JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1779-05-31
NB. Min Krambod er, hvor jeg i 27 Aar har logeret, i Nyetorv Gyde, den fierde Bod naar man kommer fra Nyetorv og til sal. Madame Linds Gaard, hos Sr. Søren Nyeboe da Velbaarne Hr. Lieutnant von Siedelmann ved sin Bortreise herfra til Rensborg den 16 April h.a. har leveret mig et sølv Lomme Uhr, som han fra Uhrmager Sr. Foersom i Ribe sidste Vindter medbragte, men ei vidste, hvem samme Uhr tilhørede, og heller ingen siden derom har meldt sig i hans havte Qvarteer her i Byen; Saa bliver fornævnte Uhr herved i den Viborg Samler oplyst, med Begiering, at Eieren ville tilmelde mig, hvorledes Uhret er, da samme derefter skal vorde udleveret imod dette Avertissements Bekostning, og Reparationen fra Uhrmageren, som jeg betalte velbemeldte Hr. Lieutnant von Siedelmann med 5 Mk. 12 Skl. Skanderborg den 20 Maji 1779. L. Laurberg.
Viborger Samler, 1779-05-31
De, som maatte have noget at fordre eller gielde, efter Sal. afg. Hr. Lauriz Jversen, forrige femte Lectios Hører ved Viborg Latinske Skole, vorde herved, 3de gange efter hinanden, indkaldede at møde, eller møde lade til 6 a 12 Ugers Dagen, som er den 28 Junii og 20 Sept. førstkommende Kl. 2 Eftermiddag i Stiftsprovstens Huus, da denne ringe Stervboe ikke formaaer anden Proclama, og skal enhver vederfares Ret efter Loven. Viborg den 18 Maji 1779. Worsøe. Et lidet Sted udi Kraglund Sogn paa 2 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn Kloster=Lund kaldet, bliver den 25 Junii ved Auction bortforpagtet paa fiire Aar, og kan samme Tiid strax faaes til Beboelse paa billige Conditioner. Friedenreich.
Viborger Samler, 1779-05-31
Tirsdagen den 20 Julii næstkommende og følgen M. - de Dage, bliver, paa Bistrup ved Randers i Jylland, foretaget Auction over Sal. Hr. Etatsraad de Lichtenbergs efterladte betydelige Ind- og Udboe, bestaaende af Guld, Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Træe= og Jernfang, Dækketøi, Sengeklæder, Sengesteder, Linnet, Skilderier, kostbare og moderne Meubler med videre, som her ikke kan blive specificeret. Trykte Catalogi herover er den 1 Julii at faae til Efterretning, i Kiøbenhavn hos Hr. Cancellist Kierulf, i Odense hos Hr. Boghandler Jversen, i Horsens, Aarhuus og Randers paa Post Contoirene, i Viborg hos Hr. Bogtrykker Mangor og i Aalborg hos Hr. Justitsraad Thagaard; hvilket saaledes trende gange, saavel udi de Berlingske og Aalborgske Tidender, som udi Viborg Samler, til Liebhabernes Underretning, herved bekiendtgiøres. Bidstrup og Houlberg, den 25 Maji 1779. Esmarch, Wostrup.
Viborger Samler, 1779-05-31
Prøehandler Nissen fra Odense har efterladt i Viborg et lidet Partie frisk rød Klever=Frøe, Liebhaberen behager derom at adressere sig til Sadelmager Reyff fra Horsens, som logerer hos Hr. Apotheqver Nielsen i samme Bod: og da det tilforladelig alt er af afvigte Aars Avl, kan enhver, som kiender samme Frøes Egenskab, tilforladelig være tient dermed i dette Efteraar og tilkommende Foraar.
Viborger Samler, 1779-05-31
Et ungt Menneske, som er vel øvet i Pennen, Regning, m. v. søger Condition hos en Proprietair, Jurist, eller Forvalter ved et Gods, som Skriverkarl, til forestaaende Snapsting eller Johanni Tiid. Nærmere Anviisning faaes her i Bogtrykkeriet. (Efter det Kongel. General Post=Amts nærmere Forklaring.)At den Jydske agende Post, saavel fra Hadersleb, som Aalborg i tilstundende Omslags Termin, imellem d. 4de og 20de Junii, gaaer trende gange over Viborg, nemlig de Poster, som skulle afgaae, saavel fra Hadersleb, som fra Aalborg, den 31 Maji samt 14de 28 Junii, Dernæst at bemeldte Poster opholde sig i Viborg, naar de ankomme imellem Kl. 6 om Morgenen og 6 om Aftenen, udi 6 Timer, men, naar de ankomme efter Kl. 6 om Aftenen, da til næste Dags Middag Kl. 12, og at de dermed forsendende Pakker og Sager, bør leveres paa Post=Contoiret.
Viborger Samler, 1779-05-31
tvende Timer for Postens Afgang, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort.
Viborger Samler, 1779-05-31
General Post=Amtet, den 24 April 1779.
Viborger Samler, 1779-05-31
Christopher Wille af Aalborg agter sig, vil C. W. - Gud, til forestaaende Viborg Omslag, hvor han i Markedets Tiid er at finde med sin Bogsamling som sædvandligt. Jblandt en Deel Bøger i adskillige Videnskaber, Historiske og Theologiske samt Juridiske Skrifter; Kongel. Forordninger fra 1670 til 1778 Aars Udgang komplette og indbundne i 14 smukke Engelsk Marmor Bind, samt separate Aargange Materie kan faaes. C. Wille.
Viborger Samler, 1779-05-31
Credi= og Debitorer, som nu i næstforestaande Viborg OmSlags Termin enten maatte have noget at fordre eller gielde i afgangne Hr. Niels Behr til Schafføegaard, hans Stervboe, ville behage at adressere dem til Hr. Obristlieutenant v. Hoff til Ryomgaard, som har paataget sig at forrette Stervboens Jndtægt og Udgift, for saavidt i denne Termin kan skee; bemeldte Hr. Obristlieutenant v. Hoff logerer i fornævnte Viborg Snapsting hos Madame Arff, hvilket saaledes til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Wosnesgaard den 11 Maji 1779. P. R. Gersdorff.
Viborger Samler, 1779-05-31
Efter Begiering af de Herr. Skifte=Commissarier udi afgang. Kiøbe og Handelsmand Hr. Niels Kirketerps Stervboe i Hobroe, bekiendtgiøres herved, at, næstkommende 7de Junii om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver udi bemeldte Stervboe ved offentlig Auction opbuden og til Høistbydende, om nogenlunde antagelig Bud skeer, bortsolgt en Stervboen tilhørende Brigantin, Johanne Maria kaldet, drægtig 54 Commerce Læster, der nu her ved Byen er beliggende, og af nye i dette Aar i Flensborg bygget, samt derfra nyelig hiemkommen, uden at have seilet fleere Tourer; Thi vilde de Lysthavende bemeldte Sted og Tiid behagelig indfinde dennem, da Auctions=Conditionerne nærmere vorder bekiendtgjordte, hvoriblandt bliver denne: at Betallingen ei forlanges erlagt førend til Snapsting 1780. Fahrtøiet med dets Jnventarium kan ellers daglig af de Lysthavende behagelig tages i Øiesyn her i Fiorden. Hobroe den 13 Maji 1779. J. P. Woydemann. Auctions Forvalter.
Viborger Samler, 1779-05-31
Anhang. til den Viborger Samler No. 2.
Viborger Samler, 1779-05-31
Syvende Aargang. Mandagen den 31 Maji 1779.
Viborger Samler, 1779-05-31
Bekiendtgiørelse. De, som maatte have noget at fordre efter Huusmanden Niels Haverslev, som døde i Rødding Bye, Siød ahls Gods, Halds Amt, den 8 April sidstleden, indkaldes her ved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig paa Siødahls Skriverstue, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre; Saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres ArveRet, da enhver skal vederfares Ret efter Loven, den 19 Junii, som er 6 Ugers Dagen efter 30 Dagen, skeer Skifte=Samling sammesteds. Siødahl den 22 Maji 1779. Andreas Frisenberg.
Viborger Samler, 1779-05-31
Da det er vorden resolveret, at en Væg, ved dette Steds Ting= og Arresthuus paa 4 Fag, skal af føst Grundmuur opføres, en anden Væg paa 3 Fag med Planker indvendig beklædes, som Fag Vinduer med Jernstænger og Ringer forsynes, og en Skippunds Bilægger Kakkelovn til eet af Værelserne forskaffes; Saa vorder alle disse Indretninger efter høie Ordre stillet til offentlig Licitation paa bemeldte Tinghuus, Mandagen den 21 Junii næstkommende Kl. 10 Slet Formiddag; til hvilken Tiid og Sted de Liebhabere, som saadan Entreprise agtet sig at paatage, ville behage at indfinde sig. Conditionerne kan forinden hos mig nærmere erfares, da samme ellers ved Licitationen vorder bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Morsøe, H. Spliid. den 25 Maji 1779. Byefoged. Toruden den reede og Rigtighed jeg undertegnede ved Sinding) gaard Godses og dertil hørende Protokollers og Dokumenters Aflevering allerede har aflagt til Hr. Anders Speitzer, nu værende Eiere af bemeldte Sindinggaard og Gods, for de paa bemeldte Gaards Gods faldne Arvemidler og Børnepenge indtil 1 Maji 1779, finder jeg det fornøden, til min Sikkerhed og til desmeere Betryggelse i Fremtiden, trende Postdage efter hverandre i den Viborg Samler at lade indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring hos mig dependerende af Skiftehold ved Sindinggaards Gods, at melde sig inden næstkommen ide Michaelis paa Sindinggaard hos Hr. Anders Speitzer og for hannem producere deres i hændehavende Beviiser og Skiftebreve, da de efter Fordringens befundne Rigtighed kan vente dem samme af mig gotgiordt. 18 Maji 1779. P. Lillelund. Øeland den
Viborger Samler, 1779-05-31
Da der allernaadigst bevilgede Qvæg-Markets M. - Holdelse i Knustrup Bye, Thorning Sogn, Lysgaard Herred, den 12 Junii førstkommende, som er en Løverdag, i udtræffer, bliver alle i Almindelighed, og de Markedet søgende i Særdeleshed hermed advarede. 1. At Markedet til næstpaafølgende Tirsdag den 15de i allerunderdanigst Følge allernaadigste Rescript af 14 April 1747 udsættes. 2. Da Markeders Holidelse med Hornqvæg over alt i Landet ved Forordningen af 3 Septbr. 1772 stricte er forbudet; og samme Forbud ved seenere An= og Forordninger endnu ikke er ophævet, har det høillovlige Kammer=Collegium, under 26 Septb. forvigte Aar, anmodet Hr. Kammerherre og Amtmand von Buchwald, at han den Anstalt udi de ham anfortroede Amter ville føie, at ingen Qvæg-Markeder, intil anden Anstalt bliver føiet, vorde holdet; derom jeg, ligeledes fra Høimeldte Hr. Kammerherren (betræffende de mig anfortroede Lysgaard Hit Herreder) er bleven tilskreven. Alle og enhver, som fornævnte Market med Qvæg har havt i sinde at søge, blive hermed advarede, cit de derfra entholde dem; J anden Fald, maa de vente, forn modt villige Overtrædere af Deres Kongl. Majestæts allernaadigste Befalinger, at vorde anseete. Frausing den 12 Maji 1779. Jens Laasbye Lunow. NB. 2. Den udi den Viborg Samlets Nr. 12, 13, og 14, dette Aar skeete Aflysning, i Henseende til den over Kongensbroe foretagne Hoved=Reparation, bliver herved udi bemeldte Viborg Samler trende gange igienkaldet, siden Overfart over bemeldte Kongensbroe, ved denne Maaneds Udgang, igien for alle Vedkommende kan blive. Allinggaard den 13 Maji 1779. Paa Velbaarne Hr. Fischers Vegne, som Fuldmægtig, Peder Müller.
Viborger Samler, 1779-05-31
Den udi Nye Bye, saa kaldte Thomas Baches Gaard, bliver den 25 Maji ibdm. ved offentlig Auction paa Aar bortforpagtet. Friedenreich. i Randers har Klokker Støber Daniel Reimer fra a) Kiøbenhavn sadt sig ned, og derfor tilbyder alle sin Tieneste med at støbe store og smaa Klokker, samt at forfærdige al Slags Gjorter=Arbeide.
Viborger Samler, 1779-06-07
Oversættelse af Voltaire: Qvinderne skulde være deres Mænd underdanige. beden af Chateauneur fortalte mig engang meget myndig.
Viborger Samler, 1779-06-07
at Frue Feldtmarskalkinden af Granien var Hun besad ellers mange store Egenskaber. Hendes største Stolthed bestod i at have Høiagtelse for sig selv, og ei foretage sig noget, hun hemmelig kun kunde rødmes ved; Hun fornedrede sig aldrig til at lyve, og vilde hellere tilstaae en Sandhed, der kunde skade, end benytte sig af en nyttig Usandhed. Thi hun sagde, Forstillelse var et Tegn paa Feighed. Tusinde ædle Handlinger ziirede hendes Levnet, Men naar man roste hende derfor, troede hun sig foragtet, og sagde: De tænke da, at disse Ting har kostet mig saa megen Møie. Hendes Elskere, tilbade hende, hendes Venner elskede hende, og hendes Mand agtede hende høit. Hun levede 40 Aar i denne Tummel og Sværm af Forlystelser, som saa alvorligen beskættiger Fruentimmerne, havde aldrig læst uden de Breve, man skrev hende til, og aldrig brudt sit Hoved med Andet, end med hvad Nyt, der passerede, med hendes Næstes Daarligheder, og hendes Hiertes egen anliggende. Endelig saae hun sig at have naaet den Alder, i hvilken, man siger, et smukt Fruentimmer, der har Forstand, legger en Regiering ned for at tiltræde en anden. Hun vilde læse. Hun begyndte med Rucinus Tragoedier, og blev forundret ved at finde endnu meere Fornøielse i at læse dem, end hun havde fornummet ved deres Forestilling. Den gode Smag, som begyndte at frembryde hos hende, gjorde, at hun skiønnede, denne Mand sagde ikke andet end Ting, som vare sande og rørende, at de vare anbragte paa deres rette Sted, at han var simpel og ædel, uden Declamation, uden noget tvungent, og uden at lede efter Vittighed; At hans Handlinger saavelsom hans Udtryk vare alle grundede paa Naturen. Hun fandt ved denne Læsning en Afbildning paa sit Liv, og en Beskrivelse over sine egne Folelser. Man lod hende læse Montagne. Hun blev cor blev indtaget af en Mand, som holdt Samtale med hende, og som tvivlede om alt. Man gav hende omsider Plutarchs berømmelige Mænd. Hun spurgte, hvorfor han ei havde skrevet en Historie om berømmelige Fruentimmer.
Viborger Samler, 1779-06-07
Abbeden af Chateauneuf mødte hende en Dag ganske blussende af Vrede. Hvad fattes Dem, Deres Naade! sagde han, Jeg har ved en Hændelse, svarede hun, aabnet en Bog, som laae og slengtes omkring i mit Cabinet; Jeg troer, det er en Samling af nogle Breve. Jeg saae der disse Ord=Qvinderne skulle være deres Mænd underdanige. Jeg kastede Bogen bort. Hvorledes, Deres Naade, Veed Devel, at det er St. Pauli Epistler, Det er mig ligemeget, hvis de ere; Autoren er i høieste Grad uhøflig. Aldrig har Feldtmarskal ken skreven mig til i den Still. Jeg er vis paa, at Deres St. Paulus var en overmaade vanskelig Mand i hans Omgang. Var han gift? Ja, Deres Naade! Saa maa hans Kone og have været et got stakkels Kreatur. Havde jeg været saadan en Mands Kone, skulde jeg have viist ham noget andet. Værer eders Mænd underdange, Havde han endda ladet sig nøie med at sige: Værer fromme, føielige, agtpaagivne, sparsommelige, vilde jeg sige det er en Mand, som har Levemaade; Men hvorfor underdanige, om jeg maa spørge, Da jeg giftede mig med Hr. von Granien, lovede vi at være hinanden troe, jeg har ei holdt mit Lofte alt for vel, og han ei heller sit. Men hverken han eller jeg lovede at adlyde. Ere vi da Slaver, Er det ikke nok Hos nok, at en Mand, efter at have giftet sig med mig har Ret til at paaføre mig en Sygdom, der varer i 9 Maaneder, som undertiden er dødelig: Er det ikke nok, at jeg med store Smerter skal bringe et Barn til Verden, der kan lade mig stevne, naar han bliver myndig ac, uden at man endnu skal komme og sige mig: adlyd Naturen har Aandelig ei sagt det; Den har skabt os forskiellige fra Mandfolkene; men ved at giøre den ene nødvendig for den anden, har den ikke vildet, at denne Forening skulde blive til et Slaverie. Jeg mindes nok, at Moliere har sagt: Paa dens Side Skiegget er, er og Herredommet. Men det var en lystig Aarsag, hvorfor jeg skulde have en Herre, Hvad, Fordi et Mandfolk har sin Hage bedækket med nogle fælle stive Børster, som han er nødt til at skiere meget tæt af, og jeg derimod er født med en glat Hage, derfor skal jeg underdanigen adlyde ham, Jeg veed vel, at Mandfolkene i Almindelighed har stærkere Seener end vi, og at de kan udgive et vældigere Øresigen: Jeg befrygter meget, at dette er Oprindelsen til deres Her domme. De paastaae og, at deres Hierne er bedre indrettet end vores, og brouter derfore af at være meere beqvemme til at regiere. Men jeg kan vise dem Dronninger, der ere nok saa gode som Konger Man fortalte mig forgangen Dag om en Tydske Printsesse, der staaer op om Morgenen Klokken 5. for at arbeide paa at gjøre sine Undersaatter lykkelige, som selv styrer alle Ting, besvarer selv alle Brevene, opmuntrer alle Kunster, og er ligesaa godgiørende, som oplyst. Hendes Moed er ligesaa stort, som hendes Videnskaber. Hun er og ikke bleven op dra dragen i et Kloster af nogle Vanvittige, som lære os det, vi burde ikke vide, og lade os blive ukyndige om det, vi burde lære. Hvad mig angaaer, havde jeg en Staat at regiere, finder jeg mig i Stand til at efterfølge dette Mynster.
Viborger Samler, 1779-06-07
Abbeden af Chateauneus, som var en meget hoflig Mand, lod vel blive at sige Frue Feldttmarskalinden imod. Apropos, sagde hun, er det sandt, at Mahomed har holdt os saa foragtelig, at han paastod, vi er vare værdige at komme i Paradiis, og at vi ikke skulde komme videre end til Indgangen, Paa den Maade, sagde Abbeden, vil alle Mandfolkene holde sig ved Døren. Men vær kuns rolig: Der er ikke et sandt Ordi alt det, man her siger om den Mahomedanske Religion. Vore vankundige onde Munke har høiligen bedraget os. Dette er min Broders Ord, der i 12 Aar har været Ambassadeur ved Porten. Hvad, Er det ikke sandt, min Herre, at Mahomed har opfunden den Tilladelse at tage mange Koner for at gjøre sig Mændene destomeere forbundne? Er det ikke sandt, at vi ere Slaver i Tyrkiet, og at det er os forbuden at bede til Gud i en Mosquee, Jkke et Ord af alt dette, Deres Naade, Mahomed, langt fra at have optænkt Polygamien, har indskrænket den. Den vise Salomon havde 700 Hustruer, Mahomed har afkortet dette Antal til fiire. Damerne komme i Paradiis ligesaavel som Herrerne, og man vil uden Tvivl ogsaa der elske, men paa en anden Maade end her. Thi De see nok, at vi i denne Verden kiende Elskov kuns paa en meget ufuldkommen Maade. Her Ak! De har Ret, sagde Fruen. Mennesket er kuns en ringe Ting. Men sig mig, har deres Mahomed befalet, at Qvinderne skulde være deres Mænd underdanige? Nei, Deres Naade, dette findes ikke i Alcoranen. Hvorfore ere de da Slaver i Tyrkiet? De ere ikke Slaver. De eie selv deres Midler; De kan gjore Testamente; De kan i Tilfælde begiere Skilsmisse, De gaaer til deres visse Tider i Mosqueer og til deres hemmelige Sammenkomster: Man seer dem gaae paa Gaden med deres Stor over Ansigtet, ligesom de for nogle Aar siden havde deres Maske. Sandt er det, man seer dem hverken paa Opera eller Commoedie; men det er, fordi der er ingen af det Slags. Bær de nogen Tvivl om, dersom der i Constantinopel, som er Orphees Fædreneland, nogen finde kom Opera, de Tyrkiske Damer da ei opfyldte de første Loger, Qvinderne skulde være deres Mænd underdanige, sagde Feldtmarskalkinden imellem Tænderne. Den Paulus var dog meget grov. Han var noget haard, svarede Abbeden, og vilde gierne være Herre. Han begegnede St. Peder temmelig haanlig, som dog var en ganske god Mand. Ellers maa man ikke tage alt, hvad han siger, lige efter Bogstaven. Man beskylder ham for at have været meget hengiven til Jansenismus. Det tænkte jeg nok, at det var en Kietter, sagde Feldtmarskalkinden, og derpaa sadte hun sig igien ved sit Natbord.
Viborger Samler, 1779-06-07
Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1779-06-07
Det haver allernaadigst behaget Hs. Kongl. Majestæt at udnævne til Kammerherrer følgende Herrer: Fra den 18de October 1777, Hr. Landraad og Regieringsraad von Wittendorff i Glückstadt; Fra den 27de Maji 1779, Græve Can Burchard Ahlefeldt af Eschelmarck; Etatsraad Schinckel, første Landsdommer i Nørre Jylland; Major Bernt Hartwig v. Lewetzau paa Toleckskuby i Holsteen; Major Christian Friderich Kleist i Brestedt; Major Gyldenskjold ved det Norske LivRegiment og Kammerjunker Theodosius v. Lewetzau til Teschow, i Mecklenborg.
Viborger Samler, 1779-06-07
Den 12 Maji er Kammerjunker Niels Kragh Lewehau ligesaa beskikket at være Assessor i Ober=Hof=Retten i Norge. Justitsraad og første Expeditions=Secreterer Christian Schow ligesaa at være Statsraad. Justitsraad og Assessor Johan Bartholin Eichel ligesaa. Justitsraad Caspar Wilhelm Wever ligesaa. Vice Landsdommer Jørgen Wichfeld ligesaa. Justitsraad og Archivarius Jens Broch ligesaa. Cancellieraad og Casserer Henrich Christensen Stampe ligesaa at være virkelig Justitsraad. Secreterer Holger Christian Rejersen ligesaa at være virkelig Cancellieraad.
Viborger Samler, 1779-06-07
Under Dato Christiansborg Slot den 12 Maji 1779 har Hs. Majest. allern, udgivet en Placat, hvorved nærmere bestemmes, hvorvidt den Militaire Jurisdiction over enrollerede Land Soldater og Ryttere i den Tiid, deres Forsamling eller Exerceer-Tiid varer, skal strække sig.
Viborger Samler, 1779-06-07
Hr. de Friedenreich til Sønder Wosborg har kjøbt NørreWasborg efter Sal. Hr. Justitsraad de Leth for 40000 Rdlr.
Viborger Samler, 1779-06-07
Landstinget, Onsdagen den 16 Junii 1779.
Viborger Samler, 1779-06-07
Jndstevnte Sager. 1. Sr. Jesper Møller til Krogsgaard og Peder Pedersen af Wester=Bierum, paa egne og fleeres Vegne indstevne, til Svækkelse og total Underkiendelse, en Dom, afsagt, inden Schodborg Wandfuld Herreders Ret, af Herredsfogden sammesteds Hr. Byefoged Bræmer i Lemvig, den 26 Novemb. 1778, imellem Citanterne paa den ene og Borgeren Sr. Peder Schmith af bemeldte Lemvig paa den anden Side, angaaende en saa kaldet Transport, lydende paa tvende Mands per personer Kynde og Mads Thomæsønner, bemeldte Schmith, skal foregive imod 50 Rdlr. (paa hvilken Summa endnu manglede 20 Rdlr.) at have tilforhandlet sig, og derefter fragaaer, at han ingen Rettighed har til dem med videre. (Herimod kommer Contra Stevning.) 2. Kiøbmand Sr. Anders Hesselberg af Schive indstevner, paa egne og Jnteressenteres Vegne, til Underkiendelse, rettere og lovligere Paakiendelse, samt alle Omkostningers skadesløse Erstatning, en Dom, afsagt ved en Gieste Ret paa Holstebroe Tingstue, Løverdagen den 1 Maji sidst, af den constituerede Byefoged i Holstebroe Hr. Bye= og Herredsskriver, Jens Aamodt sammesteds, udi en Sag imellem Appellanten paa den ene og Niels Niemann Reesen i Holstebroe paa den anden Side, reisende sig deraf, at bemeldte Reesen, under Paaskud af en foretagen Brændeviins-Jnqvisition, sidstafvigte 10 Februarii, uden nogen lovlig Grund, eller brugte lovlige Midler, skal have gjort Jnqvisition og Behæftelse, samt bemægtiget sig og bortført til Holstebroe, et Qvantum Spansk Salt, Appelanten tilhørende, som var beliggende hos en Huusmand, navnlig Niels Laursen i Struer, hvorhen det af Appellanten ved Skibsleilighed var sendt, i Anledning af, at en Deel Kiøbmænd i Holstebroe derpaa havde gjort Betingning at vilde kiøbe &c. 3. Kiøbmand Sr. Ulrich Friis i Ringkiøbing indstevner, til Underkiendelse, lovligere Paadømmelse, samt alle foraarsagede Omkostningers Erstatning, en Dom, afsagt ved Holstebroe Byetings Ret, Tirsdagen den 18 Maji sidst, af den i Vacancen constituerede Byefoged, Byeskriver Jens Aamodt sammesteds, udi en Sag imellem Citanten paa den ene og Ober=Betient ved Consumptionen i Holstebroe Erhart Hjort paa den anden Side, reisende sig af en Fordring, som Citanten hos denne Betient haver tilgode, for noget af ham bekomne, Klæde til en Klædning udi sidstafvigte Aar, hvilken Fordring Erhart Hjort, ved Hielp af Præsten i Sund Hr. Hans Adolph Høegh, som kalder sig Hiorts Curator, søger at undgaae at betale, paa den Grund, at han ikke var myndig, eller sine fulde 25 Aar, da han fik Klædningen, og altsaa meener, den ei heller bør betales efter Forordningen af 12 Maji 1754, som og af Dommeren skal være bifaldt, uagtet intet ulovtilladeligt enten til Citantens, som Creditor, hans Fordeel eller Debitors Skade er bleven handlet, med videre Stevningen indeholder.
Viborger Samler, 1779-06-07
Tillæg.) Syvende.
Viborger Samler, 1779-06-07
Tillæg. Aargang. til den Viborger Samler No. 23. Mandagen den 7 Junii 1779.
Viborger Samler, 1779-06-07
Bekiendtgiørelse. Af Stamhuset Westervig=Klosters Gods, i Thye Land, Reus C. Herred, er sidst afvigte 18 hujus ulovlig bortrømt Fæstegaardmanden Lars Jensen Skaaning af TrankierBye, i Westervig Sogn, og efterladt sig Kone og eet Barn, uden siden at have indfundet sig, eller været at opspørge. Hans ulovlige og strafværdige Adsær og Omgang med hans i Fæstehavende Gaard og Besætning, saavelsom hans bedragelige Forhold mod een og anden, han havde gjort Gield, hos, hvorfore han adskillige gange ere bleven alvorlig irettesat, er det som sluttelig har forvoldet saadan hans ulovlige Undvigelse. Hans Person er ellers af maadelig soldater Høide, lyseguul Haar og hvid Skieg, stammer meget i hans Utale, hvorpaa han og temmelig vel kan være kiendt; Ved Undvigelsen var han iklæd en hvid Lærreds Kittel, nye skind Væst og Buxer, Hat paa Hovedet, og paa Beenene et Pr. blaae uldne, saa kaldede fødderløse Strømper. Af Herskabet, var han ellers for en 2 a 3 Aar siden, meddeelt et Reisepas, til en da foregivende Reise, som dog ikke før nu er gaaet for sig, den han troeligt har medtaget og nu vil søge at betiene sig af, men da samme ikke er forsynet med Stedets Sognepræsts, S. T. Hr. Provst Windings, Skudsmaal, om hans smukke Forhold her i Meenigheden, saa indseer enhver Fornuftig, hvorlidet dette Reisepas kan være gieldende, ligesom samme og herved erklæres ulovlig og uduelig, om han den for nogen skulle driste sig til at forevise.