JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-07-02
Mandagen næstkommende 17 Julii Formiddag Kl. 9, bliver afgangne Giæstgiver og forrige Postinexpeditor Thomas Decks Stervboes Gaard her i Sæbye op aabt ved offentlig Auction. Den haarde foruden rummeligt Vaaningshuus, Tvende store Udhuse med Lade, Heste og Koestald, samt Tvende Pakhuuse, Brøndvand i Gaarden, og Tvende Frugthaver hvorved en Fiskedam og et anseeligt, dertil stødende indhegnet Agerland, nogle og 200 Tdr. Land af Byens bedste Jorder. Saa hører 1 og til Gaarden Tvende Leievaaninger. Beliggenheden er meget beqvemt for en Handlende Giæstingiver, eller anden Familie der maatte have Lyst til at beskjæftige sig allene med Agerbrug. Hvilket herved til Efterretning for de Lysthavende bekiendtgiøres. Sæbye den 24 Junii 1809. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1809-07-02
Torsdagen den 6 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver af den indstrandede og priisdømte preussiske Hukkert Galease Anne Christine kaldet, bortsolgt ved offentlig Auction paa Febbersted Strand, i Ræhr Sogn, Thisted Amt, Seil, Ankere, Touge, staaende og løbende Redskab, Kiøkkentøi samt Vraget, alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjorte. Thisted den 16 Junii 1809. Brøndlund.
Jyske Efterretninger, 1809-07-02
God Hvedemeel, grøn The, Risengryn og Klipfisk, er at faae hos E. Nielsen paa Vestergade.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
3 og udgives 2de Gange ugentl.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Udenlandske Efterretninger. Kirkestatens Skjebne er da nu afgjort. Den er indlemmet i det franske Keiser=Rige. Det keiserl. Decret desangaaende, som er dateret fra Leiren ved Wien den 17 Maj, og publiceret fra Engelsborg i Rom under Kanontorden den 10 Junii er mærkværdigt og lyder saaledes: Napoleon, Franskmændenes Keiser &c. J Betragtning af, at Carl den Støre, de Franskes Keiser, Vor durchleuchtige Forgænger, skienkede de romerske Biskopper adskillige Lande, og blot overloddem samme som Lehn, for at sikkre hans Undersaat. ters Rolighed, og uden at Rom derfor nogensinde har ophørt at være en Deel af hans Rige; da, siden den Tid, Foreningen af den verdslige og geistlige Magt har været, og endnu er, en Kilde til bestandig Tvedragt; da Paverne kun alt for ofte have betient sig af den ene Magts Jndflydelse, for at understøtte den andens Prætensioner, og da af den Grund, de geistlige Saaer, som efter deres Natur ere uforanderlige, bleve sammenblandte med de verdslige Sager, som forandre sig efter Tidens Omstændigheder og efter dens Politik, da Vi endeligen overveie, at Alt hvad Vi have foreslaaet, til at forene Vore Armeers Sikkerhed, Vore Folkes Rolighed og Vel og Vort Riges Værdighed og Integritet med Pavernes verdslige Prætensioner, have været forgieves, - saa have Vi besluttet, og beslutte, som følger: Art. 1) Pavens Stater ere forrente med det franske Rige, 2) Staden Rom, Christendommens første Sæde, og saa berømt ved de Erindringer, den foranlediger, og ved de Monumenter, som der befindes erklæres for en keiserlig og frie Stad. Den Regiering bestemmes ved et eget Decret. 3) Monumenterne af den romerske Storhed skulle vedligeholdes pswandal. paa Vort Skatkammers Bekostning. 4) Den offentlige Gield erklæres for Rigsgield. 5) Pavens nu værende Jndkomster skulle, frie for alle Paalæg, beløbe 2 Millioner Franker. 6) Hans pavelige Helligheds Eiendele og Palladser skulle ingen Afgivter, Jurisdictioner og Undersøgelser være underkastede, og desuden nyde besynderlige Forskaanelser. 7) Et overordentlig Consulta skal den 1ste Junii tage i Vort Navn Pavens Stater i Besiddelse, og føie Anstalter for, at den constitutionelle Regiering kan træde i Kraft den 1ste Januar 1810. Napoleon.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Til Medlemmer af det forordnede Consulta ere udnævnte Divisionsgeneral og Generalgouverneur Miollis som Præsident: Salicetti, Kongen af Rea pels Minister m. fl. Consultaet udstedte strax derpaa til Roms og den forrige Kirkestats Jndvaanere en Proclamation, hvorved dem lagdes paa Hierte hvor berømmelig det romerske Folk var tilforn, hvor dybt det sank siden, og hvilken Lykke og Velstand det nu ville opstige til igien ved at dele Fordelen af den største Helts Love og hans Navns Ære med den Nation, som gik foran ham paa Ærens Vei. Og, i Henseende til den ømmest Punct, Religionen, hedder det: "Rom er vedvarende Kirkens synlige Overhoveds Sæde, og det rigeligt udstyrede og over al fremmed Jndflydelse, ligesom over alle forlængelige jordiske Betragtninger høit ophøiede Vatican (Pavens Hof) vil fremstille for Verden den reneste og af mere Glands omgivne Religion o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Roms Jndvaanere have yttret en overrættes Glæde, og Taknemlighed over denne lykkelige Forandring som udrev dem fra alle Uvisheder om deres politiske, Tilvære.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Kongen af Neapel har, efter den franske Keisers Befaling, overtaget Commandoen over alle Tropper i det romerske Gebeet, og er allerede afreist til Rom.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Paa den berømte Valplads ved Marengo, samler sig en betydelig fransk Reservearmee, som herefter kan agere, hvor Omstændighederne kræve det.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Den 29de franske Bulletin indeholder den udførligere Efterretning om Slaget ved Raab den 14de Junii, Marengobataillens Aarsdag. J samme angives Østerrigernes Styrke til 50,000 og de Franskes kkun til 35,000 Mand. Tabet paa begge Sider berigtiges og derhen, at hine ikkun mistede 3000 Mand Fangne og 3000 Døde, og disse derimod af Døde og Saarede 900 Mand. Slaget varede heller ikkun i 2 Timer, og Forfølgelsen ophørede ogsaa snart, fordi det franske Rytterie stødte paa en Defilee, som det ikke kunde sætte over.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
J Prag havde man den 21 Juni en officiel Beretning fra Erkehertug Carls Hovedqvarteer, at Erkehertug Johann, efterat have ved Commorn trukken Forstærkninger til sig, var gaaen fremad igien, havde trængt Vicekongen af Jtalien tilbage og taget sin forrige Stilling ved Raab.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
De østerrigske Tropper skulde ogsaa have besat Dalmatien igien. Zeng og Finme, samt Øerne langs de dalmatiske Kyster, havde Fienden maattet forlade igien Kongen af Westphalen havde den 25 Juni sit Hovedqvarteer i Merseburg (4 Mile vesten for Leipzig). Hans General Dalbigna havde Ordre at gaae overSaalfloden med sin Division, og angribe Fienden ved Lützen; men denne begav sig strax paa Tilbagetoget, og skal endog i Hast have rømt Leipzig.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
J Gallizien ere Østerrigerne, som den 16de vilde indtage Sandomir med Storm, og gjorde syv Angreb efter hinanden, blevne af Pohlakerne tilbageslagne med Tab af 2000 Døde og 5000 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Fra Augsburg meldes, at det directe Samqvem med Jtalien over Tyrol er sperret endnu, saa at Correspondenen maa føres over Zürch.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Opstanden i Veltelin, som reiste sig af Skatter og Militairudskrivning, er bleven dæmpet af 500 Franskmænd og med 2 Kartetskeskud. Girardin, Fyrsten af Neuschatels (Hertug af Dalmations) Adjutant, er, kommende fra Spanien, reisk igjennem Paris, for at overbringe Keiser Napoleor en udførlig Beretning om hvad der har tildraget sig ved Hertugens Armie fra den 17 Januar, da Englænderne indskibede sig i Corunna, indtil den 24 Maj. da den var kommen tilbage fra Toget til Portugal, og hvorved de falske og overdrevne engelske Efterretninger enten giendrives eller berigtiges.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Efter Breve fra Corunna af 8 Juni havde Hertugerne af Elchingen, Dalmatien og Treviso forenet sig og vare marscherede mod Englænderne, som befinde sig ved de portugisiske Grændser, og man ventede snart vigtige Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Den 10 Juni vare 10 a 12000 Jnsurgenter saa forskammede, at angribe den franske General Nøireau i St. Ander. Med 1000 Mand slog hans dem tilbage og kastede dem ind i Biergene. Jmidlutid landede Englænderne nogle Jnsurgenter ved Kysten, som trængede ind i St. Ander; men bleve endnu samme Dag jagne ud igien af General Bønnet, som ilede derhen med sin Division. Næstedagen forenede Bønnet sig med Noireau og slog Fienden totalitet. (fra Bayonne).¬
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Man læser nu, at Staden Wien sendte først en Deputation til Keiser Napoleon i Schønbruun, med Begiering, at overlades for rede Penge det Nødvindigste af den Tilførsel, den franske Armee fik fra Bayern og Schwaben; men fik til Svar, at denne Tilførsel blot var beregnet for hans Armee, og at han gierne tillod, de vendte sig til deres egen Keiser om Tilførsel. Derpaa begav de Deputerede sig den 17de til Keiser Frands, som gav dem den Besked, at han ei kunde føie dem i deres Ansøgning, siden Fienderne ellers vilde høste meere Fordeel deraf, end hans Undersaatter.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Udenlandske Efterretninger. Helsingør, d. 25 Junii. Mod Middag blev Vinden V. N. V. med meget Blæst og saa koldt Luft som om vi vare satte tilbage i Marts Maaned. Man seilede til Kbhavn med de 2 indbragte Amerikanske Skibe, Briggen og Fregatskibet. Tvende Parlamentærbaade gik i Eftermiddag herfra til Helsingborg, den første med 3 Regimentskirurger, som gaae til Norge, den anden med en svensk Kureer som gaaer til Stokholm. Mod Aften bragte vore Kapere 2de Skibe, ind, en Galease, som efter Sigende kommer fra Aalborg, og en Amerikansk Brig fra Filadelphia.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Helsingør, d. 27 Junii. Jgaar seilede man op til Kbhavn med den indbragte Galease og den amerikanske Brig. Hin er en Kniphauser baglastet, opbragt forhen til Aalborg, men igien frigiven, denne som skal komme fra Filadelphia, skal være lastet med Kaffe, Sukker, Jndigo, Bomuld, og som synes besyndere ligt med Sirup. Jntet Aar har Dyrehaven været saa fri fra Narrestræger af Dyr og Mennesker, med et Ord for Dyrehave Konster som det kaldes, som denne Gang.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Odense. Afvigte Onsdag d. 28 Junii holdtes Landemodet for Fyens Stift under Præsidio af den constituerede Stiftamtmand, Hr. Etatsraad Koefoed, og Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen. Da det Kongelige Reskript af 15 Mai d. A., angaaende Høitidelighed. med Landemodet, endnu ikke kunde sættes i Udførelse, oplæste Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen, som sædvanligt, en Afhandling. Den indeholdt en Undersøgelse over det Æmne: Er en Forening i mellem den christelige Religions forskiellige Partier muelig eller var den atønskee, Jblant en stor Deel Tilhørere, beærede og Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Christian af Hessen Forsamlingen med sin Nærværelse, ligesom og Hans. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Gersdorff, der af Biskoppen var indbuden, for at ham og det ganske Synodo paa Præsteskabets Vegne at modtage et velmeent Lev vel ved hans Fratrædelse fra Fyens Stiftamtmandskab.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Den 20 Junii er Bye= og Raadstueskriver i Aalborg, Cancelliesecretair R. B. Brorson, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
(De under sidste 28 Junii udnævnte Riddere og Dannebrogsmænd følger i næste Avis)
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Aalborg, den 6 Julii. Da et Rygte alt i nogle Dage havde behudet os den kjække Kaperkaptain Linds Død ved en fiendtlig Kugle - glæder det Udgiveren at kunde meddele saavel Anledningen til som Usandheden af dette Rygte: Den 24 Juni, en Miil vesten for Skagen, blev Kaptain Lind tilligemed 3 andre Kaperførere, Falken, berg af Fladstrand, Sørensen af Aalborg og KochaNibe angreben af 1 fiendtlig Barkasse, 4 Chalupper og en Kanonjolle, med omtrent 80 Mands Besætning: da de vare hinanden paa Geræhrskud nær, begyndte en levende Jld, som varede omtrent een Time. Kapt. Falkenberg saae sig nødsaget at sætte paa Land, de hans Stil vare meget forskudte. De øvrige holdte lim dlertid ud og bleve understøttede af en 3 Pd. Kanon fra Kysten under Kaptain Lørensen. Omsider maatte Fienden vige, ikke uden føleligt Tab paa Seil og Takkelage. Kapernes Mandskab toge lykkeligviis ingen Skade, neppe tør Fienden glæde sig ved samme Lykke.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Den i disse Aviser omtalte Nordamerikaner, som var indbragt til Skagen og der frisunden er senere indbragt til Helsingøer og skal hans Papirer ikke være i den bedste Orden.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Til Vester=Strand, 2 Mile fra Thisted, er indbragt en riig Prise, som Skik og Brug er, med dobbelte Papirer. Til Lykke skal de rigtige, som condemmerer ham, være fundne. Han har iblandt anden circa 130 Fustagier Top=Sukker inde, Kaffe, Peber &c. Overadmiralitets=Dommen fra Slesvig af 17 Juni 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Sagen: Skibs Capitain Dalle af Pappenborg, contra Kapercapitain Morten Jansen fra Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Skipper Erasmus Dalle bør for Contracitanten, Kaperfører Morten Jansens Tiltale i den ne Sag fri at være; dog saaledes, at han i Erstatning for Opbringelsen betaler til fornævnte Kaperfører 320 Rd. d. C., og Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten med 100 Rd. d. C. Ann. Ved Priisretsdommen af 12 Novbr. 1808. var Dalles Skib, med Ballast af Muursteen, til kiend Kapteuren som god Prise, paa Grund af mang lende Søepas som med fleere Oplysninger seenere ere tilveiebragte og fremlagt i Ovetets=Retten.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Sagen: Skibs-Capitain Carl Henrich Bubach af Wismar, contra Kaperfører Lars Christensen af Arendal. Priisretsdommen bør ved Magt at stande.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Processens Omkostninger her for Overadmiralitetsretten betaler Hovedcitanten, Skipper Bu bach, til Contracitanten, Kaperfører Christensen, med 500 Rd. d. C. Anm. Ved Priisrettens Dom af 3 April d. A. er Bubachs Skib med Ladning tilkiendt Capteuren som god Prise. Skibet er siden gaaet til Norge. Lasten er oplagt i Løkken.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
No. 59. Sagen: det af Kaperfører Morten Jansen, til Aalborg opbragte Skonnertskib Sally kaldet; ført af Skibscapitain Edward Stain, paadømt den 19 Junii d. A.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Det af Kaperfører Morten Jansen af Kiøbenhavn her til Aalborg opbragte Skonnertskib Sally kaldet, med dets Tilbehør og indehavende Ladning af Frugter, tilkiendes bemelte Kaperfører som god Priser.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
No. 60. Sagen: det af Kaperførerne Arboe og Sørensen til Aalborg opbragte Kosskib Dirk en Gerrykaldet, ført af Skibscapitain Jsaack Abrams, paadømt den 19 Junii d. A.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Det af Kaperførerne Hans Petersen Arboe af Aalborg og Peder Sørensen af Randers her til Aalborg opbragte Kofskib Dirk en Gerryt kaldet, med dets Tilbehør og indehavende Ladning af Muursteen, tilkiendes Opbringerne og deres Rhederie som god Prise til lige Deling.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Prædiken paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Prædiken paa 6te Søndag efter Trinitatis. Høimesse. J Budolphi Kirke Hr. Henneberg i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Jansen, i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Avertissements. Tung er min Skjæbne, og sørgelig min Lodden 1 Julii døde vor ældste Datter Anne Christine Elisabeth, 7 Aar 15 Dage gammel, et haabefuldt Barn, som daglig var sine Forældres Lyst og Glæde, og i Dag er min kiære og inderlig elskede Mand, Kjöb- og Handelsmand Anders Gay, i hans Alders 40 Aar, efter nogle Dages Svaghed bortkaldet fra dette timelige til det Frige. Dybt föler jeg mit Tab og med Veemod Savner jeg et elsket Barn og en kiær Støtte for mit Huus og mine uopdragne Børn, om mine Venners Deeltagelse er jeg overbeviist. Aalborg den 4 Julii 1809. Grethe Hansen, Enke efter sal. A. Gay.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Den hos Hr. Oplagsskriver Rose berammede Auction bliver indtil videre udsadt. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Et Sted for en liden Familie, forlanges til Leie førstkommende Fløttetid; Hr. Bogtrykker Wandall, giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Styrmand John Svinsen af Christiansands District, ombord paa Briggen Barbara Chatrine, beliggende herved Byen, har betalt en Mulct af en Halv Maan di Gage 9 Rd. til Aalborg Byes Fattige, efter Søe Jndrollerings Kiendelse - for at have mishandler een med ham indenborde værende Matros uden skyldig Aarsag.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Gode Abelsiner, er at faae til Kiøbs hos Eskild Nielsen, boendes paa Vestergade.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
At den til 6 Julii næstkommende berammede Auction over Hr. Laurits N. Bigums Boes Eiendomme her i Byen er hævet, anmeldes paa Boets Vegne af Høeg. Randers den 28de Junii 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Udi min Fraværelse er Hr. Jens Bierregaard, her i Nibe beskikket til, at antegne Assurancer, paa Vahre og Effecter m. m. som herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Nibe den 4 Julii 1809. Warberg, En Kobber Kieddel paa 4 Tdr. Rum forlanges til Kiøbs, Liebhaveren anviser Hr. Bogtrykket Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Hvor en Barnepige strax kan faae Condition, anvises paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Efter Aalborg Stifts-Øvrigheds Foranstaltning. bliver i Aalborg Bispe Embedes bennificeret Konge Korn og Qvægtiende i Hvetboe Herred af Hiermeslev Alstrup og Jngstrup (undtagen Truusler og Westermark Byer) samt Jesmark Sogne, ved offentlig Auction paa Kier Hvitboe Herreders sædvanlige Tingsted i Nørresundbye Løverdagen den 15 Julii hernaf Formiddag Kl. 10 Slet opraad til Bortforpagtning fra indeværende Aars Begyndelse at regne paa 6 a 8 Aar, i Overeensstemmelse med de af Høibemeldte Stifts Øvrighed udstedte og i Auctionsretten tilstedeværende Conditioner. hvilket herved til de Lysthavende: Efterretning bekiendtgiøres. Nørresundbye den 4 Julii 1809. H. Hasselbalch, konst. Herredsfoged og Skriver.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
i Vacancen. Tirsdagen den 18 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Høien eller gl. Skagen, efter Reqvisition af Vedkommende ved offentlig Auction bortsolgt, 150 Td. feede Thondhiems Spigesild. 88 Td. Tran, hvoraf de 36 Td. ere blank Tran. Foustagier Smak, 3 dito Kommen og ciren 120 Skp. Klipfisk, samt endelig endeel Skibs Taqvelatie, bestaaende af Stil, Ankere, Touge m. v. Jnventarium og Skibsvraget. Alt henhørende til den under 11 Martii d. A. ud for Høien eller gl. Skagen paa Grund komne Sluppe Recorety kaldet, hiemmehørende i Thrøndhiem hvorfra den va kommen, og bestemt til Kiøbenhavn, samt før af Skibscapitain Berthel Jessen. Lysthaverne indbydes til ovenmeldte Tid og Sted, hvor Condioverne vil blive bekiendtgjort. Skagen den 30 Junii 1809. D. C. Lund.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Siden der ikke ved den i Gaar holdte, i en De af de offentlige Tidender og ellers under 10 Maj de A. publicerede Auction over Sal. Kampmans Stervboes Gaard her i Varde bestaaende af 120 Fag udvalgt gode Bygninger, hvori hvelvede Kieldere, gib, sede Værelser, 11. Kakkelovne, et stort Brændeviinsværk, brandsikrede for 14550 Rd., saa bekiendtgie, res herved. at samme med Haven, tilhørende og andre i omtalte Publication beskrevne Jord Eiendom saasom god Agermark 95, Hede og Mose 96, og Eng (for det meeste Mærsk 21 geometriske Tønder Land stilles alt til nye Auction Mandagen den 24 Juli næst kommende Formiddag Kl. 9 i Gaarden, paa lige Conditioner som ere forhen anførte og oplæste, kun der forandrede a) at Alt opraabes og tilslaaes samlet et Seperat, b) at antageligt høieste Bug strax vil vor de approberet og c) at 9500 Rd derudi for det først blive staaende. Sammesteds bliver umiddelbar det paa saavelsom i de følgende Dage ved Auction, bekiendtgjort i Aviserne og paa anden Maade under 2 Mai sidstleden, bortsolgt Stervboets herværende særdeles gode Løsøre, bestaaende af circa 1030 Lod i Atbeide gjort Sølv, Kobber i Plader og Huusholdnings tøi, Messing, Tin, Jern og Blik Tøi, endeel Tav Bly udvalgt godt Linned deels i Dækketøi, Lagener, Haandklæder m.v., og deels i hele Stykker af Drei ler, Lærreder m. m. i Qvantiteter, et splinternye meget smukt Chatol med paaværende Secretaire, Sepha, og Borde af Mahognie; Sophaer Chatoller, Skabe, Stole og Borde af andre Slags Træ, et kostbart Taffeln Uhr, smukke Speile, gode Sengeklæder, Reisetøi med videre Huusgeraad og Boskab; god og smuk lakeret tresædig Kareht, en Holsteen Vogn med Calesch og Stole paa Fjedre, Porcelain, Steen og Glastøi med endeel Bontellier, 2 smaKanoner paa Lavetter, og Andet, der her er for vidtløftigt at opregne; endelig 3 uvalgt gode Køer, Til alt dette indbydes Lysthavende. Varde, der 29 Junii 1809. L. Fogtmann, Auctions Forvalter. N. Paa Aalborg Toldkammer anvises en god Selskabsbroder, paa en Reise over Aarhuus til Kiøbenhavn, først i denne Maaned.
Jyske Efterretninger, 1809-07-06
Hos Bogtrykker Wandal, paa Allgaden No. 2 er til næste Fløttetid 2de Overværelser at faae til Leie.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
som forsendes. og udgives 2de Gange ugentlig
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
Udenlandske Efterretninger. De store Armeer ved Wien staae endnu kun og see paa hinanden. Det hedder fra Prag, at Erkehertug Carl faaer Forstærkninger daglig, saa at hans Magt paa Linien fra Crems lige til Presburg, vurderes til 160000 Mand. Den franske Storarmee, ved Wien skal vel nu endelig være færdig med sine Donaubroer, men Overgangen hænger sandsynligt af den vicekongel. Armees Fremgang i Ungarn, hvor man, efter Slaget ved Raab (thi det var ei sandt, hvad nys meldtes fra hint Prag, at den slagne østerrigske Armee var gaaen fremad igien) er i Begreb med at beleire ei allene Raab men endog Commorn, som ligger paa en Øe i Donauen; og saasnart denne sidste Fæstning har overgivet sig, vil det blive let at slaae en Broe over den store Arm af Floden og - omgaaErkehertug Carls Armee, som da ogsaa formedelst Broerne ved Wien kan angribes fra en anden Side.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
J Wien stode den 17 Statspapirerne paa 81 1/2 og Jndvaanernes Dødelighed forholdt sig saaledes: Der døde fra den 4 indtil 10 Junii i Staden og i dens Forstæder 198 Mennesker, og fra den 11te til den 13de 90. Dertil regnedes ikke de i Hospitaler, ne Hensovede.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
Fra Østerrigsk Side berettes, at da Tyrolerne og Vorarlbergerne ere i Forening med det østerrigske Korpunder Oberst Teimer stærke nok til at byde enhver fremrykkende Fiende Spidsen, saa har Feldtmarskal lieut. Chasteller har forenet sig med Grev GiulaysCorps i Croatien, og begge ere rykte over Biergene, ind i Ungarn. Den 20 have Voralbergerne, 3000 Mand stærke, i attakeret Staden Lindau, men sloges tilbage med evposten. læggeren P. F. Wandall. stort Tab. Dagen tilforn havde de ligeledes angrebet Poster ved Kempten forgieves. Sallicien have Østerrigerne, efter stor Opoffeels af Folk, bragt Fæstningen Sandomir til at kapitulere d. 16. Besætningen eskorteredes til Pilica En betydelig Forraad af Artillerie og Munition forefandtes i Fæstningen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
De Sneer, bombardere Staden Presburg, hvorved den allerede har liidt meget.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
Ved en Jldebrand i Staden Eger, ere den 7de 126 Huuse lagte i Aske og 500 Familier bragte indi Nødlidenheden. 4 Personer brændte inde. Kongen af Westphalen er med 16000 Mand Tropper rykket ind i Sachsen, har besadt Leipzig, og tænkde at holde sit Jndtog i Dres den den 30 Junii. Østerrigerne trak sig, saasnart en saa betydelig Armee, nærmede sig, tilbage, man siger til det Bayreuthiske. 4 a 500 vestphalske Bønder have imidlertid overrumplet om Nattetide Staden Marburg. Men længe varede det ikke, førend de bleve uddrevne igien.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
Den franske General Boyer ilede den 26 ogsaa hen til Marburg med 1500 Mand, for at dæmpe dette Bondeoprør.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
Keiser Napoleon har forbudet alle Militair Personer ved Armeen at gaae paa Jagt, nemlig efter Dyr.
Jyske Efterretninger, 1809-07-09
Efter Beretninger fra Neapel, have Englænderne indskibet alle deres Tropper, som de havde paa Sicilien. Man saa dem seile Staden Neapel forbi. Hvor de agtede sig hen, vidste man ikke.