JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Mandagen den 4de Decbr. om Formiddagen Kl. 9. H. E. D. Slet og følgende Dage, bliver udi Sr. Hans Eegholms Gaard i store Fiolstrædet ved offentlig Auction bortsolgt endeel vel conditionerede Bøger i adskillige Videnskaber i det Danske, Tydske, Franske, Latinske og Engelske Sprog, saa og en liden Samling af Danske Sølv Medailler, afg. Mag. Benjamin DasseStervboe tilhørende; og mældes til Efterretning, at Betalingen derfor erlægges til bemelte Egholm, hos hvem Catalogi og er at bekomme. NB. Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Speyle og Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Adskilligt, Jnstrumenter og Bøger, afg. Contra Admiral Ole Hansens Stervboe tilhørende, skal Torsdagen den 7de Decbr. ved Auction bortsælges udi Huset No. 26., beliggende i Kalveboderne lige over for Sandkisten i Catalogi kan bekommes hos Holders paa Vestergade, item paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Fredagen den 15de December, om Formiddagen ved 10. Slet, bliver udi Admiralitets og Commissariats Collegio holdes Licitation over Leverance af adskillige Sorter Tommer=Materialier, Graae Træe, Boge, Brænde, Steenkull, Beeg, Tjære, Talle, Engelsk Klumpe=Blye; ubleged Lærred, Flamsk Linned, Engelsk Fundtlæder, Flensborger Muur, og Tagsteene, samt Slibesteene med videre, som behøves til Holmens og Flodens Fornødenhed næste Aar, hvis Quantitet og øvrige Conditioner paa Licitations Stæder nærmere vorder bekiendtgjort ; Dog tiener til Efterretning, at intet Efterbud imodtages, og at den Mindstbydende maae være betænkt paa at stille Caution for prompte og rigtig Leverance, om forlanges. Paa samme Sted bliver Fredagen den 29de Decbr. opbuden, Leverance af adskillige Sorter lern, Skibs-Spiger og Som, paa de Conditioner, som paa Licitations Stedet nærmere vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
1 No. 93, bag Børsen er at bekomme Norsk Salt, ligesom det nedkommer fra det Kongelige Saltverk, udi Tönder til allerlinigste Priser, og naar tages go til 100 Tønder, givet 2 Overmaal.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Hos Kongel. linnerstes Bogtenter A. H. Godades Ef dende paa Gammel Torv i No. 141., kan faaes følge : Bøger til Kiøbs: 1) Billos Peder Hersleds 21 Prædikener og adskillige Søndags og andre Terter, saavel som over de 7 LivOrd i Dedens Stund, med Autors Portrait, a 4 Mk. 8 s. . .a varte samme Autors Almagt midt udi Afmagt, a 2 Mk. Stok med bortraft; 3) Dannemarks og Norges oeconomiste Magt, indbefattende en Blanding af adskillige velsindede Patrioters ( ter Problema, indsendte smaa Skrifter, angaaende den muel Forbedring i Ager= og have Dyrkning, Skov Plantning, L. neral Brug, Huus Bygning, Fre Avling, Fiskerie, Fabe Væsen og deslige, bestaaende af 8 Deelt og med 2de Registere i synede til de 7 Deele, alle 8 Dele sælges med Kobberne for 5 A. 5 Mk. 8 s.; 4) Anviisning til at finde de Steder i de gamle Dan og Norske Love og Forordninger, hvoraf Kong Christian den 5te Norske Lov for den største Deel er taget, a 24 s. Stykker; 5) L. plieres nye og fuldstændige Fransk og Dansk forbedret Grammanca, med hosføyet Titular Bog, a 3 Mk. 9 St. Stkr. 6) Hr. mar Curas Franske og Danske Grammatica, hvorudi findes en det som hører til at lære dette Sprog, saasom ret at udtale og skrive samme, mange Slags nyttige Verborum Brug, og genudige syntaxiske Regler, tilligemed en Fortegnelse paa de sædvanligste Ord, nyttige Samtaler for dem, som begynde, adskillige granske Breve, og en god Forraad Exercitier for Lærende, saa of for nogle Lærere, forsynet med et dertil behørig dobbelt og tydenRegister, a Stk. 3 Mk.; 7) Johann Carl Mans Forsøg til en almindelig Indledning i Handels=Videnskaben, afhandlet paa antocoretisk og practisk Maade til stor Nytte for alle Handlende, 1ste og 2det Bind, a 8 Mk.; 8) Kort Underretning om Agerdyrknin, gen og andet, som henhører til Landvæsenet overalt i Danmark sær udi Sielland og Fyhn, samlet ved mange Aars Øvelse og Forfarenhed, nye og forbedret Oplag, a 20 Sk.; 9) En Faders Underviisning til sin Datter, uddragen af den H. Skrift, nyttig for alle til en Leveregel, a 2 Mk. 4 s. Stk.; 10) Conrector Baumans korte Udkast til alle Europæiske Rigers Statsforfatning, formeret, og forbedret overalt, a 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
J. Johan August Unders medicinske Haandbog, paa næ udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskrifLægen, oversat af Urhan Bruun Aaskow, Kongel. Admiralitets Medicus, første og anden Deel udi stor Median hvo, er trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for1 Rdlr. Tryk Papiir og 9 Mk Skriv Papiir. Den første Deel indeholder : om Børne Opdragelsen og Kuur for Børne=Sygdomme; den anden Det indeholder : de nødvendigste Hielpe=Midler for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætte Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp. Tillæg til Ugeskriftet Lægen, indeholdende de Forbedringer og Forøgelser der findes i den sidste Tydske Udgave af ver Aryt, samt fuldstændigt Register over alle Lægens 12 Dele, med en Fortale og nogle tilføyede practiske Anmærkninger af Oversætteren Niels Friborg Doct. Medic. er nu udkommen og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling paa Tryk=Papiir for 1 Rdlr. og paa fiint Skriv=Papiir for 1 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller er nyelig fra Pressen, udkommet: Commoden List over List, i som Acter, Oversat og indrettet til den Kongel Danske Skuepladses Brug, at P. T. Wandall, Sælges hos Forlæggeren i Friderichsberggaden, paa samtlige Børsens Boglader og hos Gyldendal paa Hiørnet af Store= og Lille Helliggeist Stræde paa Trykpapiir for 24 Sk. og Postpapiir 2 Mk. Ligesom den og heftet er at bekomme hos Casseren ved de Kongel. Theatre for 28 Sk. paa Trykpapiir.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Livorno, den 4de Nov. Fra Sicilien erfarer man, at Kongen har tilladt, at udføre 100000 Læster Kornvahre. Det store Collegium, som Jesuiterne tilforn havde havt, er nu forandret til et Syge=Hospital for Fruentimmer.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Den 9de Nov. Efter Breve fra Maltha var det lykke, des 5 Algierske Rovskibe, at løbe ud af Havnen, uagtet de for samme krydsende Spanske Skibe. Men de Spanske Krigs=Chebequer have allerede taget 3 af dem, og de øvrige 12 torde neppe undgaae.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Paris, den 13de Nov. Mau taler endnu stedse om Græven af St. Germain, og man bliver ikke træt af, at ophøie Kongens Viisdom ved dette Val. Saasnart han var ankommen her, sendte han Bud efter en Parykmager, som hans Vert, hos hvem han havde indlogeret sig, havde recommenderet ham, som en retskaffen Mand. Parykmageren kom, men fandt sin nye Kundes Paryksaa slet, at han om Morgenen derpaa bragte ham en nye. Ved at sætte den paa Hovedet, betiente han lig af sin Meties Frihed, talte om mange Ting, fortalte Nyeheder, talede om den nye Krigs Minister, uden at vide, med hvem han talede. Og hvad siger man da om denne Minister, spurte Hr. St. Germain, - Paa min Ære, Kongen havde ikke kundet vælge bedre, det er en brav Mand, sen fortreflig Officeer, og af meget stor Retsindighed; og retskafne Folk behøve vi meget; denne bliver elsket og æret at lenhver. - Græven gjorde sig al Umage for ikke at blive kiendt. Min Ven sagde han til Parykmageren, vilde han vel opgive sin Boutique, og træde i St. Germains Tieneste. - O hiertelig gierne, min Herre, det er meere end al Verdens Gods. - Nu vel, dersom han har Lyst dertil, saa fremstille han sig i Morgen paa Fontainebleau for den nye Minister; jeg skal være der, og tale med Ministeren omham. - De tænke vel altsaa, min Herre, at han vil tage mig til sin Kammertiener, Jeg skulle næsten døe af Glæde; lach det er umueligt, De giør mig større Haab, min Herre, end De kan opfylde, jeg kan ikke forestille mig, at De kan drive den Sag igiennem. - Jeg giver ham mit Ord at det skal skee. Parykmageren fandt sig Dagen derpaa virkelig i Krigs Ministerens Forgemak, hvor han ikke synderlig ved blev modtagen. Men hvor stor Forundring faldt han i, da han saae den samme Herre, som han Dagen forhen havde bragt en Paryk, komme ud af et Kammer, og hørte ham gandske lydelig sige til sine Betientere: Mine Børn, denne er min første Kammertiener. Derpaa vendte han sig til Parykmageren: jeg maa dog give ham Haand=Penge, og gar dermed 25 Louisd'or i Haanden, og sagde tillige: Græven af St. Germain skal stedse strebe at fortiene enhvers Roes; men naar man og beretter ham Ont om mig, saa forsømme han ey heller med lige Frimodighed at give mig det tilkiende. Jeg skal stræbe at undgaae alt, hvad som kan skille mig ved den offentlige Agtelse.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
London, den 14de Nov. Den 9de hujus resignerede den hidtil værende Lord Ma vor, Hr. Wilkes, sin Værdighed, under Fryderaab af mange 1000 af hans Medborgere. Floden var skiult med alle Slags Fartøyer, som omgave med allehaande Æresbeviisninger Stadsbaadene, og geleydede ham til Vestmynster, hvor de i den Tiid, han var hos den nye Lord Mayor, ventede paa ham, og geleidede ham derpaa tilbage igien. Da han traadte i Land, var Tilskuernes Mængde ubeskrivelig, alle Gader vare gandske fulde af Mennesker, og Huusene skiulte, og alt Folket hilsede ham med Glædes Raab. J Guilhall blev han complimenteret af den største Deel af Minority fra begge Parlementshuusene. Enhver maae tilstaae, at han med al Berømmelse har forestaaet sit Embede, og Bagtaalelse selv har ikke vovet, at fornedre en Mand, der udi saa vigtigt et Embede har gjort alt, hvad som nogen Tid kan kræves af en Mand af Jndsigt og Ære. - De sidste Breve fra Qveber melde, at 3000 Mand af Provincial Armeen ere rykkede ind i Canada, og havde deelt sig i særskildte Partier, at Major Rogers daglig bliver forstærket med Jndianer, og at Jndvaanerne der vente, at de førend denne Efterretning kan komme til Engeland, skal befinde sig under Americanernes Herredømme. Skibet Prints George, Capitain Moore, er i Gaar ankommet til Dynen fra Boston. Dette Skib skal, som man forsikrer, have medbragt Depecher fra 7de October. Og dette er alt, hvad man endnu har kundet erfare. Der er vel denne Morgen udleveret paa Postamtet henved 1000 Breve, som ere komne fra America med dette og Transportskibet Pallas, men enten har man søgt at holde det hemmeligt, som de indeholde, eller ogsaa have de, som have skrevet dem, ikke troet sig til at lade noget indløbe, hvorfor de kunde staae i Fare for at faae dem afsendte. Der er heller ikke nogen Americansk Tidende medkommet. J ældre Americanske Efterretninger har man iblant andet følgende:
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Af Nye Norks Gazette, den 7de Octob. For nogle Dage siden have Provincialerne optaget og opbrændt 3 Bag der, som tilhørte Krigskibet Asia, og Provincial-Congresen har desaarsag i et Avertissement af 1ste hujus anmasset sig saadan Magt over Jndbyggerne, at den truer enhver, som gaaer Krigskibene med Provision eller paa nogen Maade til Haande, med Penge=Mulct, Fængsel og Band.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Philladelphia, den 9de Sept. Et Antal Galiother og drivende Batterier paa 18 til 32 pundige Kanoner er løbet at Stabel, og forsynet med alt det fornødne til strax at giøre Tieneste. En Bom er og i Arbeyde, for at lægges for Havnen. Vore Magaziner ere rigelig forsynede med Skyts og Ammunition, og der ankommer daglig mere. J Almindelighed blive føyede alle Anstalter til et tappert Feldtog." At i disse Beretninger ikke prales, synes Hr. Penns Udsigende, for Parlementet noksom at bekræfte. Ministerii Venner have ugierne hørt samme, i sær i den Post, at Americanerne vare saa vel forsynede med alle Krigs=Fornødenheder. En af vore Tidender siger: Da den store Qvæker anmeldte, hvor hurtige Americanere vare til at forfærdige Salpeter, Krudt, Kanoner og smaae Gevæhrer, blev den heele Forsamling af Forskrækkelse til Qvækere. Minority i Parlementet besværer sig særdeles derover, at Ministeriet giør samme Omstændighederne af de Americanske Sager saa lidet bekiendt, og beraaber sig derfor kun paa det Kongel. Løfte, da dog samme ikkun indeholdt Generalia, hvorover der skulde delibereres i Parlementet, hvilket dog ikke kunde skee, naar man forbeholdt Specialia. Jblant de forbeholdelige Efterretninger, som ere i Regieringens Hænder, regner man ogsaa Major Rogers Breve, som man nyelig har optaget, hvis Jndhold skal være særdeles vigtigt.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Madrit, den 27de Oct. J Betragtning af den saa vidt forløbne Aarets Tiid, har Kongen af Marocco givet Ordre, at lade sine Corsarer aftakle, saa at Søen i Aar bliver sikker for disse Barbariske Søerøvere. Det heder for vist, at Ferrol udrustes nu 14 Krigs=Skibe. Udi alle Rigets Havne skee og ligesaadanne Udrustninger.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Aleppo, den 22de Aug. I Gaar er her indløbet Ordre fra Porten, ufortøvet at sende 800 Makuks Hvede, og ligesaa stor en Qvantiret Byg til Bagdad. Hveden skal betales med 13 1/2 og Byget med, Piastres for hver Makuk. Men da Hveden her nu koster 55 og Bygget 33 Piastres, saa er det at formode, at de Store, som maae levere disse Kornvahre, vil vide at hold sig skadesløse for denne lave Priis, ved at forhøye Torve Priserne.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Wien, den 11te Nov. J forrige Uge er her død Hr. Valentin Jamerai du Vai sit 81 Aar. Han havde allene ved sit Genie svinget sig op fra en Hyrde Dreng til en berømmelig Lærd, og hans Characteer giør ham ligesaa megen Ære, som hans Lærdom.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Rudelstadt, den 4de Nov. Den 2den huj. er vor Arve=Prinzes Gemahlinde Friderica Sophia Augusta igien nedkommen med en Prinzessesom Dagen der paa har i Daaben faaet de Navne Christians Lovisa.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Fra Holum Stift, den 15de Sept. Jntet er mere ubilligt, end at fortie ædelmodige Gierninger. Deres Høiærværdigheder Biskopen og Stifts=Provsten fra Christiansands Stift i Norge have paa egen Haand havt den store Godhed for de allerfattigste og skikkeligste Præster i Island at samle en Collect, og samme i Fior at oversende hid til Landet, hvoraf 55 Rdlr. ere i Aar ved S. T. Hr. Stiftamtmand Thodals og Biskop Magnusens nøye overlagte Ligning uddeelte i Holum Stift. De fleste Præsters Vilkaar Jsland ere bekiendte for at være slette, da deres Jndkomster beløbe sig ikke for nærværende Tid til 40 Rdlr., og mange kun 10 a 20 Rdlr. i alt, for at underholde sig, Kone og Børn de brave og værdige Mænd i Christiansands Stift, som hav foregaaet andre i saa ædelmodig og følgeværdig en Gierning at understøtte deres fattige Brødre, fortiene derfor offentliTak og Ære, og deres berømmelige Kierligheds Gierningers Erindring bliver undslettelig hos alle retskafnne Medborgere, i sær hos den fattige Jslandske Geistlighed.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Af en Skrivelse fra Holum Stift i Island, den 20de Sept. Udi Sommeren 1774 var Høeavlingen meget maadelig, men udi Efteraaret var Fiskeriet meget got, i sær udi Øefiords- og Skagefiords Sysseler. Fra Michelsdag til 20de Decbr. var Vinteren meget stille, men fra den Tid til 16de Febr. var Veyrliget noget ustadigt, dog taaleligt, og derefter til 1ste April meget got. Foraaret var angenemt. Sommeren derimod fugtig, og sidst i Junii og Julii Maaned omringe de den Grønlandske Driviis næsten hele Nordlandet, men til Lykke varede det ikke ret længe, inden samme igien forlod Landet. Faare=Pesten holder endnu ved, og udbreder sig stedse videre, hvilket foraarsager en almindelig Elendighed, eftersom Mangel af Uld, Skind og Fødevahre forhindre de almindelige Næringsveye. Dog erfarer man, at de Creature, som nogle gange have udstaaet Pesten, crepere nu ikke, som forhen, naar de blive forsynede med got Høe, smøres paa de saarede Stæder, og flittig oppasses. Fiskeriet har i Sommer været ringe, hvilket tildeels reyser sig af den Vanskelig hed, at søge Søen paa en Tid, da man er beskæftiget med Høeavlingen. En Baad med 6 Mand forliste sidste Vinter i Tingøe Syssel, og en Kone i Skagefiords Syssel faldt pludselig død ned, hvis hele Ansigt og Bryst fik strax en blaa Farve, og hendes Hals var ligesom knækket eller fordreyet Betydelige Dødsfald ere i Stiftet ey siden i Fior indfaldne, men mange unge Børn ere døde. Haugedyrkningen gaae meget langsom, og er ikke nær saa almindelig, som det var at sønske; men Agerdyrkning og Træers Opelskning vides ikke at være forsøgte. J Aaret 1774 ere udi Stiftet copulerede 36 Par, Fødde 191 Drenge, 217 Piger, tilsammen 408. Døde 70 Mænd, 80 Qvinder, 76 Drenge, 82 Piger, tilsammen 308 ; Ere altsaa 100 flere føde end døde.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Corsøer, den 26de November. Udgaaet: Den 24de hujus Sr. Bohm med Kone fra Kiøbenh. til Paris, Hr. Major Petersen af og hiem til Fyhn. Den 25de gjusd. Hr. Kammerherre Scheel til Fyhn. J Dag Hr. BrigadeeHalling fra Kiøbenhavn til Jylland, Kiøbmændene Peter Wich strøm, Johan Kruger og Johan Stettin fra Kiøbenhavn til Hol sen. - Jndkomne: Den 23de huj. agende Post Mr. Peltzne med 2 Læs, Hr. Landraad de la Roche Gallichon fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 25de ejusd. Sr. Lundahl fra Fyhn til Slagelse, J Dag Procurator Schiøtt fra Odense til Sorøe.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Helsingøer, den 1ste December. De Skibe, som den 27de Nov. udgik, have siden havt en ønske lig Vind af O. S. O., som i Dag continuerer god for dem, blan samme vare 5 Fregatskibe af og fra Kiøbenhavn til America. Den 27de Nov. ankom fra Østersøen 13 Skibe, hvoriblant 1 Svensk fra Stockholm til Rouen, 2 af og fra Dantzig, som strax afseylede. Den 28de ejusd. ankom fra Østersøen 2 Engelske og 2 Konigsberger, alle fra Kønigsberg, og den 29de ejusd. 9 meest Hollandske Skibe, som strax igien gik til Seyls. Den 30te ejusd. ankom 10 Skibe, hvoriblant 2 af og fra Dantzig til London med Stykgods 4 Hollandske fra Stettin med Staver, 2 Svenske fra Stockholm; af hvilke den eene, som har stødt an paa Saltholmen, er læk, og gaaer til Kiøbenhavn at repareres, 1 stort Engelsk Skib fra Memel, med Tømmer til London, som er det sidste i Aar derfra, og beret, ter, at over 200 Engelske Skibe have der i Aar ladet med Tømmer, Bræder og Kornvahre. Den 27de Nov. er formedelst contrair Vind kommet til Ankers uden for Cronborg ved Gilleleye 4 Skibe til Østersøen, hvoriblant Skip. Wilstrup af og til Kiøbenhavn fra Bourdeaux, som her haver endeel at losse. J Sunde er nu ingen Skibe, ey heller i Havnen noget Fartøy med Proviant, dog ventes daglig Fartøier med Byg fra Jsefiorden, som leveres efter tilkommende Capituls=Taxt.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Kiøbenhavn, den 1ste December. Den 3die November 1774 er Mathias Schierven Schielderup allern. beskikket at være Sorenskriver udi Ost og Vest Finmarken. Den 2den Nov. 1775 er Studios. Hans Daniel Hammer allernaad. confirmeret at være Sognepræst til Sande Præstegield i Aggershuus Stift, naar samme ledig vorder. Auditeur og Byefoged Bøye Rasch, ligesaa beskikket at være Byefoged i Rønne, Herredsfoged i Vester Herred, samt Skifte=Skriver sammesteds. Den 9de Nov. er Studiosus Ole Schulz beskikket at være residerende Capellan til Sigdahls Præstegield i Aggershuus Stift. Den 16de Dito er Studios. Carl Christian Birch confirmeret at være Sognepræst for Brahetrolleborg og Krarup Meenigheder i Fyhn. Sognepræst Hr. David Borgen ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Lynge og Schiød Meenigheder i Aarhuus Stift. Professor Doctor Theologi Hr. Lorenz Ancher ligesaa beskikket at være Sognepræst til St. Knuds Kirke i Odense.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Under Dato Christiansborg Slot den 27de Nov. har Hs. Majest. allern. udgivet en Forordning, angaaende det stemplede Papiirs Brug udi begge Kongerigerne Danmark og Norge for Aaret 1776 og fremdeles.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Paa førstkommende Søndag den 3die hujus bliver anlagt Hof=Sorg for Hs. Høyfyrstelige Durchl. Hertugen af Ziverbrück, som bæres i 8te Dage.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
I Gaar var paa det Kongel. Hof=Theatre Bal parke en Domino.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
Fra Politiekammeret er under 27de Nov., bekiendtgjort en Kongeligt Rescript af 23de ejusd., hvorved anordnes og fastsættes: 1) Det skal fremdeles være Soldater og Matroser under haard Straf forbuden, at holde nogen Tienestepiger, uden særdeles Tilladelse af Compagnie=Cheferne i høyfornødne Tilfælde eller have løse Qvindfolk til Huse, ligesom og Underofficerer og Gemeene af begge Etater ikke maa holde nogen Slags Værtshuus, hvormed Divisions- og Regiments=Cheferne skal have nøyeste Tilsyn. 2) Alle saa kaldede Poncheværter eller Værtshuusholdere maa det ikke være tilladt at holde meere end een Pige til deres Værtskab. 3) En saadan Pige maa ikke være ungere end 24 Aar, eller være i nogen Slags Pynt inde i Huset, videre end ordinaire Tienestepiger hos simple Borgerfolk jevnligen gaae i deres Huus forretninger, ey heller drikke med Glasterne, eller divertere dem med Sang eller usømmelig Spøg. 4) Jngen saadan Hosbonde eller Madmoder maa, naar en saadan Pige antages, giøre hende enten directe eller inddirecte Forskud til Pynt og Gangklæder, ey heller udløse eller lokke hende fra noget andet Sted til deres Tieneste, eller medens hun tiener i saadant Værtshuus, give hende meere Forstrækning, end end hun i Proportion af hendes Løn, til saadan Tiid maatte have fortient, men al saadan Forskud skal være tabt, uden at derfor kan fordres Erstatning. 5) Jngen saadan Værtskab maa holdes paa Sale i Bagværelser, eller fraliggende Kamre, men allene i den nederste Etage og Kieldere ud til Gaden. Ey heller maa løse og ledige Fruentimmer gaae i deres Skienkestue, under Prætext af Assembleer, Baller, eller deslige. Ligesom det og ikke maa være dem tilladt, under Forevending af Slægtskab at holde hos sig noget ledigt Fruentimmer, til at sværme og drikke med Giæsterne. 6) Det maa og ikke være nogen, som ey have Borgerskab, tilladt, under Skin at lade hente eller tillave nogen slags Drikkevare for gode Venner, at øve nogen Slags Værtskab, eller hos sig holde nogen Slags Samling, som kan skiønnes at være fordægtig, og af onde Følger for unge Mennesker. 7) Jntet ledigt liggende Qvindfolk maae staae i Connexion med Verts eller Ponchehusene, eller samme, ligge saa lidet som de saa kaldede Danseboder Nat eller Dag freqventeres, ey heller hos sig selv paa deres Værelser tillade Fregence af Mandfolk. 8) Jngen Værtshuusholder maa logere løse og ledige Fruentimmer i deres Huse, som ingen vis, eller lovlig Næringsver have, og i saa Fald skal de indestaae til Straf for deres Conduite, om nogen Uorden af dem begaaes.
Berlingske Tidende, 1775-12-01
9) Løse og ledige Fruentimmere, som indlogere sig paa Sale, eller andre aparte Værelser, skal tilforpligtede være at giøre Politiemmesteren Rede for deres Levemaade, og af han straffes, naar over samme bliver klaget, enten i Henseende til unge Menneskers Forførelse, eller i andre Maader. Endelig vil Hs. Majest. allernaadigst, at Politiemmesteren, uden videre Appel, maa tilfinde dem, som sig herimod forsee enten med et Mulct af 2 til 10 Rdlr., eller at sidde i Arrest paa Vand og Brød, staae i Gabestokken, eller og at indsættes i Rasp= eller Børnehuset i en Tid af 1 til 3 Maaneder, alt efter Sagens Omstændigheder og Forseelsens Beskaffenhed.