tidlig udløben af sin Eiers Gaard, hvem samme kan tilveiebringe loves en Doceur, og bedes anmeldt paa Bogtrytteriet. Den 12 Octb. 1804.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
En Valbirks Snuustobaksdaase, indvendig belagt med Sølv forgyldt og inden i Laaget et Speilgias, er sin Eier frakommen. Den der leverer samme i Bogtrytteriet tan vente en Douceur af 2 Rd. Lisse Omstændigheder byde mig hermed at kundgiøre: at jeg hverken dirette eller indtrecte har afstedtommet det, formeentlig udverlagte Forslag, angaaende en Havns Anlæg ved Tversted under den mig allernaadigst betroede Herreds Jurisdiction. Forresten kunde det maaskee tiene den sagtyndige Havne Entreepreneur til bedre Underretning: at der er Steen i Mængot paa Tversted Fælled, saare beqvemme til Havnebygning, men ubrugelige til Broetægning i Amtsstaden, hvor lave Mennesker, rigtig not, endda kan finde Anstødstene, dog uden Skyld enten paa Øvrighedens eller Politiets Side. Hiøring den 8 October 1804. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
At jeg Torsdagen 20 Septbr. d. A. har aabnet min Boutiqve i Rosengaden No. 41 et 19, skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre for Venner og Velyndere, aavel som enhver derfor Fremtiden vil forunde mig derres Ordre, med den Forsikkring, at redelig Handel og gode Vare, og i Forhold til dette de billige Priser, altid skal være Formaalet for mine Bestræbelser. And Ch. Staun Urtekræmmer i Kiøbenhavn. Lars Hefs Ving, Kongelig Majestets Birkedommer, og Skriver paa Lesøe under Hiøring Amt, Giør vitterligt, at efter Begiær af Hr. Strandings Kommissionair Niels Lindgaard, som paa Grund af Høikongelig allernaadigst Resolution for vedkommende Rettens Betient her paa Øen af 24 Januari d. A., er af Amtets Øvrighed den 11 Februarii næstefter, udnævnt at erhverve Mortificationsdom over endeel under Øens Tirkerets Jurisdictions Pante Protocol aabenstaaende Panteobligationer, hvoraf 1/4de Cent Ska ikke i 10 Aar har været erlagt, og altsaa formodes at være indfriede bliver herved i Følge allerhøistbemelde te Kongelige Resolution og Amtets Udnævnelse til ham, samt 2de forud passerede Kongel. allernaadigste Bevillinger under førmeldte Dato 24 Jan. d. A., (atde Panteobligationer som i Lesøe Virterrets Panteprotocol befindes aabenstaaende, hvoraf 1/4 pr. Cent. Skat ei i 10 Aar har været erlagt, maae ved Dom mortisiceres og af Pantebogen udslettes efter foregaaende Stevning, som eengang skal indføres i de Kiøbenhavnske Berlingste Tidender, Aalborg Stifts Avis og den altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel for dem som maatte formene at have nogen Ret til saadanne forældede Obligationer, samt at Rettens Betient til saadan Ende allernaadigst er meddeelt Benesitium proressus gratialig) med Aar og Dags Varsel efter at denne Stevning eengang er indført i de Kiøbenhavns ske Berlingste Tidender, Aalborg Stifts Avis og den Tlioniste Mercur, alle de, som maatte formene at have nogen Ret til eftermeldte Obligationer, so.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Byrum Sogn, Niels Christian Sørensen Kortsens Panteobligation til John Højen for 60 Rb., af 25 Febr. 1768. Enten false Larsdatters og Margrethe Nielsdatters dito til Niels Kundsen for 100 Rd. 2 Mk., af 20 Dec. Maren Johnsdatters dito til Niels Knudsen for 700 Rd. af 4 Martii 1771. Ditors Obligation til Niels Kortsen for 500 Rd. af J. D. Enken Kirsten Jonsdatters dito til Otte Jacobsen for 12 Rd., af 11 Martii 1783.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Vesterøe Sogn. Peder Sørensen Stræders Panteobligation til Skipper Christen Graven for 3 Rd. 2 Mk., af 24 Febr. Ped Veiesen Dams dito til Jens Lynget for 66 Rd. 4 Mk., af 24 Juli 1770. Anders Himmeries Enkes dito til Niels Hyllebust for 22 R., af 12 Juni 1775. Jens Lautten Stors dito til Poul Skov for 36 Rd., af og Martii 1777. Johan Henrichs olo til Niels Nielsen Smed for 32 Nr. 2 Mk. af 2 Jan. 1771. Ne Erlanden Kietts pito til Christen, Sørensen. Kortsen, af 6 Marti 1780 for 20 Rd. John Michelsens dito til Enken Anne Nielsdatter for 66 Rd. 4 Mk., af 20 Martii 1784. Søren Simonsens Dito til Skipper Christen Graven, for 41 Rd. 2 Mk. af 25 Septbr. 1784. Peder Boje Madsen Dams Dito til Poul Bach, for 40 Rd. 2 Mk. af 21 December 1786. Søren Olesen Puts Dito til Maren Nielsdatter Smed, for 55 Rd. af 8 Ort 1792. Christen Hestens dito til Morten Gyden for 41 Rd., af 29 Mai 1792.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Hals Sogn. Jens Terhus dito til Anders Markussen for 40 Rd. af 2 Jan. 1792. Jndkaldede at møde for Lesøe Birketing første Tirsdag efter at fornævnte Aar og Dags Varsel er udløbet, for at legitimere deres Ret, i hvis Mangel Obligationerne ved Dom bliver mortificerede og derefter af Pantebogen udslettede. Til betræftelse under min Haand og Segl. Veigaard paa Læsøe den 4 Ju Rii 1804. L. S. Ring, (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Onsdagen den 24de d. M. Kl. 10 Formiddag bliver paa Estier i Vensyssel foretaget Auction over nogle Køer, Qvier, Stubnød, Faar og Sviin, tilligemed endeel Løsøre Frue Cancellierandinde Broerholt tilhørende; hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
12te Ugersdagen i Stervboet efter afgangne Hr. Jørgen Berg Stampe, forhen Sognepræst for Hundstrup og Østerrild Sogne, indfalder den 12 Nov at c., da enhver som haver Fordring ville med lovskikket Ve viser behagelig give Møde i Hundstrup Præstegaard, og de som ert 1 Skyld til Boet med Betaling. Nors Præstegaard den 9 October 1804. A. Hvass.
Jyske Efterretninger, 1804-10-16
Løverdagen den 20de October førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver paa Kiøbmands=Compagnier huuset i Aalborg, i Følge Dom og Jndførsel ved Auction opraabt til absolut Bortsælgelse om nogenlunde antagelig Bud skeer, et i Friisenborg Havnen ved Aalborg beliggende Brigstid Houkum Snibi kaldet, fra Kiøbenhavn, drægtig 30 1/2 Commerde Læst med staaende og løbende Redskaber samt Jnventarium af alle Slags i god seilbar Stand. Aalborg den 6te October 1804. Bøggild. Kaffebønner, fiin Kongothee, fiin Hvedemeel og Risengryn, er at faae i Skoemagergaden Nr. 2. K. B., sal. Hauschous. Eieren til et paa den Kongelige Forstrand for Skagen den 11te i d. M. inddrevet Oxehoved med rød Viin Marker B. H. - B. S. og et dobbelt Kors 3, indkaldes hermed i Følge Forordningen af 12 Marti 1790 lub poena præclusi et perpetui silentii, inden Aar og Dag at melde sig og for mig bevise sit Adkomst. Hiøring den 24de September 1804. E. Blom, Amtmand.
Jyske Efterretninger, 1804-10-19
London. Aarsagen til Lord Keiths, LordMelvilles og Sir Pophams seneste Reiser veed man saa nu var en nyoplunden Helnedmaskine, hvormed de den 2den October have været lykkelige (eller ulykkelige, nok til at ødelægge henimod 50 af de paa BouLognes ydre Rhede liggende franske Skibe. Denne Forstyrrelsesmaskine er gjort som en stor Kuffert eller kiste, gandske opfyldt med Krudtfade, Stene og øden bryggende brændbare Materier, glat foroven og malet saaledes, at den ligner Søesarven, følgelig kan omMattetide neppe skilles fra Vandet. Ved en anbragt Mekanisme kan den i en bestemt Tid sættes i Brand. Det var den 2 Dkt. Kl. 10 Aften, da tre saadan de Koffter (Matroserne kalde dem Cossins (Ligkisten, bleve ved vore Skibe bragte saa nær ind til de fiendlide Skibe som muligt, hvorpaa et eneste Menneske i s liden Baad trak ved en Line hver af Kofferterne ind imellem den fiendlige Kyst og tet ved de fiendlige Skibe og derefter fiernede sig igjen med Baaden. Kykt Mørke og Flodvandet favoriserede Anslaget. Fienden mærkede til ingenting. Pludselig sprang Koffeene i Luften med et forfærdeligt Kaald. Det Antes, som om et ildsprudende Bierg aabnede sig. Hiden angreb de fiendlige Skibe, eet efter et andet, Giesom ved et Hørerie. J dette rædsomme Øieblik sikkede man 5 Brandere blant de fiendlige Skibe. Een af samme fløi for hastig op. En anden blev beat at Fienden, som holdt den for en god Prise. Den høi op og mange Fiender med den. De tre øvrige Brandere fløie ligeledes op og gjorde stor Skade. Fienden kom i største Bestyrtning. Endeel af Mandskabet sprang i Søen og forlade deres Skibe. Mange af deres Brigger og Baade kom i Brand, andal. og andre forsøgde at komme tilbage i Havnen. Det Hele var over al Beskrivelse gyseligt at see. Om Aftenen før Expeditionen laae der 53 fiendlige Skibe uden for Boulogne og næste Morgen saae man kun 7. Officialberetningen vil meddele det Nærmere herom. Vor hele Eskadre, som under denne Expedition havde nærmet sig tet til den fiendlige Kyst, trak sig om Morgenen tilbage og ankom den 3die i Duinerne. Lord Keith og Melville og mange Officerer stege iland og forføiede sig til Walmercastle, hvor de aflagde deres Lykønskning til Minister Pitt. Hele Toget kostede os ikke en Mand, blot blev Fregatten Udøden ligheden noget beskadiget. (Det Haab synes billigt, at slige uhørte Spektakler maatte dog engang giøre Jordens Mægtige yderst kiede af Krigens Legetøi.
Jyske Efterretninger, 1804-10-19
Den i Egnen af Bilbao udbrudte Opstand skal alt vare 9000 Mand stærk og have slagen de kongel. Tropper tilbage.
Jyske Efterretninger, 1804-10-19
Den gule Feber er ogsaa brudt løs i Kadix. Jkke 4 Fingre, men kun Lillefingeren paa Prindsessen af Wallis's Haand er meget qvæstet, og Neglen borte. Den stakkels utrøstelige Betient, som slog Karetdøren til, har Prindsessen, ladet berolige. Amsterdam. De nyeste Beretninger fra Mallaaa lyde bedrøveligen. Daglig døe der omtrent 300 Mennesker. Den 10 Sept. var de Syges Antal 3353. Smitten har nu ogsaa naaet Skibene i Havnen. De 3 store Skibe, som udrustes i Kadit, skulle gaae til Ferrol. Endnu ventes der en Fregat fra Vergerux med Mill. Piastres ombord.
Jyske Efterretninger, 1804-10-19
Paris. Ved Muhlhausen er der nu begyndt paa den Kanal, som skal forene Rionen med Rhiden. Den faaer det Navn Napoleon. - AdmiralLinois beregner den Skade, han har gjort Englænderne i Jndien, til over 20 Mill. Franker. Man anseer det som et herligt Omen for Frankrig, at Soten løber paa Kronningsdagen den 9 Nov. den samme Bane, som Mars, der kommer meget gesvindt bag efter Solen i Løvens Tegn.
Jyske Efterretninger, 1804-10-19
Wien. Her haves Efterretning om en strækkelig Jldebrand, som i Sept. har lagt 2000 Hus og Kiøbmandsboder i Bucharest i Aske, tilligemed Hospodarens Slot, samt nogle Kirker og Klostre. Skaden vurderes til 10 Mill. Piastres.
Jyske Efterretninger, 1804-10-19
Semlin. Uventet have de inburgerte Serviernu, paa 1000 Mand nær, som endnu staae ved Belgrad, samtlig forladt deres Leit og gaaen hver til sik. Man siger, 12000 Tyrker vare i Anmarsch mod Belgrad.