JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Frankrige. Med Freds-Projecter ved dette Hoff gaaer det endnu ikke efter Ønske fort, hvilket deraf til visse kand sluttes, at, da de Engelske og Hollandske Ministrer gjorde den Franske Regiering de sidste Forestillinger, for at træffe et Forliig med det Kæyserl. Hof da har Hans Allerchristeligste Majestæt erklæret sig for dennem Aar 1734. at han ikke fandt samme Freds Propositioner i den Stand, at de kunde modtages; men derimod maatte man begynde paa Hoved Sagen, som den fornemmeste og vigtigste Punct, der skal først afgjøres og bringes i sin Rigtighed, siden vilde det øvrige lett give sig, og all anden Stridighed snart bortfalde, og da Græven af Waldgrave, som er Hans Stor-Brittanske Maists. Ministre ved det Franske Hoff, i samme Audience tilligemed anførde det Chapitre og Infanten Don Carlos, svarede Hans Majestæt hannem derpaa: Vi have allerede erkiendt hannem som en Konge, og ville i Fremtiden intet lade savne, til at maintenere hannem. Det seer altsaa ved dette Hoff efter intet andet ud, endsom en langvarig Kriig, helst naar den Franske Krone vill benytte sig af hendes Alliertes Seyerrige Vaaben udi Jtalien. J det mindste torde vel den Franske Konge synes, ingenlunde at afstaae fra den forventende Avantage, som han hidtil med Rette kand forsikkre sig om, saafremt kuns ikke det Stor-Brittanniske Rige bliver nødet til paa det sidste, at igiendrive Over-Magten, og styre Stridighederne, saa de kunde udfalde bedre, end man hidtil havde ventet dem. Men hvad sig den Franske Armee ved Rhinstrømmen er angaaende da vil et got eller ont Udfald med den forestaaende Battaille mellem den Franske og Kæyserlige Armee sammesteds, give heele Europa Troen i Hænderne, hvorlangt den Franske Krone agter at gaae med hendes Krigeriske Vaaben, helst da de begge SøePutssancer, England og Holland ikke uden stoer Jalousie anseer det Franske Riges store Progresser og lykkelige Fremgang, som for det første vældelig haver tiltaget udi de Jtalienske Lande. Og hvad vil der ikke blive, naar Tydskland skulde være samme Fatalitæt underkast, Men dog kand Gud, som regierer alting efter sine Viisdoms Raad, udføre Krigen saaledes, at, hvor Jlden først blev optændt, der maa Krigs-Luerne allersnarest dæmpes.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
England. Det er nok denne Krone, som med Republiqven Holland søger, endnu at hode Neutralitæren vedlige; men saa rand det dog For Julii Maaned Aar 1784. dog i Længden ikke vare, naarsomheldst man ved det Franske i ikke følge det Stor Brittanske Riges gode og nyttige orslag, til at modtage Freden i rette Tiid. Endnu har Jnfanten Don Carlos ikke bekiendt gjort ved det Engelske Hoff den nye Kongelig Titel, som han haver paataget sig; og da den Spanske Ambassadeur, Græven af Montiio, gav Kongen i England Part derom, at de Kæyserlige vare slagne ved Bitonto udi det Neapolitanske Rige, loed Hans Stor Brittanniske Majestæt ved sin Staats Secretarium, Lord Harrington, hannem kuns svare saaledes: Over en saa vigtig Hændelses Communication var Kongen empfindlig. Man kand altsaa deraf giøre sig den Tanke, at Kongen af England meget ugierne taaler de Spanske Vaabens store og lykkelige Progresser udi Jtalien og helst udi Neapolis, og at det vel aldrig torde blive derved, som det nu staaer til i Europa, og hvorledes vil vel Balancen holdes, naar England, som Mediateur, skal treffe et billigt og raisonabelt Forliig, og Kæyseren dog for alt dette skal miste saa meget, Thi at de Allierte Potentater har største Fordeele frem for Kæyserens Magt, det kand enhver see og kiende uden mindste Møye. Dog torde alle disse Aspecter, som nu lade sig tilsyne, vel ikke længe holde ved, saafremt det Engelske Hoff kuns med Alvorlighed paatager sig de forfaldne Sager udi Jtalien, paa det ikke det Spanske Riges Styrke ved Kongerigets Neapolis, &c. Possession skal selv blive England alt for mægtig. Jmidlertid setter Hans Kongl. Majestæt slet intet af sine Tanker, hvad som kand være til Hans Undersaatters Flor og Rigers Velfærd, i det Lord Forbes, den forrige Kongl. Minister ved det Russiske Hoff, haver paa sin Konges Vegne sluttet en nye Commerce-Tractat med foromtalte Hoff, som i alle Maader er meget profitabel for den Stor-Brittanske Nation, saa at Hans Kongl. Majestæt er lige saa omhyggelig for sine Lande og Rigers Opkomst ved Commercien, som at tilveye bringe andre Riger og Puissancer den forønskede Fred, hvorved heele StorBrittannien nu omskunder for sig selv storerer, at og andre Riger tilligemed kunde blomstre som nu maa finde til Krigen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 10 Maji er udi Altona Hans Kongelig Majestæts Ordre udstædet til Sogne-Præsten ved Meenigheden udi Dretzbull, i Bøkkenghaarder Amtet Tøndern beliggende, i Steden foren Allernaadigst Bestaling, som Felt-Provst at være ved de udi Kæyserlig Tieneste til Rhinstrømmen bortsendte Kongl. Danske Ausiliar-Tropper.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 25 Maji haver den hidtil i Altona værende Raadmand, Henrich Nenhaus, Allernaadigst erholdet Bestatning, herefter at være anden Borgermester sammesteds. For August Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 14 Junii haver Henrich Frantz Lavatz faaet Allernaadigst Bestaling, at være Cancellie Secretairer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 23 Junii er Oberst-Lieutenant Johann Henrich Emahusen, ved Oberste Mangelsens Regiment, med Oberstes Caracteer Jnfanteriet gratificeret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 16 Julii haver Hans Kongl. Mayst. paa Fredensborg Allernaadigst bestilt Commerce-Raad og Amtmand til Ane i Grævskabet Oldenborg, Alarich Wilken, til at være virkelig JustitsRaad. Samme Dag er Mag. Claus Bræmer, Provst og Sone-Præst til St. Mortens Kirke i Randers, Allern. beskikket til af være Consistorial-Raad. Iligemaade haver Sebastian Peter Wolters Allern, erholdet Cancellie-Secretaires Charge ved Regieringens Cancellie udi Glükstad. Ydermeere haver Johann Martin Riedel, som hidtil var Pro-Rector til Jllefeldt, faaet Bestaling, herefter at være Rector ved den Latinske Skole i Staden Oldenborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 30 Julii er ved Liv-Gaarden til Hest, Major Stevens med Oberstes Caracteer af Cavalleriet; og ved Helgelands Fortresse, Commandanten, Major Ølssen med Oberstes Caracteer af Jnfanteriet benaadet. Samme Tiid haver Christopher Heidenreich Busch erholdet Allern. Confirmation, at være Sogne-Præst til Orslef Closters Meenighed i Jydland. Friderich Jahn har ligeledes erholdet Confirmation at være Capellan og Medtiener til Kiølstrup og Agendrup Meenigheder i Fyen, og at succedere den der værende Sogne-Præst. Otto Lasson, ligesaa at være Capellan og Medtiener til Snelberg og Tiøring Sogner i Riber Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 2 Augusti haver Hans Kongl. Mayst. Allernaadigst ladet paa Dansk og Tydsk publicere en Placat, hvorved Hingster samt Heste og Hoppers Udførsel af Danmark og Fyrstendommet Sleswig igien bliver tilladt. Samme Dag er Jens Bang Allern, bestilt til at være Rente-Skriver over det Nordske Syndenfieldske Districts Told-Contoir paa Rente-Cammeret. Fremdeles haver Hans Kongl. Mayst. Allern, bestilt Otto Knoph, til at være Controlleur, samt Veier og Maaler ved Grinaae Toldsted i Jydland. Saa er og samme Tid Jens Larsen Blykop Allern, bestiAar 184. til at være Væser og Maaler ved Rønne Toldsted paa Borring holm. Ydermeere er Hans Jacob Gotfred Allern, bestilt til at være Gartner ved Nykiøbings Slots-Hauger udi Falster.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 6 Augusti ere ved Oberste Sturups Regiment, Majoren, Christian Frederich von Røepstropff med Oberst-Lieutenants, og Regiments Qvarteermesteren, Svenning Andersen, med Krigs Raads Caracteer benaadede. Ved General-Major Mühlenforts Regiment er udi den afdøde Capitaine Bruns Sted, den ved det Jydske geworbene Infanterie-Regiment med Capitains Caracteer hidtil staaende Capitaine-Lieutenant, Wilhelm Rudolph von Speckien, som virkelig Capitaine, Allern, bestilt. Saa er og ved Oberste Schlubhuts Regiment, udi den afdøde Capitaine von Mehrens Sted, den ved det Jydske geworbene Regiment til Fods, hidtil standene Premier=Lieutenant, Nicolai Baltzersen, som Capitaine og Chef avanceret. Fremdeeles er Birke-Dommeren udi det Fynske Rytter-District, Christian Detlev Hedegaard, med virkelig Krigs-Raads Caracteer benaadet. Ydermeere haver Henning Knudsen Trochmann erholdet Allern. Confirmation at være Sogne-Præst til Odbye Meenighed i Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 7 Aug. indfaldt Deres Kongl. Majestæters vor Allernaadigste Konges og Dronnings Høje Bilagers Fæst, som efter den Allerhøiestes besluttede Raad for 13 Aar siden Høytideligen blev celebreret, og til en Erindring af denne Høye Forlovelses Fæst ere disse efterfølgende faa Linier allerunderdanigst fremsatte: vad er den største Skat, som Himlen Jorden yder Og uden hvilken ey kand Verdens Boe bestaae, Det er jo Solens Pragt, som alles Hierter fryder, Og lader deres Bryst sin Lyst og Længsel naae Thi var der intet Lys paa Himmelen oprunden, Da fandtes alle Ting af Mørret overvunden. Det var den første Dag, da Herren Lyset skabte, (a) Hvormed Hand viser os, at samme gavnligt er, Dog kand vi ikke see, at det sin Yndest tabte Skiønt Nattens fæle Mørk paa Dagen følger nær 10) 1 Mol. B., 46. Thi For Augusti Maaned Thi Lyset er dog lyst, i hvor det sig end gjemmer, Og overalt sin Glands og Herlighed forfremmer. Den Høje Konge-Slegt bær Lysets sande Ære, Hvorom Kong David blev forsikkret af sin GUD At Hand fra Slegt til Slegt velsignet skulde være, det at Lyset ey i Huuset sluktes ud; b) Thi saae man mange Lys Tiid efter anden bramme, Hvoraf hver Undersaatt nok kunde Fryd annamme. Og om man regne vil, hvor til En KONGES Glæde, Er heele Riget til et Lys og yndig Glands Da maa jo Lyset selv i tre Slags Fryd sig klæde, Og flette sig til Prunk, en u-skatteerlig Krands Saa at selv Himlens Kraft hver Konges Huus bestyrker, Helst naar den Konge-Slegt sin Gud oprigtig dyrker. Den Første Lysets Dragt er denne, naar man hører, At Kongens Pupur selv ny Purpur føres i, Det er naar Fødselen den Fryd til KORGEn fører, At Konge-Børn jo er Porphyrogeniti; Den Anden Lysets Dragt er Kongens høye Throne, Naar Herren kroner Ham med Hans Forfædres Krone; Den Tredie Lysets Dragt kand ikke nok skatteeres, Fordi Trolovelsen grundfæster Kongens Navn, Og udi Herrens Arv (d) Hans Konge-Slegt formeeres, Til KORES Vælde og Hans Undersaatters Gavn; Thi maa AUGUSTI Dag i Tallet fleere være, End at man legger Syv til STIERS Ære. en en b) 1 Kong. B. 11. v. 36. Confer. 2. Sam. 7. v. 16. te) Forpbrogenti, det er: med Purvar baarne. Thi saa kaldtes fordum de Grækiske Kæyseres Printzer, i Henseende til den Kæyserlige Krones og Thrones Arve-Rettihed, som de fra deres Fødsels Tiid af eiede. 18) Psalm 127. v.). Den Aar 1794.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 13 Aug, haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst ladet publicere en Forordning, angaaende Kirkerne udi Norge. Samme Dag er Lieutenant Christian Becker ved Cammer-Herre og Oberste, Græv Holsteinborgs Regiment, med Ritmesters Caracteer gratificeret. Ole Olsen er Allernaad beskikket til at være Commerce-Raad. Niels Moss at være Secretairer udi det Danske Cancellie. Morten Munthe at være Borgemester i Roskilde samt Kirkeskriver i Sædlands Stift, og Forvalter over Dom-Kirkens Gods i Roskilde. Nicolai Friderich Bang er Allern, confirmeret at være Præst for de Lutherske Meenigheder paa Eylande ne St. Thomas og St. Jan i Vest-Indien. Hr. Johannes Fridenreich, at være Sogne-Præst til Hobroe, og dets Annex Skiellerup. Hr. Jacob Holm, ligesaa at være Sogne-Præst til Jerslef og Wester Brønderslef Meenigheder i Jylland. Michael Wardan er Allern, beskikket til at være residerende Capellan til Øjestads Præstegield i Christiansands Stift. Oluf Schulz, at være Bye= og Raadstue=Skriver i Ribe. Hans Kølle, at være Herreds-Skriver udi Fugelse Herred i Lolland. Daniel Meg lund, at være Herreds=Skriver i Finds og Nørliungs Herreder, samt Vorre og Asmild Klosters Birker. Adermeere haver Johann Adam Jacobi faaet Allern. Bestalling, at være herefter Heyde Rider i Landskabet Stavelsholm.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 19 Aug. er den hidtil staaende Premier-Lieutenant ved Corps des Grenadiers, Thomas Lillienskjold, Allern, beskikket til at være Amtmand over Ringsted Amt i Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 20 Aug. haver Hans Kongl. Majest. Allernaadigst ladet publicere et Forbud og Anordning, angaaende Skinds Udførsel af Danmark, og Landprang med Skind. Samme Dag er Commandanten udi Cronborg, Hans Excellence, Hr. General Major, Detlev von Revenfelt med General-Lieutenants Caracteer af Cavalleriet benaadet. Ved Oberste Schlanbusches Regiment er den ved det Bergenske Garnisons Compagnie med Capitains Caracteer hidtil standne Premier Lieutenant Beyer, til virkelig Capitaine og Chef for den afdøde Capitaine Høyelsens vacante Compagnie bleven bestilt. Ved det Norske Artillerie er, udi den af For August Maaned. afdøde Capitaine Thestrups Sted, den ved det Danske Søe-Artillerie med Capitains Caracteer standne Lieutenant Hjort til virkelig Capitaine avanceret. Ved Oberste Beenfeldts DragonRegiment, er Capitaine-Lieutenant Børnemann i Naade med Bestalling, som Capitaine af Dragonerne, dimitteret. Ligeledes er Lorentz Heerfordt Allern, confirmeret, først at være Capellan, og siden at succedere til Ørum og Ginnerup Meenigheder Aarhuus Stift. Lauritz Stampe er Allern. beskikket til at være Herredsfoged i Tudse og Mierløse Herreder i Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Den 27 Aug. er ved det Fynske geworbene Infanterie-Regiment Capitaine Reforme, Holger Rosenkrantz, til virkelig Capitaine og Chef for den afdøde Capitaine Knesenbecks vacante Compagnie avanceret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Tydskland. Endskiønt den Kæyserlige Armee ligesaa vel, som den Franske har ligget heele Sommeren over i Marken imod hinanden, og man derfore hver Dag havde kundet vente, at høre om en Hoved Træfning; Saa seer dog Aspecterne i dette store Riige saa forvirrede ud, at man snart maatte falde paa de Tanker, at det eene Partie frygter sig for det andet, i det de Kæyserlige i saa Maade, paa deres Side ikke skulde sætte alting i Vove, og forspilde de res Vaabens forventende Fremgang, saafremt Battaillen for dennem skulde ilde udfalde. De Franske derimod, hvorvel de ere dobbelt saa stærke, som hine, lade sig allene dermed nøye naar de med Reputation kand mainten ere deres hidtil gjorde Progresser. Jmidlertid seer man de fremmede Puissancer alvorligen at fægte for Freden, om ikke med Kaarden i Haanden, saa dog med vigtige Staats-Raisons, samt Venskabs Tilbydelse. det i sær England og Holland meget ugjerne lider, at Kæysere skulde blive alt for hardt medtagen, og Frankrige derimod stig til Lykkens høyeste Top. Jkke desmindre maa man dog erfarat det, som meest skulde bevæge det Kæyserlige Hoff, til at modtage en Raisonabel Fred, nemlig: at bifalde den Franske Kong som søger, at faae Kong Stanslaum ophøjet paa den Po Throne, er just Aarsagen til at Krigen endnu torde en Tid Aar 1784. vedholde; thi foruden dette, hvad som det Franske Hoff vil ydermeere indgaae, som er: at restituere alting i forrige Stand, og give de erobrede Fæstninger tilbage, bliver saadant dog af Hans Kæyserlig Majestæt kuldkastet, som i saa Maade er endnu ikke sindet, at stoppe Kilden til all Urolighed. Man veed jo forud, at tvende Konger ere udvaldte til den Polske Krone, og enhver af disse tænker, at maintenere sit prætendeerte rettmæssige Vall.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
J hvordant nu alting vender sig, saa er dog Pohlen i den Fald saa vel som alle andre Verdens Riiger) liig Himmelen, der ikke taaler fleere, uden een Soel alleene. Hvilket det Kæyserl. Hoff nok erkiender, men vil dog tillige ikke betragte, at den yderste Nød kunde, maaskee bringe Kæyseren til den Resolution, at han, hvorvel ugierne, tager mod de Vilkor, som Frankrige lyster at tilbyde det heele Tydske Riige, og paa denne Maade at faae Stanislaum paa Thronen, at Augusti 3. Regiering omsider ved Successionen kunde blive desmeere roelig og fredelig. Men om Tidens Foranderlighed og Skjebne skulde endnu fraholde Kæyseren det til at giøre, hvad Frankrige vil, det vil Tiden lære os. mindste vil man ikke vide udi det Kæyserlige Hoff, at Kongeriget skulde være gandske tabt, i Henseende til, at de NeaReapolis Indbyggere ere heel fortrædelige over den haarde politanske Medfart, som Jnfanten Don Carlos bruger imod dem, saa man vil, at disse Undersaatter skulde længes efter den forrige Lyksalighed, som de nøde under Kæyserens naadige Regiering. J det øvrige har Tydskland endnu ingen Hielpere, der med Alvor søger at bære Omhyggelighed for Landets Lægedom, paa det de, som boe derudi, og meest ere blevne saargjorde af Krigens blinkende Sværd, kunde igien hielpes til rette af deres store Forliis og fordervelige Plager.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Frankrige. Der er ingen Tone til, som har en behageligere Lyd, end naar man taler om Fred ved det Franske Hoff, men hvor langt denne Tones Yndighed strekker sig, saadant kand deraf sees, at Kongen lader udskrive saa mange tusinde Mænd Land-Milice udi sit heele Riige, for at holde Krigen vedligge. Man bruger ellers kun For Augusti Maaned Aar 1734. kun tvende Veye, til at slutte Fred med sine Fiender, som er med det Gode og med det Onde, og af begge benytter sig den Franske Krone, i det Kongen deels gierne seer, at Freden kunde efter de nentrale Puissancers Fordrag komme til at blomstre formedelst et og andet Giftermaal mellem de stridige Partier; deels lader Hans Majestæt sig endnu dermed nøye, at snappe een Fæstning efter den anden bort, skiønt ingen Hoved Battaille er forefalden, hvilken man om saa meget meere tager sig vare for, som den heele Franske Force kand nu desbedre agere med Fæstningernes Beleyringer og Erobringer paa den Tydske Bund. Jmidlertid veed det Franske Hoff meget vel, at Kæyseren vil heller forsvare sine egne Staater, som ligge udi Lombardiet, end de Tydske Og derfor torde der vel forefalde en Fyrsters Landemerker. Action udi Jtalien, hvor den Kæyserlige Armee er efter sidste ulykkelige Battaille temmelig bleven forstærket, ja, meestendeels voxen den Allierte Armee til Hovedet. Hvordant nu Sagen udfalder eller ikke, saa flatterer sig det Franske Hoff ey lidet dermed, at ey allerne Kæyseren bliver udi Neapolis svækket, saa at Don Carlos allerede kalder sig Kong Carl VII. med Kæyserens Udelukkelse fra Kongerigerne Neapolis og Sicilien, som i Henseende til bemældte 2de Kongeriger er ligeledes Kong Carl VII. i Tallet; Men enddog, at Hans Allerchristel. Majestæts seyerrige Vaaben skulde endnu faae meere Fremgang udi Tydskland, som tænker, at ville lade sine Tropper holde Vinter Leyren baade udi de Frankiske og Schwabiske Lande, om ikke saadant i Tide torde blive forhindret og forebygt. J det øvrige vil Tiden lære os, hvor langt den Franske Krones vidtløftige Concepter vilde gaae, helst da mange Ting vil drives tilbage af den, som dirigerer alle Kongers Hierter, og bøyer dem, ligesom Hand vil.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-08-01
Pohlen. Paa Hans Kongl. Maist og Churfyrstl. Durchl. af Sachsen, ridericum Augustum, er udi Cracan et Chronographisk Vers bleven forfærdiget, som saa yder: & Er derice Venli Mancas, re VensestoDet er: Dn Fredrich, kom til os Du skal i Landet blive, Vi Dig allene vil vort Kongerige give.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 30 Julii er Oberst-Lieutenant Rye af General Major Frølichs Regiment med Oberstes Caracteer af Cavalleriet benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 2 Augusti er den hidtil værende Kongl. anordnede Fuldmægtig ved Aalborg og Wiborg Stifters Contoir paa RenteKammeret, Andreas Bonde, Allernaadigst beskikket til at være Tolder ved Bandholms Toldsted i Lolland; og i hans Sted er Tolderen sammesteds, Jens Koefoed, som Fuldmægtig ved Rente=Kammeret Allern. bleven anordnet. For Septembr. Maaned Den 6 August haver Christian Friderich Behn erholder Allernaadigst Confirmation til at være Sogne Præst ved Meenigheden udi Osterhever, i Landskabet Eiderstedt beliggende.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 13 Aug, haver Andreas Ambdors erholdet Allern. Vocation og Bestalling, at være Jnterims Sogne-Præst ved Meenigheden udi Dretzbull i Bøekingharde Amtet Tøndern. Den 28 Aug. er Ulrich Christian Schnell Allern, confirmeret at være Sogne-Præst til Seerup og Lemming Meenigheder, Aarhuus Stift, naar samme Kald ledig vorder. Samme Dag er Søren Hanssen Allern, confirmeret, at være Birkefoget til Iligemaade er den hidtil væ Hunderup Birk i Riber Stift. rende Deputeerter, Borger og Kiøbmand i Staden Sønderborg, Paul Momsen, Allern, bleven bestilt, herefter at være Raadmand sammesteds. Ydermeere haver Detlev Ernst Greiff erholdet Allern. Bestalling, til at være Registrator ved det Oldenborgske Regierings Cancellie.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 3 Septembr. er Second-Major, Siegfried Christoph Hirsch, ved Oberste von Rappes Geworbene Regiment til Fods til Premier=Major bestilt, og Capitaine Johann Stockhof med Majors Caracteer af Jnfanteriet gratificeret, desligeste er Capitaine Reforme, Rudolph Woldemar von Rømeling, til virkelig Capitaine og Chef for den afdøde Major Zieges Compagnie avanceret. Ved Oberste Sturups Regiment er Lieutenant Bone Falck med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Samme Dag er Erich Scheel von Holsteen Allern, beskikket til at være Secreteerer i det Danske Cancellie. Forrige Ober Qvarteermester, Detlev de Bahr, at være Herredsfoget i SkodsHerret udi Riber Stift. Peder Kiersing er Allern, kaldet til at være Sogne-Præst til Døllerup, Finderup og Ravnstrup Meenigheder i Viborg Stift. Peder Povelstrup, ligesaa at være Sogne-Præst til Seenels Meenighed i Tye.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 10 Sept. er ved Helgoland; ri Compagnie, Capitaine Ernst Otto Dieckhof, i den afdøde Capitain Brøers Sted, som Capitain og Chef for Compagniet bestilt. Samme Dag haver Ingenieur Capitain, Otto Johann Müller, faaet Allernaadigst Bestalling, at være Bygmester, de tvende Hertugdomme Schlesvig. Aar 1784. vig og Holsteen, samt de derhen hørende Lande, saavelsom udi Grævskaberne Oldenborg og Delmenhorst. Ligeledes har Michael Diurhuus erholdet Allern. Confirmation at være Capellan pro Persona til Haabels Præstegield i Norge. Jacob Turmann ligesaa at være Capellan pro Persona til Holden, Rømmenæs, og Helgen Meenigheder i Aggershuus Stift. Niels Jacobsen, Toft er Allern. confirmeret at være Birkeskriver til KnuthenborgGrævskabs Birke-Ting.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 17 Sept. er Oberst-Lieutenant Nørch af General Major Schaffalitzky de Mukadels Regiment med Oberstes Caracteer af Cavalleriet benaadet. Samme Dato er Major Lange af Oberste Storms Regiment med Oberst-Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet gratificeret. Ved den Norske Fortification er Conducteur Brackel med Ingenieur-Capitains Caracteer benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Den 24 Sept. haver Mag. Otto Frederich Grunenburg erholdet Allern. Bestalling at være Sogne-Præst udi Edeweeht i Grævskabet Oldenborg. Andreas Müller ligesaa at være SognePræst udi Handewitti Wicheshaarde udi Flensborger Amt. Samme Dag er Claudius Loison, boende udi Altona, Allern, bleven bestilt til at være Commissarius sammesteds, og Lucas Klippe til at være Notarius Publicus udi Hertugdommet Schleswig.