Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-19
Man maae nu og høre fransk Beretning herom, som haves til 3die Julii, da Barrere i National-Conventen, afgav følgende Beretning. Seiren farer sort, at vise sig Friehedens Sag troe. Vest=Flandern og ganske Bel gjen er en Skueplads for vor Triumph. Departement Velfærds=Udskuddet afvigte Nat i Færd med at forfatte Jemappe er igjen erobret for Republiquen. Just var Liste over de Coaliseredes Døde, da 2 Courierer medbragte nye Seirs=Beretninger fra Sambre og Schelde. Siden den 2den Prairial (21de Mai ) indtil 9de Messidor, (27de Junii, har Fienden forliist ved Sambre 31,600 er bleven nødt at forlade sine Værker for Bouchain, Mand og i Vest= og Søe=Flandern ligesaa mange, og er besat af vore Tropper. Mons har aabnet os sine samt Posterne Cateau, Orchies og St. Amand. Brugge Porte. Allevegne raabe Jndvaanerne, Republiqven leve Den fiendtlige Leir ved Roeux er i samme Tid indtager og Fienden trængt tilbage til Brussel. General Jacob indsluttede og paa samme Tid Landrecy, og han skriver, at han snart skal blive færdig med denne Plads, dersom ei en fiendtlig Overmagt fra Qvesnoy skulde giøre ham Hinder. Ostende, som forener Land og Hav, hvorbliqven, hvor det stolte London har havt Magazin og igiennem Engeland har udbredet sin Gift over RepuArsenal for Coalitionens Satelliter og hvorfra Hertugen, af Yorch er indrykket i Stæder underkiøbte med Pitts Guld, den er falden og London deeler Skrækken med sine Drabantere. Ved Jndmarschen canoneredes fra i Havnen værende Skibe paa Republikanerne, dog ud at disse mistede en Mand. Fienden efterlod, som har ei fik Tid at medtage, Kanoner, Magaziner og Munitioner. Mange af deres Skibe kunde formedelst Modvind ei slippe ud, hvilke tildeels brændtes tildeels maatte efterlades. Kanonerne vare fornaglede. Le nu Underhusets Tallere foreslaae Takke=Adresser til Kon Georg. Dog det er ikke nok. Velfærds=Udskuddet he Møie med at følge de seirende Armeers Fremgang. har befalet, at man ikke skulle lade Fienden nogen T. til at sætte sig, og Eders befaling er opfyldt. Me Mons har vi tillige faaet Ath og med Dornich Schel i vor Magt. Qvesnoy, Valenciennes, Conde og Ladrecy ere indsluttede af os og afskaarne al Comunication med Fiendens Armeer. J Valenciennes er at udbrudt en Art af Jnsurrection mod den fiendtlige Garnison. Velfærds=Udskuddet er af den Meening, at Republikens Genius paa en skrækkelig Maade maa udvidFrankrigs Grændselinier. Den franske Friehed ma forskaffes Respect. Det er denne Gang ikke en Dumoriez, som commanderer de seirende Armeer, for Eftertiden skal ingen frig Rettrade finde Sted, eller Despternes Satelliter undgaae den fornærmende Republikners Hevn. Disse Slaver maae give sig inden 24 T. mer eller vælge Døden, det er Nationens Villie. De tænke vi ikke, at alt er endet med disse Seire, Nei, kæmpe i Dag med Mod i Morgen ville vi med Dr. stighed angribe. Vore Fiender skielve. Dette Feldtoaabner Graven for Tyrannerne, lad os føre en Ødelægelses Krig, og den seirende Friehed skal svæve over de forløste Verden. Barrere spottede med den Opstanen Masse mod Frankrig, hvortil man har forgieves op fordret i Wien, Madrid, London, Turin. Slig Proclamationer har været Røster i Ørken. Man for bigaaer flere overmodige og haanende Udtryk hvormed han udlod sig mod de Allierede, og som kuns tiener til at forbittre Nationerne mod den franske Regiering Conventen decreterede: 1) Nord= saavelsom Sambr. og Maas=Armeerne vedblive at giøre sig fortiente, Fædrenelandet. 2) Samtlige de Coaliseredes Troppe i Landrecy, Qvesnoy, Valenciennes og Conde skal ik tilstaaes anden Capitulation end 24 Timers Betæn ning til at give sig paa Diserection eller springe op Klingen. 3) En Fest skal holdes til Ære for Republikens Seire. Courerer skal sendes hermed til alle Af meer.