JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. -Se Ellevte Aargang. No. 49. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Junii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Blandt Forslagets Talsmænd udmærkede Lucian Buonaparte sig ved en truende, næsten bydende Tone mod sine Modstandere. Hans vigtigste Jndvendinger vare: at Udmærkelse uden Magt falder ingen besværlig og bør ingen skrække; at Legionens Medlemmer have ingen Fordring paa Embeder, udgjøre ingen Stand, intet Laug a. Men alt hvad han indvendte var i Grunden kun Spidsfindighed. En Orden, hvis Medlemmers virkelige eller foregivne Fortjenester ere af saa forskjellig Natur, og hvor Montesquiens Genie og den Officier, som bestormer et Batterie, belønnes med een og den samme Udmærkelse, kunde allermindst under en republicansk Regjering med Rette bifaldes. Men det var vigtigt for Buonaparte, at omgive sig med Ringmure af Mænd, som han havde gjort sig forbindtlig og saa at sige at betegne dem til at være hans Trones Støtter. Det besynderligste var, at hvert Medlem af Legionen maatte paa sin Ære sværge: at ville ved alle Meler, som Retfærdighed, Fornuft og Ære billige, modsætte sig hvert Foretagende, der sigtede til Fendal-Forfatningens og de dertil hørende Titlers Gjenoprettelse, og af alMagt medvirke til Friheds og Ligheds Forsvar. Hvo kan bare sig for at smille, naar man betænker, at de samme Medlemmer, som aflagde denne Eed, bleve siden Lehnsherrer af hele Hertugdømmer, og antoge Titel af Baroner, Grever &c. Med Grund betragtede Buonaparte dens Ordens lemmer som Støtten for sin tilkommende Trone, og han havde i det mindste det Haab, at deres Kjerlighed til Guld og udvortes Hæder vilde bøde paa deres Mangel af personlig Hengivenhed. Havde Buonaparte ved sin forehavende Landgang virkelig tiltruet sig Freden med Engelland, saa er der ingen Tvivl om, at han havde uden videre Omstændigheder ladet sig udraabe til Keiser. Dog Umueligheden at kunne udrette noget mod Engelland til Søes forandrede ikkun hans Midler, ikke hans Plan. - Man feiler meget ved at troe, at Moreauls Forviisning, Hertugen af Enghiens, Pichegrus og Georges Henrettelse enten vare beregnede eller nødvendige Midler til Buonapartes Keiservælde. De maa snarere betragtes som nogle af de mange lykkelige Hændelser, der, lige fra hans Fremtrædelse paa den store Skueplads, betegnede næsten hvert af hans Skridt. Det var som om Skjebnen selv havde udvalgt ham til et Maal for sine besynderligste Luner og som om den vilde vise Verden, at der ligesaa vel i Virkelighedens som i Phantasiens Rige gives Aladdiner og Underlamper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
(Jndsendt.) Ønsker Jndsenderen virkeligen at oplyses i Henseende til det i Kjøbenhavns nyeste Skilderie, No. 47 fremsatte om Medicinal=Vare, og er hans Hensigt reen, da vil han uden Tvivl hos enhver af Sundheds-Collegii Medlemmer, især hos dets Assessorer Pflugmacher og Blau, kunde faae den forlangte Oplysning, naar han nævner sig; men er han en af de Herrer, der i en Deel Aar have gavet paa Apothekernes Ære og Velfærd, eller en af deres Trompeteere, henvende han sig til det 22 Capitel 9 og 10 Vers i Jesu Strachs Viisdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Udenlandske Efterretninger. Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under den 10 Junii d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Det har behaget Hs. Maj. Kongen under 6te f. M. og 6te Dennes allernaadigst at beslutte at alle endnu gieldende Forbud mod Gulds, Sølv, og Skillemyndts Udførsel fra Danmark over Belterne til Hertugdommene og derfra til fremmed Sted; samt den under 28 Oct. 1811 allerhøiest befalede Jndskrænkning i Forsendelse af Bankosedler og Repræsentativer skulle være ophævede. Hvilket herved bekjendtgjøres til almindelig Efterretning. D. 14 Juni omskiftede Hs. Høifyrst. Durchl. Frederik Christian, Hertug til Slesv. Holst. Sønderborg Augustenborg, det Timelige med det Evige, paa Augustenborg, af Brystbetændelse, efter nogle Dages Sygdom i sin Alders 49 Aar. Han er født d. 28 Sept. 1765, formælede sig den 27de Maj 1786 med Prindsesse Lovisa Augusta, Søster til Hs. Maj. Kongen, og succederede d. 13 Nov. 1794. Han efterlader 3 Børn, to Prindser og en Prindsesse. Videnskaberne dyrkede og yndede han med ædel Jver, og de trykte skriftlige Arbeider, man har fra hans Haand, vidne om en oplyst og ophøiet Siel Mariboe, d. 13 Junii. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevarer, samt Creaturer i afvigte Maji Maaned her følgende, 1 Td. Hvede 16 Rbd., 1 Td. Rug 11 2/2 Rbd., 1 Td. Byg 7 1/2 Rbd., 1 Td. Havre 2 Rbd., 1 Td. graae Ærter 14 Rbd., 1 Td. hvide Ærter 14 Rbd., 1 Pd. røget Flesk 80 s., 1 Pd. fersk Flesk 64 s., 1 Pd. Kjød, 32 s., 1 Pd. Smør 72 s., 1 Pd. Ost 24 s., 1 Pd. Talg 3 Rbmk., et Slagtenød 80 a 100 Rbdlr., et Faar 10 Rbd., et Sviin 80 a 90 Rbd. (Mariboe A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Kjøbenhavns Børs den 18de Junii. Cours. Hamb. 2 M. 500, a vista 605. Landon 2 M., 16 1/2 Rbdlr., Amsterd, 2 M. 446 3/4, Spec. 515. - Specier solgtes til 31 a 31 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
(Af Kotzebues Erindringer fra Paris i Aaret 1804.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
(Af Lübecker Avis.) Paris, d. 4 Junii. J Forgaars tiltraadte Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig sin Tilbagereise. herfra til sine Stater, og i Dag ere Deres Majestæter Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen, afreiste til London, hvorfra de efter nogen Ophold vil begive sig over Holland til Wien. J Frankrig, begynder man at præge nye fem Franks Stykker, med Kong Ludvig den XVIII billede. Om en kort Tid skal præges Guldmynter. Hs. Majestæt har skjænket alle Marschaller, Davoust undtaget, Ludvigordenens Kors.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Genua, d. 25 Maji. Breve fra Piacenza af 19de melde, at den 17de var dertil ankommen Grev Strafold, som Keiserlig Commissair, for i Erkehertuginden Keiserindens Navn at tage Staterne Parma og Placenza i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Fra Frankfurt meldes under 1ste Junii, at Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig forventes dertil den 4de, og vil holde sit høitidelige Jndtog i Allerhøistsammes Hovedstad d. 14de eller 16de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Rom, d. 21 Maji. Just nu indtræffer den sikkre Efterretning, at Hs. Pavelige Hellighed d. 24de d. M. vil indtræffe i Hovedstaden. Til Høistsammes høitidelige Modtagelse gjøres de meest glimrende Foranstaltninger. Den 14de kom Madam Lætitia Buonaparte og Cardinal Fesch hertil. Lucca, den 16 Maji. Hs. Excell. Grev v. Stahremberg forventes med det første hertil, for i Hs. Maj. Keiseren af Østerrigs og de allierede Magters Navn, at tage Besiddelse af disse Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
London, d. 28 Maji. Den russiske Flaade, der hidtil laae til Ankers i Blackstares, gaaer i to Divisioner under Seil til Rusland. - Lord Gambier gaaer bestemt til Haag for der at underhandle med den americanske Gesandt og Fred. Løwen, den 28 Maji. Man paastaaer, at 20,000 Mand hollandske Tropper marscherer i 2 Colonner for at besætte Brabant og Stæderne langs Floden Maas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Berlin, den 9 Junii. Den 7 Junii kom Major og Fløiadjutant Grev v. Stolberg - Werningerode - hertil og overbragte den mellem Hs. Majestæt Kongen af Preussen og Sine Allierede paa den ene Side og Hs. Maj. Kongen af Frankrig og Navarra paa den anden Side sluttede, den 30te Maji ratificerede Freds= og VinskabsTractat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Madrid, d. 17 Maji. I Gaar havde den øverste Retspleie den Ære at forestilles Hs. Maj. Kongen. Paa den til Kongen holdte Tale svarede Hs. Majestæt følgende: "Jeg vil opbyde alle mine Kræfter for at sikkre mit Folks Lykke og beskytte vor hellige Religion. Aftenen iforveien var Kongen gaaet hele Staden igjennem til Fods, hvorved Folket atter udbrød i et nyt Jubelraad. Overalt tonede Musik, overalt saae man Glædesild, og fornam den overordentlige Udbrud af et sig lykkelige følende Folk. - J Gudsmoderens Kirke blev den 16de dennes for at høitideligholde Kongens lykkelige Tilbagekomst, og anraabe Himlen om Høistsammes Opholdelse og lang Levealder, sjunget et høitideligt "Vi love dig Gud." – J alle Dele af vort store Monarchie er nu den fuldkomneste Harmonie tilveiebragt, og vi nyde den dybeste Rolighed; ogsaa er ikke det ringeste Spor forhaanden til, at samme i nogen Deel af Spanien videre skulle forstyrres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Den 8 Junii døde i Berlin den kongelige preussiske berømte Capelmester Himmel, 60 Aar, af en langvarig Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Hoeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
det Sted ved Jagtveien, og desuden har seet de lignende i Charlottenlund Skov og paa den Byemark nær Dyrehaven, hvis Navn og Bygherre jeg ikke med Vished erindrer. Foruden foranførte er og paa Alkestrup, tre Mile fra Kallundborg i Nærheden af Faarboe Kro, opført et Leerhuus, ved et Par svenske Arbeidere. Hr. Grosserer Schartau, Medeier af Gaarden, har sagt mig, at Arbeidet er ikke just fuldkommen net, imidlertid for deres Skyld, som nemmere kunde see denne end een af de andre Bygninger, nævnes den, og som villige til Anviisning dertil tør jeg nævne et Par mig bekjendte gode Mænd i Nærheden, Hr. Forpagter Borger paa Egemark, og Hr. Pastor Walther i Vallekilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
For adskillige, som ei have Hr. Prof. Olufsens oeconomiske Annaler ved Haanden, tør det ansees ikke uvelkomment at see Meddelelsen om de af det Høikongelige Rentekammer foranstaltede sammenlignende Prøvebygninger, da det vist nok maa formodes at ville blive vigtigt iblandt os, at kunne komme til Bygning af nemmere Materialier end de hidtil vante. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Udenlandske Efterretninger. Udtog af et Brev fra Husum af 24 Juni 1814. - Veirliget er her endnu stedse meget koldt og Markfrugterne lide meget derved. Man kan derfor neppe giøre Regning paa en rig Høst. Rap sæden, Hveden, Rugen og Byg have lidt meget, ligeledes savnes Græsset meget, hvorfor Kjød og Smør formodentlig vil blive dyrt; dog kan endnu meget forandre sig inden Efteraaret. - Skibsfarten og Handel ere endnu ikke saa levende her som man var berettiget at haabe efter Opnaaelsen af den forønskede Fred. Ved sidste herværende Marked vare Boderne opfyldte med de skjønneste indenlandske, engelske, franske og tydske Varer. Men den ved Omstændighederne foraarsagede Pengemangel var vel Aarsag i at kun faa Kjøbere indfandt sig. Gaderne vrimlede af alle Slags Gjøglere og Musikanterne opvartede for intet med Musik. Ligeledes saae man atter Helgolænderinder klædte i Silke, Sirts og Kniplinger, istedet for at de i forrige Tider førte sig deres tarvelige hjemmegjorte Klæder. Jsær udmærkede sig deres Klædning ved Farverne og sammes. Snit, og da disse Fruentimmer alle vare ranke og velskabte, gjorde de megen Opsigt og fik en Mængde Tilbedere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
J Mariboe Avis læses følgende: (Jndsendt den 20 Juni 1814.) – Da enhver ædel Handling, som da den øves i Løndom, kuns ved Leilighed overkommes, bør drages for Lyset, saa kan Jndsenderen ikke nægte sig den Fornøielse offentlig at bekjendtgjøre, at der paa Kjerstrup imedens det andre Steder har kostet 4, 5 a 6 Rbmk., er solgt godt frisk Smør for 1 Rbmk. 8 s. N. V., og at den høie Eier har befalet det udleveret i smaae Vægt paa det den Fattige og mindre Formuende især kan nyde godt af hans velgjørende Hensigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Under 16 Mai er udkommet en Forordning for Kongeriget Danmark, hvorved bestemmes, at da de Omstændigheder, som foraarsagede, at Afgivterne af Brændeviinsbrænden maatte erlægges ved Kornvarer istedet for Penge, ere ophørte, saa skal denne Afgivt og den dertil svarende Consumtions afgivt for indenlandsk Brændeviin ydes i samme Størrelse, som de ere befalede at erlægges ved Tarifen af 1 Febr. 1797 og Forordningen af 25 Mai 1804. (Hand. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
De Herrer Grosserer von der Pahlen og Overkrigscommissair Sommer lade udenfor Østerport tæt ved Farimagsveien opføre en hollandsk Mølle, hvorved anbringes den Indretning, hvorpaa den americanske Capitain James Barron under 24 Marts d. A. har erholdt 10 Aars udelukkende Bevilling. Den bestaaer nemlig i, at Møllen istedet for 4 Vinger erholder 8 Arme, imellem hvilke 4 Seil udspendes. Herved skal opnaaes, at Møllen kan male ved meget svagere Vind, end de paa den almindelige Maade byggede Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Denne her omtalte Mølle er allerede saa vidt færdig, at Armene ere paasatte. - Udgiverne haabe i sin Tid, naar Møllen er bleven færdig og prøvet, at kunne blive i Stand til at meddele det Offentlige Resultaterne af denne, som det synes, med flere Fordele forbundne Jndretning. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Kjøbenhavns Børs den 28de Junii. Cours. Hamb. 2 M. 825, a Mota 830. London 2 M. 18 1/2 Rbdlr., a vista 18 3/2. Spec. 536. - Specier solgtes til 32 1/4 a 32 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 1/2 a 65 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
(Af Lübecker Avis.) Om Høitidelighederne ved Deres Majestæter Keiseren af Ruslands og Kongen af Preussens Ankomst læses følgende omstændelige Efterretninger fra London den 14 Junii. Den 7de dennes Kl. 9 om Morgenen, skulde de os besøgende Monarker tage ud fra Dower, og Veiene til den Kant vare derfor fra Daggryet af fulde af Vogne, Ryttere og Fodgjængere; men Keiseren af Rusland unddrog sig dog deres Syn, ved at stige ind i sin Gesandts Grev Lievens Vogn, hvori han aldeles ukjendt overraskede sin Søster Hertuginden af Oldenborg, i hvis Hotel han ankom Kl. henimod 2, hvilket da strax blev omringet af den jublende Mængde, hvem Keiseren ofte viste sig for paa Balkonen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Wien, d. 16de Junii. Vor Hoftidende indeholder følgende: Hs. Keis. Kongel. Majestæt er d. 13de dennes indtruffen til Weinzierl hvorhen den keiserlige Familie havde begivet sig den 12te. Allerhøistsamme forbliver den 14de i sin Families Skjød. J Aften kommer Keiseren til Schønbrun og i Morgen agter Hs Majestæt at holde sit høitidelige Jndtog i den Keiserl. Residentsstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Fra den norske Grændse d. 6 Junii. Det svenske Hovedqvarteer forventes til Gothenborg, i hvis Naboskab 14,000 Mand Jnfanterie og 3000 Mand Cavallerie samler sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Af Prinds Christian ere de norske Rigsstænder sammenkaldte paa ny. Ogsaa England opbyder alt for at Norges Afstaaelse kan afgjøres i Mindelighed. Sverrig holder 60,000 Mand regulaire Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Norge stiller i de sidste Tider 30 til 32,000 M. Fodfolk og 4 til 5000 Mand Rytteri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Heckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Nyeste. NINTyd¬ Kjøbenhavn. - Repara- Ellevte Aargang. No. 50. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Junii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
J Anledning af Spørgsmaalet om Bygge maaden med Leer og Halm, i Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
No. 13. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Af en Ven er Udgiveren af Bladet Søndags Aftens Læsning underrettet om, at i Skilderiet skal forleden i et No., som dog tilfældigt er undgaaet mit Øie, være frembragt Ønske om en fuldstændig Underretning angaaende Bygninger af Leer med iblandet Straae. J Anledning deraf troer jeg mig pligtig at nævne følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
J øverste Etage i samme Huus er 116 Skruesteene, ved den ene Side paa Længden arbeides Laase, ved den anden Saxe og for Enden Knive og Gafler, Arbeiderne kan fortjene 4 1/2 til 5. Mk. daglig. Det meeste gjøres paa Accord; her ere 50 Mestere, de øvrige ere Lærlinge. Man kan med Rette sige, at det drives fabrikmæssigt her, en Knivt gjøres ei af een, den gaaer igjennem 16 forskjellige Hænder forinden den er færdig, hvorved naturligviis opnaaes en større Grad af Fuldkommenhed. Saxe og Gafler gaae næsten igjennem ligesaa mange Hænder. Her siseleres, damaskeres og forgyldes ogsaa. Jeg saae et Gangværk til større og mindre Skruer, samt et Presværk med 4 Pres Vandet, som der var en stor Mangel paa i Aar, er fra Bärsagen som kommer fra Runde. "En Kniphammer og paa tvende Steder 5 Slibestene og en Poleer=Skive skal ombygges. Her er en Staalovn, med 2 Kister, hvori gaaer 50 Skpd. Stangjern af Gangen. Det meste Jern kommer fra Vora og Liunde Bergflag.""Her er endnu længere nede i et Huus, som skal ombygges, 3 Spighammere, 4 Kniphammere, og 1 Stangjernshammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Fiint Smedearbeide gjøres her for omtrent 200,000 Rdlr. aarlig; det grovere er ei let at bestemme, da det beroer meget paa Vandet, da Slibe= og Valse=Værket let kan indbringe meget. Værket tilhører nu de Herrer Schou, Schwan, Wahrendorff, König og Settervall, som kjøbte det i Aar af Hollenkrentzes Creditorer for 80,000 Rd., samt Værktøiet for 3000 Rdlr. Deres Priiscourant er meget billig, og man kan sige, at alt gjøres her meget got. Saavidt af Brevet. Da i Sverrig, hvor man længe har kjendt og brugt denne Bygningsmaade, og hvor man ikke har Savn paa andre Bygningsmaterialer, bliver valgt denne Art af Bygning (dersom ikke jeg feiler, i at forstaae saaledes Udtrykket: det nye Huus af Leer) ved et Værk af den Betydenhed, og det to Etager og af den Vide, 20 Alen, saa det maa bære en svær Vægt af Tagværker. Maa man ikke da synes, at der er et Beviis for den Overbeviisning man der, hvor man kjender den, har om dens Godhed, Vores opmærksomme reisende Landsmand gjør ingen bemærkning over noget at dadle derved: ligesom heller ingen over Valget af denne Bygge maade, formodentlig fordi deslige vare ham maaskee jevnligen forekomne paa hans Reiser. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Den offentlige Mening gjør da og Despotismens Opkomst vanskelig, og alt i det den opstaaer, bereder hiin denne en tidlig Grav. Enkeltes egennyttige Selvraadighed, som ingen eneste politiske Form stedse kan betrygge de offentlige Anliggenders Bestyrelse for, vil ikke let og ikke længe herske over det Folk, der beherskes af en modnet offentlig Mening. Saasnart den Maske, under hvilken denne Selvraadighed finder Underkastelse, erkiendes for Maske, blive de tilbedede Herskere forladte af deres Tjeneres og Venners frige Skare, og hverken Talent eller fordums Fortjeneste vil kunne beskytte dem for Had og Straf. - Saaledes bliver i Lysets Alder den offentlige Mening Borgerfrihedens Vogterinde, det sikkre Værn mod Eenfoldigheds og Vankundigheds Ødelæggelser, en Befordrerinde af Sædelighed og Lydighed mod Lovene. Dens Udsagn, der indgives af Fornuft og Sandhed, maae finde Lydighed, maae ogsaa tjene de Vældige til Regel. Det bliver den Stjerne, de maae følge, for at undgaae opslugende Afgrunde. Saa stor og velgjørende er den offentlige Menings Jndflydelse i dens Modenhed, i Oplysningens Alder, da klart Lys skal oplyse Hovederne, velgiørende Jld opvarme Hjerterne, og Jndsigt, Sindighed og Retfærd skulle herske. Og at hidkalde denne Tid, opdrage ved Folkets Dannelse den offentlige Mening, dette, akademiske Medborgere, er Deres Kald. Deres videnskabelige Kundskaber, og end mere, Deres ved hensigtsfuld Anspænding ophøiede Sjeleævner, og den Aands=Bøielighed, De ved fortsat Øvelse erhverve, betrygge Dem hos Deres Medborgere den Jndflydelse, som tilkommer den større Jndsigt, det modnere Talent, den overvægtige Land, og ikke kan unddrages disse. Ved disse Fortrin bliver i den Kreds, hvor De skulle leve, Deres Mening efterhaanden den gjeldende Mening, Deres Dom den afgjørende Dom, Deres Sindelage det herskende Sindelag. De ere altsaa ved Tingenes naturlige Løb anviste til at lede, og opdrage den offentlig Mening. (Slutninger i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Kjøbenhavns Børs den 21de Junii. Cours. Hamb. 2 M. 500, a vista 505. London 2 M. 17 1/2 Rbdlr., a vista 17 1/2, Amsterd. 2 M. 465, Spec. 516. - Specier solgtes til 31. Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
Den 3die Juni blev den forrige Keiserinde. Josephines Lig ført fra Slottet Malmaison til Sognekirken Ruel. Blandt Ligfølget var Prindsen af Meklenborg, de franske Marschaller, franske og udenlandske Generaler, Senatorer &c. Erkebispen af Tours forrettede under biskopperne af Enreux's og Versailles's Bistand Gudstjenesteen. Erkebispen holdt en Ligtale over den Afdøde. Liget blev bisat i en Blykiste, hvori fandtes en med sort Klæde overtrukken Trækiste. Fyrstindens Jndvolde jordedes i et Skrin. Sørgegudstienesten varede til Kl. 5 om Aftenen. (S. Bl.)J London er offentlig bleven bekjendtgjort en Brevvexling, som det engelske Publicum læser med overordentlig Deeltagelse: Dronningen til Prindsessen af Wallis. Slottet Windsor, d. 23 Mai 1814. Dronningen anseer det for sin Skyldighed, ikke at spilde nogen Tid, for at underrette Prindsessen af Wallis om, at hun har modtaget en Efterretning fra hendes Søn, Prindsregenten, hvori denne siger, at da H. Majestæts Hensigt, at give i næste Maaned to store Galladage er bleven offentlig bekjendtgjort, saa maa han erklære, at han anseer sin egen Nærværelse ved Hoffet for aldeles nødvendig, og han ønsker, af Grunde, som han ene kan bedømme, at man bestemt maatte vide, at det er hans faste og uforanderlige Beslutning, ikke at mødes med Prindsessen af Wallis ved nogen Leilighed, enten offentligen eller privat. "Dronningen er altsaa sat i den ubehagelige Nødvendighed, at tilkjendegive Prindsessen af Wallis, at det ikke er hende mueligt at see H. K. Høihed i sine Cirkler." - Prindsessen af Wallis, lover i sit Svar til Dronningen, at hun vil føje sig efter Prindsregentens Villie. Til den sidste skrev hun følgende Brev: "Sir, ugjerne maa jeg endnu en Gang gjøre det Skridt at henvende mig til D. K. Høih. og bringe til Deres Kundskab Afskriften af en Note, som jeg har havt den Ære at modtage fra Dronningen samt at tilføje det Giensvar, som jeg har anseet det for min Skyldighed at give. Det vilde være frugtesløst for mig at efterforske Grundene for den foruroligende Erklæring, at De har fattet den faste og urokkelige Beslutning, ikke at mødes med mig ved nogen Leilighed enten offentlig eller privat.