JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
J Talens videre Løb berørte Ørsted først de Beslutninger, Kongen havde taget i Anledning af de sidste Stænders Betænkninger, blandt hvilke han fornemmelig dvælede ved Forslaget og stænderske Comiteer, hvis Opgivelse han beklagede. Dernæst gik han over til at omtale de nye Lovforslag og navnlig Forslaget og Jndførelse af almindelig Værnepligt, ved hvilken Leilighed han søgte at gjendrive den Jndvending at det var paa Skrømt at Lovene havde sat Bondestanden lige med de øvrige Stænder, da Undtagelserne synes udfundne for at kaste Byrden fra disse paa hiin Stand. Han bemærkede i denne Anledning, at Lovudkastet har en Mængde Undtagelser, som fornemmelig ere beregnede paa Bondestandens Tarv, da f. Ex. de ved SkolelærerSeminarierne Dannede have ikke mindre Frihed, end de, der efter mange flere Aars Studier have aflagt de videnskabelige Prøver ved Universiteterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Trykkefrihedsselskabet afholdt i Fredags Aftes en Generalforsamling, der var meget talrigt besøgt, Etatsraad Hvidt fungerede som Dirigent. Bestyrelsens første Jndstillingspunct gik ud paa at indgive en særskilt Petition til den jydske Stænderforsamling, om at den allerunderdanigst vilde indgaae til Hs. Majestæt Kongen med en Besværing over det kongelige danske Cancellies Fremgangsmaade ved at supprimere censurfrie Blade; Formanden, Høiesteretsadvocat Lehmann, motiverede Jndstillingen, der forsvaredes af Magister Monrad, og som ved Afstemningen antoges eenstemmigt. - Det andet Jndstillingspunct gik ud paa at petitionere Nørrejyllands Stænderforsamling om, at andrage for Hs. Maj. Kongen om Ophævelsen af Pl. 2den Octbr. 1810, Fr. 27de Septbr. 1799 §20, Pl. 1ste Novbr. 1837 § 1, Reskr. 23de Octbr. 1795 og Pl. 18de Octbr. 1805, eller hvis den under 8de Mai d. A. befalede nye Trykkefrihedslovgivning ikke skulle giøre dette Andragende overflødig, da enten fraraade dens Emanation eller dog andrage paa at de ovennævnte Bestemmelser ikke fik Plads i den. Ogsaa dette Jndstillingspunct, der efterat være motiveret af Formanden, forsvaredes af Cand. Hage, antoges eenstemmig. – Endelig androg Bestyrelsen, paa, at det overlades den snarest muligt at besørge de ovennævnte Petitioner Stænderne tilstillede, hvilket ogsaa antoges. - Hermed hævedes Generalforsamlingen efterat Formanden havde opfordret den til at bringe Dirigenten sin Tak, hvilket skete med megen Acclamation, og derpaa skiltes man ad efterat et Leve var udbragt for de Syv. (B. T.)(Corresp.) Kjøbenhavn den 13de Julii. En Menighed i det sydlige Sjælland skal have indgivet Klageover sin Præst, – i hvilken Anledning er os ubekjendt. Af de Hr. Kammerraad Lottoinspecteur Riise, Etatsraad, Høiesteretsadvocat Blechingberg, Dr. med. Ballin, Mag. art. Observator Pedersen, Overauditeur Holm og Cand. Bonfils er udstedt en Jndbydelse til de talrige Disciple og Venner af Prof. Nielsen, hidtilværende Bestyrer af Borgerdydskolen i Kjøbenhavn, om at deeltage i at lade præge en Medaille med hans Brystbillede. Den vil, udført i Bronce, i det Høieste komme paa 3 Rbd., og Arbeidet er overtaget af Medailleur Christensen, hvis erkjendte Dygtighed er Borgen baade for Arbeidets konstneriske Udførelse og paalidelige Liighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Den for nylig fra Brøndbyøster Sognekald afgaaede Pastor emiritus Svitzer er i disse Dage afgaaet ved Døden. Han havde erhvervet sig en vis Navnkundighed, men vi ville gjøre som hans Embedsbroder, der forrettede Jordpaakastelsen: han mælede ikke et Ord, hverken og hans Dyder eller Lyder. En anden emeriteret Præst er Hr. Pastor Faber, Udgiveren af Frihedstræet og af en Bog (see "Corsaren") om "Svine dressuren." Som velbekjendt er denne Mand flere Gange offentlig sigtet for i fuld Ornat at have redet paa en So. At han putter denne Sigtelse i Lommen, finde vi meget forklarligt, men derimod finde vi det uforklarligt, at hans forrige Embedsbrødre tie dertil. Kan det virkelig være dem ligegyldigt, at en Mand, der sigtes for paa den meest oprørende Maade at have skjændet den geistlige Embedsdragt, endnu kan, naar han finder for godt, vise sig offentlig i den eller skulle der ikke være Anledning for dem til, gjennem rette Øvrighed, at andrage paa, at han enten tør fralægge sig Sigtelsen, eller lægge Kjolen, J Kjøgebugt har en russisk Flaade, der efter nogle Beretninger skal bestaae af 12 Krigskibe, efter andre af 22, hvoraf 9 Linieskibe, kastet Anker. Linieskibene skulle være for dybgaaende, saa de nok ville komme til at omlade deres Kanoner, for at kunne passere Drog den. Hvad Bestemmelse den har, er ubekiendt; men vi ville haabe, at det ikke er saadant et venskabeligt Besøg, som det vi fik i 1807.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Befordringer. Sognepræst for Avernakøe Menighed i Fyens Stift, C. F. Kiøbye, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Aunslev og Bovense Menigheder i samme Stift og practiserende Læge i Assens S. Hempel til Districtslæge sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Ledigt Embede. Tønning og Træden Sognekald i Aarhuus Stift. Gammel Angivelse 200 Rd. (Opslaaet vacant den 6te Juli.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Nykjøbing den 15de Juli. Jaftes gav Hr. Capelmusicus Noack, understøttet af Hr. Capel musicus Mozart Petersen, paa Latinskolens Solennitetssal en Concert, der var talrigt besøgt af Byens og Omegnens Musikelskere. Dette Blads Udgiver var ved Upasselighed forhindret fra at deeltage i denne Kunstnydelse; men efter hvad der er os fortalt, skal Concertgiveren have erhvervet sig sine Tilhøreres fuldkomne Tilfredshed og Tak.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Kjøbenhavns Børscours den 12te Juli 1844. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 1/2. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 102 1/4 Rbd. - Nationalbank=Actier 133 a 133 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Kjøbenhavns Torvepriser den 13de Juli 1844. - Rug, 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 24 s.; Hvede, 4 Rbd. 56 s. a 6 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 24 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 20 s. a 3 Rbd. 64 s.; Havre, 2 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 40 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd.; Smør, Pd., 21 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 21 s. a 23 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. a 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Atter fristede jeg den tunge Skjæbne, at Natten mellem den 8de og 9de dennes næsten min hele Besætning og en stor Deel af mit Jnventarium blev et Rov for Luerne. Omstændighederne ere af den Natur, at, hvorvel de Fleste af mine Eiendele ere assurerede, Assurancesummen dog langtfra ikke kan erstatte mig det lidte Tab, da saavel endeel Kreature som andre Effecter, hvoriblandt tvende nyanskaffede Tærskemaskiner, først vare anførte paa Assurance-Policen, der skulde træde i Kraft den 15de dennes, og altsaa ikke blive mig erstattede. Stort er mit Tab, dog haaber jeg at kunne oprette det ved Flid og Oeconomi, men meget større kunde det have været, dersom ikke kraftig og virksom Hjelp havde forhindret Jldens videre Udbredelse. Vel havde den taget meget Overhaand forinden den endog opdagedes paa selve Gaarden, da alle dens Beboere laae i den dybeste Søvn, og de af Luerne angrebne Bygninger stode ikke til at redde, men der frelstes endnu, hvad der stod i menneskelig Magt, ved alle Tilstedeværendes virksomme og ufortrødne Anstrængelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Det er en Trang for mig offentligen at udtale min inderlige Tak til Alle, og til Enhver især, der trofast rakte mig hjelpsom Haand i Nødens Stund, ligesom jeg ei noksom kan erkjende de utallige Beviser, paa Velvillie og Deeltagelse, som jeg har modtaget fra saa mange Sider, for øieblikkelig at fhielpe mangen følelig Mangel, mangt et trykkende Savn. Som Udlænding, og efter et ei langvarigt Ophold i Danmark, kunde jeg saa meget mindre gjøre Fordring paa denne velvillige Jmødekommen, der ogsaa af denne Grund desto dybere føles og erkjendes af mig. Stedse vil Erindringen herom forblive levende hos mig, og Tanken om mine Medmenneskers Velvillie vil lade mig glemme det Tab, som jeg i pecuniair Henseende har lidt. Da Jlden efter al Rimelighed er paasat, er det vistnok et almindeligt Ønske, at Ophavsmanden til denne Skjændselsdaad maa vorde opdaget; det næres imidlertid vel neppe af Nogen i den Grad som af mig, da Enhver vil føle, at jeg kun derved med Tryghed vil kunne see en bedre Fremtid imøde. Ny Kirstineberg den 14de Juli 1844. F. Scheel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Søndags- og Aftenskolen for Haandværks lærlinge. Efterat denne Skole nu har bestaaet et halvt Aar, meddeles herved følgende bemærkninger om den: 60 Læredrenge have været indskrevne, hvilke, efter deres forskjellige Forberedelse, have været inddeelte i 2 Classer, som samtidigt, hver for sig, have modtaget Underviisning i de forhen angivne Lærregjenstande. Dog maa bemærkes, at Tegneunderviisningen, i den seneste Tid, indtil videre har maattet ophøre, da de Mestere, som havde overtaget dette Fag, have været forhindrede i at møde. – Elevernes Fremgang har naturligviis været meget forskjellig efter de mange forskjellige Omstændigheder, som have indvirket derpaa, blandt hvilke især bør nævnes den stadige eller ustadige Skolegang. I Vintermaanederne var denne ret tilfredsstillende, men aftog henad Foraaret saaledes, at det fandtes hensigtsmæssigt at indskrænke Underviisningen i Sommermaanederne til Søndagen alene; men selv Søndagsskolen har i den seneste Tid været saa sparsomt benyttet, at vi have fundet det rigtigst at give Ferie i Maanederne Juli og August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Ligesom vi paa de Unges Vegne med Erkjendtlighed paaskjønner den Jnteresse, som adskillige af Dhrr. Mestere have viist for Skolens Fremme, saaledes kunne vi paa den anden Side ikke andet end beklage den uforsvarlige Ligegyldighed, som ikke Faa have lagt for Dagen med Hensyn til de Lærlinges fremtidige Vel, som ere dem anbetroede, idet de ikke have holdt dem til at benytte den dem tilbudne Leilighed til at erhverve de for deres Fremtid saa uundværlige Kundskaber. – Vi nære det Haab, at Skolen vil blive ret flittigt besøgt, naar den efter Ferien atter tager sin Begyndelse, hvilket nærmere vil blive bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Angaaende Elevernes Opførsel er det os en Glæde at kunne bevidne, at den i det Hele taget har været upaaklagelig. Overeensstemmende med den ved Oprettelsen tagne Bestemmelse, have vi, efter afholdt Prøve, uddeelt nogle smaae Præmier til de Elever, som ved stadig Skolegang, og Flid have viist, at de paaskjønnede det Gode, hvortil der var aabnet dem Adgang. Disse Præmier tildeeltes: J. P. E. Hansen 2. J. Jespersen begge hos Guldsmed Jespersen. 3. L. Jacobsen hos Snedkermester Schneider. H. P. Pipper hos Glarmester Knudsen. 5. H. Olsen hos Handskemager Møller. Vi haabe, at de ville betragte disse Belønninger, ikke som Vidnesbyrd om, at de alt have lært, hvad der er fornødent, men som Opmuntringer for dem selv og deres Medlærlinger til med Lyst og Flid at fortsætte det begyndte. Roes for stadig Skolegang og Flid tildeeltes N. Petersen hos Snedkerm. Schneider, Rasmus Nielsen hos Smedem. Jacobsen, H. Meisner hos Handskemager Møller, R. Nielsen hos Sadelmager Hansen, F. W. Nielsen hos Handskemager Hartman, samt Skomagermester Knudsens Drenge: S. Rasmussen, W. Lorentzen og H. J. Hendriksen. Nykjøbing, den 9de Juli 1844. Paa Bestyrelsens Vegne L. J. N. Schierning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
AVERTISSEMENTS. Dampskibet Harlequin Captain James Milne, anlöber paa sine ugentlige Farter til Nykjøbing og Rostock, Vordingborg Færgegaard, hver Tirsdag Formiddag Kl. 10-12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
paa Retouren til Kjöbenhavn hver Fredag Morgen Kl. 79. 1. Pl. 2. Pl. Dæk, Fragterne ere til Rbd. Sk. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Nykjøbing . . . . . . . . 156. 18. - 72. Rostock. . . . . . . . . 6 56. 524. 2 56. Rörvig Skandse, Kallehave eller Knster . . . 88. - 72. - 56. Kjöbenhavn . . . . . . . 3 8. 2 8. 1 8. Indskrivningen skeer i Færgegaarden. hos Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Aftenunderholdning. Med høie Øvrigheds Tilladelse have Undertegnede, efter Fleres Opfordring, den Ære at give en Aftenunderholdning i den latinske Skoles Solennitets-Sal, førstkommende Onsdag, den 17de Julii om Aftenen Kl. 7 1/2 af følgende Jndhold: Første Afdeling. 1. Overture til Lulu af Kuhlau, for Pianoforte. (Fiirhændig.) Foredrages af Undertegnede. Variationer for Pianoforte af Herz over Themaer af Elisire d'Amore, udføres af David, Noack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Fantasie brillante for Clarinet over Schuberts Serenade og Ave Marie, foredrages. af Mozart Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Vocalnummer. Variationer for Pianoforte over et Theemaa af Sonnambula, foredrages af David Noack. Anden Afdeling. 6. Fantasie for Pianoforte over et Theema af Wilhelm Tell componeret og foredrages af David Noack. Vuggevise (i 3 Toner) af Spohr med Clarinet Accompagnement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Grand Fantasie for Pianoforte af Thalberg, foredrages af David Noack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Adagio e Rondo brillande for Clarinet af C. M. v. Weber, foredrages af Mozart Petersen. 10. Jubel-Overture af C. M. v. Weber, for Pianoforte. (Fiirhændig.) Foredrages af Undertegnede. Billetter a 3 Mk. (Børn under 12 Aar det Halve) erholdes hos Hr. Wiberg, samt ved Jndgangen som aabnes Kl. 6 1/2. Mozart Petersen, David Noack, Medlemmer af det Kongelige Kapel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Efter endt Fugleskydning førstkommende Fredag, bliver om Aftenen fremmet et Bal i min Have, hvortil Lysthavende indbydes. Billetter til Ballet kan erholdes til samme Dags Aften Kl. 6 hos Undertegnede. Det bemærkes, bliver Veirliget gunstigt, oplyses Haven ret smukt denne Aften. Nykjøbing den 13de Juli 1844. Ærbødigst J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskabs Medlemmer anmodes herved om senest inden den 1ste October d. A. at indbetale til Undertegnede 30 sk. af hvert 100 Rbd. af deres for Tidsrummet fra den 1ste Mai 1843 til 15de Juli 1844 angivne Assurancesum, hvilket Bidrags Repartition er blevet nødvendig ved den paa Ny-Kirstineberg den 9de de, stedfundne Brandskade til et Beløb af 9,686 Rbd. Binitze ved Maribo den 12te Juli 1844. G. Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Hos Undertegnede faaes, til billige Priser, foruden de almindelige Urtekram varer, tillige Anchiovis, ægte Vanille-Chocolade, fiin Lucca-Olie, Succat, engelsk Sennep i Glas, vestindisk Salep, Soja, Kapers, Lemonaster, syltet Ingefær, Lemonade=Sukker, spanske Nødder, Haarolier, lugtende Vande, hollandsk Ost, Genever, Punschertract, Hampe- og Kanariefrø, Pibelleer, Potaske, udsøgt Pimpsteen, Salpeter, Lakrits, Løvetandskaffe, Salmiak og Blanksværte saavel i større som mindre Partier. Nykjøbing den 15de Juli 1844. C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
En fri Hovedgaard i det nordlige Jylland, i en smuk og meget beboet Egn, kan erholdes tilkjøbs, saafremt Handelen, om den lader sig afslutte inden 6 Ugers Forløb. Den har mellem 500 og 600 Tdr. Land af Ager, Eng og Skov, en fortrinlig Kreaturbesætning og Avls-Jnventarium, er velbygget og forsynet med en herskabelig Bopæl. Der forlanges en Udbetaling af 20,000 Rbd. i to Terminer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
J Mangel af Salg ønskes en Jnteressent, en i Landvæsenet kyndig ugivt Mand, som ved at indskyde 12,000 a 15000 Rbd. kan bidrage til deels Jndkjøbet af en Deel tilgrændsende Jorder og til deels det Heles Drivt, hvorved den samlede Eiendom vil vinde en imposant Rang blandt de større Landeiendomme, samt øiensynlig meget snart have en betydelig Avance for Interessenterne til Følge. Ved portofrie forseglede Forespørgseler, betegnede Hovedgaard eller Jnteressentskab, melde man sig hos Hr. Overkrigscommissair Elmqvist i Aarhuus. At 14,000 Rbd. Sedler strax kunne erholdes til Laans, af Nakskov Kjøbstads Overformynderies Midler imod anordnet Sikkerhed, bekjendtgjøres herved. C. C. Mackeprang. Jacob F. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Auctioner. Løverdagen den 20de ds., om Formiddagen Kl. 10, bliver ifølge Begjering af Stedets Skolekommission afholdt offentlig Auction paa Maribo Raadstue over Skolebygningen Matr. No 178 paa Byens Torv med Tilliggende, bestaaende af 9 Fag Forhuus af Egebindingsværk med en grundmuret Galv i Nord, indrettet til Beboelsesværelser, Skolestue, Kjøkken &c. med 2 Jern=Vindovne; 5 Fag Sidehuus, hvoraf 3 Fag Heel= og 2 Fag Halvtag, indrettet til Brændehuus m. m.; Gaardsplads og Have. Af Conditionerne for Auctionen bemærkes: at Eiendommen kan tiltrædes October Flyttetid førstkommende og at Kjøberne overtager en i Eiendommen staaende Prioritetsgield af 500 Rbd., samt indbetaler Resten af Kjøbesummen i 11 December Termin d. A. Maribo Byfogedcontoir, den 10de Juli 1844. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-15
Onsdagen den 24de Juli dette Aar, bliver paa Hovedgaarden Hardenberg afholdt offentlig Auction over en Deel herskabelige Vogne, bestaaende af: 1 Kareth, 1 Vienervogn, 1 Phaeton, i Gig, 2 Stolevogne, en Kane, flere forskjellige Seletøier, hvoriblandt et sølvpletteret Seletøi til 4 Heste næsten ganske nyt, 4 brune Kjøreheste, i sort Ridehoppe og nogle Æsler, vandte til at bære Melk, en Deel Brænde med videre. Liebhaverne ville behage at møde om Formiddagen Kl. 10. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar, og vil iøvrigt Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere blive bekjendtgjorte. Hardenberg den 14de Juli 1844. Dons. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbmd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
Lollands Falsters Stisk Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 8483. Torsdagen den 18. Juli. Daniel O'Connell. (J Udtog efter Leben und Wirken O'Connells von C. AMoriarty. Berlin 1844.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
Den 14de Februar 1829 traadte det brittiske Parlament sammen, og allerede i selve Throntalen, hvormed Parlamentet aabnedes, blev det forkyndt, at Regjeringen havde paatænkt at foreslaae Forbedringer i Catholikernes borgerlige Stilling. For imidlertid ikke at synes at lade sig aftrodse eller afskrække Noget, kom Regjeringen først ind med en Vill, der snarere vidnede om et fjendtligt Sindelag mod Catholikerne, og som gik ud paa Ophævelsen af den catholske Forening; den 5te Marts blev den antagen af begge Huse og allerede den 6te Marts indbragte Ministrene.) det Lovforslag, som er det vigtigste, der i mange Aar har været forelagt det engelske Parlament, Billen og Catholikernes Emancipation, d. v. s. et Lovforslag, hvorved Chatolikerne bleve aabnede Adgang til alle Statsembeder, med Undtagelse af Lord-Cantslerens. Hæderen for denne storartede Handling, hvorved Wellington har erhvervet sig et Navn, der vel kan maale sig med det Navn, han har vundet ved sine Seire, fordunklede Ministrene ved at tilføie Loven en Clausul, ifølge hvilken O'Connell ikke maatte tage Sæde i det engelske Parlament uden at underkaste sig nok et Valg. O'Connell prøvede paa at trodse denne Clausul, han indfandt sig i Underhuset, men Taleren (Underhusets Præsident) forbød ham at tage Sæde. Følgen var naturligviis, at han blev valgt anden Gang og eenstemmig, uden at der endog indfandt sig nogen Medbeiler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
J Februar 1830 tog første Gang siden Reformationen, en Catholik Sæde i det engelske Parlament, og denne Catholik var Daniel O'Connell. Kort efter var det, at han stiftede den Forening, som vi siden saamange Gange have seet nævne i Blade, som har viist saamegen Udholdenhed og Maadehold, og som nu tæller Medlemmer i hundredtusindviis blandt Jrlands Jndvaanere, Repeal=Unionen nemlig. Hans Bestræbelser for den paadrog ham imidlertid personlig Arrest, og en Proces for at have overtraadt Loven og politiske Sammenkomster - som dog ikke førte til Noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
Ved de nye Valg i 1831 efter Reformbillen viste sig ret den overordentlige Magt, som O'Connell udøver over sine Landsmænd; af 105 Medlemmer, som Jrland sendte i Parlamentet, bleve de 40 valgte efter hans Anbefaling, og under den udtrykkelige Betingelse, under alle Omstændigheder at staae ham bi; i Aaret 1834 sendte han endog - thi man kan vel sige, at han sendte dem – 60 Medlemmer i Parlamentet. *) Wellington i Overhuset, Robert Peel i Underhuset. *) Endskjønt vi ikke kunne billige en saadan politisk Adfærd, hvorved Folkerepræsentationen bliver meer eller mindre et Gjøglespil; saa bør man dog, for at dømme Manden, betænke, at hans Modstandere arbeidede paa at bringe Det var derfor ikke uden Føie, at et Medlem af det franske Deputeretkammer, Barante, kaldte ham "den sjette europæiske Stormagt, og at Wellington i 1836 sagde i Overhuset: "J beklager Eder over, at vi bestandig føre Navnet O'Connell paa Læberne, og at vi rette alle vore Bestræbelser paa at tilintetgjøre denne ene Mand – det er fordi, at denne ene Mand er en Magt." Da vi tør forudsætte, at O'Connells Virksomhed i de senere Aar vel er bekjendt for de fleste Læsere, saa skulle vi ikke indlade os paa at detaillere den, men kun meddele dens Hovedtræk. Hans Bestræbelser for at faae Tienden til den protestantiske Geistlighed afskaffet ere ikke lykkedes, men han har dog faaet den betydelig nedsat, meere end 50 pCt., han har bevirket Jnddragelsen af 10 (protestantiske) Bispedømmer,) han har skaffet Jrlands Kjøbstæder en ny Communalforfatning, grundet paa en fri og folkelig Basis, han har bevirket, at Domstolene i Jrland nu besættes med Catholiker; han har ved sin store Jndflydelse virket ganske overordentligt for Maadeholdssagen, der har været af større Vigtighed for Jrland, end for noget andet Land i Verden, han har endelig, hvad der vel kan ansees for Kronen paa hans Værk, skaffet Catholikerne Adgang til Parlamentet og til alle Statsembeder, en Seier, hvorved ikke alene Retfærdigheden skete Fyldest, men hvorved han tillige høit hævede sine Landsmænds dybt sunkne Mod og Æresfølelse. Ogsaa i mange andre Retninger har han virket for Jødernes Emancipation, for Skolevæsenet, osv., men dette kunne vi kun berøre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
Vi ville slutte disse Bemærkninger om denne mærkværdige Mand med et Par Anecdoter om ham, der kunne tjene til at charakterisere hans Udtryksmaader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
Den som Nationaloekonom berømte Forfatter d'Jsraelifik i Aaret 1835 Sæde i Parlamentet, og traadte meget skarpt op mod O'Connell. J flere Maaneder taug O'Connell, men da Modstanderen blev for grov, fandt han det dog nødvendigt at vise ham tilrette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-18
En Aften reiste han sig uventet i Underhuset mod Jsraeli, angreb ham med den ham egne kolde Spot, og endte med denne bidende Sarkasme, der sikkert er gaaet til Marv og Been: "Hvis denne hæderlige Herre, som hans Navn synes at antyde, er af jødisk Herkomst, saa troer jeg virkelig, ja jeg maa troe deres Candidater ind, og man kan altsaa ikke fortænke, ham i, at han ogsaa arbeidede paa at bringe sine ind. Sligt kan ikke undgaaes i et uroligt Land og i en bevæget Tid, og man bør desuden vel erindre, at en Mand som O'Connell staaer og falder med Folkeopinionen; fatter Folket Mistillid til ham, at han kun har egennyttige Maal for Øie, vil det ikke tage nogen Notice af hans Anbefalinger.