JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Capitainlieutenant Wigelsens eiende Gaard i Greenaae, beliggende paa Storegades søndre Side, som for faa Aar siden er opbygget, har en smuk Beliggenhed, en god og stor Have med gode Frugttræer, er godt og beqvemt indrettet, er underhaanden at faae tilkiøbs. Lysthavende behage at henvende dem enten til Eieren, der boer i Aalborg, eller til Cancellieraad Byefoged Aagaard i Grenaae, som er befuldmægtiget til derom at slutte Accord. I den forhen afg. Mad. Kiellerups Gaard ved Mindet kan faaes extra gode Citroner, fiin Chocolade med og uden Vanille til 12 a 14 Mk., nye Mallaga=Ros ner, store og smaae Kørender, fiin Congo Thee, hos landske Oste store og smaae, alleslags fine Specerier, extra god gammel St. Croix Rom, fransk Viin, Edii Tønder, Ankere og Potteviis, fine Kaffebønner, tør Puddersukker, Havanna dito og Kandis, føde og bitte Mandler, Røgtobak i Matter og Pundeviis, m.m. alt til de allerbilligste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Omendskjöndt Hr. Andreas Schoubye fra Norge, som for Tiden skal opholde sig i Randers, ei længere er i Besiddelse af nogen Fald magt fra mig til at afgiøre noget paa mine Vogne, som for mig kunde bevirke Forbindlighed, har jeg dog ikke vildet undlade at bringe saa dant herved til offentlig Kundskab. Altona den 29de Decbr. 1815. A. C. Backer, Kongel, danske Hofagent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Nye ankomne Citroner, Chatrineblommer, franske Svedsker Bordeaux Viin og Brændeviin, Rom, Edikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
alleslags Specerier og Farve=Vare faaes hos Peter Larsen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Nogle Hundrede Grønkaal kan faaes hos PeterRøygaarde Enke paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Hos P. Frausing, er circa 2000 Pd. Tobakskladtilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
For en god ugivt Koe=Rygter bliver formedelst Alderdom og Skrøbelighed Tieneste ledig paa Julianelyst ved Horsens til 1ste Maj. Sammesteds kan og 2 gode Arbeidskarle antages, naar de, med godt Skudsmaatforsynet, melde sig med første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Da jeg som Sagfører har taget Bopæl i Colding, bekiendtgiøres saadant for dem der vil anbetroe mig Sagers eller Commissioners Udførelse. Chr. Licht, Pr. Lieutnant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
En 3 Fags Stue, med Sovekammer og Kiøkken kan faaes tilleie til Paaske paa Broberg hos Kiøbmand Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Et ungt Menneske ønsker sig til førsttem. Maldag emploieret som Skriverkarl paa et Contoir, helst hos en juridisk Embedsmand, Adressek. anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-13
Jeg lader herved bekiendtgiøre at jeg som Skrædermester haver boesat mig, og hos mig forarbeides alleslage Mands-Arbeide saavelsom og Fruentimmer=Chienillier, og Peltser, efter de nyeste Møder og ligesom enhver ønsker sig det, og en reel Behandling og Omgang, samt den speciene Alenmaal til Tøiets Brug vil enhver blive overbeviist om, saavel som de ærede Kunder jeg allerede haver. A. Christiansen, boendes i Smedegaden No. 316 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
No. 8. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes: den 16de Januari. Tirsdagen 1 St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Skrivelse fra en Officier paa Krigskibet Ferret, dat. St. Helena d. 25de Oct.: "General Bonaparte, er meget utilfreds med den ham anviiste Vaaning; men høist sandsynlig vil han komme til at forblive det indtil Døden giør Ende paa hans Løbebane. Bertrand og øvrige Følge beboer et Huus i Nærheden af Landingsstedet. Udenfor Øen ere tvende Brigger henlagte som Vagtskibe. Mad. Bertrand ligger meget syg. Alt er det udyrt dyrt. Mange af Jndvaanerne have bortflytte deres Stette en Naborden Ascensien, tion Cuse er hiemkommet til Engelland. Den 6te Sept. var det afgaaet fra Madras, den 6te Novbr. fra det gode Hands Forbierg og den 21de fra St Helene. Her sikringen Lov til at gaae i Land. - Napoleon var adskillige Gange af Jndvaanerne under Ti til af: General Bonaparte, inviteret i Selskabssirkler, men som han ikke havde benyttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Rusland og Preussen skulle nu ingen Kommissairer afsende til St. Helena. Da det engelske Linieskib i Reiskastle paa 74 Kanoner, som skal overbringe de andre Kommissairer dertil, først fuldkommen vil blive udrustet om nogle Maaneder, saa har den østerrigske Baron Sturmer imidlertid foretaget sig en Reise til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Jtalien. J en Skrivelse fra Neapel meldes, at Jndvaanerne i Pisto, hvor Murat blev skudt, havde ladet hans Legeme opgave for at brænde det, og at den derværende Syndikus, som havde søgt at afholde dem fra dette harbariske Forehavende, var bleven ihielslaaet af dem og dennes Legeme tilligemed Murats Liig givet til Priis for Luerne. Alle de Jndividuet, omtrent 100 i Tallet, som fulgte med Murat fra Kørsika, og hidtil bleve tilbageholdte paa Den Ventocena, har Neapels Konge benaadet, og ikke paalagt dem anden Forbindtlighed, end for stedse at fraholde sig Hs. Majestæts Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Frankrige. I Paris har nu dannet sig et nyt Partie, som har antaget det Motto: "For ham under ham og selv imod hans Villie. Man kan nok giette, at det gielder Hertugen af Orleans. - Den forhenværende Erkekantsler, Prinds Cambaceres, der havde medstemt for Ludvig den Sexiendes Død, erholdte nylig et Vink, om, at forlade Frankrige, hvorpaa han lod svare, at han forventede sin Minister, for i Følge med han at giøre Hs. Majestæt sin under anigste Opvartning; saa de var vilde man arrestere ham; men da Prindsen fremviste et Diplom, der løb paa hans Navn, som en stor udenlandsk Magts Legationsraad og Ambassadekavaler, saa lod man ham i Roe. - Hertugen af Otranto, (Fouche) er hiemkaldt fra sit Gesandtskab ved det Dres ner Hof; tillige skal det være forbuden ham at komme tilbage til Frankrige. - General De soldes og Oberst Faudras, Hertuginden af Roviges Broder, ere arresterede og hensatte i Abrediet. General De helles Dom er nær ved at vorde fældt. - Ved en Forordn. her Kongen overdraget Fyrst Talleyrands Pairsværdighed i Tilfælde af at han skulde døe uden mandligt Afkom, paa hans Broder og hans retmæssige Efterkommere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Frygten for at Amnestieloven ikke vil gaae igiennem har havt en mærk lig Jndflydelse paa de offentlige Papirer. Som bekiendt skulde en heel Deel Hoveddeeltagere i Usurpationen vorde landsforviste. Blandt disse befinde sig Søult og Vandamme. Begge i stode under Politiets Opsigt, og alligevel ere de flygtede til Brussel, og skulle der være blevne udnævnte: til en udenlandsk Magts Generaler - Med den franske Armees Organisering gaaer det lingsamt fra haanden. Pengemangel paa den ene, og Morvillie 1 paa den anden Side, lægger store Hindringer iveiederfor. De fleste forhen saa kriglystne Tropper, derikke gandske ere entledigede, have saa lidt Lyst at lade sig indlemme under de nye Faner, at de tvinges og hidhentes af Gensdarmer. Dette er vel ogsaa en Aarsag, hvorfor der endnu stedse er engelske Tropper i Paris. Det hedder daglig at de drage bort, og alligevel blive de. Lavalette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Det forsikres at Lavalette skal være landet ved Dø mer og strax efter være afreist til London. - Man fortæller at en engelsk General, der havde taget Deel i Lavalettes Skjebne, havde skaffet ham ud af Byen i sin Vogn og paa den første Poststation sat ham af som sin Tjener, med de Ord: "Jack, gaar nu og bestil Heste. - Fra Brussel skal han have tilskrevet sin Kone. - Da Generalfiskalen Hr. Bellart begyndte at forhøre Mad. Lavalette, loe hun høit, saa at hiin sagde til hende : At lee, Madame, er ikke at svare, hvorpaa hun gientog: Jeg græd længe, nu er Touren, til mig at lee. Han har viist sig overordentlig hervisk. Tre Dage for hendes Mands Fordømmelse, var hun først blevet forløst, alligevel besøgte hun vedvarende, sin Mand, og gjorde sig al Umage for at nærme sig Kongen. Saasnart Lavalettes Rømning var bleven bekiendt tilte Hr. Bellart blandt flere til Fængslet i den høieste Negliger med Buxerne ned om Hælene. Mad. Lavallette har endnu intet tilstaaet og kun sagt Fang De kun min Mand, hvis De kan." Politie præfecten vil nok vorde afsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
J et stort Selskab den 22de f. M. hos Hertugen af Wellington, som Marskal Marmont ogsaa bivaanede, vilde Hoffelkene ikke bemærke ham; men dette større Opmærksomhed viste Wellington ham, og da Samtalen kom paa Lavalette yttrede Marmont blandt andet: "Hvorledes kan Man vente, at jeg skulde glemme 20 Aars Forbindelser." Marmont og Lavallette ere nemlig gamle Venner og vare begge Adjutantere hos den daværende første Konsul i Jtalien. Mærkeligt er det overalt, at Clarke, Marmont, Barde, Marbois og Richelien have talt for Lavalettes Beenaadelse. Kongen var ikke heller derimod. men (hedder det) en fatal Omstændighed var i Veien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Kronprindsesse Charlotte skal formæles med en af det østerrigske Erkehertuger som for Tiden opholder sig Engelland - Der skal i Engelland bygges en nye Stad, som skal føre Navnet : Watertoo. - Den afdøde Hertug af Norfolk har meget uffelt betænkt sine Børn, hvoraf han efterlader sig 17 Stykker. Hans Formue der i det ringeste bestaar af 400000 Pd. Sterling, har han deelt imellem sin mindste Søn og to af hans gamle Venner. - For Kongen af Hayti forfærdiges e der for nærværende Tid i London, to kostbare Epaug letter og en lang Axelsnoer, de første, rigt strede med Laurbærblade af Smaragder og Stjerner af Diamanter - I Liverpool har tre Huse falleret, formedelst udeblevne i Remisser fra Amerika. – J Sydkaroling er død en Hr. Niblet i sit 143de Aar, faa Dage iforveien havde han endnu dræbt en Hjort paa Jagten. - Engellænderne have ramt Martinique og Trinitad. - Kiøbmændene paa St. Thomas have tilstillet den engelske Admiral a Durham en Diamants Stierne til hans Bathorden for den Omhue han har viist dem, medens sin Kommands i i de vestindiske Vande. - Erkonge Joseph befinder sig med flere udvandtede Franskmænd i den amerikanske Stad Newyerk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Fædrelandet. Hs. Majestæt har allernaadigst ophøiet Stamgodset, Hardenberg paa Lolland, samt nogle andre Godser, tilhørende Hs. Excell. Gehennekonferentsraad, Grev Hardenberg Reventlou, til Grevskabet Hardenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Etatsraad Hjort er udnævnt til Stemplerpapiirsforvalter i Dannemark. Mange Officerer af de annecterede Batailloner ere Naade og med Pension afskedigede. Til Propheten. Blig bort hver Moders Siæl fra denne Grund; Thi her staaer Grundtvig ere. Vakt op til Liv igien, han bruger nu sin Mund, Som før han brugte sine Bene. Men vogt Dig vel, o Præst!! Bliv ved Din Læst! Bestiig dog et Din Satyrs genialske Hest, Thi hvergang Du paa den vil tide, Du maa, som vel bekiendt, i Græsset bide."H. C. Wosemose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Kbhvn, den 13de Jan. De norske Rigsbanksedler, der allerede vare gaaede ned til 29, eller en Cours af over 20000, ere i disse Dage, paa Grund af det norske Lagthings Forslag til deres Jndløsning, igien stegne til 38, og der er ingen Tvivl om, at de ville reise sig mere, naar Storthinget først har antaget Forslaget, og dette er blevet til en Lov - Kongelige Obl gatiotioner og Committeesedler holde sig godt i Prisen. De første ere blevne betalte med 65 og de sidste med 80. Derimod staaer Hamb. Banco saavelsom Specier høie, Man forlangte i Gaar 720 for Banco og 42 M. for Species. 1) Dette Svar til Propheren maa, ligesom mit Sidste, til den evig unge Baggesen, giælde for alle lignende Toner, baare i den barnlige og den prophetiske Stemme, Kours den 12te Januarii. - 710. - Specier 41 a 42 Rbmk.; Committeesedler 79 a 80 pr. 100; Oblig. 65. Norske Sedler 38.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Døde. Postmester og Toldkasserer Døller i Bogense, Birkedommer Toftgaard i Svendborg, Pastor Olivarius paa Bornholm, Kiøbmand Knie i Kalundborg. (Jndsende. Bragi, i Ochlenschtagers Faldur hin Gode. vandre vil je et hans Grav J Nattens tause Dunkerhed og paa hans Høi"Nedsætte mig, og synge der min Svanesang. Rundt om hans Bautastene Harpens Toner skal som Alser spøge; men naar Sangen nu er endt, Da skal de sidste stærke Greb i Harpens Guld "Slaae alle Strænge sønder; og den brustne Lyd Betyde Verden; at det bedste Hierte brast. Min hedenfarne inderlig elskede unge Vens, EmiOlderands Minde helliget. C. Mørier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Den ærlige Mester Lucidarius, som i næstsidste Avis, kjedede Aarhuus Avislæsere med sin uforstaaelige Subskriptionspian paa Claus Blæsebælgs rare Værk, vilde vistnok tiene adskillige deraf med en Forklaring over dens Hensigt og Betydning; har den maaskee ingen af Delene da hører den upaatvivleligen under Rubriken: Sliddersladder. Vemods Tanker ved fordum, nu salig Hr. Jens Bechs Grav. At til Jorden bære De en Værdig hen. (Jndense. Bragi, i Ochlenschtagers Faldur hin Gode. vandre vil je et hans Grav J Nattens tause Dunkerhed og paa hans Høi"Nedsætte mig, og synge der min Svanesang. Rundt om hans Bautastene Harpens Toner skal som Alser spøge; men naar Sangen nu er endt, Da skal de sidste stærke Greb i Harpens Guld "Slaae alle Strænge sønder; og den brustne Lyd Betyde Verden; at det bedste Hierte brast. Min hedenfarne inderlig elskede unge Vens, EmiOlderands Minde helliget. C. Mørrier. De ærlig Master Careideriets samt i Laster fra Avi kjedede Aarhuus Avislæsere med sin uforstaaelige Subskriptionspian paa Claus Blæsebælgs rare Værk, vilde vistnok tiene adskillige deraf med en Forklaring over dens Hensigt og Betydning; har den maaskee ingen af Delene da hører den upaatvivleligen under Rubriken : Sliddersladder. Vemods Tanker ved fordum, nu salig Hr. Jens Bechs Grav. At til Jorden bære De en Værdig hen. O! han er ej mere, Han, de Godes Ven: Han som Sorgen endte J bekymret Siæll. Hiertet brast som brændte For at giøre vel. Stille Taare flyde Tillig ved S. S. Her i Havn Du tyede. Fra et oprørt Hav. Ei dets Bølge bryder, Mere paa Din Fred. Sørgesangen lyder. Ved Dit Hvilested. Dyden selv i Smerte, Taber ej sin Glands, Flettet i vort Hjerte, Er Din Mindekranes. sidder sladder. ogs Tanker ved fordum Kiøbmand nu salig Hr. Jens Bechs Grav. At til Jorden bære De en Værdig hen. O! han er ej mere, Han, de Godes Ven: Han som Sorgen endte J bekymret Siæll. Hiertet brast som brændte For at giøre vel. Stille Taar, flyd. Tillig ved S. S. Her i Havn Du tyede. Fra et oprørt Hav. Ei dets Bølge bryder, Mere paa Din Fred. Sørgesangen lyder. Ved Dit Hvilested. Dyden s. : Srs. Taber ej sin Glands, Flettet i vort Hjerte, Er Din Mindekranes. Ei dens Baand skal briste, Svøbt i Sorgens Slør. Vemod paa Din Kiste, Disse Blomster strøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 21de Januar Kl. 5 opføres, paa Polyhymnias Theater til Fordeel for Afdragsforden: De lystige Passagerer, Commedie i 5 Acter af Pichard. Billetter til Forestillingsaftenen faaes for 2 Rbd., og til Generalprøven for 4 Rbmk. hos Sectionens Kasserer Hr. Kiøbm. J. Røgind. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 4. Aarhuus den 16de Jan. 1816. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Søndagen d. 28de dennes bliver i Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag, strax efter at Skuespillet er endt, Aften Spiisning og Ball i Polybymnias Locale. Fremmede, samt udenbyes Medlemmer af begge Selskabets Sectioner som heri ønske at deeltage ville behage at melde sig inden den 24de dennes til Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Sørgeligst bekiendtgiøres herved, at det behagede Forsynet efter 11 Dages Sygeleie, ved en rolig og stille Død d. 13de dennes om Eftermiddagen Kl. 3 1/2 slet at hiemkalde til det Evige, min i Livet uforglemmelige gode Kone Anna, født Houberg, i hendes Alders 22 Aar, 11 Maaneder og 1 Dag; Efter 2 Aar, 11 Maaneder og 13 Dages kiærligt Ægteskab. Overbeviist om Enhver af mine Venners Deeltagelse, frabedes mig al Condolence, som ikkuns meere ville forøger min billige Sorg. Aarhuus d. 15de Jan 1816. Joh. H. Ginge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
J denne Uge giver Kunstneren Hr. Goldkette ingen flere Forestillinger; men paa Søndag en med mange nye Forandringer Jndholden vil erfares af Plakater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Næstkommende Onsdag den 17de d. om Eftermiddagen Kl. 2. bliver for vedkommende Asseucoradeurs, Regning, holdt Auction over 8 Kasser havareret Thee, som ved Hr. Jens Nyrup fra Norge er hidført og paa det Kongelige Pakhuus oplagt. Liebhavere behage at møde til bestemt Tid i det Kongelige Pakhuus hvor Auctionen afholdes og Prøverne forevises. Aarhuus den 11te Jan 1816. Mussman et Schmedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Et lidet Sted, paa Brøberg, under No. 293 er at faae tilkjøbs underhaanden, Liebhaverne behage at henvende dem til Eieren. Aarhuus d. 3die Jan. 1816. Hinrich Støtzle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Gaarden Nøruplund, beliggende i Tirstrup Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, agter Eieren i formedelst anden Bestemmelse, ved een eneste Auction, at bortsælge i næstkommende April Maaned. Dag, Tid og Sted skal nærmere blive bekiendtgiert. Gaarden med tilliggende Eiendomme har noget over 17 Tdr. Hartkorn Ager og Eng, og næsten 2 Skpr. Hartkorn Skovskyld. Arealet paa dens egne Marker, er circa 369 Tdr. Land geometrisk Maal, Ager, Eng, Heede og Græsningsjord, og 92 Tdr. Skov. Af det første Areal har 6 Huusmænd, som boer paa Gaardens Mark 61 Tdr. Land i Besiddelse. Skoven, som overalt er indhegnet, har en god Op grøde, og bestaaer for det meeste af Egetræer. De øvrige tilhørende Eiendomme, er beliggende i Nærheden, og er deels fæstet deels bortleiet, undtagen en fortrinlig god Tørvemose, som er indhegnet og bruges under Gaarden. Paa Gaardens Marker er i dette Efteraar saaet 18 Tdr. Rug, hvoraf de 6 Tdr. er Holsteensrug, og til næste Foraar kan faaes 14 a 16 Tdr. Byg, 26 til 30 Tdr. Havre, 6 a 8 Tdr. Boghvede foruden Efter og Vikker. En stor Deel af Gaardens betydelige Areal, som ikke har været under Brug i mange Aar, kan nu strax tages under Dyrkning, da en af de betydeligste Grundforbedringer, nemlig: Vandafledning er fuldført ved en Mængde Hovedgrøfter. Ogsaa haves Mærgel i Nærheden af disse Jorder. Gaardens Bygninger ere nye, og Indretningen passende til enhver Familie udenfor Bendestanden. Til Gaarden haves en smuk Have med en Mængde Frugttræer, samt Kommen- og Humle, Anlæg, som tilligemed Bygningerne, er omgiven af Skoven paa de tre Sider. Foruden Landgilde i Penge og Varer, haves aarlig 516 Ugedage og 30 Høstdage, med mere efter Jorde bogens Jndhold. Med det første kan Jordebogen tilligemed Conditionerne hverefter Eiendommen sælges, ventes til Eftersyn hos Cancelliesecretair Sveistrup, boendes paa Vesterbroe No. 33 i Kiøbenhavn, hos Kiøbmand Georg, Børns i Flensborg og hos Fuldmægtig Jensen i Aarhuus samt hos Eieren paa Nøruplund pr. Aarhuus, hvor Karte og Beregning tillige kan faaes til Eftersyn Nøruplund den 27de Decbr. 1815. Tre, Sex eller Ni Fag 2 Etage Huus med Side, og Baghuus kan bekommes tilkjøbs af Snedkermester St. Mundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Mit iboende Sted paa Klostergade under No. 172, ved Siden af Nye=Paradiis, bestaaende af 5 Fag med Qvist over, et Halvtag og et lidet Gaardsrum, godt Vand og Pompe med Jern Pomperedskab, samt en smuk Frugt- og Blomsterhauge, hvori er 18 Frugttræer, er underhaanden at faae tilkjøbs, hvorom handles med Eieren. Nicolai P. Malm, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Til at forestaae Kirkesanger og Skoletærer Embedet i Hansted ved Horsens, søges en theologisk Student, som tillige maatte forrette den i Hospitalet sammesteds ordinerede Onsdagsprædiken. J Mangel af en Saadan, kan til Kirken og Skolen strax blive antaget en Seminarist. Lønnen bliver for det første: 4 Tønder Rug, 6 Tdr. Byg og 1200 Rbd. N. V., fri Beboelse af 6 Fag Huus, fri Kost, Lys og Jldebrændsel hos nu værende Kirkesanger, som formedelst Svaghed, ikke kan forrette sit Embede. De Søgende melde sig snarest muelig paa Hanstedgaard, eller i Lundum Præstegaard, hvor Leiligheden og de nærmere Vilkaar erfares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Da endeel af mine under 1ste December 1815 udstædte Regninger endnu ei ere blevne betalte, saa nødsages jeg herved at indvarske Vedkommende, der behagelig inden 4 Uger fra Dato, med mig afgiøre deres Debit, da jeg, i modsat Tilfælde, at Betalingen udebliver, er nødtvungen at giøre mine Fordringer, gieldende, ved navnlig Jndkaldelse. Greenaaes Apothek d. 11te Jan 1816. C. A. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Den efterlyste Dreng Jens Jensen har nu ind Viborg d. 11te Jan. 1816. fundet sig. A. F. Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Hos C. B. Frausing kan bekommes Maculatur, Consepepapiir og Engelsk Sennop i Flasker m.m. Et godt Brændeviinstøi med tilbehør, og helst med Maskine, Kiedelen af circa 4 Tdr. Rum, ønskes tilkiøbs, Addressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Hvem der til næstkommende Flyttetid ville bortleie 3de Værelser med Sovekammer, Kiøkken og Spisekammer m.v., behage at give Underretning derom til Adressekontoiret inden denne Maaneds Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Hos Undertegnede forfærdiges de nu brugelige Schacoer og skal stedse opfylde enhvers Ønske som beærer mig med deres Nærværelse. P. Stilling, Sadelmager boende paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Gede Huusholdnings-Oste er at faae tilkiøbs i Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
mester Stedet No. 146 ved Munkeport fra om Formiddagen Kl. 10 til Kl. 3 om Eftermiddagen. Følgeblad til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. Bco. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
(Jndsendt. J nogle offentlige Blade er det hele danske Monarkies Folketal angivet at være lidet over Halvanden, Million. Da denne Angivelse er 3 Gange hundrede, Tusinde for lav, og vi ikke af Beskedenhed bør angive vor Statskraft mindre end den er, saa vil jeg herved opgive hvad Folketallet er efter min Beregning, der ikke skal feile meget. 1. Det egentlige Danmark havde 1801, efter den dag skeete Optælling. 926, 110 Jndv. Flere Fødte end Døde i 15 Aar. i Dannemark, efter et Niddeltal omtrent 7000 aarlig : 1031,110 Jndv. 2. Hertugdommene Schlesvig og Holsteen med Overskab af Fødte, i de senere Aar, anslaaes til omtrent 3. Hertugdømmet Lauenborg 4. Iisland og Færøe havde 1801. Giør, i Europa . 1762,582 Indv. Uden for Europa haves: 5. I Grønland omtrent o. I Vestindien, 7. J Ostindien . . . . 40000 Det hele danske Monarkie 1841,182 Jndv. Vil nogen mene, at et eller andet rundt Tal, fo Ex. Schlesvig Holsteen, er ansat for høit, saa vil jeg derimod giøre dem opmærksomme paa, at Folketallet for Dannemark formodentlig er for lavt; thi Optællingen skeete paa den Tid Extraskatten fandt Sted, og da kunde aldrig noget rigtig Folketal ventes. Man angiver Overskuddet af Fødte og Døde i det danske Monarkie 1815, til 16000. Bliver denne Tilvært ved, og det bliver den visselig saafremt vi beholde i Fred, og Gud sparer os for andre Landeplager, da vil det danske Monarkie om 10 Aar udgjøre over 2 Millioner Mennesker, om vi end ingen videre En sta ning faaer for Norge. F. den 31te Marts 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Bekiendtgiørelser. Auction. Tirsdagen d. 16de April næstkommende Kl. 11 Formiddag, lader Mad. Røygaard i Aarhuus holde offentlig Auction over et Tørveskifte i Kaster Mose af Hartkorn 1 Fdkr. 1/2 Album. Liebhaberne ville bemeldte Tiid møde paa Eiendommen, hvor Auctionen holdes. Hasle a. Herredscontoir d. 2den April 1816. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-16
Tirsdagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader afgangne Søren Pedersens, Enke i Hundslund, ved offentlig Auction bortsælge endeel Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Heste, Køer, Faar, Sviin og Avlsredskaber, samt endeel Klæder, Linned, Kaaber, Messing og andet Huusatraad, saaog nogle Datter, og Snedke Redskab. m.v.; Thi ville de Lysthavende behage at give Møde. Aarhuus den 26de Marts 1816. Treschow.