JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Paa Schioldemoese Gods, under Nyborg Amt, Sunds Herred, i Staagerup Bye, er Huusmand Peder Jensens Hustrue Kiersten Hansdatter ved Døden afgaaet; og da der ved Skiftets Foretagelse, strax efter Dødsfaldet er bleven anmeldt, at den Afdøde ikke har efterladt sig andre Arvinger end 2de Halvbrødre, nemlig: 1) Hans Hansen, opholdende sig i Ringe paa Boltinggaards Gods her i Landet, 2) Niels Hansen, boende i Tøndern i Holsteen; saa indkaldes disse herved 3de Gange i Jversens Fyenske og Kiøbenhavns Berlingske, samt i de Altonaiske Aviser, at møde eller møde lade efter givne Fuldmagt, 6te eller i seeneste 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato at regne, hos mig underskrevne som Skifteforvalter paa Herskabets Vegne, da dette lidet Skifte om muelig til den Tid agtes sluttet. Schiel demoese, den 30te Decbr. 1793. H. Hansen. Da Forpagter Hr. Didrich Lind paa Dansted under Grevskabet Christianssæde i Lolland haver opgivet sit Boe til fine Creditorers Betaling, og vi til samme at administere af Ober Retten ere udmeldte, have vi under 24de, 28de og 30te December sidst registeret alt hvad i samme er forefundet og til Jndtægt opgivet, og bliver herved i allerunderdanigst Følge af Loven. og Forordningen af 26de October 1792 samtlige Boets Creditorer med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, nemlig til den 19de Februarii og 2den April næstkommende indkaldede at møde for os i Opbuds=Commissionen paa Dansted, deres havende Fordringer at anmelde og legitimere, da en ver skal skee al lovlig Behandling; til samme Tid bliver Boets Debitorer indkaldede for at afgiøre og betale hvad de til Boet skylder. Opbuds Commissionen i bemeldte Boe, den 8de Jan. 1794. Klein. . Dall.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Det begyndte Skifte efter Degnen udi Aastrup Sogn, afg. Lars Faber, bliver 12te Ugersdag fra Dato til Afgiørelse foretaget udi Idestrup Præstegaard den 31te Marti Formiddag hvilket for alle Vedkommende især for Enken og de Umyndige med deres Værger bliver tilkiendegivet af Jdestrup, den 6te Hans Pontippidan, Januarii 1794. Consistorialraad og Provst.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Efter høye Ordre bliver efterskrevne fra Lægderne paa Sorøe Academies Gods undvigte, nemlig: Martin Olesen, fød i Slaglille 18 Aar gammel, Lars Christiansen = Pedersborg 17 - Ole Hansen = = ibidem 17 - - Anders Andersen = Hauger, 22 - herved lovlig efterlyst og tilholden uden Ophold at indfinde dem i de Læge, hvorfra de ere undvigte, samt derefter at møde for Amtets Session dette Aar, naar samme holdes; ligesom og enhver derom vidende anmodes, at melde mig deres Opholdsted, og advares ey at huse eller hæle dem. Sorøe, den 15de Januarii 1794. P. Reberg. J Anledning af et udspredt Rygte, at jeg skulde være skyldig efter Giels Beviis til Procurator Ussing i Brandal, Summe 800 Rdlr., det jeg dog aldeles modsiger, overbeviist om, at jeg hverken er denne Perion eller andre ringeste Skilling skyldig, har jeg været nødsaget notarialiter at beskitte bemeldte Ussing herom, og derunder, saavelsom under et senere erhverve Tingsvidne ved Sandstøe Ting, at æske mig foreviist saadant Gieldsbrev, men Ussing har allene herom afgivet tvetydige Svar, og paastaaet at have tilgode hos mig, uden at nævne hvormeget, eller hvorfor m.v. For da at see mig selv (som enhøystaldrende Mand over 80 Aar gammel) betrygget for uretmæssigt Krav, enten i levende Live, eller mit Bo. og mine Arvinger efter mig, har jeg allerunderdanigst ansøgt Kongelig Bevilling til samtlige mine indenlandske Creditorers Jnstaldelse med 12 Ugers Varsel; thi Udenrigs har jeg aldrig staaet i Han deel eller Forbindelse med nogen. Paa denne min allerunderdanigste Ansøgning er under 15de f. M. allernaadigst resolveret: At jeg tillades ved Proclama sub poena præcium & perpetui silenen med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Christiansandske Ugeblade og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, at maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, hvad enten det skulle betales af megeterende Live, eller efter min Død, inden bemeldte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre, og skal andan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt ven Over Ret, hvorunder samme henhører.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i det Hermed tilkiendegives, at Mandagen den 24de Februarii Kongl. Amthuus paa Bergstaden Kongsberg til offentlig Licitation, og om antageligt Bud skeer, den Mindstbydende tilslagen, paa det Høi Kongelige Rentekammers Approbation, efterskrevne til Sølvværkets Drift fornødne Materialier, at leveres i det Kongelige Materialhuus, Blyet undtagen, som kan leveres i det Kongel. Oplagsmagasinet paa Strømsøe, nemlig: 600 Skpd. Blye, 4 Stkr. Seiger=Scharter. 400 - - Bohr Jern, 3 - - Frisk Pander. 50 - - Stang-Jern, 24 . - Jern=Musler. Støbe=Gods, nemlig: 12 - - Tost=Pander. 250 Stkr. Pik Jern, 48 = = Verk Pander. 20 - = Hæbarmer, 48 - - Seiten Plader. 40 - - Sciten Blik, 60 - - Taske=Laaser. 6 = = Puk Underlaager, 130 Tdr. Tiære. 15 Tdr. Tran, 1200 Pd., Barkede Huder. 1500 Alen Napdug, 420 - : Ufalsede Huder. 800 Alen Seyling, 120 - : Smurt Falset dito, 32 Ris Skyds Papiir, 200 - - Punds=Læcter. 40000 Skpd. Talg, 100 - - Mæsling=Traad. 12000 Skpd. Rafineret Svov. 16. - Chaldes 5 Fods Sli 15000 Pd. Valros Huder, bestene. 3200 - : Alunneret dito, Hollandsk klar Lim. Thi vilde de Lysthavende sig til forbemelte Tid og Sted indfinde. Oberbergamtet, den 3die Januarii 1794. Dubucum tilkiendegives herved ærbødigst, at underskrevne i Kammer=Raad Hans Wexels, som Forpagter af de Norske Cas-Fabriquer, har antaget Forvalter Friderich Wexels ved Glas-Magasiner i Kiöbenhavn til at være, fra næstkommende 1ste Januarii, Fabriqvernes Commissionaire der paa Stædet; ved hvilken altsaa alle Varers Udlevering og Afsendelse fra bemelte Oplag, saavelsom alle Indcassationers sammestæds blive besørgede. Enhver derfor som fra dette Aars Ende haver no ger med Glas-Magasinet i Kiøbenhavn at bestille, være sig Regningers og Wexlers Ind- og Udbetaling, Varers Udlevering eller hvad ander det maatte være, ville behagentlig henvende sig til bemelte Friderich Wexels, hvis Underskrift i alle Tilfælde skal allene giælde og være fuldkommen forbindende for Forpagteren, som i øvrigt herfra Stædet fortsætter Glas Handelen under det sædvanlige og almindelig bekiendte Firma : Administrationen for de Norske Glas-Verker. Christiania, den 21de December 1793. Wexels.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Den civile Skifte=Ret i Moff, lader hermed bekiendtgiøre, at den 29de October sidstleden, er her paa Stædet ved Døden afgaaen, Madame Agnethe G. Debes, som med Kongl. allernaadigst Bevilgning sad i uskiftet Boe, efter hendes den 26de September nest forhen afdøde Mand, Byefoged Jens Debes sammestæds paa Anmeldelse om Dødsfaldet, er Boet strax taget under lovlig Betryggelse og videre paafølgende BehandUng; derfore herved indkaldes alle dette Boets Debi= og Creditorer, og enhver der i saa Henseende maatte have staaet i nogen Forbindelse med afg. Byefoged Debes, enten som en Følge af hans Embede eller hans private Sager, for ved deres Anmeldelse herom inden lovlig Tid udi Skiftet at indkomme, og da derved tilligemed Boet, at blive tildeelt den Ret Loven byder. Mosk, den 10de December 1793.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Ved Skiftebehandling efter den ved Hønefossen under Ringerliges Sorenskriverie boende, men sammesteds ved Døden at gangne Bertel Olsen Riber, er iblandt andre Arvinger opgiven en Søn, navnlig: Lars Stranger Riber, som for 25 Aar siden skal være bortreist, og hvis Opholdstæd nu ikke vides; thi udkaldes herved inden den i Loven befalede Tid at melde sig for mig som competent Skifteforvalter, enten selv eller ved Fuldmægtig, bemelte Lars Stranger Riber eller hans Arvinger, for paa lovantagelig Maade at legitimere deres Arve=Ret, da hver i øvrigt skal vederfares al lovlig Rettes Pleie. Weisteen pr. Christiania, den 24de December 1793. Grevskab, er ved Døden afgaaet Ungkarl Søren Jensen Nøhr. Paa Gaarden mellem Jahre i Rammes Sogn og Jarlsberg. Boet er af mig taget under lovlig Skiftebehandling, og er opgivet at den Afdøde skal have efterladt sig en Broder Peder Jensen Nøbr i Kiøbenhavn boende. Dødsfaldet vorder herved averteret, og den Afdødes Arvinger om de maatte være flere end fornævnte Peder Jensen Nøhr, indkaldet at melde dem hos mig, og legitimere deres Arve=Ret; Ligesaa indkaldes Boets Debi Creditorer, de første at betale deres Gield, og de sidste at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, saaledes som Loven. efter død Mand paabyder. Fuhgstad ved Tønsberg, den 4de December 1793. Dessen, constitueret Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
En gammel afskediget Underofficeer, navnlig Lorenz Endvoldsen Bukval, er i ugift Stand, og uden Livs=Arvinger ved Døden afgangen paa Gaarden Nommeland i Hyllestad Sogn, under Vestre Raabøygdelaugets Sorenskriverie, hvor han har opholdt sig i 36 Aar; hans ringe Efterladenskaber er strax taget under Registering og Vurdering, men da det ikke vides hvem hans Arvinger ere, saa bliver de, der kunde formene sig at have nogen Arveret efter bemelte Afdøde, saavelsom Debi= & Creditorer herved indkaldede, da Boet intet anden Proclama taaler, at melde sig med vedbørlige Legitimationer inden den i Loven foreskrevne Tid hos undertegnede Skifteforvalter. Gaarden Klep ved Christiansand, den 20de December L. B. Thrap.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
At Kiøbmand Valentin Voss her i Byen har opgivet sit Boe som Fallit, og at vi den Anledning have straxen taget Boet under lovlig Behandling, lader vi herved gienn mede offentlige Tidender bekiendtgiøre, med Anmodning til Boets vedkommende, Debi=& Creditorer, at de ville behagelig melde sig for os med deres Anliggende, de første uopholdelig at betale hvad de pligten i dette Boe, og de sidste inden Aar og Dag fra Dato, at fremkomme med deres retmæssige Prætention, hvorefter enhver kal vederfares Ret efter Boens Tilstand. Bergen, den 12te December 1793. Gyldenkrantz, Bentzon, Assessor og Raadmand. Byefoget.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Da Urtegaardsmand Johan Henrich Thimers her i Byen, har opgivet sit Boe, som Faart, og vil den Anledning har taget samme under lovlig Behandling, saa ville det behage Boens Debi= og Creditorer, at melde sig for os med enhvers vedkommende Anliggender inden 6 Maaneder fra Dato, og al Ret skal vederfares dem, efter Boens Tilstand. Bergen, den 21de December 1793. Gyldenkrantz. Bentzon. General=Krigs Commissair Hans Didrich Monrad, som forhen har boet i Roeskilde, men derfra afvigte Aars Sommer hidflyttet til Tronhiem, er i hans her eiende og iboende Gaard ved Døden afgaaet den 14de December f. A.; thi indkaldes med 3de Maaneders Varsel, saavel hans Creditorer, som andre der i Skiftet efter ham maatte have noget at fordre, eller forestille og paastaae, at melde sig dermed hos os som Skifteforvaltere. Tronhiem, den 4de Januarii 1794. Nissen, Møinichen, Justiceraad og Raadmand i Byefoged sammmestæds. Tronhiem.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Fra Primo Januari 1794 har jeg antaget min Sön Peter Nicolay Arbo, udi min Handel, under Firma Johannes Arbo & Sön, som herved til mine resp. Cive Venners og øvrige Vedkommendes Efterretning anmeldes. Drammen, den 4de Januarii 1794. Johannes Arbo.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Constantinopel, den 17de December. Fra Persien erfarer man, at Regenten i Schiras, Giafer Han, den mægtigste af de Fyrster, som hidtil have behersket Persien deelt, er af sin Broder Mehmed Haan, bleven fordrevet. Denne persiske Fyrste, som herved har erholdt en stor Magt truer nu ogsaa de tyrkiske Grædser med et Jndfald. En langt farligere Fiende for Porten opstaaer pludselig i Acabien. Denne truer ikke mindre, end ganske at omstyrte den mahomedansk-Religion og Caliphalet, end- og i den Egn, hvor denne Religion først opkom. Denne Fiende heder Scheich Hujabi, og befinder sig i Spidsen af en talrig arabisk Stamme mellem Mecra og Bassora. Denne samme nægter Mahomeds foregivne Sendelse, Koranens himmelske Jnspiration, de offentlige Bedehuses Nødvendighed, og i Almindelighed Ceremonierne ved Gudstienesten. Han med Sine tilbede Gud under aaben Himmel i den patriarchalske Enfoldighed. Hans Fader, en 90 Aars gammel Mand, er den egentlige Stifter af denne nye Troeslære. Han har affattet den i en ordentlig Lovbog, først indført den i sin Familie, og herefter udbredt den blant sin hele Stamme, som herved allerede skal være voxet til et stort Folks Magt. Man frygter især, at disse nye Troeslærere skulle faae Lyst til, at forsøge den første Anvendelse af deres Grundsætninger hos de rige og i saa stor Anseelse staaende Stæder Mecca og Medina, og plyndre de umaadelige Skatte i de derværende Moskeer. Tillige svæver Porten mellen Haab og Frygt for det Partie, som den mægtige Jman fra Mascate derved vil tage, saasom det i denne vigtige Sag torde komme meget an herpaa.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Toulon den 26de December. Den Hastighed hvormed Fienderne ere undflyede herfra, har ikke tilladt dem, at giøre og saa megen Skade, som det ellers læt havde været dem mueligt. De have taget 8 af vore Skibe med, og efterladt de øvrige tilligemed megen Mund og Krigs=Provision. De havde ogsaa formedelst mange tusinde Royalister, som styrtede sig i deres Krigs= og Transportskibe, intet Rum tilovers. Derfor have de ogsaa efterladt henved 2000 af deres Saarede og Syge i Hospitalerne, over 200 sunde Soldater især Spaniere, og endnu flere spanske Fruentimmere. Formedelst Tummelen ere 3 af deres Skalupper strax kantrede i Havnen, som endnu er opfyldt med svømmende Døde. En Mængde Soldater af dem, som skulde dække de andres Flugt, samt et ligeledes stort Antal Royalister, er deels strax, deels først i Forgaars nedskudt paa Valpladsen. Naturen selv har forstørret Fiendens Ulykke. Fra den Tiid, da deres Flaade forlod Havnen, indtil i Dag, har en heftig Storm raset, som forhindrer dem, at komme irum Søe, og har hvert Øyeblik truet at kaste deres Skibe paa Kysterne. De fleste af samme ligge endnu ved de hieriske Øer. Vi frygte vel ikke for, at det skulde falde dem ind, at foretage en Landing sammesteds; dog have vi til al Sikkerhed, ladet et Torps Tropper af 5 til 6000 Mand, samt noget Artillerie gaae derhen. Saasom Vinden blæste saa gunstig til Havnen, er her den 24de af en anseelig Transport med Levnetsmidler, som Fienden ventede, 2 spanske Brigskibe, og i Gear igien 5 store engelske og spanske Skibe med Tropper, som vare forsamlede i det Piemontesiske til Succurs, ankomne hertil, alle i den faste Mening, at Staden og Havnen endnu var i Engelændernes og Spaniernes Hænder. Trier, den 30te December. Gandske uformodentlig har Armee-Corpset under General Grev Mercandin, som hidtil stod i Amtet Merzig, paa engang forladt den hele Egn, og saaledes er Merzig og den hele Saaregn siden den 20de hujus uden Tropper og blotstillet for Fienden. For Merzig ved Annuen Capellet og Missionskreuge havde Østerrigerne 2 vigtige Skandser, hvilke de have forladt i samme Stand, som de vare. Fra hiin Egn. flygter man med sine Eiendele hertil. Hvad der forestaaer os her, er ikke at oversee. Vi vente snart med Frygt, snart med Beroeligelse vor videre Skjæbne. Saar er ubedækket, og fra Nederlandene over Luxemburg see vi vore Forsvarere i Møde.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
London, den 3die Januar. J Plymouth ligger nu en Flaade af 30 Krigskibe, som deels ere revarerte, deels udrustede. Fra Grev v. Moira- og Admiral Macbridels Flaade hører man ligesaa lidet, som fra den under Lord Howe, og Projectet paa St. Malo &c. synes at være opgivet. En Escadre af spanske og engelske Krigsskibe passe nu paa en fransk Koffardiflaade, som ligger i Havnen ved Tunis. Uenighed imellem Engelænderne og Spanierne skal have foraarsaget, at de Franske have tilbageerobret Mole St. Nicola paa St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Paris, den 6te Januar. Den forhen saa berømte Marskal Luckner er nu ogsaa den 4de hujus bleven dømt til Døden af Blodretten og aflivet. Han var fød i Camp i Bayern, var 72 Aar gammel, commandeerte i syvaars Krigen et Corps ved den hannoverske Armee, gik efter Freden i fransk Tieneste med Generallieutenants Rang, blev siden Revolutionen Marskal, og commanderte en Chef i Aaret 1792 Rhin= og Nordarmeen. Han blev overbeviist, (?) at have været Ophavsmand, eller Medskyldig i en Sammensværgelse, som var indgaaet imelsom Ludvig V., hans Ministerium, adskillige franske Generaler og de udenlandske Fiender, hvilken gik ud paa, at lette ved alle muelige Midler Jndmarchen for de forenede Magters Tropper i det franske Gebeet, og at begunstige deres Vaabens Fremgang ved at overlevere Grændsefæstningerne. Luckner lod sig, (saaledes heder det i AnklagelsesActen) bedaare af Hoffets constitutionelle Creaturer, hvilke benyttede sig af hans Uerfarenhed i det franske Sprog, og forledede ham til Skridt, hvis Følger han ikke indsaae. Du mourier styrtede ham først, og han privatiserede derpaa i Strasborg. Havde han forblevet der i Rolighed, havde man maaske glemt ham. Men da han for nogle Maaneder siden indkom med en Petition angaaende hans Pensions Udbetaling, som var standset, bleve de gamle Krøniker igien oprippede og han overleveret til Revolutions=Retten. Han gik Døden i Møde som en Mand, men bevidnede til det yderste sin Uskyldighed. Hans forhen værende General=Adjutant Castines Søn, 25 Aar gammel, havde samme Skjæbne. Luckuers Gods i Frankrig er bleven confisqueret. - Forbittrelsen mod den engelske Minister, Hr. Pitt, er over hele Landet saa stor, at man paa mange Maader og forskiællige Steder udsser den over hans Billede. - Efter de nyeste Beretninger ere Royalisterne i Vende nu saaledes blevne slagne, at man ikke meere har at frygte for dem. De toullonske Royglisters Møbilier blive vurderede for 2 Millioner. Af disse og af den Million, som desuden var bleven lovet Armeen, har hver Soldat, fra Generalen af til den Gemene, faaet en lige Summe af 100 Livrer. Spanierne have egentlig opbrændt 9 franske Linieskibe i Toulon, og Engelænderne have taget 4 med sig. For at erstatte denne Skade, er blant andet deresteret: J Toulon og alle Havne i Middelhavet, skulle strax bygges saa mange Skibe, som Verfterne kunne rumme. Dertil maae Reprasentanterne i de sydlige Departementer, strax sende Tømmer og alle til Skibsbygning tienlige Materialier til Toulon og Marseille. Repræsentanterne i Departementet Mont=Blane Kulle ligeledes sende det Træe, som de lade falde i dette Departement, derhen. Alle Muurarbeidere i Var= og omliggende Departementer ere opbudne, til at reparere Havnen og opbygge National=Bygningerne igien. Alle Arbeidere, som forstaae Skibsbyggeriget, skulle seen des til Toulon, og alle Skibsbyggere, Seilmagere &c. ere beordrede til at arbeide i forskiællige af Republikens Havne.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Repræsentanterne i Toulon skulle nedsætte en Commission af 3 Medlemmer, som skulle undersøge Galeislavernes Processer, og indsende deres Tanker og samme til Conventen. Den Galeislave, som forbrændte Hænderne for at slukke Tiærefadene, der truede at antænde et National-Etablissement, skal strax sættes i Frihed og for det første gives en Foræring af 600 Livrer. - J Gaar blev Maleren David udvalgt til Præsident i Nationalconventen. - Fra Savenay meldes, at Engellænderne og de Emigrerte nu have ladet det Project fare, at giøre Landgang paa de franske Kyster. Adskillige Royalister, som havde adspredt sig, ere blevne fanget, og meer end 200 af dem henrettede. - Flaaden i Brest er nu 25 Krigskibe stærk. De flygtede Maynzer Patrioter have i Conventen forlangt Understøttelse, for at kunde vende tilbage til Rhinarmeen, og samme er bleven dem bevilget.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Manheim, den 8de Januarii. Franskmændene havde virkelig om Morgenen den 5te d. M. trukket sig tilbage, men ikke for at forlade denne Egn, thi om Aftenen indtoge de igien deres forrige Stilling. J Gaar er en Deel af Franskmændene rykt ind i Worms. Deres Forposter gaae til Rhein=Turkheim. Den Kongel. preussiske Armee har i bedste Orden trukken sig tilbage med Oppenheim og Maynts. Prindsen af Hohenlohe er i Guntersblum, og Hertugen af Brunsvig i Oppenheim; men en Deel af hans Armee sammesteds skal, som det heder, være gaaet over Rhinen, for at støde til Troppe-Cordonen paa denne Side. De Franskes største Magt, som giør Bevægelser mod den Kongel. preussiske Armee, trækker sig hen mod Biergene. Overalt hvor de komme hen blive de meest for muende Jndbyggere bortførte som Gidsler. Paa mange Steder klager man ogsaa meget over Plyndringer og andre Voldsomheder. J nogle Dage have Franskmændene viist sig hyppig i den os ganske nær liggende friesenheimske lille Skov. Man mærker dem ogsaa meget stærk i Egnen af Mundenheim.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Paa første Sted gjorde de Keiserlige Husarer i Forgaars nogle til Fanger.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Maynts, den 8de Januarii. Hertugen af Brunsvig har slaget Franskmændene ved Dorn-Dunkirchen, og Prindsen af Hohenlohe i Forbindelse med General Rüchel ved Obernheim, drevet dem 2 Mile tilbage, og frataget dem 8 Kanoner samt 2 Haubiiser. Ste kal havde trukket sig noget tilbage, hvorved Jndbyggerne i Egnen der er satte i stor Skræk, men efter anførte SeiereEfterretning kan man slutte, at den tredie franske Colonne, som rykker frem over Hundsrucken, maae af sig selv trække sig igien tilbage, da især Szekuly og de chursachsiske Tropper ere rykte frem indtil Werrstadt. - Et lidet Detachement Franskmænd er rykt ind i Birkenfeldt. - J Forgaars og i Gaar har man indbragt anseelige Transporter franske Krigsfanger hertil. Herfra ere igien mange Kanoner med dertil høvende Munitions=Vogne afgaaede til den forstandsede Corden.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Wien, den 3de Januarii. Efterretningerne om vort wurmserske Corps ved Rhinen, og om vore derværende allierte Troppers derpaa fulgte Tilbagetog, ere os vist nok ikke behagelige; men man vil for Fremtiden stille en meget frygtelig Magt, hvortil Planen allerede er udkastet mod de fortvilede Fiender, som det stedse har været vanskeligt at overvinde. Efter denne Plan skulle, som man forsikrer i Marts Maaned paa den Side ved Nederlandene, henved 200000 Mand være samlede, hvilke i 2 Afdelinger skulle rykke frem mod den franske Hovedstad, De nederlandske Grændser skulle blive bedækkede ved meere end 100000 bevæbnede Bønder, og ved 30000 Soldater, Fæstningerne. Ved Rhinen skulle 100000 Mand søge at trænge ind i Lothringen, og 70000 Mand skulle blive tilbage langs med Rhinen, for i Nødsfald at kunne understøtte saavel disse, som de nederlandske Armeer. For til den Ende at tilveiebringe det fornødne Forstærknings Mandskab, skulle, som der siges, for vor Deel blive paa nye oprettede 40000 Mand i Ungarn, og 60000 i de øvrige Arvelande. I Ungarn gaae derfor Hvervingerne allerede ivrig for sig. - Siden sidste Postdag tales her vel ogsaa meget om Freden, men man seer ikke, hvorledes samme, uden ganske at forandre de mellem samtlige Allierte aftalte Betingelser, kunde saa hastig blive bragt i Stand. J Gaar er fra Jtalien bleven bekiendt at Engelænderne, Spanierne og Neapolitanerne have igien forladt Søestaden Toulon. Denne Tildragelse er vist meget ugunstig for det Kongel. Partie i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Maynz, den 10de Januarii. J Forgaars fra Kl. 11 om Formiddagen til Kl. 4 om Eftermiddagen hørte vi en vedholdende stærk Kanonade, og de 3 her liggende Kongelige Garde-Batailloner fik hastig befaling, at brække op til Positionen ved Nierstein. Endnu førend den ankom, fik de allerede den Efterretning, at Fransk mændene, som vare rykte frem i 2 Colonner, for at brække igjennem Tordonen ved Guntersblum, Alzeli og Treutnach, vare af Hertugen af Brunsvig selv blevne angrebne, og samme Øieblik drevne tilbage. Om Aftenen rykkede de Kongelige Garde-Batailloner igien herind, og tillige ankom Bekræftelse paa Udfaldet af denne lykkelige Tildragelse. Fienderne retirerte saa hastig, at kun vort Cavallerie ved at sætte efter dem, fik nogle Officerer og meer end 100 Mand til Fanger.