Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-06-17
Af en Skrivelse fra Stiftamtmand Bull i Bergen. til Regieringskommissionen erfares endvidere følgende Omstændigheder ved ommeldte Affaire: Jndtil denne Tid - hedder det - vare vi her i Byen og Stiftet blevne forskaanede for at være Krigens Skueplads, og fra at tage umiddelbar Deel i samme. Destomere paafaldende var det for Byens Jndbyggere Natten til Gaarsdagen Kl. 2 at høre Allarmtrommen og Signalskud fra Fæstningen Frederiksberg: alt kom i Øieblikket i Bevægelse og under Gevær, ei allene Garnisonen, men og det borgerlige Militaire og borgerlige Artillerie mødte paa de enhver især forhen anviste Allarmpladse. Anledningen hertil var, at en af de militaire Piketvagter, som hver Nat patrollere, blev savnet, og da man udsendte en nye, blev allene den første Piketbaad funden paa Fiorden uden Folk. Men i det Sted fandt man Blod i Baaden og en Engelsk Pistol, samt en 12 pundig Kanonkugle, som formodentlig var kastet i den for at tilintetgiøre ethvert Spor af fiendtlig Angreb. Jmidlertid opdagede Fæstningens Skildvagter nogle Baade (man siger 4), der først vare ved Laxevog, hvor et Batterie er anlagt, siden ved Nordnæs Batterier og tilsidst endog skal have været inde ved den over Vaagen lagte Jernkiæde. Disse Baade, som ved Hielp af Mørket og den stærke Taage, der i disse Dage har betaget alle Udkik, bleve i Førstningen anseete for Bønderbaade, opdagede man først at være Engelske Barkasser eller Skibslupper, da de ved Allarmtrommens Rørelse flygte og satte Seil til. General=Kommanden var da allerede ved en Espresse fra Hollandsk Konsul Fasmer i Alvøen bleven underrettet om, at et Engelsk Krigskib var indkommet og laae i Havnen Bjørøen (1 Miil fra Byen), tonende Hollandsk Flag. Da denne Havn ligger nær ved Alvøen, troede dette Steds Eier, bedraget af Flaget, og Skibets Hollandske Bygning, at det virkelig tilhørte denne Nation, og sendte 2 Mand i en Baad for at indhente nærmere Efterretning, og da denne ikke kom tilbage, udsendte han en anden Baad med 7 Mand, som ogsaa lode sig fixere til at komme ombord, og heller ikke kom tilbage. Det fiendtlige Skib befandtes siden at være den Engelske Fregat Tartar paa 40 Kanoner. I det den efter Affairen gik til Søes, sendte den ved Solsvigen i Land et Brev til General=Kommanden med den optagne Piketvagt, der bestod af 4 Mand, hvoraf de 3. ere haardt saarede. De ankom hertil i Gaar Aftes, og befandtes at have været godt forbundne ombord. De 9 Mand fra Alvøen bleve tillige sendte i Land Den fiendtlige Fregats Hensigt var nok deels at rekognosere vor Havn, Fæstningsværker og Forsvarsmidler, deels og fornemmelig (saavidt man af de tilde anholdte Folk gjorte Spørgsmaale kunde slutte sig til) om mueligt at borttage den Hollandske Fregat Gelderland, som han troede endnu at ligge her, da det dog er næsten 14 Dage siden den gik bort. Dersom Vindstillen var vedblevet, saa at Fienden ikke kunde have maneuvreret, troer jeg ganske vist at denne næsvise Engelske Fregat havde bleven hindret fra at komme tilbage til Engelland, og i dets Sted var bleven her indbragt som god Prise. Hvad Vei, og hvorledes denne Flende saa bemærket er kommet saa langt ind paa Leden, uden at noget Signal om dens Nærmelse er gjort, derom har jeg endnu ingen Efterretning kundet erholde. Formodentlig er den indløbet Korsfiorden og gaaet siden ind af Leerosen op til Havnen i Biørøen. Men det store Spørgsmaal er, hvorledes den er bleven indlodset? Min Formodning er, at den enten selv maae have havt nogen ombord, som kiender Farvandet nøie, hvilken mueligt enten kan være en af dem, der tilforn har faret med Hummer=Byserne, hvilke alle kiende Bergens Led til Punke og Prikke, eller og mueligt, at det kan være den samme Fregat, der har opbragt den bergenske Kaper Tordenskiold, hvor han vist har fundet Folk, der var bekiendt i Farvandet, eller og at han fra Søen af har indsendt en armeret Barkasse og optaget en af vore yderste Signalposter, og truet disse Folk til at indløse sig. Bergen d. 17 Maji 1808. Ball.