JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Man har nu faaet den tilforladelige Efterretning, at Commissarierne, som Kongressen havde udnævnt til at slutte en Tractat med de saa kaldte 6 Jndiske Nationer, lykkelig have bragt deres Foretagende til Ende. Af samme ere Grandserne endelig blevne fastsatte, hvorved de forenede Stater, ere blevne skilte fra disse Nationers Eiendomme. Ved denne Leilighed have bemeldte Stater bekommet endnu et anseeligt Stykke Land til Erstatning for den Skade, som er bleven dem tilføiet af nogle Stammer blandt disse Nationer, medens den sidste Krig varede. Da nu alt dette er bragt i Orden, saa kan man formode, at alle Stridigheder fra denne Side af ville blive hævede.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
London, den 18de Januarii. Vort Hof skal, som Rygtet gaaer, have i Versailles ladet ved vor der værende Gesandt spørge, hvorfor man i Brest lod udruste 4 Linieskibe, og faaet til Svar, at det blot skeede for ved disse Skibe at afløse andre, som trængte til at repareres, fra deres Station.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Jrlænderne skrive os til fra Dublin, at det Brittiske Cabinet har, for at giøre sig Jrlænderne til Venner, og faae Ende paa alle hidtil værende Stridigheder, gjort følgende Tilbud: 1) Navigations=Acten skal, for saavidt den angaaer Jrland, blive igienkaldet. 2) Den Told, som er bleven erlagt ved de Engelske Varers Jndførsel i Jrland, og omvendt, af Jrlandske Vare i Engeland, skal ophøre. 3) Jrland maae efter Godtbefindende bestemme Premier for Jndførselen af sine Manufacturproducter; men Engeland skal ingen Præmier sætte paa Udførselen af sine Manufactur=Produkter til Jrland. - Jrland skal og herefter indføre gandske lidt Engelsk Steenkul, da det inden sine Grændser, besynderlig i Grevskabet Letrim, eier uudtømmelige Miner af de beste Steenkul. Af et Brev, som Hr. Blanchard har skrevet fra Calais til en af sine Venner i London, bekræftes det, at han og hans Reisekammerat, Hr. Jefferies, have været i største Fare for at drukne i Canalen, førend de naaede Kysterne af Frankrige. De vare blevne nødte til at bortkaste alle deres Klæder, for at lette Luftholden. Hr. Blanchard havde bortkastet alt, indtil Skiorten og Beenklæderne. Dog loe disse Luftseilere af sig selv, da de veibeholden vare komne paa Jorden bag Calais. Uden Tvivl vidste Hr. Blanchard, at han ved de mange i Engeland gjorte Veddemaal vilde vinde i det mindste 6000 Caineer, og bekomme 12000 Livres, som en lovet Belønning af Kongen i Frankrige. For nogle Dage siden gjorde Hr. Lunardi et Forsøg med en Deel af sit nye Gallerie, som han vil bruge til sin Lufthold. Det er bygget saaledes, at det kan trodse Faren af Bølgerne. Det er af hviid Metal, men veier kun 64 Pund, og er 22 Fod i Omkreds, saa at 12 Personer kan have Plads derVed Forsøget befandt han, at det kan bære 1800 Pund, og det var endda 11 Tommer over Vandet. Forsøget skeede i Blackfriars Bringe i Nærværelse af mange Tilskuere. Nyeaarsdag holdte et Selskab af 5 Damer, som vel neppe findes andensteds samlede, et Middagsmaaltid i Wolwich. Den første er 92, den anden 86 den tredie 85, den fierde 80, og den femte 71 Aar. De 4 første ere Søstre, og den 5te, som allerede har Børnebørns=Børn, er en Datter af den første.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
J de nyeste Breve fra Gibraltar giøres en frygtelig Beskrivelse over den Mængde Barbariske Søerøverskibe, som sværme omkring i den Middellandske Søe. Deyen i Algier allene har ladet udiøbe henimod 30 af saadanne Røverskibe paa 38. til 24 Kanoner, hvilke uden Forskiel borttage alle Skide, undtagen de Engelske, Hollandske, og endnu nogle andre Nationers. De have allene i November Maaned opbragt 27 Skibe til Algier, af hvilke de fleste have været Franske og Amerikanske, hvilke sidste de i Særdeleshed behandle meget haardt.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Efterretningerne fra Minorca af 25de December lyde endnu ubehageligere. Paa samme Tiid sværmede 15 til 20 Algierske Korsarer omkring ved bemeldte Øe, og truede hver Dag med en Landgang, i hvilket Fald en barbarisk Plyndring, en grusom Myrden og en ubarmhiertig Bortslæbelse af Menneskeer ville blive de visseste Følger. Den hele Øe har derfor været i yderste Angest og Bestyrtelse, og den Spanske Gouverneur sammesteds har i største Hast ladet opkaste ved Staden Mahon nogle Batterier, hvorpaa daglig over 5000 Mennesker have arbeidet. Præsidenten og de fornemste Committerte i det Ostindiske Compagnie, have afvigte Fredag holdt en Conference med Hr. Pitt. Strax derefter havde Ministeren en Conference med Kongen i Dronningens Pallais. Hvad der egentlig er bleven afhandlet i disse Conferencer er endnu ubekiendt; men saa meget har man faaet at vide, at Ministeren og det Ostindiske Compagnie ikke fuldkommen staae i saa god Fostaaelse sammen, som forhen, og at Hr. Pitt ikke vil tilstadet Ostindiske Selskab mange ubillige og høist egennytti Hensigter. Bemeldte Compagnie venter endnu før Sluningen af Febr. Maaned 7 rige Skibe hiem. - Efter Brev fra Rewal skulle i forestaaende Foraar 13 Russiske Linieskib og 4 Fregatter i tvende Divisioner løbe i Søen.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Mastricht, den 20de Januarii. Endskiønt de indløbne Efterretninger fra Paris og Wie i en temmelig afgiørende Tone smigre os med en mindelig Bilæggelse af Stridighederne imellem Keiseren og Generalstaaterne, saa synes dog, at dette Haab aldrig har været længere borte, end nu; thi siden en Coureer ankom, som er bleven affærdiget fra Haag hertil, arbeides der i alle Krigs=Departementer med en fordoblet Jver. - Der er ankommen Ordre til at forsyne de her værende Fæstningsværker i største Hast med nye Pallisader, hvilket i det mindste vil foraarsage en Omkostning af 140000 Hollandske Gylden.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Der er bleven sendt Gouvernementet en anseelig Pengesuntil at forsyne Besætningen med alle nødvendige Levnetsmidler, og Borgerne skulle forsyne sig med Proviant for 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Tvende Courerer ere strax paa hinanden blevne affærdigede, hvilke have meget vigtige Depecher at overbringe til en af vore Ministre, som residderer ved et udenlandsk Hof. Vor Besætning bestaaer af 1 Dragon-Regiment, 3 Schveitzer Regimenter, 7 National Regimenter, 4 Compagnier af Artilleriet og 3 af Jngenieur Corpset, hvilke tilsammen omtrent udgjøre 12000 Mand. - Man forsikrer, at det her i Besætning liggende Dragon-Regiment, Prinds Frederich af Hessen-Cassel, og Regimentet, Grev von Byland, som ligger i Bergen op Zoom, skulle faae Ordre til at bedække Grændserne af Geldern tilligemed det allerede paa March værende Garde=Dragonregiment. - Oberste Baron von Matha ventes hertil daglig.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Antverpen, den 20de Januarii. Af mere end en Aarsag maae man troe, at de i disse Dage til Brussel indløbne Fredsrygter ere af ingen Varighed. Der bliver gjort alle Anstalter for den Keiserlige Armee, som skal trække sig tilsammen i Nederlandene. Keiserens Heste og Feldtteqvipage skal allerede være ankommen til Tervueren.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Breve fra Herzogenbusch melde, at man sammesteds arbeider Dag og Nat paa at sætte dette Sted i god Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Paris, den 21de Januarii. Endnu kan man intet vist melde om Krig eller Fred imellem Keiseren og Holland; dog forsikrer man her, at de Holland, ske Befuldmægtigede skulle med det første reise igien til Brussel, for sammesteds igien at begynde de afbrudte Underhandlinger, og at hele Striden ved Frankriges Mægling skal blive bilagt. Det heder og, at Keiseren vedbliver at paastaae, at der fra Republikens Side skulle afsendes Deputerte til Wien, for at undskylde den offentlige Fornærmelse, som er tilføiet det Keiserlige Flag paa Schelde. Man siger, at Krigsministeren, Grev von Segur, vil med det første begive sig i Rolighed. Hvo der skal blive hans Efterfølger, er endnu ubekiendt. - Man veed her, at Keiseren har befalet at formere sine Tropper, saa at denne Monark vil faae en Armee af 406000 Mand.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Breve fra Luxemborg og Namur melde, at 15000 Mand Tropper befinde sig sammestæds, hvilke, uagtet alle Aarets behageligheder og Besværligheder, ere ankomme dertil fra det Jndre af Erkehertugdømmet i den beste Tilstand. De Hollandske Generaler og Oberster skulle, som der siges, giøre Jnvendinger imod at tiene under en Fransk General, nendskiøndt Grev Maillebois venter hvert Øieblik af Prinds Arvestatholderen den sidste Ordre til at afreise. - Det kan heder, at han bestandig forbliver her.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Haag, den 25de Januarii. Jmod de udspredte falske Rygter kan man forsikre, at det staaer ret vel til med Republikens Forsvarsstand. Arvestatholderen har fuldkommen erklæret sig for Patrioternes Anstalter. Hs. Durchlauchtighed understøtter ikke allene det ForSlag, at tage Franske Tropper i Sold, men har endog meddeelt en Plan ihenseende til National=Militien i Stæderne og paa Landet. Hs. Durchlauchtighed foreslaaer Generalstaterne i en lang Memoire af 17de hujus: 1) At ham maatte gives Fuldmagt til at oprette af de nationale Tydske og Walloniske Jnfanterie= og Cavallerie=Regimenter tvende Compagnier let Cavallerie, hver paa 80 Mand, og 8 Compagnier Infanterie, hver paa 100 Mand, samt at udnævne de Commanderende og andre Officeerer over disse Tropper; at dette af lutter erfarne Folk, som i det mindste havde tient i Aar, bestaaende Corps maatte bruges, hvor det var nødvendigst, og blive forstærket efterhaanden ved det Mandskab, som blev hvervet for de andre allerede resolverte Corpser. 2) At der i enhver Provinds maatte trækkes tilsammen et vist Antaaf stridbare Mænd blandt Borgerskabet, paa det samme kun ene blive brugte til Besætning i Stæderne og Fæstningerne i de res egen Provinds; at disse skulde saalænge Krigen varede, blive beholdede som de øvrige Tropper, og efterat Krigen var sendt, tilstaaes en aarlig Pension af 25 Gylden til Belønning for deres gode Tieneste. Dette andet Forslag giør i Besyn, derlighed stor Opsigt, da Hs. Durchlauchtighed hidindtil har været imod Borgernes Bevæbnelse, og nu pludselig synes at have forandret sin Mening. Desuden skal Hs. Durchl. ogsaa have drevet paa hos Generalstaterne, at tage Franske Tropper i Sold, og oprette for Provindserne Holland og Uttrecht en Militie af 11000 Mand. For Resten anfører Arvestatholderen i denne Memoire adskilligt ihenseende til hans hid indtil førte Administration, og forsikrer, at han var bered til at opoffre al sin Formue, Legems og Siæls Kræfter, Gods og Blod for Statens Vel og Forsvar.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Af denne Skrivelse sees, at der endnu ingen præliminaire Artikler ere blevne fastsatte til et Forliig. Det bekræftes og alt mere og mere, at Keiseren har erklæret, da først at lade Underhandlingerne begynde igien, naar Republiken vil beqvemme sig til de forlangte Afstaaelser, i Fald de ikke bevilgede Schelde=Fartens Aabning. Generalstaterne maae allere de have taget nogen Beslutning i denne Henseende, saasom de i Gaar affærdigede en Coureer til Deres Ambassadeur i Paris. Man troer, at der i denne Beslutning er under visse Betingelser bleven givet efter i Henseende til de Keiserlige Fordringer, besynderlig da den Franske Ambassadeur, Marqvis von Verac, atter efter sit Hoffes Ordre skal have raadet Generalstaterne, at forlige sig, saa godt som de kunde, med Hs. Keiserl. Majestæt. Det samme er og igien bleven insinueret vor Gesandt i Paris, og heraf sees tydelig, at Frankrige hidindtil blot er en neutrak Mediateur imellem Republiken og Østerrige. Dersom der ellers bliver intet andet at afstaae end Mastricht, saa torde dette ikke finde megen Vanskelighed; og hvad de Deputertes Afsendelse til Wien angaaer, saa er samme allerede skeet i det forrige Aarhundrede, da man for langt mindre betydende Ting maatte sende en saadan Deputation til London. Jøvrigt fortsættes Krigsrustningerne, og Borgernes samt Bøndernes Bevæbning tager daglig til.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Corsøer, den 3die Februarii. Jndkomne: Den 30te Januarii en Transport Recrytter, og 5 Commanderte, den 1ste Februarii Kongelig agende Post 4 Læs, den Russiske Envove Hr. Marchoff med Sulte, Kiøbmændene Bygel og Schierneve; den 2den huj. Kiøbmand Angel.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Udgaaede: Den 30te Januarii Kongelig agende Post 6 Læs; den 1ste Februarii Under=Officeer Møller med 6 Soldatre til Holsteen at hente Recrytter. - Jsen holder endnu Nyborg og Holmens Broer tillagte, men til og fra Slibshavn kan Seilads skee. Dog giør det ustadige Veir Transporten besværlig.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Kiøbenhavn, den 7de Februarii. Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Livrente=Societeterne de Anno 1747 og 1757, herved endog for dette Aar erindrede: At de, i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester, betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det, at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt, at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlanger deres Liv=Renter paa Post-Contoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve Attester paa det Post-Contoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Contoir er beordret disse Attester samlede og paa engang til General=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive. Jsær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post-Contoir, hvorfra de Betalingen forlanger, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte; men maae udi General=Postamtet ved Commissionairs affordre, eftersom slige Liv=Renter allene eengang om Aaret og ikke oftere paa Post-Contoirerne til Betaling blive anviste.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
General=Postamtet, den 31te Januarii 1785. Paa Løverdag den 12te Januarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Vacance, Viigs residdence Capellanie i Bergens Stift, 132 Rigsdaler.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
AVIIISSTS. Geheime-Conferenceraad Friherre Wedel-Jarlsbergs Giensvar, i Anledning af et nylig udkommen Anhang til Bogen om vort Landvæsens System, som det var 1783. kan bekommes hos Agent Gyldendal, i Sikkegaden Nr. 66, for 4 s. paa Tryk= og 6 s. paa Skrivpapiir. Nye Kogebog for den retskafne Huusmoder, med FiguAl rer, som vise en net og ordentlig Serveringsmaade af Carl Müller, Kok paa Hvidkilde i Fyen, er tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Kiøbenhavn og Forfatteren i Fyen, for 4 Mk. paa Trykpapiir og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
J Christ. Gottl. Profts Forlag er nylig udkommen: Udtog af en Reisendes Dagbog i Mecklenborg, Pommern Brandenborg og Holsteen, stor 8 med Kobbere, og sælges, hans Boglade paa Børsen, paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 1 Mk. og Skrivp. 1 Rdlr. 2 Mk. Jndholden af Bogen er meest Statistisk og Oeconomisk. Forfatterens Hovedhensigt med dette Skrifter at meddele Publikum alt det, som han paa sin Reise har fundet tienligt til Land= og Statshuusholdnings Forbedring, og især det, som kunde anvendes paa Danmark og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme: C. F. i Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæd, kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat at P. T. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Hos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 53 er trykt og til) Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embe. det i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s. Venoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk. Mis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, at Al. Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og 2 Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Hos Mad. A. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme :V. Den Syvende og sidste Comme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Haus de Hofmann. Forfatter af dette Verks sterde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kortet Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illummeret for 2 Mk. 4 s., Korterre over Als, Ærree, og Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tommer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under cet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Hos Madame C. C. Berling i Pilestræde No. 93, er at be 1 komme: Samlinger af publique og private Stiftelser, Fundationer og Gavebreve for heele Danmark, fra 1760. til 1780, som et Supplement til de forhen udgivne til Tommer af Fundationer, forsynet med fuldstændige Registere, ved (S. T.)Hr. Hans de Hofman Hs. K. M. Conferentsraad og Amtmand over Coldinghuus Amt, paa Trykpapiir for 2 Rdlr. og paa Fransk Postpapiir for 3 Rdlr. For dem, som ville have Supplementet til et enkelt Stift for sig selv, ere og Exemplarer at bekomme, da Supplementet til Siellands Stift koster 2 Mk. 4 s., til Fyhns Stift 2 Mk. 8 s., til Viborg Stift 1 Mk., til Aarhuus Stift 3 Mk. 8 s., til Aalborg Stift 2 Mk., og til Riber Stift 1 Mark 8 Skilling. Afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Told i kammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter et original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn ac., andet forbedrede Oplag, fiin Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communcanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken og Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papiir 8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Fra Pressen er udkommet: Geheime-Conference=Raad Wedelsi Forklaring over Urigtigheden i Hr. Jnspecteur Klestrups Antegnelser a., tilligemed en ubekiendt Vens skarpsindige Tanker, om vort Landvæsens Jndretning. Trykt hos Hofbogtrykker, Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom paa Børsens Boglader, og hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, paa fiint Papiir, for 2 Mk. og Trykp. 24 s. Paa samme Steder er ligeledes Hs. Excellences Veiledning til rigtige Begreb om de Danske Jorde Godsers Jndretning i Hoved=Gaarde, fiin Papiir 24 s., Trykp. 20 sk., samt Anmerkninger over een i Sielland, de fiint Papiir 2 Mk. og Trykpapiir 24 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, under 24de December sidst, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Cancellie=Raad og Amtsforvalter Matthias Stauning af Vor Kiøbstæd Randers, og Cancellie=Assessor Mathias Steenfeldt af Vindumovergaard, som Executores Testamente afg. Mand Cancellie Raad Hans Eiler Steenfeldt, deres efter afg. Frue Catharina Maria Foss og hendes ligel det herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, vilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Ti allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed be Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hindender, de Alborgske Jndske Efterretninger og den Wiborg, anden maae indkalde saa vel alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter bemelte Frue Catharina Maria "Foss, og forhen afg. Mand Cancellie=Raad Hans Eiler Steenfeldt, som de af dem indsatte testamentariske Arvinmelte Executores Testammenti, de første for at anmelde og ger, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos be beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne, ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have af rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slo Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 24de Decbr. 1784. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-02-07
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.