Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-04-10
Sørøveriet i Vestindien. National-Jntelligencer indeholder en udførlig Afhandling under Titel af: "Sørøverie i Vestindien", skreven af en af Kongressens Medlemmer, der, som bemeldte Blad forsikrer, har havt særdeles Adgang til de bedste Kilder over denne Gienstand. J denne Afhandling findes følgende Skizze af Sørøver-Systemets Historie. - De første Sørøverier bleve begaaede af Mennesker af forvorpen Charakteer og som vare i fortvivlede Omstændigheder, hvilke ved Slutningen af sidste Krig bleve afskedigede fra alle Nationers Kapere, af Mandskabet paa de Skibe, som tilforn gave sig af med Slavehandel, og af Deserteurer fra den Spanske Marine. Først lode disse Marodeurs sig nøje med at plyndre de Skibe, som faldt i deres Hænder; men, da nogle Pirater vare blevne opbragte og afstraffede, da Columbiens og Buenos Ayres's Kapere havde opbragt mange Skibe, begyndte de at myrde og ødelægge. Hertil bleve de forledede af Mandskabet paa de Spanske Skibe, som vare blevne tagne af Patrioterne, og som, blottede for Alt, vare satte iland paa Kysten af Cuba. Disse Folk betragtede Americanerne og Englænderne som Hovedaarsagen til deres Ulykker, og myrdede Mandskabet paa de Skibe, som faldt i deres Hænder, ikke allene for at skjule deres Forbrydelse, men ogsaa af Hevn. Jndtil den Tid var Sørøveriet paa Cuba ikke forskjelligt fra det sædvanlige, det blev øvet af Søfolk, som ikke stode i nogen Forbindelse med Øens Beboere. Men det Tab, som de Spanske Kjøbmænd havde lidt, bevægede dem til at ødelægge Handelen for dem, som de ansaae for deres egne personlige og for Spaniens Fiender. Ogsaa de Kjøbmænd, som tilforn havde taget Deel i Slavehandelen, og vare blevne berøvede denne fordeelagtige Erhvervskilde, opmuntrede Sørøverne. De kaldte sig Kapere, og der bleve anvendte store Kapitaler paa saadanne Expeditioner, ligesom vi anlægge dem i Reiser til Ostindien. Udfaldet af disse Expeditioner, og at de, som forestod Samme, gik frie for Straf, formerede snart Piraternes Antal. Med dem forenede sig Fiskerne, Pøbelen i Staden, Kystbeboerne og selv Personer af høiere Stand. Et Sørøverskib, som blev opbragt af en af vore Krydsere, blev commanderet af en Mand, som holdt et Hotel i Principe, og bekjendte, at han var bleven forført ved at see Sørøverne saa ofte vende tilbage belæssede med Bytte. Han tænkte nu ogsaa paa at ville probere dette Lykkespil. Det var hans første Krydstour, og han blev opbragt, efter at have taget et rigt Fransk Skib. Nu blev et regelmæssigt System organiseret. Piraterne constituerede sig til en Forening under Navn af Muselmænd, hvis Existence er ligesaa bekjendt paa Cuba som i de Forenede Stater Colonisations= eller Bibel-Selskaberne. De Jndviede gjenkjendte hinanden paa Tegn, ligesom Frimurerne. Øvrighederne ere vundne for at beskytte dem. Toldembedsmændene ere bestukne, for ved Dispositionerne over deres Rov at række dem en hjælp som Haand, og de høiere Authoriteter vinde enten ved Connivering, eller ere tvungne til at være rolige Tilskuere af denne skændige Adfærd. - Piraterne paa Cuba ere derfor ikke at ansee som sædvanlige Sørøvere, der, naar de have opbragt et Skib, uden Forskjel begaae Rov paa enhver Nations Handel. De ere en talrig, organiseret Bande af Røvere og Mordere, som staae i Forbindelse med rige og mægtige Mænd, ligesom de Cilisiske Sørøvere, der bleve undertvungne af Pompejus. - Forfatteren af disse bemærkninger tvivler paa, at dette organiserede Røver System lader sig undertrykke af Cubas nærværende Regering eller af vore Krydsere, og bliver saaledes ved: "Gives der da intet Middel imod det Onde, vi beklage os over? - Kunne vi ikke gribe til nogen virksom Forholdsregel, for at undertrykke Sørøreriet i de Vestindiske Farvande? - Efter det modneste Overlæg forekommer det mig, at der kun gives eet Middel for at opnaae dette store Øjemed - nemlig: at understøtte Spanien i Udførelsen af hurtigere og kraftigere Politie=Foranstaltninger, og at oprette en upartisk og ubestukken Justitsforvaltning paa Cuba, eller, hvis Spanien vægrer sig ved at gaae ind paa saadanne Forslag, at oprette paa bemeldte Øe en speciel og uafhængig Regering. Det vilde være at ønske, at disse Forholdsregler bleve tagne efter Overeenskomst med de store Europæiske Sømagter, og Negociationer kunde til den Ende strax paabegyndes." - At være Spanien behjælpelig til at undertrykke Sørøverne, vil ingen Nytte medføre; Spanien vil aldrig modtage vor Hjælp til et Øjemed af det Slags, og det staaer ikke i vor Magt, at oprette paa Cuba en speciel og uafhængig Regering. Et Forsøg af det Slags vilde nødvendigviis have en Krig med Spanien til følge - en Betragtning, som vil afskrække de store Europæiske Sømagter fra at tage Deel i en saadan Forholdsregel. At grunde Uafhængighed paa Cuba, er en deelicat Opgave. Vi ville maaskee gjøre vel i at overlade dette til Øens Beboere og til de Sydamericanske Stater. Naar Saadant er opnaaet, kan en Forening med de store Sømagter blive nyttig og nødvendig. De, som udføre denne Plan, maae vogte sig vel for at opvække en Slavekrig, da en saa stor Deel af Cubas Befolkning bestaaer deels af Slaver, deels af frie farvede Folk. Dette er ogsaa Grunden til, at Creolerne paa Cuba endnu ikke have gjort noget væsentligt Forsøg paa at skille sig fra Spanien og oprette en uafhængig Regering paa Enba. De frygte nemlig for en Opstand af Slaverne og som Følge deraf lignende Rædselscener, som de, der fandt Sted paa St. Domingo i Begyndelsen af den Franske Revolution.