JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-02-08
Døde. Kjøbenhavn: Capitain og Grosserer Kellermanns Enke, Johanne Andrea Kellermann, forhenv. Apotheker i Kallundborg, Herforth Elovius Mangor; Volontair Fugel fang; Undergraver Boysen, forhenværende Borgermester i Kjøbenhavn, Conferentsraad Frederik Hammerich, R. af D. og D. M., 81 Aar, forhenværende General-Revisor, Justitsraad Nicolai Døllner, 90 Aar; Landsover- samt Hof og Stadsrets=Procurator Søren Listoe Høyer, 61 Aar, forhenværende Jnstitutbestyrer L. J. Kalisch; H. C. Henneberg, 74 Aar; Mad. A. Christensen, 37 Aar; Justitsraad J.G. Friis, 56 Aar. - Aresdal. Jnspecteur ved Frederiksværks Gods, Kammerraad Hans Falkenberg, 58 Aar. - Oure Skolelærer og Kirkesanger Morten Biilmann, 32 Aar. Ringsted: Kammerraad og Consumtionsinspecteur Heilmann. - Rekkende Præstegaard, Sognepræst for Allersløv Menighed ved Præste, Frederik Charlo Sophus Brochsenius 63 Aar. - Haraldsted Præstegaard, Pastor Salicath og kort Tid efter hans 17aarige Datter Marie Sophie Caroline. Slagelse: Tønder Lund Høst, 14 Aar. - Odense, Skomagermester O. Pommer, 43 Aar. - Harendrup, Enkemadame Anne Sophie Schorse, f. Lacoppidan, 84 Aar. - Killerup. Marie Cathrine Larsen, 34 Aar. - Bisgaard paa Samse: Bodil Cathrine Lassen f. Bruun. - Lønborg Præstegaard: Enkemad. Gjertrud Bloch, f. Fog, 63 Aar. - Aarhuus: Frue Ditlevine Øllgaard Lanng. f. v. Rosenørn, 63 Aar; Maren Reddelien, f. Holbech, 60 Aar. - Broemølle: Gjertrud sal. Springborg, f. Fomsgaard. - Randers: Gotfred Caspersen Faith, 23 Aar. - Aalborg: Christian Ferdinand Bradsted, 8 Aar, Niels Martin Reinert, 3 Aar. sk.
Viborger Samler, 1840-02-08
Paa 5te Søndag efter Helligtrekonger prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-02-08
AVERTISSEMENTS. J Sagen Nr. 71, Godsforvalter Budtz paa Frysenborg, paa egne og øvrige Arvingers Vegne efter afg. Commerceraad og Birkedommer Tommesen i Hammel contra Redacteuren af Jyllandsposten, Examinatus juris Clausen, er i den Kongelige Landsoverret i Viborg Mandagen den 3die Februar 1840 saaledes kjendt for Ret"De paaankede af Jndstævnte, Exam. juris Clausen, deels i Nr. 12 af Jyllandsposten for 1838 deels under Proceduren i nærværende Sag brugte Udladelser mortificeres, forsaavidt disse Udladelser i det Foregaaende ere udhævede som Gienstand for Mortification, hvorhos Jndstævnte for de ovenfor under Litr. e, nævnte Yttringer bør bøde 50 Rbd. Sølv til Viborg Amts Fattigkasse samt være Censur undergivet i 1 Aar. Saa bør Jndstævnte og bøde 10 Rbd. Sølv til bemeldte Fattigkasse og ligesaameget til Justitskassen. Endelig bør Jndstævnte betale Modparternes for Under- og Overretten befalede Sagfører, Prokurator Jespersen, i Salarium 40 Rbd. Sølv, samt erlægge Retsgebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, forsaavidt disse Udgifter skulde have været udredede af Modparterne, hvis Sagen ikke for disses Vedkommende havde været beneficeret for begge Retter. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Det Jdømte udredes inden ste Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. hvilket herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20, bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, den 6te Februar 1810. Leth.
Viborger Samler, 1840-02-08
Efterlysning. Paa Landeveien mellem Aarhuus og Viborg er tabt en grøntærnet Sloprok med sort og grønblomstret Underfoer. Den retsindige Finder, bedes at aflevere denne paa Bogtrykkeriet mod en passende Douceur. Underhaanden tilkjøbs.
Viborger Samler, 1840-02-08
Mit iboende Sted i Nedergade med dens tilliggende gode Frugthauge, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, i Mangel af Salg er samme at faae tilleie, og kan tiltrædes strax eller til Maidag. Viborg, den 6te Februar 1840. P. Høstgaard.
Viborger Samler, 1840-02-08
En Dreng, der har Lyst at lære Bagerprofessionen, kan strax blive antaget hos Hoff. Carl Gotfred Lynge, Byefoged i Nibe, samt Herredsfoged i Hornum Fleskum Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Cancellieraad og Procurator Jensen i Aalborg for Aftægtsmand Peder Nielsen Moesgaard af Weggerbye i Hornum Herred, Aalborg Amt, og paa Grund af den Sidstnævnte under 11te i f. M. meddeelte allernaadigste Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en af Peder Madsen i bemeldte Weggerbye, under 11te Juni 1805 til Byefoged Bassesen i Nibe Kjøbstad udstedt, den 11te Juli f. A. inden Hornum Fleskum Herreders Ret, tinglæst Obligation, for 300 Rdl. d. C., for hvilken Capital, med Renter er ved benævnte Obligation, der er bortkommet, givet 2den Prioritet næstefter 570 Rdl. d. C. i Debitors Gaard i meerbemeldte Weggerbye med Bygninger og Tilliggende, af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. samt Besætning og Jndboe, indstævnes herved uden Landag Den eller Dem, som maatte have denne Obligation ihænde, at møde inden Hornum Fleskum Herreders Ret paa Raadstuen i Nibe Kjøbstad, Aalborg Amt, Viborg Stift, den sidste Løverdag i April Maaned 1841, for med oftnævnte Obligation at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da derpaa, hvis Jngen derimod forinden eller til benævnte Tid og Sted melder sig, vil blive forlangt Mortificationsdom. - Under mit Navn og Embedssegl. Bye- og Herredscontoiret i Nibe Kjøbstad, den 5te Febr. Lynge. (L. S.)
Viborger Samler, 1840-02-10
No. 23. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-02-10
Kongelig allern, privilegeret Vito Tidende. Liborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Trocuratorer. Mandagen den 10de Februar 1840. Trocuratorer. Mandagen den 10de Februar 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-02-10
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 30te Jan. Journ. d. De, melder: "Det synes vist, at General Sebastiani forlader Gesandtskabsposten i London, og at Guizot, Chefen for de Doctrinaire, er udvalgt til Generalens Efterfølger. Guizot har allerede i de Deputeredes Conference-Værelser modtaget sine Venners Lykønskninger." Om denne Udnævnelse siger National: "Rygtet, at Mimisteriet vilde aftræde en masse, har udbredet sig paa ny; dog synes det, at Rygtet er ugrundet. Kongen, i Forlegenhed, hvorledes han kunde gjøre en Forholdsregel, der berøver Gen. Sebastiani en vigtig Ambassade, nogenlunde antagelig for Generalen, forlangte af Ministeriet, at det, saafremt Sebastiani ikke kaldtes tilbage, skulde forlange sin Afsked; det Hele var kun et Spil, til hvilket Cabinettets utrættelige Føielighed gjerne rakte Haanden. Kongen vægrede sig ved at antage Ministrenes Demission, og Generalen kunde nu ikke besvære sig over Hs. Majestæts Sindelag, da Entledigelsen maatte ansees som en Følge af en politisk Nødvendighed, der var stærkere end det uansvarlige Statsoverhoveds Villie." De andre Oppositionsblade deele ikke det republicanske Blads Anskuelser. - Messager siger: "Rygterne om Ministeriets Aftrædelse synes sande, fordi de ere sandsynlige Ministrene truede med deres Demission, fordi de ikke kunde bevirke Sebastianis Tilbagekaldelse. – Kongen har givet efter, og Ministrene have vundet Guizots Sag, men have de vundet deres egen Guizot gaaer til Løn don; men vedblive derfor Ministrene i deres Embeder. Den sande Vanskelighed for Cabinettet af 12te Mai ligger ikke i Londoner-Ambassaden, men i dets egen Svaghed. Forladt af en stor Deel af det venstre Centrum haabede Ministeriet at vinde Doctrinairerne ved at udvise deres Chefen udmærket Ære, tillige indsaae man, at den slette Gang i de orientalske Anliggender, og Tabet af den engelske Alliance vilde forbittre Kammeret, man ilede altsaa med at vælte Ansvarligheden paa vor Gesandt i London, og straffe denne, fordi han havde fulgt en Politik, der dog udentvivl skrev sig fra Paris. Men de er endnu sandsynligere, at Ministrene, anende deres nærforestaaende Fald, vilde afsætte sig selv; de benyttede derfor gjerne en Leilighed til at indrække deres Demission, og faae sandsynligviis høist ugjerne, at Kongen indvilgede deres Forlangende, og ikke antog Demissionen." Commerce udbryder. Den ministerielle Crisis var at kort Varighed. Alt er endt ved Guizots Udnævnelse til Sebastians Efterfølger og ved den Cabinettet meddeelte Tilladelse til at forelægge Kamrene en Afregning over Civillistens Udgifter, der have bevirket et Minus af 17 Mill. Fres. Under disse Omstændigheder synes der altsaa at have været Grund til at fremkomme med Forslag ti Hertugen af Remours's Dotering. – De Permitterede ere kaldte til Fanerne paa Grund af Emirens Krigserklæring; vilde man ved en alvorlig Demonstration mode den engelsk russiske Alliance, maatte man gaae ganske anderledes tilværk.
Viborger Samler, 1840-02-10
Angaaende Forhandlingerne i de orientalske Anliggender siger Cour. franc. Guizot vil ankomme for sildigt for at hindre England i at gjøre en dum Streg. The Courr. beretter, at Tractaten er afsluttet og kun behøver de sædvanlige Ratificationer; vore Ministre vide ikke at anføre noget derimod uden disse paa Skruer satte Ord: "Tractaten er ikke undertegnet endnu."Men er Tractaten ikke undertegnet endnu, da vil den snart vorde det. Det synes, at Lord Palmerston, forinden han definitivt vil binde sig, har adspurgt Toryerne, der have lovet ham deres Beskyttelse. Af de britiske Ministre ere Lord Holland, Lord Landsdowne, Baring og Lord Carnarvon mod Tractaten. De Whigs og de Tories have altsaa sluttet Forbund med Hensyn til de udenlandske Anliggender. Begge Parter ville tillade russiske Uniformer at vise sig i Lille-Asien: vi ville see, hvad det britiske Folk siger dertil.
Viborger Samler, 1840-02-10
Storbritannien og Jrland. London, den 31te Jan. Debatterne og Sir Bullers Motion ville sysselsætte Underhuset i flere Dage. Af Toriernes Coryphæer have kun Sir James Graham og Lord Stanley, der tidlig forlode Reformens Banner, talt for Motionen. Lord Howick, der ifjor gik ud af Ministeriet, stemte imod Motionen, Sir J. Graham angreb ifærdeles Admiralitets Collegiet, der havde foretaget flere Befordringer og Forflyttelser formeentlig kun for at fremme Ministeriets politiske Hensigter. Admiral Adam, Admiralitets Lord, gjendrev Grahams Beskyldninger. Ministeriet forsvaredes endvidere af Statssecretairen for Jrland, Lord Morpeth, og af det ny Medlem for Southwark, Wood. Ligesom anende Udfaldet af Bullers Motion, erklærer the Standard, at Hensigten med Motionen ingenlunde gaaer ud paa directe at styrte Ministeriet, men kun paa at tvinge Ministeriet til at opløse Parlementet, og udskrive nye Valg, i hvilket Tilfælde de stedfundne Discessioner ikke ville undlade at tjene som Forberedelser, til den nye Valgkamp. - Paa mere end to eller tre Stemmer over eller under tyve kunne de Whigs ikke gjøre Regning, og da ethvert Ministerium kan byde over 20 til 30 Stemmer, saa er det temmelig klart, at det nuværende Ministerium kun holder sig ved at udøve sin Embedsindflydelse.
Viborger Samler, 1840-02-10
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 1ste Febr. Debatterne om Sir J. A. Bullers Motion endtes i Morges Kl. 5 1/2, Ministrene seirede med den uventede store Majoritet af 24 Stemmer. (308 imod 287.), Saavel Sir R. Poel som Lord John Russell toge Ordet i det sidste Møde. J en lang Tale, der varede i 3 Timer, søgte R. Peel iblandt andre Ting at godtgjøre, at den af ham (Peel) bevirkede catholske Emancipations-Bill var en forseillet Forholdsregel, da den ingenlunde havde forskaffet Jrland Rolighed; dog vogtede han sig for at erklære, at han vilde gjøre Forsøg paa at ophæve hiin Lov Med al Kraft vilde han modsætte sig ethvert Skridt, der havde til Hensigt at omdanne Englands frie constitutionelle Monarchie til et bemoratisk Herredømme. Han raadede Ministrene til at nedlægge deres Embeder, og roste sig af aldrig at have været saa begierlig efter Statsbestyrelsen, saa at han, uden alt Hensyn til Modpartiet, skulde have ligesom klamret sig fast til Regjeringsroret.
Viborger Samler, 1840-02-10
Frankerig. Paris, den 1ste Febr. Pairskammeret har dømt Blangni, en af Hovedmændene i MaiEmenten 1838, til Døden, 30 andre Anklagede ere dømte til Tvangsarbeide. – Jfølge Moniteuren af 2den Febr. er Dødsstraffen forandret til Deportation. Blanquis ældre Broder er Medlem af Academiet; han havde kort efter Dommens Publication Audience hos Kongen.
Viborger Samler, 1840-02-10
Breve fra Zaragoza melde at Cabrera er restitueret, og har ladet skyde 18 christinske Fanger.
Viborger Samler, 1840-02-10
Rusland. Odessa, den 5te Jan. Fra de gaucassiske Districter erholde vi ugunstige Efterretninger. Hæren ved det sorte Hav er blottet for Levnetsmidler, da Sneen har afbrudt enhver Communication med Tiflis og Kofakegnene. Fire store med Levnetsmidler ladede Skibe, der seilede fra Kertsch til Anapa, ere kastede mod den circassiske Kyst, og et af Skibene er senere forulykket tilligemed Ladningen. Nogle af Mandskabet druknede, og de Øvrige faldt i Bjergbeboernes Fangenskab. En ny Forsendelse af Proviant vil finde Sted; men Hæren er i en beklagelsesværdig Tilstand, og den er i Fare for at udsættes for store Tab paa Grund af den strenge Kulde og Mangel paa Levnetsmidler. Circasserne vedblive at forurolige vore Forposter; Abchaserne, der ere godt indøvede af polske Officierer, berede sig til at gaae offensivt frem, og ville ogsaa forsøge paa at insurgere Georgierne og andre Folkeslag, der paa en voldsom Maade ere blevne indlemmede i det russiske Rige,
Viborger Samler, 1840-02-10
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-02-10
Kjøbenhavn, den 7de Februar. Capitain v. Ræder samt Premierlieutenant v. Flensburg og Premierlieutenant v. Tropka, Begge Adjoints ved Generalstaben, ere igaar allernaadigst blevne udnævnte til Kammerjunkere. B. T.)De civile, militaire og geistlige Embedsmænd, Digtere, Kunstnere og Andre, der have ydet forskjellig Tjeneste og umiddelbart have havt Forretninger ved den Høisalige Konges Bisættelse, - have idag, efter at være tilsagte til Audience hos Hs. Maj. Kongen, af Allerhøistsamme modtaget les presents dusage. (B. Td.)Alle Garnisonens Officerer vare i Gaar Form. Kl. 11 tilsagte til Cour hos Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, ved Parolen i Exerceerhuset i Gothersgaden. (Dagen.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Bidragene til Frederik den Sjettes Asyl forøges dagligt. Jblandt de Bidrag som indkom igaar, var ogsaa 200 Rbd. fra Hs. Maj. Kongen. (B. Td.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Hs. Durchlauchtighed Hertugen og H. Kongel. Høihed Hertuginden af Holstein-Glücksborg have naadigst givet 50 Rbd. som Bidrag til Oprettelsen af Frederik den Sjettes Asyl. Hs. Kongel. Høihed Hertuginden er desuden ogsaa de øvrige kjøbenhavnske Asylers bestandige Velgjørerinde. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Allerede for nogen Tid siden har Hs. Majestæt Kongen foræret sin første Adjutant, Major Bruhn, en Gulddaase med sit Navnechiffer i Brillanter, og med den smigrende Yttring: at det var den første Present, han gav som Konge. (Loll. Falst. St. Td.)¬
Viborger Samler, 1840-02-10
Med en Deputation fra Langeland, bestaaende af en Sognefoged og en Gaardfæster, som overrakte Hs. Majestæt Kongen en Lykønskningsadresse til Høisammes. Thronbestigelse, indlod Landsfaderen sig i Samtale angaaende deres Agerbrug, med hvis gode Fremgang han yttrede sin Tilfredshed, men anbefalede dem derhos en og og sparsommelig Anvendelse af den Velsignelse, de senere gode Aar have ydet Bonden, med den for enhver Undersaat trøstige bemærkning: "Vi ville nu alle spare hvor der kan spares!" Efterat de Deputerede, paa Hs. Majestæts Forespørgsel, om de ellers havde Noget at andrage for ham havde svaret, at de trygt overlode Omsorgen for deres Vel til den kongelige Villie, sagde Høisamme videre: "Naar J have Noget at andrage, saa andrag det for Stænderne, eller ønske J hellere det, formig selv." (Dagen.) Det Overslag, som Bygnings-Administrationen han affattet med Hensyn til Hoffets paatænkte Beboelse af Christiansborg Slut, anslaaes til imellem 6 og 7,000 Rbd., foruden 40 Favne Brænde mere om Ugen, end der nu medgaaer paa Amalienborg. Men skal en saa colossal Bygning, som Christiansborg, blot bruges til enkelte store Hoffester; saa maa man tilstaae, at det vil blive kostbare Fester. (L. F. St. T.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Under 27de Januar er Herredsfoged ved Slesvig, F.S. Paulis Udnævnelse til Justitiar for det adelige Gods Olpanitz, samt Herredsfoged i Fleckebye, C. H. Possalts Udnævnelse til Justitiar for det adelige Gods Borghorst allernaadigst bleven stadfæstet. - Under 28de f. M. er Cancelliesecretair og Contoirchef ved den Slesv. Holst. Regjering, A. P. A. Harbou tillige bleven udnævnt til Secretair ved Directionen for Hosmitalet for Afsindige i Slesvig. (B. Td.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Cancellist i Høiesterets Justitscontoir Louis Edgar Alexis Mourier er bleven udnævnt til Secretair ved Protokollerne i Høiesteret. Hr. Pallesen optraadte den 4de Februar første Gang, paa det Kongl. Theater som Zacharias Stolpe i Østergade og Vestergade". Fra det tydske Skuespilselskabs Forestillinger paa Vesterbroes Theater sidste Sommer var Hr. P. allerede Publicum fordeelagtigen bekjendt, og dette sporedes ogsaa af det bifald, hvormed han hilsedes ved sin første Fremtræden, noget, der vistnok sjeldent pleier at være Tilfældet og som let kan have ubehagelige Følger for en Debutant. Jmidlertid svarede Hr. P. Udførelse af denne ingenlunde lette Rolle til Forventningen, Publicum nærede om ham, og et levende bifald tildeeltes ham ofte under Spillet. – Huset var aldeles (Berl. Td.) fuldt.
Viborger Samler, 1840-02-10
Operaen "Bryggeren i Preston", der i Paris og paa de fortrinligste tydske Theatre er bleven givet med Bifald, blev første Gang opført paa vort Theater iaftes oversat af Overskou, og vandt ogsaa her meget bifald.
Viborger Samler, 1840-02-10
Blandt de Spillende fortjene Hr. Schwartzen og Jfr. Østerberg at nævnes fortrinlig. (B. Td.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Ved Forestillingen den 4de Februar i Tourniaires Kunstberiderselskab gave Hr. og Mad. Colombet en Pasde deux paa to Heste, hvilken var ganske udmærket, og vi kunne næsten sige noget af det smukkeste, vi i denne Henseende have seet, skjøndt det tillige gjorde et høist ængsteligt Jndtryk, at see Mad. Colombets dristige Spring og den Tillid, hvormed hun overlod sig saa aldeles til sin Mands kraftige Arme. (Dagen.) - Tourniaires Beriderselskab har anslaaet sit Tab i Sørgetiden, for 6 a 7000 Rbd. At Kongen skulde have ladet dette Selskab levere Fourage til Hestene, som det almindeligt hedte i Kjøbenhavn, erklæres nu for ugrundet. (L.-F. St.)
Viborger Samler, 1840-02-10
En Forening af 20 Musici har allerede i længere Tid indøvet Valse og Overturer af la Strauss. Steyer markernes Nærværelse her i Sommer har foranlediget denne Forening, som dirigeres af Hr. Lumbye, der allerede er Publikum fordeelagtigen bekjendt som Componisaf vore mest yndede Dandse. Den 4de Febr. gav denne Forening sin første Concert i Hr. Knirschs store Sal, og vi maae tilstaae, at dens Præstationer forekomme os i enhver Henseende at kunne maale sig med Steyermarlernes, og, da dens Orchester er fuldstændigere besat, staae de endogsaa i en vis Henseende høiere end hiues Vi ville ønske denne Forening et ret talrigt Besøg ved dens følgende Concerter, og vi kunne forsikkre, at Jngen vil forlade disse utilfredsstillet. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Ved en nylig i "Musikforeningen afholdt Generalforsamling bestemtes: "at udsætte en Priis af 25 Ducater, for den bedste Composition af en Overture for fuldt Orchester." For ikke at udelukke nogen af vore egne Componister fra en Concurrence som denne, der forudsætter en betydelig technisk Dygtighed hos Concurrenterne, bestemtes der at lade de indkomne Arbeider bedømme af udenlandske Dommere, navnlig har man tænkt paa Spor, Mendelsohn og Marschner. (Kbhvsp.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Fædrelandet haaber, at der fremtidigt vil skee betydelige Jndskrænkninger med Fripladsene i det kgl. Theater (der hidtil have været betragtede som et Slags Appendir til bouche en cour), saa at Theatret ikke herefter vil behøve et saa stort aarligt Tilskud, eller idetmindste ikke vil have en saa skjellig Grund til at gjøre Krav derpaa.
Viborger Samler, 1840-02-10
Af Hovedstadens Borgerrepræsentanters Offentliggjørelser seer man, at disse hos Directionen for Sparekassen, ville søge om et successivt Laan af indtil 130,000 Rbd., for derved at bestride Udgivterne til Opførelsen af det Thorvaldsenske Museum, ligesom det og er blevet vedtaget, at paaskynde Afgjørelsen af Underhandlingerne om en partiel Anvendelse af den nu Frue Kirke tilfaldende Brændeafgift til Dækning af Stadens Udgifter ved Museumet.
Viborger Samler, 1840-02-10
Kjøbenhavnsposten giver Sundhedscollegiet den Compliment, at det kongl. Sundhedscollegium destoværre ikke i sin Midte har en eneste Mand med tilstrækkelige chemiske Kundskaber til at bedømme Vanskeligheden ved en ordentlig Analyse.
Viborger Samler, 1840-02-10
Det ledigblevne Departement i Generalpostdirectionen, menes at ville blive interimistisk besat indtil det Hovedspørgsmaal er afgjort, om ikke en enkelt Generalpostdirecteur maatte være at sætte istedetfor en Generalpostdirection.
Viborger Samler, 1840-02-10
J det sidstudkomne Hefte af "Conversations-Lexicon der Gegenwart, udgivet af Brockhaus i Leipzig, findes adskillige interessante Artikler, navnlig en Oversigt af Mag. J. Chr. Lindbergs Virken, hvori hans Kundskaber og litteraire Arbeider ere omtalte med fortjent Anerkjendelse, hvorhos det nævnes, at han udmærker sig ved en Jndsigt i Landets Love, der er sjelden at finde i en saadan Grad hos Theologerne.
Viborger Samler, 1840-02-10
En Mand er i disse Dage død her i Staden, der vel ikke stod paa noget høit Trin i det borgerlige Samfund, men dog har Bekjendtere i alle danske Provindser forhenværende Vægter i Kannikestræde Peter West. Mange ville til hans Navn knytte Erindringer fra deres Ungdomsliv. Han naaede en Alder af næsten 88 Aar. (B. Td.)
Viborger Samler, 1840-02-10
Efterretninger over England fra de danske Øer i Vestindien melde om et Uheld, som i Begyndelsen af December Maaned f. A. skal være tilstødt de tvende danske Krigsfartøier, St. Thomas og Mercurius, idet samme ved Nattetider havde paaseilet hinanden, hvorved Briggen St. Thomas, der commanderes af Capt. Lieutn. Gödesen, skal have lidt en ikke ubetydelig Skade paa Master og Takkelage. Rys hændtes det i Constantinopel, at Sultanen havde tilstedt Baron v. Hubsch, den danske Ministerresident, en Audients i Anledning af Thronskiftet i Danmark, som Baronen skulde anmelde, men Sultanen maatte vente meer end en Time forgiæves efter Danmarks Repræsentant. Formodentlig havde Baron Hübsch glemt hele Audientsen eller forvexlet Timen. (N. Z.) Hvis denne Efterretning - siger "Dagen" – er sand, som vi ingenlunde kunne troe, da maae vi takke Gud til, at Stortyrken nu er fredeligere end i fordums Dage. J den sidste Halvdeel af det 17de Aarhundrede har den tyrkiske Storvezir engang ved en Audients, han gav den franske Gesandt, slaaet denne i Hovedet med en Stok, medens en af hans Folk regalerede Frankrigs Repræsentant med Øresigenet; Østerrigs Gesandt fik flere Gange Stokkeprygl og det er velbekjendt, hvor ofte de fremmede Ministre maatte vandre i Statsfængslet, de syv Taarne. Dette skeete altsammen for Fornærmelser mod Storveziren, men at lade de Troendes Behersker selv vente en heel Time, maatte sikkert have draget en Krig paa Liv og Død efter sig, og da kunde Tyrkerne endnu træffes paa Anholt, som salig Gunhild, Peer Smeds alt troede at see, ligesom ogsaa den gamle berømte Spaadom, kunde gaae i Opfyldelse, at Tyrken skal vande sine Heste i AsmildSøved Viborg."
Viborger Samler, 1840-02-10
Odense. Som et ikke umærkeligt Exempel paa selvtagen Justits kan anføres, at en Proprietair her i Fyen har, for at bringe en af sine Tjenestedrenge til at bekjende en begaaet Forbrydelse (Jldspaasættelse), tilladt sig saavel at slaae en Sabel istykker paa hans Ryg, som, medens denne Execution varede, at tvinge ham til med bare Fødder at staae paa et Par udflidte Karter, hvis Staaltraadspidser vendte opad saaledes, at hen maatte trykke Fodsaaleme ned i disse. (Hemp. Av.)