JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Allerede i Aaret 1813 gav jeg tilkiende (i min Afhandling over Ossian *), at jeg, netop i Anledning af Saxos Fortællinger om Hadding, og deres Jævnførelse med den caledoniske Barde, følte mig overbevist om, at han har været en flittig Samler af gamle Sange og Folkesagn, og at hans Danske Historie indeholder ypperlige Materialier, som endnu ei ere benyttede. Ved fortsat Studium er denne min Overbeviisning siden bleven styrket. At det og er bleven benyttet til at oplyse de eddiske Sagn og Sange, haaber jeg at have viist paa Tryk ved mine Anmærkninger til Sæmunds Eddas store Udgave ". Rask har **) (med sin sædvanlige samvittighedsfulde Redelighed) udgivet den bemærkning for min at Saxos Beretninger om Braavalla Slaget vise udtrykkelig: at de ere tagne af gamle Digte, hvori Bogstavrimet var iagttaget. Mere kunde jeg her anføre til mit eget Forsvar i denne Sag, hvis jeg ikke fandt det aldeles overflødigt, men at flere Jslændere have agtet Saxo høit, ja endog bidraget meget til hans Histories Forklaring, det viser den af Stephanius saa hyppig raadspurgte Biskop Brynjulf Svendsens Exempel. Blandt mine nulevende islandske Landsmænd kjender jeg ingen, som i mindste Maade har søgt at angribe eller nedrive den store og fortjente Sax, saa at Hr. *) J Skand. Selsk. Skr. for 1813. Særskilt Aftryk S. 221. See f. Ex. S. 962 (angaaende Sørles og Handers Fald m.m.). Angelsaksisk Sproglære. Stockholm 1817. Fortale S. 26. Grundtvig i Henseende til dem kunde have sparet sit Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
For at tilfredsstille endeel Damers Begjering, som have ønsket at vide, om denne Tilsætning et indeholder Potaske eller natron carbon., har jeg herved den Ære offentlig at bekjendtgjøre, at hverken den ene eller den anden af disse Materier indeholdes deri; men at samme er meget simpel og meget let at udføre, thi i Løbet af to Dage kan man fuldføre en meget stor Vask, og hvad der angaaer Besparelsen paa Omkostningen i Almindelighed, da kan man anslaae den til 2/3 Gevinst; hvad de middel eller smaae Vaske angaaer fra Morgen til Aften eller selv kun for nogle Timer, ballancerer Omkostningerne med de sædvanlige. Jøvrigt viser Veiledningen, som følger med Apparatet, tydeligen Omgangsmaaden. For at lette Brugen deraf efter Størrelsen af Familierne eller Huusholdningerne, lader jeg forfærdige Apparaterne af forskjellige Størrelser. De af Middelstørrelse og de smaae, til Brug i smaae Familier, kunne flyttes og meget let transporteres overalt; derimod maa de store nødvendigen mures ind i store Jldsteder; disse kan jeg ikke lade forfærdige, uden at have modtaget de fornødne Underretninger derom. Da Størrelsen af dette Apparat beroer paa Qvantiteten af det Linned, som man paa eengang vil vaske, saa beder jeg, at de, som ønske at bestille af disse Apparater, ville opgive mig, hvor meget Linned de sædvanligen pleie at vaske paa een Gang, for at de kunde faae dem saa meget mueligt efter deres Ønske. Man kan dagligen henvende sig til Undertegnede, enten skrivtlig eller mundtlig, i Viingaardstrædet No. 132, 1ste Sal, de, som boe udenbyes, og ønske at opgive mig deres Bestillinger, beder jeg at have den Godhed, i portofri Breve at ville opgive mig samme. Jeg anmærker iøvrigt, at hos enhver, som har indmuret Kobberkjedel til Vask, vil Apparatet letteligen kunne anbringes. L. P. Dubocage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Udtog af en ung Dames Breve til sin Moder, o. s. v.; see forr. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Spadseregange i Museum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Udstillingen i Aar er ikke saa glimrende som de Aaringer, da vi betragtede den sammen. Mesteren for den franske Skole er forviist, og den, som gaaer i hans Fied, nemlig Girodet, har dette Aar ikke givet os noget af sine Arbeider; men dog findes her smukke Ting, som vi ville gjennemgaae. J det Gallerie, hvor Du nok erindrer, at der i Midten af samme altid staaer et langt Bord, hvorpaa ogsaa en Deel Malerier ere opstillede, findes et, som forestiller Jldsvaaden i Comediehuset Odion; den er særdeles vel udført, og dette rædsomme Optrin er her viist med al muelig Sandhed. Et Klosters Jnderste, hvor man bliver den bedende Helvise var, forekom mig meget skjønt; Solen skinner derind, og Virkningen heraf er beundringsværdig. Her sees endnu nogle smaa meget yndige Landskaber, og det er ogsaa alt det man finder Mærkeligt i dette Gallerie. Naar man undtager et Portrait i Legemsstørrelse af den brave General Cambrone, som ved Slaget i Waterloe udtalte til Garden de skjønne Ord: "den Keiserlige Garde døer, men overgiver sig ikke. Hertuginden af Berrys Portrait i Legemsstørrelse sees i den midterste Sahl, men ikke til dets Fordeel. Liige over for dette findes Hertuginden af Orleans Portrait i samme Størrelse, omendskjøndt hun ikke er smuk, har hun dog en mere ædel Anstand. Et historisk Stykke, Saint Piere Eustaches og hans Vaaben brødres hengivenhed til Fædrenelandet, da de, for at redde Calais, overgive sig til Edouard d. 4de, Konge af Engeland, kunde have været bedre udført. Dog er dette Malerie ikke uden Skjønhed, og Smerten er saa vel udtrykt i Konens Ansigt, at det ikke kan andet end røre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Man beundrer ogsaa meget en Bataille i Spanien, men Trængslen har altid hindret mig fra at see dette Mesterstykke. Et smukt Malerie tildrager sig især min Opmærksomhed – det er Lykkens Drøm. Lad os see, om Konstneren har vel udført sin Gjenstand. En Kone, med sin Mand og sit Barn, ere faldne i Søvn i en Baad, som Kjerlighed og Lykken lede midt paa et stormende og brusende Hav. Tanken i det Hele er yndig, og man gjenkjender heri et Fruentimmers levende Jndbildningskraft. Det er Mademoiselle Meyer vi skylde denne heldige Frembringelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Jndenlandske Efterretninger. St. Thomas, den 1ste October. Vi havde her Natten mellem den 21 og 22de September en rædsom Orkan fra V. N. V. til S. S. V. Om Aftenen laae der til Ankers i Havnen 107 store og smaae Fartøier, om Morgenen fandtes ikke flere end 5, som havde undgaaet Ødelæggelsen. Byen leed ikke nær saa meget, som den 13 Aug. 1793, men Skaden er betydelig paa mange Steder paa Landet. Ulykken har og været meget stor paa Tortola, hvor der kun staaer 11 Huse i Byen og 3 Sukkerværker paa Landet. Fler Mennesker ere ihielslagne, blandt hvilke er Præsidenten Hodrington og Kone, den rige Hil og flere. Byen paa St. Barthelem er aldeles nedblæst. Paa St. Martin er over 150 Mennesker dræbte. St. Jan har og lidt. Fru Cronenberg er nok i dette Øieblik død af de Saar, hun fik ved Omstyrtningen af hendes Huus Sønnen John Dam styrtede død ned ved Slaget, han fik af en Bielke paa Hovedet. Her bleve flere Negere og Creature dræbte, og en Mængde Søfolk druknede, især paa de smaae Fartøier, som gik til Bunds. Det glæder mig dog at kunne melde, at St. Croix undgik denne Ødelæggelse, og formedelst den Mængde Regn, der er falden, haves Udsigt til at kunne gjøre en taalelig Høst. Vandet styrtede fra Himmelen; flere Jordskjælv gjorde Natten rædsom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
St. Thomas, den 23 Oct. Senere er intet forefaldet her af Betydenhed. Orkanen skal have raset frygteligst paa St. Martin, hvor 97 Mennesker tilsatte Livet og 336 Huse ødelagdes. Som Factum paa det Skrækkelige ved denne Orkan kan jeg anføre, at der findes drevet i en Muur paa det østlige Taarnbjerg, hvor Capitain v. Errion har opført et lille Palais, et Stykke af et Norsk Brædt, omtrent 1 Fod langt og 2 Tommer bredt, saa dybt i den nye Kampesteensmuur, at det ei er mueligt at rokke samme. Jeg har med mange Andre været deroppe, for at see denne Virkning af en Orkan. Der er ingen Tvivl om, at denne Brædestump er kommet fra Hr. A. P. Magens's Plantage, der forhen tilhørte Nannestad, hvilket er en Distance af henved 1/2 dansk Miil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Fru Cronenberg er i Bedring; det er usigeligt, hvad hun skal have lidt paa hendes Legeme ved at ligge under Ruinerne af Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Blandede Efterretninger. En engelsk Tidende indeholder følgende anthentiske Efterretninger fra St. Martin, een af de carabiske Øer, om de Ødelæggelser, som den sidste rædsomme Orcan har anrettet der: Mandagen den 20de September, om Middagen, blev det med eet meget stille og Søen var meget oprørt; Kl. 12 om Natten luftede det noget Norden fra, hvilket vedblev at tage til. Om Tirsdag Morgen Kl. 9 blæste det fra N. V., Kl. 12 samme Dag fra S. V., og fra Kl. 5 om Eftermiddagen fra S., og vedblev saaledes indtil Onsdag Morgen Kl. 4, da Stormen begyndte at lægge sig. Fra Kl. 5 Tirsdag Eftermiddag indtil samme Klokkeslet Onsdag Eftermiddag var Stormen saa voldsom, at intet kunde modstaae dens Magt. Mænd, Qvinder, Børn vare berøvede hvert Ly og havde ikke det mindste Linned til at bedække deres Nøgenhed eller mindste Føde til at stille deres Hunger med, Træer rykkedes op med Roden, Huse reves op fra Grunden, og nogle af dem førtes ud i Søen og Dammen. Jsær blev et Huus, der laae paa hiin Side Dammen, hvori Forvalteren og adskillige Negere befandt sig, heelt og holdent løftet 20 Fod høit fra sin Grund, men faldt lykkeligviis paa en Plet, hvor der forhen havde været en Kielder og som indbefattede 3 eller 4 Fod Vand; som en Følge heraf lede de, der vare i Huset, ingen Skade. - En Jern Sexpundiger med en Jernrappert har Stormen fra Fort Amsterdam halvveis til Fort William, en Strækning af henved 3/4 engelsk Miil. - En Karre med Jernaxel førtes fra Gouverneur Ricks Gods til Hr. Denckerts omtrent 1/4 engelsk Miil). - Simpsons Bay blev næsten ganske ødelagt; kun 6 Huse ere tilbage i denne By; eet af Husene bortskyllede Søen, og i samme befandt der sig 19 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
J Midten af Byen er nu en Canal af 30 Fod Brede og 7 Fods Dybde. Under Stormen sporedes 3 Stød af et Jordskjelv, som man formoder have anrettet ligesaa stor Ødelæggelse som Oregnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
J Anledning af den Orcan, som fra den 21 til 22 Sept. herskede paa St. Thomas, fortjener følgende at bemærkes: Vindens Kraft beroer paa dens Hurtighed og Luftens Tæthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Man har beregnet, at den stærkeste Stormvind maa paa et 58 Fod høit Træ med en Krone af 50 Fods Brede og en Stamme af 10 Fods Høide udøve en Kraft af 4,200,000 Pund, og paa et Taarn, som er 150 Fod høit, og paa hver Side 30 Fod bredt, en Kraft af flere end 9 Mill. Pund. J Aaret 1680 rev en Orcan ved Warschau et heelt Kirketaarn med deri værende Klokker op, og førte det hen paa et af liggende Huus. Samme Aar d. 7 Juni indstyrtede ved en Orcan adskillige Slotte og Kirker i Frankrig, og førte et Kirketaarn 100 Skridt bort. J Aaret 1766 d. 13 Aug. ødelagde en Storm paa St. Domingo 6 Kirker indtil Grunden, og løftede Taget af 4 andre; 69 Fartøier, strandede og 336 Personer tilsatte Livet derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 December. Cours. Hamb. 2 M. 287, a vista 290. London 2 M. - Rbd. Spec. 292. - Specier, solgtes til 17 Rbmk. 8 s. a 17 Rbmk. 9 1/2 s. Oblig. 79 1/2 a 80. Norske Rigsbanksedler 17 1/2 a 18. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Over 20 Aar har jeg kjendt Jomfrue Christiane Rosen som en overmaade god occonomisk Huusholderske, saa meget mere anseer jeg det for en kjær Pligt, at anbefale hendes udgivne occonomiske Huusholdningsbog ei alene som svarende til sin Titel, men endog for enhver Huusmoder, saavel paa Landet som i Kjøbstæderne, meget nyttig, og skulde det være mig overmaade behageligt, om hun snart maatte see sig istand til at fuldføre Værket, da jeg er overbeviist om, at Jngen vil fortryde at have afbenyttet det. Fredensborg, den 17 October 1819. Anna Elisabeth Cold. (L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
J Anledning af Hr. Prof. Finn Magnusens bemærkninger over Ordene Mølle, maale, Malstrøm i forrige No. af Skilderiet, tillader man sig at fremsætte følgende. Ordet Qværn er uden Tvivl ældre i vort Sprog end Mølle, i det mindste i sin nuværende bemærkelse. J det Svenske bruges kun det første Qvarn), ikke det sidste. Mølle svarer til det latinske Mola. Om det franske Moulinet, det tydske Mühle, det engelske mill, kommer af dette Ord, eller om de alle udspringe af en fælles Hovedrod, vover jeg ikke at bestemme. Men ikke sandsynligt er det, at Nordboerne have havt tidligere Møller end Romerne og man maa derfor antage, at de tilligemed Redskabet have faaet Benævnelsen fra Sønden. Dog, saalænge man ikke kjendte til egentlige Møller, betjente man sig uden Tvivl af Haandqværn, eller rettere af et Redskab til at støde Kornet. Meel synes rigtig nok at komme af Mølle. Mola hedder ogsaa Offer Meel. Men følger man Ordenes Etymologie historisk, saa er det rimeligt, at man kjendte Meel førend man forstod at male det paa en Qværn eller en Mølle. Var Kornet modent, saa maatte Menneskene snart falde paa at det var tjenligt til Føde. Paa Angelsaxisk har derfor et Maaltid eller Føde omtrent samme Benævnelse som Meel. Det første hedder mæle, det sidste mælow, af begge kommer det endnu brugelige engelske Meal, som baade betyder et Maaltid og Meel. Verbumet male har maaskee fælles Oprindelse med Mølle, fra det Latinske mollio, blødgjøre, eller molior, stræbe, arbeide stærkt &c. Af mollioeller molior kommer Malleus, Hammer, Knippel, og deraf igjen det engelske Mall, det franske Maillet, det tydske Maille, og det engelske Verbum to mall, at slaae med en Hammer eller Knippel. Det er ogsaa sandsynligt, at Menneskene, førend de opfandt Qværnet, sønder stødte eller knuste Kornet for at faae Meel deraf. Da Melet eller Brødet var strax i Begyndelsen, Menneskets vigtigste Føde, saa synes de at have givet Meel og Mad (Jsl. Malt, hvoraf Maltid, Dansk Maaltid) een og samme Benævnelse. Er altsaa male og Meel to Ord, hvis Oprindelse maa udledes af Kornets Forvandlingsmaade til Føde, nemlig ved Sønderknuselse med en Hammer eller Kølle, saa bliver det os klart, hvorfor Thors Hammer kaldtes Møllner, og hvorfor en Mølle i det angelsaxiske kaldes Myln. Malstrøm kan altsaa mueligen betyde det samme som Hammer- (Møller.) Strøm, de en Strøm, der sønderknuser Skibene lig en Hammer. det mindste er det en poetisk Jdee, at tænke sig denne Hvirvelstrøm som en Hammer eller Kølle. Det, som først maatte lede Menneskene paa den Tanke, at knuse eller støde Kornet, for at faae Meel deraf, ere Kindtænderne. Derfor betyder Dens molaris en Kindtand – derfor hedder det allerede i Prædikeren (C. 12. V. 3) naar Møllerne (Kindtænderne) holde op, fordi de ere blevne faa, og V. 4 naar Røsten i Møllen (Kindtænderne bliver lav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Indenlandske Efterretninger. Efter at Hr. Jversen i sin Avis af 7de d. M. har anført den i Skilderiet No. 97 leverede Fortegnelse over Kjøbenhavns Klubber m.v., tilføier han: "Men hvormange Klubber findes der endnu ad Aare? J Kbhvn, hvor en Klubs Contingent kan koste hvert Medlem 60 Rbd., er Afgivten Jngenting; men i Provindserne, hvor ofte det hele aarlige Contingent kan være een Specie, kyser en fordoblet Udgivt Medlemmerne fra Klubben til Viinkjælderne og Gjæstgivergaardenne, hvor de have Lys og Varme for intet, ligesom for Klubberne kom i Moden." Slagelse. Natten imellem 2den og 3die December opkom Jld i et Sidehuus ved Bjergbygades Mølle, kort udenfor Byen; omtrent 7 Fag, hvori Hestemøllen var, opbrændte; men Gaarden selv og Veirmøllen blev reddet ved de tililende Sprøiters Hjelp, og da Vinden kun var svag. Der kom til Lykke intet Menneske til Skade; Aarsagen til Jlden vides ikke. Slagelse Av.) Mariboe d. 2 December. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte November Maaned, følgende: En Tønde Hvede 6 Rbd. 3 Mk. En Tde. Rug 4 a 6 Rbd. En 2de Byg 3 Rbd. 3 Mk. En Tde. Havre 2 Rbd. 4 Mk. En Tde. graae Ærter 5 Rbd. En Tde, hvide Ærter 4 Rbd. 3 Mk. En Tde. Bønner 4 Rbd. En Tde. Kartofler 1 Rbd. 4 Mk. Et Pd. røget Flesk 1 Mk. 12 s. Et Pd. fersk Flesk 1 Mk. 4 s. Et Pd. Kjød 7 a 8 s. Et Pd. Smør 3 a 4 Mk. Et Pd. Ost 6 a 8 s. Et Pd. Talg 2 Mk. 4 s. Et Slagternød 25 Rbd. Et Sviin 18 a 20 Rbd. Et Faar 2 Rbd. 3 Mk. Alt i Rigsbankpenge N. V. Odense, den 7de Decbr. Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde ere paa deres Reise til Jtalien ankomne den 20de f. M. til Memmingen. Høistsammes videre Reise var bestemt saaledes, at De den 22de agtede at indtræffe i Jnspruck, den 27de i Trient, den 29de i Venedig, den 3die Decbr. i Verona, den 7de i Bologna, og den 11te i Florenz. - Frosten vedvarer saa smaat og Barometret stiger med hver Dag næsten umærkeligt, som pleier at bebude nordlige Vinde eller lang Tørre med østlige Vinde Alt et Par Dage har, efter foregaaende stærk Taage, Luften været saa tyk, at man ikke kunde see Solen, og igaar blev det hele Dagen ikke lysere end det var en halv Time for Solens Opgang, saa at man hverken kunde see at læse eller skrive uden at man var tæt ved Vinduet. Den Fugtighed, der fant siden i Forgaars, liig en nedsynkende Skye, frembragte et saadant Jisslag paa Stenebroen, at mange Mennesker faldt. Vinden er under dette Veirligt gaaet fra S. O. til N. 9. - Skulde den have trukken sig over N. V., pleier det at udbryde med orcanagtig Sneefog men igaaraftes ved Maanens Opgang, sprang Vinden tilbage igjen til S. O., begyndte at blæse, og den lykke svære Skye der omgav os, drev snart til N. V. og Luften klarede fuldkommen, som den vedbliver endnu idag temmelig blæsende af O. S. O., og saalænge Vinden holder sig noget sydlig kan vi nok ikke vente andet end en Pariser Vinter, nordlig eller østlig derimod, stræng Vinter nok. Canalen her ved Odense har siden den 17de Novbr. vedholdende været tillagt af et Jisdække, saa at i Torsdags et udgaaende og et indgaaende Skib maatte lade sig ise frem med stor Bekostning. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Blandede Efterretninger. Efter en nyere Reisendes Beretning fryser Trondhjems Rhed aldrig til, og Kulden tempereres saaledes selv under 632 N. B. ved Havet. Af Frugtarter modnes i de derværende Hauger dog stedse Stikkels-, Jordbær og Ribs. Tilforn var det samme Tilfældet med Kirsebær, nu modnes disse kun endnu paa Tyterøe, der ligger ligeover for Trondhjem. Ved hvert stort Gjæstebud maa den sidste Ret være stegte Fisk med Fløde souce. Af Hamborger Correspondent komme 3 Exemplarer til Trondhjem. Handelen med Trælast, er i Aftagen, Kobber og Fiskevarer udføres endnu stedse i temmelig Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Paa St. Croix skal der boe henved 350 Plantere, den Schimmelmanske Plantage Prindsessen, ansees for den største, og vurderes for 100,000 Piastre. Blandt Byens 7000 Jndbyggere træffer man næsten alle Religionssecter, ja endog Qvækere. Paa begge Sider af Veien fra Løwen til St. Tron findes ordentlige Tiggerstationer. De bestaae af smaa Hytter og ere anbragte i de levende Hækker. Adskillige af dem ere i en vis Henseende endog noget zirlige. Her campere Tiggerne med deres Familie den hele Tid af Aaret, Veiret er godt. Endeel af dem sidde paa Landeveien og have smaa Borde for sig. Disse Tig gere forstaae at efterligne alle optænkelige Gebrækkeligheder paa den meest skuffende Maade. Enhver af disse Pladser er en Familieiendom, der ordentligen pleier at gaae i Arv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Leipziger nyeste Messecatalog er 11 1/2 Ark stor. De Bøger, der skulle udkomme, beløbe sig til 247. Af de udkomne 1210 Artikler er 38 Romaner, 30 Skuespil, 27 Landkort og Atlas, 68 Musicalier, 1 Musikbog, 77 Skrifter i udenlandske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Paa alle preussiske Universiteter studere ialt 2907 Jndivider: i Berlin 1010, i Halle 745, i Breslau 421, i Kønigsberg 206, i Bonn 203, i Greifswald 65, i Læreanstalten i Münster 256. Blandt de Studerende vare 994 Theologer, 847. Jurister, 613 Medicinere, 453 Philosopher og Cammeralisker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Bemærkninger. Man har fundet Tungen og Kjønsdelene paa adskillige Mumier forgyldte og derved fortræffeligen vedligeholdte. - Tyrkerne foretrække Tulipansvibler for de bedste Maroner. - J Nordamerica ere Bierne altid Forløbere eller Mednybyggere for nye Colonister. - J Petersborg findes aldeles ingen Brønd. Hele Aaret tælles der kun 20 fuldkomment smukke og lyse Dage. J Sibirien bestaaer Foraar, Sommer og Høst i det Hele kun af 25 Dage. Alt det Øvrige er Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Siden nogle Aar forstaae Malayerne at støbe og fabricere Canoner. - Den Omstændighed at Brasilietræ er blevet fundet saa fortræffeligt til Skibs bygning og den tilladte Udførsel deraf, truer den nordeuropæiske Trælasthandel med Undergang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Fra Port Jakson sendes mange Steenkul til Calcutta &c. – Bonaparte var en saa stor Elsker af Vagteler, at han lod komme hele Bure deraf fra Corsica. – Lord Wellington er i Besiddelse af en Sinacure (en Post, hvori man er berettiget til Jndkomster, uden at bestille Noget derfor) i Jrland. - Det sorte Hav ligner et uhyre Kulbjerg hvorpaa der ruger et evigt Mørke. Kun hist og her sees hvidagtige Punkter – som ere seilende Skibe. Saaledes, naar det i stille Veir sees om Dagen fra Landet af. J stormende Veir ligner det en sort Skov, som er bedækket med Sneefog nemlig Skummet, der i tætte Kredse nedstyrter fra sorte, klippehøje Bølger. – J Engelland er kun den kogte Frugt egentlig moden. Alt hvad der ikke i Drivhusene opelskes ved Konst bliver grønt. Ferskener og Pærer ere en Sieldenhed. Ribs derimod gives i Overflødighed. Stikkelsbær opelskes indtil Størrelsen af Blommer. J det sydlige Engelland trives i nogle af de varmeste Strøg Citroner og Oranger, ja endog Alde. Paa Sumatra gives der tre Slags Ægteskaber, som alle ere lige lovlige. J det første kjøbes Konen af Faderen og bliver Mandens Slavinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
J det andet vælges Manden af Svigerfaderen, og bliver Konens Slave. J det tredie ere Mandens og Konens Rettigheder lige. - Paa Maltha finder man forstenede Hafiske Kjævetænder, som ere 5 1/2 Tommer lange. Disse Fisk maa altsaa have været henved 30 Fod lange. - Bombay ligner nu et andet Portsmouth. Det har nu en Dokke for Linieskibe. De bygges af Thektræ, der aldrig raadner, angribes af Orm eller splintrer. Man skal have i Sinde at lade komme adskillige af disse Skibe til Engelland. - Den ostindiske Jndigo har næsten overalt fortrængt den vestindiske. Tilforn hentede Engellænderne deres Behov af denne Farvestof fra Frankrig og Spanien. Nu forsyne de ikke allene deres eget Land, men ogsaa en stor Deel af Europa dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
Bidrag til Ægtestandens Historie. I Unge, Gamle, Store, Smaa, Som Hymens Lænker bære, Og bøie under Tøflens Tvang Den stive Nakke, lad min Sang Jer trøste og belære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-11
En ung og vakker Rigsbaron Forlod Sponton og Faner, Drog paa sit Gods, og fæsted sig En Frøken, ung og smuk og riig, Med fulde sexten Ahner. Fro tænkte han, at skulle nu Ad Lykkens Luner blæse; Men af en Maaned hensvandt kun, Og høiere alt løfted hun Sin adelige Næse. Og drillede ham op og ned Med Tryglen og med Truen, Med Pukken, Trods og Taarer, at Den Stakkel i sin Vaande plat Til Bloksbjerg ønsked Fruen. Thi vilde reent af Skindet ei Hr. Rigsbaronen fare, Saa maatte, Dag og Nat, han flink Paa Pinde staae, for hvert et Vink At lyde og besvare. Men selv den Frommeste kan faae For meget af det Slemme; Thi sadled han sin Abildgraa, Og lod til hendes Fader staae: Skaf, Fader, Fred mig hiemme, Skaf Huusfred mig, hvis et, saa tag Jgien Jer fromme Datter. Jeg stande under Tøffeltugt!