JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Magdeburg, vom 1. Sept. Die Stadt Wittenberg ist anf følgende Capitulation an die Königl. Truppen wieder bergangen: Capitulations-Puncte von Wittenberg; Art. 1. Die Garnison, und was davon von Cavallerie und Jnfanterie in und ansser der Vestung ste her, marschiren mit klingendem Spiel, stiegenden Fahnen, bey sich habenden Stücken, mit brennender Lunte gus, nehmen auch alle Ammunition, wieste Nahmen haben møgen, gros und klein mit sich, und werden nach Torgau escortirt. Antwort. Der Garnison ist erlaubt, mit klingendem Spiel, sliegenden Fahnen, und bey sich habenden Kanonen aussumarschiren; jed och mus seldige keine andere, als ihre eigene und mitbrachte Kanonen und Munition mitnehmen. Alle Kanigl. Preussische Kanonen und Munition, so noch inder Stadt seyn möchten, mussen treulich den Kongl. Preussischen Truppen uberliefert werden. Die Garnison marschiret uber Düben den geraden Weg nackLeipzig, mit der Versicherung, das selbe anf währen dem Marsch nicht beunruhiget werden soll, jedoch mus die Garnison den dritten Tag, von hente an gerechnet, in Leipzig seyn, und soll ihnen ein Officier mit einem Trompeter bis Duben mitgegeben werden, wofür sie eine Geissel zursick lassen. Art. 2. Hierunter sind alle Kranke, auch alle in Kayserl. Königl. und ReichsDiensten virklich stehende Militair-Civile und Proviant Bediente, nedst ihren Domestiquen und Familien, mit begriffen. Antw. Accordiret. Art. 3. Alle Bagage, fie maa Nahmen haben, wie sie molle, wird beom Ausmarsch der Garnison miteenommen, vozu en Kongl. Preussischer Seite der Vorspann besorget gaard. Antw. Alle der Garnison zugehørige Bagage ran miteenommen werden, wozu ihnen 6 vierspännige Forspann-Wagens accordiret werden. Art. 4. Alle durch die letthin den 21. hujus errichtets Capitulation frey gewordenen und hier gebliebenen chemahligen Königl. Preussischen Krieges-Gefangenen der Alliirten, worunter vornemlich die Chur-Sachsischen Herren Offieiers verstanden sind, geniessen fortan ihre Freyheit, und bleibet selden anheim gestellet, obste mit der Garnison abmarschiren, oder modste sich hin verfügen wollen. Antw. Abgeschlagen, und mussen folche, wie vorhero, wieder Kriegs-Gefangene seyn. Art. 5.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Das hier befindliche nunmehro Kayserl. Kønigl. Magazin wird ebenfals frey transportiret, und wird das Kayserl. Kønigl. Commissariat für dessen Abholung, sorgen; die zu diesem Ende hier befindliche Kayserl. Königl. Commissariats=Bediente, verbleiben in so lange hier, konnen auch andere nach Nothdurft darum anhero geschickt werden, und wird allen diesen, nedste dem freyen Qvartier, aller Schutz versprochen. Antw. Abgeschlagen, und mus das in der Stadt befindliche Magazin an Sr. Königl. Majestat in Preussen Truppen getreulich uberliefert werden. Art 6. Die Garnison, und alles was dazu gehøret, auch alle andere Kayserl. Kongl. oder des Romischen Reichs Militair= oder Civil¬Bediente, nehmen die ihnen zustandige Regiments=Cassen, Effecten, Bediente und Bagage mit sich. Antw. Wird accordirt. Art. 7. Keine Deserteurs werden von beyden Theilen ange nommen, bis nicht die Garnison uber die Elbe ist, n. soll die Kongl. Preussische Escorte nicht befugt seyn, derley auch unterwegens zu acceptiren, sondern selbige zurück zu stellen. Antw. Währender Capitulation sollen keine Deserteurs angenommen werden; wegen der Escorte beziebet man sich auf den ersten ArtickelArt. 8. Die Garnison, sowohl Jnfanterie, als hier befindliche Cavallerie, bekommt eine Escorte von 50 Mann, welche selde bis Pretsch convoyren, marschiren der Garnison 500 Schritt seitwarts, von Pretsch aus aber ist ein Pas, oder ein Trompeter mitzugeben, bis die Garnison nach Torgau in Sicherheit gekommen, folglich von zweymahl 24 Stunden, von der Stunde des Ausmarsches an gerechnet, sol der Garnison und derselden Bagage nicht nachgeseset werden. Antw. Da die Garnison ihren Weg nach Leipzig nimme, forbraucht selbige keine Escorte, sondernes som, wie berets gemeldet, ein Officier mit einem Trompeter bis Duben mitgegeben werden. Art. 9. Die Garnison nimmt noch auf 3 Tage Brod und Fourage mit, und marschiret den ersten Tag nach Pretsch, den andern nach Torgau. Antw. Der Garnison wird af 3 Tage Brod und Fourage accordiet, marschiret aber uber Duben nach Leipzig. (Das ubrige solgt kunstig.) GALEILL er POLITIOUE,
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Gage
Berlingske Tidende, 1759-09-14
SSENTS. kib En Drenge sig af Aa Fra Saa over Kiøbenhavnske Danske Elvinder.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Fredagen, den 14de Septemb. FaErlangen, den 28de Aug.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Man fornemmer, at de Allierede have gjort et nyt Jndfald i Franken.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Leipzig, den 6te Sept. J Morges have vi faaet den Tidende, at den Preuss. Commandant i Dresden har i Forgaars Aftes capituleret.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Fra Prinds Ferdinands Armee, den 3die Sept. Hs. Durchls Hovedquarteer er endnu til Wettern. Gaar Nat har Arveprindsen af Brunsvig med det Wangenheimiske Korps angrebet et findtlig Korps imellem Marburg og Giessen, og taget 75 deraf til Fange. Ligeledes har Oberste Lückner optaget 40 Mand af den Franske høyre Fløy, og faaet 2 Kanoner. Slottet Marburg holder Fienden endnu besat med 400 Mand, saasom den fiendtlige Armee staaer bag samme i Biergene.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Af adskillige Beretninger fra Hannover, den 7de Sept.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
J den Tid, da man først ventede 300 Krigsfanger, 1 Major og 6 andre Officier iberegnede, som bleve tagne fra det Fischerske Korps til Wettern, erfarer man, at 115 andre, som den 2den hujus ere tagne ved Giessen, blive skikkede efter dem. Desuden skal de paa 2 Steder have faaet 3 Kanoner, blant hvilke er een, som de Franske have ført bort fra Brunsvig, men de 2 andre havde det Zastrowske Regiment forladt ved Bergen.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Efterat Capitain von Scheiter har indfundet sig med sine Tropper i Egnen af Steierdahl og Breitung, saa ere vel 50 Mand Croater og Kredstropper blevne seete; Men da hans Folkes Heste vare udmattede, saa have disse ey kundet naae hine, som med deres Korps, der bestod omtrent af 4000 M., have retireret sig til den Franske Armee. Et Partie af disse Rigstropper haver ladet sig see til Niedergandern, 3 Mile fra bøttingen, og paa nogle Steder skal de have plyndret, og borttaget endeel Heste og Qvæg.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Stettin, den 2den Sept. J Gaar Eftermiddags bleve her 1 Major, 2 Capitainer, 3 Lieutenanter og 187 Gemeene, Grenadeerer, Musquererer, Husarer, Dragoner og Jægere indbragte, som Svenske Krigsfanger. Dette Mandskab ere optagen ved Pasewalk, af nogle Commanderede af Grenadeer Bataillonen v. Køller, nogle af Land-Bataillonen og Provincial=Husarerne; De Preussiske have tillige faaet 9000 Rdlr. inddrevne Contributioner. En Officier af de Svenske er bleven saaret; Men adskillige Gemeene dræbte.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Berlin, den 6te Sept. General=Major von Wunsch har indtaget Torgau paa samme Vilkaar, som Wittenberg, og igien frataget Fienden det der værende Magasin. Officier og 10 Mand ere derved blevne. Garnisonen har maattet love, at forføye sig til Naumburg ved Saalefloden.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Fra den Franske Leyr ved Gross-Seelheim, den 2den Sept. Den Franske Armee har, saa at sige, forenet sig her. Den bedækker Marburg, og vil med det første foretage sig saadanne Bevægelser, som skulle nøde Fienden til at gaae tilbage.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Weichselstrømmen, den 31te Aug. Den Russ. Flode, under Commando af Hr. Vice-Admiral, Græve Polansky, befinder sig endnu paa Rehden af Danzig, og de debarquerede Tropper, som ere 3 til 4000 Mand stærke, campere ved Klosteret Oliva. Men de skulle, som man fornemmer, brække op i Morgen, hvortil Dantziger Werder og det Høgiske Gebeet maa skaffe over 1000 Heste Forspand, fordi de selv ingen have de skulle marchere over Dirschau og Mewe til Marienerder, for at afløse de der liggende Tropper; men de Afløste skulde gaae over Thoren til Armeen. Man har i nogle Postdage intet Brev havt fra Leipzig og Frankfurt. Jmidlertid hører man dog, at Torgau i Sachsen skal være overgangen til Rigstropperne; og at Hs. Excellence, GrævDaun, har angrebet Hs. Kongel. Høyhed, Prinds Henrich, men uden nogen Lykke. Man læser og her allerede en Fortegnelse over de Seyerstegn, som den sidste har faaet, men samme holder man endnu tilbage, til nærmere Bekræftelse indløber. Jligemaade vil man med Vished forsikre, at man, uagtet det blodige Slag, som nylig er holdt imellem de Allierede og de Franske, dog alligevel skulde faae at høre med det Første et Forliig imellem Engeland, Frankrige og Preussen. De Polske Efterretninger og Breve melde intet, som er værd at anføre.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Livorno den 24de Aug. Da Farten i den Middellandske Søe, saavel for de Keiserl. som Svenske Skibe er meget usikker, saa have de Danske og Hollandske Skibe Fordeelen, i Henseende til Fragterne; Ligesom og 12 Danske Skibe i de sidste 14 Dage ere blevne be fragtede herfra til Levante. Man har og her den Efterretning, at 3 Svenske Skibe ere blevne opbragte til Gibraltar, af de Kapere, som under Preuss. Flag krydse i den Middellandske Søe. Jmellem den Franske Flode, som den 5te huj. seilede fra Toulon, og bestaar af 12 Rangsskibe og 4 Fregatter, og den Engelsk Flode, der bestaaer af 25 Krigskibe, og befinder sig ved Alicante, formoder man daglig et Søeslag.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Maadeborg, den 8de Sept. J Følge de sidste Efterretninger har den Russ. Armee endnu besundet sig i Egnen af Liberosa og Guben; men Hs. Kongel. Majestæt har den 5te havt sit Hovedquarteer i Landsbyen Waldau, imellem Liberosa og Lübben. Den 2den huj har Hr. Major von Hund af det Ziethenske Husarregiment, detacheret Ritmester le Gardi med 50 Mand, for at fordrive de Østerriger, som streiffe omkring i Skoven ved Spreefloden, hvilket og er skeet med saa god Succes, at det heele fiendlige Detachement, som bestod af 3 Officerer og 142 Gemeene, maatte give sig til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Af en Skrivelse fra Leipzig, den 6te Sept. Ved Hs. Durchl. Prindsen af weybrukkens Omhyggelighed, og ved den af de commanderede Croater, Grenadeerer og andre Tropper anvendte Møye er virkelig endnu en anseelig Deel bleven sparet af Forstæderne ved Dresden, som den Preuss. Besætning sammesteds havde stukket Jld paa. Tropperne have med et forunderligt Mod vovet sig midt ind i Jlden, for at dæmpe den, og derved intet agtet Fiendens Skyden, som søgte ved Jldkugler at forøge Jldebranden. Paa den anden Side bør man ikke mindre at berømme den Preussiske General, Græven af Schmettau. Han har fuldkommen holdt sit Ord, at forsvare sig til det Yderste; thi efterat man siden den 31te, da det svære Artillerie ankom, immer var kommen ham nærmere, rettrerede han sig omsider med sit Mandskab til det Kongel. Slot, og der capitulerede han ikke før, end man havde tilstaaet ham frie Udmarch. Hans Bortgang skeede i Gaar, og samme Dag har Hs. Durchl., Prindsen. af weybrücken, lagt en Besætning ind i Dresden.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Fra Forpommern, den 7de Sept. Siden den Affaire ved Pasewalk, har man ey hørt noget til de Svenske. Deres Hovedquarteer har nylig været til Fordinanshoff. Paa det de imidlertid ikke skulle komme for langt frem, saa skal Hr. Generallieut. Manteuffel og Generalmajor von Haus med det første gaae dem i Møde med 6 Batailloner, 10 Escadroner og 20 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Generallieut. von Jtzenplitz er i sit 73de Aar død af de 4 Saar, som han fik i Actionen ved Kunnersdorf. General Seidlitz derimod kan, som man haaber, snart afgaae til den Kongel. Armee. Da en Kugle var skudt ham i Haanden, saa har han ladet samme skiere ud. Generalerne Hulsen, Span og Platen ere allerede igien afreiste til Armeen.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Af en Skrivelse fra Egnen af Berlin, den 8de Septemb.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Dresden har den 5te hujus, formedelst Hs. Kongel. Høyheds, Churprindsens, Mellemhandling, capituleret. Besætningen drager fri ud. Den Kongel. Generalmajor von Wunsch var allerede rykket frem til Kesselsdorf, men har derpaa draget sig tilbage til Torgau. Om han nu bliver staaende der, eller vender sig til Leipzig, er endnu ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Hs. Majest. Kongen staaer med sin Armee endnu i Egnen af Lübben, og den Russ. Hovedarmee befinder sig endnu ligeledes ved Guben. Et Korps af disse sidste, under Commando af Generalmajor von Tottleben, skal dog have vendt sig igien til Frankfurt, og have besadt dette Sted med 2000 Mand. Som man formoder, saa er dette skeet, for at vedligeholde Armeens Samfund med Polen, imod General von Ziethens Foretagender. De Russ. Partier have og streifet lige indtil Münchenberg, og ladet sig betale 300 Rdlr. Contribution.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
J Neumark have de og inddrevet megen Contribution, og taget det forefundne Qvæg med sig. Til Soldin have de fordret 5000 Rdlr. Bønderbyerne der i Egnen ere og meget medtagne. At de Landonske Tropper endnu maa opholde sig tæt ved den Russ. Armee, seer man deraf, at den Kongel. Husar-Oberst v. Belling der er bleven tagen til Fange af Østerrigerne, da han i Lausitz, kort fra Trepatsch, har værer ude at recognoscere. Fra Prinds Henries og Feldtmarchal Dauns Armeer har man ingen Efterretning, saasom Russerne staae, imellem dem og disse Egne.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
London, den 4de Sept. Hoffet har skikket nye Forholds-Befalinger til Græven af Bristol i Madrit, og den Storbrittanniske Extraordinaire Envoye i Neapolis, Ridderen Gray. Kongen af Neapolis er forsikret og Engelands Bistand, hvad Jtalien angaaer, og disse 2 Magter ere enige med Kongen af Sardinien, i at sætte sig imod dem, som maatte søge at giøre deres Hensigt til intet.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Man forsikrer, at de Kongel. Ministre ere eensstemmig af den Tanke, at man endnu skal sende et Korps paa 10 a 12000 M. af vore Tropper til Tydskland, og at man skal udfinde Midler, til at understøtte Kongen af Preussen med en anseelig Sum Penge og paa andre Maader. Vore Krigsrustninger ere saa store, at vi inden 6 Uger ere i Stand til at begynde et Feldttog.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
J Gaar Morges kom her en Expresser til Admiraltætet, som var afsendt fra Admiral Rodney, paa Høyden af Havre de Grace. Denne medbragte den Efterretning: "At de Franske havde 2 svømmende Batterier og 2 store Galleer, med endeel svære Kanoner paa, for Havre, og at vor Fregatte, Brillante kaldet, da den nærmede sig til Batterierne, er bleven nødt til, at retirere sig, uden at kunde giøre Fienden nogen Skade." Altsaa formoder man, at Hr. Rodney har afstaaet fra sit Forsæt, og har begivet sig til nogen anden af de Franske Havner.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Admiral Hawke holder sig bestandig med sin Flode paa Høyden af Brest.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Wesel, den 4 Sept. I Gaar kom 3 Jnfanterie-Regimenter, og lige saamange Cavallerie-Regimenter hid. De samme ere i Morges tilligemed Cavallerie-Regimenterne Lochmann og la Reine marcherede herfra til Münster, og tager Veyen over Borchen. J denne Eftermiddag skulle adskillige Canoner tilligemed en Transport af Amunition og Levnetsmidler føres derhen. Man troer derfor, at der i Morgen torde forefalde noget imellem disse og de allierede Tropper for Münster. Her er allene en liden Guarnison bleven tilbage, og den heele Provinds er blottet for Krigsfolk. Her begynder paa adskillige Steder at grassere stærk Blodgang.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Münster, den 7 Sept. Saasnart et fra Wesel afgangen anseeligt Corps Kongel. Franske Tropper, som Hr. General d'Armentieres ligesaa hurtig, som stille, havde sadt sig i Bevægelse, nærmede sig, ere de allierede Tropper under General Jmhofs Command, bestaaende omtrent af 10000 Mand, som i 4re Dage med Bomber meget haver beængstet denne Stad, i Gaar over Hals og Hoved brækket op. De skal have efterladt sig endeel Canoner og andre Ting, saa og mistet en heel Hob Folk. Over 200 Huse, som ere afbrændte, hvoriblant Martini Kirke og Franciscaner=Klosteret, har foraarsaget, at man længe med Bedrøvelse vil erindre deres Besøg.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Neder-Elbe, den 11 Sept. Fra Oder-Strømmen fornemmer man, at den heele Russiske Armee skal være kommen tilbage fra Lausiz til Frankfurt. Fra Sachsen har man atter Efterretninger, at Leipzig paa nye er i Preussernes Hænder. Man har i nogle Tidender Efterretning om et d. 4 huj. forefalden Slag imellem Russerne og Preusserne; nogle tilskrive hine, andre disse Fordeelen; men denne Efterretning bør man ansee som en blot Digt, da endog de Berlinske Tidender af 8 hujus, som her ere ankomne, intet mælde derom. Den 9 hujus er den Kongel. Preussiske General Græven af Dohna ankommen til Hamburg.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Helsingøer, den 13 Sept. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 9de hujus, Carsten Hansen af Sønderborg fra Trundhiem til Kbh. med Veed Jacob Benzen af Kbhn. fra Stat David til Kbhn, med Svæk. Hinrich Jacobsen af Eckernførde, fra St. Thomas til Kbhn. med Sukker. Gregers Clausen af Sønderborg fra Christiania til Kiøbenh. med Timmer. Henrich Bornholm af Sønderborg fra Moss til Præstøe med Timmer. Jacob Asmusen af Eckernførde, Niels Andersen og Jes Jessen Soderup af Apenrade fra Slæben til Kbh. med Marmor. Peter Karberg af Sønderborg fra Cette til Stettin med Viin. Hans Weigersleff af Kiøbhn, fra Christiania til Kbhn, med Bræder. Matz Guldbrandsen, af Dramen fra ibid. til Kbhn. med Bræder. Den 10de dito, Frid. Numsen af Normarck fra Frederichshald, Terkel Bay og Poul Benzen af Kbhn. fra Christiania, Michel Wilh. Gude af Eckernførde fra Drammen, alle til Kbhn. med Bræder. Andres Wilh. Schach af Kbhn. fra Bourdeaux til Stettin med Viin. Jens Rasmusen af Kiøbh. fra ibid. til Moss med Baglast. Alexander Mørck af Sandefiord fra Lurvig til Kbhn. med Jern. David Jansen af Flensborg fra Narva til Lissabon med Hør. Peter Green af Langesund fra Kiøbenh. til Langesund med Stykgods. Christoph. Kolner af Kbhn. fra ibid. til Hamborg med Sukker. Anders Hoeg af Langesund fra St. Croix til Kbhn. med Sukker. Frantz Smith af Eckernførde fra Slæben til Kbhn, med Marmor. Den 11 dito, Herman Grubbe af Langesund fraib, til Kbhn. med Jern. Peder Nielsen Passer og Hans Engersleff, begge af Kbhn. fra Frederichshald til Kbhn. med Bræder. Jens Matzen af Sønderborg fra Findmarken til Kbhn. med Fisk. Simon Tadsen af Helsingøer fra St. Croix til Kbhn, med Sukker. Niels Smith af Arendal fra ibid. til Helsingøer med Tømmer. Christ. Weyer af Sandefiord fra Drammen til Kbh. med Bræder. Knud Jesp. Moller af Aalborg fra Bergen til Dantzig med Sild. Den 12 dito, Siwert Poulsen af Tiomøe fra Arendal til Helsingøer med Tømmer. Christoph Gundersen af Tiomøe fra Drammen til Kbhn. med Bræder. Andreas Smith af Kbhn. fra Drammen til Kbh. med Marmor.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Kiøbenhavn, den 14 Sept. Den 30 Aug. er Landværn Capitain ved det fierde Syndenfieldske National-Regiment Dragoner Ulrich Adolph v. Trappand, med Oberstlieutenants Caracter udi Naade bleven dimitteret, og hans hafte Compagnie confereret til Premierlieutenant Michel von Wiide ved det andet Trondhiemske National-Regiment til Fods, som Landværn-Capitain, desligeste har Premierlieutenant Jens Jacob von Mogensen, ved det første Smaalehnske National-Regiment til Fods erholdet Caracter som Capitain af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Den 1ste hujus har Hs. Kongel. Majestet allernaadigst behaget at udgive 2 Patenter. Det eene om den sædvanlige Magasins=Korns Udskrivning i Hertugdommet Schleswig, den Kongel. Andeel af Hertugdommet Holstein, og Herskabet Pinnenberg for Aar 1760. Det andet om en extraordinair Magasin-Korns Udskrivning paa ovenmeldte Steder og Grævskabet Rantzau.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Om Sal. Hr. General-Major og General-Bygmester Lauriz de Thurah, hvis Fødsel, Død og Alder vi No. 72, tilforn i disse Tidender have berettet, have vi endnu dette at mælde: Han var en Søn af den bekiendte Biskop Lauriz Thura, og reyste udenlands paa Kongel. Bekostning, for at forfremmes i Bygnings=Konsten. Efter hans Hiemkomst blev han først Ober=Conducteur, siden den 7 Octbr. 1733. Hof=Bygmester, den 28 ejusdem Jngenieur=Capitain, den 28 Sept. 1738 Oberstlieutenant, den 28 Nov. 1744. Oberst, den 15 Sept. 1753. General-Major, og den 3 Decbr. 1754. General=Bygmester. Han har været 2de Gange gift. Første Gang med en Datter af GeneralMajor Rosenørn, Anna, med hvilken han avlede 5 Børn, hvoraf en Datter ikkun lever. Den anden Gang med hans nu efterladte Enke-Frue Christiane Marie fød Kiærschiold med hvilken han ingen Livsarvinger har havt. Hans Liig er i Torsdags den 13 hujus Standsmæssig bisat i Trinitatis Kirke her i Staden.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Hs. Kongel. Majestet skal efter Forlydende allernaadigst have beskikket Hr. Forch, der hidindtil har været Agent i Stæderne Lübeck og Hamborg, til Gouverneur paa Tranqvebar.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Det 6te Stykke af Ugebladet Drømmeren udgives i Morgen fra de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie for 2 s.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. 4 a 2 s. Pd. Sterl. Amsterdam 16 3/4 a 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
AVERTISSEMENT. Den anden og sidste Deel af von Aphelens Dictionnaire Royal er nu udkommen fra Pressen, den er 3 Alphabeter, saa at begge Deele udgiør tilsammen lidt over 9 Alphab. Begge disse Deele sælges, som før er sagt, for 4 Rixdaler, og koster Prænumeranterne med For- og Efterskud 3 Rdlr. Denne sidste Deel er Dansk og Fransk, og kan tillige tiene til et Dansk Lexicon, som man veed, vi hid til Dags endnu ey haver. Her findes Genera og andre fornødne grammaticaliske Kiendetegn, hvert hvor det henhører. Den sælges i Kiøbenhavn i Mad. Rothes Boglade, hos von Aphelen paa Hiørnet af St. Giertrudstrædet og Kultorvet, i Wordingborg, hos Hr. Rect. Heiberg, i Christiania hos Boghandlerne, i Bergen hos Hr. Conrector Omsen, i Aarhuus hos Bogbinder Jessen, i Aalborg. hos Mr. Lund, Coll. Scholæ Prænumeranterne vilde behage at indløse deres Exemplarier, hver hos den Collecteur, Seddelen er tagen.
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Hos L. N. Svare er trykt og at bekomme et Oeconomisk Skrift, under Titul:
Berlingske Tidende, 1759-09-14
Udtog af Johan Brauners Tanker og Forsøg om Ager og Eng samt om Rygten og Nytten af Qvæg- og Fiedder=Creaturer, med Hielpemidler i sædvanlige og meest tilfaldende Sygdomme. Skriftet, som er 6 Ark og et Qvartblad stort, og koster kun 1 Mk., indeholder mange Vigtigheder og Fordeele, som endog i de største Occonom. Skrifter desidereres, og kan derfore ansees umisteligt for en hver Landmand, ja endog for dem som har mindste Huusholdning paa Landet, og vil med Fordeel føre sig sine Liv=Vare til Nytte.