JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-10-16
General Diebitsch har erholdt følgende Skrivelse fra H.M. Keiseren, dateret den 24de September (n. St.) Den Armee, som er betroet Deres Overcommando, har, siden dette Feldttog begyndte, ikke ophørt at udmærke sig ved den meest glimrende Heltedaad. Storvezierens Hovedarmees fuldstændige Nederlag ved Landsbyen Kulevtscha, Fæstningen Sillistrias Erobring; den uforglemmelige Overgang over Balkan bierget; Erobringen af alle Fæstninger ved Burgasfjorden og af det tyrkiske Riges anden Hovedstad Adrianopel; - Alt dette er en Daad, der smykker Hæren med uforvisnelige Lau bær. Men ikke tilfreds hermed, have Deres udmærkede Feldtherre, Talenter givet Verden et Exempel paa en Begivenhed, der overgik al Forventning. De tøvede ikke med at plante Vore seierrige Faner lige udenfor selve den fjendtlige Hovedstads Porte med det høire Fløi lænet til vor Flaade i Archipelagu- og med det venstre til Flaaden i det sorte Hav, har De triunipherende omsider tvunget den ottomanske Port til at erkjende sin Afmægtighed til at gjøre de russiske Vaaben Modstand, og til at bønfalde Os om Skaansel Disse saa hæderfulde Fortjenester, som De har erhvervet Den af Fædernelandet og af Os, give Dem et Krav paa Vor særdeles Bevaagenhed og Landsfaderlige Erkjendtlighed. Til Vidnesbyrd herom udnævne Vi Dem til Ridder af den hellige Martyrs og Seiervinders, Georgs Orden, første Classe, hvis Jnsignier Vi vedføje med den Befaling, at bære dem i Overeensstemmelse med Statuterne, "Overbeviiste om, at denne af Dem saa priisværdigen erhvervede Belønning vil fordobble Deres Jver til fremtidig Anstrængelse for Fædernelandets Vel, forblive Vi Dem stedse oprigtigen bevaagne med Vor Keiserlige Naade. Nicolai. Den russiske Lærde, Hr. Tekliakov, er sendt til Adrianopel, for at randsage Bibliothekerne og Samlingerne af Oldsager, som findes i denne Stad.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Berlin, den 9de October. J vor Statstidende læses Følgende: I Gaar have v. erholdet Efterretning om, at Coureren med Budskabet om den imellem Rusland og Porten sluttede Fred er ankommen til Petersborg fra Adrianopel, efter en Reise af 15 Dage, og at det ikke synes at være nogen hindring i Veien for den keiserlige Ratification af Fredstractaten. Dennes Fordele ere saare betydelige om de end ikke strax falde saa meget i Øinene, at man kan gribe dem med Hænderne; men Fremtiden vil lære det. En og ficiel Bekjendtgjørelse udkommer naturligviis først efter Ratificationen; maaskee vil man ogsaa oppebie den officielle Efterre ning om at Sultanen har ratificeret den; thi at han har ratiske ceret den, derom kan aldeles ikke tvivles. Det synes vist, at Rusland ikke paastaaer meer end 25 Millioner Sølvrubler eller ti Millioner hollandske Ducater som Erstatning for Krigsomkostningerne; derimod holdes Handelstanden tilfulde skadesløs for at Ulempe, den har lidt. Allerede i Mai Maaned d. A. havde Handelstanden i Odessa, efter Regjeringens Befaling, indgivet Beregningen over sit Tab, der da skal have beløbet sig til tre Millioner Rubler Bco. Assign. Fyrstendommerne Moldau og Wallachiet gaae en aldeles ny Periode imøde. Herefter skal Donau danne deres Grændse mod Tyrkiet, uden at der bliver een eneste tyrkisk Fæstning tilbage paa den venstre Donaubred, ingen Tyrk kan herefter vise sig der med sine Vaaben; ikkun Lehnstributen betales, men Sultanen kan nu hverken udskrive Recruter eller paalægge Skatter i disse Lande. Paa den anden Side har ogsaa Boyarernes overmodige Adelsvælde og Nepotisme faaet sit Banesaar; Rusland har ikke holdet dem for bedreend sine øvrige Undersaatter, men derimod kraftigen tilskyndet dem til at virke for det almeene Vel. - Ogsaa paa Servierne er der tænkt. Allerede ved Tractaten i Akierman vare visse Fordeele dem lovede, men Porten har ikke holdt sit Løfte. Den 6te Artikel af Fredstractaten vil sørge for, at dette skeer. - Ved Kejserens Declaration, at han ingen Erobringer vil gjøre gieldende i Europa er det forblevet; Moldau og Wallachiet danne et fordeelagtigt Naboskab og en point d'anpu. De i Asien stipulerede Aftrædelser forøge det russiske Riges Folkemængde med omtrent en halv Million Jndividuer, men vigtigere er dette Landstrøg i topographisk og militair Henseende. - At H. M. Keiseren i denne Tractat ikke har bragt Grækenlands Skjebne til en endelig Bestemmelse, er uden al Tvivl skee, for ikke at kjøle Hans høje Allieredes ædle Jver; men Grækenland vil visselig ikke vorde skuffet i sit Haab, thi Fredsbetingelserne omfatte alle de Spørgsmaale, som i de sidste Aar ere blevne afhandlede med Hensyn til Orienten.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Siden Befrielseskrigen imod Napoleon har neppe nogen Begivenhed i saa høi Grad stemmet med alle europæiske Nationers Ønsker, som Ruslands Seir over Tyrkerne. J Fjor hørte man Enkelte, der med betænkelige Ord og Miner trak paa Skuldrene i Henseende til Krigens Udfald for Russerne; nu ere de blevne tause eller tale af en anden Tone. Ved Seieren over Tyrkiet har Keiser Nicolai, om han end ædelmodigen forsager store Crobringer, dog gjort een Erobring, som han vist ikke vil bortvise, han har vundet alle europæiske Nationers Hjerter, sit Aarhundredes gunstige Mening, og en uforgængelig Hæder i Historiens Annaler.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Fra General Müffling ere Privatbreve hidkomne. Da han forlod Constantinopel, vare alle i Forfærdelse. Henrettelserne vare uophørlige, overalt ymtede Sultanen og den skrækkelige Hussein Forræderie, uden Proces bleve mange Ulykkelige, for blet Mistanke, slæbte til Retterstedet. - Aldrig vil dog en Mand, paa hvem der hviler saa svar en Blodskyld, som paa Osmannernes grusomme Sultan, kunne virke paa sit Folks Dannelse, thi aldrig kan han være for det, hvad Regenten bør være, et Mønster En af Heltene fra den preussiske Befrielseskrig mod Napoleon, Feldtmarskal, General Greisenau, Gouverneur i Berlin, er døde Constantinopel, den 11te September.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Hensigten af Janitscharernes Sammensværgelse, som nyelig blev qvalt i Fødselen, skal have været, at dræbe alle Rigets Stormænd og alle Franker, og gjenoprette Tingenes gamle Orden. Adrianopels Erobring af Russerne har uden Tvivl sat Mod i Janitscharerne, der daarligen stolede paa, at Russerne ville understytte deres Planer; desuden havde ogsaa Forstanderne for Corporationerne i Constantinopel, der stedse have staaet i den nøieste Forbindelse med Janitscharerne, paa samme Tid ubetingen vægret sig ved at blyde Sultanens Bud, at hans Undersaatter skulle gribe til Vaaben og samle sig omkring den hellige Fane. J denne kritiske Tidspunkt begyndte man at fængsle Hovedmændene for dette Janitschar=Mytterie, og at lade dem henrettes i Danda=Pascha, hvor Seraskieren ofte opholder sig. Først efterat disse vare udryddede, skred man til de øvrige Medskyldiges Henrettelse; her skee endnu hver eneste Dag Henrettelser paa Gadehjørner, og Torve. Henrettelsesmaaden er nu forandret. For blev Delinqventen halshugget, staaende med Hænderne bunden paa Ryggen, medens en Bøddelknegt holdt ham ved Haarene, nu lader man dem knæle ned med fremad bøjet Hoved og Krop. Bøddelen giver hver af den en Oliven i Munden, og holder et Slags Opmuntringstale, som man kan vente den af en Bøddel; imidlertid svinger han sin Sabel over Delinqventens Hoved. Bøddelens Sabel var ikkun omtrent 2 1/2 Fod lang og 2 Tommer bred, neden noget krum; han holdt den med begge Hænder, og huggede Halsen hver Gang over med den største Færdighed. Hovedet blev lagt under den Halshuggedes Arm. De Henrettede, der ikke vare Muselmænd, fik det imellem Fødderne. Paa et Ark Papiir, udskaaret i Form af et Hierte, var Forbrydelsen, for hvilken den Aflivede beskyldtes, skrevet. Dette blev fæstet paa hans Bryst. Før laae Ligene tra Dage til Skue, nu kastes de næste Dags Morgen ud i Søen, Blandt de Henrettede vare ogsaa 16 af hine Corporationsforstandere; de øvrige bleve afsatte fra deres Bestilling. En Jøde blev hængt, fordi han havde havt en Kjerlighedsforstaaelse med en Tyrkinde. En Græker, som havde sagt til en Skræder, Syer du da endnu saadanne Beenklæder, (Pantalons til det ny regulære Militær, blev for denne Yttring halshuget. - Det vilde være væmmeligt, at anføre flere Exempler paa denne sælske Grusomhed. Tyrkerne have nu, uden Tvivl af Frygt, beqvemmet sig tilat gjøre Eed paa det ny Militærreglement. General Diebitsch er endnu med sit Hovedqvarteer i Adrianopel, hvor ikkun Port- og Hovedvagterne ere besatte af Russerne. Armeen camperer rundt omkring Byen og forsynes rundeligen med Levnetsmidler. gen Adrignopel, den 14de September.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Efterretningen om Fredslutningen har ikke glædet Adrianopels Jndvaanere, der vel ikke uden Føje frygte for Reactioner, naar de russiske Tropper drage bort, under hvis Beskyttelse de levede i Rolighed og Tryghed. Mange Familier, baade christelige og muhamedanske, agte at forlade Staden, naar de russiske Tropper drage bort, og med General Diebitsch's Tilladelse, at bosætte sig i Moldau og Wallachiet. Den tyrkiske Regierings Eiendomme bortføres nu af Russerne. Porten har i denne Krig tabt over 2000 Kanoner og 200,000 Geværer; desuden mange ædle Hingster og Hopper, der nu ville bidrage til denne russiske Hesteavls Forædling.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
London, den 2den October. Paa Høiden af Porto har man set en Barbariske, der flyde mod det hamborgske Flag.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
J forrige og i denne Uge ere atter over 100,000 Pund Sterling indkomne i Told for indklareret udenlandsk Korn.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Linieskibet Melville paa 74 Kanoner, er lagt ud fra Portsmouth og i Torsdags afgaaet til Middelhavet. Med samme Bestemmelse ere atter tre Linieskibe underveis til Strædet ved Gibraltar. Efterat Uroligheder, vare forefaldne i Grevskabet Tipperary i Jrland, der for det meste beboes af Catholiker, ilede den protestantiske Magistrat, strax med at skride til de strængeste Forholdsregler; den anmodede nemlig Lord Lieutenanten, Herugen af Nørthunderland, om at sompe Jnsurtions=Acten. Dette Forlangende har han dog ikke villet bevilge men han har erklæret sig villig til at formeere Politie-Offician, terne til et saadant Antal, som maatte findes nødvendigt. Des uden har Generalmajor Sir C. Blackeney, erholdt Befaling, i fornødent Fald, med de under hans Commando staaende Tropper, at bidrage til Ordens Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Den Subscription, som "Jrlands taknemmelige Hjerter, vilde foranstalte for Hr. OConnel, for at befrie ham fra alle Næringssorger, udgjør hidtil kun 3,000 Pund Sterling, og en stor Deel af denne Sum er vel subskriberet, men ikke betalt. Guus Hospital arver, efter den nylig afdøde Wm. Hunt Petersham, der ingen Familie har efterladt, 200,000 Pund St. Fabrikarbeidernes Foreninger gribe stedse meer om sig, og kunne mueligen i Fremtiden vorde meget farlige, især da næsten alleFabrikejere virkelig ere nødte til, at nedsætte Arbeidslønnen saa dybt, at Arbeiderne ikke kunne leve.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Adskillige Forsamlinger af Arbeidere ere bebudede at skulle holdes i denne Uge i de nordlige Egne, og i Dublin have formuende Jndvaanere holdt en Forsamling til Fordeel for den Mængde af ubeskjettigede Fabrikarbeidere, der findes i denne Stad. Af Partianskuelser sattes tilside, baade Katholiken Shiel og Orangisten Moore, raadte hvad der for hine Ulykkelige tykkedes ham bedst. Dog var det umuligt at gjøre meer, end at aabne en Subscription, til for Øieblikket at skaffe dem Brød. Men Nødvendigheden af at indføre en lovlig Fattigskat, syntes for Mange indlysende, og i det næste Parlamentsmøde vil uden Tvivl ske Noget i denne Henseende.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Det kan ikke miskjendes, at Fabrikarbeidernes Forsamlinger paa forskjellige Stæder og især Maaden, hvorpaa i disse Orde føres, jo bebude en truende Storm. Hvilke Slutninger heraf Theoretikere end drage, er det dog unægteligt, at de arbeidende Klasser i England, saavel i Stæderne som paa Landet, ere stædte i en skrækkelig Nød, hvilket ogsaa allerede skjønnes af de fleste Haandværksinstituters Aftagende. Man kan ikke vente at Almuen under saadanne Omstændigheder kan vedblive at bære Skatternes uhyre trykkende Byrde; de Rige maae paatage sig at yde en større Deel deraf end hidtil, og det kunne de ogsaa, thi alle Produkter staae i lavere Priis end under Krigen, og de rig Fornemme vænne sig nu øiensynligen til en langt større Luxus end forhen. Man har længe talet om en Formueskat, der i Særdeleshed, skulde ramme de Bemidlede; og dertil maa det omsider komme Nogle, som ville vide det fra de paalideligste Kilder, forsikkre, at Ministeriet agter allerede i næste Parlamentssession at foreslaae en saadan Afgift, for at vænne Gemytterne dertil, og derimod afskaffe alle directe Afgifter, f. Ex. Olskatten og andre Paalæg som hvile tungt paa de Fattige. Det vil vist nok koste undsige lig Anstrængelse, at drive en saadan Plan igjennem, men herved vilde Hertugen af Wellington sætte sig et varigt Monument i de arbeidende Klassers Hjerter. Dog er det vanskeligt at begribe, hvorledes Regjeringen, formedelst den umaadelige Statsgjeld, er Stand til, med den bedste Villie, at formindske Afgifternes Masse Havnen Puerto deel Principe, paa den sydlige Kyst af Øen Cuba, er indtil Videre erklæret for en Frihavn.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
J Anledning af det rummelige Locale, som Postvæsenet i London nyelig har faaet i Stædet for det gamle, snævre og høist forfaldne, hvilket det hidtil havde, bemærker Globe, at Parlamentet i Aaret 1653 bortforpagtede Postvæsenet i England, Skotland og Jrland, til John Manley for 10,000 Pd. Sterl. aarligen. J Aaret 1565 vare dets Jndtægter 21,5000 Pd. Ster Medens Dronning Anna regjerede (der var gift med den danske Prinds Jørgen) beløb de sig i Fredsaarene til 90,000 Pd. St. Ved Englands Forening med Skotland blev et Generalpostamoprettet, ifølge en Parlamentsact, hvilket, foruden England, Skotland og Jrland, indbefattede det engelske Vestindien og de americanske Colonier. Denne Udvidelse forøgede Postindtægterne til 111,461 Pd. Sterl. I Decemier 1730 - 1740 gik Poster, ikkun 3 Gange om Ugen imellem London og Edinburg; een gang sendtes ikkun eet eneste Brev fra London til Edinburg, - Den mærkeligste Begivenhed i det engelske Postvæsens Historier Jværksættelsen af Palmers Forslag i Parlamentet 1784, af sende Brevene med en Cabriolet i Stædet for med en ridende Postillon, hvorved ei allene Postintraderne forøgedes, men ogsaa megen Tid vandtes for Brevvexling. J Aaret 1783 vare Post væsenets Jndtægter 146,000 Pd. Sterl., men i Aaret 1813, uden Portoforhøielse, i et Nettobeløb een Million, 700,000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
En fattig Søemand, der havde mistet sit ene Been, henvendte sig i disse Dage til Søe=Politieretten, og ansøgde den om en Anviisning til Fattigcommissionen i St. Pauls Sogn, hvor han opholdt sig. Han var af en athletisk Legemsbygning, talede meget godt Engelsk, sagde, at han hed Vilhelm Herman og var født i Lashan paa Læsøe?) i Danmark, som han for sexten Aar siden havde forladt. I dette Tidsrum havde han, indtil de to sidste Aar, tjent paa adskillige engelske Coffardieskibe. Det sidste Skib, paa hvilket han gjorde Tjeneste, var Hinsvstan, fra Whitby, medens dette var underveis til Petersborg, brak han Benet. Da han kom til Petersborg, fandtes Amputation nødvendig, men den uduelige russiske Chirurg forrettede Operationen saa usselt, at den Lemlæstede end ikke var i Stand til at hielpe sig med et Træbeen. I de sidste tre Maaneder havde han levet i London af fine Sparepenge, men nu vare disse udgivne, og han maatte omkomme af Hunger, om ingen snart vilde komme ham til Hjelp. Han havde intet Natteherberge og var bestædt i den største Nød. Retten spurgte ham om han ikke havde henvendt sig til den Danske Consul Han svarede: Jo, men at denne (en Englænder) havde erklæret, at han var Consulatet aldeles uvedkommende, og at det ikke kunde forskaffe ham fri Reise til hans Hjemstavn, fordi han havde været i saa lang Tid borte fra sit Fæderneland. J de sidste 13 Uger havde han ligget i Guys Hospital, men Lægerne havde erklæret, at det var dem umuligt, at raade Bod paa den russiske Læges Dumhed, der havde amputeret Benet. Den Ulykkelige led de skrækkeligste Smerter, Hunger og al den fortvivlende Armods Marter. Man gav ham et Anbefalingsbrev til Fattigcommissionen i hans Sogn, som hidtil ikke har villet gjøre det Mindste for denne Ulykkelige, fordi han var Dansk, en Udlænding. (Om denne Anbefaling har frugtet, eller om vor arme Landsmand er død af Sult og Piinsler, meldes ikke i det engelske Blad Globe, som indeholder denne Beretning).
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Paris, den 6te October. Moniteuren melder i Dag, at H. M. Kongen har befalet den Afdeling af sine Tropper, som han havde ladet blive tilbage i Morea, ufortøvet at vende hjem.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Lissabon, den 19de September. Don Miguel er ikke meer saa virksom og saa krigersk finden som forhen. Han viser sig sielden i Lissabon, holder ikke længere Inspectioner, hverken over Søe= eller Landtropperne, og deler sin Tid imellem Jagten, Taffelet og andre Adspredelser, Miguelisterne troe ikke længer, at det ulykkelige Forsøg imod Terceira kunde have nogen Jndflydelse paa den, som de foregive allerede af de tre Hovedmagter fattede Beslutning, at erkjende Don Miguel, især siden de med Vished have erfaret Donna Maria da Glorias Afreise til Brasilien. - Fra Angola skrives, at Jndvaanerne havde gjort Opstand til Fordeel for Don Pedro, og at Gouverneuren over denne portugisiske Besiddelse, Nikolai Dabren Castello Branco, der havde sat sig til Modværge, derved var omkommen. - Nu kan man da ikke længere skjule for Publikum det sørgelige Resultat af Angrebet paa Terceira; for to Dage siden vendte Expeditionen enkeltviis hjem paa Tayo. - Tropperne komme mismodige tilbage og klage over udstandne Besværligheder. Allerede ere Afdelinger af flere Regimenter dragne, ind i deres forrige Qvarterer. Man har kun ladet de Saarede blive tilbage paa St. Miguel tilligemed nogle Batailloner til Øens Forsvar, samt to til tre Brigger, for at holde Øie med Terceira. De Tilbagekomne anslaae det lidte Tab til over 1,200 Mand Døde og Fangne. Ogsaa ødelagdes næsten alle de smaae Landings=Fartøier. Det herværende Municipalitet er især bragt i Forlegenhed ved dette uventede Slag; det havde allerede kjøbs 200 Dousin Raketter til Høitideligholdelsen af Terceiras Jndtagelse, og føjet alle Foranstaltninger til en stor Jllumination. Pater Jgnazio er arresteret i Taarnet San Julien. Man havde udspioneret det Sted, hvor han holdt sig skjult, og han vil komme dyrt til at bøde for den Jver, hvormed han i det Blad, hvis Redacteur han var, forsvarede Don Pedros Legitimmitet.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Hamborg, den 9de October. Private Efterretninger fra Havanna bekræfte den med sidste Dampbaad fra England indløbne Efterretning, at endeel af Tropperne ere den 22de August landede paa den mexikanske Kyst i Punta de Perez, 4 geografiske Mile i Syd=Syd=Ost fra Tampico og omtrent 60 Mile nordvestlig for Vera-Crux, og derfra rykkede frem mod Tampico. Man tilføier, at Tampico er blevet besat af disse Tropper og vil endog vide, at den af nogle hundrede Mand bestaaende Besætning er gaaet over til dem.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Stokholm, den 9de October. Hs. Majestæt Kongen har siden den 4de October været upasselig og faaet Feberanfald. Efter Livlægernes, Weigels og Ed holm, Bullettin af Dags Dato, haabedes Bedring. man er Christiania, den 8de October.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Til Repræsentanter ved næste Storthing ere for Nordlands Amt valgte: 1) Provst A. Schytte, Sognepræst for BodøensPræstegield; 2) Tolder H. Heliesen; 3) Gaardbruger O. A. Nøstvig. For Aggershuus Amt; 1) Kammerraad og Sørenskriver L. Borchsenius; 2) Gaardbruger L. T. Tønsager; 3) Gaardbruger Capt. C. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Efterretninger af blandet Jndhold. Handelen paa det sorte Hav, om hvilket man har sagt, at det vilde vorde Middelpunktet for den meest udbredte Handel i Verden, er nu i høieste Grad ubetydelig. Hele Sydruslands Handel concentrerer sig i Odessa, men denne Handelstads Velstand er i de sidste Aar paralyseret, deels fordi den ophørte, at være en Frihavn, deels formedelst de Indskrænkninger, der anornedes i Henseende til Kornudførselen til Europas vestlige Lande, og endelig formedelst Krigen. Fra Odessa sendtes mange Kornladninger til Constantinopel; Tabet af Odessas Korntorv, Bosphorus's Spærring, og Kysthandelens Afbrydelse; Alt tilhobe har næsten aldeles tilintetgjort denne russiske Havns Handel. Samfærselen med Georgien er ikke af Vigtighed, undtagen forsaavidt den antyder en Handel, som engang under forandrede Omstændigheder, kan vorde vigtig. En stor Deel af Kysterne ved det sorte Hav kues nu af det raaeste Barbarie, og de to Stater, hvis Lande omgive det, ere i Almindelighed, enten ved Krig, eller ved Quarantainebestemmelser hindrede fra en nøje gjensidig Forbindelse. Kysthandelen er derfor ubetydelig. De statistiske Data, med hvilke man vil vindicere Odessa en blomstrende Handelsforfatning, give Anledning til mangehaande Betragtninger. Hvad er vel et Folketal af 40,000 Jndividuer, i Sydruslands fornemste Handelstad, eller hvad betyder vel 900 aarlig ankommende Skibe, de Smaafartøier iberegnede, der drive Smughandel paa Kysten. - Dersom det sorte Havs Bredder ejedes af civiliserede og industriøse Nationer, saa kunde ufeilbarlig en uhyre Kysthandel der finde Sted; men en saadan Handel vilde blot være indenlandsk, og kunde ikke i nogensomhelst Henseende rivalisere med andre Nationers Handel. De af det sorte Havs Kystlande, der tilbyde de største Fordele for Krigskibes Bygning og for en omfattende Handels Udvikling, ere umodsigeligen de, som Tyrkerne eie. Fra Constantinopel indtil Phasis kan et Orlogskib seile i Skudvidde fra Strandbredden. Havnene, f. Ex. Bender=Erekli, Amastra og Sinope, ere rummelige. Egnen kan rigeligen forsyne med alle Materialier til Skibsbygning. Mangesteds strække Egeskovene sig lige ned til Strandbredden, og meget riigholdige Kobberminer findes i Nærheden af Trebisonde. Fregatter, byggede i Dunich af græske Skibsbygmestere, koster ikke femte Delen af det, vi maa betale for de Krigskibe af samme Slags, der bygges paa vore Værfter. I merkantiisk Henseende fremviser Natolien, et af de skjønneste Jordstrøg i Verden, og netop under dets ucultiverede Herskeres, Tyrkernes, Herredømme, en langt mangfoldigere Production end de russiske Kystlande. Spor af fordums græsk Jndustrie og af Genuesernes mercantilske Virksomhed findes endnu i denne Provindses store og øde Havne. Hvor lykkeligt vilde de af Naturen saa rigt begavede Lande, som nu vansmægte under tyrkisk Barbarie, vorde under en viis og ædel Regjering. (Af Foreign Revien).
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 13de October 1829. Hamborg 2 M. - a vista 206. - Species 208. Disconto 4 Procent. - Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bomk. 88 1/4 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 92 a 92 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer, (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1 a 102 Rbdlr. Dito i Sedler 106 ½ a 107 Rbdlr. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 pC. 104 ½ a 105. Dito dito til 4 pC. 38. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 98. 4 pCt. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species 62 Rd. B. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 68 a 61 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 148 a 148 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 2 1/4 sk. a 3 Mk. 3 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Kjøbenhavn, den 16de October. Kjøbenhavns Brandforsikkring. Udbetalingerne af Godtgjørelsen i Anledning af Annuitetsgielden fortsættes hver Dag fra Kl. 9 til 1 indtil Løver agen den 1700 dennes ; efter hvilken Tids Forløb disse Udbetalinger, formedelst Forberedelserne til den forestaaende Termin, indtil videre ikkun ten Gang ugentlig, nemlig hver Onsdag, finde Sted.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikring, den 12te October 1829.
Berlingske Tidende, 1829-10-16
Ved Tallotteriets 1186 Trækning i Altona udkom: No. 33. 43. 22 48. 10.