Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-10-22
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J det 11te Møde. den 10 October anmeldte Præsidenten, at han fra 93 af Hovedstadens Jndvaanere havde modtaget et Andragende om, at Retten til at benytte hvilkensomhelst Præst ved Confirmation, Altergang m. m. ogsaa maatte tilstaaes ihenseende til Daaben, - samt at han fra 36 andre af Kjøbenhavns Jndvaanere havde modtaget et lignende Andragende. - Assessor Algreen-Ussing foredrog derpaa et Forslag om begge de danske Provindsialstænders Forening, hvorhos Proponenten bemærkede, at han havde ladet omdele til enhver af de Deputerede et Exemplar af det af ham i d. A. udgivne lille Skrift, der indeholder benævnte Forslag. Justitsraad Povelsen bemærkede hovedsageligen, at der ikke gives faa Forandringer i bestaaende Forhold, som have deres lyse Sider, uden at de just derfor fortjene at anbefales eller søges fremskyndte: til saadanne Forandringer henhørte efter hans Anskuelse den, hvorpaa det forelagte Forslag gik ud. Bankdirekteur Bang formeente, at Stænderne ei vilde kunne vedligeholde den Betydning, som Kongen selv har givet dem og som de første Stænderforsamlinger virkeligen have havt, naar de bestandigen skulde blive adskilte. Det var overhovedet hans faste Overbeviisning, at det er en daarlig og fordærvelig Tanke, som stikker bag Manges Stemning imod Foreningen, at de betragte Stændernes Betydning og Kongens Magt som modsatte Ting. En Forsamling, valgt af Grundbesiddere og mellem Grundbesiddere, vil altid slutte sig til den lovlig bestaaende Regjeringsmagt. Den vil vel med sanddru Frimodighed kunne andrage paa, hvad den meener der kan være at rette og forbedre i Henseende til Regjeringens Førelse, men den vil paa den anden Side danne et Modværn mod de sørgelige Forvildelser, som have bragt saa megen Ulykke over andre Stater. Den væsentligste Grund, Man har anført mod Foreningen holdes almindeligen den for at være, at det vilde være politisk urigtigt, at Regjeringen forenede den holsteenske og slesvigske Stænderforsamling, og at Foreningen derfor eiheller kan tilstedes i Danmark. Men - yttrede Taleren - skulde Forsynet endog lade det komme dertil, at Arvingen til Danmarks Trone et længer er Arving til de Dele af Hertugdømmet Holsteen, hvor en anden Arvefølge skal gjelde, saa er det efter min Overbeviisning langt snarere at vente, at den øvrige Deel af Holsteen, for hvis Vedkommende Arvefølgen er den samme som i Danmark, vilde ønske at blive under det danske Kongehuus i Forening med Hertugdømmet Slesvig, end venteligt er, naar en hele Folkets Tænkemaade modstræbende Adskillelse, af begge Hertugdommenes Stænderforsamlinger har bidraget, Sit til Aar for Aar at løsne det Broderkjærlighedens Baand, som skulde knytte Hertugdommene til Danmark. Ogsaa Steenfeldt, Wegener, Salicath, Kundtzon, Nye, Reventlow, Hempel (hvilken Sidste bemærkede, at det, naar det oplystes, hvormeget der ved Foreningen vilde vindes i Henseende til Tid, Besparelse og Almeenaandens Oplivelse, vel kunde haabes, at Regjeringen vilde indvilge samme. Ved Afstemningen, der efter Justitsraad Povelsens ovenanførte Forlangende skete ved Kugler, erklærede 58 St. sig for og 10 imod en Committees Nedsættelse. Efterat det var vedtaget, at Committeen skulde bestaae af 5 Medlemmer, bleve hertil valgte: Bang, Tutein, Haagen, Svane og Drewsen. - Til at prøve Udsings Forslag om Danmarks Finantsvæsen besluttedes eenstemmigt, at der skulde nedsættes en Committee, og til dennes Medlemmer valgtes: Tutein, Treschow, Lerche, Herforth og Bang. - Procurator Nye forelæste derefter et Andragende fra Kæmner Schöne i Vordingborg angaaende et andet Skatteligningssystem for Kjøbstæderne, men med 67 St. mod 1 bestemtes, at ingen Committee skulde nedsættes. Provindsialstænderne for Nørre-Jylland. Stændertidendens Nr. 106123 indeholde: Sagen ang. Laurits Borbergs Forslag om Oprettelsen af et Fyr paa Hanstedbolmen; - ang. Proprietair Nyholms Forslag om Offentliggjørelse af Regnskaberne for Amtsrepartitionssondene; - ang. Kammerraad Aagaards Forslag om Udvidelse af den Hobro Kjøbstad tilstaaede Toldstedret; - ang. Prokurator Seidelins Forslag om Modification af de ved Frdn. af 6 April 1832 for Kjøbstæderne givne Bestemmelser om Afskaffelsen af halmukkede Tage; - ang Auditeur Roulunds Forslag om Grændserne for Politicts Myndighed til Huus inqvisition, Committeen (With Nyholm, Rummelhoff, havde indstillet, at Hs. Majestæt Kongen vilde lade udarbeide og forelægge Stænderne Udkast til en Lov, der bestemte Betingelserne for og Formerne ved Huusundersøgelse. Den kongelige Commissarius yttrede, at han troer, under den indledende Behandling af nærværende Sag at have tilstrækkelig godtgjort, at det Factum, som har foranlediget Propositionen, ikke indeholder nogen virkelig Grund for Ønsket om en ny Lov angaaende Huusinqvisition. Committeen har imidlertid ikke taget mindste Hensyn til de af ham meddeelte Oplysninger, men gaaer ligefrem ud fra den Forudsætning, at den ommeldte Høiesteretsdom har gjort Besiddelsen af den Huusfred, hvoraf Borgerne for troede sig i Besiddelse, vaklende, og derved fremkaldt en Foruroligelse hos Folket, der skal gjøre en ny Lov fornøden. Commissarius kunde ikke erkjende, at en saadan Foruroligelse har fundet Sted, og mener, at den i alt Fald kunde hæves ved Oplysning om Sagens Beskaffenhed. Der fandt aldeles ingen Undersøgelse Sted af nogen Pult eller noget andet lukt Gjemme; men efterat den Politieassistent, der afholdt Forretningen, i Forbindelse med Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, havde gjennemsøgt endeel kasserede Manuskripter, der laae i en Kurv under hans Skrivepult, samt endeel Papirer, der vare henlagte over samme, fandtes det eftersøgte Manuskript blandt de sidste, hvilket Redacteuren selv overleverede bemeldte Embedsmand. Committeens Jndstilling bifaldtes ved Afstemningen med 46 St. mod 3, ligeledes billigedes med 35 St. mod 14 et Amendement af Ole Kirk, der gik ud paa, at der efter Ordene og Formeerne ved indskydes: enhver af Justitien eller Politiet foretagende Huusundersøgelse; - ang. Overkrigscommissair Christensens Forslag om Forandring i Lovgivningen om skadeligt Vands Afledning og Prokurator Petersens Forslag om Afbenyttelse af Vand; - ang. Forligelsescommissair Kolbyes Forslag om en forandret Jnddeling i Lægdsdistrikterne; - ang, det fra endeel Præster i Viborg Stift indgivne Andragende betræffende Offers Afskaffelse i Kirken samt Forandring til Præstepenge (Committeens tvende Jndstillinger forkastedes med 29 St. mod 17 og som Følge deraf blev ingen Petition i denne Sag at indgive); – ang. Etatsraad Brink=Seidelin og Oberst Brocks Forslag til Kjøbstædernes Beskyttelse i deres fortrinlige Rettighed til Haandværksbrug (ogsaa i denne Sag forkastedes samtlige Jndstillinger og Amendements, saa at ingen Petition blev at indgive); - betræffende Udkast til en Forordning for Danmark ang. Jndførelse af en Skyldsætning af Jordeiendomme m.v. Tildragelser. Fra Eldbo, Brusk og Hollmanns Herredscontoir i Fredericia udloves en Belønning af 10 Rbd. til den, der kan lede paa sikkre Spor til den, som i dette Efteraar i een Nat i Wiuff Sogn har afskaaret Hale og Manerne af 15 Heste, tilhørende een Mand.