JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Creditorerne i Stervboet efter: 1) Fæstegaardmand Peder Jørgensen Tærsker og Hustrue, Karen Larsdatter af Nr. Kirkebye, 2) Selveier=Parcellist Peder Olsen i Lammeløv, 3) Fæstehuusmand Peder Nielsen Ræv og Hustrue Karen Olsdatter af Taarup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og bevise deres Krav. Schiørringsgaard paa Falster, den 14de Septbr. 1831. A. Jørgensen. Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer, Il under Sorøe Birks Skiftejurisdiction, nemlig: 1) efter afdøde Aftægtsmand Christian Hansen af Fjenneslevmagle og ligeledes afdøde Hustrue Maren Hansdatter, 2) efter afdøde Jndsidder og Kleinsmed Schrøder af Alsted; 3) efter afdøde Jndsidder og Smed Hans Hansen af Alsted; 4) efter afdøde Jndsidder Jens Nielsen af Braabye; 5) efter forhen afdøde Jndsidder Peder Larsens afdøde Enke Charlotte af Ørslevvester, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres 6) efter afdøde Aftægtsmand Jens Jørgensen af Steensmagler Krav for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes med lovligt Varsel Arvingerne efter de under No. 1 og 4 anførte Afdøde, Aftægtsmand Christian Hansen af Fienneslevmagle og Jndsidder Jens Nielsen af Braabye. Sorøe, den 16de Septbr. 1831. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afdøde Ul Enkefrue, Generalanditeurinde Abel. Margrethe Flors, født Schnitters Boe, ollde inden 12 Uger anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, som Executor af Testamentet. Kiøbenhavn, den 21de September 1831. Hegermann-Lindencrone.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved vedkommende Retter ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i afgangne Commandeur=Capitain i Søe=Etaten og Ridder af Dannebrogen Hans Mossin, Eier af Marienberg eller Viintappergaarden under Van gede i Gientofte Sogn, og efterlevende Enke Mini, fød Hüns, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede, som committeret Skifteforvalter paa det grevelige Bernstorffske Gods. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de Septbr. 1831. C. D. Bruun, boende i Dronningens Tvergade. No. 401, Litr. A.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Lands=Over= samt Hof= og Stadsrets=Procurator Jacob Ferdinand Wilse, boende i Studiistræde No. 93.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 66 - 1830 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Professor ved Kiøbenhavns Universitet Henrich Gerner von Schmidtens Stervboe, indkaldte med saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med løv 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre ligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 16de September 1831.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Ved Proclama, som er læst inden Holsteinborg Grevskabs Birk den 16de 20 d. M. og vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre efter afdøde Gaardmand og forhenværende Pranger Christen Larsen i Wensløv, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Holsteinborgs Grevskabs Birks Contoir, Rude, den 17de September 1831. Klumer. Binden Overretten, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter ved Døden, Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Underret og vil blive læst afgangne Arvefæstegaardmand Hans Pedersen i Sønderbye under Stam deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere huset Selsøe, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere bekiendtgiøres. Selsøe, den 16de September 1831. Hjort. og snarest mueligt vil blive læst ved Lands Overretten i Wiborg, er Ved Proclama, der i Dag er læst inden Tyrsting og Wrads Herreders Ret Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter Ungkarl Peder Andersen i Hjortvang, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thorsting-Wrads Herreders-Contoir, den 14de September 1831. Wittusen.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
polen. Fra den Polske Grændse den 14de September. -J Warschau var man aldeles ikke fattet paa det store Slag, der havde Warschaus Jndtagelse med stormende Haand til følge De fleste volske Tropper synes at have været paa Marschen, for at udføre en stor Operationsplan. Hovedstaden var derimod for største Deelen blottet for regulært Militær, og man haabede, at det tilbageblevne Artillerie vilde være i Stand til at forsvare sig i det mindste i fjorten Dage. Udfaldet beviiste, at man her i har taget feil. - Den Rolighed, der nu hersker i Warschau er af et Slags, som intet Godt varsler. Ifølge Privatefterretninger skal Tallet paa deved Warschaus Storm Omkomne have været langt større paa begge Sider end hidtil angaves. Man taler om 30,000 Døde og Saarede, blandt hvilke en tredie Deel Polakker. Om den Polske Armees Bevægelser og Hensigter ere Rygterne forskjellige; det exalterede Partie synes endnu ikke at have opgivet al Haab. Man beregner Totalstyrken af alle Polske Corps endnu til Tredsindstyve Tusinde Mand, der troe sig i Stand til at byde Russerne Spidsen, især dersom disse nødes til at lade en Garnison af Tyve til Tredive Tusinde Mand blive i Warschau En stor Ulykke vilde endnu forestaae Polen, dersom Kampen skulde begynde paa Nyt, og saa meget meer, da intet heldigt Udfald er at haabe for de tappre og Ulykkelige Polakker uden fremme Hjelp, - som vilde have en blodig Krig til følge!
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Et Berlinsk Blad (die Bossiske Zeitung) indeholder den Efterretning, at den Polske Armee har vægret sig ved at indlemmes i Warschaus Capitulation; tvertimod har den trukket sig tilbage hiinsides Plock, og draget langs med den Preussiske Grændse det er dens Agt, enten at søge Tilflugt i Preussen, eller kaste sig ind i Litthauen. Gen. Krukowiecki, der er indbefattet i Capitulationen, har nedlagt sin Dictator=Myndighed i Rigsdagens Hænder, og drager til sine Landsmænd i Modlin. Han har lovet Feldtmarskal Paskewisch at anvende al sin Jndflydelse, for at overtale den Polske Armee til at tiltræde Capitulationen.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Den i Dag hidkomne Preussiske Statstidende har ikke medbragt det Mindste fra Polen.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Tyrkiet. Den østerrigske Jagttager indeholder følgende Brev fra Constantinopel, den 25de August.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Sultanen, der siden Hjemkomsten fra Adrianopel holdt sig indesluttet i sit Serail, og i rum Tid aldeles unddrog sig Publikums Øine, har nu atter begyndt at vise sig for Hovedstadens Beboere. Anledningen dertil var Ordenshøitideligheden. Sultanen i har nemlig stiftet en ny Orden, der bestaaer af fire Klasser og hvori første Gang optoges 38 Candidater. Jfølge Efterretninger fra Skutari ere de Tyrkiske Tropper, der havde besat Byen, den 18de August formodentligt blevne overfaldne af Skutaris Jndvaanere, i Forbindelse med de der skjulte albanesiske Soldater, og nødte til, atter at forlade Byen. Jfølge de samme Efterretninger havde Storveziren, paa sin Marsch til Bosnien, allerede passeret Pristina, men var ved Kossova stødt paa et talrigt Corps Bosninker, som, efter en heftig Fægtning havde tvunget ham til at trække sig tilbage. Den Tyrkiske Statstidende, som Sultanen længe havde pønses paa, er nu omsider kommen i Stand. Rigshistoriograpden Eft af Efendi er allerede udnævnt til dens Director. Dette Blad, skal redigeres i det tyrkiske og franske Sprog, og foruden politiske Efterretninger ogsaa indeholde Firmaner og andre officielle Actstykker, hvis Udbredelse er Regjeringen magtpaaliggende. Den Franske Redaction er overdraget til Hr. Blacque, hidtilværende Redacteur af Courier de Smyrne, hvilket Blad nu er ophørt. Efter den sidste Jldebrand i Pera ere hyppige Forsøg til Brand stiftelser skeete i Constantinopels forskjellige Quarterer. Adskillige Gange er Jlden virkelig kommen til Udbrud, men blev strax slukket, da Veiret var aldeles stille. Regjeringens Bestræbelser, at komme Brandstifterne paa Spor, have været frugtesløse. Men hvad der meest foruroliger denne Hovedstads Beboere er Constantinopels og Omegnens betænkelige Sundhedstilstand. Foruden Cholera har Pesten grebet betydeligen om sig, og allerede bortreven mange Offere. Ogsaa andre af Rigets Provindser hjemsøges af ondartede Sygdømme; i Mecca har Cholera forvoldet strækkelige Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
London, den 18de Septbr. The Times melder, at, ifølge de sidste Blade fra Portauprince, af 28de Junt, var Modet hos de sorte Borgere af den ny Stat, Hayti, formedelst Afbrydelsen af Underhandlingerne med Hayti stegen indtil Kamplyst, og at de stødte lige saa stærkt i Krigs basunen, for at beholde deres Nationaluafhængighed og deres Penge. som Belgierne have gjort det, siden deres "glorværdige Septemberdage." Indbyggerne have endog begyndt at høitideligholde deres Seire før de endnu ere blevne opfordrede til Kamp, og foranstaltede en Jllumination til Ære for Brudet paa deres indgaaede Forpligtelser, som om de havde tilkæmpet sig en Triumph.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Den 16de d. M. om Natten erholdt Regjeringen over Berlin Efterretningen og Warschaus Fald. Paa Fonds gjorde denne Efterretning intet Indtryk Don Pedro ventes snart hertil; Rygtet siger, at nogle Capitalister have været villige til at gjøre ham et Forskud af 800,000 Pd. St. til en Expedition mod Portugal.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
The Courier forsikkrer i disse Dage, at vort Ministerium har faaet en formelig Forsikkring fra det Franske, at Belgien inden den 1ste October skal være aldeles rømmet af de franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Conferencen angaaende de belgiske Fæstninger skal nu være bragt til Ende; derimod er man endnu ikke bleven enig om Fordelingen af Statsgielden og om Grændserne.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Luxemborg, den 14de September. Den her udkommende "Journal, indeholder følgende Artikel"Den 21de Londonske Conferenz=Protocol har til Hensigt: 1) at regulere Alt, hvad der angaaer de Franske Troppers Marsch til Belgien; 2) at erklære, at Storhertugdømmet Luxembourg, som et Tydsit Fyrstendømme, bliver udenfor enhver Condination med Belgien, og at Conferencen tilkjender Kongen af Holland og det Tydske Forbund Ret til at besætte Storhertugdømmet Luxembourg, efterdi de Forholdsregler, der sigte til Fredens Opretholdelse, ere det uvedkommende. Paris, den 17de September.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Gazette de France indeholder i Dag følgende mærkelige Artikel.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
(Af La Garette de Franco, Samedi 17de September. Le Globe, dette bekjendte Blad, der inden det blev Partielblad, var meget vel redigeret og læstes med Jnteresse, ophører, som det selv har bebudet, i denne Maaned, af Mangel paa Abonnenter. Det var St. Simonismens Organ, og dets Ophøbebuder, at denne, efter Julirevolutionen faa meget omtalte, politiskereligiøse Secte der havde grebet saa vidt omkring i Paris og derfra udsendt Emissarier til Belgien, nu nærmer sig sin Ende, en Begivenhed, der til enhver anden Tid vilde være høist ubetydelig, men i en Periode som denne, da det borgerlige Samfund saa heftigen rystes, maa være en Lykke for Frankrigen St. Simonisternes Hensigt var vel, efter deres egen Erklæring: at bygge Samfundet paa en aldeles ny Basis; men de begyndte med, i Bund og Grund at ødelægge Alt hvad der endnu nogenlunde vedligeholder Orden og Rolighed, i Særdeleshed Besiddelsesretten. Havde deres System kunnet lade sig iværksætte efter deres Plan, saa vilde det ikke være blevet et andet end en mercantilsk Sectes snæverhjertede, haarde, mod al Fremskriden fjendtligsindede Tyrannie, tingeret med en Smule forvendt Christendom, under et Theokraties Former og Prætensioner. Hele Jdeen var saa vrang og saa absurd, at man i Henseende til den kunde være aldeles ubekymret, men hvad St. Simonisterne kaldte den kritiske Deel af deres Lære, d. c. Oppositionen imod Alt, uden Forskjel, hvad der fra den forrige Tingenes Tilstand endnu sto ved Magt, var i vor Tid ikke uden Fare. Man maa lade dem den Retfærdighed vederfares, at deres Lærere - eller, som de selv kaldte dem, deres Præster - hidindtil i deres Prædikener fornemmelig henvendte sig til de dannede Folkeklasser, og kæmpede med politiske og metaphysiske Grunde; men hvo kunde indestaae for, at ærgjerrige Mennesker, under de Farer, der true Staten, ei skulle fristes til at forkynde deres farlige Lære for den almindelige Hob, som ikkun lidet vilde have ændset Sectens metaphysiske Theorie og nye Statsystem, men - fundet desto meer Behag i at plyndre Paris, og gjenoprette hvad Steten, kaldte "den naturlige Liighed. Til at begaae Forbrydelser i det Store, hører Methode og en vis Theorie, og St. Simonisternes Lære er netop af alle den, der lettest kan ophidse Mængdens Lidenskaber, og tjene allehaande Vederstyggeligheder til Paaskud; i en roelig Tid vilde Secten være et uskadeligt, blot bizarrt, Phænomen, men under politiske Uroeligheder, vorde et Redskab til skrækkelige Omvæltninger. St. Simonisterne tale ved endnu med stor Tillid og Fremtiden, men de ville ikke have opgivet deres vigtigste Organ, dersom ikke den høieste Nød havde tvunget dem dertil.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
I Gaar forkyndte Præsidenten de Deputeredes Kammer, at Reforatet angaaende Pairiet først kunde aflægges paa Mandag. Discussionen om Hr. Boissy d'Anglas's Andragende afbrødes efter Hr. Mauguins Forlangende, at ville tale om en anden Gjenstand, (det viste sig siden, at denne var Polen). Denne Deputerede behandlede Præsidenten høist trodsigt, fordi denne først vilde adspørge Kammeret, om det tillod en saadan Episode i dette Øjeblik; han raabte gjentagne Gange paa "Tyrannie" og sagde, at han ogsaa var forkjølet og at Kammeret maatte undskylde hans Hæshed. Tilsidst maatte han finde sig i, at Ministrene lovede paa Mandag, at ville give al den Oplysning, de formaaede, i den omtalte Sag. Ligeledes yttrede General Lafayette sig og paastod, at det alene beroede paa den franske Regjering om Polen skulde frelses. - Hoveddiscussionen fortsattes derpaa, (tildeels angaaende de i de hundrede Dage uddeelte Værdigheder) og Ministrene lede er mærkeligt Nederlag. Under det Foregivende, at ville redde og hevne Polen slog Pøbelen i Gaar Aftes General Sebastianis Vinduer ind (Chefer for et tillende Compagnie Fodfolk gav den dog gode Ord saa længe, indtil den gik sin Vei), brød ind i et Bøssemagerværk sted og ranede dettes Jndhold. Courier francais melder, at en Mand med Julidecorationen havde holdt en Tale til Mængden, og at denne havde givet de fleste Vaaben tilbage.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Efter Forlydende har Kongen nægtet sit Samtykke til den for reslaaede Formæling imellem Hertugen af Nemours og Dronningen af Portugal. Almue=Urolighederne under Udraabet: "Leve Polen ere, desværre, begyndte i Dag atter. Man rev General Sebastiani og Premierministeren, Hr. Casimir Perrier, ud af deres Vogne, med øjensynlig Livsfare for dem, og ikkun den bevæbnede Magt formaaede at bringe dem i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Efterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Cholera J Berlin have fra den 20de September om Middagen indtil den 21de f. M. om Middagen 27 nye Choleratilfælde yttret sig Fra Sygdommens Udbrud indtil den 21de Septbr. om Middag gen ere i Berlin 590 Jndividuer blevne angrebne af Cholera; 61 helbrededes, 315 døde og 214 ere endnu under Lægebehandling.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
J Stettin vare den 18de Septbr. 6 nye Choleratilfælde og i Danzig den 14de Septbr. 4. J Landsbyen Burow, i Fyrstendømmet Anhalt-Bernburg. døde en Tjener, som to Dage tilforn havde forladt Berlin, den 6te Septbr., i sin Faders Huus. Næste Dag bleve Faderen og en anden Huusbeboer syge, og døde inden 24 Timer, uagtet at anvendt Lægehjelp.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Af en officiel Efterretning fra Wien sees, at, endskjøndt adskillige Personer i nogen Tid ere døde med Symptomer, der meget lignede den orientalske Choleras, saa var det dog først om Natten imellem den 13de og 14de Septbr., efter tre Dages idet lige Kulde og Regn, at Sygdommen vitrede sig med Kjendemærker, der aldeles ingen Tvivl lod tilovers, at den virkelig var Cholera. Udstædelsen af Sundhedspasse er atter suspenderet. -J Wien bleve den 14de Septbr. 41, og den 15de f. M. 139. Personer angrebne af Cholera; i begge disse Dage døde 74 Patienter og 2 helbrededes.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Finland er i en strækkelig Grad smittet. I Helsingfors falde Folk døde om paa Gaderne. Smitten var bragt til Svea borg med nogle russiske Krigskibe, og angreb strax Garnisonen En Bogtrykkerlærling, som en Dag gav sig i Samtale paa Gaden, med en af Liigbærerne, bragte Smitten ind til Helsingfors, hvor han selv døde inden 12 Timer tilligemed 6 andre Personer i Bogtrykkeriet, og herfra blev den nu udbredt videre i Staden.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Udenlandske Efterretninger. Callundborg, den 20de September. "Medens vi, deels ved paalidelige Correspondenter, og deels gjennem de offentlige Blade, jevnlig faae Underretning om den Sygdom, som voldsom raser i Sjællands sydlige og østlige Egne, og tidt bortriver ikke saa Mennesker, - glæde vi os her i Byen og dens Omegn i 3 til 4 Miles Omkreds, ved en god Sundhedstilstand, og den synes ret, som om Skjebnen, der i Aarene 1827 og 1828 saa haardeligen hjemsøgte os meget med Sygdomme og Dødelighed nu vil holde os skadesløse for, hvad vi i hiine Tider maatte lide næsten udelukkende i denne Egn. - Vore Læger have, i de sidste 14 Dage, næsten ikke været i Praxis uden for Byen, og - naar undtages nogle Koldfeberpatienter - som hvert Efteraar almindelig gives endeel af - saa har Byen selv næsten ingen Syge, og ikke i mange Aar har man havt saa faa Døde her og i Omegnen, som i indeværende. Dersom altsaa den, nu rigtignok saa temmelig i vor Nærhed værende Cholera (og andre lignende Ulykker, der mueligen kunde have deres Udspring fra den sig os alt meer og meer nærmende Commet) vilde fare skaansomt med os, saa kunne vi, med Hensyn til Sundhedstilstanden i vor Egn, ikke noksom takke Forsynet for den gode Tid, vi leve i.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 23de Septbr. 1831. Hamborg 2 M. - a vista 214. - Species 313. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 11 ½ s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 83. Dito uden Rente i Sedler 87 1/2 a 88. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 164 ½ a 155 Rbd. Svenske Sedler 46 1/2 a 46 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 60. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 a 102 1/2. Dito til 4 pCt. 97 a 97 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 5te Januar 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Kiøbenhavn, den 26de September. Dampskibsposterne ankom i Fredags og i Løverdags. - Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 5. Fra den 10de til den 16de September ere 11 Kornladningen passerede gjennem Øresund; af disse vare tre bestemte til Hollandske og fem til Norske Havne; to til Bremen og een til Guernsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Fra den 17de til den 24de Septbr. ere i Hovedstaden anmeldte at være ægteviede 8 Par, fødte 41 Drenge og 23 Piger, tilsammen 64, døde 33 Voxne og 26 Børn, tilsammen 59. ere altsaa 5 flere fødte end døde. – J hiin Uge døde af Alderdoms Svaghed 7, af Brystsyge 18 ; af Krampe 1, af Svindsot 3, af Vattersot 4. - Dødfødte 2.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Ledigt Embede. Under det Danske Cancellie: Als Sognekald i Viborg Stift, efter den gamle Angivelse til Embedsskat anslaaet til 600 Rdlr., efter den nyere: a) Tienden at slaaes til 120 Tdr. Rug. 180 Tdr. Byg, 120 Tdr. Havre. (Efter Kapitels taxten omtrent 1100 Rbdlr.) b) Qvægtiende og Smaaredsel, 30 Rbdlr. c) Paaske= og St. Hans Rente 40 Rbdlr. 5) Af fire Præstegaarder tilhørende jordløse Huse 8 Rbdlr. 6) Offer og Accidentser omtrent 200 Rbdlr. 7) Præstegaarden staaer for Hartkorn 9 Tdr. 1 Skp. 8 Fdkr.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 14de September ere Postsecretair og Chef for Generalpostdirectionens danske Secretaria, samt Archivarius under Directionen, J. Obdrup, og Postsecretair samt Chef for Revisions-Contoiret for Landbefordrings- og Vandtransportvæssenets Regnskaber, T. Lange, udnævne til virkelige Cancellieraader ; Sognepræst for Harlev og Framlev Menigheder i Aarhuus Stift og Præst for Framler, Sabroe og Vester=Lisberg Herreder, I. C. Ramsing, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte Provste-Embede, og Sogn præst for Borum og Lyngbye Menigheder i Aarhuus Stift, C.N. Olik, beskikket til tillige at være Provst for de nævnte Herreder; residerende Capellan i Colding og Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift, J. S. Hertel, beskikket til Sognepræst i Thisted og for Annexet Tilsted i Aalborg Stif, samt til Provst for Hundborg og Hillerslev Herreder i Thisted Amt; Amtsprovst for Refs, Sønder og Nørre Herreder i Thisted Amt og Sognepræst for Vestervig og Aggerborg Menigheder i Aalborg, Stift, P. C. Bendix, Ridder af Dannebrogen, til tillige at være Provst for Hassing Herred; Cand. theol. H. W. Krog Meyer, til personel Capellan for Ulkebølle Menighed paa Als; Cand. juris H. C. Lillienskjold til Cancellist i Cancelliet. Den 16de, Major og Consumtionsforvalter i Viborg C. F. v. Benzen udnævnt til virkelig Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Den 19de September er Spansk Viceconsul i Helsingøer, J. A. Badin, anerkjendt som Spansk Consul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Liter a tur. Spindlers samlede Romaner, udgivne af A. P. Liunge og C. F. Güntelberg. Læseselskaberne, eller Andre i Provindserne, der maatte ønske at eie denne ligen snarest mueligt at tegne sig hos deres Bog Commissionairer i Hoved Samling for Subskriptionsprisen (1 Mk. 8 s. pr. Bind), ombedes behagevaliden, er under Pressen, og vil udkomme i Begyndelsen af October. staden eller Provindserne. - Første Bind af Spindlers nyeste Roman: Jn Bogladeprisen bliver 6 Mk. 12 s. pr. Bind.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
a venrisse ENT. Salg af et Sted med fordeelagtig Næringsvei.
Berlingske Tidende, 1831-09-26
Et i Helsinger ved Toldboden fortrinligt beliggende og til Handel ved indrettet Sted, agter Eieren tilligemed den dertil hørende Næringsvei at bortsælge. Til Oplysning tiener Følgende: 1) Stedet kan, ved aldeles Bortleie, aarligen indbringe circa 1000 Rbd. frit ; 2) kan Leie-Jndtægten aarligen forøges med 4 a 500 Rbd. r. S., naar Kiøberen vil lade opføre et Bageri i Stedets Baggaard, derefter Overslag, ikke vil koste over 2500 Rbd.; 3) bliver Kiøberen sadt ind i en god Næringsvei, der aarligen indbringer circa 3000 Rbd., og til hvis ene branche, som Skibsklarerer, har uden mindste Hinder kan vinde Borgerskab; 4) ved Kiøbets Slutning forlanges 5000 Rbd. r. S. udbetalt, og 5) Kan Kiøberen, efter nærmere Overeenskomst, erholde i sin Tieneste Resten efter Overeenskomst; det fornødne Personale, der hidindtil har været til Næringsveiens Drift. Nr. 6, hvorefter nærmere Oplysning og Aftale kan finde Sted. Reflecterende ville aflægge billetter paa dette Blads Contoir, mrkt. OHerpagtning.