Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-06
J den Tid, hvori Deres Majestæt har ført Rigets Roer, var der ved Slutningen af forrige Aarhundrede en høist farlig Periode, fuld af revolutionair Gjæring, der nogle Gange frembragte de forvovneste Misbrug af Pressen, alligevel vedblev Fædrelandet, uden skadelige Følger, at nyde Trykkefrihedens Velgierninger. Vi bede Deres Majestæt allernaadigst at overveie, om ikke de nuværende Forhold ere langt mindre betænkelige. Vi vove at troe, at de Følelser, som ville bessele alle Fædrelandets Sønner, naar de see, at Jntet kan bevæge Deres Majestæt til at berøve dem den frie Tankeyttrings store Gode, vil fremkalde hos alle Bedre og Sindigere en almindelig Misbilligelse af ethvert Forsøg paa at gjøre en ulovlig og usømmelig Brug af Pressen, og forene alle gode Skribenter om at modvirke enhver Misbrug af denne Art; vi ere tillige overbeviste om, at en saadan Stemning og en saadan Jver altid maa blive det kraftigste Middel imod Jndflydelsen, af Kaadhed eller ond Villie. Det er Deres Majes Haand, som ikke allene har løst Bondens Stavnsbaand, men har igjennem alle følgende Tidsrum fredet om denne Velgierning, og ved en Række af faderlige Foranstaltninger, betrygget denne Frihed. Trykkefriheden i Danmark er ældre af Aar end Bondens Frihed; den er hele Folkets Frihed; og skulde vi ikke kunne fortrøste os til, at Deres Majestæt vil med samme Viisdom og Fasthed holde Haanden over den Lov, som engang lyste Fred over den danske Presse, og siden den Tid har betrygget Folkets aandelige Liv, Tankernes frie Yttring i Danmark, Kjøbenhavn d. 20de Februar 1835." Bønskriftet var underskrevet af: Professorer ved Universitetet . . . . . . . . 28 Professorer ved Kunst-Academiet og andre Kunstnere 13 Geistlige. . . . . . . . . . . . . . . . 12 Skolebestyrere og Lærere . . . . . . . . . . 30 Private Lærde, Candidater og Studenter. . . . 52 Assessorer i Landsover=Retten . . . . . . . . 10 Høiesterets=Advocater. . . . . . . . . . . . 6 Lands-Overrets=Procuratorer . . . . . . . . . 10 Auditeurer . . . . . . . . . . . . . . . . 4 Collegial=Embedsmænd . . . . . . . . . 82 Læger . . . . . . . . . . . . . . . . 28 Landofficerer . . . . . . . . . . . . . . . 9 Soeofficerer . . . . . . . . . . . . . . . 47 Grosserere. . . . . . . . . . . . . . . . 67 Andre Kjøbmænd. . . . . . . . . . . . . 59 Detailhandlere . . . . . . . . . . . . . . 53. Fabrikanter . . . . . . . . . . . . . . . 8 Haandværkere . . . . . . . . . . . . . . 27 Proprietairer, Skibscapitainer og flere Forskjellige. 27 Ved at samle Underskrifterne gik den Committee, som dertil havde dannet sig, og som bestod af Prof. Clausen, Justitsraad og Høiesterets=Advocat Høegh Guldberg, Professor Høyen, Commandeurcapitain M. Lütken, Grosserer Meinert, Professor Schouw, Commandeurcapitain Brink=Seidelin, Professor Sibbern og Agent Suhr - ud fra den Grundsætning: at det ikke kom an paa, og ikke engang var ønskeligt, at erholde et meget stort Antal af Navne, men, saavidt mueligt, kun Navne af Mænd, der virkeligen følte Jnteresse for Sagen. Committeen indbød derfor kun dem, der enten efter deres Stilling maatte antages at være i dette Tilfælde, eller og hvem Committeens Medlemmer, paa Grund af personligt Bekjendtskab, forudsatte dette, men modtog desuden deres Underskrifter, som yttrede Ønske om at tiltræde Bønskriftet. Underskrifterne samledes i 3 (Khvnsp.) Dag.