Københavns Adresseavis, 1792-07-24
Slutningen af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdnings Selskab udsætter for Aarene 1792 og 1793. (See Nr. 161.) 53. For den Borger, som fra en af de danske Kiøbstæder uden for Kiøbenhavn inden Udgangen af Aarene 1792 og 1793, tilsender Selskabet den beste Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Øl=Sorter, bryggede hos ham selv at Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Øl maa og være brygget, for offentligen at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guld=Medaille. For den næste i Godhedog Mængde, Selskabets tredie Guld=Medaille. For den derefter, den første Sølv=Medaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Gjer. Malt=Spiren maae ei heller være anvendt ved Øllet hverken ved Maltet, da det derfra bor renses, ei heller derefter for at give det en brun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid. med hinanden. Mængderne som kan brygges bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at giøre, og udsættes Premierne for flere Aar Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de meerkede, velkorkede, eller med Staaltraad forsynede og nummererede Flasker, som desuden geleides af Attesterne, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hiemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllerne ere afde sterkeste Sorter, er bekiendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. I Anmeldelsen maae tillige tilføres, og ved Attester bevises om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. Fordem som ellers maatte have Lyst at lære Bryggerkunsten fra Grunden af og blandt andet indsee Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Maltgiøren som ved Brygning anmerkes, at et Skrift under Titel: Thee Theor and Practice of Brewing by Michael Combrune, Brever, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Octav, forhen anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føie kan sætte høieste Priis paa Hr. Bergraad F. V. Henn har og især betient sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsatzen zu brauen, 1ster Th. 8vo, som faaes paa vore Boglader. 54. For det beste Jnstrument med Beskrivning og Anvendelse, hvorved ethvers Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Det vigtigste som hidtil i denne Materie er gjort, kan Forfatterne finde i de svenske Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770; ligesom in den Braunschw. Anz. v. J. 1761, og in Leipz. Samml. 1761. Denne Premie æskes til October Maaneds Udgang 1792 og 1793. 55. Da det er bekiendt, at Holland for Handelens Skyld paa Ostindien aarligen giør anseelige Leverancer til Dannemark og Norge af Jenever=Brændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaavel som fremmede maae kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde; saa udsætter Selskabet. For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Couleur liig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i Aarene 1792 og 1793. fremsendes til Selskabet, sin tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den næst beste Sort, ikke ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets første Sølv Medaille eller 200 Rdlr. Med Prøverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destileret her i Rigerne og af danske eller norske Produkteer. 56. For beste Sødmelks=Oste gjorte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet, paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgiøre, at Resten svarer til Prøven. Med Tyboe Oste kan man dog ikke samæske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede føde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukonstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af sød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løve, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvori Kreaturene haver gaaet, og Konsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan giøre det umueligt at giøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man giør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører herhen. Mangler Løven noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det Hele standse m.v. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Ost Perse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Holland bruger, ikke andet Middel til de mange Tusinde Oste det giør, skiønt Engeland giør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved Omstændighederne, som ikke vil glemmes: at anvende Melken til samme Øieblik den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af sin Ost imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiere den i Stykker, ælte den derpaa til meere Melk en Valle løber fra den og forme den paa nye, men derhos ved hele Arbeidet at lagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det Høieste, da Melken ikke holder sig vedbørligen varm længere. Jogulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkomnere en den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i denne Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanakken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost=Persen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Sekretariat. 57. I de Havne i Rigerne, hvor Slagterier og Kiød saltning foretages, kunde Seener, Been, Knogler m.v. paa en fordeelagtig Maade nyttes til Suppe= eller de saa kaldede Bouillon=Kager, og en Deel Kiød dertil anvendes endog med Fordeel. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den største Mængde af Suppekager, ei mindre end 500 Pund, den første Sølv=Medaille, og for den neste Mængde, et mindre end 25 Pund, den anden Sølv Medaille. Med Attesterne maae det bevises, at Kagerne ere tilberedte i en Havn, eller Kiøbsted, hvorstore Slagterier foretages, og Prøver inden 31 December 1792 og 1793 indsendes til Selskabet, som underrettes om Prisen for hvert Pund. 58. For den Bonde=Familie, som beviser at have ved deres Drengebørn spundet i største Mængde Linned eller Ulden, udsætter Selskabet for hvert geistligt Stift i Dannemark følgende Premier, For den største Mængde, 12 Rdlr. For den næst største, 10 Rdlr. For den dernæst, 8 Rdlr. og for den derefter, 6 Rdlr. En Prøve af hvert Spind, ei mindre end 1/4 Pund, følger med Anmeldelsen. Disse Premier kan ikke æskes af nogen, med mindre det bevises ved paalidelige Attester, at Drengene haver spundet i 2 Aar, hvorfore deri maae anføres Drengenes Alder, i hvad Maaned og Aar de har begyndt at lære at spinde, da de som tidligst have lært det, vil, naar Omstændighederne for Resten ere lige, have Fortrin til Premie. Ved Bedømmelsen af Spindet vil det blive paaseet, om det er for Fabriker eller andre uden for Huset, som forfærdiger uldne og linnede Tøier. Ulden Spind i lige Mængde, spunden paa Skotterokke, gives Fortrin frem for det paa de sædvanlige Rokke. Skulde Forældre, som have mange Drengebørn, vise en eller anden besynderlig Flid for deres Børn til Befordring af Hensigten med disse Premier, vil Premierne vorde forhøiede, eller desuden tillagt Medailler. Disse Premier askes inden hvert Aars Udgang. 59. Da man har merket, at Spinderier, tienlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier, kunde komme ret i Gang, saa udsættes følgende Premier, for alle smaae Kiøbstæder, For den Kiøbmand, eller anden, i Kiøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger de største Spinderier, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1793 og 1794. For den største Mængde, ikke mindre end 4000 Pund, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 300 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden den 1ste Decemb. 1793 og 1794. J samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekiendtgiørelse, at Fiinheden og Godheden af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maatte følge Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slags Spind, finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kiøn og Alder denne regnet til Ungdom under 13 Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdommen derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kiøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper, 2 Alne danske i Vide, og Stykket, eller Strengen bestaae af 10 Knek, hvert Knek til 40 Traade: uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Man veed, at skiønt Skotterokke=Garn er meest fordeelagtigt for den at spinde, som forstaaer Konsten vel, da et meget større Arbeid giøres i en kortere Tid end ved andre Rokke; saa dog, da Manufakturene har mindst Mangel paa Skotterokke Spind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, ei heller om Spindet er af kommet eller kardet Uld. 60. a. For de tvende Stiftelser, det almindelige Hospital og St. Nikolai Fattiges Skole, udsætter Selskabet. efterskrevne Premier: For beste og fineste Linned=Spind i største Mængde, 20 Rdlr. For næst beste og fineste i næststørste Mængde, 15 Rdlr. Og endelig for det nest derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelseviis saaledes, at en Stiftelse ei vinder meere end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf allene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at merke, at det Spind, som Selskabet belønner, maae altsammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priis=Arbeidet, ikke mindre end 1 Pund, maae være indleveret inden sidste December 1792, og 1793, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant Priis=Spind der i det Aar, i hvilket Æskningen indsendes, er forfærdiget, enten af een og samme Haand eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger. b. Videre udsætter Selskabet for de her i Kiøbenhavn anlagde Frie=Skoler følgende Premier, der ligeledes skal vindes skoleviis, nemlig: En Premie paa 20 Rdlr. for det beste og fineste Linned=Spind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for det næst beste og fineste, ligeledes Linned=Spind, i næst største Mængde. En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uld=Spind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig: En Premie paa 5 Rdlr. for næst beste, ligeledes Uldspind, i næst største Mængde. Fierdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og komme det Barn til gode, der har forfærdiget det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeles til de beste og dueligste Spinder skeer eller Spindere i samme Skole, i Forhold til deres udviste Flid og Konst, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspekteurer. Prøver af ethvert Priis Spind, i det mindste af 1 Pund Garn, maae forevises, intet Spind indsendes ringere end til 3 Strenge, og paa lidelige Attester maae medfølge, som bevidner, at den hele Mængde af samme Spind er af lige Godhed, da ellers det indsendte ei tages i Betragtning. Den Skole, der vinder en Premie for et Slags Spind, være sig enten ulden eller linned, skal derfor ikke udelukkes fra at kunne tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet har erfaret, at nogle af de indsendte Prøve=Spind haver været spundne til en større Fiinhed end Hørren har været heglet, hvorved Spindet har tabt i sin Styrke, saa agter Selskabet derfor for Fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Attest følger derved, at Spindet ei er udbragt høiere end i Forhold til Hørrens Finhed. Fremdeles udsætter Selskabet: c. Forden iblandt Læremødrene i samtlige forhen anførte Skoler, og Stiftelser, som ved Prøver, indsendte til Selskabet, beviisliggiør at have oplært efter Premiens Bekiendtgiørelse, den største Mængde af Børn i den hende anbetroede Skole til den største Fuldkommenhed i Spinderiet. For den største Mængde, Selskabets første Sølv=Medaille. For den næst største Mængde, dets anden Sølv=Medaille. d. Til videre Opmuntring for fiint Spind vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linned Spind, ei under 12 Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æsker Premie kun imellem sig selv, bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priis=Spindet maae være indleveret inden December Maaneds Udgang dette og tilkommende Aar. 61. Det er bekiendt, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland, haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordele og tilveiebragt sig megen Berømmelse ved deres flittige Strømpe=Strikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provindser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange VinterAftener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsætter Selskabet fremdeles følgende Premier for linnede Strømpers Strikning, nemlig: a. For den Huusfader eller Huusmoder blandt Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie=Listes Bekiendtgiørelse. beviisligen forarbeider de beste og fleste linnede MandsStrømper, finere end nu sædvanlige og af tre- eller fireløben Strømpe=Traad alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end eet Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For næst beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. For næste Sort, ligeledes 6 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer=Strømper, paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af tre eller fireløben Strømpe-Traad, alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end eet Dosin, 8 Rdlr. For næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For næste Sort derpaa, 4 Rdlr. For næste derefter, 2 Rdlr. For beste Børne=Strømper, af forskiellige Størrelser, finere end nu sædvanligen og af tre eller fireløben Strømpe=Traad, alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end 1 Dosin, 6 Rdlr. For næst beste Sort, 4 Rdlr. For næst paa følgende, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere, kan æske Premie for samme Mængder som Bønder. Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig: 2 Dosin eller 24 Par. Premierne udsættes særskilt: 1.) For NørreJylland. 2.) For Sønder Jylland eller det Slesvigske. 3) For Sielland og Fyen under eet. Til enhver Cirkel regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling. Jnden December Maaneds Udgang 1792. og 1793 maatte Æskningerne være indløbne. Med samme maae følge et par Strømper franko af det Slags, som Premie æskes for, og troværdige Attester af Stedets Præst og Egnens Strømpe=Handler, eller andre bekiendte Kyndige i Mangel af dem, som gotgiøre, at den Mængde, hvorfor Premie fordres, virkeligen var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af een Familie eller eet Huus; at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige; at Arbeidet er gjort i Aften Timer eller paa anden beleilig Tid. uden at være Agerdyrkningen til Hinder, uden hvilke Omstændigheders ningtige Anførsel Attesterne ikke vil komme i nogen Betragtning. b. Dersom nogen Proprietær eller anden anseelig Person paa Landet maatte vise sig saa ædelmodig, at see Selskabets Hensigter heri opfyldte, enten ved gode Raad eller anden berømmelig Omgang med deres Underhavende til Befordring af denne Flid, saa vil Selskabet giøre sig en merkelig Fornøielse af at belønne saadant med Medailler efter enhvers Fortieneste, naar det derom underrettes. c. Samme tilsiger Selskabet og den eller de Kiøbmænd i Kiøbstæderne, som paa en merkelig Maade giør det let for Almuen, at den til beleilige Tider i smaae Mængder og for billige Priser, kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs (indenlandsk, især naar den er god, eller fremmed) som man til de fine Strømper finder at være fornøden. 62. Da det er bekiendt, at der forbruges store Summer for fremmede Farver til Bondens uldne Klæder og Vadmel, som kunde besvares til Fordeel for Landet, endog kun ved at betiene sig af den af Naturen farvede Uld; saa udsættes for Dannemark og Norge følgende Premier: For den, som forfærdiger, eller lader forfærdige, det meste og beste uldne Tøi til Bønderklæder, Vadmel eller andet af sort, bruun og graae Uld, eller af disse zirligen blandede med hvid Uld. For den største Mængde, ikke mindre end 150 Alen, Selskabets første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ei mindre end 80 Alen, dets anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 50 Alen, 5 Rdlr. Det maae bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa mange som de angives, at de ligner Prøven, som bliver indsendt, og at de ere forfærdigede i den ommelte Hensigt. Premierne æskes inden sidste December 1793 og 1794. 63. Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saakaldte Ryslæders eller Jugters Tilberedning kanskee hos os, og især i Norge, ligesaavel som i Rusland, da det fornemste af Konsten bestaaer i Birke Oliens Anvendelse, saa udsætter det følgende Premier: For den, som i Norge tilbereder det meste og beste saa kaldte Ryslæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseende til Lugten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Premien æskes ved Prøvers og Attesters Jndsendelse inden October Maaneds Udgang 1793 og 1794. Naar Fabrikationen er skeet fabrikmæssig i en Kiøbsted, gives disse Jugter, Fortrin frem for de, som maatte være fabrikerede paa Landet, naar saavel den fabrikerede Mængde som Godheden er den samme. 64. Da Stole=Betræk af Heste=Haar har fundet Smag, her i Rigerne, og ere baade smukke og stærke, synes ikke vanskelige at væve, men ere hidindtil indførte fra fremmede Stæder; saa, for at forhindre, eller i det mindste formindskee, Jndførselen af andre Slags Betræk, udsætter Selskabet. sin første Sølv Medaille eller 20 Rd. for den største Mængde Stole=Betræk af Heste=Haar, beviisligen forfærdiget her i Rigerne, hvilken Premie Selskabet dog efter Mængden og Qualiteten af Varene efter Omstændighederne vil forhøie. Premien æskes inden Aarets Udgang 1793 og 1794. 65 For beste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern af lige Godhed med det Solinske, udsætter Selskabet sin anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. De indsendte Prøver maae være af følgende Dimensioner: a. 1 1/2 Tomme breed, 3/4 Tomme tyk. b. 1/2 Tomme breed, 1/2 Tomme tyk. c. 1/2 Tomme bred, 3 Linier tyk. d. Valse=Staal, 3 Tomme breed, 1 Tomme tyk. e Stempel Staal, 2 a 2 1/2 Tomme i Fiirkant. Alle Sortementerne maae kunne lade sig sveise, saavel til hinanden indbyrdes som til Jern. Jngen Blærer, maae vise sig under Sveisheden. E heller maae de have bløde Grader. Staalet maae og kunne udholde, at Meisler, deraf forfærdigede til 1 1/2 Tommes Brede, kan hugge Be stød eller Arm=File. Af Fiederstaal, lig med det Solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne imodtage Prøver. Æskningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1792 og 66, det er bekiendt, at Bogen indeholder en Deel Olie. Af denne Olie ere indkomne til Selskabet adskillige gode Prøver. Det udsætter derfor følgende Premier, For Olies Ud presning af Bog, saaledes at den enten til Mad eller til Lampe er brugelig. For den største Mængde, ei mindre end 50 Potter, 10 Rdlr. For den næste Mængde, ei mindre end 25 Potter, 5 Rdlr. For den ringeste Mængde, ei mindre end 10 Potter, 3 Rdlr. Beviislige og forseglede Prøver maatte indsendes ved Udgangen af Aarene 1792 og 1793; hvorved tillige maatte nævnes de Priser, for hvilke Potten kunde sælges. En Efterretning om denne Olies Tilberedning findes i Conserensraad Fleischers Afhandling om Skovvæsenet, dens 7 Capitel. 67. Huusblas bruges udi Rigerne i temmelig Mængde, og som bekiendt især af Viinhandlere til at klare deres Vine, med. Ligesom man bliver mere og mere Liebhabere af de beste Øl Sorter, vil den og til deres des hastigere Klaring med Tiden endnu meere blive nødvendig. Selskabet udsætter derfor fremdeles for dens Forfærdigelse hos os følgende Premier: For den fineste, hvideste og beste Prøve af Huusblas, forfærdiget af Torske eller andre beqvemme Fiske Blærer (men Fiske Blærer allene) ved noget Fiskerie enten i Norge eller paa Jsland. For den største Mængde, ikke mindre end 4 Pund, 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 2 Pund, 10 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge for sig, ligesom desuden for Jsland. Der udsættes saa høi en Premig for saa liden en Mængde, fordi Selskabet ved Begyndelsen af denne Flid seer meere paa Varenes Egenskab end paa deres Mængde. Beredningen af Huusblas kan ikke have store Vanskeligheder, naar man først ved, at Luftblærene i Fiske skene ere de Materialier, hvoraf den forfærdiges. J Rusland tilberedes den af Luftblæren i Fisken Hansen (Accipenser Huso og i flere Fiske, som henhører til Størens Slægt. Denne Luftblære ligger paa langs op til Fiskens Ryg; den er forbunden og fæstet til Rygseenen, og har Fiauren af en afrundet Kegle, hvis brede Ende ligger imod Fiskens Hoved, og den smale imod dens Hale. Efterat Fiskens Bug er aabnet, og de øvrige Jndvolde ere udtagne, maae man med Magt rive Blæren løs fra Rygseenen. Blodet og anden Ureenlighed afvaskes. Man skiær dem op efter Længden, og aftager den yderste Hud eller Hinde, som er fortagtig paa den Sideder har lagt imod Jndvoldene og gaaer let af. Den Deel af Hinden, som vender imod Ryggen, er hvidere, men er tillige vanskeligere at aftage, og gaaer lettere i Stykker. Af den saaledes behandlede Luftblære beredes Huusblas under tvende Former. Blæren lægges, imellem reene og vaade Klæder, saalænge i Solen, indtil den bliver saa blød, at den ganske let lader sig sammenrolle til en rund Stang, hvilken enten sammenbindes med begge Ender, eller undertiden formes med en Bugt i Midten, saa at den erholder Dannelsen af et Hierte. Derefter giennemstikkes begge Enderne med en Snor, paa hvilken flere saadanne Huusblas=Stænger ophænges for at seftørres, hvilken Tørring paa ingen Maade maae skee i Solen, da Huusblasen ellers springer. Den paa for beskrevne Maade behandlede Blære kan man og lægge i et reent vaadt Klæde, og ælte den tilsammen med Hænderne, indtil den bliver blødagtig som en Deig, da den foldes over hinanden og lægges sammen som Papiir og kaldes Bog Huus blas. Disse Kager giennemstirkes med en Snor, og ophenges til Tørring i Skygge. Premien æskes til Udgangen af Aarene 1793 og 1794. 68. Da Kalk er en mundværlig Artikel ved gode Steenhuses Bygning, saa udsætter Selskabet følgende Premier for Kalkbrænding af Muuslingskaller i Island; Den Bønde, eller anden, som beviser, ved Tørv eller Svartebrand at have brændt den største Mængde Kalk af Muslingskaller, giver Selskabet en Premie af 20 Rdlr. For den næste Mængde 15 Rdlr., og for den derefter 10 Rdlr. De Æskninger, som indsendes efter December Maaneds Udgang i et Aar, bliver ikke bedømt førend i det følgende Aar. Æskningerne smaae indkomme inden Udgangen af Aarene 1793 og 1794. 69. For enhver, som i Island opdager Kalksteen, paa Steder, hvorfra den lettelig kan føres og blive Jndbyggerne til Nytte ved deres Steenhuses Opsættelse, udlover Selskabet sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Anmeldelserne derom til Selskabet, maae være geleidede med omstændelige Attester og Opdagelsens Rigtighed, og de derved anførte locale Omstændigheders Sandhed. De maatte indkomme inden Udgangen af Aarene 1793 og 1794. Af Kalkstenene maae medfølge Prøve. Til Efterretning for de Søgende anføres, at Kalksteens Kiendemmerker ere, at den brusser med Skedevand, og naar den er brændt i Jlden, drager Vand til sig, hvoraf den hedes og derefter opløser sig til et Støv i Luften. 70. At Sælhundenes Mængde omkring de danske Strandbredde, især imellem Øerne, er Fiskeriet til merkelig Afbræk, er noksom bekiendt, ligesom at deres virksomste Ødelæggelse kunde blive Fiskerierne og de Fiskende til betydelig Fordeel. For derfor, saavidt Selskabet mueligt, at befordre dette sidste, udsættes følgende Premier: a. For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab, beviisliggiør for Selskabet, paa en eller anden Maade med Garn, Harpuner eller andre Jnstrumenter, at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde, enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen omVinteren, at regne fra denne Premie=Listes Bekiendtgiørelse til midt i December 1792 og 1793, udsætter Selskabet søl gende Premier, For et Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Sælhunde, eller 100 smaae og unge Dito, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 store eller 70 smaae, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 25 Stkr. store eller 40 smaae, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae med følge Premie=Æskningen, at den angivne Mangde er fanget af Vedkommende efter Premie Materiens Forskrift, og ikke af andre de Premie=Æskende overladt, for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver veed at benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falder af Sælhunden, deels ved at vinde den største Mængde Tran mueligt i Forhold til Sælhundenes Antal, Størrelse og Egenskab, til hvilken Ende enhver, som æsker bemelte Premier, desuden maae angive og beviisliggjøre, hvad Tran han haver vundet, eller hvor mange Skind han enten haver vel bevarede i Behold, eller afsatte, samt hvorledes og for hvilke Priser begge Deele ere solgte, hvortil desuden vil føles af hvad forskiellig Art Sælhundene ere, da nogle, skiønt deres Størrelse ere lige, giver ulige Mængde af Tran, paa hvilke samtlige Omstændigheder Selskabet vil see ved Premie=Tilkiendelsen. De Proprictairer, Forpagtere, Jagt= og Strand=Betiente, eller andre, som understøtter og bidrager til, at ovenmelte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortienester, eller ved Belønninger i Medailler, erklære sin Opmerksomhed. Disse Premier kan af een og samme Per som ikke vindes oftere end 3de Gange, og ingen, som eengang har vundet nogen af dem, maae indfinde sig til Samærkning, med mindre han har et høiere Antal Sælhunde at æske Premie for end det Antal var, hvorfor samme Person tilforn er bleven givet Premie. Æskningen med tilhørende Beviser og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende, indsendes til Selskabet til Midten af December Maaned 1792 og 1793 eller i det seneste inden samme Maaneds Udgang, b. Og da det er nyligen bleven Selskabet berettet, at ingen skulde have bedre Leilighed til Sælhundefangsten, end Fiskerne imellem Kiøbenhavn og Helsingøer, som bruger Hornsiske Garn, naar de derhos vilde tillegge sig et Sælhunde=Garn, bundet saaledes, at Sælhunden kunde faae sit Hoved vel igiennem Maskerne derpaa, men ikke Kroppen; saa tilføjer Selskabet. i Anledning heraf: At de Fiskere, som i dette og tilstundende, Aar 1792 og 1793 hermed giør de lykkeligste Prøver, vil Selskabet, foruden at de kan vinde bemeldte Premier forSælhundefangsten, i Forhold til deres bevidnede Flid med bemelte Garn, desuden belønne. Brugen af Sælhunde Garnet er bekiendt: Naar Hornfisk Garnet er udsat, haver man allene at ophænge dette Sælgarn imellem Pælene i Gie Tove eller Liner, og saasnart man merker Sælhunden, som ofte skal indfinde sig i Hornsiske Garnene, saa løsner man kun Linen, saa at Sælhundegarnet falder ned for Mundingen af Bund Garnet. Hunden søger derved strax sin Udflugt, og farer saa i Sælgarnet, bliver liggende der, som i en Sæk, og følgelig er til Priis. 71. For den Bonde paa Kiøbenhavns Amt, Fogderne undtagne, som efter denne Listes Bekiendtgiørelse udflytter sin Gaard til Udjordene længst fra den Bye, hvori han boede, og som efter den beste Plan inddeler, opdyrker og med største Vindskibelighed forbedrer sin fra alt Fælledskab indhegnede Jordlod, udsættes ligesom i forrige Aars Liste, en Premie af 100 Rdlr. Attesterne herom maatte indsendes inden 1ste November 1793 og 1794, og tydeligen bevidne Gaardens Størrelse samt de gjorte Forbedringers Vished og Betydelighed. Denne Premie udsættes af Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel von Plessen. 72. Da det overflødige Vand paa mange Steder i Færøe, giør største Skade især paa Engene, hvorved ei allene sammes naturlige Produkter forringes, men endog Faarene, som ere Landets Styrke og Rigdom, lider meget, ja tildeels af en saa kaldet Vattersot bortdøer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bod paa dette store Onde, allene ved at aflede Vandet ved tilstrækkelige Grøfter; saa udsættes følgende Premier, For den Odels= eller Kongsbonde i Færøe, som fra denne Listes Bekiendtgiørelse indtil Efterhøsten 1793 og 1794 graver de fleste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne og tienlige Afledning fra Agre, Enge eller Myrer. For den største Mængde, 30 Kroner. For den næste, 16 Kroner. For den næste, 12 Kroner. For den følgende, 8 Kroner. Og endelig for den næst følgende, 4 Kroner. Udi Attesterne, som maatte være nøiagtige og paalidelige og sendes med Høst=Skibene 1793 og 1794, ventes fuldstændig Efterretning ei allene om Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, samt om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar flere Lodsejere, hvis Navne og Antal i Attesterne tydeligen maae meldes, med forenede Kræfter arbeide herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og tilsammen en Premie, som da bliver at deele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet. Attesterne maae tillige forklare, at der ved slige Arbeider dog er sørget for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Mir kerne paa det ingen Vandmangel herved i Tiden skude foranlediges. Disse Premier udsættes af Hr. Konserentiraad Wilhelm August Hansen. 73. For den Bye i Aastrup Sogn, under Carlsfelts Gods paa Falster, hvis Rug=Sæd hidindtil merkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vikker (en Art meget skadelig og der i Landet mere og meere overhaandtagende Ukrud), og som herefter saaledes legger Vind paa at udrydde samme, deels ved at anskaffe sig reen Sæde Rug, deels ved at udluge dette Ukrud af Agrene, ifald det enten skulde have indsneget sig i Sædekornet, eller ligge forborgen i Giødningen eller Jorden, at der i den hele Byes Rugmark ikke findes nogen polsk Vikke, paa den Tid de blomstrer, nemlig i Julii Maaned 1792 og 1793, udsættes en Premie af 20 Rdlr. For at kunne nyde Deel i denne Premie, maatte hver Mand i Byen i det mindste have saaet 2 Tønder Rug. Premien æskes inden 1ste December 1792 og 1793. Denne Premie, hvilken Hr. Pastor Bjering i Mosebye paa Falster, som et Agtelses=Tegn af Selskabet haver erholdet, bliver her igien af ham udsat. 74. For den Gaard= eller Huusmand i Lister Provstie i Norge, som indeværende og tilkommende Aar avler, og til at kunne spindes, tilbereder den største Mængde Liin eller Hør, udsættes en Premie af 20 Rdlr. Prøver af Hørren, ikke mindre end 4 Pund, maae indsendes til Selskabet inden 31 December 1792 og 1793, og da Hørrens Godhed fornemmelig ved Premie=Tildømmelsen vil komme i Betragtning, saa maae den, som indsendes til Prøve, allene være vel brudt men ikke heglet; ligesom Premie Æskningen maae være geleidet af troeværdige Attester, der bevidner saavel Mængden af den avlede Hør, som Prøvens Overeensstemmelse med den øvrige Avl. Huusmænd kan samæske med den halve Deel mod Gaardmænd. Det er Hr. Provst Bugge til Øiestad, som udsætter denne Premie. 75. For at opmuntre Høravlen og Spindeskolers Anlæg i Vordingborg Amt, andre til Exempel og Efterfølgelse, udsættes fremdeles følgende Premier: a. For enhver af Øe bierregaards Bønder, der med Attester for Selskabet beviser, at have været en af de 4 første, som i Aarene 1792 og 1793. om Foraaret haver besaaet deres hele Brakmark med Hørfrøe, og siden efter Omstændighederne enten ladet den avlede Hør bringe til Hørmøllen i Kiøng for der at brages og skiettes, eller og solgt den paa Marken, udsættes en Premie af 25 Rdlr. b. Ligeledes udsættes 100 Rdlr. for enhver af de første 5 Læse og Spinde=Skoler, som i Aarene 1792 og 1793, og ligesaa i 1793 og 1794, vorder af nyt opbygt paa VordingborAmt, helst af Grundmuur eller og af Bindingsværk, dog med Vilkaar, at Skole=Bygningen bliver af den Størrelse, som Skolebygningen i Kiøng, naar der i den Bye, hvor Skolen anlægges, allerede er en kongelig Skole; men naar ingen kongelig Skole er der, da som Skolen i Ring. Deruden maae Bygningen være forsvarlig og varig, staae paa et beqvemt og tørt Sted, og Spindestuen være saa stor, at der, kan rummes 40 til 50 Spindersker. Indretningen maae saaledes i alle Henseender skee efter Øebierregaards Spinde skoler, hvorom Vedkommende vilde melde sig hos Hr. Vølker sammesteds, for at faae al fornøden Oplysning, og i sin Tid ved de sædvanlige fornødne Vidnesbyrd tillige erhverve hans Attest om, at Stolerne ere saaledes, som meldt, indrettede, samt at deri intet andet bliver spundet end Hør og Blaar, da Hørren er en af de vigtigste Vexter, som den siellandske Grund i nærværende Forfatning kan frembringe og Hørspinderierne bliver altid de nyttigste paa Landet. Disse Premieræskes inden 1ste December 1793 og 1794, og kan vindes af Præster, Bønder og hele Byer, eller af hvem, der er saa ædelmodig at bringe saa nyttig et Værk i Stand. C. Endelig udsættes for den af disse 5 Skoler, som først bliver færdig og med det fornødne Inventarium er forsynet, 50 Rdlr. aarlig i 10 Aar efter hverandre, hvilke bliver at anvende deels til Hielp til Skolemesterens og Spinde=Lærerskens Løn, deels til andre for Skolen fornødne Sager. Disse 50 Rdlr. kan æskes, naar det med Sognepræstens og bemeldte Hr. Vøelkers Attest bevises, at Skolen er færdig; at deri villigen haver indfundet sig 30 Pigebørn for at lære deres Christendom, Læsning, Skrivning og Spinden, samt at Spinderiet er begyndt og fortsættes paa samme Maade, som i Øebiergaards Spindeskoler. Alle disse Premier udloves af en oprigtig Fædernelandets Ven. 76. For de tvende Gaard= eller Huusmænd i Waarst Bye under revskabet Lindenborg i Jylland, som, efter Bekiendtgiørelsen af dette, først beviser at have sat 30 Favne enkelte Steengierder med Jndvold, og plantet 100 Stykker Piile, der befindes at være i god Grøde, udloves til hver især en Premie af 5 Rdlr. som æskes inden Udgangen af Aaret 1792. Denne Premie udsættes af Hr. Kiøbmand Jens Hansen, Lund i Aalborg. 77. For den Bonde eller Bonde Bye i Assens og Hindsgauld Amter, som foreviser Selskabet Prøver af velbrændte Muurstene fra et nyt anlagt Landsbye=Teglbrænderie, hvis Jndretning svarer til den af Hr. Provst Dyssel i hans bekiendte Afhandling foreskrevne Omgangsmaade, udsættes en Premie af 10 Rdlr. Prøver med Attesterne af kyndige Mænd, som ere paategnede af Stedets Præst og Øvrighed, indsendes inden December Maaneds Udgang 1792 og 1793. Det er Hr. Kammerjunker og Laddsdommer de Cederfeld, Simonsen, til Erholm og Søndergaard, som udsætter denne Premie, 78. For den fattige Bonde i Akranæsse Reppudi Borgefiords Syssel i Island, som der haver de fleste levende Børn, og best haver sørget for disse og sit heele Huus i Dyrtiden, 1784 og 1785, samt best rygtet sin Jord, og tillige rigtigen svaret alle Afgifter og Paabudde til alle Vedkommende udloves en Premie af 12 Rdlr. Med Æskningen maatte til Selskabet inden December Maaneds Udgang 1792. 1793 indsendes troeværdige og bestemte Attester, forsynede med Hr. Amtmand Stephensens og Sognepræstens Paategning. Denne Premie, som Hr. Amtmand Stephensen har af vundet Selskabet fra Kaalrødders Avl, bliver paa ovenmeldte Maade af ham igien udsat.