Aalborg Stiftstidende, 1830-11-20
England. Urolighedsaanden har fundet Vei over Canalen. Den er ikke længere der ganske fri for et politisk Anstrøg og uden Tvivl en ikke uvigtig Grund til den Bestemmelse, som det engelske Cabinet synes at have taget: at lade Belgierne selv gjøre Ende paa sine Stridigheder. En egen Begivenhed har fundet Sted og forøget Gjæringen i Gemytterne, imedens den, paa en for Ministerne ubehagelig Maade, et bleven en Gienstand for Debatter i Parlementet. V. ville meddele denne Begivenhed i Udtog af de for og liggende vidtløftige Beretninger. Kongen skulde tilligemed Dronningen den 9de Novbr. have bivaanet et fesiligt Maaltid hos Lord Mayoren i City, men denne modtog allerede den 7de om Aftenen Kl. 9 fra Ministeren for det Jndre, Robert Peel, følgende Skrivelse, som Dagen derpaa læstes i alle offentlige Blade, "Mylord! Jeg har Kongens befaling at meddel Deres Herlighed, at Hs. Majestæts troe Tjenere have anseet det for deres Skyldighed at tilraade Kongen, af opsætte det Besøg, som Deres Majestæter agtede af aflægge næste Tirsdag i City. Jfølge nyelig indløbne Efterretninger har man Grund til at befrygte at en Leilighed, hvor et saa uhyre Antal Mennesker ufeilbar lig vil forsamle sig, lettelig, trods Londons Borgeren Retsind og Hengivenhed for Hs. Majestæt, kunde bliv benyttet til at afstedkomme Oprør og Forvirring ved Nattetider og saaledes sætte Hs. Majestæts Undersaa ters Eiendomme og Liv i Fare. Det vilde blive er Kilde til en dyb og bestandig Kummer for Deres Majestæter, om der tildrog sig nogen Ulykke i Anledning af deres Nærværelse i City, og De have derfor besluttet, skjønt ugjerne, for Øieblikket at nægte sig des Glæde, som dette Besøg vilde have gjort dem. Bladene drage stærkt tilfeldts mod Ministrene i denne Anledning, forekaste dem at denne Skrivelse er dets første slemme Frugt af Throntalen og beklage sig over at saa store Bekostninger til Majestæternes festlige Modt tagelse have været gjorte forgiæves af Borgerskabet, og at Kongen har kunnet følge et saa upopulairt Raa af sine Ministre. Disse synes virkelig at nære alvold lig Frygt. Det ene Cabinets Raad følger paa det at det, og den viser sig desuden tydeligt af de i Hove staden til Tropperne udstædte befalinger at sætte sig activ Stand. Portene til Tower ere om Dagen lu kede, og alle Tropper under Gevær, medens Fæstningen forsynes med Sandsække, Proviant og andre i at eventuel Belering uundværlige Fornødenheder. Tropper beordres til Staden fra alle Kanter, og alle Sikerheds Foranstaltninger traffes for at møde de Un ligheder, man med Grund synes at vente. Ved urolige Optoge i den vestlige Deel af Staden, som havde Sted den 8de ved Minnatstide, vare Raabene: "Reform, bort med Politiet, ingen Peel! ingen Wellington!" almindelige. Massen tog Veien til DowningStreet, hvor den marscherede op foran Grev Bathursts Bopæl, dog uden dennegang at foretage sig noget videre, og henimod Kl. 3 havde Politiet bragt Rolighed tilveie, men Aftenen derpaa var det atter meget uroligt i samme Kant af Byen og ved Parlamentet befandtes ikke mindre end 400 Politiebetjente. Ska ter af Pøbelen droge igjennem Gaderne baade i Cito og Westminster. Kl. 7 om Aftenen var det ikke meere mueligt at komme i Egnen af Waterloo-Broen, og alle Boutiquer vare lukkede før Tusmørket. Ved Jndgangen til Overhuset var en stor Pøbelhob samlet; Huset skiltes ad Kl. 6, Underhuset 2 Timer sildigere. Voldsomheder bleve just ikke udøvede; men alle Overhusets Medlemmer bleve uden Forskjel ledsagede med det Raab: "ingen Aristokrater, ingen Jesuiter, ingen Tyranner, intet Politie!" Hertugen af Wellington, skal hare forladt Huset gjennem en Bagder. Paa trefarvede Faner, sønderslagne Lygter og Vinduer har det heller ikke manglet her, ligesom der ogsaa er flydt Blod, baade paa Politiets og Pøbelens Side. Vort Fæste Blad skal indeholde det nærmere herom.