JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1688-04-01
Det er en gammel Sagn, at Solen skulde dandse J springe dans og hop med sine straale svanse, Paa denne Sejer-fest til Livsens Herris heer, Som ret og billigt var, i hvilket det end skeer. Men vor Nordleiding bør paa Himmel-axel tage Og heele Norden om for Gud og Kongen drage Hvert Field bør dandse helst, hver Echo spille opFor Retten i Triumph beklæder deris Top. Stat hid hver Embedmand, hver Borger og hver Bonde, Hver Bygsel-Raadig kom hid gode med de onde Læs hver i denne ob og vogte dig for fald, At du ei styrter ned fra Rettens høje hald. Kom. APRIL MERCURIUS. Kom hid hver Trondhiems Sild, hver Berge fisk og Lange, Hver Hvall, hver Sandals Lax, hver Tørsk, som er at fange, Hver Rin- og Elsdyr-Hiort, hver Hog og listig Falk Seer hvor i skyttis her for hver en Tyv og Skalk. Bemælte Fødselsdag er hellig hos de Store Som udi giæstning smuk sig glædeligen more: Hans høje Excellens og Greve Reventlov, Anvende deris flid til glædens velbehov.
Danske Mercurius, 1688-04-01
Vor Kirkis Alterbog er ogsaa nu fra giere, Og viser hvad som er i Kirken vant at lære, Med mere, som der er i Embedet behov, Alt efter Herrens Bud og Majestetens Lov.
Danske Mercurius, 1688-04-01
En Printz af Meklenborg og Hessisk Land-Grevinde, Sig begge udi Gud i saligt lader finde, Og for de her er mist, er kommen Cammer-sorg, Dog Gud skee lov de er i ævig Himmel-borg. Til Kronborg, Fridriksborg og i des skiøne skove Mornarken en dags tid er ude lit fra Hove, oper At see hvor Vaar-vind blæs og grøden frem, Og til sit Rigis ver strax kommer atter hiem NuAPRIMERCURIUS. Nu udenlands igien gaar Kammer-Junker Lerke. Som fuglis artighed af fangen er at merke, Saa kiendis denne Mand af ædelhed og dyd, Og haabis, at det gir i Faderlandet lydSværig.
Danske Mercurius, 1688-04-01
Stokholm 7. April. Jeg tænker Norden slet Jtalien vil være At være gyldenstyk og stof vi ogsaa lære, Saa fremmed Silket forbydis i vort land Det Pungen slunke vil for udenlandis mand Vor Svenske Resident til Londen bydis sige J det Britanisk Hof, at her i dette Rige Ej rystis ud til Krig, i Holland heller ej, Men gaaes kon varlig om paa Fredens beste vej. Det Kongen svarer til, at hand vil ogsaa yde Hvis billighed til Fred kand nogen maade byde, Og ønsker udi sær al Christenheden roe Saa hver maa udi lyst og velstand sikker boe.
Danske Mercurius, 1688-04-01
Tyrkiet. Constantinopel 2. Martii. Med tvedragt og oprør vi meget har at drage, Hvor i vor Gross-Vezier er tagen og af dage. Sex tusind huse og af ildebrand er skænt, Dog haabis saadant snart til roligt bliver vent.
Danske Mercurius, 1688-04-02
APRILMERCURIUS. ANNOM. DC. LXXXVIII. APRII. LI MERCI. S. EGUNDLS. Danmark.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Kiøbenhavn 19. April. Udag gaar udenlands den unge Gyldenløve, At giøre runden om sin dy dis artig prøve: Hans høje Excellens den Dyd opdraget har hvert tren i ære tar. Den i hans fodspor og Skal Muremester-Konst højlovlig ikke være, Men hendes Majestæt i dag vil lavet ær At mure steen og kal vi hendis Naade seer: Det alt for hendis tro i hellig andagt skeer. For Reformeret Tro hun det har kundet virke, At for dens meenig Folk skal byggis her en Kirke: Dens første hiørnesteen hun murede i dag: Gid hendis Majestet maa finde Guds behag, Nu blomstrer Øresund og staar i fulde grøde: En Kiøbmands Flode gaar den anden udi møde. De APRIL-MERCURIUS. De danske Seile-Slot paa Reden prale og, Dog ej for haande er at giøre noget Tog. Sværig.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Stokholm 10. April. Mand ruer her i Fred, dog taklis voris flode Og udi Carelshavn tør agte paa et mode. Mand meener Kongen og til Skone gaar i aar. For resten alting vel i gammel evne staar.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Tydskland. Hamborg. 27. End seer mand liden frugt udaf det Herre-mode Som Holster-Førsten er i Altona til gode. Dog Cimbriske Monark er føyelig og from Og hvis som billigt er, har givet naadigst rom Det heele Tydsland er i tvilsom forrigs dvale, Fordi fra Brandenborg er meget udi tale, At der Churførsten er af Verdens møje mat, Og versligt regiment vil sige gode nat. Cølln 27. Chur-Førsten udaf Cøln er ogsaa i det svage, Dog haabis denne gang hand ei vil fra os drage. Det og at ønske er i standen, som vi staar, Dog hand af dyden nok en Efterkommer faar. Chur-Førsten udaf Sax tar Holland udi sigte. Til Gent og Brysel om skal reisen ogsaa svigte Og APRILMERCURIUS. Og dreie om igien ad Veien, som hand kom: Det er hans Naadis lyst at see sig vide om. Raab 12. Ungeren. Caraffa paa et tog til Lippa er paa veje, At tage stæden ind for Kæjseren i eje: Det og vel talet er, at den var i hans vold, Men dog fornemmis den endnu i sit behold. Til Essek samler mand hvis Krigen til maa høre, Og har mand udi agt med første sig at røre. Stulveisenborrig vist tør hilsis først i aar, Omei den Tyrckisk magt formegen styrke faar. Der skrivis ellers fra, at de vil sterke komme Og os tilbage ud af Landet veldig homme, Om de det ellers kand for inderlige strid Hvorved den eene ej paa anden sætter lid. Til enigt synis nok omsider nogen mine, Naar beste hovder har af strikken maattet grine, Hvad Himlen ellers har besluttet udi aar. Vel udi første tog til at forsøge staar. Sibenborg. Hermandstad. 12.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Vor første Abaffi er ganget og til Senge, Dog haabis, at hand ej skal blive der ret længe, Thi Læger trøste vel. Vor sag er ellers saa, At baade hand og vi to Herrer tiene maaDen ARII. MERCURIUS. Den Kæjserlige magt vi rundelig maa pleie Af hvis det helle land kand bringe os til veje, Derfor seeis Tarter ved og fløre vil her ind, Om Keiserlige ej kand sætte for dem pind.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Polen. Warskau. 13. Mand hører Kongen om i Litov-land at fare Og ingen naadig Flid til landets Tarve spare: Ved lemberg og en magt mod Tarter samlis til Om de voregn igien der overrumple vil.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Frankerige.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Paris 20. Nu de udaf Algiers fornemme voris Flode, Begynde de igien at falde os til fode, Og bede fast om Fred, den de mod Gissel faar. Om de ei alt forhart paa Fredens puncter staar. Jtalien.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Rom 16.
Danske Mercurius, 1688-04-02
Den Franske Levardin gaar flittig udi Kirke, Og alle paa forlig beflitte sig at virke, Men Paven hand er svag og tiden gaar saa hen, Og giennem fingre seeis ved een og anden ven¬
Danske Mercurius, 1688-05-01
MAJMERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVIII. MA RIUS. MERC PRIUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Kiøbenhavn 1. Maj. Vil Kronborg udigien Monarken lader stande, Hvor bedre fæstis skal for Presundets vande. Den Fridriksborge lyst lam lokker ogsaa did. Og gaar hans Majestet den fierde atter hid. Felt-Herre, salig Skak, hans alderne Grevinde Blant Dødens Skakkeri sig ogsaa lader finde: Her føris hendis Lig til leierstæd i dag. Himlen hendis liv har ævigheds behag. Gros Cantzler Alefeld (høipriselige i minde Hans efterlatte Ven og dydige Grevinde Giør sig en reise ud sit Faderland at see, J denne Leinings færd gid hende lykke skee, Den paret Majestet og Prinsserne tillige Samt og Princesser med til reisen atter stige At MAJ MERCURIUS. At gaa til Fridriksborg Majeblommerne at see, Og hvor sig fryder alt det delig Sommer-Kre. Den store Cammer-Sorg fordublis her til hove, For de i Første-stand saa hen i døden sove, Chur-Først af Brandenborg har ogsaa sagt god nat: Ham vor Augustus holt for Dydens store Skat. Tydskland.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Brandenborg. 29. April. Ret dødsens Skyggis Land maa vore Lande hede, Hand seeis sit liberi her allestæds at brede, For Landets store Sol til aften dalet har, Saa Sorrigs skumle-mørk alt Landet overfar. Ja Sorrigs græde dug bedugger hvert et øje, hvert Hiertis tunge suk mod Jorden dennem bøje Hver Siæl i dulme er, ti Landets Liv er dødt: Den Jammers store vee i hver en vraa har mødt. Vor store Churførst ah vor landis liv og ære, som vel Achillis navn blant Førster maatte bære; For Gud hand var en Søn, en Fader for sit Folk, En Helt udi sin Leir og Fredens føde Tolk. Ham ingen overvant foruden Dødens vælde, Sit Førstelige Spir for ham hand maatte fælde, Falt dog ej sejerløs, men Himmerige vant. Og udi byttet der en lidsens Krone fant. Her MAJ. MERCURIUS. Her dagis strax igien til landets Liv og glæde. Her seeis en anden Sol paa Horizont at træde. Vor landis arve-Printz Churførste er igien. forrigs dug og mørk forsvinder atter hen Saa 6. Al Lykke vorde den Churførstelige naade Gid hand i Faders Fied sin fulde gang maa traade; Som hand alt prøve giør af Faderlige dyd. Saa vorder landet vel og allevegne Fryd. Dræsden 9. Vor Churførst langt af led er reist i fremmed lande. Og lader runden om i Holland særlig stande: Der hannem ære skeer, hand lønner den og vel Saa dyd og ære faar hos hannem fulde skiel.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Østerrige. Vien 11. End har vort første tog i aar den gode lykke, At vi fra Tyrkken faae et fedt og vakkerstykke: Stulveisenborg sig alt med gode givet har. Fik ogsaa god accord for hver, som heden far.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Frankerige. Paris 10. i synis paa Algiers at have vaaget øje Saa den vel med os faar en tørning ud at døie. Om den til Korset ej i tide krybe vil Til andet veed mand ej, at Floden rystis til. Enge MAJ. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Engeland. Londen. 6. Vor Konge samler Leir og ryster ud sin Flode, Seer selv og flittig til om Havner ere gode: Ham følger Printz Georg at sætte alt i stand Slig rystnings mode er i alle naboeland. Sværig.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Stokholm 4. Hans Majestet er sagt at have udi sinde J Skone sig i Aar paa ny at lade finde. Vor Kiøbmands handel sær blant disse kulled Field Begynder altsaa jevnt at have gang og Held.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Holland.
Danske Mercurius, 1688-05-01
Haag. 12. Vor Flode er paa flaad og flager under Lande Tør og med første ud i havet lande stande, Saa snart er til allarm, om noget kommer paa Det meste hos os selv skal udi svinget staa.
Danske Mercurius, 1688-05-02
MAJ. MERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVIII. MA J J MERC SEGUNDUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Kiøbenhavn 21. Ma Dra Brandenborgisk Hof er Sendebud her inde Og voris udigien sig der alt lader finde At trøste udi Sorg og fryde udi Fryd. For Himlen der har byt den store Vepterdyd. Fra Sverrig Stokslet og i eget verver hiemme, Men gaar vist snart igien sin Skyldighed at fremme: For resten intet dert foruden vanligt skeer, Og allevegne fred af Lykkens øje seer. Justitzraad Passberg faar af Kongen denne naade, sæde traade. At hand maa ogsaa til Estats Raad, skillis kand, Som Ret og lande-Stat umulig sindig mand. Saa boer dets samlet dyd i denne Land Commissari Bram bebudis og den re, At hand i Riget skal Krigs-Commissari være. Og MAIMERCURIUS. Og føre dette verv. Slig værdighed er kiøn Og saa er Dy den her sin egen smukke løn.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Den smukke Dronnig gaard, det Frydens Sommer sæde. Maa ned i øde muld og jammers afke træde, Ti skendig vaade Jld ophøjis der i Sky Tvi denne graadig giæst den slemme føjtombyEngeland. Londen 15.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Den store Erke-Bisp af Cantelberg og flere Af Bisper runden om sig ydtrer meer og meere deris nidker tro og gaa for Kongens Fod, Med ydmygst bønne-suk den Rommer-tro imod. Det land et Rosen er for mange nu om stunde Ægyptens gamle magt det viger ingenlunde. Gid Kongen og hans Folk maa meene Gud det ret, Saa veed jeg Lykken og af sædet ejer tret. Mand ellers flittig er vor Konge udi øre, At hand paa got forlig for Paven skulde giøre J Frankerigis Hof. Her ellers er den magt. Som, om den bryder løs, vi ikke fare sagt. Frankerige.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Paris 21. De største ved vort Hoff af Feber ere svage. En gyse tør vel og paa Majesteten tage. Det MAJ. MERCURIUS. Det Vaarens læge er mod verre svagheds stød, Og ikke frygtis for at give nogen Død.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Den lukte ordre alt er kommen i vor Flode Dens anslag ønskis her at maate blive gode. Og naar den brydis op, da sees hvor mand vil henAlgirske Tyrcker veed mand ej er deris ven.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Polen. Warskau. 18. Mand venter nogle Folk fra Brandenborg at nyde. Før voris Hær igien mod Tørken op maa bryde: Og er det alvors tegn at søge Caminiec. Og vel paa Tartar Cham tør vovis og et smek Tydskland. Nyt Herre-Skifte jo har altid nyt i veje Chur-Førsten, som af ny har landet udi eje, Har ny regering og i allehonde ting. Som tegner alting got i staten runt omkring, Den rare General Hr. Dørsling og maa traade Slet alderstigen op til allerstørste naade For største General og drive end med raad Det unge giøre skal med deris Helte-daad. Ungeren. Esser 4.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Chur-Førsten udaf Bejr paa tog er udi laue At komme hid igien paa Tørker hart at anSaa. MAJ.MERCURIUS. Saa faar de store riis, saa de skal ikke kløe. Om deris magt mand og vil noget rygte strøe. Vor Lothrings Første maa ved sengen meget holde, Engreen det dog ikkun maa være af den kolde, Det hindrer lit vort tog, dog haabis bedring snart. vejren fanger fart. Saa hand i aar igien i 6.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Østerrige. Vien 22. Caprara General det høris om til Hove, At hand for Jlok-Slot sin trøje vel tør vove, vorfor en kugle og en flig har snuppet hen. En kappe, troer jeg vist, det giver ham igien.
Danske Mercurius, 1688-05-02
Holland. Hag 21. Vi om paa maa og faa med voris Skibe vanke, Og fleer fra Amsterdam vil føre over banke. Den Engelsk Flode og er ude under Flag: Vi med hin anden ei vil gierne udi tag. Det ei har heller nød, det vise ville mene. Vi meer end fordum er til krig og feide sene. Der Majesteten og hos freden gierne staar: Saa uheld haabis ej at raade udi aar.
Danske Mercurius, 1688-06-01
JUNII MERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVIII. NII. RCURIUDanmark.
Danske Mercurius, 1688-06-01
Kiøbenhavn. hurBrandenborgisk Bud afskedis nu fra hove Og i sin Herris navn got naboskab skal love, Saa paa den gamle viis skal voris forbund De staa. Hvad andet. Udi arvjo venskab gange maa Vor Stad har Raadstue-sorg i Præsidentens sæde, Ti hand er vandret bort til Himmels op at træde. Som hand en Resen var af redelige slegt, Saa holt hand ret og dom udi sin rette vegt. Af vanlig omhu for sit Arve-Folk og Rige Monarken om des tarv til reisen seis at stige Og over Laaland gaar sit Holsten at besee Gid udi hvert hans Fied maa Himmel-lykke skee. Mand, JUNII. MERCURIUS. Mand Dronningen og seer sit følgeskab at give, Dog Falster denne gang vil følgemaalet blive Hun kommer strax igien, Gad hende fører fremJal Gud for lejden tal, hun er velkommen hiem Med landets sommer-vext gir Søefart og sin grøde: En nærings flode sees den anden delig møde, Et vort Ost-Jndisk Skib, den vakker Anthonet Paa voris reed sig og har vel beladet sæt. Nok trende kommen er op under Jrlands side, Og haabis snarlig hid til faderland at skride, Da voris Kiøbmands stat vil gladig hove til. Ti tonder guldis værd mand sikker vente vil. Her ogsaa vor Parnas bær blomster i det høje, Hvoraf mand ære krands for sterk studerings møje Af Dyden flettet faar. Magister grad i dag Bekroner mange og til ærens velbehagOvær velkommen hiem Olandsens Fader lille, Som udi Majestet al omhu veed at stille Ti faderlandets gavn, som naadigst er i agt. Tak Gud, som førte ham ved tryggist himel¬vagt, Engeland. Londen 15 Mordi vor gamle test mod Pavelige lære Her ikke magteløs, som Kongen vil, maa være Er voris Erke-Bisp og andre Bisper fleer I Thuren i arrest. Sligt uforventet skeer.
Danske Mercurius, 1688-06-01
J Dag JUNII MERCURIUS. dag for Kongens Bank var samme Bisper oppe Og almues folk gik med i tusindtallig troppe. De stod paa deris ret og af arresten slap. For dem at borge og gik Adelen om kap Der Kongen saae hvor fast de Troens piller stode Da lysted hannem ej at fælde dem for fode: Saa staa de end en stund, dog ingen borget har, Og til et nyt forhør om 14 dage far Stor fryd i Kongens huus, en Printz er født til hove som et vunder-vert det alle munde love Og Her bydis Takke-fest og alle fryder paa Med sammenknyttet bøn, at Printzen leve maa Frankerig.
Danske Mercurius, 1688-06-01
Paris 16. en rige syge og en feber er i flige Hos vores Konge her, dog lidet har at sige, Ti bedring er i verk, saa Majesteten kand Beordre hvad hand vil til baade land og vand. Hans flode mod Algiers i fulde segl lar stande En deel af hans Armee er nær ved Colnisk lande At kige til det vall, som paa Churførste gaar. Vor gode Cardinal derom i haabet staar. Tydsland. Cøln 13.
Danske Mercurius, 1688-06-01
Jhurførsten i vort land er reist til himmerige Hvorfore forrig har heel meget her at sige.
Danske Mercurius, 1688-06-01
Nu staar det paa et val at faa en ny igien: Det mange eftertraar ved ven og vennis ven. UNII MERCURIUS. største prunk og pral skeer hyldingen til hove. Og om Churførstens dyd sig alle meget love. Ti hand i Faders fied er udi fulde gang Gid gangen og ved aar maa blive for os lang. Ungeren Erla 12 et hele Sibenborg forlader Tyrkisk rige Og i vor Kæjsers skyts vil underdanigst vige. Saa det en ryg-stød er for dette hele landCaraffæ høflig dyd slig lykke vinde kand. Foruden sværdslag og sig Lippa lader vinde Ved samme Heltis haand, og de, som der er inde Faa lidelig accord, saa alt i aar igien Giør vakker prøve paa, at Gud er voris ven.
Danske Mercurius, 1688-06-01
Polen. Varskav 18. Ter skeiter Lykken af de Tarter os bedrøve, Do tusind slog de nys og om i Landet røve Uhævnet det og skeer, for Magten afleds staar. Og synis, at den seent vil komme frem i Aar. talien.
Danske Mercurius, 1688-06-01
Neapolis 27 Maji esuve-Bierg igien er kommen til at brende Hvor af ulykken hid sig ilde lader vende Ti Jordskelv ryster snart all denne stad omkuld, Og meget synker ned udi den sorte muld. Den jammer som her er, kand ingen tunge sige, Hver Siæl i stød og bod ælendig høris skrige Her falder Klipper ned der veltis Taarne om saa denne skieven naar snart ganske ind til Rom.
Danske Mercurius, 1688-07-01
IIIII MERCURIUS. ANNOM. DC. LXXXVIII. IIII. II. Danmarck.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Kiøbenhavn 8. Jl Kronborg Fridriksborg og hid igien tilbage Mand Hoffet af og til om stunder seer at tage; Det Cronborgs faste verk sin gienning krone vil Hvorfor Monarkens lyst der seer saa nøje til. Uovervindelig den skattis for at blive Og bedre end som for kand over dybet drive Paa voris Øresund, at slutte øret til Naar det paa Fiende-kuur ey gierne høre vil.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Den Englisk Envoye antænder fryde-ilde Og giør paa beste prunk et vakkert fryde-gilde, For udi Engeland en Arve-Prints er født Saa Sønne-slægtet ej fra Kronen end er dødt.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Duellers Morderi udi de Holster Eine Om Hamborg, Altona og runden allevejne Med offentlig Patent ved Livs og Æris bod Monarken udi Dag ret hart forbyde lod.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Den Helt af Vyrtenberg bekom i dag den re, At hand det Ridder-Tegn af Elephant maa bære; Ti hand paa Dyd og Mod er sterk som Elephant Dets rygte vide er om hver Europa kant. LII. MERCURIUS. Jeg seer Grev Alefeld den Orden og at nyde, Den Alefelde-Dyd slig lykke har at yde Monarcken seer, hvor net hand gaar i Faders fied, Og lader æren højt derfore følge med.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Den Saxiske Chur-Prints og landets Churførstinde Med fleer af store Hof sig snart vil lade finde, Paa denne Danske grund at giøre en visit, Og bryder derfor op til reisen hver fra sit.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Engeland. Londen 12 Tor Printz en viet list fra Paven har i vente, for den er overlæst, skal den ham sundhed hente En tienlig lægedom dog troer jeg bedre var Om mand en sonlig bøn der hos for Herren bar. Af Vallis er hand Printz og findis vel i live Og hans opfødsels stæd skal Rikemont forblive, Did hendis Majestet med første ogsaa gaar At see hvad denne stæd for slig en Printz formaar. Den Hertug af Ormont er trinet udaf live, Skrivværdigt andet nyt mand nu ei har at give.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Det voris Erke-Bisp af Cantelberg er stævnt Med fleer igien paa ny mand mumle om saa jevnt.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Tydskland. Mynster 20. ved voris Biskop-Val kom lykkelig til ende Og paa Hr. Plettenberg lod fleste stemmer vende, Hvorpaa hand strax i fryd regeringen antog, Og hver fornøjet hiem til sine orter drog. ChurIXIII. MERCURIUS. Com 14 Churførstendommets Valer løbet ud paa tvende Ved tretten og ved ni, hvoraf de fleste vende. Tj Paa Cardinalen hen. Printz Clemmens dog af Bejr fulde tanker har at vinde denne Sejr Capitlet midlertid og Cardinalen fare, Til Bon paa deris Val at tage nøje vare Og see hvad Paven vil indføre der imod, Thi Cardinalen veed hand er ham ikke god. Men hvo som kommer først til Mølle, lader male, Og styrken for en Helt veed allerbest at tale, De faste orter alt er Førstenberg i haand, Armeen er og hans ved troskabs foren baand.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Frankerig. den Admiral Estree med voris sterke flode, De Tyrkers stad Algier, har tumlet under fode, Med store bombe kast, saa lidet er igien. Og derfra gangen er paa andre orter henDen rette vished vil den næste post os give. jeg troer, at dette tog har mange bragt af live Fransoser skøde de af skyttet til os ud Ved Tyrker svarte vi med lige lod og krud. verrig.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Stokholm 14. Dn Muskovitsk Gesant fik afskeed disse dage Og paa Berlin, maa skee, gaar hiem igien tilbage, Hans ærinde ei stod i nogen vigtig sag. Hans kiøbmandskab hand mest lod giøre sit behag. Unge VIII MERCURIUS. Ungeren.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Churførsten udaf Beyr, alvorlig er paa veje Til Hæren hen at gaa, og hart paa Tyrken feje Jed Esset, hørerieg, at samlingen skal skee, Hvorfra sig krigen vil i alle kroge spree.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Polen. Lemberg 12. Fort folk et stort parti af Tarter nylig sloge Og meget proviant fra dem ved Dnister toge. Det spilte mangt et maal for dem i Caminiec Som ikke tænkte paa at hendis denne trek.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Jtalien. Neapolis 7. Cord-skelvet senist her lod ganske lit tilbage. det lidet udentvil ulykken og vil tage. Ti paa Vesuve-bierg er aanden stoppet til Og synis den paa ny her giennembryde vil. Veredig.
Danske Mercurius, 1688-07-01
Jaa Candia vi har et sejervindings øje Gid lykken kon der til vil noget mere føjeCanea udentvil er landgang giort oppaa. Og haabis Tyrken ei kand meget mod os staa.
Danske Mercurius, 1688-08-01
AUGui MERCURIUS. ANNOM. DC. LXXXVIII. AUGUSTI. ERCURIXX.