Berlingske Tidende, 1825-08-15
Udtog af en Skrivelse fra Canca paa Candig), dat. 20de Juni. (Efter den Østerrigske Jagttager.) Efterat jeg den 3die d. M. havde forladt Smyrna, og været paa nogle Øer i Archipelagus, landede jeg paa Syra, hvor der var en stor Mængde Nyheder, af samme Slags som de, der uafladelig blive bragte i Omløb paa de Joniske Øer. Dette Folks Ligegyldighed og Udesindighed overgaaer enhver Forestilling, saameget mere da det er sin Undergang nær. De vedblive bestandig at drømme om Stire. De ved Suda forenede Tyliske og Æzoptiske Flaader ere saa godt som tilintetgjorte, Capndan Paschas Skjebne efter Begivenhederne den 1ste og 2den Juni ganske ubekjendt; Jbrahim Pascha omringer iblandt Bjergene og uden Redning forløren, Guras har i Salona, slaaet Albaneserne for Mesolongi, og nødt dem til Tilbaget og o. s. v. Den 14de, om Middagen, befandt jeg mig omtrent 20 Somile fra Canca, hvorfra jeg den 15de gik til Suda, der kun ligger 1 1/2 Miil, derfra. Sudas Havn er unægtelig den skjønneste og sikreste i hele Archipelagus. Den 16de aflagde jeg Capudan, Pascha og Arnauten nes Chef, Hussein Bri, mit Besøg. Saavel af dem selv som af de i deres Følge værende Officerer erholdt jeg følgende tilforladelige Efterretninger om hvad der havde tildraget sig siden Capudan Pascha den 28de Mai forlod Darsanellerne. Hans Faade bestod da af 2 Fregatter med 750 Mand, een med 600 Mand, 9 Corvetter med 250, til 309, 14 Brigger med 130 til 150 og 20 Gotletter med 25 til 90 Mands Besætning, samt 21 Transportskibe, i det Hele 67. Seilere. Den Græske Division under Schaturi (Sacturis), 37 Ge lere stærk, holdt sig i Nærheden af den. Den 1ste Juni, i samme Øieblik, da den Tyrkiske Flaade seilede ud af Strædet mellem Negropont og Andros, angred Grækerne den, det vil sige, de nærmede sig den med Brandere. J flere Timer vare Forsøgene frugtesløse. Den Tyrkiske Flaade fortsatte med vn Kuling Veien til Jea. Kunden anden store Fregat og 9 Skibe under Contra=Admiralen bleve tilbage. Fregatten mistede, i det samme Capudan Pascha tilsendte den befaling om at nærme sig ham, pludselig sine Master, hvilken Begivenhed kun kan forklares af den store Skjødesløshed, der har fundet Sted ved Skibets Udrustning. Da Vinden stedse blev svagere, kunde intet andet Skib komme dem til Hjelp. To Græske Brandere, begunstigede ved deres yderst lette Stil og ved Strømmen, naarde dem. En Deel af Mandskabet reddede sig paa de nærmeste Skibe, medens Fregatten blev et Rov for Luerne. Tabet af dette Skib var føleligt, især da der paa samme befandt sig en anseelig Summa Penge og andre kostbarheder. Under den Forvirring, som herved opstod blev en Corvet tilbage, og blev ligeledes antændt, en anden (den bedste Stiler i hele Flaaden) greb Flugten, og strandede paa Spra, hvor den blev slukken i Brand af Besætningen, som faldt i Hænderne paa Grækerne og tildeels blev et Offer for en grusom Mordseene, Til disse tre Skibe og 6 Transportfartøier indskrænker sig iøvrigt hele Capudan Paschas Tab paa denne for den Tyrkiske Flaad ulykkelige Dag. 19 Goletter, 3 Brigger og 5 Transportskibe droge sig lykkelig ud af Fægtningen, og naarde Karisto hvorhen en Signal-Befaling beordrede dem at gaae. Storadmiralen styrede uden videre hindring til Suda, hvor han den 5te og Aftenen gik tilankers med 18 Krigskibe. Dagen for var Hussein Bei med 9 Fregatter, 9 Corvetter samt 21 Brigger og Goeletter af den Egyptiske Flaade ankommet til samme Havn, for at drive paa Indskibningen af 5000 Albanesere tillige med 800 udsøgte Heste, ikke, som før, til Modon, men til Navarin. Jbrahim havde besluttet denne Forholdsregel, for at give sine Operationer i Morca mere Eftertryk, dersom Ankomsten af det fra Alexandrien ventede Reservecorps endnu skulde gaae meere i Landdrag. Først den 11te og 12te lod den forenede Græske Escadre sig see paa Høiden af Suda. Den var 62 Stilere stærk, og deriblandt 10 Brandere. Den Beslutning, at opbrænde den Tyrkiske Flaade i Havnen ved Sude, blev noksom forkyndt; den 14de om Middagen, forsøgte de Græske Skibe Angrebet. Canudan=Paschas Flaade laae under Seil i det indre af Havnen. Hussein=Bri fik Admiralen til at tillade ham at gaae Grækerne i Møde udenfor Havnen med 17 Corvetter. Disse satte deres Baade i Vandet, bevævnede dem, og angrede tre Brandere, som dannede Spidsen af den fiendtlige Colonne. Da disses Førere saae sig omringede, løslode de Branderne, som brændte op uden at gjøre Skade. En fjerde lagde sig ved en Egyptisk Corvet, som af Ukyndighed var stranddet, og antændte den. Grækerne trak sig uden videre Resultat til bage. Den 15de viste de sig igjen med omtrent 30 Seilere ; og Hussein Bei gik dem atter imøde. Der opstod en Kanonade, som varede omtrent to Timer, men dog ikke ledede til noget. Den 16de 17de og 18de saae man kuns saa af de Græske Skibe, endskiønt Vinden i disse tre Dage var gunstig til et Foretagende imod Havnen, som vistnok paa Grund af dennes overordentlige Dybde bedre lod sig ønske end udføre. De haabede imidlertid endnu at kunne forhindre den Tyrkiske Flaade fra at løbe ud. Jmidlertid blev der med største Virksomhed arbeidet paa Troppernes og Hestenes Jndskibning.