JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1841-07-06
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-09
Jndsendt.) Torsdagen den 24de Juni 1841 vare Selskabets Medlemmer for Hesteavlens Fremme i Egnen af Kolding samlede hos Gjæstgiver Madsen i Kolding, hvor da blev besluttet og afhandlet: 1) De 2de Halvblodshingste, Patrioten og Adonis, bleve præsenterede for Forsamlingen og vandt almindeligt bifald. Af Forsamlingen og især endeel fra Haderslev Egnen hidkomne Landmænd, hvilke Sidste alene vare reiste hertil for at see Cheerblev præsenteret, ifølge Bekjendtgjørelse fra Hr. Nathansen, blev et almindeligt Ønske yttret, at Hr. N. vilde om en 8te Dage præsentere Cheer i Haderslev. Hr. N. retfærdiggjorde sig ved et Brev fra Hr. Lorenzen paa Petersholm, hvorfor Cheer ikke var mødt. 2) Hr. Nathansen modtog Bedækningspengene for de Hopper, som i dette Foraar ere bedækkede ved Patrioten og Adonis, ialt 46 Hopper, dog blev ikkun for 11 Hopper betalt. 3) Selskabets Medlemmer indbetalte deres Jndskud for 1841 med 1 Spec. for hver, som efter Udgifter, Avertissementer a. var fradraget, beløb sig til 6 1/2 Frilodder. 4) Hr. N. har forpligtet sig til ikke uden Selskabets Samtykke at bortflytte Hingstene Patrioten og Adonis, som ere opstaldede paa Wissingsmindeførend efter 1ste Juli 1842. 5) Hr. N. forpligter sig endvidere til Selskabets Afbenyttelse at opstalde i Omegnen af Kolding, som arriverer hertil Egnen 1ste Aug. d. A.: 1) Alexander-Skimlen, som skal bedække for . . . . . . . . . . . . 4 Spec. 2) Coloss, blankbruun . . . . . 3 - 3) Toug Willesley-Skimmel, 3 samt 4) Cheer, paa Petersholm . . 5 6) Hr. N. har af Hs. K. H. Prinds Ferdinand modtaget 100 Rbd. og af Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertugen af Glücksborg 50 Rbd. til Fribedækninger for Selskabets bedste Hopper i Foraaret 1842. 7) Til at tilkjende Fribedækningspræmier vælges 3 Dommere, alle med lige Stemme, og blev Selskabets Medlemmer enige om at anmode Hr. Kammerherre Oberst Ridder v. Düring indtil videre at tage Sæde som Formand i Dommer=Comiteen. For paakommende Tilfælde vælges en Suppleant. 8) Besigtelserne af Hopperne og de fornødne Møder holdes i Kolding. Besigtelsesdagen afholdes ligeledes i Kolding sidst i næstkommende Februar Maaned, hvor tillige hvert Aars Contingent erlægges. 9) Bedækningspengene betales strax til Hingsteholde ren første Gang Hoppen føres til Hingsteen. 10) Naar den bedækkede Hoppe ikke er bleven drægtig, staaer det Medlemmerne frit for at faae en anden Hoppe bedækket i dens Sted, men maa være bedre og yngre end de foregaaende.
Jyllandsposten, 1841-07-09
11) Endeel Landmænd indtraadte som Medlemmer i Selskabet, fordi Hr. N. opstalder endnu 3 af sine Hingste heri Omegnen, hvilke Landmændene, ligeledes yndede. Kolding, den 24de Juni 1841. Bestyrelsen. J. Nathansen, Til min Edderkop. Saaes vel et saadant Under tiere? En Væver sad og spandt sin Dug, med otte Been, med Øine fire, med Knæet mere høit end Bug. Skjøndt ikke just saa smuk af Kroppen. den Væver dog er Odins Lyst: thi flittig spinder Edderkoppen, og Alting af sit eget Bryst.
Jyllandsposten, 1841-07-09
A. Oehlenschlager, Odu vævre, muntre, travle Skabning med de krumme Been, Hvor du kan behændig kravle opad Murens glatte Steen! Og hvor tidt end ned du dratter, dog du til dit gamle Sted, entrer op og væver atter, bliver ufortrøden ved. Af en Støvekost du raget med din Væv i Støvet blev, dog du atter did er draget, hvorfra nylig man dig drev. Ak, men Væven blier den samme, som i fordums Tid den var, spændt den er i vante Ramme. og det gamle Mønster har. Saaes vel saadant Under tiere: En politisk Edderkop dingler hist med Øine fire, smalle Been og mæsket Krop. Vi til de Konservative. den med Føie regne kan, da den vil, at Alt skal blive, som det var, i samme Stand. Men en dristig Flue stormer ind mod Væven voldsomt nu hvilken Radikalreformer! hvor han river Alt itu, Han er af Oppositionen, kradser fælt med hvasse Kløer; men nu hænger alt Personen fast i Nettets fine Slør. Kommer dette Billed ikke ret til en beleilig Stund, da man har politisk Hikke trindtomkring i Danalund, nu, da Politikkens Krater, spruder Aske, Gruus og Sand, medens hver en Bonde prater, kun om Orla Ledermann.
Jyllandsposten, 1841-07-09
Nu vil hver en Fiskebløder ha den Skatbe=Villing blødt; hver en Skrædder, som man møder, vil har Statens Buxer bødt; hver en Skufter vil paa Læsten, Støvler til Finansen sye, og er han end dum som Hesten, dog han er politisk kry. Har man ikke Smør, kan Kringlen. gjerne spises uden Smør; væk med al politisk Dinglen, brug blot eders korte Hør, Den er god til Børneskjorter, hvilket skjønt Agurkement, Men med Politikkens Vorter. er det kummerlig bevendt. Vær med den uhyre Lirken. ved Finansens hovne Been!
Jyllandsposten, 1841-07-09
Lad den dog i Marmorkirken sove trygt bag Gravens Steen; er det pænt at maltraktere den forgjældede Finans, da den knap kan røre mere sin forlorne Skildpadssvands, Er det ikke glant, at Tingen blier i samme Søle. - Fol Da man vist fornærmer Ingen, da vi sove kan i Ro salig med vort Hoved nikke i den søde Middagsluur; thi vi faae dog Vand at drikke, om end Melken bliver suur. Som Rosin i Pølsens Ende jeg en Gratulation. vil af ganske Hjerte sende til den hele Nation.
Jyllandsposten, 1841-07-09
Jfølge den store Anders Nøthens Anviisning. See Aarhuus Stiftst. f. A. See poetisk politiske Slingringer i Vischi Vaschimaneren af A. Nothen, 5te Strofe. Saa angaaendes Finansen, som de er saa sæl imod, Er det pænt at knib i Svandsen, naar den har en hoven Fod, Naarenstid hver Kjæft i Landet, sørger blot for sin Finans, kommer Død og Pin det Andet nok foruden Hans og Frands Statsgjælden. Hurra for Konstitutionen. Held os, Held vi har den alt Det til Fryd for Nationen Peder Jensen har fortalt. Fr. Sneedorff Birch. See Nationalsang om Konstitutionen i Danmark, forfattet af Peder Jensen, 11te Strofe Nu vil jeg Nationen tilønske Fryd og Held til Konstitutionen. fra vort Algodhedsvæld; vi aldrig den begjærte, thi vi det ei forstod, men af et kjærligt Hjerte os Kongen den tillod.
Jyllandsposten, 1841-07-09
Nyheds-Post. J en temmelig skarp Recension i Anledning af Ole Bulls sidste Concert i Hovedstadens Ridehuus, som var temmelig svagt besøgt, deels som Følge af dens altfor sildige Publication og deels af at flere Hindringer skulle have lagt sig iveien for dens tidligere Udførelse, hedder det i "Dagen" blandt Andet: "Ole Bull foredrog en Phantast, som han benævnede Norges Fielder. Denne Composition er en Sammensætning af norske National=Melodier, i hvis Forbindelse der ikke spores nogen Traad, og som ikke mere lede Tankerne hen paa de norske Fielde end paa Norges Dale, Fosser osv. Den kunde ligesaa vel have fortjent et af disse Navne eller simpelthen være kaldt Norge. J dette Navn vilde ogsaa det Norskheds-Coquet teri, som Ole Bull deler med mange Nordmænd, være kommet til Udbrud. Men den hele Composition er for let og ubetydelig, vi kunne sige for smaalig, til at fortjene Navn efter disse Colosser. I Emnets Valg vil man ei heller finde Beviis for Ole Bulls Genialitet. Geniet behager sig ikke i tomme Abstractioner, som i al deres anmassende Almindelighed ere uden Kjød og Blod; det viser sin Jndvielse ved concrete Skikkelser, i hvilke det Almindelige og Evige afspeiler sig; Aanden bliver Kjød. Norges Fielde, Hvor tomt og indholdsløst i al sin affecterede Almindelighed! Hvor meget mere vilde ikke Sneehætten eller Hornelen, eller Gousta have udtrykt i deres Enkelthed! Vi gjentage det, Fjeldet har sin ene, grandløse Aand; Fjeldene have en Uendelighed af Dværge og Smaatrolde. Vi maae efter dette ansee Ole Bull for en ret interessant Jndividualitet, uden Dybde og Originalitet, uden sand Begeistring og Inderlighed, men med et Talent, hvoraf der kunde være bleven meget, hvis det havde været forenet med en sund og kraftig Aandelighed. Det er for Bedømmelsen af hans kunstneriske Characteer ikke uden Betydning, at hans Konstbrødre af ham overalt ere blevne begegnede med Hovmod og Anmasselse. Den sande, bevidste Dygtighed erkjender det Almindelige i sig selv og ærer sig selv i AndreCharlataneriet maa ofte søge sin Støtte i en hovmodig Jsoleren. – Hvorvidt denne Bedømmelse er udsprunge af urene Bevæggrunde eller ikke, maa henstilles til egen Bedømmelse. Fædrelandet udtaler sig derimod ganske anderledes om denne Concert og siger blandt Andet: "A. Hr. Bull fra Autoriteterne snarere har mødt Vanskeligheder end Velvillie, og deri at Hofsmagen, der tillige er Modesmag, for den Deel af Publicum, som aander og lever denne Sphære, synes at foretrække den herværende Medbeiler til Hr. Bulls Kunstnerhæder, Hr. Prume. Det for rekom os, at Hr. Bull siden sin sidste Nærværelse her, har uddannet sin Konstfærdighed til en endnu høiere Grad af Fuldkommenhed; af de Nummere, han foredrog, maae vi udhæve som det smukkeste Adagiven i det første Nummer, og som den med størst Begeistring modtagne Norges Fjelde.
Jyllandsposten, 1841-07-09
J "Corsarens" Nr. 34 hedder det: "Den bekjendte Bondepoet Peder Jensen paa Viby Mark har udgivet en Vise i Anledning af Formælingen, hvori han blandt Andet ønsker, at vor nye Kronprindsesse i sit Ægteskab maa komme til at ligne Sara, Abrahams Hustru. Enhver, der kjender Saras Historie, veed naturligviis, at Landets Haab beroer paa, at Peder Jensens Haab ikke gaaer i Opfyldelse. – Paa en lille Globus, hvoraf i denne Tid Exemplarer sælges hos Hr. Boghandler Klein, er Danmark saa stort som Hovedet paa en stor Knappenaal. Storhertug, dømmet Mecklenborg-Strelitz er derimod saa lille der, at naar man sætter Spidsen af en Knappenaal derpaa, bedækkes det ikke alene deraf, men endeel af Spidsen rager end- og ind i Mecklenborg-Schwerin. – "Aalborg Avis, havde blandt alle sine Rygter forleden fortalt et, der var fandt J denne Anledning har Redacteuren, som for Tiden opholder sig her i Byen, gjennem "Berlingske Tidende", erklæret, at Saadant aldeles strider mod hans Blads Principer, og at hans hidtilværende kjøbenhavnske Correspondent for denne Forseelses Skyld skal afskediges. – Dekan man kalde Consequents.
Jyllandsposten, 1841-07-09
J f. Bl. Nr. 35 hedder det: "At Jngen af Corsarens Redaction blev erindret ved de sidste Ordens Decora tioner (hvorimod maaskee Adskillige af dens hemmelige Medarbeidere ere blandt de Hædrede, kunne vi finde rimeligt, da der om vore Fortjenester maaskee ikke er den samme Mening paa høiere Steder som hos os selv. Men at HofMarschallet ikke viste os den Opmærksomhed at sende o Billetter til Balpareet, det finde vi underligt, i Betragtning af, at vi dog vise høiere Vedkommende saa megen Opmærksomhed." Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. alle Provindsens Boglader. Subskription derpaa modtages.
Jyllandsposten, 1841-07-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Nobilanos, Udgivet af et Selskab. 3de Aarg. Tirsdag d. 13 Juli 1841. No 52.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Patent Gjødning. Naar det betænkes, hvor mangfoldige Tusinder af Tønder Land der henligge uopdyrkede i Jylland, vil det ikke være uden Jnteresse med Hensyn hertil, at tage Patent Gjødningens Virkning i Betragtning, som, ihvorvel den vistnok kun bør anvendes, hvor locale Forhold dertil maatte tilraade, dog fornemmeligen ved hidindtil uopdrevne Jorder, hvor al Gjødning mangler, sikkerlig vilde fremskynde en Cultur, som paa denne Maade langt hurtigere vilde føre til Maalet. Da man antager, at Patent Gjødningens Erholdelse med dette Aar ophører, ifølge Grosserer Owens afsluttede Contract, findes nærværende Bekjendtgjørelse af saameget større Vigtighed for de Landmænd, som dermed kunde ønske sig forsynede. Til de øvrige Beviser paa denne Gjødskes Brugbarhed for Landmanden, som jeg af og til har ladet offentliggjøre, er jeg nu saa fri at tilføie et fra Hr. Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn paa Lolland, indeholdt i nedenstaaende Beretning til mig. Som Fabrikant, der ønsker den største mulige Afsætning paa sine Producter, maa jeg være Hr. Kammerherren særdeles forbunden for at have fundet i ham en saa vægtig factisk Talsmand – og Landvæsenet kan ikke andet, end med Velbehag optage denne saa vel motiverede og nøiagtige Beretning over en Gjenstand, der altid bliver af særdeles Vigtighed for et agerdyrkende Land som Danmark. Vel kan der indvendes, at den Tid ei er fjern, da Patent-Gjødningen muligen ei bliver letteligen til at faae i de Qvantiteter, der forlanges – men naar Agerdyrknings Chemien vil have udbredt sit Lys meere almindeligen, og have lært, at alle Gjødningers Virkninger paa Plante-Livet opstaae, næsten uden Undtagelse, af de Gas=Arter, de indeholde, saa ville kunstige Gjødninger under mangfoldige Skikkelser tilbydes Landmanden, og deres Fabrication vil aldrig holde op at blive Gienstanden for den Handlendes Opmærksomhed.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Anvendelsen af Patent-Gjødningen i Landet ifjor steg indtil 3100 Tønder; dog forbrugte een Landmand, der ikke ønsker at nævnes, og har en Gaard paa Kjøbenhavns Amt, alene deraf 1000 Tønder og det jeg troer, til Rug. Dette Factum og vedføiede detaillerede Beretning over denne Gjødnings Brug i en Række af 3 a 4 Aar ifølge systematiske Regler synes at give Opmuntring til et større Forbrug heraf i Landet. Kjøbenhavn, den 25de Februar 1841. Joseph Owen. urebyegaard, den 20de Febr. 1841. Efter Deres Ønske giver jeg mig den Fornøielse, at meddele de Erfaringer, jeg har gjort ved Anvendelsen af Patentgjødsken i mine Marker her ved Ourebye gaard og for at gjøre Anvendelsen saa fuldstændigt det er mig muligt, har jeg udsat det indtil nu, da Udtorsk, ningen af den i 1839 efter Patentgjødske indavlede Sæd først er fuldendt.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Patentgjødsken er her siden 1836 anvendt, deels i de Marker, der høre til den egentlige Drift, saaledes at det Maal, ved Siden af de andre i Brakmarken, som gjødskes med almindelig Gjødske, alene giver 10 Tønder Patentgjødske, deels i en Deelingsmark, som drives i 8 Lodder, hver paa circa 5 Tdr. Land. Gjødsken udstrøes med Haanden, det halve naar Jorden er harvet til Sædepløiningen, og det andet halve med Sæden. Jorden i Markerne er en let, sand- og muldblandet Leerjord, omtrent en 1/2 Alen dyb (med et rødleret og sandet Underlag), stærkt blandet med Blaasteen; simpel Hedejord, men fortrinlig Rugjord. Et Maal er 13,500 Alen, altsaa omtrent 1 Td. Land geometrisk Maal. Et saadant gjødskes almindeligen med 20 til 22 Læs Gjødske af Møddingen, hvert paa circa 25 Cubik=Fod. Hoveddriftener: Brak Vinterkorn, Gjødske, Erter eller Byg, Byg eller Havre, Kløver, Græsning; ialt 6 Marker. De Maal, som i disse Marker i Aarene 1837 og 38 have været lagte med Vintersæd efter Patent-Gjødske, have ikke i nogen Henseende, hverken efter Udseendet eller Udbyttet af Straae og Korn, været at skielne fra de øvrige. – Afgrøden har været 12 Fold Rug; den i 1839 lagte Vintersæd staaer godt, som den øvrige Mark. – Bygafgrøden paa det Maal, som i 1839 har efter Patentgjødsken, var fuldkommen som paa den øvrige Deel af Marken, baade i Straae og Kjerne og gav 11 Fold. Folden regnes efter Arealet. Deelingsmarken drives som ovennævnt i 8 Lodder: "Brak, Raps, gjødsket med 10 Tdr. Pat. G. pr. Td. Land, Vinterkorn, Kløver, Kartofler, gjødsket med 5 Td. Pat. G. pr. Td. Land, Byg, Vikkehavre, g. m. 5 Td. P. G. pr. Td. Land, Rug." Marken blev første Gang i Driften gjødsket svagt 1829, har derefter 3 Halm og udlagdes med Kløver. 1836 indtoges den til Deelingsmark.
Jyllandsposten, 1841-07-13
J 1837–38 og 39 er altsaa høstet Raps, som har været vel voxet, men har kun givet ringe Udbytte circa 5 Fold, da der, som almindeligt her paa Øen i disse Aar, er faldet Biller paa, i Blomstertiden. Den i 1839 saaede Raps lover godt. For at gaae ind i den forandrede Drift er der i 1837, 38 og 39, hvert Aar, saaet 1 Lod med Vikkehavre i 5 Tdr. Pat. Gjødske pr. Td. Land. Den har baaret meget godt til. Ligeledes er hvert Aar lagt 1 Lod med Kartofler i 5 Tdr. Pat. Gjødske pr. Td. Land, som har givet efter Middeltal 120 Tdr. pr. Td. Land.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Efter Rapsen er i Aarene 1837, 38, 39 saaet Rug. De to første Aars Sæd har givet god Afgrøde af Straae og 10 Fold Korn. Det sidst saaede tegner godt. Efter Rugen er 1838 og 39 saaet Kløver, det første Aar gav 4 Læs pr. Td. Land; det sidste tegner godt.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Efter Kartoflerne er 1838 og 39 saaet Byg, som har givet rigeligt Straae og 11 Fold Korn.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Efter Vikkehavren er 1838 og 39 saaet Rug egentlig bestemt til Grønfoder. Den sidst saaede staaer godt, den i 1838 saaede benyttedes ei grøn; men blev høstet moden, gav godt Straae og 10 Fold Korn. Da Forsøgene kun ere for en kort Række af Aar, saa kunne de vel ikke afgive noget bestemt Resultat; men med temmelig Vished kan det dog antages, at paa Jorder, som de her nævnte, vil 10 Tdr. Gjødske vise samme Virkning som 20 til 22 Læs paa 25 Cubikfod, hvert af almindelig Gjødske pr. Td. Land.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Efter nærværende Priser koster en Td. Land at gjødske med Patentgjødske her 15 til 16 Rbd. med Transporten.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Disse Forsøg agter jeg fremdeles at fortsætte Rotationen ud, og skal da gjøre mig en Fornøielse af, videre at meddele Resultatet. Jeg vil i Løbet af Foraaret og Sommeren have Brug for omtrent 110 Tdr. Patentgjødske, hvoraf jeg tidligere skulde have de 50 Tdr. og i saa Henseende skal beordre en Skipper dertil og beder derfor et saadant Qvantum holdt mig tilgode. Ærbødigen. (undert.) H. Rosenørn-Lehn. S. T. Hr. Grosserer Owen i Kjøbenhavn. Store Kongensgade Nr. 248. Da denne Gjødning, blottet for al Understøttelse, undtagen dens Qvalitet og Priis - dog begynder at blive brugt af Landmanden i det Store, og erkjendt for hensigtsmæssig og fordeelagtig, idet den giver et godt Udbytte, naar den anvendes i Forhold til de forskjellige Jordsmons Beskaffenhed, saa tør jeg med Sikkerhed anbefale den til de Herrer Landmænds særdeles Opmærksomhed. Flere her i Landet, som have brugt den i 2 a 3 Aar, ere vel tilfredse med den, og vedblive at bruge den. For at gjøre Enhver bekjendt med, hvad Patent Gjødningen koster i de forskjellige Stæder i Provindserne, har jeg udført nedenstaaende Calculation: Naar 100 Tønder tages, leveres samme løst i Skibet, frit ombord for 8 Rb 4 pr. Tønde. Rbp. 133. 2. O. Fragten overhoved til hvert Sted i Danmark kan anslaaes til 1 mk. a 25. O. O. 12 8 Td. . . . . . Bropenge og Jlandbringelse ved Lossestederne blive circa 8, pr. Td. S. 2. O. Gjennemsnits=Omkostningerne forLandtransport fra Lossestedet indtil Marken, hvorpaa den skal an 15. O. C. vendes . . . . Rbp. 181. 4. O. Til en Tønde Land bruges almindeligen 8 Tønder(10 anseer jeg bedre); med 100 Tønder gjødes altsaa 12 1/2 Tønde Land, følgelig koster en Tønde Land at gjøde med Patent Gjødning Rbd. 14. 3. 3. Tages tillige Hensyn til, at man ved at benytte Patent-Gjødning er fri for den megen Vognslid og den lange og kostbare Tid, den almindelige Gjødnings Maade udfordrer til at behandles, vil man neppe finde dette nye Gjødningsstof kostbart. Denne Gjødning, som kun nedharves med Sæden, eller, kort for eller efter Saaning, strøes ogsaa ud paa Græsgangene med megen Fordeel, og kan bruges blandet med nogen tør Jord eller Aske, for at kunne naae længere, dog er dette ikke nødvendigt. Den beskytter for en stor Deel imod Jordlopper, Orme og Ukrud bedre end den almindelige Gjødske. Endeligen maa jeg bemærke, at den virker langsomt og brænder ikke, men forbedrer Jorden ved gjentagen Brug.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Brugen af denne Gjødning var her i Landet 1836, 800 Td., i 1837, 1966 Td. (see den Berling. ske Tidende N. 11 1838) og Oplager deraf paatænkes oprettede i de fleste Havne i Provindserne for at lette Landmanden Adkomst til den. For Den eller Dem, som ikke synes om at gjøre Prøve med 100 Td. første Gang, ledsages nedenstaaende Priis-Courant, som Enhver behager at calculere efter.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Priis-Courant. Kjøbes fra 1 til 50 Td. er Prisen, naar man henter Gjødningen paa Fabrikken, pr. Tønde Rbp. 1. 3. O. Fra 1 til 50 Td. leveret frit ombord pr. Td. . . . . . . . . . Fra 50 til 100 Td. frit ombord pr. Td. 1. 3. O. 100 Td. og derover frit ombord – Enballage betales aparte, men tages tilbage mod en billig Godtgjørelse.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Mit Oplag vil stedse blive forsynet og Ordre til alle Tider kunne udføres. Alle bekjendte solide Kjøbere tilstedes 3 Maaneders Credit, dog seer jeg helst, at Kjøbet skeer igjennem Kjøbmænd. Kjøbenhavn 1833. Joseph Omen. Store Kongensgade Nr. 248.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Danske Bygmestere, husk Christian den Fjerdes Ord!
Jyllandsposten, 1841-07-13
Det har tidligere været fremhævet i dette Blad, at der er intet Arbeidsmaterial, som man i vore nærværende Tider behandler slettere og med mere Utilgivelig hed end Kalken, der anvendes til Muurarbeide. Paa en Tid da vore Bygmestere vistnok i høi Grad ere gaaede frem med Tiden, hvad Architecturen, Tegning m. m. angaaer, maa det med Sandhed erkjendes, at selve Kalkens Behandling, som anvendes ved vore nuværende Bygninger, er under al Kritik slet, ja saa slet, at det var at ønske, at en kongelig Lov i denne Anledning vilde emanere, der udtrykkeligen forbød paa den Maade, som skeer, at lade Bygninger opføre. Den Kalk, hvormed man nemlig murer, er saa godt som at ansee for aldeles utjenlig dertil, da man paa den mageligste Maade den ene Dag lader den kjøre fra Kalkværkerne, for den anden Dag, uden Kalkslagning, at indsmøres mellem Muursteenene. Betænker man, at i gamle Dage i flere Lande Muurmestere, forinden de kunde erholde Tilladelse til som Saadanne at etablere sig, maatte documentere, at de vare i Besiddelse af 8-10 Aars gamle fyldte Kalkkuller, hvoraf de aarlig forbrugte den ældste, imod atter at lægge en ny Kulle ned, da har man den Gaade let løst, at man endnu har ondt ved at nedrive de Bygninger, vore Fædre byggede, medens vore Nutids Bygninger, især de offentlige, uforsvarligen sammenmures med Kalk, der hverken har været kulelagt – hvorved det som bekjendt vinder sin Seighed og Styrke - eller hvad der er ubetinget nødvendigt kalkslaget, men derimod almindeligviis kun nedkastes i et Kar for omrørt at tjene vore Muurherrer til et Materiale, hvortil Kalken paa denne Maade, behandlet kun lader saadant Bygværk ansees for Skarn, som sagt, som Skarn, og vil man her ikke troe os paa vort Ord, da skal man dog, enten man vil eller ikke, troe den første af alle danske Bygmesteres Ord om denne Sag, hvis Bygninger den Dag idag, skjøndt flere hundrede Aar gamle, staae som Flint, medens Nutids bygningerne baade afgive Dryppe, og Styrtebad; thi skrev Christian den Fjerde i egenhændigt Brev til sin Rentemester, dateret: "Rosenborg, den 26de Juni 1638 saalydende: "Jeg var nu i Eftermiddag ude hos de Baadsmænds Boder, som bygges ved St. Ane Bro, og befandt, at Kalken ikke bliver slagen, men ikkuns rørt omkring, saa at Kalken ligger heel i Baller, hvorfor sligt vil haves lagt, ellers bliver der Skarn af alt det der gjøres.