JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Jmellem Mars og Jupiters Bane findes saa meget Rum, at endnu en Hovedplanet havde Plads deri. Man formodede en saadan; men kunde længe ikke finde den. Endelig opdagede Piazzi i Palermo i Aaret 1801 tilfældigviis en liden bevægelig Stierne, som ved videre at forfølges, viste sig som en Planet, der løb i dette Rum, og erholdt det Navn Ceres J de 6 derpaa følgende Aar bleve endnu 3 andre Planeter opdagede, en af Harding og to af Obers, som ligeledes høre dertil, og bleve kaldte Pallas, Juno og Vesta. Disse fire nye Planeter ere samtlig kun smaae, neppe saa store som Maanen, vise sig altsaa ogsaa kun som Stierner, af 7de eller 8de Størrelse, og ere derfor overhovedet kun lidet bekiendte. De afvige fra de øvrige Plancter især deri, at deres Bane bortfjerner sig længere fra Fladen af Jordens Bane, end ellers nogen anden Planet, hvorfor de, da de tildees gaae ud over Dyrekredsen, ere vanskelige at finde. Om en stor Planet engang har her bevæget sig, som er bleven sprængt i Stykker ved et vulkansk Udbrud, og derpaa varede ved i Løbet af forskiellige Brudstykker, Hvem kan sige noget afgjort derom, Umaeligt er det ikke, da vi ogsaa hos os kiende en Kraft, som naar den voxede tilstrækkelig til, formaaede at sprænge enhver Sol ud af hinanden; jeg mener Kraften af Vanddampene, som ogsaa ved vore Vulkaner er fortrinlig virksom. Disse smaae Plancters Frastand, fra Solen er ulige; men Mellemstanden udgjør nogle og 50 Millioner Mile. Til deres Omløb bruge de 3 1/2 til 4 1/2 Aar meere eller mindre. Paa denne Vei lide de især af Jupiter, som ved sin Jndflydelse virker paa dem paa en perturverende Maade. Jupiter er det største Himmellegeme i denne Familie, en Kiempe blandt sine Brødre, hvortil kun Saturn nærmer sig. Dens Giennemsnit udgiør 19556 Mile, og overgaaer Jordens Giennemsnit, 11,38 Gange. 1474 Kugler som Jorden kunne faae Plads i den; men fordi dens Masse ikke er meget tæt og kun bliver anslaget til 3 ( 1/2) af Jordens specifiske Vægt, saa veier den dog kun saa meget som 309 Jordkloder. Paa dens Overflade falder en Steen i den første Secund næsten 36 Fod. Fra Solen er den i Mellem Afstand 108 Millioner Mile borte, og dens Omløb varer 11 Aar og 314 Dage. Solen, seer den i Giennemsnit 5 1/2 eller i Fladerum 27 Gange mindre end vi, saa at Lysets Virkninger der, ogsaa maae være saa mange Gange svagere. Da den ligefuldt skinner saa klar, saa maae dens Overflade være meget godt skikket til at kaste Lyset, tilbage. At Kulden paa den er meget betydelig formedelst dens betydelige Bortfiernelse fra Solen, ville vi ikke troe. Det er tilforn allerede bemærket, at det herved vel ikke kommer saa meget an paa Solstraalernes Maade, som paa Legemernes Evne til at lade Varme opvække i sig. Saaledes kan Varmen paa Jupiter, ligesom paa de endnu med bortfjernede Planeter Saruen og Uranus, naar dens Organisation og Natur udkrævede det, blive ligesaa betydelig som paa Merkur. (Fortsættes)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Jndenlandske Efterretninger. Til Hans Majestæts Kongens Fødselsdag er bestemt at opføres: Romilda og Constance, italiensk Opera af Rost, oversat ved K. L. Rahbek og C. J. Bøye til Meyerbeers Musik. – En anden berømt Musik (C. M. Weders til Kinds Syngespil, der af Oehlenschlager er omarbeidet under Titelen: Jægerbruden) kan man formodentligen ogsaa snart vente at høre ved dette Stykkes Opførelse paa vort Theater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Den 21de f. M. døde i Bergen den i vor Literatur fordeelagtig bekiendte Skribent Jonas Rein, Sognepræst til Nykirkens Menighed. Han var født i Sturedalen paa Nordmøer, hvor hans Fader var Præst. Han deponerede 1777, og skrev allerede 1786, under sit Ophold ved Kiøbenhavns Universitet, et originalt Sørgespil: Hagen og Axel, der dog ikke giorde synderlig Lykke. Han var en stittig Medarbeidet af Ugebladet Samleren og Maanedsskriftet Minerva. Ogsaa til det norske Selskabs Samlinger, Hermoder, Qvartalskriftet For Sandhed, Charis &c., har han leveret poetiske Bidrag. Hans samlede Digte udkom i Kiøbenhavn i to Deele 1802. Heldigst var han i den beskrivende og Lære-Digteart.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Ved Viborg Lands Overret er en Godseier, for svigagtig Omgang med Vrag, inddrevet paa den ham tilhørende nordlige Deel af det forrige Baronie Ryssensteens Forstrand, dømt til at arbeide i Viborg, Tugthuus i 2 Aar. Peder Wodschov i Hiørring er for Qvaksalverie idømt en Mulct af 20 Rbd. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
En i Randers hiemmehørende Skipper har til Udbyhøi indbragt Vraget af en Jagt fra Horsens, som førtes af Skipper Jensen, og blev funden underStevnshoved hvor den laae for Anker. Masten var i Stormen gaaet overbord og Dækket derved brudt op Et af Aarhuus Byes Fartøier er forliist ved Strømstad i Sverrig, et andet strandet ved Frederikssund, og tvende ere hiemkomne med Havarie. Foruden en stor Deel mindre Søskader, erfares endnu følgende totale Skibbrud i det seneste Stormveir. Skibet Veranderung, Kapt. R. Rudebeck, bestemt fra Bahia til Hamborg, er aldeles forliist paa den jydske Kyst; Mandskabets Skjebne vides endnu ikke. Et Fartøi fra Husum, ført af Kapt. Ole Jensen, er total forlist ved Vesterhavet, hvorved hele Mandskabet og fem Mand, som vare sendte samme til Hielp fra Vesterhever, druknede. Skibene die Einigtet, Kapt. Lund, bestemt fra Nenkastle til Kiøbenhavn, Mercurius, Kapt. Berg, fra Aalborg til Schiedam, Fly, Kapt. J. Jnnes, og en Brig, fra Tønsberg tilhørende Hr. J. Jersey, ere ligeledes alle total forliste, og Mandskabet paa Mercurius, tillige blevet et Rov for Bølgerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Ved Büsum er ilanddreven en Bouteille med en Skrivelse fra Kapt. Kind, som med Skibet Catharing forliste paa Scharhorn, Brevet er dateret 1ste December og af dets Jndhold at dømme er det sandsynligt, at Kapitainen og hele Mandskabet er omkommen ved Forsøget at redde sig iland med Baaden. Han skriver, at han i de sidste 9 Dages Storm tre Gange havde været under den hollandske Kyst, uden at kunne faae Lods ombord; sine bedste Seil havde han derved mistet. Om Aftenen den 30te November havde han seet det helgolander For og næret bedste Haab om at komme ind ad Elden; men de igien opstandne Kastevinde og Mørket havde forhindret det. Under disse Omstændigheder anfaae han og Mandskabet sig, hvis Veiret ei snart blev bedre, for forlorne; han havde derfor strevet nærværende Brev, der kunde give Oplysning om hans sørgelige Skiebne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Ribe, den 18de December. Endnu spørger man daglig sørgelige Følger af Stormen den 1ste December. Langs Havkanten opdrivende Skibsvrag og Gods vidne om de mange Søemænd, der i denne have maattet lukke deres Øine. Til Sønderhoe og Fanøe ere flere af de Forulykkedes Liig opdrevne. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Her er man beskjeftiget med at istandsætte hvad de mægtige Elementer, Vind og Vand, have ødelagt. Klæder og Boehave, fra de Stæder hvor Vandet, trængte ind, sees endnu udsatte til Tørring naar Veiret tillader det; men desværre, flere Familier have haardt ved at istandsætte deres Huse, da Næringsløsheden i Byen er stor og bliver daglig større.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Man anseer de Omstændigheder, at Ribe ligger paa slesvigsk Grund, og er omringet af Land kræmmere, samt den Undersøgelse, som de til Byen ankommende Landboers Vogne ere underkastet, saa at Bonden heller søger andetsteds hen, end her underkaster sig den saa opholdende Visitation, for at være Aarsagen til den aftagende Handel og Nærings løshed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
J Statsvennen læses nu Dr. Høsts belovede Drøftelse af Dr. G. L. Badens Svar paa Spørgsmaalet: Ere vi berettigede at antage os Grækernes Sag, hvis Forfatter blandt andet viser, hvor tidet No. 48 af Tilskueren fortiener at kaldes et "Foster af et umaadeligt Studium af Philosophien" og dertil undrer sig over at B., der dog vist ikke umaadelig har studeret Philosophien," kan finde den saakaldte "jydske Spas" ei blot vittig, men uskyldig, og ønske endnu i sin Alder at have havt Deel deri, naar han mindedes Horatzes Advarsel, i det mindste at gjøre en Ende paa Spasen. Han ønsker derfor, at Man ogsaa kunde ansee Doktorens Ytttringer om den jydske Spøg for Spøg, hvorved hans Karakteer neppe vilde tabe; men da Alt vidner om, at der er hans ramme Alvor, saa drøfter Forf. hans Afhandling efter Fortieneste, visende, at Jngen har gjort ringeste Mine til at giøre Jndgreb i Kongens Magt til allene at føre Krig &c., ved at opbyde Krigsfolket eller deslige. J Henseende til Skribenterne, da bør de vel ikke forstyrre det fredelige og venskabelige Forhold mellem Regieringerne; men deels har Storherren ingen Gesandt i Danmark, deels dømmes der jo rundt om i Europa, i Bøger og Aviser, uden Tilbageholdenhed om Tyrkernes Færd, uden at Porten ændser det, saa at det vilde være den urimeligste Frynt at troe, den, noksom sysselsat, skulde bryde Freden med Danmark for et Nummer af Tilskueren!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
For nogen Tid siden indtraf den Ulykke i Eibye Mølle her ved Odense, at en Møllersvend tilsatte Livet paa en ynkelig Maade, da Stiernehiulet tog fat i hans Trøie, hvorved Hovedet og den ene Arm blev reent knuset. Tildragelsen var saameget sørgeligere da han efterlader sig Kone med 4 smaae Børn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
AVERTISSEMENTS. Dhrr. som have ladet sig tegne til Borgerballet paa Stagelse Postgaard den 2den Januar, ville behage at lade afhente Entree-Billetterne Tirsdagen den 1ste Januar 1822 hos Snedkermester Magnus paa Rosengaden. Dhrr. Borgere som endnu ønske at deeltage ville behageligst lade dem tegne sammesteds inden Tirsdagen den 1ste Januar 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Udi Møller Erich Johansen af Lundforlund, saavelsom Mads Andersen Sellerup af Seerdrup, deres Obbudsboer, vorder foretaget Skiftesamlinger paa mit Contoir i Slagelse førstkommende Mandag den 31de denne Maaned, fra om Eftermiddagen Kl. 2; hvilket herved til Underretning for Vedkommende bekiendtgjøres. Slagelse den 25de Decbr. 1821. Bre Mandagen den 7de Januari 1822 om Formiddagen Kl. 10, vorder i forrige Parcel Carlsgaards Skov ved Slagelse, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Træer paa Roden, hvoraf største Deelen indeholder Gavngjøring. De Lysthavende ville behage at møde ved det saakaldte Antvorskov Fabrikhuus. Slagelse den 17de December 182. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Arvefæstegaarden Biernedegaard, under Sorøe Amt, en halv Miil fra Sorøe Bye, skyldsat for Hartkorn Ager og Eng 50 Tdr. 2 Skpr. Fdk. 2 Alb., hvoraf 15 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. er skattefrit, ialt indeholdende er Areal af 615 enhalv Tde. Land geometrisk Maal tilligemed dertil hørende 9 Huse med underlagte 27 Tdr. Land, bliver Fredagen den 18de Januar 1822, om Formiddagen Kl. 10 slet, ved Auction, som afholdes paa Biernedegaard, opraabt til Bortforpagtning i 12 paa hinanden følgende Aar, saaledes at Forpagtningen tiltrædes næstkommende 1ste Mai 1822, med mindre Vedkommende maatte ønske en tidligere Tid Gaardens Bygninger, der alle ere opførte for omtren30 Aar siden, og nu ere forsikkrede i Landets almindelige Brandkasse for 19,150 Rbdlr. Sølv, ere lærdeles vel indrettede, og kan tiene enhver Familie udenfor Bondestanden til Beboelse. Gaardens Jorder ere af en særdeles god Bonitet, og i den bedste Drivt. Dens lædvanlige Qvægbesætning har været 150 Kiør Forpagtnings-Conditionerne ere til Eftersyn hos Hr. Prokurator Kuhlmann i Kjøge, paa Giæstgivergaarden, Prindsen i Roeskilde, hos Hr. Overauditeur Gyldenfeld. i Sorøe og paa Giæstgivergaarden i Holbech, samt hos Undertegnede i Kiøbenhavn. L. Ring, Landsoverrets Prokurator. Frederichsberggade No. 15.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Tirsdagen den 29de Januari 1822 og følgende Dage hver Dags Formiddag Kl. 10 præcise, bliver ved een paa Biebnedegaarden ved Sorøe afholdt offentlig Auction, bortsolgt en Deel afgangne Proprietair Niels Peter Reer gaards Stervboe tilhørende Kreaturer, bestaaende af Hete, Qvæg, Faar, Sviin, Gjæs og Høns, saa og Vogne, Avls-, Meierie- og Smederedskaber, saavelsom Løsere og Effecter, nemlig: Sølv, Linned, Sengeklæder, Meubler og Træevare, Kiøkkentøi af Kobber, Messing, og Tin, Glas og Porcellain, m.v., hvorover trykte Cataloger 8 Dage forinden Auctionen, kunne erholdes paa Byefoged-Comptoirerne i Ringsted, Slagelse, Corsøer, Holbek og Sorøe. Sorøe den 26de December 1821. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Jfølge Forlig og Dom, samt derefter værksat Udlæg, bliver, efter Vedkommendes Begiæring den Peter Johansen tilhørende Arve fæstegaard, Faarebeksgaard kaldet udskiftet fra Aarsløv Bye, Sønderup Sogn, i Sorøe Birk, og som staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., opraabt til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 15de Januari 1822. 2den Gang Tirsdagen den 29de Januari. 3die Gang Tirsdagen den 12te Februari, hver Dags Formiddag Kl. 11, og bliver de tvende først Auctioner afholdt paa Tinghuset i Sorøe, men trediAuction paa selve Eiendommen. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Forvalterer ved Sorøe Academies nordre Godsdistrikt paa Tersløse gaarden, og paa Byefoged-Contoiret i Sorøe. Sorøe den 14de December 1821. H. H. Gyldenfeldt. Nye og gammel Kirstineberg Hovedgaarde med tilliggende Jorder og Tiender, beliggende omtrent en Fierdingver fra Nyekiøbings Kiøbsted paa Falster, agter Eieren ved offentlig Auction, som holdes paa Nye Kirstineberg den 22de Januarii 1822 Kl. 11 Formiddag, samlet og under eet at bortforpagtes paa 11 Aar fra 1ste Mai 1822. Conditionerne ere forinden til Eftersyn : i Kiøbenhavn i Gottersgaden No. 320 i Stuen, i Ringsted hos Hr. Postmester Thomsen, og paa Nye Kirstineberg hos Forvalter Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Gaarden som er beliggende paa Hjørnet af Torvet og St. Bendzgaden i Ringsted, saa kaldet: lille Vertshuus, med deri værende Brændeviinsværk paa 6 Tdr. 100 Pot ters Størrelse og andre Jndretninger, samt tilhørende Gaards og Haugeplads, kan erholdes tilkiøbs. De nærmere Vilkaar erfares paa selve Stædet, og bemærkes det, at Eiendommen strax kan tages i Besiddelse og at endeel Kiøbesummen kan forblive staaende i Gaarden. 200 Rbd. Sølv og 430 Rbd. 10 s. Sedler og Tegn af Holsteinborgs Overformynderies Umyndiges Midler kunde erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende i portofrie Breve henvender sig til undertegnede Overformyndere. Sterrede og Rude den 18de December 1821. Gude. Klüwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
En rolig Familie uden Børn ønsker sig en lille men anstændig Leilighed til næstkommende Flyttedag Man behager desangaaende at aflægge en Billet hos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Undertegnede, som har lært at sye alle Sorter Pynt og Skrædersyening i Kiøbenhavn, giver sig herved den Frihed at anbefale sig til Byens og Om- ognens Damer med deres Arbeide i at sye Pynt og Skrædersyning efter nyeste og moderneste Facon il billigste Priser. Man behager at henvende sig til Hr. Benjamin Jsaak paa Slagelse Nyetorv. Slagelse den 17de December 1821. Rachel Salomon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
En liden bruun og hvid Støverhun hund er bortløden fra Kammerjunker Holstein, som for dens Tilbageleverelse betaler en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og aaben. for vigtigste Nyeheder. Dagen. Redigeret af Pastor og Ridder Fastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg.) Tirsdagen den t. Januar 1822. No. - 19de Aar. Tirsdagen den t. Januar 1822. No. 1.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Nyeste Post-Efterretninger. Det nye Aar begynder med en Nyehed, som ikke er glædelig den: at det er vist at det bliver til Krig i Europa, thi nu har man en Efterretning fra Rusland, hvori der meldes, at den Russiske Regierings Manifest imod Porten, som forventes med Længsel, er vel endnu ikke udkommen; men at der imidlertid er upaatvivleligt, at det bliver til Krig; den almindelige Meening ligesom det almindelige Ønske erklærer sig i Rusland lydeligt derfor. Russerne betragte denne Krig som en hellig Krig, formedelst Ødelæggelsen af deres Troesforvandtes Kirker og ville fægte som Løver. – Den 3die December er der givet Ordre til at 12 Regimenter Kosakker skulle omdannes til Uhlaner. – Det Engelske Blad Coureren, som bestandig har vedligeholdt den Tone, at Freden ikke skulde blive forstyrret siger derimod nu, at Troen er almindelig i England at Rusland har besluttet sig til Krigen, og at blot de Hindringer, som andre Magter have lagt det i Veien ere Skyld i, at det ikke allerede har begyndt den, og dersom det har bevæget Persien til Krig saa maae man tilstaae, at det kunde ikke handle mere politisk. – Man veed, at Kongen af England vil selv aabne Parlamentets Session, hvortil store Faranstaltninger blive trufne; man har Grund til at formode, at denne Tale vil blive af et vigtigt politisk Jndhold. Kongens Broder Hertugen af Cambringe vil strax efter Nytaar begive sig til Berlin. Hvilken Jndflydelse de Begivenheder, som forestaae ville have paa Statspapiirerne og paa Speculationerne deri, vil Tiden lære; thi som der skrives fra Holland har den fleeraarige Fred de høie Renter og Vanskeligheden i at anbringe sine Capitaler med Fordeel i Handelen, lokket mangfoldige til at speculere i de offentlige Papirer; men der behøves blot et Slag af Politiken til, for at betage dem Lysten dertil og man er nu af den Meening i Holland, at dette Slag er ikke langt borte i Norden og Østen, og da vil man, endskiøndt for sildig raabe Ak! og Vee, over denne Handel Allerede ere mange ikke i det bedste Humeur derover, og det koster Møie at vedligeholde de forrige Noteringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Der meldes fra Wien under 16de December: at der mangle endnu der directe Jndberetninger fra den Østerrigske Jnternuntius i Constantinopel, fra et sildigere Datum end af den 27de November.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Fra de militæriske Gouverneurer i Semlin og Petervardein er den Efterretning, som var bleven udbredet i Belgrad og Sultanens Mord, bleven indberettet til Hof=Krigsraadet; men dog kun som et Rygte, men da man nu i 4 Dage ikke har modtaget nogen Giendrivelse deraf, saa tvivler man stedse mindre paa Sandheden af denne Begivenhed, er den sand, saa vil den unægtelig tilintetgjøre alle diplomatiske Beregninger. – Paa Børsen i Wien har været en stor Stilstand ifølge denne Uvished.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Mangelen paa Jndberetningen fra denne Gesandts Side lader formode at han er flygtet paa et Skib. Selv de Efterretninger, man havde i Wien fra Constantinopel af 27de November bebude en saare uroelig Tilstand i denne Hovedstad, thi der moldes: at Jldebrande vare i de sidste Uger forefaldne paa fleere Steder og at enkelte Personer af de ringere Klasser havde begaaet i den sidste Tid de voldsomste Udsvævelser; Personernes og Eiendommenes Sikkerhed staaer paa en meget svag Fod. Den Østerrigske og Engelske Minister havde indgivet meget eftertrykkelige Besværinger derover, og Portens Ministre havde lo vei at de ville anvende alt muligt for at standse disse Uordener. – Fra Odessa har man faaet nærmere Efterretninger fra Constantinopel, som naae til den 25de Novbr. og, som man fra Østerrigsk Side ikke synes at ville meddeele. Det hedder deri, at denne Hovedstad er en Skueplads for de skrækkeligste Uordener. Den 23de Novbr. havde de Østerrigske og Engelske Gesandtere, Grev Lützov, og Lord Strangford en Samtale med Reis Effendi og søgte at formaae ham til at understøtte Antagelen af det Russiske Ultimatum. Begge Gesandtere, havde derpaa selv Audience hos Storfultanen; men som man vilde vide var forgiæves. Sultanen skal have erklæret; at de Privilegier, som tilkomme den Græske Nation efter de gieldende Traktater, ikke kunne fornyes og at overhovedet den Russiske Monarks Fordringer kunne paa ingen Maade bevilges. Udryddelsen af de rebelliske Grækere er besluttet og de maae alle udslettes af Jorden. Da derpaa disse berømte Diplomater vendte tilbage til deres Boepæle under en talrig Ledsagelse af Janitscharer, saa bleve de, som det fortælles, i bøi Grad insulteret af de rasende Tyrker, og der blev heele Eftermiddagen skudt med Pistoler paa Lord Strang fords Hotel. Forgiæves hedder det videre havde Sultanen, opfordret Folket til at giøre en Ende paa disse Excesser; men Janitscharerne havde endog udstødt de skrækkeligste Forbandelsee mod Sultanen og hans Ministre, som allerede i tre Maaneder havde forgiæves lovet dem, at de maatte plyndre de frankiske Qvarteerer i Pera. Saavidt hedder det fra Odessa gaae vore nyeste Efterretninger, som med Courerer ere afsendte til St. Petersborg. – Et Engelsk Ministerialblad melder, at den Engelske Gesandt er meget vel tilfreds med den nye Reis-Effendi; men Udsigterne ere ikke meget fredelige og man betragter i Constantinopel Krigen som nær forestaaende. – Efterretninger fra Persien skulde ikke lyde meget trøstelige for Porten. Bagdad skal vel endnu ikke være taget; men kan ikke holde sig længere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
– J Jasse ere den 1ste December ankomne fleere Tyrkiske Anførere, som melde, at Porten har afslaget alle Ruslands Fordringer. De meente, at Porten desuden burde erobre Krim. Overalt blive i Fyrstendømmerne de christelige Kirker ødelagte, Kirkekarrene blive røvede. Asiaterne bære Kirkeklæderne, omkring paa Gaderne i Jassy, som Seierstegn; Nonnerne og Præsterne bleve mishandlede og solgte og Henrettelser forefalde dagligen. – Man siger, at der nu skal være fuldt Oprør i Servien og at Anførerne: for Jnsurrectionen have forkyndet Landets Befrielse, i en lang Proclamation. – Paschaerne af Scutari og Bosnien have vægret sig ved at lyde Sultanens Ordre. Capudan Pascha er bleven affat i Constantinopel. Den Græske Fyrste Callimachi er ikke allene bleven henrettet; men hans Huus er ogsaa bleven sløifet, og Sultanen har forbudt, at et andet maae bygges i dets Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
(Efterretningerne fra Grækenland skulle meddeles næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Den Efterretning, som var fortalt i det sidste Blad, at Kongen af Spanien havde forlangt Østerrigs Hielp er nu bleven officiel erklæret forat være ugrundet; men høist forvirret og sørgelig erden indvortes Tilstand i Spanien, endskiøndt det endnu ikke er kommen til nogen Catastrophe. Den Franske Moniteur vedbliver at skildre Tilstanden, i Spanien som at være i høi Grad uroelig, og taler selv og Anstalter til at befæste det Kongelige Slot. Hs. Majestæt og den Kongelige Familie have dog den 9de September spadseret i Prado.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Alle vare i Hoforagt og de Kongelige Eqvipager udmærkede sig ved Elegance og Pragt.