Berlingske Tidende, 1774-11-28
London, den 8de November. Fra Gibraltar meldes: Ved Oran er nyelig forefaldet en ning imellem et Spansk Krigskib paa 40, samt 1 Fregat 30 Kanoner, og en Escadre Algierske Kapere, som bestod at Skib paa 32, tvende Chebequer paa 24 og 4 Dito paa 18 noner, de Spanske Skibe vare bestemte til Barcellona, og løde lukket deres Kanonhuller, hvorfor Algiererne ansaae m for Koffardie=Skibe, og fyrede paa dem, førend de kunde ende dem. Tvende af de mindste Skibe bleve borede i Grund, største holdt Trefningen endda nogen Tid ud, men blev sider erobret. De øvrige toge Flugten. - Det heder med vort Ostindiske Compagnie skal foregaae en Forandring. snart dets nu værende Octroy er udløbet. Man siger og at Andelen paa Ostindien skal gives frie for enhver, og at de der brede Eiendomme af Jordegodser skal legges under Kronen, dog skal de nu værende Eyere bekomme derfor en vis Erstatning. - Hr. Wilkes har den 3die hujus i største Stads, og Ander Geleyde af flere end 1000 Personer begivet sig til Cantzsen, og formelig bekiendtgjort ham sit Val til Lord=Major i denne Stad. Cantzleren har ladet ham vide: at Kongen hvde besalet ham, i Hs. Majestæts Navn at bifalde og con mere det paa Wilkes faldne Val. Bemeldte Cantzler har led denne Leylighed beviist Hr. Wilkes megen Høflighed. Han har givet ham Haand, presenteret ham en Stoel, og efter at de begge nogen Tid havde talt med hinanden, ere de under Æresbeviisninger paa begge Sider skiltes ad. Paa Hr. Wil les Stads=Vogn, som blev trukket af tvende guul og hvid spettede Heste med lange Rumper, stode de Ord: Arcui med hon consido, det er: Jeg forlader mig ikke paa min Bue. -J den Provinz Pensylvanien allene befinder sig nu henimod 25000 boesiddende Tydske, som Nøden har drevet derhen. Den største Deel af dem har tient i sidste Krig, og de vil alle gribe til Vaaben, dersom man ikke vil lade dem beholde den forventede Frihed. - Som man nu forsikrer, skal det nye Parlement ikke begynde sine Deliberationer førend efter NyeAar. Aarsagen dertil skal være, at man først vil have alle muelige Efterretninger og Resultatet af General-Congressen i Philladelphia, og om de nærmeste Følger deraf. - Det er ikke at tvivle paa, at Hoffet i det nye Parlement skal have en talrig Mængde Venner. J hvor lidet samme end i London, har syntes at blande sig i Lemmernes Val, saa skal dog dets Bestræbelser paa Lande have havt den beste Fremgang. Man skriver og offentlig, at samme havde kostet henimod 200000 Pd. Sterling. Ordet gaaer overalt, at i Parlementet skal foreslaaes, at formere den til den Kongelige Hofstaat fastsatte Summe aarlig med 200000 Pund, og desuden at bevilge en overordentlig Skat til at betale Civil=Listens Restancer. De Kongelige Jndkomster skal, dersom bemeldte Formerelse bevilges, aarlig beløbe sig til 1 Million Pd. Sterl. En Konge af Storbrittannien er vel ikke forbunden til, at giøre Regne skab for, hvortil han anvender sine Penge. Men man seer dog forud, at Oppositionen vil giøre mange Jndvendinger mod bemeldte Formerelse. J offentlige Blade bliver allerede gjort den Anmærkning: "Lord Burleigh har sagt til Dronning Elisabeth. De søge at vinde Undersaatternes Hierter, saa har De vundet deres Hænder og Børs. Den nu værende Tory=Scottiske Lære er derimod, man tage Folkets Punge, saa har man alt hvad behøves.