Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-10-21
Egypten. Det Skib, som overbragte de sidstmeldte Tidender fra Buonaparte, afseilede fra Alexandrien den 11 Aug. og ankom til Marseille den 26 Sept. Over Expeditionen i Syrien har han sendt Direktoriet en omstændelig Beretning, som nu kommer i Trykken. Den 17 Maj udstædte han en Proklammation til sine Soldater ved Arre, hvorhan siger, at efterat han med en Haandfuld Tropper havde udholdt Krigen i Hiertet af Syrien i 3 Maaneder, ødelagt den Armee, som var paa Marschen, for at indtage Egypten, borttaget dens General, Feldteqvipage, Bagage, Kammelea., erobret 40 Kanoner og 50 Faner, gjort 6000 Krigsfanger, og støifet Fæstningsværkerne ved Gaza, Jaffa, Caffa og Arre, kaldte Aarstiden til at giøre Landgang i Egypten ham derhen. Han maatte altsaa opgive Haabet om at indtage Kastellet ved Arre og tage Paschaen selv til Fange i sit Palads, for ingen Tid at spilde og skaane de Tapre, som derved kunde tabes, til vigtigere Operationer. Naar i saa mange Træfninger - siger han tilsidst - hver Dag skulde blive betegnet ved en Helts Død, da maae nye Helte igien opstaae i deres Sted thi dette giver Sving i Faren og lænker Seieren. Fienden landede nu den 15de 150 Seil stærk, erobrede Redouterne og Fortet ved Abukir, med Storm, og tog derpaa sin Position saaledes, at hans høire Fløi var støttet til Havet og den venstre til Maadie Søen. Buonaparte brød samme Dag først op fra Pyramiderne, ankom den 19de til Rhamanien, og befandt sig den 25 i Fiendens Paasyn. General Murat anførste Fortropperne. Ved General Destning lader han Fiendens høire Fløi angribe. Lannes angriber den venstre. Kavalleriet falder ind og kommer begge de fiendtlige Fløie i Ryggen hvorved de blive afskaarne fra den anden Linie, og kaste sig nu i Vandet, for at naae Fartøierne, men drukne hver og een. Dette - skriver Buonaparte - var det græs. seligste Skuespil, som jeg nogentid saae Jkke et Haar bedre gik det dem med den anden Linie som havde en frygtelig forskandset Position ved en Landsbye, der fra Søesiden blev beskyttet af mere end 30 Kanonskalupper. General Murat erobrede Landsbyen. General Lannes angriber den venstre og Fagieres den høire Fløi. Kavalleriet styrter Fienden i Ryggen og afgiøatter Seieren: Redouten bliver indtaget, og da Husarerne havde stillet sig imellem Fortet ved Abukir og Fienden, saa maae han atter her søge ud i Havet og drukne. For ikke at tabe for mange Folk, lod Buonaparte nu Fortet indslutte og har opplantet 6 Mørsere, for at beskyde det. (Pariser Blade glæde sig i Aanden over, at Sidney Smith uden Tvivl maae befinde sig i dette Fort, og saaledes anden Gang kan falde i fransk Fange skab.) Paa den samme Strandbred, som i Fior var skiul med Engelske og Franske Liig. har man efter dette Slag atter talt over 6000 Døde, og 3000 bleve begravede paa Valpladsen. 200 Faner, Bagagen, Telte 40 Kanoner, Overanføreren Kussei=Mustapha, kiødelig Fætter til den Tyrkiske Ambassadeur i Paris, som blev fangen med alle sine Officerer: dette ere Frugter, ne af denne Seier. Sit eget Tab ansætter Buonaparte kuns til 100 Dræbte, blant hvilke Generaladjutant Leiure- og Brigadechefen Duvivier (to fortræffelige Kavallerie=Officerer) Brigadechefen Cretin (en megen indsigtsfuld Officeer af Geniekorpset) og hans egen Adjutant Guibert. De Saaredes Antal skal være 500, blant hvilke Generalerne Murat og Fagieres samt Brigadechesen Moranges. Den første tilskriver Buonaparte især Æren for den hele Seier, og forlanger desaarsag en Divisionsgenerals Grad for ham. General Junots Kiøel var giennemboret af Kugler. General Berthier, hvis Tapperhed altid er den samme, har han i Direktoriets Navn foræret en Dolk af fiint Arbeide. Buonaparte gientager endnu den beskyldning, at Engellænderne i Syrien befalede Ghezzar Pacha at strangulere over 200 franskindede Kristne, og have ladet franske Fanger bringe ombord paa et Skib, hvor Pesten var udbrudt. - Baade 500 og Oldingsraadet dekretterede, da bemeldte Seierdepesche var oplæst: at Orientens Armee ikke ophører at giøre sig fortient af Fædrelandet, hvorved Ami des Loix bringer i Erindring, hvor kort Tid det er, siden Orientens Armee og dens Anfører Buonaparte bleve skildrede i 500 Raadet som Deporterede af det styrtede Direktorium.