JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-09
Bataillons Feldtskiær Wortman af det 1ste SmaaelebuskeJnfanterie=Regiment, som var Tydsk af Fødsel, men hvis 3de. sted og Familie er ubekiendt, er død i Thald i Norge, og hans Boe tagen under lovlig Skifte=Behandling. Til Efterretning for alle Vedkommende bliver saadant af Skifte=Commissionen, herved bekiendtgjort, den Afdødes Arvinger, samt Devis og Creditorer indkaldet at melde sig hos Regiments Qvarteermester, og anditeur Lyche i Frederichshald med det nødig eragtende inden lovlig Tid, og enhver skal vederfares hvad Ret er. Hocheerup, Grøn, Lyche, Premier, Lieutenanter. Auditeur. Da Hr. Lar Zeigler, der udi endeel Aaringer har opholdt sig i Jylland, men nu ved Døden er afgangen paa Østboegaard, udi 3de og Marker Sorenskriverie, og hans Stervboe at mig som Skifteforvalter er taget under Behandling; saa indkaldes hermed 3de Pondage efter hinanden saavel Devis som Creditorer og alle andre, som ved dette Skifte maatte have noget at erindre, til at møde inden den i Loven foreskrevne Tild med Legitimationer for hvad som ved Behandlingen maatte blive opgivet. Westergaard pr. Frederichshald, den 21de December 1783. Dorn. No. 1788, den 9de December, døde der i Middelfart Giestgiver Sr. Jens Rasmusicus Hustrue, Maren Basse Behmann, uden Live Arvinger; hvor da ved Registerings- og Forseglings Forretningen blev af Enkemanden og den Afdødes Fuldbroder, Sr. Johan Jørgen Behmann, Klokker og Chorsdegn der sammesteds, anmeldt, at foruden sidstmelte Broder skulle endnu vær efterskrevne Arvinger, nemlig : a) en Halvbroder Hr. Car Friderich Behman, forhen Præst paa Dreise, som er død, og har efterladt sig 4 umyndige Børn; b) en Halvbroder Henrich, Behmann, Over Taxadeur i Christiania i Norge; c) en Halvbroder Friderich Christian Chrukov, Student, opholdende sig Kiøbenhavn ; d) en Halvbroder Jørgen Wichmann Chrukov Skoleholder i Morsebye paa Falster; e) Halvbroder Niels Chrukov, Skoleholder i Giedesbye paa Falster, og endelig : 1) en Halvsøster Charlotte Chrukov, gift med Sr. Henrich Bang i Thaarup i Coldinghuus Amt i Jylland. Da nu Boen 30te Dags efter Dødsfaldet, skal aabnes m.v., saa maatte det behage fornævnte Arvinger, selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige ved Formander, at møde, eller møde lade bemelte Dag, for der at bedvagte deres Arveret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. J. B. Lund.
Berlingske Tidende, 1789-01-09
Ved Proclama, som er læst ved Hof= og Stads=Retten den 3de December 1788 og ved Siellandsfars Landsting den 10de næstefter, ere Creditorerne i Brændeviinsbrænder Christen Jensen Holdes Fallitboe, indkaldede med 12 Uger Varsel, at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, forat anmelde og medmyldige Beviser at gotgiøre deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1789-01-09
Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 10de Derbe sidst og i Hof= og Stads=Retten den 15de Dito, ere Creditorerne i Ole Christiansen Mørch, som hiemkom med det partienlaire Ostindiske Skib, Johanna Maria, som Ober=Styrmand hans Fallitboe indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser, legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1789-01-09
Ved Proclama som er læst ved Hof= og Stads Retten den 3de December 1778 og ved Siellandskabes Landsting den 10de næstefter, ere Creditorerne i Kleinimedmester Anders Maners Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skift Commission, for at anmeldte og med gyldte Beviser at gotgiøre deres Fordringer. De som have noget at fordre i afdøde Hans Petersers, forden Bud ved det anatiske Compagnie, og sidst afdøde Hustrue, Else Bierrings fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes: indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og lagt, tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-01-09
De som haver noget at fordre i afdøde Stids=Tømmermand Anders Larsen og sidst afdøde Hustrue Anna Adelbeidts fænede Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise, deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Brøns og deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Matros dens lessen Marcher, der haver faret med en Fiskerqvase, Sophia Maria kaldet, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-01-09
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Bernhardt Pemann, der forhen haver tient som Fuldmægtig Norge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Foruden de allerede bekiendtgjorte antoriserede Collecteurer, ved det 36te Kongel privilegerede Classe Lotterie er nu antagen: J Sielland : Hr. H. Lange i Ringsted. Norge : Hr. Controlleur P. Kindt i Østre Rilsøer, som herved bekiendtgiøres til de Herrers behagelig Efterretning, som maatte behage at enten ressere paa de Stæder i bemelte 36te Classe Lotterie. Kiøbenhavn, den 5te Januarii 1789. J. F. Baumgarten, Kongelig Lotterie-Jnforet ud Hos Brødene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medeldtes for stil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts er troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joserlødiske Historie, oversat af Andreas Reversen, 3 Dele, 4 Rdlr. Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mt 8 Sl. Budder andelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unders medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordre, Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Td. 3 St. Da indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoed af P. C. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. Johan August Unders medicinske Saandbog paa næ udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskriLægen, oversat af Urhan Bruun Aaskom, Kongel. Admiral, tets Medies, første og anden Deel udi stor Median svo, et trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deel indeholder : om Børne Opdragelsen og Kuur for Børne Snadom, me i den anden Deel indholder : de nødvendigste Hielpe Midler forforulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sær Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Dielp.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Østerrige, den 19de December. Alle Efterretninger fra vore Søestæder komme deri overen, at de troeløse Montenegriner nu have taget Masken af og forenet sig med Bassen af Scutari imod Venetianerne, fordi disse havde tilladt vore Tropper under Oberstlieutenant Pulassovichs Commando en frie Giennemmarch igiennem den e Dalmatien. Af den Aarsag er der den 1ste og 4de hujus, Feven holdt overordentlige Raadsforsamlinger, og, som han hører, er der bleven sendt Ordre til Ridder Condulmero, at gaae med en Afdeling af sin Flaade til Cattaro. Paa saakan Maade er altsaa Republiken nød til at tage tvertimod sin Villie Deel i nuværende Krig ; en Omstændighed, som i tilkommende Feldttog meget kunde begunstige vore Hensigtet imod Albanien og Montenegro. Jmidlertid har dog Raader, sendt en Coureer til Constantinopel med den Erklæring, at den Venerianske Stat aldeles ikke begyndte noget fiendtlige imod Porten, men blot af Nød maatte sætte sig i Forsvars, stand imod en af dens opsætsige Statholdere.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Da Storviren trækker sig fra Widdin over Karakal til lidet sorte Hav, og den Tyrkiske Storadmiral tillige nærmet sig med sin Flaade Havnen ved Varna; saa seer man let, at der ligger noget forborgent i disse Maneurer. Om et Par siger vil man formodentlig kunne give nærmere Efterretning lam, nemlig, om de have forenet sig til noget Foretagende ved Halvøen Krim, eller begge ved deres Magtes Forening, oprette deres vaklende Anseelse.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Østerrige, den 24de December. J det tilkommende Feldttog vil Reiseren stille en Armee af 300000 Mand i Marken, hvortil endnu fornødiges 60000 Metrytter. Tyrkerne skulle i afvigte Campagne have mister 20000 Mand. Alle vore Magaziner er fulde, og For Gaden af Ammunition beregnes for mange Millioner Gylden. Fordringen af hint Partie i Pohlen, som forlanger, at Russerne skulle tage deres Tropper og Magaziner ud at Republiken, er saaledes beskaffen, at den ikke vel kan opfyldes, naar de i Moldau værende Russiske Tropper ikke skulle lide Mangel; og dog har man hos den Russisk Keiserlige Gesandt i Warschau atter forlangt, at bemeldte Tropper, maatte forlade Republikens Gebet. - Den forrige Moldaniske Fyrstes Gemahlinde og Børn, der vare heftede i Constantinopel, ere nu satte paa frie Fod, dog maae de ikke komme uden for Staden. Fyrsten selv opholder sig endnu stedse i Brünn.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Wien, den 24de December. Rygtet om en forestaaende Fred har nu vedvaret i en Tid af 14 Dage, dog synes det ikke at have nogen anden Grund end Publikums Ønske. Til Krigens Fortsættelse føies alle optænkelige Anstalter, nye Batailloner og Cavallerie Divisioner oprettes, Compagnierne giøres efter Feldtfod mere end fuldtallige, og Fricorpserne som Jæger= og Skarpskytterne forøges. De Officerer, som have Tilladelse at være bort fra deres Regimenter, maae igien den 1ste Febr. indstille sig. ved samme. J Over=Østerrige er fragtet en Mængde Skibe, til Transport, saa at Tømmerfolkene maae endog i dette kolde Veir fortsætte deres Arbeide, for at gjøre dem færdige til Brug, saasnart Vandet bliver aabent. Ved de i Ungern udskrevne Leverancer ere Magazinerne igien overflødig forsynede, med alle Ting. Der gaves mange Herremænd, hvoraf en eneste kunde levere 40 til 80000 Maal.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
De for nogle Dage siden til Madrit og Versailles affærdie gede Courerer skulle medbringe de Artikler, som Keiseren selv. har opsat i Henseende til Freden med Porten, saa at det nu synes vist, at det Spanske og Franske Hof formelig have paataget sig Fredsmæglingen imem begge Keiserhofferne og Porten. Man taler tillige om Storvizirens og Capitain Paschas Fald, som Krigens tvende Hovedstiftere.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Paris, den 26de December. Mandags Morgen fik den herværende Spanske Ambassadeur ved en Coureer fra Madrit den Efterretning, at Car III, Konge af Spanien, er den 13de hujus om Midnat, ef Ar 5 Dages Sygdom, ved Døden afgaaet. Hr. KathoskeMajestæt var født den 20de Januarii 1716, og har altsaa opnaaet en Alder af næsten 73 Aar. Prindsen af Asturien, nu Kong Carl 1 V, der er født den 12te November 1748, følger efter ham i det Spanske Monarkies Regiering. - J en holdt Committee er nu i Versailles bleven besluttet, at de almindelige Stænders Forsamling skal holdes sammesteds, tage. sin Begyndelse den 20de April, og Sammenkaldelsen skee efter den Maade som 1614 og efter Amtmandskaberne. Den skal altsaa være fra hvert Amtmandskab 1 Deputeret af Geistligheden, 1 af Adelen og 1 af Borgerstanden. Endnu 36, (efter andre 45) Stæder skulle have et Antal Deputerte i benævnte Forsamling, som kan blive valgt af disse Stæders Stænder, og da Borgerstanden i disse Stæder har et langt at Borgerstandens Forlangende i Henseende til dens Deputerstørre Antal, end de tvende andre Stænder, saa troer man tes Tal for det meste herved skal blive opfyldt. Den 29de bliver Convocationeskrivelsen udstædt.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Den Svenske Armees Forbindelse J Betragtning af den Fare, hvormed vort kiære Fædrene Gud saavel af indvortes Misfornøiede som af udvortes Fien Er øiensynlig trues, er det enhver retskaffen MedborgersSkyldighed, at være betænkt paa sammes Rædning, om dog hans Liv og Formue derved udsættes for Fare. Fuldkommen overbeviste om denne vort Fædrenelands Fare, og giermemtrængte af den mest levende Kiærlighed til vore MedFrødre og det Moderland, som tilligemed Livet gav os er til dets Forsvar varmt og beredvilligt Hierte, have vi alle Under hanede eenstemme forenet os til at udvirke og iagttage det som er anført i efterstaaende Punkter: 1) Vi frafalde aldeles sterver Paastand og Fred med Rusland, og til den Ende blive vi vor Begiering. 2) Om Rigstændernes hastig. Gammenkaldelse, hvis 3) i Regieringsformen fastsatte. Nettigheder vi alle haandhæve. 4) Bede vi, at der søges er Vaabenstilstand, hvorved alle Fiendtligheder strax maatte phøre, fornemmelig, fordi en nye Krig med Dannemar, i den fiendtlige Flaades Ødeleggelser paa de Svenske Kyster. tin paa denne Maade kunne blive forebygte. 5) Bede vil i Armeen maatte igien blive lagt ind i de sædvanlige Stædet. Poster i Landet, førend Aarstiden giør enten dette vanske at eller maaskee umueligt. 6) Til Rigets lovmæssige For har opoffre vi alt, indtil sidste Blodsdraade. Vi erklære Allige, at vor Hensigt hverken er at blande og i andre RegieHassager eller at foranledige saadanne Revolutioner, den te Thronen, og ofte med Blodsudgadelse og Forbittrelse gere stræbe efter privat Hevn eller private Fordeele end efter bleds Bedste. Vor Hensigt er : at give Lovene igien deres Kraft, Kongen sin ved Love bundne Magt, Standerne res Ret ukrænket og os alle Frihed, Ære og Moral under den strengeste Lydighed mod Lovene. Vi ville derfor ingen. gade opkaste os til egenmægtige Undersøgere af hvilke Hand Piger det end maatte være, eller behandle nogen af vore MedFidersaattere med Voldsomhed, paa det at intet Blod skal mmme over vore Hoveder, og for at vise, at Nøden og ikke vedragt eller Egennyttens giftige og skadelige Anslag have Adblæst og den frimodige Frihedsaand. Til Udførelsen af atte Vert vente og paakalde vi Forsynets Bistand, i Tillid tilHerretskafne Forehavende, der sætter vor Ærefrygt for vort elskte Kongehuus i den fuldkomneste Harmonie med vor ivrige og ømme Omhu for det alminlige Beste. Nedrig være den af os, der afviger fra dette Forsæt, og dens Navn være en Skamplet, der bryder denne Forbindelse, som vi i Treenighedens Navn oprette og hermed bekræfte, saa sandt vi ønske, at Gud vil hielpe og til Liv og Siel.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Aalborg, den 31te December. Udi afvigte Kirke Aar 1788 ere i Aalborg Stift copulerte 646 Par, fødte af Mandkiøn 1227, Qvindekiøn 1203, tilsammen 2430, deriblant 156 Uægte. Døde af Mandkiøn fra 2 til 10 Aar 449, fra 10 til 20 Aar 31, fra 20 til 30 Aar 46, fra 30 til 40 Aar 65, fra 40 til 50 Aar. 63, fra 50 til 60 Aar 84, fra 60 til 70 Aar 102, fra 70 til 80 Aar 97, fra 80 til 90 Aar 35, fra 90 til 100 Aar 7, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 981; at Qvindekiøn fra o til 10 Aar 394, fra 10 til 20 Aar 26. fra 20 til 30 Aar 40, fra 30 til 40 Aar 53, fra 40 til 50 Aar 76, fra 50 til 60 Aar 78, fra 60 til 70 Aar 120 fra 70 til 80 Aar 123, fra 80 til 90 Aar 57, fra 90 til 100 Aar 6, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 974; i alt af begge Kiøn 1955, altsaa 475 flere fødte end døde. Anmeldte Merkværdigheder ved de Fødte og Døde: Jblant det Fødte 22 Par Tvillinger, 47 Dødfødte ; en Kone i Understed Sogn født 3 Børn, som alle levede i 5 Uger. Jblant det Døde: i Aalborg 1 død i Arrest, 1 død pludselig paa Gaden, qvalt under en Sandbanke, 2 druknede, 1 knuset til Døde, i en Veirmølle, 1 ihielslagen af en Kanon, som sprang i Stykker, 1 dræbt ved et Par løbske Heste. J Westerhassing Sogn, 1 dræbt af Lynild. J Dronninglunds Sogn i Kone qvalt under en Tørvestak, en anden funden død i Skoven. J Børglum Sogn 2 druknede af Vaade. Af Tornbye Sogn 3 og af Hiørtals Sogn 4 Mænd druknede paa Havet. Ved Hiøring 1 Mand funden død paa Sneen. J Tommerbye Sogn 1 Mand sunden død paa Marken, og 1 Kone falden til døde af en Vogn. Paa adskillige Steder 3 druknede, 2 hastig døde. 1 Mand funden død paa Marken. 16 døde af Kigboste. 1 Dreng funden død i en Mose. 1 Barn paa 5 Aar. falden i en Gryde med kaagende Mad udi. 1 Mand ihielslagen af sine Heste i det han faldt af Vognen. Ved Hirtholmen 3 forulykkede Skibsfolk. J Raaberg Sogn i Mand opskyllet af Havet. J Wrendsted 2 Ægtefolk begravne paa een Dag.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Corsøer, den 8de Januar. Fra den 2den Januarii haver Beltet overalt været gandske tillagt med fast Jis, at snart intet Vand er at see, hvorfore og endeel Skibsfolk fra Fyen, Ærøe og Holsteen begyndte den 3die Jan. at ville gaae over, hvilke først vare 24 Mand i Følge, hvortil de kiøbte 2 smaa Fisker=Joller, hvorudi de lagde deres Tøi, og trak samme efter sig paa Jsen, hvilket og gik lykkeligt, saa at de kom vel over. - Efterat de havde opsøgt den Vei, Jisbaadene havde gjort, og hvor disse vare siunkne igjennem Jsen, gik de andre omkring. Fra denne Tild og endnu til den 8de Januarii ligger Jsen bestandig fast tillagt, især sønden for Sprogøe og paa Vester=Renden, saa de Mennesker saavel Skibsfolk som Soldater gaae hersyen. J Øster=Renden ere hist og her nogle Aabning og trækkes Jisbaadene endnu bestandig paa Jsen om sse Aabninger, hvilket Arbeide giør Dagen og nogen. gart Veir nødvendig.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Helsingøer, den 12te Januarii. den 2den Januarii til Dags Dato er Sundet mesten. lagt med stærk Jis, saa at mange Folk daglig gaae med hed frem og tilbage fra Skaane. Jmellem Cronborg, lingborg er omtrent 1/4 Miil aabent Vand. Den Rus saat, som saae i Jsen ved Hornbek, og drev med samt i Nakkehoved, er ved Hielp af Gilleleies og Hørnbeksbleven bragt tilbage til Hornbeks Bugt. Det Russiske, skib, som ligger imellem Rungsted og Hveen, bliver indiset 200 til 260 Favne under den Siellandske Side, bek. Den 8de og 9de var Vinden sydlig med mildte men den 10de og 11te gik Vinden O. N. O., hvorpaa stærk Frost. J Dag er Vinden sydlig med klar Luft, habne Vand, som er at see, ryger stærkt.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Kiøbenhavn, den 12te Januarii. 19de December f. A. er Premierlieutenant Hans lernaadigst bestilt til Generaladjutant i Søe=Etaten. te Rets paadømte Sager : No. 264. Procurator at, som befalet Actor, contra Delinqventen Erich, En, samt Gunild Hansdatter og Anna Pedersdatter le, hvoraf den første for begaaet stort Tyverie er dømbyges og arbeide i Jern i næste Fæstning hans Livstid. ere, men de sidste, for formeentlig Deelagtighed friekiendt for videre Tiltale. No. 265, Proc. som befalet Actor, c. Delinqventen Lars Nielsen, Hillerød i Sielland, som for forøvet ringe Tyverie at miste sin Hud i Fængsel, m. v. No. 269. Proc. som befalet Actor, c. Delinqventen Svend Olsen, de, som for stort Tyverie er dømt at kagstryges og i Jern i næste Fæstning hans Livstid, m.v. No. Proc. Brorsen, som befalet Actor, c. Delinqventen, i Worstel af St. Thomas, som for det af ham paa Harlei begaaede Drab er dømt at miste sit Hoved bærd, m.v. No. 272. Proc. Lange, som befale: c. Delinqventinden Kirsten Hansdatter af Jylland at have druknet hendes 2de Børn af Kiedsommelighed, er dømt at kagstryges og brændemærkes paa Pan sit arbeide i Tugthuset i Kiøbenhavn i Jern sin Livs v. No. 273. Secreterer Aagaard, som anordnes c. Delinqventen Johan Ferdinant Folch af Kiøben som for begaaet stort Tyverie er dømt at stryges til og arbeide i Jern i Fæstningen hans Livstid, m.v. H. Ober=Auditeur Rosenstand, som anbefalet Actor liqventen Bøye Dirks af Kiøbenhavn, som for be bet Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Jerne te Fæstning Livstid, m.v. No. 275. Procurator at, som befalet Actor, c. Delinqventen Peder Jensen, hug af Kiøbenhavn, som for begaaet Kirke= og andre Er er dømt at kagstryges, have Tyvsmærke paa Panden. at hensættes til Arbeide i Jern nærmeste Fæstning hans Liv tid, m. v. No. 276. Secreteer Aagaard, som befalet Aa tor, c. Delinqventinden Kirsten Sammelsdatter af CronborAmt, som for anden Gang begaaet ringe Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Spindehuset hendes Livstid, m.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
No. 277. Dec. Skibsted, som befalet Actor, en Arrestanten Omund Pedersen Lichnæs af Carmsund Bergens Stift: som for begaaet Overtrædelser af Lote Væsenets Foranstalt. ninger og utilbørlige Udladelser imod Øvrigheden, er dømt arbeide i Jern i Bergens Fæstning i 3de Maaneder. No. 278, Proc. Haagen, som befalet Acter, en Deelinqventinden, Marithe Olsdatter Torhoug og Mand Johannes Enersen af Trundhiems Stift, af hvilke den første for at have laget 3de Børn ihul, er dømt til 3 Maaneders Tugthuus Arbeide, men den sidste friekiendt for Tiltale.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Barom.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Therm. Vinden. 5 Januarii. 128. 10 9. 8 Kulde. Uvis. N. O. 27. 11. 9. 1. N. O. Ved Tal=Lotteriets 566 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 70, 14, 69, 66, 47.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Fra den 1ste til 10de Januarii ere her i Staden copulecto13 Par, fødte Drenge 22, Piger 26, tilsammen 48 døde Mænd 64, Qvinder 33, Drenge 19, Piger 19. tilsammen 135, ere altsaa 87 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 10, Apoplerie 1, Barselseng 2, Brystsyge 17, Durchløb 1, Feber 2, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 6, Galde. Feber 1, Hastig Død 2, Hidsig Feber 2, Hovedpine 1, Jnflammation 3, Koldbrand 1, Kopper 7, Krampe. 1 Skarlagens=Feber 1, Slag 18, Tænder 2, Tærende Sal. ge 16, Uangivne Svagheder 32, Vattersor 6, Øre pine 1.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Vexel=Cours, den 10de Januarii. kondon 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 44 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato 24 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 142. 14 Dages Sigt 143 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato 139. 14 Dages Sigt 14. ) pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 14 Dages Sigt Avn IISSkMk.
Berlingske Tidende, 1789-01-12
Fra Pressen er udkommet: En Nordmands Sang til Kron ey prindsen, i Anledning af Hans Reise til Norge; og saae for 6 s. Exempl. paa Skrivp., hos forlæggeren Boghandler konstrup, boende i Skidenstræde No. 172, samt hos Hr. Ager, Guldendal i Klareboderne, og Boghandler Hr. Buch paa Nørregade No. 243. Vi Christian den Syvende, af Glids Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Birkedommer Peder Grønlund af Vor Kiøbstæd Ringkiøbing, udi Vort Land, Nørre-Jylland, som Curator bondrum og befuldmægtiget Værge for de testamentariske Arvinger i afg. Kiøbmand gens Wedersøes Stervboe sammesteds, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Magistraten i bemelte Ringkiøbing, som Skifte Forvaltere udi samme Boe, maae ved Proclama ub pæna præclusi ne perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og den altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemelte af Jens Wedersoes Stervboe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende ste allerunderdangst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, den 28de November 1788. under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Birkedommer Peder Grønlund af Ringkiøbing, som Curator, bonorum og befuldmægtiget Værge for de testamentariske Arvinger udi afg. Kiøbmand Jens Wedersøes Stervboe sammesteds, Bevilling at Magistraten i bemelte Ringkiøbing maae ved Proclama i Aviserne indkalde fornævnte Afdødes Creditorer m. v.