Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-16
Den af Alderspræsidenten, Møller Wulff, holdte Tale, var saalydende: "Da min Alder paalægger mig for Øieblikket at beklæde en saa hæderfuld Post, vil jeg i mit Livs høitideligste Øieblik tillade mig for den hæderværdige Forsamling at tolke mine Følelser: Skjøndt gammel af Aar, slaaer dog mit Hjerte med ungdommelig Varme for Konge og Fødeland, og neppe Nogen har følt større Glæde over den heldbringende Jnstitution som Hs. M. Fadergodhed har tildeelt sine Undersaatter, der have modtaget samme med den ære frygtfuldeste Taknemmelighed. Vor elskede Konges Øre som hans Hjerte var altid aabent for hans Undersaatters Bønner og Andragender, men han hørte kun den Enkeltes Røst; herfra vil han høre Nationens Stemme gjennem dens Repræsentanters Mund, frembaaret for Tronen af den meest retskafne Mand. Meget – det føle og vide vi findes i vore Indretninger, som kunde behøve Forandring, og vi nære det faste Haab, at det Muelige vil vorde opfyldt, naar vi fremsætte vore Andragender med Beskedenhed og Maadehold. - Endnu Eet er nødvendigt, naa vi skulle opnaae det attraaede Gode, og dette er Eendrægtighed. Enighed giver Styrke. Fjern være Kaste=Aanden fra vor Forsamling. Jngen betragte sig allene som Talsmand for den Borgerklasse eller det District der valgte ham, men Alles Formaal være: at fremme det Heles Vel med redeligt Sind, efter Pligt, Overbeviisning og Samvittighed. – Foruden det uvurderlige Gode som Hs. M. har meddeelt os ved Jnstitutionen, have vi ham endnu at takke for et stort Gode, nemlig: Valget af den Mand som han satte til Ordfører imellem Tronen og Forsamlingen et Valg der var hver tænksom dansk Mands stille Ønske, før det af Hs. M. blev udtalt, en Mand som forener det ædleste Hjerte med de meest udmærkede Evner, de sjeldneste Kundskaber med den lyseste Forstand; en Mand hvis ubegrændsede Kjærlighed for hans Konge gaaer jevnsides med hans Kjærlighed for Fødelandet, og under hvis Ledelse det vil være vores Stolthed som vort tillidsfulde Haab, at virke og arbeide til Fødelandets Vel. Det nu forestaaende Val af en Præsident er af megen Vigtighed; dog ville vi haabe at dette Valg ei vil falde og vanskeligt, og i stille Bøn ville vi hæve vore Hjerter til Alherskeren: at han vil lede Alt ved sin ubegrændsede Viisdom." Ogsaa et Forslag til Statsgieldens Afbetaling Ved at læse i Stænderbladene er bemærket, at man anseer det tilraadeligt ved Salg at bringe Kapitalerne der indestaae i de kongelige Godser, ud af samme. Unægteligen er dette den korteste Vei; men disses Salg vil nok være forbundet med store Vanskeligheder, da den deri indestaaende Kapital muligt neppe vil tilveiebringes. Skulde det ikke bringe Staten større Fordeel om Tontine-Jndretninger forbandtes med disse Godser Det antages at et Gods var 100,000 Rbd. af Værdie, 1000de Actier a 1000 Rbd. udgjorde da Kapitalen. Under Garantie af Regjeringen vilde disse Actier snart være solgte. 4 pCt. Rente maatte gives aarligt. Renter ne af Actierne vilde aarligen stige, som Actiehaverne bortdøde, da Actien for disse tilfaldt Statskassen. Renten af Actien maatte ikke kunde stige høiere, end den Summa paa hvilken Actien lød, saaledes vilde aarligt Dødeligheden af give et omtrent beregneligt Udbytte for Statskassen; de levende Actiehavere see deres Renter stige og Mulighed øines for mangen Mand og Fader, der gjerne sikkrede Sine No. get, at udføre Saadant. Efter 30 Aars Forløb vare Godserne, uden Gield, atter Statens, og saaledes vilde uden Nogens Byrde Godserne hielpe til Statens Gields Afbetaling Bortforpagtede Regjeringen Godserne, saa maatte derved kundpaaagtes at Renten kunde tilveiebringes foruden de øvrige Udgifter, og Opsynet kunde formindskes og saaledes Udgifsvares, ligesom og de overflødige Værelser i en Gaards Hovedbygning maatte kunde bortleies naar nogle Agrements tilbødes de Lysthavende. Vilde man prøve et saadant Arrangement med et Gods og Actierne ikke bleve større end 50 eller 100 Rbd., da troes at Kapitalen der staaer i et saadant Gods hastigt vilde overgaae paa Actiehaverne, og Staten have den paa Godset udlaante Kapital til Afdrag paa En Landmand.