Berlingske Tidende, 1769-08-07
Kiøbenhavn, den 7de Augusti. udi Forordningen, om Fælledsskabets videre Ophævelse i Danmark, udgivet under 28de Julii sidstl., gjør Hs. K. M. vitterligt: at da det til Landvæsenets og Agerdyrkningens Forfremmelse udfordres, at enhver Jord=Eyer og Bruger kan benytte sig af sin Jord som han finder for got, og derved giøre de tienlige eragt tende Forsøg, Prøver og Forbedringer; men saadant ikke kan bestaae med Fælledsskaber. Og omendskiønt adskillige saadanne Fæledskaber i de seenere Tider ere ophævede; ere dog mangfoldige Lods=Eieres Ønsker og Tragtelser efter at komme ud af Fælledsskab vorden forhindrede af de mange derved mødende Vanskeligheder, blant hvilke denne, at de Paagrændsende formeene sig ikke at være pligtige til at tage Deel i Indhegningen, naar de derved ingen Fordeel have i Græsningen, eller Hielp i det, de ellers havde at hegne saa anordner Hs. M. og befaler: 15. Enhver Lods=Eier som har Jord i fællig med andre, maa paa egen Bekostning lade sin Andeel derudi udfinde og udgiøre, og samme derpaa lade fralukke og indhegne. Kommer saadan Jndhegning enten nu eller i Fremtiden nogen af de øvrige Lods Eiere til Hielpe det, de ellers havde at hegne, bør de derudi for saavidt tage Deel med ham. 25. Naar en By, eller de fleeste eller største Lods Eiere i Byen, forlange Over dreve deelte, hvori flere Byer og Stæder ere lodtagne, da skal de øvrige Byer og Lods Eiere derudi samtykke, samt contribuere til de paa Jnddeelingen gaaende Omkostninger eftersom de tage Lod til. Naar derefter en By eller Sted vil lade sin Andeel fralukke og indhegne, skal de paagrændsende Byer og Steder tage halv Giærde med. Det Giærde, der i saa Fal tilfalder en heel By, lignes efter Hartkornet paa samtlige Lods=Eyere i Byen. 35. Dersom, i slige Tilfælde, nogen Vedkommende vegrer sig ved at besørge sin Andeel Hegn forsvarlig gjort og holdt vedlige, da maa de, som paastaae Aflukkelsen, lade det sætte i Stand paa sammes Bekostning Dette gielder og om Aaers Oprensning og Mosers Udgravning 45. Hvor Aslukkelsen skeer ved Grøft og Dige, skal Diget giøres 3 til 4 Alen breedt, eller mere, og sættes lige i Skiellet, og Grøfter, giøres paa begge Sider, 2 Alen brede oven i, og 1 og en halv Alen dybe. 55. Jngen almindelige Veye eller Vandsteder maa aflukkes, ey heller nogen betages sin Rettighed til Tørveskær og andet saadant. 66. Amtmanden med Amtets Landvæsens=Commissarier, skal have Øye med og advare Lods=Eierne om at Overdrevne inddeles og indhegnes. Om 4 Aar fra denne Forordnings Publica tion maa ingen Overdreve meere findes i Riget. 76. Hvor tvende eller fleere Byers Marker sammenstøde, og vel ved Markeskiæl ere deelte og betegnede, men ikke ved Hegn fraskildte, saa at de have fælles Græsning sammen, og een af Byerne, eller de fleeste Lods Eyere, eller Eierne af det meeste Hartkorn i Byen, paastaae Byens Mark fraskildt og indhegnet, saa at Byen kan faae sin Græs ning for sig; da maa de øvrige Byer og Lods=Eiere ikke være derimod, men de Paagrændsende skulde, efter det, som forher om Overdrevene er meldt, være forbundne til at tage halv Gierde med dem, for saavidt deres Grunde sammenstode, og bestandig, hvad enten den paagrændsende Mark ligger i Vang eller Fælled, holde samme ved lige. 8 s. Treffer det sig, i slige Tilfælde, at den eene Bye haver Agre eller smalle Strimler Jord ind paa den anden Byes Mark, som giøre, at Gierdet eller Diget ikke kan gaae lige, da skulle Amtmanden og Landvæsens Commissarierne see at foreene vedkommende Lods Eiere derhen, at de, for disse Agre eller Strimler Jord, tage Vederlag paa et andet og beqvemmere Sted, som ikke hindrer Gierdets eller Digets regelmæssige Gang. 95. Der som enten de fleeste eller de største Lods=Eiere i en By forlange Byens Marker og Jorder inddeelte, saa at hver faaer sin Jord for sig, da bør de øvrige Lods=Eyere være denne hensigt befandt og sær Deel i Omkostningerne. Forlanger en eller 2 Lods=Eyere alter saadan Deeling da (see 15.) 105. foreskriver først at ved saadan Deeling gaaes efter hvad enhver Lods Eiere virkelig besidder, uden Henseende til den Adkomst han dertil haver, hvilket maa udgiøres ved Lands=Lov og Ret. Dernest hvorledes Deelingen ligeng og billig skal giøres: At Amtmændene og Landvæsens Commissarierne skal ved Deelingerne see at foreene vedkommende, og have forefaldende Vanskeligheder: At hvor det ved Deelinger forlanges, der skal en af de anordnede Land Jnspecteurer vorde befalet at komme tilstæde, og uden Lods=Eiernes Bekostning veylede dem og gaae dem til Haande.