Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-06
Udenlandsk. Frankrig. Da det tvungne Laan af 600 Millioner, ikke i den første Maanedstid vil kunne inddrives, saa anseer Directoriummet det ikke som den eneste Hielpekilde, men har foreslaaet de 500des Raad at anthorisere: 1) For klingende Myndt at sælge adskillige Nationalforster, tilligemed de som have tilhørt Emigranterne, saavelsom og de, der ved Confiscationer ere hiem faldne og 2) National-Mobiliarformuen. Saa forlang, tes fremdeles, at den høieste Qvore for de rigeste Klasser, til det tvungne Laan, maatte ansættes til 25,000 Livres, isteden for at Decretet kun bestemmer 6000 Livres. Dette blev henviist til Finantscommissionen. Sieyes, som er Medlem af Finantscommissionen har i det 500de Raads Navn, aflagt denne Rapport: "At alle indkomne Beregninger beviser, at de 600 Millioner i rede Penge, kan redde Republiken. Formedelst Regieringens utrættelige Virksomhed er Meelmagazinerne for Staden Paris nu saa rigelig forsørgede, at man har Forraad for 43 Dage, og Tilførselen vedvarer desuden endnu bestandig. Den indenlandske Minister har tilsendt alle Departementsforvalterne en Anviisning, hvori han anbefaler dem den mueligste Hurtighed, i at hæve Laanet, og paalægger dem, i Besynderlighed at see paa enhvers Levemaade og notoriske Formuesomstemmes. Jblant andet skriver Ministeren i denne Anstændigheder, hvorefter deres Andeel i Laanet skal beviisning. "Man lægge vel mærke til, at dette Laan træffer dem, som i det nærværende Øieblik har de meste Kræfter, omendskiøndt de endnu ikke staaer paa nogen Skatterulle. Man maae altsaa før fordre af Forpagteren end af Eiendomsherren. Den blotte Capitalist, som lever af Renter, maae man nu sætte blant de Fattiges Tal, men denne Tids Rige er egentlig de, som ved adskillig Handel pludselig har skrabt en stor Formue sammen, hvilke derfor og mere end andre ere forpligtede til at komme den offentlige Skat til Hielp. Directoriummet henvender sin Opmærksomhed, saa meget som mueligt paa alt, som kan sikkre den offentlige Rolighed. Da her opholder sig mange Engelændere under Navn af Americanere, saa er det bleven den Americanske Gesandt befalet, inden 5 Dage at give en Liste paa alle i Paris sig befindende Americanere. Alle andre tremmede Gesandtere er ligeledes anmodet om samme, da Regieringen vil vide Tallet paa alle sig her opholdende Fremmede. En liden Fransk Flode, krydser, ved Barbados, som borttager mange rigtladte Engelske Skibe. Paa Guadeloupe har vi 2000 Engelske Fanger. Paa denne Øe formeres vore Hielpemidler og Kræfter daglig, da derimod de Engelske Øer ere i en kritisk Forfatning. Vi haaber desaarsag, at det 3farvede Flag, snart skal vaje baade paa Grenada, Martiniqve og Jamaica. Vore Fregatter ere i Beredskab til at opfange en riig Convoy, som man alt længe har ventet fra Engeland. For at holde Vaabenværkstæderne, Kanonstøberierne, Smeddene, Staal=, Salpeter- og Krudtfabrikerne i Drift, har Directoriummet bekiendtgiort, at alle der sig befindende Arbeidere af første Reqvisition ere befriede for at gaae til Armeerne. Derimod er de offentlige Agenter, paa det eftertrykkeligste betydet, at anholde alle andre unge Folk til at reise til deres Pladser ved Armeerne. J Calais, er efter en nye befaling, al Communication med Engeland igien sperret. Adskillige Fremmede, som med et neutrak Skib ankom dertil fra Dover, er af Municipalitetet sadt i Arrest, indtil nyere befalinger desangaaende kan blive indhentet fra Paris. Da Regieringen har opdaget, at adskillige Misfornøiede og Tilhængere at Skrækkesystemmet, søger at ophidse og bringe Gemytterne i Bevægelse i Paris, saa har den besluttet at fordoble Garnisonen der. Det overdrevne Antal af Generaler ved Armeerne skal indskrænkes, saa skal og over Halvparten indgaae af de ved Stats=Bureauerne andsadte Commis, og de som derimod bliver i Tienesten skal da forsynes med bedre Løn.