Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-22
Spanien. Samme Dag, som Kongen i den spanske Grandesses Nærværelse, tilbagekaldte det Decret om Tronfølgen, som Colomarde under hans Majestæts Sygdom havde aflokket ham, forsøgte Carlisterne at tilveiebringe en Opstand i Toledegnen, En Hob af 1500 Md. forsøgte at trænge ind i Staden. Da Commandanten modsatte sig, afstode de fra voldsomme Angreb, men opfordrede ham til at overgive Staden med det Gode. Da dette blev afslaaet, leirede Jnsurgenterne sig ved Landsbyen Cavolla; men da de fra deres Venner i Madrid, hvorhen Magistraten i Tolede havde sendt en Stafet, bleve underrettede om, at Tropper rykkede imod dem, toge de Flugten og adspredte sig mellem Bjergene. Et Efterspil opførtes d. 2den Jan. i Madrid selv, hvor betydelige Skarer flokkede sig ved Midnat, raabte: "Carl d. 5. leve, ned med Qvinderegimentet" skøde endog paa Skildvagterne, men bleve tilsidst ved Vaaben, magt adspredte. Nogle bleve strax fængslede, og Undersøgelserne fortsattes med megen Jver. Ogtaafra andre Provindser, især fra Grændseegnene ved Portugal, havdes Efterretninger og urolige Optrin, hvorved især Munkene vare virksomme; ja en Coureer, bragte d. 9de den Efterretning til Paris, at de spanske Apostoliske havde sammensvoret sig med Carlisterne i det sydlige Frankerig om at befrie Hertuginden af Berry og proclammere Henrik d. 5te. Som en Følge af alt dette, vare Omgangsskrivelser udsendte til alle General-Capitainerne i Provindserne, for at opfordre dem til at anvende Lovenes hele Strænghed paa at undertrykke enhver oprørsk Bevægelse. Kongen, som i den senere Tid begyndte at kjøre ud, havde i 3 a 4 Dage holdt sig inde, hvoraf man sluttede sig til, at hans Helbredstilstand attet var forværret. - Allerede i Aaret 1789 havde de forsamlede Cortes forlangt Ophævelse af den d. 10de Mai 1713 indførte saliske Lov hvorved de gamle spanske Love og Arvefølgen bleve ophævede. Kong Carl den 4de havde derpaa udstedt en pragmatisk Sanction; men den Række af Begivenheder og Omvæltninger, som efter den Tid gik over hele Europa i Almindelighed og Spanien i Særdeleshed, hindrede sammes Bekiendtgjørelse indtil Ferdinand i Aaret 1830 lod den publicere. Dronningen har nu anordnet at bine Forhandlinger af Cortes 1789 skulle udgives i Trykken. Gico Ofalinebleven Jndentigsminister; som hans Eftermand ved det franske Hof, nævnes Hertugen af San Fernando. Grev despagna er transpotteret til Mallorca; hans Haandtlangere ere næsten alle fængslede Portugal. Fra Oporto berettes, at flere Skide vare ankomne, som havde landsat 7000 Skotter, der vilde tage Tjeneste hos D. Pedto. Man ventede ogsaa General Romatino, som ligeledes vilde hellige den constitutionelle Sag sine Talenter. To franske Koffardiskibe, som vare indløbne til St. Ydes for at lade Salt og Oranger, bleve, fordi man formodede, at de forud havde været i Oporte, anholdte, og saavel Capitainerne, som Folkene, bleve mishandlede og fængslede. Den franske Vicekonsul udvirkede dog deres Frihed, hvorpaa de reiste til Lissabon, og afgave Forklaring for Generalconsulen, som derpaa har indgivet en Forestilling til den franske Regjering. Franterig. Et Skridt af Regjeringen, hvilke ikke synes at have været vel overlagt, har givet Pariserbladene nye Materie til Strid. Som bekjendt, exsterer i Frankerig en ny saakaldet fransk-katholsk Kirke, som er stiftet af Abbed Chatel, og som vel ikke i Troessager, men i kanoniske og hierarkiske Former afviget fra den herskende Kirke. Til denne Kirke hvis Tilhængere have det Vidnesbyrd, at være stille og fredelige Mennesker, havde Menigheden i Landsbyen Clich, i Nærheden af Paris, sluttet sig. D. 9de d. M. fik Underpræfecten i St. Denis Ordre til at forsegle Kirkedøren og opfordre Præsten, Anzon, til at forlade Præsteboligen. Præsten, som laae syg, blev af Jndvaanerne haaren den i et Nabohuus, hvorpaa disse brøde Seglene, tingede med Stormklokken, satte Vagt ved Præstegaarden og vare hele Natten i Bevægelse. Om Morgenen sendte Underpræfecten Gensdarmer derhen; men Hoben paastod Kirkens Gjenaabning og teclammerede Gudstjenestens Frihed, som et hjemlet i Chartet. Den 10de var det endnu meget uroligt i Byen, og der blev sendt Ryttere dertil. Siden have Jndbyggerne forholdt sig rolige, men ved Hr. Odillon Batrot indgivet en Petition til de Deputeredes Kammer, angaaende Regjeringens Fremgangsmaade imod dem. Moniteuren søget at retfærdiggjøre Regjeringens Forhold, som derimod dittert dadles af andre Blade. Forhandlingerne om Departemental-Forfatningen frembøde det Særsyn, at de samme Anskuelset bleve forfægtede af de samme Deputerede, af hvilke de for 4 Aar siden, da denne Sag ogsaa var paa Bane, bleve dekæmpede. Jøvrigt blive disse Forhandlinger ogsaa mærkelige derved, at Oppositionen kom i aabenbar Strid med sig selv, idet Hr. Mauguin til Alles Forundring fremtraadte, som Hr. Odillon-Barrots Modstander. Afskaffelsen at Sørgefesten d. 21de Jan. er ogsaa kommen paa Bane igjen, og man venter denne Gang bedre Lykke dermed hos Pairskammeret. - Moniteuren beretter, at Regjeringen har gjort de fornøyne Forberedelser til at kræve Erstatning af D. Miguel, fordi hans Battetier har skudt det franske Handelskib Alcoon i Sænk.