Københavns Adresseavis, 1762-07-26
De Postillioner, som forseer sig herimod, skulle efter Omstændighederne og den fornærmede Persons Beskaffenhed, som og efter den dem tilføyede Fornærmelses Storlighed, belegges med en Penge=Fængsels= eller Tugthuus=Straf, efter vort General=Postamts Dom og Kiendelse, og den skal efter sammes Reqvisition strax exequeres af vore Oberbetientere og Magistrats Personer. 11.) Postillionerne skal under 1 Rdlrs Straf ogsaa være pligtige til at holde sig fra at røge Tobak, naar Passagererne, som bliver befordrede med Extraposter, forlanger det, ligesom de og ikke heller maae holde for noget Vertshuus underves, og gaae derind, imod Passagerernes Villie, under en halv Rixdalers Straf, for hver gang de forseer sig derimod. 12.) Postillionerne skulle og ligesaa lidet ved de ordinaire, som Extraposter medtage Foder= og Høe=Sekke, og dermed betynge, Vognen. 13) Timeseddelerne skal af Postillionerne altid rigtig leveres til Postmesterne, og den Undskyldning, at samme ere bortkomme, underves, ikke antages, men den, som ikke kand levere sin Timeseddel, skal derfor betale en halv Rixdaler i Straf, ommende skiønt han ogsaa har holdt Timerne, og ført sig tilbørlig op 14.) Postillionerne ved de ordinaire og Extraposter skulle hverken selv medtage, eller af de medhavende Passagerer lade medtage flere Personer end paa Passeersedlerne fra Postcontoirerne nævnes, og ligesaa lidet flere Sager og Pakker, end af Postmesterne derpaa er blevne antegnede, hverken paa det Sted, hvor de reyser fra, eller underves, under 2 Rdlrs Straf for hver Person, og for hver Pakke. 15.) Postillionerne skulle vel kiøre Extraposterne derhen, hvor de Reysende ville staae af, men de ordinaire Poster skulle kiøre fra og til Posthuusene. 16.) Passagererne skulle ikke lade de bestilte Extraposter og Postforspænd vente for længe efter sig, og dersom de opsetter Reysen over 1 Tiine efter at Postvognen eller Forspandet har indfundet sig, saa skal de være pligtige til at betale 2 Mark Danske til Postmesterne for hver halv Time, som de bier længer, førend de maae blive videre befordrede. Det samme skal ogsaa have Sted ved de ordinaire Postvogne. 17) Og ligesom Passagererne skulle have al tilbørlig, hørlig og god Begegnelse at vente af vore Postbetientere, saa skulle de ogsaa paa samme Maade opføre sig imod Postbetienterne, og hvis ikke skulle de efter befindelse straffes efter de Klager, som derover fra Postbetienterne indløber til vort General=Postamt. 18) Ingen Passager skal understaae sig at begegne Postillionerne med grove Skieldsord, meget mindre med Slag. Skulde en Postillion ved næste Station klage over saadan virkelig Medfart, og derpaa skulde findes Synstegn, saa har Postmesteren ikke nødig, efter Omstændighederne, videre at befordre en fremmet Passager, førend Postillionen er tilfredsstillet; og dersom Passagieren er en Jndenlandsk, indberettes hans Forseelse til vort General=Postamt, til videre Foranstaltning. 19.) Det skal til videre Foranstaltning vel være Borgerne og Jndvaanerne paa ethvert Stations Sted tilladt at betiene sig af hvad for en Vogn de behager til Bipladse, saavelsom til de første Stations Steder, naar de i Forveien fra Postcontoiret har taget en Passeerseddel, som enhver Person skal betale med 4 Sk. Danske. Men sammesteds skulle de, som andre Reysende, være pligtige til at betiene sig enten af de ordinaire eller Extraposter til deres videre Befordring. I henseende til de saa kaldede Sammel führen forbliver det ligeledes, indtil videre Anordning, ved den hidtil værende Forfatning, ligesom og Transporten af Fragt=Torve= og Commissions Gods, samt de Flottendes Mobilier og Gods kand efter beste Leylighed betinges, og ere de derved befindende, Personer, i henseende til deres egen befordring, ikke bundne til de ordinaire eller Extraposter, for saa vidt de ville betiene sig af de Vogne, paa hvilke de har læsset deres Vahre og Sager. Ringe og fattige Folk, som ikke har Formue til at betiene sig af den ordinaire Post, maae ogsaa reyse baade til Poststationerne saavelsom til Bipladse, saaledes, som er beqvemmest for dem, naar de i Forveien fra Stedets Postcontoir har taget Passeerseddel, som skal gives dem for intet. Men ellers ere alle Reysende, som ikke kunne eller ville betiene sig af egne Heste, eller reyse med de opdinaire Poster, forbundne til, at betiene sig af Extraposter, og skal ingen Vognmand, eller nogen anden understaae sig, at giøre Postbetienterne Indgreb herudi, under 10 Rdlrs Straf for hver hemmelig befordret Passagier. Saa skal ogsaa Vognene og Forspændene af Stæderne, som de maae forskaffe efter Passe og ellers, bestilles hos vore Postbetientere, og der til dem betales de Postpenge, som ere fastsatte i denne Forordn., for Extraposter. øvrigt har det sit videre Forblivende, i henseende til de Officiere, som reyser i vor Tieneste, eller i Regimentsforretninger, ved den hidindtil værende Indretning, og den derom udgangne Forordning, under 18de Junii 1744, og sammes Declaration af 12 November 1754. 20.) Saavel de fremmede, som indenlandske Vognmænd fra Stationsstederne eller Bipladse, skulle være pligtige til at afsette de paahavende Passagerer, som ville reyse videre, ved det første Stationssteds Posthuus, de kommer til; dog maae Passagererne, som ikke ville reyse videre, end til det første Stationssted, og ville beholde den dertil betingede Vogn hos sig, reyse tilbage, igien med samme. Og paa det at 21.) De indenlandske og fremmede Vognmænd maae saa meget mindre faae Leylighed til, hemmelig at befordre Passagerer, som hører til de ordinaire, eller Extraposters Befordring: saa skulle de under 5 Rdlrs. Straf ikke kjøre bort fra et Stationssted, uden en Passeerseddel, som de skal betale med 4 Sk. Danske, eller siden kjøre igiennem noget Stationssted, uden samme Sed dels Foreviisning ved Postcontoiret, og ligesaa lidet skulle de underves, under samme Straf, tage flere Personer paa Vognen, end der findes anført i den bekomne Passeerseddel. Paa det at den ogsaa videre af Postbetienterne kand føres en bedre Opsigt der meer, at ikke bemeldte Vognmænd skal medtage det, som privagive er bleven reserveret den ordinaire Post til dens Underholdning, saasom Penge, være sig store eller smaa Pengeposter, samt Pakker, og Sager, der veyer under 50 Pund, saa skal de under 5 Rdlrs. Straf for hver Pengepost, og for hver Pakke, aflevere de Penge og Pakker, som de har imodtaget paa fremmede eller Bipladse, den ere henlagte til den ordinaire Postes privative Befordring, i det første Stationssteds Postcontoir, til videre Befordring med den ordinaire Post, og til den Ende altid først kjøre til det første Stationssteds Posthuus de kommer til, paa det at Postbetienterne kand lade visiters Vognene, for at forebygge al Underslæb. 22.) Med de ordinaire Slesvig, Holsteenske, og de fra Vor Residentsstad Kiøbenhavn til Hamborg agende Poster, skal paatages fra Mikkels Dag til Maji Dag 1000 Pund, og fra Maji Dag til Mikkels Dag 1100 Pund, Personen, samt en Vadsel- og Pudehynde beregnet til 170 Pund, og naar Personen ikke er fuldvoxen halv saa meget, for Postpenge 3 Mk. Danske Milen hvilket vi herved fastsetter indtil videre Foranstaltning; hvorved en Overvegt af 20, 30, og i det høyeste 50 Pund dog ikke er at regne. Hvad Extraposterne angaaer, saa har Vi i henseende til samme, vildet giøre følgende Forskrift: C.) Paa en Extrapostvogn med 2 Heste for, skal paatages 600 Pund, hver Person til 150 Pund, og Ufuldvoxne halv saa meget beregnede, og flere Hestes Forspænding skal skee efter Proportion af denne fastsatte Vegt. Ca.) En Chalse med et halvt Dekke og en Pharton skal befordres med 2 Heste, naar derudi maatte være 2 Personer samt en Vadsek, men med 3 Heste, naar derudi ere flere Personer, eller 2 Personer har Bagage og en Tiener, dersom ikke særdeles Omstændigheder, som af Postbetienterne skal tilkiendegives i Timesedlerne, maatte udfordre, at flere Heste skal forespændes. S.) For enhver Reysekarret skal regulariter ikkun tages 4 Heste, og ingen Reysende tvinges til at tage 6 Heste, uden særdeles Omstændigheder, som og i Timeseddelerne skal anføres, saa og (4.) For Rust= og Bivogne skal ikke tages flere Heste, end som udfordres efter den fastsatte Vegt ved Extraposterne. S.) Reysechalser, Karreter, Rust og Bivogne skal, i henseende til de forspændte Hestes Tal, befordres efter de medgivne Sedde ler fra den Stations Postbetientere, hvorfra den første Afreyse er skeet, med ligesaa mange Heste ved de øvrige Stationer, som de ere ankomne med; men dersom de Reysende ikke kand forevise de Seddeler, som de har faaet, maae de derimod lade sig befalde med, at Tallet paa Forspands Hestene bestemmes af Stedets Postbetientere. S.) Postmesterne skulle nyde i Postpenge for hver Miil ved Extrapostene a Hesten 2 Mk. Danske, ved Courererne a Hesten 3 Mk. Danske, og ved Stafetter 3 Mk. 8 Sk. Danske, og Passagererne være forbundne til, at betale Postpengene førend Afreysen skeer, og naar Postvognene eller Forspændede bestilles. Dog skal af hver Rixdaler Postpenge, som bli rer betalt for Extraposter, Courerer og Stasetter, betales 3 Sk. Danske til vor Post=Casse, og til samme, efter hver Qvartals Forløb, af Postbetienterne indsendes Beløbet af det, som de udi har været at beregne. J øvrigt skal til Postmesterne betales, i Vognmesterpenge, ved ordentlige saavelsom Extraposter, for hver Vogn 4 Sk. Danske, og til Postillionerne i Drikkepenge, ved de ordinaire Poster af hver Passagier for en Station 8 Sk. Danske, men ved Extra posterne for hver Vogn a Milen 8 Sk. Danske, og samme skal Couriererne ogsaa betale, og disse Drikkepenge skal ogsaa betales af dem, som efter Passe eller i andre Tilfælde skal forskaffes frie Postvogne fra Vore Stæder. 23.) Jngen Retourvogne skal mere finde Sted, og derover, Al. Pabetienterne, omendskiønt de ville betiene sig, af Retour postvogne og Postheste, og derom maatte treffe en Forening, dersom de ville undgaae den i denne Forordning fastsatte Straf, være pligtige til, ikke at lade Passagererne længer bie paa en Station, eller at befordre dem senere, end den foreskrevne Tid er, da de alle Tider skulle betale de fulde Postpenge. Men dersom nogen forlanger en Extrapostvogn eller Forspand til Stations= eller Bi pladse, og vil reyse tilbage igien med samme, saa skal Postmester ne føye dem derudi, og naar Passagererne i saadanne Tilfælde reyser samme Dag tilbage igien, betaler de for Retouren en Tredie Deel mindre end for Henreysen i Postpenge, men i Drikke pinge til Postillionerne betaler de ligemeget; hvorimod de, som vil blive længer borte, og beholde Postvognene eller Forspændene, hos sig, ere desuden endda forbundne til, foruden frie Stalderum og Forring til Hestene, at betale en Postillion for hver Dag til hans Underholdning 24 Sk. Danske, og til Postmesteren ligesaa meget i Vartpenge for hver Hest. 24.) Paa det at det og saa meget mindre maae fattes paa Midler, uden Ophold at befordre de Reysende, efter denne Forordnings 3die sphi Forskrift, saa forordner vi herved, at de i Stæderne under vore Oberbetienteres og Magistratspersoners Jurisdiction staaende Borgere og Jndvaanere, som ere Vognmænd, eller og bortleyer deres Heste, Vogne og Karle for Penge, samt de i Byerne paa Landet og Kirkesognerne boende Bønder, under 10 Rdlrs Bøder skulle være pligtige til, naar Postbetienterne i Nødsfald forlanger det af dem, at befordre de ordinaire, agende, og Extraposter, som bliver dem anviste, og at komme Postbetienterne til Hielp med de fornødne Vogne og Heste. Vore Betientere og Magistratspersoner skulle ogsaa ved fornødne Tvangsmidler strax tilholde og tringe dem til Lydighed, som maatte undslaae sig herfor, og efter Postbetienternes Tilsigelse ikke maatte møde, foruden at at exequere de forbrudte Bøder, og strax efter denne Forordnings Publication, og siden ved ethvert Aars Begyndelse at lade indlevere til Postbetienterne en Fortegnelse paa dem, som i Nødsfald skal hielpe til at befordre Posterne og de Reysende. Og da de samme Pligter, som i denne Forordning ere foreskrevne de Postillioner, der staaer i Tieneste hos Postmesterne, ogsaa skal lagttages af dem, som i Nødsfald ere forbundne, at hielpe til at befordre Posterne og de Reysende, og deres Forseelser, skal ansees med de dermed forbundne Straffe, saa har ogsaa Postbetienterne i forekommende Tilfælde at tilkiendegive deres Forseelser, for deres ordentlige Øvrigheder, paa det at de kand ex Officio og summariter undersøge samme, og derudi kiende og foranstalte det, som er overeensstemmende med denne Forordnings Forskrift. I øvrigt faaer de, som i Nødsfald maae hielpe, naar 8 Sk. Danske af hver Rixdaler ere fradragne forPostbetienternes Umage, alle Postpengene, som Postbetienterne skulde have nydt, dersom de havde forrettet Postreysen med deres egne Heste; dog skal Bønderne i Amtet Rendsborg, og i de øvrige Egne, hvor der ikkun falder smaa Geest=Heste, ikkun for 2 Heste, faae den Betaling, som ellers bliver gotgjort for en Posthest, og derhos være pligtige til, at levere de Heste, som efter denne Proportion udfordres. 25.) Ellers har vi vel den allernaadigste Tillid til vore Ober og Under=Betientere, at de efter deres Pligt drager Omsorg for, at Veyene bliver satte i tilbørlig Stand og derudi holdes ved lige, siden Posternes og de Reysendes gode Befordring meget kommer an paa Veyenes Beskaffenhed. Vi befaler imidlertid, at vore Postbetientere skal indhente flittig Kundskab om deres Beskaffenhed, og derom Tid efter anden indsende Beretning til vort GeneralPostamt. 26.) Vi forordner ogsaa videre, at det skal være Postillionerne saavel ved de ordinaire agende, som Extraposter, Courerer og Stasetter tilladt, at kjøre paa Konge=Bi= og Feld=Veye, samt have Nøgel til de lukte Slagdomme og Hekke, som derpaa maatte findes, ligemaade der at kiøre over ureedte Agre og Enge, hvor der ikke findes gode Biveye, saa længe til de ordentlige Lande veye ere blevne satte i god Stand af de Undersaatter, som dertil ere forbundne, uden at de derfor maae tiltales, pandtes, eller voldsom medhandles. Vore Betientere og Magistratspersoner har ogsaa, efter Postbetienternes Angivelse, ex Officio strax at foranstalte, at de Grøfter, Diger og Huller, som ere gjorte til Kiørselens Forhindring, bliver ned og tilkastede. (Resten følger.)