JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Jfølge Kongl. Parolbefaling af 28de Decbr. et Generalkrigskommissairen for Danmark, Hr. A. G. Torverdi, R. af D., i Naade og med Pension under Navn af Vartpenge entlediget fra dette Embede, Oberstlieutn. J. v. Abrahamson, Kom. af D. og Dom., i Naade entlediget fra sin Funktion som Overqvarteermester ved Generalqvarteermesterstaben og Underviisningsdirekteur ved den militaire Høiskole, og udnævnt til virkelig Generalkrigskommissair for Danmark, Oberst de Høegh Guldberg, Rd. af D., efter Ansøgning paa Grund af Svagelighed i Naade, entlediget fra sit Embede som Søe- og Landkrigskommissair i 1ste jydste Distrikt, Major Fibiger, R. af D., i Naade entlediget fra sit Embede som Kommandeur ved den militaire Høiskole og udnævnt til Søe- og Landkrigskommissair i 1ste jydske Distrikt, Oberstlieutn. ved det Kgl. Jngenieurkorps, v. Qvaade, Rd. af D. og Dom., udnævnt til Underviisningsdirekteur, og Kapt. ved siellandske Jægerkorps von Lønborg til Kommandeur ved den mili(S. Bl.) taire Høiskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
J Anledning af Admiral Lütkens dødelige Afgang er Vice-Admiral Baron Holsten udnævnt til Admiral, Kontra Admiral Johansen til Vice-Admiral, Kommandeur Flensborg til Kontra Admiral og Kammerherre Wolfgang Kaas til Kommandeur; ligesom Kommandeur, Deputeret Schønheyder er bleven Chef for 1ste Division Søefolk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Om Virkningerne af Orkanstormen imellem d. 18. og 19 de erfares endvidere følgende: En Skipper der laae ved Skovshoved en Miil fra Kiøbenhavn. og hvis Fartøi rev sig løs, har forsikkret at det løb ned til Kastelspynten, hvor det blev siddende, med en næsten utænkelig Hurtighed, og saaledes, at Skroget flere Gange syntes at bæres op over Havet. – J Veile steeg Vandet ved Nyehavn saa høit at en Pram og en Baad bleve satte et godt Stykke op paa Land, en Mængde Brænde og Bielker blev deels skyllet bort og flød deels ned til Sønderbroen, en til Pakhuus bestemt Bygning, som nys var kommet under Tag, men endnu ikke var udmuret, styrtede ned. – Ved Horsens steeg Vandet ogsaa betydeligt hvorved endeel Tømmer og Lægter drev vidt omkring, og maatte hiemkiøres fra forskiellige Kanter. Paa det saakaldte Grønland maatte nogle Beboere, da de vaagnede om Natten, vade til langt op paa Benene i deres Stuer. - Skipper H. Hansen, som den 17de December var afgaaen fra Horsens med Raps m. m. til Holnis, blev i Stormen kastet i Land paa Borg. - Ved Udbyehøi (Jndløbet til Randers Fiord) strandede tvende Jagter, hvis Ankertouge sprang. Den ene, Skipper Nissen af Flensborg, ligger oppe paa Lodsoldermandens Eng, og baade Skib og Ladning staae til Redning. Den anden, Skipper N. Rude af Kierteminde, bestemt til Hiemstedet med Brænde, er sønderslaaet. Folkene maatte tilbringe en frygtelig Nat paa Vraget. Skpr. O. S. Beck fra Veile strandede 3/4 Miil fra Randers. Fartøiet ligger oppe paa Engene og vil kunne udsættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Beltpassage. Fra 2131te December. Til Fyen, Kapt. Stosenstrøm m. Frue og 2 Børn; Søekad. Hansen; Art-Lieutn. Ovesen; Branddir. Lindenhavn; Proprietair Wedel; Stud. Jur. Schiern; Stud. Christiansen; Stud. Theol. Balslow og Mühlensiesen; Handelsbet. Spang; Stud. C. og P. Wiborg; Discipel Schmidten; Proprietair Bødker; Muurpoleer Hansen; Stud. Albrechtsen, Konstdreier, mester Lassen; Jnformator Landmark, Oberstlieuten. Beichmann og 2 Døttre; Handelsm. Seligmann, polytechnisk Kandidat Hummel; Apotheker Skeel; Lektor Lebebours og Kone norsk Konsul Rainals, Kiøbmand Bellingen; Handlende Winberg, engelsk Officeer Pudor, engelsk Koureer Boden; KandMedic. Heyck, Muurmester Seidelin; Mad. Seidelin; KbidKlink og v. Mehren; Kancellier, Herredsfoged Bruun; Prokurator Lund; Proprietair Petersen og Kone; Justitsr., konstOverkontrl. Feddersen; Forstkand, Ostwald; Kammerj. Ritmester v. Thienen; Jfr. Jensen; Forpagter Styrup; Gros handler Lidbuck. Til Sielland. Handelbet. Cohn; Examin. Jur. Post Forv. Jochumsen; Adjunkt Bryndum; Handelsreisende BingeKbd. Korn; Lieuten. Sames; Legat=Sekretair Burgas, Attache ved den svenske Legat. Morner; Kbmd. Jakobsen; Ritm. Quaalen; Deputeret Mathiesen; Kancellier. Haastrup Propr. Langkilde og Klingberg; Maskinbygger Bay; Birkedommer Riber; Kand. Jur. Fiedler, mexikansk Kbd. Zacrisson; Skpr. Rasmussen; Justitsr., Kgl. Gods=Jnspekteur Richter; Kammerj. Benzen; Kbmd. Bajesen; Styrm, Petersen; Baron Schaffelizky de Muckadell; Rektor Biern; Skør Poulsen; Handelsfuldm. Friedlænder; Tøifabrikant Hartwig see; Hr. J. Ree; Lehnsgreve Ahlefeldt Laurvig; Krydsbetient Becher; Toldbetient Ranner; Ritm. v. Prinzen; Deputeret Christensen; Agent Voigt; Kammerh. Juel, Propr. Smith, og Dons; Kbmd. Sontag; Kammerfuldm. Grothusen; Handelsmand Edelheim; Kapt. Bodenhoff og Frue; Lieuten. Steenbach; Dr. Wahl; Handelsm. Smith; Bogholder Echstrøm; Handelsfuldm. Bendixen; Fabrik=Assistent Svendborg; Lærling. Behrends.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
AVERTISSEMENTS. At det behagede det alvise Forsyn at bortkalde min inderligtelskede Moder, Sara Roeskilde, født Paaske, ved en blid og rolig Død i hendes 76de Aar, den 23de December Kl. 3 Eftermiddag, bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Kallundborg den 29de December 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Paa egne og Sødskendes Vegne E. J. Roeskilde. Ved Sara Roeskilde fød Paaskes Grav. Sov født i Gravens kolde Skiød, og Moder! Mens vi her samles om Dit Hvilested, Din Aand vist svæver over hine Kloder Og skuer hist fra Lysets Kilder ned. Der staaer Du saa venlig ved Guds Throne; O send Du Trøst og Glæde til os ned! Mens Du der bærer Fromheds-Lønnens Krone 9 saa bered et helligt Samlingsted. M. Gersestøber, Ifølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i Stervboet efter Kiøbmand Christian Julius Lorenzen bliver den bemeldte Boe tilhørende faste Eiendom, Gaarden Matr. No. 169 & 170 med Grundtaxtjordlod i og ved Slagelse, stillet til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Slagelse Raadstue, Torsdagen den 21de Januar og 4de Februar næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, og den 3die Auction i selve Eiendommen, der agtes bortsolgt, Torsdagen d. 18 Febr., Form. Kl. 11. Eiendommen bestaaer af: a) et Forhuus til Gaden paa 19 Fag, Grundmuur, ovenpaa de 10 Fag er bygget en Etage, og Forhuset, hvori findes 7 Stkr. Kakkelovne, og hvorunder der er Kielder, er indrettet til Beboelse, Krambod m. m.; b) tvende Sidelænger, den ene paa 14 Fag, den anden paa 12 Fag, Egebindingsværk, indrettede til Kiøkken, Haugestue, Pakhuus m. m.; c) den Gaarden tilliggende Urte- og Frugthauge; d) den til Gaarden hørende Grundtaxtjordlod i Byens Mark af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. Gaardens Bygninger, der under den almindelige Brandforsikkring for Kiøbstæderne ere assurerede for 7020 Rbd. Sølv, ere beliggende paa Slagelse Hovedgade og godt vedligeholdte. Konditionerne for Salget af denne Eiendom ligge fra Dato af til Eftersyn paa mit Kontoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til fornøden Efterretnini Overeensstemmelse med Plakaten af 22de April 1817. Slagelse, den 28de December 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Fra Pressen i Veile er udkommet: Listige Paafund af Smuglere, samlede og tildeels oversatte af F. V. Andresen, Literatus, og faaes for 3 Mk. hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Jordegods-Salg. Da intet antageligt Bud skeete ved Auctionen over Næsbyeholm og Bavelse Hovedgaarde og Godser den 1ste December sidstleden, saa bliver bemeldte Hovedgaarde, med underliggende Bøndergods, som er fordeeelt paa 89 Gaarde, 12 Boel steder, 116 Huse med Hartkorn og 17 Huse uden Hartkorn samt de Eiendommen underliggende 7 Kirker med Tiender, betydelige Skove og Teglværk, saavelsom den næsbyeholmske Kanal, paa nye opbuden til Bortsælgelse ved en eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Næsbyeholm, 2 Mile fra Ringsted, Tirsdagen den 26de Januar førstkommende Kl. 12 Middag, efter Konditioner som Liebhaverne ville paa Begiæring derom, erholde tilsendt fra Godsinspekteuren, Justitsraad Richter, hvis Addresse er Liselund pr. Slagelse. J et med den Kongelige Statsgields-Direktionens Segl. forsynet Brev, som først aabnes efter at Hammerslag er skeet, vil den Høistbydende blive underrettet om hans Bud er antaget eller ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Torsdagen den 7de Januar næste Aar, Formiddag Kl. 10, bliver i den Kiøbmand og Viinhandler Lorenzens Stervbo tilhørende Gaard paa Slagelse Bredegade ved offentlig Auction bortsolgt et betydeligt Partie røde og hvide Vine af forskiellig Slags, saasom Champagner, Madeira, Rhinskviin, Margeux, Medog, fremdeles Cognac. Rom, fransk Brændeviin og Porter, alt tilhørende bemeldte Stervboe, hvilket herved bekiendtgiøres med Tilføiende, at der ved samme Auction endvidere vil blive bortsolgt 2 Heste, 2 Vogne, et Seletøi, m. m., ligeledes tilhørende fornævnte Boe. Slagelse den 21de December 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Løverdagen den 9de Januar førstkommende, Kl. 9, afholdes Auction i Odemarkgaards Skov over en Deel Ege-, Bøge= og stort Elle-Udhugst; Modestedet er ved Skovfogedhuset. Petersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
De af Slagelse Kiøbstads Jndvaanere, som ikke have betade dem for deres Børns eller Pleiebørns forsømte Skolegang i November Maaned d. A. af Slagelse Skolekommission ditterede Mulkter, advares herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale de resterende Mulkter, da disse ellers ved Udpaalning ville blive inddrevne. Slagelse, den 29de December 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
En ugift Sveitzer, som kan paatage sig at bestyre et Hollænderie uden at have en Meierske til Hielp, og tillige kan forfærdige alt til et Meierie hørende Bødkerarbeide, ønsker sig antaget paa en Herregaard strax eller til 1ste Mai i en af Provinserne. Paalidelige Attester om Duelighed kunne forevises. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
En bruun Silkeparapluie med pletteret Stang, uden Haandgreb, er sin Eier frakommen, for dens Tilveiebringelse betales en Douceur fra dette Blads Kontoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Den Boepæl, som Bødkermester Hemmert i flere Aar har beboet, er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. J. L. Schumann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Hos Muurmester Gamrath paa Skovsøegade, er en Beboelsesleilighed at erholde til Leie, bestaaende af et gibset Værelse paa 3 Fag til Gaden og et paa 3 Fag til Gaarden, Kiøkken, Spisekammer og Loftsrum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Hos N. Jacobsen paa Rosengade faaes gode Kaage-Ærter og Sveitzer-Ost til meget billige Priser. Det saakaldte Kiøngs Plaster, sælges i Æsker, hvorpaa staaer trykt :
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Kiøngs Plaster, tillavet af Voelker, og bekommes hos efterstaaende Herrer i Sielland og paa Øerne nemlig: i Slagelse hos Hr. Kiøbmand P. A. Kierulff Enke; i Sorøe hos Hr. Kiøbmand N. C. Christensen og Hr. Apotheker Glahn; i Korsøer hos Hr. Apotheker G. Forbeck; i Skielskiør hos Hr. Kiøbmand Søndergaard; i Nestved hos Hr. Kiøbmand Witte; i Ringsted hos Hr. Apotheker Glahn; i Roeskilde hos Hr. Agent J. Brünnichs Enke; i Holbeck hos Jfr. Baggesen; i Kallundborg hos Hr. Kancellieraad Beyer; i Nyekiøbing hos Hr. Kiøbmand C. Frydenlund; i Kiøge hos Hr. Apotheker Schmings; i Storeheddinge hos Hr. Apotheker Synckenbergs Enke; i Vordingborg hos Hr. Konsul og Kiøbmand H. Staal; i Kiøng hos Væver Hans Larsen; Præstøe hos Hr. Kiøbmand Hartmann, i Lyngbye hos Hr. Apotheker Trier; Hirschholm hos Hr. Kollecteur og Kiøbmand v. Passaus; Frederiksværk hos Hr. Kiøbmand Larsen; Helsingøer hos Hr. Kiøbmand Larsen; Stege paa Møen hos Hr. Kbmd. Sandru og Stubs Enke Saxkiøbing hos Hr. Apotheker Thunes Enke; Stubbekiøbing hos Hr. Apotheker Horn; Mariboe hos Hr. Apotheker Schmidt; Nakskov hos Hr. Kiøbmand Lymann og Hr. Kiøbmand Roepstorff. Kiøbenhavn i Januar 1836. J. C. Ernst Voelker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Da jeg Undertegnede har etableret mig som Bødkermester her i Byen, saa anbefaler jeg mig til de Ærede der ville forunde mig deres Arbeide. Tillige kiender jeg godt til Brænderie= og Meierieredskabers Forfærdigelse, hvorfor jeg ogsaa anbefaler mig til dem der maatte behøve samme. Gode Varer, og billige Priser kan Enhver være forsikkret om. M. Hansen, boende hos Væver Ibsen paa Slotsgaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Udmærket gode Asier og Æddike=Agurker bekommer hos Madame Abrahamsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Til Paaske Flyttedag 1836 er en Beboelses-Leilighed paa Slottensgade at erholde. Bogtrykker Magnus anviser. Til Paaske Flyttetid 1836 ønskes en Beboelsesleilighed tilleie heri Byen, bestaaende af et Par Værelser med Kiøkken, Staldrum til 4 Heste og Vognremisse. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
De som fra dette Qvartals Begyndelse ønske at subskribere paa den Vestsiellandske Avis, bedes behageligst at henvende sig paa ethvert Steds Postkontoir, og i Slagelse og dens Omegn hos Undertegnede. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-02
Ved Altonas 1294de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Aarg. Hælland, No. 2. eller: Vaga Slagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Tirsdagen den 5. Januar 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Politiske Betragtninger af Admiral Winterfeld, anstillede for 42 Aar siden. (Slutning.) Jeg holder for, at det er en Ulykke for mange Mennesker, at de have lært for meget, og holde sig for gode til at forrette det svære Arbeide, hvortil der ikkun hører store Kræfter men liden Forstand. Sigter Klagen derhen, at Menneskene have ikke almindelig Oplysning nok, eller ere ikke kyndige i alle Videnskaber, da kan Jntet være ufornuftigere end en saadan Klage, og ingen Attraae daarligere, end den, at ville være Polyhistor. Vi ere indskrænkede Væsener; vor Fatteevne, vor Hukommelse, vore Leveaar tilstæde neppe Nogen at erholde grundige eller tilstrækkelige Kundskaber i eet Fag, meget mindre i alle. En vis Mand har ofte sagt til mig, at den der forstaaer for meget, er en Fusker; og jeg troer ikke, at han har synderlig Uret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Det er ikke endnu det Værste, at Kundskaberne ikkun blive maadelige, naar Folk befatte sig med at lære for meget; men de Ubetænksomme og Kortsynede troe, at de have lært Alt, fordi de have lært noget af Alt. De ligne sig imod dem, der vide mindre end de, og bilde sig derfor ind at de ere kloge, og denne Jndbildning hindrer dem fra nogentid at blive det. De, som forstaae slet intet, ere ikke nær saa skadelige for Staten; de kiende deres Vankundighed, og skiøtte gierne sig selv, hine derimod blande sig i Alt, fordi de tænke, at Jngen kan bedre rette, hvad der er Uret, end de. Spørger man en klog erfaren Mand om, hvad han grundigen og tilfulde forstaaer, saa vil han svare, at det er lidet eller intet; men giør man et ungt Menneske, som har giennembladet nogle Encyklopædier og hørt nogle Forelæsninger, det samme Spørgsmaal, da vil han maaskee give det Svar, at han har Færdighed i Alt; og desuagtet forlader jeg mig hellere paa den første, som veed saalidet, end paa den sidste, der veed saa meget. Jeg erindrer, at man engang viiste mig en Ting, som vist havde kostet megen Umage at forfærdige, og til min Lykke sagde man mig betids, at det var et Mesterstykke, hvorfor jeg saae og tang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
De saakaldte smukke Videnskaber synes mig at have været det, hvormed Studerende og andre Videnskabs Elskere i en Deel Aar have meget beskjeftiget sig. Jeg nægter disse Videnskaber ei heller deres Værd; men jeg anseer dem dog meere som tienlige til at more end til at gavne. Solon blev forbittret over, at Thespis havde begyndt at forestille Personer i sine Tragvedier. Plato vilde ikke taale den efterlignende Poesie i sin Republik. J Rom udkom en Forordning efterat Perseus var slagen, ifølge hvilken alle Philosopher og Rhetoriker skulde rømme Byen, og da Carneades med tvende andre Lærde vare komne i et Gesandtskab fra Athen, skyndte Cato den Ældre paa at faae dem affærdigede, paa det at den romerske Ungdom ei skulde lade sig af disse Grækeres spidsfindige Veltalenhed forlede til at afvige fra deres Forfædres enfoldige Sæder. Dersom de havde kiendt vor Trykkefrækhed, som vi kalde Skrivefrihed, hvad monne de vel da vilde have dømt om den – Jeg skulde næsten troe, at de havde forbudet den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Det bliver vel ogsaa et Spørgsmaal, hvorvidt den uindskrænkede Skrivefrihed har gavnet eller skadet Verden. Stort Nyttigt har den ikke skaffet os, andet end hvad vi uden den ogsaa kunde have havt. Man kan endog i visse Maader sige, at i et lidet Land standser Skrivefriheden Videnskabernes Fremgang; thi Alle ville skrive, og Faa ville læse; hvo som bruger Tid og Penge til det, der intet duer, har siden mindre at anvende til det Bedre, og derved hindres grundige og lærerige Skrivter ofte i deres Fremgang. Jkke alene dette, men Skriveriet bliver til en Næringsvei eller Finantssag, og vil, ligesom Adelskab, blive forvendt, thi naar man ei længere med Boileau kan sige, at de lærdeste Skribentere saavelsom de største Helte have ei andet at giøre sig Haab om, end et Navn og Laurbærkrandse, saa maae begge Deele udarte til det, de ei burde være, og man maa vente at see Skrivter indrettede blot efter Tidernes Smag, ei for at gavne, men for at behage. Men ethvert Menneske, siger man, har Friehed at tænke, og er berettiget til at meddele Andre hvad det tænker. – For det første troer jeg ei at vi behøve at takke Nogen fordi han tillader os det, han ei kan forbyde; men jeg er ikke saa overbeviist om, at det sidste er en Rettighed; thi dersom det er skadeligt, som jeg vist troer, at det i mange Tilfælde er, med hvad Rimelighed kan da vel Nogen paastaae, at han har Ret til at skade?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Naar Nogen vil understøtte et skrøbeligt Huus, saa sætter han ikke Støtterne paa den Side, som Huset helder fra, efterdi han kun derved des snarere befordrer dets Fald, men han anbringer dem paa den Side, Huset helder over til, enten for at hæve det igien, dersom det skulde være sunket, eller for at hindre det fra at helde mere. Saaledes troer jeg ogsaa, at den, som vil give Mennesket Formanninger, bør forholde sig, og søge at finde, hvilken dets svageste Side er, og rette sig derefter. befindes det da, at Egenkierlighed er Menneskenes herskende Egenskab, og at de almindeligen drive den for vidt; har man ideligen Prøver af, at de fremfor alt søge deres egne Fordele, udregne alting efter deres egne Tilbøieligheder, og ville saa gierne maale med deres egne Alen, udstrække deres Rettigheder over Billigheds Grændser, tænke stedse paa hvad de kunne fordre af Andre, uden at erindre sig hvad de skylde dem, kan da vel Egenkierlihed være den Egenskab, som man bør saa meget drive paa. Man svarer, at ved Menneskenes eller Menneskets Rettigheder forstaaes ikke nogen enkelt Mands, men alles Rettigheder, og altsaa er Egenkierlighed, fra denne Synspunkt betragtet, det samme som Menneskekierlighed. Jeg tilstaaer det, men Ulykken er, at man som oftest ved at tale om Menneskets Rettigheder ikkun tænker sig sine egne Rettigheder. Man siger fremdeles, at naar Menneskene lære at kiende deres sande Lykke, ville de indsee, at Dyden alene giør lykkelig, og altsaa kan der af en oplyst Egenkierlighed intet være at befrygte. - Men, uden at indvende noget imod en Sætning, om hvilken meget kan tvistes, vil jeg alene spørge om ikke Erfarenheden, viser, at smukke, skikkelige, oplyste Folk undertiden giøre ubillige Fordringer, hvormed de fornærme deres Næste, og at de, naar man giør dem opmærksomme herpaa, aabne Øinene, begynde at indsee, at de have feilet, og undre over, at de ei selv er bleven det vaer, Hvorledes kan vel retsindige Folk saaledes begaae Uretfærdigheder, Er det ikke fordi de ei erindre sig deres Pligter, da de paastaae deres Rettigheder, og at de ei altid udlede de første af de sidste, Er dette Sandhed, som jeg troer at det er, har jeg da vel Uret, naar jeg paastaaer, at det er bedre at prædike for Menneskene om deres Pligter, end om deres Rettigheder, Lovene stemme hermed overeens. De befale ikke Folk at iagttage, hvad der formodes, at enhver gjerne vil giøre; men Anordningerne sigte derhen, hvor Uretfærdighed kan befrygtes. Der staaer ei. Du skal ikke lade dig slaae ihiel; Du skal ikke lade dig bestiæle; Du maa ikke taale, at Nogen belyver dig, men den staaer, Du skal ikke slaae ihiel; Du skal ikke stiæle; Du skal ikke sige falskt Vidnesbyrd imod din Næste
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Nyeste Post Efterretninger. Den 21de November f. A. aabnede sig paa Siden af den store Krater af Vesuv to nye Mundinger, 3040 Fod brede, af hvilke en stærk violblaa Damp opsteeg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Fra Spanien haves ingen vigtige Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Mina siges at rense Overkatalonien for karlistiske Bander. Karlisterne have opgivet Beleiringen for St. Sebastian, som blev reddet ved Ankomsten af et engelsk Hielpekorps. Don Karlos og Don Sebastian ere i Onate. Krigsministeren var den 11te endnu i Vittoria. General Alava begiver sig til Paris. General Evans siges at befæste Salvatierra. Den 20de vare imellem 20–30,000 Mand Kristinos forsamlede i Vittoria. Det brittiske Armeekorps der udgiør 6000 Mand. Den 6te December blev der holdet Revne over dem, om Aftenen foranstaltede Jndvaanerne et glimrende Bal for de engelske Officere. De engelske Blade rose det nærværende spanske Ministerium, og sige, at Folket er meget tilfreds med Hr. Mendizabal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
Den nye Regent i Brasilien, Hr. Diogo Antonio Feiso, har den 25de October sluttet Nationalforsamlingen og udstædet en Proclamation til den brasiliske Nation, hvori han forklarer de Grundsætninger hvorefter han vil administrere Landet. Han vil paa det nøiagtigste overholde Statsforfatningen og søge at tilveiebringe en eensformig Administration i alle Rigets Provinser. Duelige Personer skulle blive valgte til Embedsposterne uden mindste Hensyn paa deres politiske Meninger. Religionen skal blive holdet opret og paa det inderligste blive respekteret; desuagtet skal den største Religionsfriehed finde Sted, og under Konstitutionens Beskyttelse skal Enhver faae Lov til at giøre et frit Brug af sine Grundsætninger, som hans Fornuft maa indgyde ham. Retten skal strengt overholdes. Marinen og Landmagten skal blive organiseret paa en passende Maade, for at skaffe Lovene Agtelse. Landvæsenet trænger, til at ophielpes og skal blive fremmet. Kolonister skulle blive indførte med Forsigtighed, hvorved Slaveriet kan blive ufornødent. Han advaret Brasilianerne for at vogte sig for Anarchiets Excesser. - Den nye Regent er en almindeligt agtet Mand, men noget svagelig. J Provinsen, Rio Grande ere nogle Uroligheder forefaldne; men som dog skulle være ubetydelige. En Expedition skal afsendes til Para for at undertrykke Oprøre der. Ved et Lavudkast er, i Tilfælde af Don Pedro den 2dens Død, Dronning Donna Maria den 2den af Portugal udelukket fra Thronfølgen, som da er bestemt for Prinsesse Donna Januaria, Don Pedros anden Datter af det første Ægteskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-05
J Teheran i Persien skulle i 30 til 40 Dage. 15000 Mennesker være blevne bortrevne af Cholera som nu ogsaa er udbrudt i Tauris. - Fra Kalkutta berettes, at Fiendtlighederne imellem de Sikhs og Afghanerne ere gaaede i Staae, men Dost Mohammed Khan bereder sig til nye Krigsforetagender. - Den tyrkiske Statstidende beskriver Opbruddet af Pillegrims=Karavanen til Mekka. Om Aftenen den 27de Radschab celebrerede Sultanen Festen for den Nat, da Propheten foretog sin Himmelfart, i hvilken, efter Fortællingen, Engelen Gabriel med en hurtigere Fart end Lynets skal have bragt Propheten igiennem alle 7 Himle og igien tilbage. Præsten ved Sultan Muhammed den 2dens Moscheforklarede Texten for Sultanen, prækede over den og læste Velsignelsen, hvorpaa en Scheich af Sar dis Orden foretog de religiøse Skikke.