JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Madrit, den 5te Junii. Don Antonio Varcareel Pasqval deel Pobil, ældste Søn af Greve von Lumiarres, en ung Herre paa 13 Aar, forsvarede den 30te i f.M. i det Konglig St. Pauls Seminarium i Valencia nogle Setninger i forskiellige Videnskaber. Om Formiddagen disputerede han i Philosophien, Metaphysiken, Moralen ag Matemmatiken, og besvarede alle Jndvendinger, man gjorde ham, med den største Færdighed. Om Eftermiddagen holdt han først en Tale over de orientalske Sprog, over Forplantelsen af deres Alphabeter og Dialekter, og oversatte derpaa fra det Græske i det Lantinske af de 4re Evangelister, af Moschuus's og Bions Jdyller, af Æsopi Fabler, af de 7 første Bøger af J. liaden, af Jsocrates, og fra det Hebraiske af Josvæ, Ruchs, Dommernes og Samuels Boger, og fra det Arabiske af Lochmanns Fabler, hvilket altsammen han ledsagede med Forklaringer og Sammenligninger, o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Kiøbenhavn, den 30de Junii. Endelig er Sagen mellem Oberst Späh og Kammerherre og Major Baron Weddeel Jarlsberg bleven afgjort. Den første er kommen, paa 6 Maaneder i Castellet, og betaler 300 Rdlr. til Krigshospitalscassen, og 2700 Rdlr. i Commissions=Omkostninger; den sidste sidder paa 2 Maaneder, og betaler ligeledes 300, Rdlr., og halv saa meget i Commissions omkostninger som Obersten. Efter udstanden, Arrest blive de begge dimitteret af Tienesteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Wien, den 20de Junii. Den 13de saae man her 7 Sønner med deres gamle Fader at feie Gaderne. Disse afsky lige Mennesker havde med Faderen været enig i at myrde Moderen. Nu skulle de deres Livstid herefter trække Skibe for saadan en Misgiernings Skyld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Tyrkiet, den 3die Junii. Til Bevis med hvilken Strænghed og Orden Poltievæsenet betragtes her sees deraf: thi forleden blev her en Slagter hengt op i Slagter boden, fordi han havde væget for lel, og en Bager puttet ind i sin egen Bagerovn, indtil han var bagt ihiel, fordi hans Brød havde været for let og for slet. En Jøde, som havde solgt for svagt Brændeviin, blev kastet i Havet og druknet. Medisinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Kiøbenhavn, den 30de Junii. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 27de April til 24de Maji af Patienter indkomne 165, udgaaet 151, døde 19.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Odense, den 28de Junii. En 12 Aars Dreng, som med en Seltzer, vands Krukke og en Flaske i Hænderne faldt i Onsdags Aftes paa en jevn Stenebroe i en Gaard her i Odense, var ved Faldet saa ulykkelig at et Skaar af Krukken gik igiennem Skjorten, skar Maven i Skykker og beskadigede Tarmene, og uagtet alle Middeler ere til hans Helbredelse anvendte, døde han 24 Timer derefter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
London, den 13de Junii. J Neupork har i April været et stort Oprør mellem Jndvaanerne, som endte sig temmelig blodig. Nogle unge Doctores og Chirurgi havde allerede længe begaaet et besynderligt Rov, i at giøre Præparater til Anatomiesalen, uden at man har kundet gribe dem paa frisk Gierning. Tilfældigviis blev een af deres Handlinger bekiendt derved, at en Fod hang udaf Vinduer, for at tørres. Pøbelen forsamlede sig om Huset, stormede løs paa Anatomiesalen, ødelagde alle Præparater, og nogle af disse Herrer Doctorer bleve satte i Fængsel, men Oprøret blev saa stort, at Milicen maatte kaldes til, som fyrede mod Oprørerne, og skiøde 6 paa Stedet. Jmidlertid har Regeringen ved Forestilling af det Medicinske Facultet foreslaaet Anstalter, for at faae Cadavera fra andre Publique Stæder til slige anatomiske PræparataKaturbegivenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Kiøbenhavn, den 30te Junii. Gaarmand Hans Hansen i Liunge paa Friderichsborg Amt har en Koe, som den 10de Junii sidstleden fødde 3 levende Kalve, hvoraf de 2 førske vare Qviekalve og den 3die en Tyr kalv; de ere alle 3 med Koen endnu, levende og friske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Wien den 28de Junii. J Mannersdorf ved Wien log Lynilden sidstleden ned i Kirken paa Alteret, kastede Præsten, der læste Messen i Gulvet, som man først efter nogle Timers Forløb kunde bringe, til Live igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Wasserborg, den 13de Junii. I Landsbyen Sinkemodt, imellem denne Bye, og Rosenheim, sank den 11te Maji, efterat man Aftenen tilforn havde hørt nogen Bragen, i Jorden, en Landstrækning af 200 Skridt i Længde og Bredde og 10 Favne dyb, og der brød en Mængde Vand af en Arm Tykkelse, frem. Efter nogle Minuter sank denne Jord endnu 4 Favne dybere, og 5 Huse, hvoraf Lansbyen bestød og fik saadanne Rifter, at Jnvaanerne maatte flygte derudaf, ogsaa Landeveien fra Wasserborg til Vogtarecth er nedsunken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Jndenlandske Efterretninger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Kiøbenhavn, den 30de Junii. Landcadetcorpset skal formeres i næsten doppelt saa mange som det forhen bestod af Til Michelsdag bytter det Bopæl med Søecadetternes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
J Dag kom det Asiatiske Compagnies Skib, Prindsesse Lovisa Augusta, ført af Capit. C. Petersen, fra Ostindien med Ostindske Vahre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
En riig Sølvaare i Kongsberg, som for nye, lig skal være opdaget, vil uden Tvivl være os alle en serdeles glædelig. Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Efter Skipperes Beretninger, som ere komne fra Frederichshavn og Wyborg, skal den Russiske Flaade den 17de i denne Maaned være seiled fra Cronstad, og den Svenske Flaade, som i alt bestaaer af 18 Skibe, ligge til Ankers imellem Dagerort og Reval. Svecadetten C. C. M. Schwartz har ved Patent faaet Tilladelse at føre Navn og Vaaden af Rapperne, og H. F. Fædder Navn af Carisius, samt det det Friherlige Marseliske Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Prædikanterne paa 8de Søndag efter Trits. Aftensang. Hømesse. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Beck Michael. K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Bekiendtgiørelser. 3 Tale til Erindring om det Kongelig DanI ske Landhuusholdnings=Selskabs afdøde Præsident HENRIC. K. G. ENER.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Commandeur=Captain og Fabrikmester i Söe Etaten, holden i Selskabets overordentlige Möde den 19de Martii 1788, da Selskabets Patron Hana Kongelige Höihed Kronprindsen, der var nærværende, af OVEMAL. LIN.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Justitsraad, Committeret i det vestindisk guineiske Rente= og General=Toldkammer, Een af Selskabets daværende Præsidenter. Med Tillæg af historiske Efterretninger om den Afdødes Levnet, Arbeider, Död o. s. v.Er at faae paa Skriverpapier for 28 sk. herpaa Adresse Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Det Huus i Princessinde Gaden, som Jom- frue Mathfeldt beboer, er at faae til Leie enten og 4re Uger eller til næstkommende Michaeli, - Hvem som behager at Leie det, ville melde sig enten hos bemelte Jomfrue Math feldt, eller hos Raadmand Buhl heri Staden, for accordere og Leien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-11
Mandagen den 14 Julii næstkommende om Ns Formiddagen Klokken 9, bliver foretaget offentlig Aucion hos Jomfrue Mathfeldt heri Staden, over endeel Sølv, Guld, Kaaber, Mæssing, Tin, samt Meubler bestaaende af Borde, Stole, Speile, Dragkister, Chatol, ler og andre Kister item endeel gode Fruentimmer Klæder, bestaaende af silke Adriener samt, Jakker og Skiørter, silke Kaaber med Peltzværk under, saa og Salopper m. v. og endelig nogle Sængeklæder, som herved til Libhaber nes Efterretning bekientgiøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Noget om Havedyrkningen. Hvad enten Naturen betragtes i sin almindelige Samling og beskaffenhed, eller undersøges i sine Rigdomme Stykviis hvor mægtig, herlig, stor og ophøiet ees, vises og findes ikke da den grændsefulde Almagt. De allermindste Ting i og om os tale ligesom til os, advare os, og jo meere samme tages under Betragtning, desmeere rørende settes det Sandselige derved i en hellig Forundring; de fremsette vigtige Sandheder, de veilede videre og de opvække Eftertanken til at kiende, beundre og prise Mesterens ophøiede Viisdom til de meest ophøiede Lovsange; alt er ligesom talende Røster, de kalde paa os, de tilbyde os smillende deres Tieneste og Beqvemmeligheder, for at opfylde vore Hierter og glæde os alle uden Forskiel, ja heele Naturen er ligesom Hovedanviisnings og Lærrebogen til vor Forstands gradvise Udvikling og videre Veiledning, ligesom Formaalet for alle Videnskaber, uindskrænket til noget særskildt Sprog, en radvis førende forunderlig afvexlende Orden i alt til vores Nytte, Beste, Fordeele og Glæde, og endelig en velgrundet overbeviist Kundskab om Skaberens Kraft, Magt, Høihed og Herlighed til vores Lyksalighed her og hidset, som Skabningens Mesterstykke og Jordens Herre i alt dette heele Udstrakte. – Laane vi altsaa Verden og sammes udstrakte befæstning hertil vore Øine Ol hvilken beundrings Plan, bedømme vi samme nøiere; O! hvilken overordentlig Bestyrelses, Regerings og Veligeholdelses Kraft og Orden, O! hvilken stor viis og bevidnet Guddom, lader os knælende altsaa med en hellig Frygt ære, ophøie, tilbede, takke og forævige Ham; - Men; - i alt dette synes der blandt os dog saa mange ligegyldige, misfornøiede, ja mange, som endog glemme alt dette gandske. C. Gud, O Verden, O Menneske!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Prædikanterne paa 9de Søndag efter TritsHømesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Bec Michael. K. Hr. Provst Hasse (tydsk, Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Bekiendtgiørelser. Hos Landinspecteur Wesenberg i Nørre=Bierte, kan faas af dette Aars Aul, indtil 100 Tønder af det bekiente Skottiske Raigræs=Frøe, Skieppen, som indholder 10 a 11 Pd. koster 4 Mark 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Skulde nogen have, en skikkelig Stue med et Kammer og Kiøkken for sig selv, da ønskedes samme at kunde faaes til Leie, om 4re af 5 Uger, da de vilde behagelig tilkiendegive det her paa Adresse=Contoiret, og om Leien kan accorderes med vedkommende. Efter afdøde Herbergerer Sr. P. M. Jens Welling i Colding. er jeg ved Privilegium beskikket til Herberge. rer sammesteds, og beboer velbemeldte Sr. Jens Wellings forhen eiende og iboende= samt for Reisende vel indrettede Giæstgivergaard, der er beliggende her i Byens Søndre=Gade No. 204, hvor de Reisende, enhver efter sin Stand, endnu som forhen, kan vente sig en convenabel Begegnelse; hvilket jeg ikke har villet lade bruge offentlig Bekiendtgiørelse, da jeg har taget udi Erfaring: at adskillige Reisende, som derom uvidendes, skal have gjort Efterspørgsel om Giæstgivergaarden; men desuagtet, imod deres Villie, skal være bleven befordret udi Logie paa uberettigede og for det Almindelige allene anordnede eller tilladte Skienkehuse. Colding, den 24de Junii 1788. Peter Limschou. Privilegerede Giæstgiver i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Barritschans Vand Mølle i Stiernholms Amt mellem Weyle og Horsens, bestaaende af Hartkorn frie Hovedgaards Taxt, Mølleskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., bliver til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste October 1788 opbuden til offentlig Auction paa Barrirschau Onsdagen den 30te Julii næstkommende; bemeldte Mølle som ligger i Nærværelsen af Gaarden i en behagelig Egn, har 2de gode Overfalde Qværne med tilstrækkelig Vand og Nærings Huus og Mølle Stald med 2de tilgrendsende Haver, hvori findes endeel Frugttræer samt Frihed til 2de Køer paa Græs og Foeder med mere. Conditionerne, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte ere forinden at faae til Eftersyn hos Forvalteren Jens Bredahl paa Barritschau. Topiist Hoppe ved Høiesterets Justitscontoir. J har været under Haanden beskyldt for, at skulle have skreven Klager for Bønderne; hvorfor han lover en Douceur til den, som kunne opdage ham dette usandtfærdige Rygtes Forfatter. 3 Tale til Erindring om det Kongelig Danske Landhuusholdnings=Selskabs afdøde Præsident HENRIC. K. 6 ENER.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Commandeur=Capitain og Fabrikmester i SøeEtaten, holden i Selskabets overordentlige Made den 19de Martii 1788, da Selskabets Patron Hans Kongelige Höibed Kronprindsen, der var nærværende, af OVEMA L. L. INB. lustitsraad, Committeret i det vestindisk guineiske Rente= og General=Toldkammer, Fem af Selskabets daværende Præsidenter. Med Tillæg af historiske Efterretninger om den Afdødes Levnet, Arbeider, Död o. s. v.Er at faae paa Skriverpapier for 28 sk. herpaa Adresse-Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
Det Huus i Princessinde Gaden, som Jomfrue Mathfeldt beboer, er at faae til Leie enten og 4re Uger eller til næstkommende, Michaeli, - Hvem som behager at Leie det, ville melde sig enten hos bemelte Jomfrue Math feldt, eller hos Raadmand Buhl heri Staden, for accordere og Leien. (Grøde Havesager kan faaes, saavelsom bestilles hos Dugmager Offermann i Kochs Fabrik, hvor got Botfieldsk=Roefrø, enten at saaes til halvt, eller tilfæls haves, omtrent for en Tønde Land, erfares sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-18
P.M. De respective Velyndere og gode Herrer, som tilforn har ladet Uhrmager Arbeide forfærdige af min salig Mand, vil jeg paa beste Maade fremdeles have mig recommenderet til, da jeg fra Kiøbenhavn haver i den Anledning faaet en habil Svend som er forsynet med beste recommendationer. Bende Ottesens salig Daues Enke. Hr. Ober=Auditeur og Høiesterets Advocat Rosen. 2 stand Goiske i Kiøbenhavn, indkalder, alle dem, som ved Forulykkelsen paa det lille Belt 1784 have mistet Bancosedler, betid at seende ham deres Beviislighed, da der i denne Anledning er lagt Sag an ved Hof= og Statsretten, mod det Kongel. General=Postamt og Banqven Skipper Christian Jensen Møller af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekient giøre, at han agter sig i næst kommende Uge at afsegle herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommelte Tiid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer naar de betimmelig tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Æreminde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
(Jndsendt) H. S. E. J NNESANDREASCRAar, Vir eruditissimus, Theologus. insignis, pacisicus, mitis, Posta, eximus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Historicus acutissimus, Amico posuit P. F. Sum. Her hviler. Johan Andreas Cramer, en meget lærd Mand, en udmerket, fredelig, lemfældig Theolog, en ypperlig Digter, en skarpsindig Historieskriver. Dette Minde for sin Ven satte P. F. Suhm. Noget om Havedyrkningen. (See forrige Avis Nr. 29.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Chineserne have især i Haugedyrkningen gjort den største Fremgang. De blande altid det kunstige med der enfoldige, det muntre med det sørgelige, det fortryllende med det skræksomme. De skiule med Kunst de susende Vandfalde bag Træer, at man skal høre deres Susen, men ikke see dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Jsteden for kunstige Vandfalde, som vi bruge og synes dem unaturlige, lade de Floderne nedfalde af Klipperne bag tykke Træer og Hækker. I de dækkede Buegange grave de brede Vand render, for i Skygge at kunde roe deres Lyst baade frem og tilbage, eller de lade sig trække i Linier af deres Folk, som enten ere skiulte i Huler eller i Hækkeværker for Enderne af Vand renderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Med megen Ombygelighed lægge de Reder i Træerne for Fuglene, og vi nedrive som oftest de Reder, som Fuglene lægge i vore Hauger, uden Storkens, som maaskee har beholdt denne Forret for de andre Fugle, fordi den er fremmed og aarlig besøger os, ligesaavel som Asiens Beboere. I deres Muure og i Klipperne giøre de Huller, at Vindene skal tude og suse igiennem dem, og vi tilstoppe Hullerne hos os. Ved skiulte Huler, brusende Vandfalde og overhængende Klipper, som true at ville nedstyrte, indlage de Skræk, og vi søge at undgaae Skræk. Endog i deres Hauger ligge fældede Træer paa aabne Pladser, der synes, at være splittede af Lynild, og Bygninger, staae uedrevne som ved fiendtlig Overfald, endskiønt ingen Fiende i mange Aarhundrede har været i Landet. Nær ved disse heslige Bygninger staaer ofte et deligt Lysthuus opmuret og bedækket med Porcellain, hvorpaa ere ypperlige Taarne behængte med Sangklokker, hvis harmoniske Toner Vinden driver, og nær ved de fældede Træer staae de deeligste Frugttræer, som kan voxe under denne milde Himmel=Egn, alt for at afløse det skræksomme og det kyselige med det muntre og behagelige efter dette Folkes stærke Jndbildings Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
J Storsultanens Lande og i alle tyrkiske Lande er Smagen igien ganske foranderlig. Træerne ere der ikke satte i lange Gange og store Alleer; men et Træe er plantet et Sted, et andet Træe et andet Sted, som i vilde tilgroede Skove, at man som oftest hverken bliver Haugens indskrænkede Plads eller vide Rum vaer. De dyrke i deres Hauger mange Slags Blomster; men ingen Blomst er meere agtet hos dem, end Tulipanen. Vel er denne Blomst smuk men den lugter lidet eller intet og kiendes neppe nyttig i Lægekunsten og dog er denne Blomst i disse vidtløftige Lande saa vigtig, at den bestemmer de størstes, ja Sultanindernes Ære, Lykke og Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
J den vestlige Deel af Asien, dette Haugernes egentlige Hiem, ere Haugerne ganske anderledes. De bruge i disse Lande hængende Hauger som synes, at hænge oppe i Luften, hvorom de græske Poeter synge meget. Det var Dronning Semiramis i Babplon, denne og ver hele Verden saa berømte Dronning, der regierede med saa megen Viisdom og Godhed. Hun var en stor Elsker af Hauger. Da hun boede i den store og prægtige Stad Babylon hvor alle Tagene vare flade lod hun bære oppaa Tagene af sine Slotte, plante Træer i samme og anlægge Hauger. Jkke alleneste af Lyst, men endog af Mangel paa Rum i denne store Stad havde hver Borger sin Hauge paa sit Tag, hvor de altid kunde plukke Grønt og have de fornødne Suppeurter, og hvor, der havde større Rum, havde tillige Blomsterhauger og større og mindre Træer plantede i Ballier og i Potter, som bleve satte i større og mindre Gange efter deres forskiellige Størrelse. Jkke alleneste Babylon, men mange andre Steder havde saaledes deres Hauger paa Tagene, og naar disse Steder laae høit og Husene vare høie, saa kunde man ikke blive Husene vaer, naar man var nogle Mile borte, men see de grønne Hauger ligesom hængendes oppe i Luften, hvilket var et herligt Syn for de Reisende; hvad Under, at Poeterne, som skrildre alt efter deres Jndbildings Kraft, vare saa henrykte og indtagne af denne for Synet saa herlige og prægtige Haugedyrkning Saameget desto bedre kunde de have deres Tage flade og deres Hauger paa Tagene, da det regnede sielden i disse Lande og i andre Lande regnede det aldrig. Hvor det regnede sielden, havde de i Huset Vandledninger og Vand kister til at indsamle Regnvandet til deres Hauger. Hvor det slet intet regnede, maatte Slaverne, som bleve gjorte af Krigsfanger, hver Dag opbære det fornødne Band til at vande med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Naar man altsaa Læser i den hellige Historie om Kong David, at han i den store og prægtige Stad Jernsalem spadserede paa Taget, og at han paa denne Spadseretour havde det Uhæld, at see den skiønne Bersabea, at bade sig, hvilket Syn opvagte den syndige Elskovs Lyst i hans Hierte, som forførte ham endog til Mord, da han ved en Krigslist lod hendes uskyldige Mand Ur i afs dræbe, at han desto friere kunde sove hos hende, naar hun havde mistet sin Mand, saa forstaar man denne Historie saameget desto bedre, og begriber, at Kong David krøb ikke op paa Taget, for at see over Huusryggen, hvad Konerne foretage sig i Byen, i deres Huse og Hauger; men han gik ud paa sit flade Tag, som var omgivet med Rækværk, at ingen kunde falde ned, for der at forfriske sig med den kiølige Morgenluft efter de Østerlandske Folkes Brug i disse varme Lande, og imedens han der gik, faldt hans Øine paa dette saa forføriske Syn, som han var for svag til at imodstaae. Ei alleneste i disse nævnte Lande, men endog i de sydlige Lande af den Deel i Verden, som vi beboe, der kaldes Europa, bruge de flade Tage paa deres Huse. Det er kun imod de nordlige Egne og i de Lande, som ere omgivne med Søer, hvis Dunster saa jevnligen samle sig til fugtige Skyer, at disse igien ved Vindens Virkning nedkaste deres overflødige Vand, derfore ere Tagene høie og skraatagtige at den megen Regn, som saa ofte falder, kan nedløbe, uden at disse derved skal tage nogen Skade. Saaledes give Himmelegnene Anledning baade til Bygningsskunsten og til Haugedyrkningens Videnskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Perserne, hvis Lande laae næsten midt inde i Asien, have især bragt det vidt i denne Videnskab. Det er fra dem, at vi ikke alleneste har faaet Pferskentræet og adskillige andre Slags Frugttræer, men det er og fra dem, at vi have faaet Videnskaben i sin hele Omgang thi Grækerne lærte den af Perserne, Romerne lærte den af Grækerne, Jtalienerne af Romerne, de Franske af disse, de Tydske af de Franske og vi af de Tydske - der fore kalde vi som oftest vor Urtegaarsmænd paa Tydsk, Gartnere. Lyst Parterrernes Indretning er ellers i vor kunstige Tidsalder underkasted mange Forandringer. Man kan see det i alle Hauger hvor Smagen skal herske. Jeg kunde opregne denne forskiellige Smag i alle Rigerne i Europa, og vise, hvorledes vi i Danmark rette os efter disse, da en Hauge er anlagt paa Tydsk, en anden paa Engelsk, en anden paa Fransk, en anden paa Jtaliensk, og i nogle Hauger har jeg seet alle disse Forandringer i 4 forskiellige Afdeelinger. Den Tydskes Dyrknings Maade følge vi som oftest og den Engelske begynde vi at rette os efter. Buxbom, grønne Grantræer og de smukke Taxtræer, som i min Ungdom kiøbtes saa dyre, ødeleges nu ganske og Blomsterbedene indklædes nu med det Engelske Græs, nu med de blomstrende Bellis, nu med de Danske Græstørve. Blomsterne, som indsættes, og Træerne, som indfatte disse, have og deres Afvexlinger. ( Resten følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Prædikanterne paa 9de Søndag efter TritsHømesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Beck Michael. K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Bekiendtgiørelser. Hos Landinspecteur Wesenberg i Nørre=Bierte, kan faas af dette Aars Aul, indtil 100 Tønder af det bekiente Skottiske Raigræs=Frøe, Skieppen, som indholder 10 a 11 Pd. koster 4 Mark 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Skulde nogen have, en skikkelig Stue med et Kammer og Kiøkken for sig selv, da ønskedes samme at kunde faaes til Leie, om 4re af Følger, da de vilde behagelig tilkiendegive det her paa Adresse=Contoiret, og Leien kan accorderes med vedkommene om Aaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Efter afdøde Herbergerer Sr. T. M. Jens Welling i Colding, er jeg ved Privilegium beskikket til Herbergerer, sammesteds, og beboer velbemeldte Sr. Jens Wellings forhen eiende og iboende= samt for Reisende vel indrettede Giæstgivergaard, der er beliggende her i Byens Søndre=Gade No. 204, hvor de Reisende, enhver efter sin Stand, endnu som forhen, kan vente sig en convenabel Begegnelse; hvilket jeg ikke har villet lade bruge offentlig Bekiendtgiørelse, da jeg har taget udi Erfaring, at adskillige Reisende, som derom uvidendes, skal have gjort Efterspørgsel om Gjæstgivergaarden; men desuagtet, imod deres Villie, skal være bleven befordret udi Logie paa uberettigede og for det Almindelige allene anordnede eller tilladte Skienkehuse. Colding, den 24de Junii 1788. Peter Limschou. Privilegerede Giæstgiver i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-07-25
Barritschaus Vand Mølle i Stiernholms Amt J mellem Weyle og Horsens, bestaaende af Hartkorn frie Hovedgaards Taxt, Mølleskyld, 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., bliver til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste October 1788 opbuden til offentlig Auction paa Barritschau Onsdagen den 30te Julii næstkommende; bemeldte Mølle som ligger i Nærværelsen af Gaarden i en behagelig. Egn, har 2de gode Overfalde Qværne med tilstrækkelig Vand og Nærings Huus og Mølle Stald med 2de tilgrendsende Haver, hvori findes endeel Frugttræer samt Frihed til 2de Køer paa Græs og Foeder med mere. Conditionerne, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte ere forinden at faae til Eftersyn hos Forvalteren Jens Bredahl paa Barritschau. Tale til Frindring om det Kongelig DanI ske Landhuusholdnings=Selskabs afdøde Præsident HENRAC. ERNER.