JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Udenlandske Efterretninger Frankerig. Den af Ministrene foreslaaede Lov, Generalstabens Regulering betræffende, er bleven aldeles forandret i de Deputeredes Kammer. Saaledes er det blevet bestemt, at ingen Marskal maa udnævnes i Fred, og selv i Krig er deres Antal indskrænket til 12; Generallieutenanternes Antal maa ikke overstige 60 og Marechaux du camp ikke 120. De ministerielle Blade klage herover som et Jndgreb i de kongelige Forrettigheder. Marseille have Republikanerne afstedkommet nye Uroligheder, de have afsunget Carmagnola og andre republikanske Viser paa Gaderne og modtaget den mod dem udsendte Vagt med en Steenhagel og med Udraabene: leve Republikken, ned med Ludvig Philip, Endelig forskandsede de sig i et Kaffehuus, som den militære Magt formeligen stormede, hvorved flere Oprørere bleve haardt saarede. - Urolighederne i Lyon vedvare. Silke Arbeiderne vægre sig haardnakkent ved at arbeide og Fabrikanterne nægte ligesaa haardnakkent at ville give efter for hines Forslag. Fra alle Stæderne i det Sydlige trækkes Tropper til Lyon; flere Angreb paa enkelte Soldater og mindre Vagter have vel fundet Sted der, men dog endnu ingen Tumult af større Betydenhed. Desuagtet er Frygten blandt Handelstanden overordentlig; de fleste Velhavende have flyttet deres rørlige Eiendomme af Værdi, ja endog mange deres Varebeholdninger fra Staden. J Etienne, hvorfra Garnisonen paa 800 Mand nær var marscheret til Lyon, have Fabrik=Arbeiderne, 30000 i Tallet, vægret sig for at arbeide. En Tumult, vakt af Republikanerne, er udbrudt samme Sted, hvorved en Politi=Agent er blevet dræbt og en Politi=Commissair haardt saaret. - Ogsaa i Paris selv ere tumultuariske Optrin forefaldne, for anledigede ved Bekjendtgjørelsen af Loven mod Udraaberne af Blade og Flyveskrifter. Disse, som deels ved Loven selv, deels ved den Udvidelse, Politipræfecten havde givet nogle mindre nøiagtig gen bestemte Artikler af denne, for største Delen saa sig brødløse, rottede sig sammen og besluttede ikke at adlyde Loven. Politiet, som vilde adsprede dem, blev overvældet; en uhyre Menneskemasse var stimlet sammen og understøttede Oprørerne. saa at Regjeringen maatte lade 3 Eskadroner Municipal-Garder til Hest og 1 Bataillon Linietropper rykke frem. Ved Postens Afgang begyndte Kampen, saa at Aviserne ikke kunne berette Udfaldet. En Deel af en stor Mængde Borgere underskrevne Petitioner forlange, at den franske Regjering skal fordre Napoleons Levninger udleverede og at de skal bisættes i Sejers=Støtten paa Ven dame=Pladsen. Kammeret besluttede, at de skulde anbefales Regjeringen. Derimod forkastede det nogle andre Petitioner, hvori forlangtes Ophævelsen af den Lov, som erklærer alle Medlemmer af den bonapartiske Familie for landsforviste, og fremdeles nogle, som vilde, at Napoleons billede skulde indtage sin gamle Plads paa Æreslegionens Ordenstegn, hvorfra den er bleven fortrængt af Henrik d. 4des.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Schweitz. Frankerig har nu erklæret sig villig til at befri Schweitz især Genf og Waadt fra de fra det ulykkelige Tog til Savoyen tilbagedrevne Polakker. Der tilstaaes dem nemlig Gjennemreise gjennem Frankrig paa fransk Bekostning paa de Vilkaar, at de 1) erklære til hvilken Søhavn de ville, for derfra at reise videre, 2) at de nøie underkaste sig de franske Auctoriteters Foranstaltninger paa Gjennemreisen. - Man forsikkrer, at Østerrigs, Ruslands, Preussens og Sardiniens Gesandter i Bern have efter flere Konferentser fattet den Beslutning at henlede deres respective Hoffers Opmærksomhed paa Nødvendigheden af at forlange positiv Sikkerhed af Schweizer-Regjeringerne mod de revolutionære Komplotter, som opspindes paa Forbundets Gebeet, og true Schweiz med en Occupation, hvis det ikke kunde stille denne Sikkerhed. Gesandternes Utilfredshed især med Berner=Regjeringens Adfærd er foranlediget ved den fardiniske Ministers Klager over, at den har holdt Flygtningernes Planer hemmelige for Sardinien, da de dog vare den velbekjendte og den hemmeligen har givet Genf og Waadt Kundskab derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
– J Neuschatel har atter været betydelige Uroligheder, men og hvilke man endnu Jntet nærmere veed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Grækenland. Fra Darmstadt skrives, at Hoffet i München har faaet Efterretninger fra Grækenland, som har vakt megen Bekymring hos det. Efter et almindeligt Rygte skal der være meldt, at Kong Otto har fundet det nødvendigt at forlade Nauplia og for det første begive sig ombord paa et engelsk Sib, da der atter er opdaget et forrædersk Anslag, som truede den unge Monark personlige Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Spanien. Regentinden af Spanien har nu udstedt et Amnesti=Dekret, hvorved alle forhenværende Deputerede, der have forladt Spanien ifølge deres som Deputerede yttrede Anskuelser have erholdt Tilladelse til at vende tilbage. Om Minas og de andre forviste Generalers Tilbagekaldelse er altsaa endnu ikke Talen. Finantsministeren Aranalde har faaet sin Afsked og Baquedame kommet i hans Sted. Man vil vide, at Aranalde er bleven afskediget, fordi han har vægret sig ved at honorere en Anviisning paa 1 Million Realer, som Dronningen har udstedt til Fordeel for Favoriten Munnoz. Denne har ogsaa foranlediget, at den Madrider Journal Chronica er bleven undertrykt og Udgiveren forvist til Toledo for en mod Munnoz indrykket fornærmelig Artikel. Jfølge Skibs=Efterretninger fra Puertorico ere 3 Afsendte ankomne dertil fra Republikerne i Sydamerika, som ville begive sig til Moderlandet for at underhandle om Anerkjendelsen af deres Uafhængighed. Der tales om Anlæggelsen af en Jernbane imellem Aranzue; og Madrid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
England. Hr. Littleton indbragte et Forslag for Underhuset, angaaende en Forandring af Tiende Væsenet i Jrland, ifølge hvilken dette skulde ophæves og istedet derfor paalægges en Grundskat Den blev taget i Overveielse af Underhuset uagtet Hr. Oconnels og flere irlandske Deputeredes Modstand, der erklærede blot for en Forandring, af Navn og ikke for en væsentlig Forbedring. Oconnells Beskyldninger mod den irske Dommer Smith har bevæget Underhuset til at nedsætte en Kommission til Undersøgelse af Misbrugene af de dømmende Auctoriteter. Men nu have Tor erne i Huset reist sig en masse for at forhindre et hvert Angreb paa Dommernes Uansvarlighed og Uantastelighed. Oconnell har indbragt en Bil om Revision og Forandring af Lovene angaaende Pressefriheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Portugal. Over England mældes fra Portugal, at Hertugen af Terceira har nedlagt Kommanden, man veed ikke og frivillig eller efter høiere Ordre Privatbreve sige, at han staaer paa en god Fod med D. Pedro, men at Saldanha ikke vil tjene under ham. Gen. Stubbs er udnævnt i Hertugens Sted. Miguelisterne have forsøgt at rømme Santarem, men bleve atter nødte til at indslutte sig deri. Fra Lissabon vare 2000 Md. (deriblandt 400 Britter) sendte til Hovedarmeen og 390 til Setubal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Jtalien. Fra Paris skrives, at Breve fra Rom berette at en Revolution er udbrudt i Kongeriget Neapel paa flere Steder. Det synes, at de Proskriberede i Schweitz have staaet i Forbindelse med de neapolitanske Jnsurgenter og at Frygt for at forraades af de ved det mislykkede Angreb paa Savoien fangede Oprørere, have fremskyndet Udbruddet af de neapolitanske Uroligheder. Af Betydenhed ville de vel ikke være, og om det end ikke skulde lykkes Neapels egne Stridskræfter at dæmpe dem, saa er Østerrigs Magt i Jtalien saa uhyre, at der intet Haab er for de ulykkelige misledede Jrsurgenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Blandinger. J Athenen har en Nordamerikansk Missionær Hr. Hill af den episkopale Troesbekiendelse oprettet en Skole for den Jndbyrdes Underviisning. Den besøges alt af 250 Piger og 150 Drenge, som lære at læse, skrive, regne, lidt Geometrie, det gamle Grækenlands Historie, ogsaa lære de Dygtigste Gammelgræsk. Hr. Hills Kone lærer Pigerne at sye o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
J Baudissin kom nylig i den derværende Krudt Fabrik Jld i en Masse af 3 Centner Krudt, som sprængte Bygningen og dræbte eller saarede Arbeider Ved den før omtalte Jndstyrtning af en Schacht i Steenkulsgruberne ved Aachen ere 63 Mennesker omkomne, den ældste 46 den ynste 15 Aar, deriblandt 34 Familiefædre, som efterlade sig 90 uforsørgede. Børn, de fleste i en spæd Alder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
J Klosteret Eschingen begrov Man for ikke længe siden en Munk, og hensatte Kisten i det sædvanlige Graveapel. 14 Dage derefter skulde nok en Munk begraves, og da Man borttog Stenen, som tildækkede Nedgangen, fandt Man Liget af hiin liggende paa Steentrappens øverste Trin. Den Ulykkelige var vaagnet af sin Afmagt og havde slæbt sig hen til Trappen, for at raabe eller løfte Stenen fra. Det Første havde Jngen hørt, det Sidste lykkedes ham ikke; og saaledes maatte han døe Hungersdøden. Hans Tænder sad endnu fast i den venstre Arm, der var frygtelig sønderslidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
J Genua har et Selskab af Døvstumme, med største Held udført en dramatisk Pantomime, forestillende Joseph. der gjenkiendes af sine Brødre. Det levende, af Hjertets Jndre øste, stedse sande Udtryk af deres Bevægelser og Stillinger, har frembragt det beundringsværdigste Jndtryk paa Tilskuerne. Selskabet ventes med Længsel til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Følgende Beretning af et Øievidne indeholder en Beskrivelse af de nærmere Omstændigheder, som finde Sted ved en Execution ombord paa de engelske Krigsskibe: For kort Tid siden bleve 2 Matroser stillede for Krigsretten, og bleve overbeviste om, at have villet desertere. Enhver af dem blev dømt til 500 Slag med Katten. Jeg har seet denne Dom blive fuldbyrdet, og denne gyselige Scene kan aldrig udslættes af min Erindring. Fremgangsmaaden er følgende. Er Dommen afsagt og bekræftet, giver Admiralen alle Skibe af Flaaden Signal, ifølge hvilket de maa copiere der dertil svarende befaling. En Søecadet begiver sig fra hvert Skib med Dagbogen til Admiralskibet, for at indføre den deri. Denne befaling bestemmer, at paa en vis Dag til et vist Klokkeslet ethvert Skib skal af sende en paa Krigsfod væbnet Baad til det Skib, hvortil den dømte hører. Paa den bestemte Dag giver Admiralen Flaaden Signal at lægge sig i Linie. Hele Mandskabet paa Skibene er opstillet paa Dækket, alle Officerer indfinde sig i fuld Uniform. Sluppen fra det Skib, hvortil Arrestanten hører, sættes ud, og skal tjene som Theater for dette blodige Skuespil. J samme befinde sig 2 Baadsmænd med deres Katte, Chrirurgen og Profossen. Nu løses Delinqventen af fine Lænker, og bringes i Sluppen. Profossen befaler Baadsmændene at binde ham, hvorpaa Man afklæder ham til Beltestedet, og kaster ham et Dække om Skuldrene. Alle Baadene fra Skibene lægge sig i Linie og hugseres fremad saaat Sluppen er forbunden, med den sidste. Naar Alt er beredt, træder Commandanten paa Skibet frem paa Trappen, hvorpaa Profossen forelæser den grusomme Dom, og bekiendtgjør hvormange Slag det ulykkelige Slagtoffer skal have ved hvert Skib. Commandanten kalder Baadsmanden og og siger til ham: gjør deres Skyldighed! Nu begynder Executionen. Har den Ulykkelige faaet 12 Slag, kaldes den anden Baadsmand, som ligeledes tildeeler ham 12 Slag. Derpaa kastes Dækket over Delinqventen og Baadene føres til det følgende Skib, hvor samme Stene gientages, og saaledes ved bliver Man, indtil Chirurgen erklærer, at den Ulykkelige ei længer uden Fare for sit Liv kan udholde Executionen, hvorpaa han bringes i Lazaretet for at læges. Naar han er lægt, maa han atter modtage de resterende Slag med samme Formaliteter, som ovenfor meldt. En Matros, som har udstaaet en saadan Execution, er sædvanlig siden aldeles uduelig til Søetjenesten. (Meddeelt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Khvn. Søndagen 23de Febr. var den forevigede Schleiermachers Buste, forfærdiget af Rauch og tilhørende Prof. Clausen, paa Professorens Foranstaltning, offentlig udstillet til Skue i Regentskirken. Mag. Lindbergs Andragende om at indtræde i Pastoral-Seminariet havde det Udfald, at han, ifølge indgiven Forestilling fra samme Seminariums Forstander, skal ved en kgl. Resolution fritages for Deeltagelse i de der lovbefalede Øvelser, paa Grund af sin allerede udviste Dulighed som Theolog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Hr. Prof. Clausen har udgivet. Om Diævlelæren og Diævleforsagelsen ved Daaben. Betragtninger, anbefalede til tænksomme og retsindige Christnes Over velse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Den 26de Februar døde Udgiveren af Bladet "Raketten", Mathias Winther, efter længere Tids Sygeleie, af Tæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Hr. Simon Eibeschütz har kjøbt en Gaard i Compagniestrædet for c. 14000 Rbd. og bestemt den til Fribolig for fattige værdige Troesforvandte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
J den berl. Tidende ønsker en Pensionist sig en Leilighed paa en Hovedgaard imellem Ringkjøbing og Ribe, af 5 a 6 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, samt Foder og Græs til 2 Heste og 2 Køer, Brændsel, med videre Fornødenheder af Haugesager a., for en bestemt aarlig Betaling, som bedes, alt nøie detaileret i et portofrit Brev til det betl. Contoir, i Kjøbenhavn, mrkt. Bopæl Nr. 4. - saaledes at man paa det Nøieste kan sættes istand til at bedømme, om en Reise for at tage det Hele i Øiesyn ei skulle blive forgiæves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Pastor Lund i Torværd, som vandt de 50,000 Rbd. i Classelotteriet, er nylig død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Til den philosophiske Examen ved Sorøe Academie, som sluttedes d. 22de Februar, indstillede sig 14 Academister, af hvilke sex efter fuldendt Cursus afgaae til Universitetet i Kiøbenhavn. V. Rothe og J. F. Tolderlund bleve udmærkede. Af de øvrige Dimitterede erholdt tre Hovedcharakteren Landabilis og een Haud ill. Tvende Academister underkastede sig særskilt Prøve i hebraisk Philologie. (Vest f. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Superintendenten over Hertugdømmet Lauenborg, Sognepræst i Staden Ratzeborg, C. Block, er efter Ansøgning i Naade entlediget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
J Hb. wochentl. gemeinn. Nachr. af 24de Febr. læses følgende Skrivelse fra Kiel; "Sørgelige Exempler paa grove og strafværdige Uregelmæssigheder i flere af vore Embedsmænds Embedsførelse ere atter i den sidste Tid komne til Offentlighed, og det i et kort Tidslod. Een (i Slesvig) har en meget betydelig Deficit i den ham anbetroede kongl. Kasse; en Anden (i Elmshorn) har forvansket de i hans Hænder som Repartitions- og Auctions Embedsmand betroede Penge, en Tredie (i Meldorf) har siden 1817 Jntet indført i flere Sognes Hovedskyld og Panteprotocol og i Biprotokollen Jntet siden 1825, men desuagtet paa Dokumenterne attesteret Protocollationen. Den Sidste er ved Døden undgaaet menneskelige Dommeres Kiendelse; de tvende første ere satte under Tiltale til Undgieldelse efter Loven. De her saa hyppigt forekommende Kasse mangler sætte det udenfor al Tvivl, at milde Straffe ikke afskrække, altsaa ikke opnaae deres Øiemed. Det hedder rigtignok, at den Nødvendighed, hvori Jndkassations Embedsmænd befinde sig, paa Grund af andre Embedsforretninger, at maatte betroe Jndkassationen til Fuldmægtige, maa komme dem til nogen Undskyld ning, naar der findes Defekter i deres Kasser; men hvis Jndkassations Embedsmanden kontrollerede sin Fuldmægtig og fra Tid til anden underkastede Jndkassa tions=Registrene og Kassen sin Revision, hvortil han ikke kan fattes Tid, da han, som Erfaring viser, har Tid nok tilovers til Ting, der ikke ere Embedsforretninger, saa vilde der umulig kunne opstaae nogen betydelig Defelt i hans Kasse, og hans Fuldmægtig vilde ikke rove noget Utilbørligt. Mangen Embedsmand finde sig tilfreds nok med Jndkomsterne af sit Embede, men ikke med det Arbeide, som er forbundet dermed, og han over lader derfor dette, saavidt det blot nogenlunde gaaer an, til Andre, uden at bryde sig om hvad disse foretage sig (Kbhvnsp)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Overcriminalretten i Glüchstadt har dømt deputeret Borger i Kiel, Blocker, for begaaet Underslæb med det derværende Fattigvæsens Penge, til 2 Aars Tugthuusstraf, og den Glückstadtske Overret har fuspenderet Raadmand Müller i Kiel fra hans (Kbhvnsp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Embede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Den ældste Avis i Holsten er Bladet Fortuna, der begyndte 1740, udkommer i Glückstadt og vil altsaa om 6 Aar kunne holde 100 Aars Jubilæum. Altonas første Avis, (Adresse-Contoir Nachr.) er fra 1775, og Kiels fra 1776. De øvrige holstenske Blade tilhøre samtlige det 19de Aarhundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Det forleden i en Enkes Have i Flensborg fundne nyfødte Barn var indsyet i et om Liget fast sammenviklet Stykke grovt Lærred; og da det, ifølge Lægernes anstillede Undersøgelse, ikke har været dødfødt, er det formodentlig enten qvalt, eller, saaledes levende indsnørt, paa en ynkelig Maade omkommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
J en Mølle ved Edeltoft er nylig en Møllersvend kommen ind i Mølleværket og malet ihiel. (Aarh. Av.) Faderen til det 10 Aars Barn, som blev overkjørt i Fredericia Fastelavnsmandag saaledes, at han sønderknuust strax efter døde, var Hr. Oberst L. P. v. Bie i Fyenske Jnfanterie-Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Veile. Paa Hestemarkedet den 26de var Handelen atter ubetydelig. 10 Qvarteers Heste stode i 60 Dr. Cour. af mindre Maal i 30 Dlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Befordringer og Afgang. Den 21 Januar er Præst i Wilstedt, N. J. Linden han, beskikket til Præst i Thyrstrup og Hjerndrup i Haderslev Provstie; Præst i Nørre=Lygum, U. S. Boesen, til Præst i Ovenwadt og Jels i samme Provstie. Den 8 Februar er Postmester i Mariboe, Justitsraad og Toldkasserer J. Møller, fra 1 April næstkommende, efter Ansøgning i Naade og med Pension bleven entlediget fra sit Embede som Postmester sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Kjøbenhavns Børs Cours d. 28de Febr. Species 207 solgtes til 12 Rbmk. 6 trefjerded. s. Bank-Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Norske Speciesedler 163 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
AVERTISSEMENTS. Efter modtagen Jndberetning, er paa den Kgl. Forstrand ved List inddreven 4 Foustager med Talg, mærkede: J No. 110, 53, 153, 307. Eierne heraf blive herved ifølge Placat 12te Marts 1790 indkaldte at melde sig paa Ribe Stiftamthuus inden Aar og Dag sub poena præclusi et perpetui silentii, at fremkomme med deres lovlige Adkomster. Ribe Stiftamthuus, d. 28de Febr. 1834. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Som sædvanlig bekommes frisk og godt Haugefrøe, hos Snedker Høyer i Grydergade. Connossementer, saavel danske som tydske, kan Warming, faaes hos Stempletpapirs Forhandler i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Huset No. 113 i Bispegade er at faae tilleie fra næstkommende Michelsdag. H. Th. Bech. Ribe d. 25de Febr. 1834.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
16 Stkr. store fede Stude kunne strax erholdes tilkjøbs paa Kjærgaard ved Ribe. Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Ved Proclama, som læses i den kongelige Landsoverret, i Viborg og under Andst og Slangs Herreders Ret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre Stervboet efter afgangne Gaardmand Johan Hansen Buchvaldt af Knudsbøll i Jordrup Sogn Andst Herred, Ribe Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skif hvilket herved bekiendtgjøres. teforvalter. Herredscontoiret i Kolding d. 22de Februar 1834. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
At jeg har nedsat mig her i Byen og anbefaler mig med god og frisk Hauge- og flere Hundrede Sorter Blomster, Frøe, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre. Warde, den 21de Febr. 1834. N. Hansen, Gartner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-04
Som sædvanlig kan bekommes alle Sorter Hauge= og mange Sorter Blomster-Frøe hos mig til billigste Priser. Ribe den 25de Febr. 1834. Chr. Bendixsen. Gartner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-07
aller Kongelig naadigst. privilegerede. Stifts Riber og Adresse A v. 18, som forsendes. med Brevposter. veralt Danmar- og Hertugdømmene. No. 19. Fredagen den 7de Marts Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Horboffi Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-07
Udenlandske Efterretninger Frankerig. Alle Pariserblade stemme overeens i den Beretning, at de sidstomtalte Uroligheder i Hovedstaden vare høist ubetydelige, om de end i flere Dage bleve gjentagne; men tillige ere alle Oppositionens Organer, saavel de heftigste som de meest maadeholdne, enige i bitter Dadel over det Forhold, der blev udviist af Politiembedsmændene og Stadssergeanterne, hvis betydelige Stokkefærdighed og Beredtvillighed til at slaae løs dannede en afstikkende Contrast til den Rolighed og Sindighed, hvormed baade det egentlige Militær og Municipalgarden gik tilværks. Den Febr. 24de var Alt igien fuldkomment roligt i Paris. Ogsaa fra Lyon og St. Etienne vare beroligende Efterretninger indtrufne: de misfornøiede Arbeidere vare blevne splidagtige indbyrdes, og dette havde havt til Følge, at Coalitionen var opløst, og at de Fleste vare vendte tilbage til deres Gierning. Af jo mindre Betydenhed nu disse Uroligheder synes at hav været, desto mere fortryder man paa, at Ministrene have benyttet sig af dem til et nyt Forsøg paa at gjøre nye Jndgreb i Friheden. Allerebe d. 24de mærkede man i Kammeret betænkelige Varsler, og Dagen efter indbragte Justitsministeren et Lovforslag, hvorved de Bestemmelser, som i den napoleonske Criminalcoder ere trufne mod politiske Foreninger, men som af de Edsvorne i lang Tid ere blevne anseete for et uanvendeligt Arvegods fra den despotiske Keisertid, ikke alene bleve opfriskede, men endog skærpede ved nye Tilsætninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-07
Belgien. Fra Namur haves Efterretninger om, at Tropper sammendrages i Omegnen, forat gaae til Luxemburg under General Oliviers Commando.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-07
Fremdeles have Reisende fortalt i Brüssel, at man i Fæstningen ventede det i Mainz garnisonerende 30te preussiske Liniregiment, samt, at der vexledes idelige Staffetter mellem Luxemburg og Frankfurt. Det spændte Forhold er forøget derved, at Commandanten i Luxemburg har tilkjendegivet General Tabor, at Fæstningsgebetet skal være udstrakt indtil 4 Mile J Anledning heraf siger Bladet Emancipation, at dersom den belgiske Regjering ikke modsætter sig denne nye Usurpation, kan man ansee den hele tydske Deel af Luxemburg for at være confiskeret af det tydske Forbund. J Repræsentanternes Kammer har denne Nyhed ogsaa fremkaldt alvorlige Optrin d. 27de, da Oppositionen med Heftighed forlangte, at Ministrene skulde fremlægge for Kammeret Gen. Dumoulins Depesche til Gen. Tabor om den ovenomtalte Udvidelse af Fæstningens Territorium; men Ministrene nægtede det, deels fordi det ikke var den rette Tid, da der først Dagen efter skulde handles om de Luxemburgske Anliggender, deels fordi diplomatiske Hemmeligher ikke turde offentliggjøres. Oppositionen lod sig endelig nøie, efterat den havde gjort adskillige haarde Udfald paa Ministrene.