Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-01
Lord George Gordon Byron var født i Skotland d. 22 Jan. 1788, og nedstammer fra en ældgammel adelig Familie. Han arvede den 1798 afdøde berømte Verdensomseiller Commodore Lord John Byrons Lordtitel og Rigdomme. Sine Ungdomsaar tilbragte han i Høilandene, hvor Ossian engang sang, og dette allene maatte give hans Characteer et romantisk Sving. Sine Studeringer fuldendte han ved Universitetet i Cambringe. J sit 19de Aar udgav han sit første poetiske Forsøg, Fritimer (Hours of Idleness), som i Edinburg Revier blev strængt dadlet, og hvilket maaskee lagde den første Grund til hans Melancholie; thi uberegnelige ere unægteligen Virkningerne af den første offentlige Dom, en begyndende Digter møder. Vel raader Wessel, ikke at spidse Pen mod klog, mod taalelig Critik, men det unge Blod kan sjeldent følge en saadan Philosophie. Byron, ikke nedslaaet, men ægget ved hiin Recension, skrev derimod en bitter Satire English Bards and Scotch Revievers, hvis overdrevne Hvashed han selv siden misbilligede. J Aaret 1809 leverede han Efterligninger af gamle og nyere Classiker med de hostrykte Originaldigte. Kun faa Digteres Liv har været saa poetisk, for ei at sige romantisk og eventyrligt, som hans Allerede tidligen forelskede han sig i sin Formynders, en Retslærds Myndling, og Engellænderne have det Sagn, at en nær Beslægtet af hans Elskede havde ihielskudt dennes Fader i en Duel. Hans Kierlighed var saa glødende, som han selv har skildret den i sin Helt med de Ord: "Kuldens Søn er og kold af Blod Ei bør hans Elskov dette Navn; Men min var lig en Lavaflod, Der luer dybt i Ætnas Favn." Formynderen syntes ikke at være de forelskede imod, men Byrons Miss giftede sig med en Hr. J. Mester, som hun tidligere havde elsket, og denne skuffede Kjerlighed virkede skrækkeligen paa en med saa levende Phantasie begavet Digter. Han kom i en Tilstand, som ikke var Raserie ulig, og maaskee for at redde sig ud deraf, styrtede han sig snart i de vildeste Udsvævelsers Strøm, snart i Musernes hulde Arme. Han var nu hos det smukke, men tillige svage Kjøn, ligesaa meget en Gienstand for Kjerlighed, som for Medlidenhed, og han besøgte nu Selskaber, og tog Deel i Skjemt og Spil. Men som hos de fleste Hypochondrister, varede denne muntre Stemning ikke længe, og neppe var han bleven myndig og havde faaet Sæde i Pairernes Huus, førend han forlod sit Fædreneland, fuld af Mismod og Menneskehad, og gjennemreiste Portugal, Spanien og Grækenland i Selskab med den siden saa bekiendte Politiker John Hob house. 1811 kom han tilbage til Engelland, og glimrede endnu mere i alle store Kredse end før Trods hans Klumpfod skal en af haabeløs Kierlighed til ham fortvivlet Dame, endog ved et Aftensmaaltid, have villet stikke sig ihiel med en Kniv i hans Overværelse. J denne Tidspunkt steg og hans Hæder som Digter. 1815 ægtede han Miss Milbank, en Dame, ligesaa udmærket ved Naturgaver, som ved Formue. Men allerede i det første Aar, efterat hun havde født ham en Datter, lod han sig skille fra hende, og digtede om denne Skilsmisse et rørende Farvel (Fare thee well). Fra nu af flakkede han næsten uophørligen omkring, uden at hans ustadige Aand kunde finde nogen Ro. Han drog igjennem Nederlandene, langs med Rhinen, igjennem Schweiz til Jtalien, og nedsatte sig omsider i Venedig, hvorfra han hver Morgen satte over til det faste Land og tumlede vilde Heste. 1818 veddede han om at svømme gjennem Hellespont, hvilket Vovestykke han udførte i fire Timer og tyve Minuter, med Svømmebuxer paa. De Værker, han fra den Tid af leverede, udbredte hans Ny over hele Europa, men i Engelland selv fandt han de bittreste Modstandere. Man vilde endog opdage Gudsbespottelse i adskillige af hans Digte, saasom i Kain. Vist er det, at hans Arbeider bære et alt for stærkt Gienskin af hans Personlighed, og at hans Melancholies og Menneskehads sorte Skyer svæve over dem alle. Beklageligt var det imidlertid, at en saa udmærket Aand skulde være en Boldt for Skjebnens besynderligste Luner, og at han saa aldeles savnede den indere Rolighed, uden hvilken ingen stor Genius kan opnaae sand Fuldkommenhed.