Berlingske Tidende, 1796-01-04
Paris, den 21de December. Endelig er Ludvig 16des Datter i Gaar Nat Kl. 1 bleven bortført fra Tempel, for at blive udvexlet i Basel. Hendes Reisefølge bestod af 2 Vogne, der bleve geleidede af et stærkt Detachement Cavallerie. J den Vogn, hvori Prindsessen, sad, der var forsynet med megen Bagage, befandt sig ogsaa Frue von Suzy, forhen Undergouvernante hos de Kongelige Børn, en Kammerfrue og en Gens d'Armerofficeer. J den anden Vogn sade Borgeren Hu, forhen Kammertiener hos de Kongelige Børn, der ogsaa er bleven nævnt i Ludvig 16des Testamente, Kammerfruen Madame de Suzy, den Kok, som Prindsessen har havt i Tempel, og nok en anden Person. Begge Vognene vare saa kaldte Berlinere. J nogle Blade siges, at ogsaa den indenlandske Minister har været nærværende ved Prindsessens Afreise. - Af det lovgivende Corpses Gens d'Armerie er ogsaa en Deel afgaaet til Mosel= og Rhinarmeen. J Stedet for de Tropper, som marchere fra vore Grændsefæstninger til samme, blive Jnvalidere beordrere herfra til disse Fæstninger. - Den toscanske Gesandt, GrevCarlettii, vilde hellere lade Sagen komme til det Yderste, end godvillig forlade Paris. Directoriet saae sig altsaa nødt til at udføre sin Beslutning med Magt. Afvigte Onsdag Middag ankom til den Ende en Politiebetient med 2de Gend Armer til Hr. Greven. Den første foreviste ham Directoriets Befaring, at bringe ham strax til Politiekammeret. Den overleverede man ham følgende Pas fra Directoriet : "Det er blevenlefalet alle constituerte Autoriter og Chefer for den bevæbnede Magt, at lade Grev Carletti, Storhertugen af Toscana's forrige Minister ved Republiken frit og sikkert reise, og ikke Grændserne. Greven er utrøstelig over sin Vanlykke; han det end maatte være. Politiebetienten geleidede ham til tillade, at han opholder sig nogensteds, under hvad Paaskud vover ikke at vende tilbage til Toscana, og vil for det første opholde sig i Lausanne. Han reiste herfra den 17de hujus i en spendig Vogn. ber krydser en Eskadre af franske Fregatter for Barbados, og J Følge Efterretninger fra Guadeloupe af 23de Septem fratager Engelænderne mange rigtladte Skibe. - Til Expeditioner mod Martinique, Grenada og mange andre Øer, som Engelænderne paa nærværende Tid have besat, føies den Flag vaie endog paa Jamaica selv. - Moniteuren indeholder Anstalter, og Republikanerne haabe, at lade det 3 farvede følgende Efterretning: "Man melder fra London, at Kongen, nødtvunget af Folkets Ønske, har erklæret Parlemenblik. Dersom det engelske Ministerium ikke bedrager Folket, tet, at han var beredt til at slutte Fred med den franske Repudersom det oprigtig vil have Fred, saa skal man let kunne slutte den. Manter overbeviist om, at vort Gouvernement, rørt af det engelske Folks Vidnesbyrd om Hengivenhed for den lade sig nøie med en respectiv Tibagegivelse af de franske og hol franske Nation, vil for al Reparation eller Skadesløsholdelse landske Eiendomme, som ere i Engelændernes Hænder, og ikke forlange videre af det engelske Ministerium, end at det her giering, eller i Krigen med deres Naboer. - J det den fran efter ikke blander sig i Frankrigs eller Hollands indvortes Re ske Regiering lægger en saa venskabelig Tænkemaade for Dagen, giver det blot efter for Nationens igientagne Forlanfor det Haab, at begge Nationers Forening skal tilveiebringender, at leve med det engelske Folk i Fred og Broderskab, og ge Verden Lykke.