Berlingske Tidende, 1821-03-02
Fierde og sidste Auction over den Stervboet efter afgangne Søren Nielsen Blok tilhørende, og forhen i disse Tidender beskrevne Gaard, med Hartkorn 4 Tdr. 2 Fdkr., i Overbroen, Bye, Ørum Sogn - forhen under Grevskabet Scheel, paa ØrbekgaardsGods - vorder afholdt paa denne Byes Raadstue Mandagen den 26de Marts d. A., om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekiendtgiøres til Efterretning for Enhver, der, fra hvilkensomhelst Forskrivning, maatte have nogen Panteret i bemeldte Eiendom; og hvem der da ville møde ovenmeldte Tid og Sted, hvor en Samling i Boet tillige foretages, til Antagelse af det ved Auctionen giørende Bud, De Lysthavende indbydes. Stenaae, den 13de Februar 1831. Afgaard. Jaa Forlangende af Skifteforvalteren, Herredsfogden S. T. Hr. Kammerjunker v. Bulow, bliver udi Skive Byetingsstue i Skive foretaget 3de Auctioner over Skive trende Broer med deres Jndkomster, som tilhører Priprietairen Hr. Sommers Opbudsboe, nemlig : 1ste Auction Fredagen den 6te April 2den Auction Tirsdagen den 21de i f. M.) d. A. og 3die Auction Onsdagen den 9de Mai, hvilke Auctioner foretages denævnte Sted, hver Dags Formiddag Kl. 10, Auctions-Conditionerne bliver ved første Auction fremlagt. Skive, den 17de Februar 1821. O. Selmer. Sallingland, Viborg Stift, bestaaende. Hovedgaarden Hegnet af 31 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. Hartkorn med underliggende Bøndergods 24 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. Hankorn, samt Konge-, Kirke-, Korn- og Qvæg-Tienderne af Tøndering Sogn, som hver især oppebæres af 80 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. tiendeydende Hartkorn; saa Duurups Sogns Kirke-, Korn- og Qvæg=Tiende af tiendeydende Hartkorn 9. Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb, alt, tilhørende Propritair Christen Jacobsens opgivne Boe, bliver stillet til 3de Auctioner, nemlig : 1ste Gang Løverdagen den 7de April 2den Gang Onsdagen den 25de f. M. J d. A. og 3die Gang Torsdagen den 10de Mai hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes udi Salling: herreders Tingstue i Skive, og den 3die paa bemeldte Hovedgaard Hegnet. Hovedgaarden, Tienderne og Bøndergodset, bliver efter Omstændighederne enten samlet eller separat bortsolgt. Eiendomments Godhed er nok som bekiendt; Ubekiendte behage at eftersee samme, som forevises af Hr. Forvalte Spliid paa Hegnet. Auctions=Conditionerne og Jordebogen kan forinden saae til Eftersyn paa mit Contoir i Skive. Skive, den 17de Februar 1821. O. Selmer. Imtrent i Slutningen af April Maaned næstkommende, vil paa Krandegaard ved Odense blive bortsolgt paa offentlig Auction, en betydeliSamling af Bøger, Malerier, antiqve og sieldne tildeels ædle Stene, Kunksager, physikalske Apparater, kostbare Dreier=Redskaber med mere; hvilke, herved foreløbig bekiendtgiøres. Naar Auctionen vil blive afholdt, og hvor Cataloger kan erholdes fra nærmere blive averteret. Bierge Aasum Herreders Contoir, den 13de Februar 1821. Friested. Slutningen af Forordningen 26de f. M., angaaende det juridiske Studium ved Kiøbenhavns Universitet m. m. §. 13. De, der efter denne Vor Forordnings Kundgjørelse begynde ved Universitetet at forberede sig til den juridiske Exammen for Ustude, rede, skulle af vedkommende Professorer i det philosophiske Faculter prøves, for at det kan erfares, om de formaae at opsætte skriftligen i det danske Sprog deres Tanker over en dem pgivet, let fattelig, Gienstand, samt om de besidde de for ethvert ikke udannet Menneske i Almindelighed fornødne Kundskaber i Fædrelandets Historie, i Geographie og i Arithmetik. Denne præliminaire Prøve skulle de have underkastet sig, og være i samme blevne erkiendte antagelige, forinden dem tilstædes Adgang til de juridiske Forelæsninger; til hvilken Ende fornævnte Professorer have at meddele Enhver, som har indstillet sig til Prøven, Attest om sammes Udfald. J øvrigt skal den juridiske Exammen for Ustuderede, der herefter holdes tvende Gange om Aaret, nemlig i April og October Maaneder, bestaae, ligesom hidtil, af en theoretisk og en practisk Prøve. J den første, der er deels skriftlig, deels mundtlig, examineres i den almindelige Retslære og i den danske Ret, og under denne og saa særskilt i Søe og Handelsretten samt Landboeretten. Den mundtlige Prøve foretages, ligesom hidtil, af tre Profes, sores juris, der i Forhold til den Kundskabsgrad, som den Examinerede har udviist ved begge de aflagte Prøver, umiddelbar efterat den mundtlige er endt, tilkiende ham en af de hidtil brugelige Characterer: Beqvem og Einbeqvem. Har den Examinerede ikke viist saadan Kundskab, at en af ovennævnte Characterer kan tilkiendes ham, da afvises han. Den practiske Prøve skal bestaae i Udarbeidelse af de vigtigste ved en Retssags Behandling forekommende Acter og Documenter. De Characterer, som tilkiendes for denne Udarbeidelse, vedblive at være Charactererne: Vel og Temmelig vel. S. 14. Den, som vil underkaste sig den fuldstændige juridiske Exemen, men ved Censuren over den skriftlige Prøve kiendes umoden til at stædes til den mundtlige, kan ikke antages til ny Prøve, førende efter Forløb af et Aar fra den Tid, den forkastede Prøve er aflagt. Det samme gielder i Henseende til den, der vel efter aflagt skriftlig Prøve er antaget til den mundtlige, men ved denne er bleven afviist. Hvad angaaer den juridiske Exammen for Usinderede, da tilstædes det den, som ved samme er asviist, at underkaste sig Exammen paa nyt efter Forløb af et halvt Aar. Den fra mundtlig Exammen Afviste skal, naar det saaledes tilstædes ham at blive paa nyt exammeret, ligefuldt atter underkaste sig i den skriftlige Prøve. Den, der tre Gange har underkastet sig den juridiske Exammen, og ikke er funden værdig til at meddeles Character, stædes ikke oftere, til enten mundtlig eller skriftlig Prøve. S. 15. Ingen uden den, som har underkastet sig en af de i det Forregaaende omtalte tvende Examina og i samme erholdt Character, kan vente at blive ansat i saadant Kongeligt eller offentligt Embede, hvortil udfordres Kundskab om Lov og Ret. J Henseende til dem, der efter denne Forordnings Bekiendtgiørelse underkaste sig juridisk Exammen, fastsættes som Regel at ingen andre, end de, der have udholdt den fuldstændige juridiske Exammen, kunne komme i Betragtning til Ansættelse i Embeder, som Medlemmer af Vort danske Cancellie; Høiesterets Tilforordnede og alle øvrige over- og underordnede Dommere; Stiftamtmænd og Amtmænd; Overpræsident i Kiøbenhavn; Generalauditeurer i begge Vore militaire Etater; Borgermestere i Kiøbenhavn og de øvrige Kiøbstæder, Contoirchefer, Cancellister og Undercancellister under Vort danske Cancellie og Høiesteret; Justitssecretair og Protocolsecretairer ved bemeldte Ret, saa og Justitssecretairer ved Landsoverretterne, og alle ved LandsOver= samt Hof= og Stadsretten i Kiøbenhavn ansatte Contoirchefer; Advocater ved Høiesteret og Overrets=Procuratorer, samt Søe Krigs=Procureur; Auditeurer ved begge militaire Etater. Til de øvrige juridiske Embeder kunne ogsaa de have Adgang, som alene have underkastet sig den juridiske Exammen for Ustuderede. Saa kunne de og, naar Omstændighederne maatte fordre det, constitueres som Underdommere. Ligeledes maae de, naar fornødent, bringes i Forslag til at ansættes som Sysselmænd i Island. Dog skulle de, som attraae at blive Sysselmænd i Island eller Procuratorer ved Underretterne, ved bemeldte Exammens theoretiske Prøve have erholdt Characteren Beqvem, og ved sammes practiske Prøve Characteren Vel. S. 16. Ligesom i foregaaende F. er bestemt, til hvilke Embeder herefter udfordres fuldstændig juridisk Exammen, saa fafsættes endvidere, at bedste Character, saavel i denne Examens theoretiske som practiske Prøve, skal være erholdt for at opnaae Ansættelse i følgende Embeder : som Medlemmer af Vor danske Cancellie; Høiesterets og Overretternes Tilforordnede; Stiftamtmænd og Amtmænd, Generalauditeur ved begge militaire Etater; Politiedirecteur i Kiøbenhavn; Advocater ved Høiesteret; Assessorer i Kiøbenhavns Politieret; Justitiarius i Søeretten i Kiøbenhavn; Justitssecretair og Protocolsecretairer ved Høiesteret; Contoirchefer og Departer mentssecretairer i Vort danske Cancellie. Desuden skal der ved Jndstillingerne til Ansættelse i Embeder, hvortil bedste Characteer, ikke nødvendigen udfordres, tages fortrinligt Hensyn paa dem, som i Exammen have opnaaet den bedste Characteer. C. M. Da de ved denne Vor Forordning foreskrevne Regler for Retsvidenskabens academeske Behandling ikke kunne, for saavidt den juridiske Embeds=Exammen angaaer, strax eller paa eengang bringes til Udførelse, efterdi der til deres Anvendelse i den fulde Udstrækning udfordres, at den foreskrevne fuldstændige Forelæsnings Cyclus skal være giennemgaaet, saa bliver Jndretningen efterhaanden at iværksætte, og i saa Henseende Følgende anordnet: a) Ved de juridiske Examina, som holdes i October 1823, træde de ved denne Forordning givne Bestemmelser om de Kundskaben. og Færdigheder, der udfordres til den fuldstændige juridiske Embedsexammen og til den juridiske Exammen for Ufinderede, i fuld Kraft, saaledes, at der ved samme gives Opgaver og Spørgsmaale i alle for enhver især foreskrevne Discipliner. b) Ved de Examina, som holdes i October dette Aar, i April og October 1822 og i April 1823, skulle Vedkommende prøves, ogsaa i de nye tilkomne Descipliner, forsaavidt der, efter denne Forordnings Kundgiørelse, er holdt Forelæsninger over samme. c) Hvad derimod angaaer Formen af saavel den skriftlige som den mundtlige Prøve ved de under Litr. b. nævnte Examina, da bliver samme at indrette aldeles i Overeensstemmelse med denne Forordnings Forskrifter. d. Ved de juridiske Examina, som ville finde Sted i ArriMaaned d. A., forholdes efter de hidtil gieldende Regler. e) De, som i Mellemtiden, indtil October 1823, underkaste sig den fuldstændige juridiske Exammen, skulle, med Hensyn til Characterens Jndflydelse paa Ansættelse i Embedsvei, ansees lige med dem, der efter den Tid tage bemeldte Exammen. Tamilie og Venner, After har vi prøvet Skjæbnens haarde Sted, i det e) Døden i Dags Morges, efter 2 Dages Sygdom, berøv de os vores else de lille Søn Harald Waldemar Christian, tre Dage over 2 Aar Hans Søner døde paa hans Fødselsdag, og han følger hende i Graven. Vor Sorg er stor, men vor Trøst er: At den døer lykkelig som døer i Uskylds Vaar Nestved, den 23de Februar 1821. Christiane Nye, B. C. Rye. født Schouboe. redagen den 23de d. M., Kl. 1 om Middagen, døde vor inderligen elskede e) Datter, Emma, efter omtrent 3 Ugers Sygdom, i sin Alders 17de Aar, paa Thydierggaard i Sielland. Marie Quistgaard, Jver Quistgaard. fød Dinesen.