Norske Intelligenssedler, 1798-01-31
Bekiendtgiørelser: Drækkener af W. S. Bull, residerende Capellan til Wang paa Hedemarken, sælges indhæftede i Bogtrykkeriet for 2 Mk. paa Trykpapiir og 2 Mk. 8 sk. paa Skrivpapiir, hvor Subscribennerne behagentlig ville lade dem afhente Hermoder - et norsk periodisk Skrift No. 10, er nu at faae til Kiøbs for 1 Mk. 8 s. hos Paul Thrane i Christiania - Jndholden er: 1. En Tale om den nationale Døsighed og Uvirksomhed, som hersker særdeles i de fra Hovedstaden langt bortliggende Egne, og sammes Aarsager, med Raad derimod, anvendt især paa Norge i Anledning af Frem- og Tilbagegangen i den norske Academie-Sag, holden i en liden Samling af patriotiske Venner den 22de Martii 1797 i Christiania, Her noget udførligere udgivet som en Afhandling med nogle Anmærkninger som Noter, af J. N. Wilse, Professor Theol. Sognepræst til Egsberg. 2. Ni Sødskendes Sang paa en elsket Modens Fødsels-Dag den 23de September 1797. 3. Af en Selvmorder. 4. Fortsættelse af Provsk Gar manns Tanker og Finmarkens occonomiske Forfatning (afbrudt i No. 9). 5. Bernstorffs Minde, af L. A. Rodtwitt. 6. Poetisk Brev til en Ven paa Landet, af E. H. T.....r. Ligeledes kan paa samme Sted afhentes Titelblad og Jndhold af de foregaaende 9 No. Ligeledes kan paa samme Sted afhentes Titelblad og Jndhold af de foregaaende 9 No. Vox populi Vox Dei Det er en forunderlig Frækhed med hvilken en Cryptograph i Jntelligens-Bladet No. 1 vover at anfalde en veltænkende Patriot, der har Mod nok til at advare sine Medborgere for det skadelige Phoenomen paa den medicinske Horizont, som kalder sig: Den tysk graduerede Doctor Nelle, fra hvis uhældige Praxis, jeg selv har havt den Lykke, at redde en Mand Wolter Jansen, her fra Kragerøe, som stod reisefærdig, for at overgive sin Helbred og sin Velfærd i hans uvidende Hænder. Jeg var ikke saa lykkelig at redde en anden Mand Lars Anstensen Kammerfoss, her fra Egnen: Denne Mand sendte tvende Mænd til Scheen, for at consulere denne landkundige Læge. Sundhedsraaden nedlod sig til at tage til Takke med til Rixdaler fra denne blodarme Mand, og lod Mændene reise hiem uden Medicamenter, efterdi han behøvede otte Dage til at tillave de Medicamenter, han lod hente fra Apotheket: Lars Anstensen sendte Tid efter anden to Expresser til Schien, for at afhente de kostbare Medicamenter, hvilke forgiæves maatte reise hiem igien: Endeligen efter en heel Maaneds Forløb leverede, ikke Nelle, men hans Pige en lille bitte Flaske med Draaber uden Signatur, hvorledes de skulde bruges, og som desuden ikke hialp ham det ringeste. Man kan altsaa ikke for meget varskue den enfoldige Almue, at de vogte sig for saa uduelig og skiødesløs en Practikus, der rækker saa begierlige Hænder efter den Fattiges sidste Skiærv. - Cryptographens Berømmelser over denne Nelle ere ligesaa mange Usandheder; Om Sannes Kone er helbredet, veed jeg ikke, men Rygtet siger her anderledes: De mange gode og lykkelige Curer Nelle, efter dette Avertissement, i og omkring Scheen, skal have gjort, ere Manden ganske paadigtede, thi Nelle har næsten mistet sin heele praktiske Credit i Scheen: Hans varmeste Venner ere enten allerede faldne for Dødens Lee eller nær derved. - Nelle nyder saa lidet Agtelse af Scheens hæder, ligste Jndvaanere, at de meget meere ønske, at han ville reise tilbage til Tyskland, og der prange med sin Værdighed og sine Talenter, hvor han har ladet sig stemple; thi ingen Slax tysk Mynt giælder i Norge over sin Gehalt. - Det er en dristig Paastand i dette Avertissement, at Nelle af sine Foresatte er anseet for sine store Jndsigter som Læge; thi det er at giøre disse Mænds Forstand og Hierte liden Ære, desuden veed Gud hvem Nelle anseer for hans Foresatte; maaskee De Herrer i Gottingen. - Førend Nelle til Ulykke kom til Scheen, var han stillet nogen for Publikum i de lærde Tidender, og i Kritik og Antikritik. Doktor Tode har anført nogle af hans elendige Recepter til Beviis paa hans medicinske Usselhed, og Tode kalder Doktor Nelle i sin billige Vrede et MedusaHoved, hvis blotte Fremstillelse er nok, til at aftvinge det Gottingske Fakultet en skamfuld Rødme. - Dersom Eryptographen kiendte Doctor Nelles slette moralske Caracter, som svarer til hans medicinske Jndsigter og lykkelige Curer, da maatte han grues ved at føre Pennen til et saadant Med menneskes Roes, Man taler her om hans umoralske Handling imod et Fruentimmer i Kiøbenhavn, ligeledes mod en Enke, ligeledes mod en Apotheker-Svend. Dette er da et cornu ferit ille, ca ret. Avertissementets Forfatter til Nelles Løvtale i Jntelligensbladet No. 1 har saa mæn gjort vel i at krybe i Skiul bag Anonymitetens Vognborg, thi derved undgaaer han den Skam, at være mistænkt hos Publicum, som Nelles hyrede Leiesvend. - Forfatteren maae gierne titulere mig Skumler, Vantro, Jldetænkende, Bagvasker, Æreskiænder og hvad han finder af Forraad i sit Rustkammer, han maae tillegge mig Dumhed og Ondskab, med et min conscientia recti, og jeg frikiendes af det Publicum, som kiender mig, ved at underskrive mit ærlige Navn. Naar Forfatteren til Avertissementet gjør det samme, skal han have min Agtelse; men indtil det skeer, vil vel Publieum ej ansee ham for meere end en forargelig Navneløs. Jeg er Christian Ernst Wilberg Schulze rerum physicarum studiosus.