JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Befordringer. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 12te April, Fuldmægtig ved Hs. Maj. Chatolkasse, Kommerassessor A. Treschow og Kammersecretair C. B. Treschow, udnævnte den Første til virkelig Kammerraad og den Sidste til virkelig Kammerassessor; Lærer i Botanik og Medlen af Gartner-Examinations Commissionen for Hertugdømmene F. F. Hansen, til Gartner og Fontaine Opsynsmand i Gottorp. - Under Directionen for den almindelige Pensionskasse: Den 24de Mai er Fuldmægtig og Registrator i Directionens Secretariat. Secretair C. C. Claussen, udnævnt til Chef for bemeldte Seceetariat; den 31te Mai, Cand. juris M. S. B. Collin til Fuldmægtig i samme. Den 24de April er Kiøbmand A. Mare i Moskov beskikket til Consul sammesteds; den 19de Mai Cand. juris, Agent N. P. Schierbek, til til Told og Consumtions-Jnspecteur i Nyekiøbing paa Falster, den 20de, afskediget Premienlieutenant, C. S. Warncke og C. L. Brødegaard til Told- og ConsumtionsUnderbetiente i Kjøbenhavn; den 27de, demitteret Premierlieutenant J. D. Jacobsen til Agent med Rang med No. 4 i 6te Klasse af Rangforordningen af 14de October 1746, den 4de Juni, J. Deichmann til Vare mægler i Kjøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Beltpassage fra den 2den til den 5te Juli 1832. Til Fyen. Kbd. Hardt; Lent. Schertiger; Eleve ved Kunst Academiet Lund; Frue Engelsted med Søn; Mad. Langboff med Datter og Pige; Kbd. v. Essen; Kammerj. Bentzen; Gross. Høyer; Kammerb. Major v. Castenschjold; Cand. jur. Castenschjold; Mad. Høier; Guldsmedmester Lachmann. Til Sielland. Kammerh. Stiftamtm. Cederfelt de Simmonsen med Søn; Art. Kapt. Fensmark og Mossin; Sec. Lint. Docker; Frue Justitsr. v. Deurs med Datter; Gross. Mathiasen med Kone og 2 Børn; Cand. jur. v. Deurs: Handelsbet, Døcker, Frue Mossin; Mad. Møller; Jmf. Bodenhoff og Breineberg; Hr. Schestedt; dansk Minister i Petersborg Grev Blut me; Art. Kapit. Gyldenfeldt med Søn; Assessor Actiarius Clausen; Over-Auditeur Manthey; Kammerh. Ridder Bentzen; Justitsr. Borgem. Reimuth; Justitsr. Borgem Estrup; Marskandiser Heinsvig med Kone og Varn; Stud. Pharm. Barfoed; Justitsr. Tiendekommissair Fielstrup med Søn; Propr. Pohl; Frue Pohl, Lint. Macheprang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
AVERTISSEMENTS. Jfølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i Boet efter afdøde Slagter Jesper Corell og ligeledes afgangne Hustrue Marie Kirstine Krofas, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Gaard, beliggende under Matr. No. 56 paa Slagelse Skovsøegade, med tilhørende Grundtaxtjordlod af Hartkorn 1 Fdkr. 3/4 Alb. i Byens Mark, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Slagelse Raadstue Løverdagen den 14de og 21de Juli d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 3, og den 3die Auction paa selve Eendommen, der agtes bortsolgt, Løverdagen d. 28de næstefter, ved samme Klokkeslet. Eiendommen, der i Brandkassen er assureret for 640 Rbd. Sølv, bestaaer af: a) et Forhuus paa 8 Fag, Egebindingsværk og Tegltag, indrettet til Beboelse med een Kakkelovn, b) et Sidehuus paa 2 Fag, indrettet til Stald, samt c) den Ejendommen tilliggende Hauge. Conditionerne for Salget ligge fra den 10de Juli d. A. af til Eftersyn paa mit Comptoir. Slagelse den 28de Juni 1832. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
At der Tirsdagen den 10de Juli d. A., Formiddag Kl. 9, vil i den Slagtermester Corells Stervboe tilhørende Gaard paa Slagelse Skovsøegade ved offentlig Auction blive bortsolgt endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Meubler, Sengklæder, Linned, Kiøkkentøi, Gangklæder, en Vogn samt en Hest m. m.; Alt tilhørende bemeldte afdøde Slagtermester Corells og forhen ligeledes afgangne Hustrues fælleds Boe; det bekiendtgiøres herved for de Lysthavende. Slagelse den 28de Juni 1832. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Onsdagen den 18de dennes om Formiddagen Kl. 9 bliver afholdt Auction her i Byen, over endeel Løsøre Effecter, tilhørende Kiøbmand og Forligelsescommissair Müllers og afdøde Hustrues fælleds Boe, og bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Linned, noget Sølv, Kobber og Jerntøi m.v., hvorover trykte Fortegnelset 8 Dage forinden Auctionen ere at erholde, saavel paa mit Contoir, som paa Giestgivergaardene i Slagelse og Skielstøer. Korsøer, den 3die Juli 1832. B. Bentsen. Frederiksborg Slotsmøller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Fredagen den 27de Juli førstkommende, foretages offentlig Auction, ifølge det Kongelige Rentekammers Resolution, over de Hs. Majestæt Kongen tilhørende Frederiksborg Slotsmøller, alternativ, enten til Salg som Arvefæste Eiendom eller til Bortforpagtning, at regne fra den 1ste October dette Aar, nemlig: en hollandsk Veirmølle indrettet til 2 Gropsværne og 2 Skielqværne med Sigtemaskine, og en Vandmølle bestaaende af 2 Qværne, hvorved er anbragt et Sigteværk og en GrynSorteermaskine. Med disse Møller; der i de senere Aar have modtaget en betydelig Reparation, er forenet de 3de Søer: Teilgaards-Søe, Karls-Søe og Tyrkerie-Søe, saavelsom en Jordlod af 8 Tdr. Lands Størrelse, saa og en liden Eng, Fisker=Engen kaldet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Ved Vandmøllen er en solid grundmuret Boepæl med alle fornødne udvendige Beqvemmeligheder, og lig som der allerede er føiet kraftige Foranstaltninger til at lætte de Vandbeholdninger, der hidtil have forsynet Frederiksborg Slotssoe med Vand, i fuldkommen god Stand, saaledes arbeides der endvidere paa, at forøge Vandtilløbet til Slotssøen derhen, at Vandmøllen til alle Aarets Tider kan have overflodigt Vand. Auctionen afholdes paa Raad- og Domhuset i Hillerød bemeldte Dags Formiddag fra Kl. 10 til 12, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn her i Amtstuen ligesom og Exemplarer deraf vil findes henlagte paa Giestgiverstedet Trekroner i Kiøbenhavn og paa Postgaardene i Roeskilde, Kiøge og Slagelse, fra den 8de i næste Maaned. Frederiksborg Amtstue, den 27de Juni 1832. Kynde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Tirsdagen 10de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Auction opbuden til Overdragelse i Arvefæste, den Gaard under det Kongelige Unidersitets Bods i Høiberg Bye, Forsløv Sogn, Sorøe Amt, som sidst har været bortfæstet til nu afdøde Peder Hansen, og senere var overdraget Anders Sørensen, men hvem der igien har overdraget den til Universitetet; hvorhos bemærkes, at Gaardens Jorder staae for Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Ager og Eng og 3 Skpr. 2 Fdkr. Skovskyld, og indeholder et geometrisk Areal af 61 1/2 Tdr. Land, ansat til 30 1/2 Tdr. Landdoniteret Jndhold. Gamme Dags Eftermiddag Kl. 3, opbydes ligeledes. ved Auction til Arveræste-Overdragelse, den Gaard Hyllinge Sogn og Bye, Sorøe Amt, som sidst har været bortfæstet til nu afdøde Lars Larsen, og som staaer for Hartkorn Ager og Eng, 9 Tdr. 6 Skpr. 2 1/4 Alb.,med et geometrisk Areal af 76 Tdr. Land, ansat til 42 1/3 3/4 Tdr. Land boniteret Jndhold. Med begge Gaarde for ger Besætning og Jnventarium samt Jordernes Afgrøde. Auctionerne afholdes i Gaardene selv, som agtes overdragne, og Tiltrædelsen kan skee strax. Conditionerne erfares her paa Universitets Godsets Skriverstue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Ved denne Leilighed bekiendtgiøres tillige, at Hovedparcellen af Arvefæstegaarden Steenmaaleberggaard Eggersløvmagle Sogn, Sorøe Amt, hvilken det Kongelige Communitet har ladet sig tilslaae ved en nyelig derover, efter Beslutning under Skiftet efter afdøde Knud Nielsen, afholdt Auction, kan underhaanden erholdes tilkiøbs, naar man snarest mueligt henvender sig til Undertegnede, og tilføies: at denne Eiendom staaer for Hartkorn Ager og Eng, 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 enhalv Alb. Ligesaa kan nogle Parceller af sidstnævnte Gaarde Jorder, hver paa omtrent enhalv Td. Hartkorn, erholdes i Arvefæste, til Bebyggelse. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhaveres Efterretning. Ringsted den 24de Juni 1832. T. L. Gruner. Breve til Undertegnede og Bestillinger til Holmegaards Glasværk bedes adresserede: Trolles gave pr. Nestved. Hilfling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Jeg tøger mig herved den Frihed at bekiendtgiøre: at jeg Tirsdagen den 10de dennes aabner min Jsenkramhandel paa Amagertorv Nr. 48, i Hr. Jsenkræmmer Selmers Sted, og anbefaler jeg mig i den Henseende med et godt aforteret Varelager og reel Behandling mod Enhver, som vilde beære mig med deres Handel. Kiøbenhavn den 3die Juli 1832. H. Jacobsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Et ungt Menneske, som i en Tid af 3 Aar har været anbragt ved Handelen, ønsker sig paa nye antaget Lære ved samme suarest mueligt; Attest om god Opførsel kan forevises. Bogtrykker Magnus i Slagelse anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
En Dreng som har Lyst til Dreierprofessionen, kan strax blive antaget hos Kunstdreier Oettinger i Kiøge Sammesteds kan en duelig Svend faae Arbeide. At jeg ved Hielp af en duelig Svend fortsætter Skrædderprofessionen efter min afdøde Mand C. Müblenbach, dette undlader jeg ikke at bekiendtgiøre saave for de ærede Kunder samt Enhver som vil forunde mig deres Arbeide, med den Forsikkring om at det Anbetroede skal paa det smukkeste, hurtigste og billigste blive expederet. Slagelse, den 5te Juli 1832. Frederike Berentser, salig Mühlenbachs Enke, boende paa Løvegade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Tirsdagen den 10de Juli, om Formiddagen Kl. 11, høitideligholder Sorøe Bibelselskab paa sædvanlig Maade sin Stiftelsesdag med Gudstieneste i Sorøe Kirke. Talen holdes af Pastor Olsen af Liunge, Selskabets Medlemmer og Bibelsagens Velyndere indbydes til at deeltage i Festen og de derpaa følgende Forhandlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
Slagelse bestandige Fugleskydeselskab, agter at afholde dets Fugleskydning for dette Aar, Torsdagen den 12te og Fredagen den 13de Juli førstkommende paa sædvanlig Sted, og bemærkes: at Directionen, som sædvanlig kan antage admitterede og dandsende Medlemmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-07
De samtlige Hrr. Medlemmer indbydes som sædvanlig, at ville møde den første Fugleskydningsdag d. 12te Juli om Morgenen Kl. 7 paa Postgaarden. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
siællandske Avis, Den Vest-6 eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aar. Tirsdagen den 10. Juli 1832. No. 55, Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Nyeste Post-Efterretninger. Cholera er paa nye udbrudt i Wien; Listerne paa de Døde indeholde Navnene paa de Personer, som ere Døde af denne Sygdom, men Publicum afficeres ikke længere derved; hvorfor skal man ogsaa være mere bange for den end for Typhus- og Forraadnelsesfeber, den er ophørt i Halle, men har udbredet sig til flere Byer i de vestlige Provindser af Preussen. Den 28de Juni døde 38 Personer i Paris af Cholera. Den Hollandske Regiering har erklæret de belgiske Grændser for mistænkte og de Reisende maae holde Qvarantaine.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Paven har i sin Fortørnelse grebet til sine geistlige Vaaben, og har ved en Bulle af 22de Jun sat Rebellerne, og især de Anconitanere, som havde Deel i Begivenhederne af 3die Juni, i Band. Virkningen af et saadant Middel beroer paa Troen; Tiden vil lære om det vil bringe en Foruroeligelse i Anconitanernes Gemyt; endnu den 22de herskede en fuldkommen udvortes Rolighed i Staden; da denne er bleven befriet for den Pavelige Regiering, Politie og Milits. J Ravenna har den 11te og i Bologna den 12te været Slagsmaal. imellem Jndvaanerne og de Pavelige Soldater, hvorved nogle Personer ere blevne dræbte og nogle saarede paa begge Sider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
De Franskes Konge har ved en Forordning af 29de Juni ophævet Beleiringstilstanden i Paris. En Beretning af indenlandsk Ministeren Hr. von Montalivet i Moniteuren siger derom følgende: Regieringen havde besluttet at ophæve den saasnart Cassationsretten havde erklæret sig over de første Appellationer; denne overordentlige Tilstand, behøver ikke heller at vedvare længere, naar ingen har længere Vaaben i Hænderne end Juli-Jnstitutionernes Forsvarere, naar Nationalgardens Artillerie først er blevet afskediget, den polytechniske og Altforske Skole ere ophævede og Folkeselskaberne. tvungne til at ophøre. Regieringen var saaledes stemt, da den i Dag fik Kundskab om CassationsRettens Kiendelse, som imod flere af de Kongelige Domstoles Mening erklærte de permanente Krigs retter for incompetente, som havde fældet Dom over Personer, hvilke vare grebne med Vaaben i Hænderne. Da det tilkommer Regieringen at afgjøre om den vil beholde eller hæve de overordentlige Administrations=Foranstaltninger, saa har den besluttet, som den ogsaa havde i Sinde, at hæve dem, hvad Hovedstaden angaaer; men at beholde dem med Hensyn til de vestlige Departementer, hvor alle gode Borgere vilde beklage, at den offentlige Auctoritet blev svækket. Hs. Majestæts Regiering vil nærmere overveie om den vil forlange af Legislaturen Midler til at beskytte Frie heden og den offentlige Orden mod det bevæbnede Oprør. Beretningen ender med en Taksigelse til Folkemængden i Paris for den Patriotisme den har lagt for Dagen. - Cassations=Rettens Kiendelse mod Krigsrettens Competence blev afgivet i Sagen mod Karrikaturmaleren Geofroi, som af denne var dømt til Døden, da Cassations=Retten henviste Sagen til de civile Retter. Odillon Barrot, førte Sagen for ham, Generaladvocaten Voisin for Krisgretten; da Kiendelsen blev afgivet, gienlød Salen af Bifaldsraab. Ministerne begave sig strax derpaa til St. Cloud, hvor Kongen holdt Conseil til ud paa Aftenen. Journal des Debats siger: at foruden at Beleiringstilstanden er bleven ophævet saa skulle Kammerne ufortøvet blive sammenkaldede (Frankerige har nu et sikkert Beviis i Hænderne paa at det er et frit Land). Beleiringstilstandens Ophævelse blev den 30te Juni opslaget paa alle Gadehiørner; men siden den er en Virkning af Rettens Kiendelse, saa takker man ikke Regieringen derfor. Kongen vilde foretage sig en Reise til Bourdeaux, men der bliver nu ikke noget deraf. Kongen vil formodentlig betiene sig af Stemningen i Kammerne til at bestyrke sin Magt, som vilde være for Frankerige en stor Velgierning; thi ingen Stat kan bestaae ved en evig Fluctuation af Partier. Fra Vendeen høres saare lidet, uden at Generalerne Bonnet og Solignac ere blevne Uvenner, om Hertuginden af Berri høres intet; Bladet Messager vaaser en heel Deel om, at hun har været i Paris. Kronprinsen skal paa sin Reise i det sydlige Frankerige blive modtaget med megen Enthusiasme og megen Friemodighed i de Taler som holdes til ham; han stal besvare dem med megen Sindighed. Den behagelige Efterretning er indløben fra Havre de Grace, at Handelen der befinder sig i en meget livfuld Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Fra Preussen skrives: at den Franske Regiering, har vundet meget i Kraft siden de sidste Begivenheder, og at den benytter den for at give de udenlandske Magter endnu flere Garantier for at den vil bevare det System, som Europa skylder Fredens Vedligeholdelse. Greve Sebastiani har erklæret det i en Note og vil desuden rappellere de Gesandte som ikke harmonere med denne Grundsætning, saaledes Hr. Mortier i München, ogsaa Greven af St. Aulaire skal rappelleres fra Rom; men af andre Aarsager; thi han skal have udviist megen Conduite paa sin Post. Der skrives ligeledes fra Preussen: at ifald det skulde komme til Krig imellem Holland og Velgien, uagtet al den Umage Conferencen har gjort sig for at bilægge Tvisten, saa vil Conferencen for det første forholde sig neutral, og ingen enkelt Magt kan da gribe ind i Sagen, uden at foranledige en almindelig Europæisk Krig, som vilde blive frygtelig ved den overalt herskende Giæring i Folkemasserne. Velunderrettede Personer ville paastaae, at Holland har rimelig Grund til at gjøre sig Haab om Seieren, ved den Høide, hvorpaa det har bragt sit Krigsvæsen. Det er et Spørgsmaal om de mange Franske Officeres Overgang i den Belgiske Krigstieneste ikke kan betragtes som et Brud paa Neutraliteten. - Man begynder nu at troe, at det vil komme til Krig imellem Belgien og Holland; Kongen af Holland har, som man siger, sendt en Coureer til London med den Erklæring, at han ikke vil antage Tractaten af 15de Novbr. paa den Maade, som Conferencen har foreslaget det. Kongen har derimod giort den et Contraforslag til en Tractat med de fem Hoffer og Adskillelsen fra Belgien. Fra Brussel skrives under 30te Junii, at der taler man blot om at Fiendtlighederne med Holland ville snart begynde. De belgiske Tropper samle sig paa Grændsen; Gen. Desprez har forladt Brüssel for at holde Revue over Armeen; han vil recognoscere Mastricht og blokere denne Fæstning, omkring hvilken de belgiske Tropper begynde at samle sig; alle de ansatte Polakker have faaet Ordre til at begive sig til deres Corpser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Repræsentanternes Kammer har antaget et Lovudkast angaaende en Credit for Krigsministeriet paa 5 Mill. Gylden, med 73 Stemmer mod 4.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Kongen af Preussen er kommen til en Revne til Magdeborg, og har derfra ledsaget Prins Frederik af Nederlandene og hans Gemalinde til Halberstadt, hvorpaa han vendte tilbage til Magdeborg. Den 3die Julii afreiste Hs. Majestæt fra denne Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Den belgiske extraordinaire Gesandt, General Goblet, havde overleveret en Note til Conferencen, hvori han havde besværet sig over, at Cabinettet i Haag vedbliver at holde Hr. Thorn fængslet. Han bevidnede deri hans Monark Satisfaction over den Jnteresse, som Conferencen havde allerede udviist for hans Løsladelse, og i den 60de Protokol paatalt den; men Cabinettet i Haag vedbliver at være døv mod Menneskelighedens og Retfærdighedens Stemme; Hr. Thorns Helbred har lidt ved denne langvarige Arrestation og hans Liv hentæres endnu bestandig i Fængslet i Luxemborg. Den belgiske Regiering maae derfor erklære, at naar Hr. Thorns Arrest skal længere vedvare, saa vil den tilveiebringe Forviklinger som den har giort sig Umage for at forebygge, for at vedligeholde den almindelige Fred, og Cabinettet i Haag maae da selv tilskrive sig de sørgelige Følger af en saa forhaanende Handlemaade mod Belgien. Denne Skrivelse foranledigede Conferencen til at udfærdige den 66de Protokol, som nu er bekiendtgjort og endnu er underskrevet af Fyrsten Talleyrand, imedens han var i London. Protokollen indeholder: at alle Conferencens Bestræbelser for at faae Hr. Thorn løsladt, have været forgiæves, at Kongen af Nederlandene har ladet dens sidste Forestillinger derom forblive i 14 Dage uden Resultat og uden Svar, at den Tydske Forbundsforsamling har hverken billiget Hr. Thorns Fængsling eller de betingelser under hvilken Kongen vil løslade ham; at Arrestationen er gaaet for sig paa en Jordbund, som Forbundsdagen har erklæret neutral og som tilhører det Tydske Forbund; at dens Vedvarelse kan comprommiteere Roligheden i Storhertugdommet og Forbunds Fæstningens Sikkerhed. Conferencen har derfor fattet den Beslutning, at Frankerigs, Storbrittanniens og Ruslands Gesandte ved den skulle anmode Østerrigs og Preussens Gesandt om at anholde hos Forbundsdags-Forsamlingen, om at forsyne Militair-Commandanten i Fæstningen Luxemborg med den fornødne Auctoritet til strax at løslade Hr. Thorn, hvorpaa Conferencen vil strax forlange af den belgiske Regiering de i Protokollerne 60 og 62 omtalte Personers (af Thornacos Bande) Løsladelse. Den Østerrigske og Preussiske Gesandt erklærede, at de ufortøvet vilde bringe denne beslutning til den Tydske Forbunds=Forsamlings Kundskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Kongen af Baiern har afsendt Feldtmarskal Wrede med et Troppecorps til Rhinbaiern, for der at tilveiebringe den indvortes Rolighed. Nogle af Jndvaanerne have i en Skrivelse til Nationalgarden i Elsas anbefalet den flygtende Doct. Grosse til dens Beskyttelse, og overhovedet anmodet dem om at antage sig Martyrerne for Tydsklands Friehed. Det seer ud til at der træffes i denne Tid en Aftale imellem de Tydske Magter til at dæmpe alle de indvortes Uroeligheder. - Den lovgivende Forsamling i Frankfurt har antaget et Lovforslag af Senatet, hvorved Trykkefriheds Foreninger, offentlige Talers Holdelse a. blive forbudte. - Foreningerne for Polakkerne skulle, som man siger, ophæves over hele Tydskland, og Regieringerne vil selv sørge for de flygtende Polakkere. Den Preussiske Regiering afsender paa sin Bekostning en Transport af dem til Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-10
Jndenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 14de Mai, bekiendtgjort fra den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, under 4de Juni, har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at approbere følgende nærmere Bestemmelser i Henseende til den philosophiske eller saakaldte anden Examen ved Kiøbenhavns Universitet: 1) Det skal herefter ikke være nogen Studerende ved Kiøbenhavns Universitet tilladt, ved Enden af sit første academiske Aar at indstille sig til den philosophiske Examens tvende Prøver paa engang i samme Examenstermin. - 2) De, som beviisliggen formedelst Sygdom eller andet lovligt Forfald ere blevne forhindrede fra i det første Foraar efter overstaaet Examen artium at underkaste sig bemeldte Exammens første Prøve, kunne, efter derom til det philosophiske Facultet indgiven Begjæring og derfra erholdt Tilladelse, stædes til denne Prøve i Slutningen af den næstpaafølgende August Maaned. - 3) De, som uden at kunne behørigen oplyse saadant Forfald, ikke til rette Tid i det første academiske Aar, have underkastet sig den philosophiske Examens første Prøve, have derved tabt Adgang til at indstille sig til denne Prøve tidligere end til det næstfølgende Foraar; det skal imidlertid være dem tilladt, endnu i deres første academiske Aar til sædvanlig Tid at underkaste sig bemeldte Examens anden Prøve, dog saaledes, at de forinden, i August Maaneds Slutning, indstille sig til særskilt Prøve i Mathematik og derved erholde Characteer. - 4) De, som i deres første academiske Aar til rette Tid have indstillet sig til den første Prøve af Examen philosophicum, men have forladt den efter at have erholdt Nul eller Characteren Non contemnendus i een Rubrik eller Haud illandabilis i to Rubriker, skulde være underkastede den i næstforegaaende 3die Post givne Bestemmelse, uden at noget Slags Forfald i dette Tilfælde kan ventes antaget for gyldigt. 5) Det vil iøvrigt, med Hensyn til de Studerendes Adgang til at nyde Communitetsstipendium og Regentsbeficium, have sit Forblivende ved Bestemmelserne i Reglementet af 30te Juli 1818. 68 4 og 17, saaledes, at de Studerende, som ikke i deres første academiske Aar have absolveret den philosophiske Exammens tvende Prøver i det Mindste med Hovedcharacteren Haud illaudabilis tabe Adgang til erholde ovennævnte Stipendium og Beneficium samt til fremdeles at nyde samme, forsaavidt de allerede i det første academiske Aar ere komne i Besiddelse deraf. - 6) Foranførte Bestemmelser træde strax i Kraft saaledes at de blive at anvende paa de Studerende, som i Aaret 1831 have underkastet sig Examen artium.