JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Til Nærumgaard hører 3de Bønder gaardes Jorder, og haves her 14 Huusmænd. Hovedgaarden er en sand Pragtbygning, 3 Etager høi; Værelserne ere pragtfulde, og den saakaldte Marmorsals Vægge saa polerede, at Havepartierne speile sig i samme. Haven har en blid melankelsk Mine, og her findes en, af den ny Eier indrettet, Kilde. Ogsaa i Nærum er den indbyrdes Underviisning i fuld Gang; af omtrent 100 Børn drives den med 62. Skolelæreren, Hr. Gronenberg, er bekjendt som en meget duelig Mand. Ogsaa Rudegaard, Dronninggaard og Brede, besøgte jeg Det første Sted har en skjøn Udsigt lige til Landeveien, og jeg troer dets Tørv ere fortrinlig gode og behandles paa en god Maade; men hvad angaaer disse trende Steders Bygninger og Have- og Skovanlæg, da tilraabe de os alle: fuimus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
J Birkerøds skjønne Kirke saae jeg de Gernerske tunge Jernlænker, og et Maleri af en Præstefamilie; det er saa ypperligt, og Koloriten saa fortræffelig, at jeg, ved at stirre paa det, troede at have levende Skabninger for mig. Ogsaa fandt jeg her en Status in statu, nemlig Levningerne af et katholsk Kapel, og en Stol, hvori Danmarks evig store Christian den Fjerde ofte sad. End kunde jeg sammenskrive Meget om mange flere Steder, dem jeg under mit Ophold i Søllerød tog i Øiesyn, f. Ex. om de ynderige Spadseretoure fra Ørholm til det af dens Aske opstaaende Lysttofte, fra Nyemølle tilØrholm; igjennem Trødrøds Jndhegning, og Søllerøds Granskov os. v.;men da Alt i Verden skal og maa have en Ende, saa vil jeg og slutte mit Brevskriveri, af hvilket Du sagtens er ligesaa kjed, som jeg af de mørke Skyer, der i Dag have omspændt Horizonten, og af den Regn, der i Dag skyller saaledes ned, at jeg har maattet armere mine Fødder med de Weske Træsko. Din Besvarelse paa de, i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 3537, og i Randers Avis No. 89, indrykte Yttringer om Geistlighedens Colibat. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Hvad vor Geistligheds nærværende Organisation angaaer, da er den, i det Hele taget, ligegammel med Reformationen, og i det Væsentlige, lige gammel med Christendommen. Forfatteren angiver ei synderlig Grund for sin Mening, som derfor er at ansee blot som et Postulat, naar undtages, at Biskopperne ei have talt Geistlighedens Sag saa kraftigt som de burde. Er han da bekiendt med vore Biskoppers Erklæringer og Skrivelser til Collegierne saaledes, at han kan beviisliggjøre hvad han har skrevet: Men er han ikke dette, saa gjør han jo disse vor Kirkes høiærværdige Formænd Uret. Venter han maaskee, at hans projecterede Herredsprovster, kunne, eller ville giøre det bedre. Jeg for min Deel indseer ikke andet, end at han ved saadant Forslag søger at berøve vor Kirke Talsmænd som have et større Overblik, fordi de have en større Kreds, og desaarsag ved mangfoldig Erfaring kunne tale med saa meget større Fynd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Det sees saaledes ikke, at afskaffe Biskopper (Amtsprovsterne behøver Forfatteren jo ikke at Umage sig med) er fremstaaet af modent Overlæg, over hvad der tjente til vor evangeliske Religions Gavn, men snarere at være et Raad, som, om det fulgtes, vilde aabne alle dens Fiender en friere Adgang end de endnu havde til denne Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Til Gjenmæle paa Hr. Procurator Ryes fra Nestved i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 76, Septbr. 20de, insererede nyeste Invectiver imod Underskrevne. Omtalte Skriftemaal med sammes Anledning ligger aabenlyst for Medborgeres Øine, desaarsag, og for ikke at kjede Læserne med private Stridigheder og Kjævlerier mellem Mand og Mand, tillader Underskrevne sig kun at udpege Hr. Ryes sig selv modsigende stygge offentlige Beskyldning "at Underskrevne vilde passere for en rolig lidende Olding" (omskreven efter almindeligt Begreb man under slige Omstændigheder forbinder med Udtrykket) – en gammel Nathue!" og dernæst at henvise Læserne til Pag. 24 i Skriftemaalet, som godtgiør, at Hr. Procurator Nye allerede længe siden er bleven indkaldt for Jnjurier, og Sagen henviist til Rettergang, blot venter paa fornøden gjort Cancellieresolution for at forfølges fra Underskrevnes Side; ligefuldt behager det Hr. Procuratoren, blandt saa mangfoldigt Andet han avancerer for Publicum, at annoncere, at Jnjuriesagen mellem ham og Underskrevne er begyndt af ham, fordi han nu endelig har behaget ogsaa (contra) at indkalde Underskrevne for Forligelsescommissionen. Efterat have afviist hin Hr. Nye's ovennævnte stygge Beskyldning, vil Underskrevne for denne Sinde ikke sige meere. Han holder det ikkun for sin Pligt at være, intet at lade uberørt, som har almindelig og alvorlig følgerig, Stats= og borgerlig Jnteresse, og henviser des aarsag Læserne til den anden Efterskrift til det nu Pressen forladende i Aviserne averterede nye Oplag af Skriftemaalet. Søegaard pr. Ringsted, 25 Septbr. 1825. Wedel Jarlsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 24 September. Paa Skagen er indstrandet en svensk Brig, bestemt til Varberg med Salt. - Mellem 17de og 18de August strandede ved Forbierget Hiddense paa Rygen det Norske Skib, de 4 Sødskende, bestemt fra Livorno til Petersborg, og havende inden Borde endeel Malerier og andre Konstsager, bestemt for Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, hvoriblandt fortrinlige Arbeider af de Russiske Konstnere Bruni, Sawanow og Eggiul, som Keiseren har paa sin Bekostning ladet besøge Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Aarhuus. Klokken 3 om Morgenen sees i denne Tid en dunkel Commet lige i Sønder; dens Hale er temmelig lang, dog ei saa lang, som dens i 1811. - Afrikaneren med de hvide Haar, der sælger Magneter, er ogsaa kommen hertil. Ved denne Mand er endnu den Mærkværdighed, at han med sine besynderlige Øine seer bedst i Mørke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Viborg, d. 24 Septbr. Toftemarkedets Priser vare omtrent saaledes: Rug (saakaldet Sæderug) 3 Rbd. Tønden, Brødrug 15 a 16 Rbmk., Byg 9 Rbmk., Kartofler 1 Rbd.; Smør Pdt. 16 s., Ost 5 a 6 s.; Gjæs 3 Mk. 8 a 12 s. Stykket, Ænder 2 Mk. 6 a 8 s. Parret. Vadmel 2 Mk. 8 a 12 s. Alen, Hørlærred 26 a 32 s., Blaarlærred 20 a 22 sk. Alen. Køer, gode, 16 Rbd., ringe 6 a 8 Rbd.; Hestene efter Omstændighederne (eller got Kjøb); Stude fra 38 til 44 Rbd. Parret. Af Haveurter var en gruelig Mængde, Æbler og Pærer fra 2 til 4 Rbmk. Skjeppen. - J Onsdags Kl. 3 1/2 til 4 havde vi et stærkt Tordenveir, der slog ned paa to Steder ved Søen, uden at giøre Skade. En god Regn, der gjennemblødte Jorden, som trængte til Regn, fulgte derpaa, dog var det om Torsdagen godt Markedsveir. I Gaar blæste en stærk Nordvest med Regnbyger. J Dag Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
J Jedsted ved Ribe har en Kone født Trillinger, to Drenge og en Pige. Konen saavelsom Børnene befinde sig vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Blandede Efterretninger. Engelland vil snart fremvise det beundringsværdige Skuespil, at paa egne med Jern belagte Konstveie, uhyre Vogne, uden Heste, i saare kort Tid ville bevæge sig frem fra den ene Ende af Landet til den anden. Efter de gjorte Beregninger til en Dampbefordring af 50 Tønders Vægt, med 6 Hestes Kraft, kunne tilbagelægge 5 engelske Mile i en Time. Der skal ligeledes oprettes Kareter for Reisende. Disse ville tilbagelægge 10-12 Mile i en Time. Paa Vognleien vil der spares 25 pr. 100, og paa Tid 75 pr. 100. Med det første vil man begynde at arbeide paa en Konstvei for Dampvogne mellem Birmingham og Liverpool. Denne skal komme til at staae i Forbindelse med Jernværkerne i Schrophshire, Straffordshire, Maclessield &c. Ved Hjelp af disse Dampvogne ville Breve og Reisende kunne befordres fra London til Manchester, Liverpool og Leeds i 12 Timer, til Glasgow og Edinburg i 24 Timer. Hver engelsk Miil af disse Konstveie vil koste at anlægge 8000 Pd. St. – Adskillige Selskaber ere allerede traadte sammen for at understøtte et saadant Kjæmpeværk ved Actier, hvoraf enkelte Privatmænd have kjøbt 100 til 200.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Da Napoleon i Aaret 1797, havde besat Ancona, løb Folket, trods den franske Armees Nærværelse, skareviis til en Kirke, hvor et Madonnabilled græd store Taarer. Bonaparte sendte Physikeren Monge did, og denne berettede ham, at det virkeligen forholdt sig saaledes. Capitlet maatte derpaa lade Billedet henbringe i Hovedqvarteret, og man opdagede det ved Hielp af et Glas snildeligen anbragte optiske Blændværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Næste Dag blev hiin Madonna bragt tilbage i Kirken, men uden Glas, og nu græd hun ikke mere. Ophavsmanden til dette Bedragerie, en Capellan, blev arresteret som den, der havde begaaet en Forbrydelse mod den franske Armees Sikkerhed og Religionens Hellighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
En ganske besynderlig Fest fandt d. 29 Mai. d. A. Sted i Zürich, i Anledning af et nyt Slagterhuses Jndvielse. Man samlede sig paa den store Plads (Münsterhof) om Morgenen Kl. 7. Det anseelige Tog gik igjennem Stadens Hovedgader i følgende Orden. Foran rede fem stadselige Mestere i gammel Ridderdragt, Anføreren allene, og bag ham i een Række fire af hans Riddersvende. Efter ham fulgte den fjorten Mand stærke Musik, og bag denne en Mester, som leddede Toget. Derpaa to Rader Mesteres Drengebørn, i gammelschweizersk Dragt og bevæbnede. Dernæst Lærredrenge i deres sædvanlige Arbeidsdragt med Slagterknive. Bag disse en Mester med Laugsbanneret, ledsaget af en Rad Mestere og Svende med Øxer. Nu kom en med Grønt udsmykket og med fire Heste bespændt Vogn, hvorpaa Jsengrien, (et TræløvehovedSlagterhaandværkets Symbol) i naturlig Størrelse, og under en grøn Bue et Malerie af det ny Slagterhuus; bag paa Vognen en Slagterbænk med Vægtskaale og Kjød; i det mellemste Rum adskillige Mestere. Og nu et Tog af 24 Stude. Landmænd fra forskjellige Egne, hver i sit Cantons Dragt, førte det blomsterkrandste Qvæg. Toget endtes med en Vogn, udpyntet med Grønt og to Heste for, paa hvilken man saae et med mange Slags Pølser behængt Træ, en Pølsebænk og derved en arbeidende Mester. Ved Ankomsten til det ny Slagterhuus, Kl. 11, bragtes een af de smukkeste og sværeste Stude med derind, og da de til Toget hørende Personer havde ordnet sig paa Galleriet, holdt Oldermanden, efter en høitidelig Musik, en Jndvielsestale. Nu faldt det første Offer, som veiede 2000 Pd., og næste Dag bleve de øvrige 23 Stude og 100 Kalve slagtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Det er under den bekiendte Generalmajor Kongreves Styrelse og Forsæde, at et af Gasbelysningsselskaberne i London, med en Capital af 2 Mill. Pd. Sterling, har paataget sig at forsyne de vigtigste Stæder paa Fastlandet med Gasbelysning, og udrede Omkostningerne ved alle Forretningerne, denne Belysnings Jndførelse medfører, med Undtagelse af Lamperne og Lampepælene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
J Aaret 1820 levede i den nordamericanske Fristat, to Mile fra Mite-Hall, en vis Heinrich, Franzesco, født i Frankrige, som den Gang paastod at være 134 Aar gammel. J sit 16de Aar vilde han have blevet Soldat. Han havde været længe gift og avlet 22 Børn i to Ægteskaber. Den første Halvdeel af hans Liv havde været møjefuld, nu lever han roligt og tarveligt. Men desuagtet er han ikke ørkesløs, thi han hielper sin Haarige Kone at rense og spinde Uld. Begge forskaffe sig selv deres Underhold. Hans Farve er sund, hans Mund endnu regelmæssig og For tænderne ere oventil endnu i god Stand. Han behøver endnu ingen Briller og end ikke til at læse stor Skrift. Han syntes ogsaa endnu at kunne høre godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Man regner, at i Storbritannien de tilværende og nyligen oprettede Selskabers Capitaler beløbe sig til 200 Mill. Pd. Sterl. Men af disse ere over 50 Mill. kun paa Papiret og af Eierne ikke betalte. De siden 1815 af fremmede Magter i Engelland gjorte Laan regner man for 208,790,000 Pd. St.; men dette er kun Navneværdien af Forskrivninger, og man kan vel ikke antage over 140 Mill., der virkeligen ere laante; i denne Sum er endnu desuden saare megen udenlandsk Capital indbefattet. Adlydelse paa sin Viis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
J Bogen "Memoires indits de Madame "a Comtesse de Genlis, sur le dix huitimeSiele et la Revolution Francaife, depuis 1756 jusqu'a nos jours, Bruxelles 1825, findes mellem lidt vel meget Langsnak - der dog aldrig falder nær saa kjedeligt, som Kiv og Strid falde alle Andre, end de Kamphaner, af hvilke den føres - ogsaa endeel Snurrigheder. Dertil regnes da medføie Følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Hr. Louvois, der, 18 Aar gammel, opholdt sig i Brest, stak dybt i Gield, manglede Penge og skrev sin Fader til desangaaende, men fik intet Svar; thi solgte han sine Klæder, for at faae Reisepenge, beholdt blot en gammel luvflidt Frakke tilovers og afgik til Borgen Louvois, hvor hans Fader, Marquis de Souvre, tilbragte Sommeren. Denne Mand tog slet imod ham, og han turde de første Dage ikke fornye sin Begjæring. En Aften sagde Faderen til ham, at Nabolavets meest fornemme Damer kom paa Overmorgen til Middag hos ham; "og altsaa haaber jeg," lagde han til, "at Du kaster Din "fæle Reisedragt og klæder Dig sømmeligen". Den unge Herre vogtede sig vel for at sige, at han ikke eiede Andet, end hvad han stod og gik i, men erklærede dog derhos, at han ikke havde bragt andre, end gamle Klæder med, og ønskede derfor, at maatte lade sig gjøre en ny Klædning, hvortil han udbad sig Penge. Den afslog Faderen ham paa en Maade, som ikke lod ham Gnist af Haab tilbage. Han trængte ikke videre paa Opfyldelsen af sit Ønske, men nøiedes med at love, at han vilderklæde sig ander ledes. Nu havde han i sit Sovekammer et gammelt Betræk paa Vægene med store Figurer i; deraf skjar han et Sidestykke ud, som forestilledeArmidde og Renaud, sendte Bud til Landsby skræderen og befoel denne forfærdige ham en fuldstændig Klædning deraf, Kjole, Vest og Buxer, samt blive over der om Natten, for virkeligen at faae den færdig til næste Dag. J den gode Mening, dog at ville bringe en Smule Regelrethed ind i dette vidunderlige Arbeid, fik Skræderen Armides to Arme anbragte paa begge Ærmerne, og paa Ryggen af Kjolen anvendte han Hovedet af Renaud med dets smukke Hjelm; tvende smaae Amorhoveder med Brudstykker af Skjolde udgjorde Resten af denne særegne Pynt, som Hr. Louvois trak i med inderligste Glæde. Saaledes paaklædt midt i Julimaaned, oppebiede han paa sin Stue, ikke uden Utaalmodighed, Selskabets Ankomst. Som han hørte Vognene rulle ind i Gaarden, gik han i sin Stads ned og skyndte sig at komme til Trappen, forat byde Damerne Armen, hvilket han udførte i største Alvorlighed og med den troskyldigste, den meest uskyldige Mine. Mens man kappedes om at forundre sig og forgiævet fritte ham, der med et Seierherrendseende fulgte sine Damer ind i Salen, ud om dette ubegribelige Optrin, kom Faderen til. J det han saae sin Søn iført den afklædte Vægs Herligheder, traad han to Skridt tilbage og spurgte med en Tordenstemme om Grundene til en saadan Yderlighed. "Min "Fader!" svarede den unge Herre, "De har jo befalet mig at anlægge en anden Dragt, og, "da jeg nu ikke havde andet Tøi, end dette, til"min Raadighed, var jeg nødtvungen til at betjene mig heraf, for at adlyde Dem".(Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Kjøbenhavns Børs den 30 Septbr. 1825. Hamburg 2 M. Species 212 a vista 209 Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. aflagt paa Hjørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 148 i Stuen. 51 3/52 Rbs. Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Trykfeil i No. 78. Col. 1238, Lin. 10, for, Frølæs: Føn190 Rbd. Sedl. 91 1/2 Rbd. Sedl. 109 1/2 i Sedler. i Banco. - Banco 100 - Banco. 105 1/2 106 i Banco. 97 1/2 98 i Banco. 89 1/2 90 i Sedler I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Øre L. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
En øvet Lærer med meget gode Anbefalinger ønsker sig et møbleret Værelse, og tilbyder sig for samme at give grundig Underviisning i de almindelige Skolevidenskaber. Billet bedes a skulde have været.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
Cursiv. Ørn Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-01
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 80. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 October 1826. Bornholm. Den 18de September 1825. Da ingen Konge i saa langt Tidsrum havde besøgt Bornholm, maatte denne Øes trofaste Folk, hvis Hengivenhed for Fødeland og dets Konge og Kongehuus er saa hjertelig, uendeligen glædes ved, at en Prinds, der staaer Thronen nær, beærede Den med sin høie Nærværelse. For værdigen at opbevare Mindet om denne høie Prindses Ophold paa Bornholm, besluttede Landets Jndvaanere eenstemmigen, for at give Efterkommerne et talende Beviis paa Bornholmernes Kjærlighed til det danske Kongehuus, at opreise en Mindestøtte, som Landets Jndvaanere overdroge Cancellieraad Lohmann og Capitain og Holtsførster Rømer Udførelsen af. Støtten er huggen af en i Almindingen, værende smuk Kampesteen, som, efter Slibningen, har et skjønt Udseende. Fodstykket, som er Tærningformigt, og bestaaer af en eneste Steen, der omtrent er af 60 Cubikfods Størrelse, hviler paa 2de Trin. Ovenpaa Fodstykket hæver sig en Obelisk til en Høide af omtrent 11 Alen. Tegningen til Støtten er af Cancellieraad Lohmann og Steenhuggerarbeidet af Steenhugger mester Løppelmann udført til Alles Tilfredshed. Da Arbeidet saavidt var fremskredet, at man haabede at kunne fuldføre det til Hans Høiheds Prinds Christian Frederiks Fødselsfest den 18de September 1825, ansøgte de nævnte Mænd, hvem Arbeidets Udførelse var overdraget, igjennem Landets civile og militaire Autoriteter, Hans Majestæt Kongen om allernaadigst Tilladelse til Mindestøttens Opførelse og Jndvielse, og under 30te August 1825 blev Kongl. allernaadigst Tilladelse givet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Den 18de September, Hans Høiheds Prinds Christians Fødselsdag, foregik Jndvielsen paa den høitideligste Maade ved Taler, Sange &c., saaledes som beskrevet i Dagen for i Gaar No. 235)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
En i den Anledning forfattet Ibyl, er os meddeelt, og bliver her optaget: Fiskeren. Herligt er Fiskerens Liv, J Baaden han dagligen gynger, Synger sin lystige Sang, mens den gaaaer op- og gaaer ned. Fiskene lokkes derved; en rigelig, mylrende Vrimmel. Trænger sig tæt om hans Baad, nok til at mætte hans Huus. Og til at skiænke ham Lidt til Klæder til Kone og Børn for Nøisom han driver sin Dont, ej fængslet af Guld eller Glands. Solen seer han paa Søe, og Aftenen glad i hans Hytte, Hvor ved den surrende Rok Konen ham venter saa froe. Børnene klynge sig ømt i Uskyld til kierlige Fader, Beer ham fortælle sin Fangst, lytte til hvert af hans Ord. Saa henglider hans Liv den ene Dag som den anden: Arbeidet er ham en Lyst, thi det giør Styrke og Kraft. Inderligt beer han til Gud, som styrker, velsigner hans Arbeid, For sin Konge, som Fred, riig, givet Dannemarks Land. Hele hans Slægt er saa god, som Børn os alle de elske, Finde, det Land kun er godt, hvor der er Enighed, Fred. Hans Datter (kommer løbende). høre, har seet: Fader, har jeg nu seet, nu skal Dueret faae at Hvad Du aldrig kan troe, førend Du selv det Hist paa Bjerget i Skov det hele Folk er forsamlet. Herligt er det at see hisset den støiende Flok. Pæne Damer der er med Slør og vaiende Fiedre, Lysende glindse de ret ligesom Foraarets Sol. Fornemme Herrer i Guld og Sølv saa hurtigen ile Giennem den brogede Flok, styrende, ordnende Alt. Flint. Ogsaa vor Hans er der, fra Byen, saa pyntet Med sin Kaarde, sin Fier, og med sin blankeste Folket jubler i Skye, høit toner Sangen saa venlig, Klippen gjenlyder af Skud, Sang og af glædeligt Fiskeren. Pige, ej kan jeg forstaae, hvad heel forblommet Baade om Steen og om Skud, Sang, og om Datteren. Raab. Du taler. skingrende Lyd. Jeg vil fortælle Dig Alt, hvis Du opmærksom vil lytte Til hvad, kun simpelt, jeg Dig nu at berette formaaer. Længe, Du veedst, Bornholmerens Hu var brændende, heftig Efter sin Konge at see, prise en faderlig Drot. Ak, men han kom ei endnu, vort Dannemarks Fredrik! Vigtige Sysler ham holdt andetsteds bunden og fast. Da kom den elskede Prinds, ledsaget af Mildhed og Naade, Landede her paa vor Øe, talte med Fattig og Riig. Selv vor Hytte han ei forsmaaede venligt at skue, Skiøndt kun tækket den er med lidt Siv og lidt Straae. Folket sig flokked om ham, der lige elsket af Alle, Vinder ved Ynde, Forstand sig et udødeligt Navn. Selv til mig stakkels Møe, undselig bange, Han nærmed Sig, da i Dandsen han stod, skiøn og blid i sin Glands. Ham, den huldeste Prinds, taknemmeligt Folket nu reist har Høit et Minde af Steen, dannet af kyndige Haand. Glat, poleret den er, og sindrige Mester har hugget, J dens haardere Stof, Jndskriften tydelig, klar, Vidne den skal med sit Ord for de sildigt kommende Slægter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
At en elskelig Prinds, Frænde af Dannemarks Drot, Folket her haver sagt, hvor høit Kong Fredrik os elsked Lært os, han fandt al sin Fryd kun i at giøre Fiskeren. os vel. Koner og venlige Møer omvinde Støtten med Krandse, Og den høiværdige Provst tolker Guds hellige Ord. Sangen lyder saa kiønt, saa venligt gjennem det Grønne, Mens et taknemmeligt Folk priser sin Konge og Prinds.