Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-29
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. Man har Breve i Engelland fra St. Helena fra den 27de December som fortælle, at Bonaparte daglig rider ud i visse Districter af Øen, i Selskab med den engelske Capitain Poppleton; han holder 8 Heste og en smuk Eqvipage. En Cordon er trukket i en vis Distance om hans Boepæl, for at forhindre hans Undvigelse. Han er bleven neens med sin gamle Ven Bertrand og har udvalgt GeneralMontholon til sin Stormarskal og General Gorgandtil sin Overstaldmester. St. Helen forsynes rigelig med Levnetsmidler fra Cap. Bonaparte er nu flyttet ind i den til ham bestemte nye Boelig i Longwood, hans Huus ligger paa den eneste Slette, som er paa Øen, og har omtrent en halv tydst Mii i Omkreds, i Midten af denne Slette staaer Huset, som paa alle Sider er omgivet af Skildvagter. En halv Miil derfra boer hans Følge, ogsaa er der en Hovedvagt for de brittiske Tropper; som ikke lader nogen komme ind uden Tilladelse. J Nærheden staaer en lille Leier for 250 Mand Vagttropper. Endnu strengere ere Sikkerheds=Forholdsreglerne paa Havet, bestandig krydse Baade omkring, som staae i Forbindelse med Telegrapherne paa Landet, og ikke tillade noget Skib at nærme sig eller lande uden særskildt Tilladelse. Bonaparte er meget vel tilfreds med sin smukke Boepæl, hvor SiG. Cockburn ofte besøger ham. At Sydamerikanske Kapere lægge an paa at bortføre Napoleon er et Rygte, som løber i Engelland; men denne Plan kunde vist ikke lykkes dem ved saadanne Forsigtigheds Foranstaltninger. Madamme Bertrand skal allerede have ønsket at kunde reise tilbage til Europa. Bonapartes Betientere synes at have begyndt paa at vise ham Ulydighed paa Grund, at han var ligesaavel Krigsfange som de, men Admiral Cockburn skal have ladet dem ved een af sine Underofficerer, som var forsynet med en god Stok, bedre underrette om deres Pligter; Napoleon lever forresten godt, spiser meget og bliver meget corpulent, Af denne Skildring af Napoleons Levemaade, synes det ikke at nogen Anger over hans politiske Levnet foruroliger hans Hierte; Eensomhed indbyder til Selvbetragtning, men man bemærker ikke at denne fremkalder en bebreidende Samvittigheds Stemme; paa hvilke forskiellige Maader betragte ikke Menneskene deres egne og andres Foretagender, Livets Gang og Menneskeslægtens Begivenheder, Fra hvilken ganske anden Synspunkt betragtes f.Ex, ikke Napoleons Levnet i Rusland, end fra den hvorfra han selv betragter det? J Slutningen af Januar har den russiske Keiser udstædet et Manifest, hvori den franske Revolutions store Begivenheder ere skildrede; det er skrevet i den høie brændende religiøse Tone, som nu udmærker de russiske Statsskrifter; heri skildres den franske Revolutions Afskyeligheder, hvorledes det franske Folk vælger en Fremmed af den laveste Herkomst til sin Keiser; hvorledes han ved List og Vold river en uhyre Magt til sig, og derpaa vil tiltage sig et Eeneberredømme, over hele Verden, som kun tilhører den almægtige Gud; at han endelig paa denne svimlende Høide af Sværmerie kaster sit begiærlige Blik paa Rusland, tvinger tyve Rigers Magt til at følge med sig. Men at det himmelske Forsyn slaaer og ødelægger ham paa sit Tilbagetog, indtil han styrter tilbage i sit Intet. - Hvilken religiøs Begeistring maae ikke en saadan Skildring kunde opvække i det russiske Folkes Hierter; til hvilke høie Følelser og store Handlinger maae den ikke kunde opflamme det Vi maae efter Slutningen af saa store Begivenheder, som nær havde sat Europa paa den anden Ende, og hvorfra den nu er sluppet saaledes ud, at den er igien kommet til at staae paa den rette, ikke undre os over at der kan være 70 Tractater at forelægge det engelske Parlament, og at disses Aftrykning udgjøre 25,200 Sider (saa siges der, maaske der er dog regnet et og for meget? Parlamentet er derfor i denne Tid meget beskiæftiget og foruden med de udenlandske saa og med de indenlandske Anliggender. - Oppositions=Parthiet, har erklæret sig heftig imod den Landmagt, Engelland skal vedblive at underholde, og Hr. Tierney paastod at 25000 Mand var for meget for Engelland selv; Hr. Vansittarts Financeplan dadlede han heftigt, Hr. Greenfell foreslog, at en Committee skulde nedsættes for at undersøge de Fordele, man havde af Banken, men man antog ikke hans Forslag. Ogsaa i Overhuset modsatte Marqvis Landsdorn sig den Plan, at man vilde beholde en saa stor Landmagt; men Greve Liverpool bemærkede, at Landmagten kun var 9000 Mand stærkere end som i 1792 og at Forøgelsen var nødvendig, da Engelland nu havde flere Colonier. J en egen Committee blev Marinens Styrke undersøgt, det blev bemærket, at Storbrittannien tilforn i Fredstider kun underholdt 18000 Matroser; dog blev med Hensyn til de forandrede Omstændigheder deres Antal at fastsat til 33000 Mand. – J Parlamentsmødet d. 16de Febr. talte. Hr. Brougham de undertrykte Cortes Sag og foreslog Parlamentet at indgaae med en Adresse til Prinds-Regenten om at interessere sig for dem hos den spanske Regiering. Lord Castlereagh svarede: at Hr. Brougham skulde først have undersøgt om dette ikke allerede var skeet; at det ikke var Tiden paa en krigeriske Maade at indlade sig i denne Sag; at man ikke kunde blande sig i andre Staters Politik, naar Engelland ikke havde en lokal Jnteresse, derved, som f. Ex. var Tilfældet med Slavehandelen; og han forsikkrede at Engelland havde talet meget til disse ulykkelige Personers Forsvar, Hr. Broughams Motion gik ikke igiennem. - En Paketbaad er kommet fra Brasilien og bringer Efterreninger derfra som gaae til d. 23de Dec.; ved et Decret har Prinds=Regenten af Portugal ophøiet Brasilien til et Kongerige; hans Staters fælleds Titel bliver nu Det forenede Kongerige af Portugal og Brasilien og begge Algarverne; af denne nye Titel, som PrindsRegenten har antaget, troer man med Sikkerhed at kunde slutte, at Hoffet bestandigt vil residere i Rio Janeiro, 5000 portugisiske Tropper ere komne dertil, med disse og Landets egne Tropper troer man, at Regenten vil udvide sine Stater til Plata Floden, og fratage Republiken Buenos Ayres Staden Monteviden og alle de Lande, som ligge Østen for denne Flod. Mon Lissabon vil finde sig i at indrømme Rio Janeiro Fortrinet, dog man har i denne Stad for nærværende Tid andre Bekymringer, thi Natten imellem d. 1ste og 2den Febr. fornam man der 3 stærke Jordskielv; det var som at Sengene bleve løftede i Veiret, og derpaa sagte nedladte igien; hele Byen kom i Bevægelse og Anraabelse om Guds Forbarmelse lød paa alle Gader; Faren gik over denne Gang, men man har Grund til at være bange; thi ved Jordskielvet d. 1ste Nov. 1755 sank hele Staden, ned i en Gruushob og 15000 Mennesker tilsatte Livet. Af en Skrivelse af 26de Jan. d. A. fra Konge Ferdinand d. 7de til Ministeren Don Pedro Cevallos sees, at Hs. Majestæt vil nu giøre en Ende paa de forhadte Processer mod de saakaldte Liberales, hvis Sager nu henvises fra de specielle Commissioner til de sædvanlige Domstole; Cevallos er en bekiendt oplyst Mand og hans Statsskrifter bleve tilforn satte i Klasse med Kiætternes Bøger.