JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-01-14
Skiftet efter sal. Mad. C. C. Heyberg, Præste Enke kan, vil Gul, ventes sluttet Tirsdagen den 23de April 1793, da Proclama er udloven; thi ville Vedkommende behage, at mode Kl. 10 Formiddag bemeldte Dag i Wordingborg Kiøbstæds danske Skole, da enhver vederfares Ret efter Loven. Aabye Præstegaard, den 31te October. 1792. A. C. Faber. De som maatte have noget at forderi, eller være skyldige til afdøde Huusmand paa mit Mensal Gods i Thune, Anders Nielsens Stervboe, vilde behageligen, inden 12 Ugers Forløb, melde dem til undertegnede, som Skifte Forvalter. Snoldelew, den 10de Januarii 1793. Kundsen. Sognepræst for Snoldeløv og Thune Menig beder i Roeskilde Amt Thune Herred.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
Fra Gaardmand Peder Hansen i Walløebye er bortdreven en bruun Hoppe, noget blakagtig, skudsmanket, undtagen lidet ved den fiermer Side, havde en Stierne i Panden og var 11 a 12 Aar gammel ; en sort Dito, lidet graaehamret over Rumpen, en Stiern i Panden, 5 Aar til Foraaret, skulle disse Bæster af nogen være indtaget paa Forder, da udbedes den Godhed, at herom maatte gives Efterretning til Stifts Forvalter Baastrup ved Walløe, som paa Bondens Vegne betaler Forder Gield, Omkostninger og en billig Douceur for Bæsternes Jndtagelse. Efter afdøde Skovfoged Peder Østersen af Hopolds Huset, Norge, bliver Skiftet foretaget og formoden. sluttet 6 Ugers Dagen fra Dato, der bliver den 13de Februari, førstkommende, til hvilken Tid enhver som har noget ved Skiftet at erindre, vilde behage at møde i Stervboen, om Formiddagen Kl. 9, da de skal nyde Ret efter Loven og Boets Tilstand. Skjoldenesholm, den 4de Januarii 1793. Paa Hr. Forvalter Giessings Vegne, H. Nyeland.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
J Følge et imellem Færgemand, Jens Johnsen Wiboe og hans afdøde Hustrue Birthe Lars Datter den 6te August 178. oprettet og den 28de Septbr. næst efter allernaadigst confirmeret Testamente, er til Helsingøers Over=Formanderie indbetalt til Deling imellem den Bortdødes Arvinger 12 Rdlr.; thi indkaldes herved bemelt afg. Birthe Lars Datters Arvinger, at melde dem inden den i Loven fastsatte Tid, med Beviis om deres ArveRet, for at modtage hvad dem kan tilkomme at bemelte 12 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
Ved Proclama af 22de Octobr. 1792, der samme Dag læst ved Retten paa Kiøbenhavns Rytter=Districts Birke=Ting : og den 29de f. M. ved Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, ere Credi og Debitorerne udi Sr. Peter Biørn, forden Tracteur paa Vester=Broe her ved Staden, nu opholdende sig paa Gaarden Gothaab paa Kiøbenhavns Amt, hans Fattede, med 12 Ugers Varsel indkaldte, at melde sig ved de paa Kiøbenhavns Amts-Contoir i Gaarden No. 34, paa Nørregade i Kiøbenhavn, i Boet holdende Session.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
J Følge Placaten af 26de October 1792, ankaldes herved med 12 Ugers Varsel, Credi og Debitorerne udi Stervboe efter bortdøde Slagter Daniel Simonien paa Friderichsborg at melde sig ved de i Boet paa Kiøbenhavns Amts Contoir, Gaarden No. 34 paa Nørregade i Kiøbenhavn holdende Stesioner.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 10de December 1792, og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 3de Januarii 1793, ere Spekhøker Laas Bøns Fallitboes Creditorer med 12 Ugers Varsel indkaldte at møde for Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission, for deres Fordringer der at anmelde og beviisliggiøre, hvilket herved tillige bekiendtgiøres. Fredagen den 18de Januarii, Kl. 12 Slet, skal her paa Børsen ved offentlig Auction A R De N. Gang til den Høystbydende bortsælge: dat ert Skibet Elisabeth kaldet. som har været sort af Skipper Jürgen Jaaer, og som ved S. 1. de Herrer Fabritius & Wemers Toumerværk er beliggende, hvor det dagligen kan tages i Øyesyn og Jnventarn Listen kan, saaes til Eftersyn hos J Buusen. Løverdagen den 19de Januari førstkommende om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction Tre Dag og sidste Gang opanden for til den Høystbydende af solut at bortsælges alg Lars Christensens og ligeledes afdøde Enkes Stervboe Huus No. 141, paa Hjørnet af Viingaardstrædet og Restenangen; samme Huus er bestaaende af 4 Fag Muur og Binding: værk, 2 Etager høi, med Qvist over 2 Fag, samt under Huset er grundmuret Kielder, til Nellikegangen har huset 6 Fask Dødde, ligeledes af Muur og Bindingsværk. Et Baghuus 4 Fag Manen Bindingsværk en Etage høy med Halvtag og muret Kielder, under. Et Trappehuus 2 Fag Muur og Bindingsværk. J Huset er 4 Vindovne og 3 Bielægger Kakkelovne. Et maadelige Gaardsrum broelagt, deri fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, samt fornødent Brandresskab, lemmet Locum. Huset er i Stadens Brandkasse forsikret for den Summa, 12000 Rdlr. Conditionerne, hvorefter Huset bortsælges, faaes til Eftersyn hos Procurator Weidemann, boende paa Østergaaf Nr. 74.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
Mandagen den 21de Januarii, om Formiddagen Kl. 9. bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern, Porcellain, Mahogni og andre Meubler og Trævahre, manet Sengklæder og endeel adskilligt, saa og nogle gode Bøger, samt en Chalte, en Arbeidsvogn, Seletøier, en Ploug en Harve, et Par sorte Vognheste, endeel Fourage, med videre, afg. Anne Cathrine Casses og forhen afdøde Mand, Grosserer Erne Jürgensens Stervboe tilhørende, ved Auction bortsolgt udi Boets forhen tilhørte Huus No. 19 i Magstrædet imod contant Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Borts Curator Procurator Wei mann, boende paa Østergade No. 54, hvor Catalogi bekommes.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
Mandagen den 21de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver Møller Jacob StrelsFallitboes Gaard og Mølle, beliggende paa Vester Broe ved indgangen til Fælleden Nye Malle kaldet No. 39, ved offentlig Auction A R Det N. Gang opbuden for til den Høystbydende at bortsælges. Auctions Conditionerne ere at faae til Eftersyn hos Procurator Andersen i Dronningens Tvergade No. 134.
Berlingske Tidende, 1793-01-14
(14) De som maatte have noget at fordre udi afg. Hue, død karsdatters Sterved, indkaldes herved med ligers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte Commion, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledesandtales med lovlig Varial den Afdødes Arvinger, for at anmeldt og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (143) Delam maatte have noget at fordre udi afgangne, Christianshavn Christian Brodersens og efterlevende Enke LeneOvergraver ved Friderichs Tydske Kirke paa Rrups fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commilien for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes: indkaldes med lovlig Varsel den afdøde Mands Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1) De som maatte have noget at fordre udi afg. Niels Skibet Krondprindsesse Marie, hans Stervboe indkaldes her Bang, der haver faret som Stilmager med Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise de ved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og res Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (12) Olsen maatte have noget at fordre udi afgangne Stale Capitain Johan Christian Franns og efterlevende Enke Anne Cathrine Idsens fælleds Boe indkaldes. herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Slette Commission, for at anmelde og bevise, deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den den Afdøde Mands Arvinger, for at anmelde og bevise deres leveret samt at lagttage deres Tarp under Skiftet. En Ganaler Jaar helst at Fansk eller Flinsborg Bog ning imoman til de Commers Læsters Størrelse, som ikke er for dybgaaende og ette for gammel, hvem saadan et Fartør skulde har at sælge behager at melde det til Maaler Hr. J. Jacogien i Kiøbenhavn, tillige Fartøiets Alder, og hvor død den gaaer. Paa Hiørnet af Brolægger= og Knaboestræde No. 112 bekommes at den bekiendte gode 1 Caste til 1. Pd., og Cicorie Can
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Constantinopel, den 30te November. Den udbredte Efterretning, at der skulde opkomme Krig imellem Rusland og Porten, er ikke endnu saa tilforladelig, som man udgiver den før. Den sidste indseer alt for vel sin Afmagt, at den saarask skulde tænke paa en nye Krig. Man siger at den franske Minister, Hr. von Semonville, er virkelig undervets fra Genua til Constantinopel. Er dette vist, saa tønde Porten ikke forbindre hans Ankomst, hvor meget de fremmede Ministre end søge at opnaae dette; men vil fordet første ikke erkiende ham for fransk Minister, førend flere Magier have erkiendt den franske Republik.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Lissabon, den 10de December. Dronningen, som de fleste Tidender have meldt død, befinder sig aandske frisk i Henseende til Legemer; men hendes Sinds Svaghed vedvarer endnu.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Jtalien, den 29de December. Den til Condantmavel bestemte franske Minister, Hr. Semonville, skal være paa den franske Escadre, som allerede igien er seilet fra Napolie. Nogle mene, at den skal ledsage bemelte Gesandt til Constantinopel; andre troe, at den skal gaae til Sardinien, hvor der ved Sassari staae 25000 Mand Cavallerie og 22000 Infanterie, og ved Cagliari 30000 Mand Cavallerie og 66000 Infanterie, for at modsætte sig Franskmændenes Angred.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Paris, den 31te December. J Noureller politiques nationaler & ettangerer af 24de huus laser man følgende : Handelen kan være rolig i Henseende til Beslutningen og Scheldes Aabning, og endnu mererolig i Danseende til et Jndfald i Holland. Det bliver klart, at den sudbyrdende Magt har i dette Tilfælde sat sig imod Generalernes og de hollandske Patricters Ansøgninger. og at dette altsaa ikke kan tiene til noget Paaskud for et Angrelfra Engelands Side. Saameget er imidlertid vist, at man meget stærkt har anholdt om, at følge et System, hvis Farlighed man lykkeligvis har inOverrhin, den 2den Januarii.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
De 15000 Østerrigeres Ankomst i Psalz har bevæget General Biron til, at trække sig tilbage. Altsaa er General Enstine i Manz overladt til sig selv og maae allene sørge for at forsvare de Poster, som han har besat. - Mellem den 8de og 9de d. M. ventes ved Frankfurt et Corps af 10000 Mand nye kongel. preussiske Tropper. - Man har erfaret, at der blant de franske Tropper hersker en Sygdom, som bortrykker mange Folk.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Bryssel, den 3die Januarii. Herfra er sendt en Deputation til Paris, for, i denne Stads Navn, at klage hos Conventen, og tillige erklære, at de holdte Primair=Forsamlingers Operationer af 29de December for ugyldige og af ingen Værdie. - Flandern, Hennegan og Geberet ved Doornick forholde sig imidlertid ganske anderledes end Bryssel. Det blive Primair=Forsamlingerne holdte i største Orden, og Valget falder paa Borgere, som af deres Grundsætninger ere bekiendte, som Forkevenner. - I Gaar ere 2 Batailloner Nationalgarderes rykke herind. - J øvrigt seer man ogsaa her endnu stedse om dre Tropper at ankomme, i de Frivillige Sted, som reise hiem. - Den 29de i forrige Maaned, om Formiddagen Kl. 10, var Folket forsamler den her værende Kirke, for at vælg sine Repræsentantere. Da man havde oplæst General Dumouriers Forordning, raabte en Mængde, at de vilde beholde den gamle Constitution, og vilde ikke skride til noget Valg. Herpaa bleve Tropper beordrede at marchere frem med Kane ner, for at skaffe Orden paa Forsamlingspladserne. Kl. 1 blev bekiendtgjort en Declaration, hvis Jndhold var : "at Franskmændene erklærede hele Brabant for et erobret Land, og fra denne Time af paalagde alle og enhver dødestraf, som maatte ansøge om noget mod deres Forordninger, eller vove at tale mod den franske Constitution." - Det synes at være skeet for Geistlighedens og Stændernes Skyld; og der siges, at man vil behandle Clerestets Godser som Nationalgodser og sælge dem.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
London, den 4de Januarii. Her føles saadanne Anstalter, som om vi allerede virkelse, havde Krig. Det var og ikke at undre over om Fiendtlighederne. endog denne Uge begyndte, eftersom en liden Escadre aller rede afvigte Mandag er seilet fra Dunerne og taget Coursen. mod Østen, formodenlig til Schelde. J Spitheadsliggen paa nærværende Tid 8 Skibe, af hvilke et paa 98 og de øvrige 7 hver paa 74 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Paris, den 4de Januarii. Endnu er ingen Dom fældet i Ludvig Kl. Process, og 3 Forsamlinger har man for det meste ikke gjort andet, end at høre paa Talerne, af hvilke nogle stemmede for Dødsstraf, og andre for Appel til Folket, eller for en anden end Døde straf. - General Dumourier har siden den 31te December været her, uden at hensigten af hans Reise er bekiendt. Han har havt en besynderlig Trette. Efter det bekiendte Slag ved Gemappe havde han berettet N. C., at han ikke havde have flere end 300 Døde: men han havde ladet 15 til 20000 a samme kaste i en dyb Kulmine, hvis Eier forlangte af ham en forholdsmæssig Erstatning, da han ikke meere kunde lade at beide i denne Kulmine. Dumourier vægrede sig ved at give denne ; men Eieren truede at stævne ham, og bevise det foranførte, hvorpaa han maatte forlige sig med ham. - Alle Veie fra Flandern, Elfast og Champagne, som gaae her til Staden, ere fulde af Soldater, som, uagtet alle Forbud, forlade Armeerne, for at vende tilbage til deres Hjem. De klage alle over dette Felttogs Besværligheder, og sværge, at de ikke ville vende tilbage igjen til Armeen. De komme og virkelig næsten nogne og i en elendig Tilstand hertil. Man beklager sig over ved Armeen, at de fleste Soldater, som forlade Armeen, tage ikke allene deres Mønderinger, men end- og deres Overkjoler, Musketer og Patrontasker med sig hvilke sidste de sælge, for at forskaffe sig Reisepenge. - General Miranda skriver, at hans Expedition paa Geldern er fuldkommen lykkes : og General Køllermann beretter i et Brev af 30te December, et Revolutionen i Genseer fuldkommen, og at det store og mindre Raad var borttaget. Petion har holdt en Tale over Ludvigs Proers ; han forlangte Kongens Fordømmelse til Døden, og at lade Dommen stadfæstes af Folket.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Vien, den 5te Januarii. Af de mange Courerer, som paa nærværende Tild gaae imellem det her værende og de fornemste europæiske Hoffen, clamationen fra N. L. iter kunde stands, taten bliver opfyldt. maae man slutte sig til vigtige Underhandlinger. Man heri nogle Dage paastaaer, at nu ogsaa Storbritanien og Holland vilde tiltræde det store Forbund, og at Alliance=Tractaten med det første skulde blive undertegnet. Jmidlertid skal dog det neapolitanske Hof have paataget sig, at giøre et Forsøg paa en Mægling og igjen at bringe Freden: Stand, ne, som tilforn. og med de forbundne Magters Samtykke at foreslaae til Grund for Freden, den Regieringsform, som den første constituerende Forsamling havde indført. - Krigsrustningerne fortsættes imidlertid bestande. - Ogsaa de her i Sanison hagende Granderer have faaet Befaling, at hol sig marchfærdige.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Den allerede til Nürnberg ankomne første Colonne af ved Trønder skal der opvedie den anden, og derpaa, som der siges rykke frem med foreenet Magt til Rhinen, hvor Feltagemod Slutningen af Marts skal blive aabnet med at beleire Mai; med en Armee af 60000 Mand og 4000 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Frankfurt, den 6te Januarii. Efterat Hs. Kongl. Majestæt havde erholdt den Efterretning, at General Castine var den 4de d. Mareret ud med omtrent 2000 Mand fra Cassel, og havde besat den lille Stad Hochholm, som hidtil har været mellem vore og det fiendtlige Forposter, og var af begge Parter bleven udesat, saa lod Høistsamme den 5te recognoscere disse Pøster, og besluttede, at angribe samme den 6te i Dagbrækningen og forsaae Fienden. Dette blev ogsaa lykkelig udført. Af den venstre Fløyrykte til den Ende ud fra Vickert 4 preusiske Batailloner, 3 Datailloner Hassere, 1 Compagnie Jægere, 10 Eiqvadroner Dragoner, 5 Siqvadrager Husarer og 1 1/2 viden. de Batterie. Af den høire Fløtrykker saalides frem af det Corps under Arveprindsen af Hohenlades Command fra Mosbach, 3 Fosilier=Batailloner, 4 Batailloner Jnsanter, 3 Compagnier Jægere, 5 Esqvadroner Dragoner, 11 Sandroner Husarer og 1 ridende Datterie. Beaar Calønner marcherte og, og da de fandt Hochhelm besat af Fienden, og omtrent 2000 Mand til sammes Forsvar, eiende de Angreb, og fordrede Fienden saa hastig fra Hochholm, at han af 12 Kanoner, som han havde hos sig, lodde 12 sig tilbage, hvilke vi grobrede. Vi gjorde 4 Officerer og henved 200 Underofficerer og Bemane, hvoriblandt omtrent 30 Saarede, til Fanger, og forfulgte med vore lette Tropper Gien den indtil tæt ved Cassel og giennem Kosthelm. Vore Hasarer gjorde mange Heste, Datter og anden efterladt Capivage til Bytte. Samtal Mølsvards Hest blev skudt under ham; eller er vort Forliig udrindelser. Vi have nu besat dechhelm, og endnu mere indskrænket de flendtlige Poster.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Bryssel, den 7de Januari. Man har der Efterretning, at General Clairsalt standhaftig forsvarer Ribnbredden, har forskandset sig i Colm og daglig erholdes og venterings Forstærkninger. Den franske Armee er ved den Manade af Balontanter, som ere reiste hiem, meget bleven sværker, men erholder ligeledes bestandig nye Datailloner, hvorved den Formandskelse som 2 Pro Paa 3 Dage ere igjen 3 nye Barilloner med 6 Kanoner pas rede herigiennem til Armere som dog siden Lattichs Indtagelse mange Proviant og andre Fornødenheder, hvilket ogsaa er Hovedaarsagen, at de efter sagtningen ved Vervicret ikke have saa syng fortsat Operationerne mod Østerriger.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Frankfurt, den 7de Januarii. 3 Eftermiddags bleve de ved Hochelm gjorte franske Fanger, samt de erobrede Kanoner og Munitionsvogne, foran Hvilke 12 blasende Trompetererede, indbragte hertil. Hr. Majestet Kongen ankom for bemeldte Action, Kl. 3 om Morgenen i er stærkt Sneefog til Wickert. Prindsen af Ho henløbe tilkiendegav strax ved et Kanonskud hans Ankomst hvorpaa Jlden af Kanonerne vedvarede til Kl. halv 8, deres. ter begyndte Musketilden, som drev Franskmændene tilbage, fra Hochhelm, Rosthelm &c. indtil under Cassels Kanoner. I Hochhelm stillede de sig paa Murene i Kirken og paa Taarnet, hvorfra de skiøde paa Kongen. Hesserne bleve derover ganske rasende, stormede ind i Kirken og op paa Taarner, nedkastede Franskmandens levende, og stat alt ned med Bajonetterne. De Wolfrathske Husarer bestormede først Barterierne. For hver Kanon skulle Erobrerne erholde 50 Frie. derichsdører. Tre Husarer tage endnu en Capitain fangen med hans Compagnie=Casse, som udgjorde 2000 Daler Preusserne forfulgte Franskmændene indtil deres Forskandsninger ved Cassel, uden at der fra samme blev foret paa dem. Mange Franskmænd, som søgte at redde sig giennem Mann ere deri omkomne, og man regner at 300 af dem ere i Gaar nedsablede. Ved en Krudvogn, som sprang, ere 14 Heskreblevne saarede. Af Preusserne ere ved denne Leilighed 50. Gemene og 2 Officerer, og af Hesserne 18 Gemene blevne saarede. - Broen ved Mains har formedelst Drivisen maattet bortføres, og General Castine har fundet for got, at lade blive 6 til 7000 Mand i Forskandsningerne i Cassel, med hvilken nu Communicationen fra Maynzer afbrudt. Man siger, at Cassel skal i Morgen blive angrebet.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Amsterdam, den 12te Januarii. Det franske Ministerium er eenig med N. C. Commiterte, og synes at arbeide paa en mindelig Bllæggelse, for at undgaae et Fredsbrud med England, dog uden at efterlade forsvareanstalter. Hr. Noel, som har er Ærinde til Cabinet, ret i St. Jammes, er reist til Haag, hvor han formodentlig vil begynde Underhandlingerne. Moder Mutran, Commandeur over den engelske Estadte, som er ankommen til dedelandske Kyster og holder Scheld søreret, har forladt Haag, og reist i største Hast til Frankfurt. Disse Efterretninger, som give os noget Haab igien, ere anthentique.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Helsingøer, den 21de Januarii. Fra den 14de hujus til i Dag ere ikkun 2 Skibe passerede Sundet, hvoraf det ene gik til Østersøen. Natten imellem Den 19de og 20de strandede ved Sminebeck paa den Svenske, Nyst et Kønigsberger Brigskib, fortaf Skipper Chr. Graff, som kom fra Bristol og var destiner til Kongeberg med Dallast.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Kiøbenhavn, den 21de Januarii. Extract af et Brev fra Neapolis af Dato 20de Decemder 1792.
Berlingske Tidende, 1793-01-21
Den 16de i denne Maaned lod en Deel af den franske Flaade, 13 Stillere stærk, deels Linieskibe og deels Fregat der, sig see i Selsen af Neapolis under Commando af Holla auche. Den neapolitanske Regiering lod den franske Momalvide, andet paa umueligt at modtage denne Flaade, Neapels Havn, undtagen for det Antal af Skibe, der var bestemt og communiceret Hr. de Macan. Jmidlertid blev Staden Neapolis sadt i Forsvars=Stand, og Pøbelen rottede sig sammen i Hensigt at massakrere den franske Minister, hans Familie og alle Handlende af hans Nation, den truede ogsaa med at plyndre og opbrænde deres Huse. Hr. de Macau bad Hoffet i Napolis indstændig om at ikke begaae nogen Fiendtlighed, saasom samme kunde give Anledning til et formeligt Fredebrud, da han var vis paa at den franske Escadre ikke kunde have nogen Ordre til at gjøre Skade. Kongen lod ham svare, at man ikke skulle skyde paa de franske Skibe, dersom de nærmede sig i det bestemte Antal, men at han allerede havde givet Ordre til at skyde, saafremt de kom med en større Styrke. For at undgaae den rasende Pøbel, benyttede Hr. de Macau og de Handlende af hans Nation sig af de første Baade han fandt i Havnen, og reddede sig ud paa den franske Flaade. Han confererede i nogen Tiid med Admiralen, og der paa gav man Kongen det Svar, at Flaaden ikke skulle komme ind i større Antalend der var bestemt af hans Majestet. Der løb heller ikke ind i Havnen mere end Admiralskibet og tvende Fregatter. Admitalen bad om Tilladelse til at gaae i Land tilligemed Under=Admiralen; det blev ham tilladt paa Vilkaar, at ingen anden maatte følge dem, af hvad Stand han endogsaa maatte være. Folket løb til Havnen i et græsseligt Antal og raabte bestandig : Kongen leve ! Uagtet de ved deres Ankomst opslagne Placater, bleve disse Chefer af Pøbelen modtagne med Husen, Tuden og Trudsler, Paa Veien fra Havnen til Slottet, og saasnart som de kunde see det kongelige Palais, tvang Pøbelen Admiralen og Under Admiralen at gaae med Hattene under Armen langs op til Slottet, og at raabe med dem : Leve Kongen af Neapolis De forlangte at fremstilles for Kongen, som blev dem bevilger, paa Vilkaar, at de med det allersnareste Rulle forlade Kongerigets Kyster. De viste den dybeste Ærbødighed forde kongelige Personer, og da de gik tilbage til deres Skib, forfulgtes de af den samme Mængde Pøbel, som skraalte : Leve vores gode Konge 1 Republiken døe, Escadren, der mærkede, at den Napolitanske Nation ikke endnu var dens Grundsætninger værdig, seilede bort Dagen derpaa, men efter 5 Dages Seilads tilbage, udstod den en Storm, den var saa stærk, at Flaaden gandske adsplittedes. Man veed ikke dens Skjæbne, undtagen hvad Admiralskibet og en Fregat angaaer, som ere ankomne ganske lad og uden Master til Neapolis og i den farligste Tilstand. Den forlangte nogen Hielp, og forsikrede, at den ikke vidste hvor Resten af Flaaden var blevet af. Den gode neapolitanske Pøbel anseer alt dette som et Jertegn af den hellige Januarius.