Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-06-13
Journal des Debats bemærker om alle disse Declamationer i Bladet Times, at det er kommen nu i England til en Grad af Bitterhed i Attringerne om den Russiske Blokade (som man ikke bemærkede ved den bekiendte Blolade for Oporto) hvilken ikke bebuder nogen stor Enighed i Planerne, eller en fuldkommen Harmonie imellem Grundsætningerne hos de to Regieringer, som den særdeles angaaer. Alle Bogtrykkerpresser i England ere nu beskiæftigede med at skildre Umuligheden af længere at taale en Tilstand, som ikke lader sig forene med den Engelske Handels Vel og dets Flags Ære. Denne Maade at decidere paa uden at høre Modgrundene, kan man sige er ganske Engelsk, men skal Knuden opløses paa denne Maade, saa vil, som dette Blad, mener, det snart gienlyde over hele Europa. Vi ville overlade Bladet Times til sine Declamationer og forfølge de offentlige Begivenheders Gang: Der berettes fra Berlin, at H. M. Kongen af Preussen er kommet sig af sin Feber og at Keiserinden af Rusland er tilligemed Hs. Keiserl. Høihed Storfyrste Thronfølgeren ankommen den 6te Juni om Aftenen til denne Hovedstad. Hs. Kgl. H. Prins Vilhelm, en Søn af Kongen af Preussen, er kommen tilbage fra Varschau, men strax afreist til Veimar. Hs. Kgl. H. Prinsesse Augusta af Sachsen Veimar vil d. 7de aftræde sin Afreise fra Veimar og ankomme endnu samme Dag til Merseburg, hvorhen Over marskallen og Statsministeren Greve von Gottz er afreist for at modtage hende. Den 9de finder den durchlautige Bruds høitidelige Jndtog i Potsdam Sted, og den 11 bliver den høitidelige Formæling foretaget. Man vilde vide i Hamborg, at den Russiske Keiser var ankommen den 6te Juni om Aftenen til Berlin og har saaledes overrasket H. M. Kongen. Den 29de Mai blev den store Folkefest givet i Varschau, som Keiseren havde ladet foranstalte for Jndvaanerne i denne Stad, i Anledning af hans Kroning til Konge af Polen. Festen blev givet paa den store Plads, som ligger paa den venstre Side af en Alle, der fører til Slottet Belvedere. J Midten af denne Plads var der bygget en meget pragtfuld Pavillon, som var prydet med den Polske Ørn og ziret med Blomster, hvorfra de Keiserlige Herskaber, de fornemste Hofembedsmænd, Ministrene og de tilstædeværende Fremmede kunde tage Festen i Øiesyn. Paa begge Sider af Pavillonen faaes der opstillet 100 Borde, hvorved 10,000 Menneskeer kunde tage Plads, hvilke bleve beværtede med alleslags Mad og Drikke. Desuden var der paa alle Maader sørget for Folkets Fornøielse ved Gynger, Karouseller og Danse pladse. Paa en Plads viiste Hercules Rappo sine Konster. Paa en meget sindrig Maade var der anbragt Fontainer, hvorfra der i Mængde udsprang Viin og Miød til den forsamlede Folkemængde. Keiseren satte sig til Hest ved Alexanders Kirken, og reed, ledsaget af Storfyrste Thronfølgeren og af sine Brødre, foruden af et stort Følge, over den Plads, hvor Festen blev holdet, og hvor over 80000 Mennesker vare forsamlede. Overalt herskede den største Yttring af Glæde, og ikke et Spor af Uorden fandt Sted; men til en almindelig Bedrøvelse blev de høie Herskabers Nærværelse afbrudt ved et heftigt Tordenveir. Dog vedvare de Festen til sildigt ud paa Natten. Om Aftenen beærede Deres Keiserlige Majestæter tilligemed hele Hoffet med deres Nærværelse et glimrende Bal, som Staden havde givet paa Raadhuset, hvorved Personer af alle Stænder vare indbudte. Den Keiserlige Familie forlod Ballet sildig ud paa Natten. – Det er pas fende, at Krigens Bulder tier imedens Festens Jubel lyder. Vi have heller ikke denne Gang faaet nogen Efterretning fra Krigsskuepladsen, undtagen om, at en Armee paa 10,000 Mand bliver oprettet i Fyrstendømmerne, at Pesten skal have yttret sig i Bucharest selv; dog skal det gaae med den som med Kopperne i vore Dage, den skal være mittigated, hvilket derimod ikke skal være Tilfældet med Qvægsygen, hvoraf alle rede skulle være døde 50000 Oxer (saa siger man).(Fortsættelsen følger.)