JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
J disse Dage kom endnu 1500 Mand asiatisk Cavallerie herigiennem, bestaaende af det skiønneste Mandskab. Den hele Magt, der drager sig sammen, bliver over 250000 Mand, og Seraskieren, der skal commandere dem, laver sig til at tage herfra. Vort ridende Artillerie har befaling at bryde op inden 14 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Wien, den 7de April. Fra den tyrkiske Grændse skrives, at de Franske have mistet en stor Støtte i det tyrkiske Ministerium ved den hidtilværende Reis Effendis Død. Vor Armee i Jtalien forstærkes bestandig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Jtaliensk Grændse, den 31te Martii. Fra Frankerig kommer daglig nye Tropper til Jtalien. Republikanerne ruste sig til et stort Tog til Lands og Vands. Den hele Rustning, som fortsættes i Toulon, Genua, Spezzia, og Civitavechia, skal staae under General Baragney d'Hilliers, under hvem Massena skal commandere Landgangstropperne. Alting holdes meget hemmelig; men man troer, denne Magt enten er bestemt mod Portugal, eller mod Neapel og Sicilien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Schweits, den 6te April. De Geistlige i de smaa Cantons ivre særdeles mod den ny Constitution, fordi de frygte for, at Religionen derved vil faae et Stød. Derimod bliver i Basel Democraternes Begierlighed efter at foreenes med Frankerig stedse med lydelig, ogsaa ere Stæderne Biel og Benneken alt foreenede med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Frankfurt, den 10de April. Ved den nu i Rastadt skeete Antagelse af Sæcularisationsbasen, ere vi nu rykkede betydelig nærmere til den Tidspunkt, da Tydskland skal erfare sin tilkommende Forfatning, og man venter derfor vigtigere Efterretninger fra Congressen. Midlertid er det foruroligende, at de franske Tropper, der bloqvere Ehrenbreitstein, paa nogle Dage mærkelig have formeret sig, ogsaa hedder det endnu bestandig, at General Hatry vil forflytte sit Hovedqvarteer til den høyre Rhinbred, til Wezlar. (Posselts Weltkunde fortæller, at man især, i Anledning af de nyeste Begivenheder i Schveits har talt meget om en Plan af den frankiske Regiering, af de schvabiske Stænder at danne en egen selvstændig Stat, en allemannisk Republik, der skulde erklæres evindelig neutral, og være et Skillerum mellem Tydskland og Frankerig. Buonaparte - hedde det – var dette Forehavende saa meget mere gunstig, som hans Cisalpinien derved kunde komme i saadan en Forbindelse, at disse to Søstre ved en nødtvungen Vaabendands kunde række hinanden Haanden. Om denne Plan og virkelig har været til, er den nu tilforladelig opgivet. Schaben vil ikke blive underkastet nogen voldsom Rystelse, ikke engang nogen væsentlig Omdannelse. Ved de Forandringer, som der torde foregaae, torde vel ingen blive Offer, uden de, hvis Rige dog ikke er af denne Verden). Dog forudseer man, at Skadesløsholdelserne vil medføre mange Vanskeligheder).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Brüssel, den 6te April. J Calais og Dunkirchen er ankommet 4 franske Divisions-Generaler, tilligemed mange Stabsofficerer, og een af Buonapartes Adjudanter. Man angiver Antallet paa de Tropper, der i begge Havne skulle indskibes, nu bestemt til 3540000 Mand. Jngen Capere tør meere løbe ud, da de alle ere bestemte til den forehavende Expedition. Paa hele Dylen og Schelden seer man ikke et Koffardie skib meer, da de alle ere bragte til Antverpen, midlertid ere engelske Krigskibe uden for Ostende og ved Jndløbet af Schelden, at opsnappe de til Transport bestemte Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
London, den 6te April. Fra Harwich skriver man, at en dansk Mand, der for faa Dage siden var seglet til Amsterdam, for at reise til Frankerig, er kommet tilbage med Forsikkring, at ingen, der kom fra Engelland, paa nogen Maade blev indladt, enten i Frankerig eller Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
J Cronadvocatens Tale, hvormed han understøttede sit Avistvangsforslag, sagde han, at hans Forsæt ikke var, at Forfatterne skulde nævne sig, eller Forlægger stille større Caution, men blot at visse Misbrug, skulle afhielpes paa en Maade, der kan bestaae med Skrive- og Trykkefriheden. Følgelig skulle herefter ingen ustemplede Tidender udgives, og ingen gaae til fiendtlige Lande. Til dette Forslag foranledigedes han ved Ugebladet Courier, der gik hyppig til Frankerig, og hvori Fienden fandt Efterretninger, der maatte være ham behagelige. Midlertid havde man hverken kundet opdage Eieren eller Trykkeren. Sheridan frygtede, at Pressefriheden dog vilde lide derunder, og at det var en Deel af det fremsnigende skadelige System at undertrykke denne. Man klagede over Oppositionsbladenes Kaadhed; men om der kunde gives noget tøileløsere, end de Udfald Ministerialbladene tillod sig mod ham og hans Venner, men visse Tidender vare Regieringens Talerør. Tierne tilføyede, at det nu omstunder var Landsforræderie, naar der stod noget i Aviserne mod Hr. Pitts Majestæt. For kort siden var en Mand bleven tiltalt, for det han havde yttret Tvivl, om Ministrene havde meent det ærlig med de sidste Fredsunderhandlinger. Pitt paa stod da vel, at da begge Huse havde erklæret, at Ministrene vare gaaede ærligen til Værks, var det ondskabsfuld Bagvaskelse, at nægte det. Men Sheridan sagde: det var blevet, og blev endnu omtvivlet, om Ministeren havde været ærlig i alle sine Underhandlinger; hvor kunde det da blive en Forbrydelse, at en Avisskriver yttrede denne Tvivl?" Efter Paaske skal denne Bill foretages igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
J Vhigelub, som nu samles eengang hver Maaned, præsiderte i Tirsdags den berømte Erskine, og henvendte Clubbens Opmærksomhed paa Jrlands nærværende Tilstand, samt udbragte en Skaal for Friehedens Venner i Jrland, og radical Reform af Misbrug i og uden for Parlamentet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
London, den 13de April. Det første franske Forsøg, at overfalde os i Kanonbaade, er da skeet, og ved en af vore Admiraler lykkelig tilbagedrevet. Den 8de om Aftenen kom 38 Kanonbaade ud af Seinens Udløb ved Havre, og søgte at stiæle sig langs hen af Kysten Vest paa. (Efter andre Beretninger vilde de blot til Brest, og deres Udløb kan altsaa langt fra ikke ansees, som noget Landgangsforsøg). Sir Strachan, som kun havde to Fregatter, blev dem vaer, og modtog dem med en stærk Jld, hvorpaa de reddede sig i Floden Caen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
En engelsk Officeer mælder, at een af dem skal være sunket, hvilket man dog i Følge deres flade Bygning ikke ret kan troe. Sir Strachan skal ved denne Leilighed have viist meget Mod og Søemandskab. (J Posselts Weltkunde findes et mathematisk Beviis, at Beretningerne og Tegningerne af de store Landgangsfloder, som ogsaa her med saa megen Begierlighed opkiøbtes, ere aldeles urimelige og urigtige). Midlertid hersker i alle Frankerigs Havne yderste Virksomhed; og den engelske Regiering har nys holdt et langt Møde, hvori, man meener, der raadsloges, om at væbne Kongeriget en Masse. J Egnen ved Vindsor afstikkes en Leir til 16000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Lord Dundas har forespurgt sig hos Lord-Majoren, hvor mange Frievillige han kunde stille paa Benene, ogsaa skriver Dundas Circulairbreve til alle Øvrighedspersoner i Storbritannien, at de skulle faae Folket til danne sig i Selskaber, og væbne sig. Det hedder, at Øen paa denne Maade inden sidst i May skal have 400000 Mand i Vaaben. Suffolks og Esseres Kyster dækkes af vore bedste Krigskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Paa samme Tid har Abercrombie, som har ladt sig overtale at vedblive sin Commando, udstædet befaling til Jrlænderne, at aflevere deres Vaaben, under Straf af militair Execution; ogsaa sendes foruden 8 engelske Regimenter adskillige fremmede Corps derover. Men Uroelighederne tiltage. J selve Engelland, i Manchester, har man arresteret 11 Personer, meest Jrlændere, som Landsforrædere, og da de skulde føres derfra, begyndte et Opløb, som kun ved væbnet Magt var at kue. De fem Statsfangers Proces begynder nu og ufortøvet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Fra Lissabon har man Efterretning, at man der stærk troer paa Freden mellem Portugal og Frankerig. Den engelske Commandeur en Chef har beordret de Militaire, der havde faaet Agtelsestegn af Paven for deres gode Forhold i Corsica og Civitavecchia, nu at bære dem, som Tegn paa Deeltagelse i Pavens Skjæbne. Den pavelige Nuntius har takket Generalen derfor i sin ulykkelige Herres Navn, og erklæret: at Engelland i dette Øieblik var Europas eneste Støtte (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Paris, den 10de April. Til et nyt Beviis paa Truquets Jndflydelse ved det spanske Hof, have de franske Emigranter faaet befaling at rømme de spanske Stater, Majorca undtagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Mellem andre Rygter, der udspredes om vor Rustning i Toulon, er og, at den snævre Strimmel ved Suez skal giennemgraves, for at foreene Middelhavet med det røde Hav, og dette med den persiske Havbugt. (Mod Neapel kan hiin Rustning ikke meere være bestemt, da Bernadotte har erklæret Keiserinden, at Stridighederne vare bilagte med dette Hof. En anden rimeligere Gisning er, at den skal til Cadix).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
J Dag toge Valgforsamlingerne deres Begyndelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Jtalien, den 4de April. Den Skrivelse det franske Directorium har udstædt til den italienske Armee for Militairuroelighederne i Mantua og Rom, indeholder nogle faderlige Jrettesættelser. Hæren selv er roest af Lovgivningen, som velfortient af Fædrelandet; men med Officerernes subordinationsstridige Forhold har Directoriet erklæret sin Misnøye, og man meener, de torde komme under Tiltale. Commissarierne have opslaaet disse Beslutninger, og tillige ladet alle Bogtrykkere forbyde, at trykke noget fra Officerernes Corps, eller fra Soldaterne, uden Commandantens Minde. (Paa samme Tid er i Rom Tænkefrihed og Skrivefrihed, ved Constitutionen tilladt, og erklæret, ligesom i den franske Constitution, at intet Skrift for dets Bekiendtgiørelse kan underkastes Censur).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Basel, den 8de April. Paa tre Dage hersker her stor Giæring og Bevægelse over det Rygte, at de franske Tropper skulle rykke herind, og os forestaae en stor Forandring. Præsidenten i Nationalforsamlingen har erklæret dette Rygte ugrundet, og advaret Borgerne ikke ved indvortes Tvedragt at bringe Fædrelandet i Ulykke. De mellem franske Eiendomme liggende schveitzerske ville blive Frankerig til Deel, hvilket vel og vil tilsidst blive Geneves Lod. De democratiske Cantoner tegne nu til at give efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Kiøbenhavn, den 23 April. J Dag den 23 April er sidste Gang Apartement ved Hoffet i denne Vinter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Under Dato den 4de April er udkommen en Octroy for et almindeligt Brand=Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen, faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Under samme Dato er ligeledes samme Octrop udkommen paa Tydsk, faaes og for 10 Sk., heftet 12 Sk. Den 17de April solgt ved Auction Gaarden No. 290 paa Hiørnet af Overgaden over Vandet og Sophiegaden paa Christianshavn Klædefabriqveur Jacob Reinhardt Krügers Fallitboe tilhørende, til Hof-Architect Kirkerup for 7300 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Den 17de April solgt afg. Uhrmager Kleins Huus No. 12 paa store Kiøbmagergade til Stads-Capitain Peter Mathias Beentfeldt for 5001 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Den 18de April solgt Fregatskibet Antoinette til Agent Frølich for 16000 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Den 20de April solgt Snogskibet der Morgenstern til Mægler Jürgensen for 606 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Den 20de April Skibet Lolland solgt paa Approbation til Brygger Johan David Vogel for 3576 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Den 20de April solgt 2de Asiatiske Actier, a 434 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
Vinden. 16 April. S. S. O. 28. I. I. 11 Varme. S. V. N. O.S. S. 28. O. I. N. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-23
AVERTISSEMENT. Udministrationen for den Kongelige Porcelains=FabriEqve bekiendtgiør herved: at Onsdagen den 2den May førstkommende, bliver udi General-Post-Amtets Gaard No. 88 paa store Kiøbmagergade holden Auction over en Deel Kiøbenhavns Porcelain, bestaaende af Bord= og Thee-Tøy, Blaat og Hvidt af forskiellige Tegninger, samt røde og hvide Caffe= og Theestel, med adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser ere otte Dage før Auctionen at bekomme paa Porcelains=Fabriqvens Contoir paa store Kiøbmagergade No. 3. Porcelainet forevises Liebhaberne 2de Dage før Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Kiøbenhavns J No. Aar. er stillelse, auktion, an, tilsiunis. host-Tidender, om til nau. Fredagen, den 27 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Brünn, den 11te April. Ved en Skrivelse fra Semlin af 29de Martii erfoer man, at Dagen før den største Deel af den belgradske Besætning er rykket ud, for at forene sig med andre Tropper, der komme fra Albanien og Bosnien. Allerede have Operationerne taget deres Begyndelse, og tyrkisk Orsowa, der hidtil var besat af Paswan Oglous Tropper, er erobret af Kiose Mustapha, og besat af Bassen i Belgrad. Fra keiserlig Side bruges alle Forsigtigheds Anstalter, for at forbyde den flygtende Fiende at tage Tilflugt paa keiserlig Grund, hvorved og til Skade for Sikkerhed og Eiendom Røvere kunde indsnige sig i Landet. Adskillige tusende af Grændsetropperne ere beordrede at holde sig marchfærdige. Værkerne mod Sanspidsen besættes med Canoner. J det mitrowitziske Regimentsnummer er udskrevet to tusend, og i Brod og Gradiscas – sex tusend Favne Brænde, der til Vands bringes til Peterwardein, som forsynes med alle øvrige Fornødenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Wien, den 11te April. Paswan Oglou skal nu med sine troe Tilhængere være i Widdin, som han har ladet proviantere paa eet Aar og derover. Denne Fæstning er indsluttet af 30000 Tyrker, hvortil endnu skal komme 15000 fra Wallachiet, hvis Fyrste har faaet befaling at rykke frem mod Donauen, for at holde Øye med Paswans Foretagender. Denne har derimod samlet de ved Czeriei adspredte Tropper, og afbrændt adskillige Stæder ved Donauen, paa det Fyrsten ingen Underholdning skal finde. Pachaen af Trav nik understøtter især Foretagenderne mod Paswan Oglou.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Vor Troppesending til Jtalien og Tyrol har endnu ikke ophørt, overhovedet regner man, at begge Stæder er 65 Eskadroner Cavallerie, og 120000 Mand, Jnfanterie. Da den eftertrykkelige keiserlige Mægling og Erklæring, ikke at vilde ligegyldig ansee, at Neapel fiendtlig behandledes, har været af god Virkning, faaer en stor Deel af den franske Armee, der indskibedes i Genua, Ancona, o. s. v. en anden Bestemmelse, der snart vil vise sig. Dombrowskys polske Legion, der var ligeledes indskibet, udgiør nu Forvagten af den franske Armee i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Jtalien, den 4de April. Efter Beretninger fra Neapel lod Regieringen betydelige Tropper rykke mod Grændsen; og Lazzaronis i Neapel (hvilke Poultier syntes at regne saameget paa havde lydelig erklæret sig for Kongen; men man gjorde Regning, at der var 20000 Revolutionsvenner i Staden; ogsaa udspredtes det Rygte, at Staden Aqvila i Abruzzo var i Jnsurrectionstilstand, og havde sendt Deputerede til Rom. Mayland, den 2den April. Den romerske Regiering har efter en fra Paris kommet Depeche ladet alle fremmede Ministre og Consuler tilkiendegive, inden 24 Timer at forlade Staden, og inden otte Dage Republikens Grund, og ikke komme tilbage, førend Republiken var erkiendt af deres respective Souverain (Dette Forbud har imidlertid ikke strakt sig til den danske Consul, vor i saa mange Henseender saa hæderværdige Zoega, der tvertimod er blevet udnævnt til Medlem af det romerske Nationalinstitut. Hans Udnævnelse til dansk Agent var ham nemlig ikke endnu tilhændekommet, og der vil vel ikke være nogen Tvivl om, at den romerske Republik af Danmark vil blive erkiendt). Strax efter hine Ministre vare afreiste, lod General d'Allemagne alle bevægelige og ubevægelige Eiendomme Huset Farnese (det neapolitanske Hof) tilhørende forsegle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Om en af de ny romerske Consuler, den for sine antipapistiske Grundsætninger for ikke længe siden fængslede Fødselshielper og Saarlæge Angiolin mælder Posselts Weltkunde følgende interessante Anecdote: J hans provisoriske Consulat lod han bekiendtgiøre, at han mærkede, at han ikke meere, som sædvanlig, blev kaldet af fattige, især Barselqvinder, der behøvede hans Hielp, samt havde hørt, at adskillige Ulykkelige, der ikke havde vovet at lade ham kalde, derover havde sat Livet til; han bekiendtgjorde altsaa, at ingen, der behøvede hans Raad, skulde undslaae sig for at kalde ham; han vilde altid være villig, og troe sig skyldig at tiene hans Næste." Ved denne Leilighed fortælles tillige, at den Gang den pavelige Regiering lod ham hæfte, havde den dertil beordrede Officeer den Nederdrægtighed at lokke ham ud af hans Huus, under Paaskud, at en Kone i Barnsnød trængte til hans Hielp. (Slige Regieringer, slige Haandlangere, slige Følger!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Den nye romerske Republik synes alt at vilde udvilde sine Grændser. Romerne have bemægtiget sig Slottet Ottieri og det omliggende Stykke af det toscanske, under Paaskud, at de havde Fordring derpaa. Det hedder og, at mellem det toscanske Hof og det cisalpinske Directorium Uenighederne gaae meget vidt (hvilket er saa meget mærkeligere, da det franske Directorium nys har forsikkret den ny toscanske Gesandt, Joseph Buonapartes Ven Angiolin om den franske Regierings synderlige Venskab og Godhed for hans Herre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
(Om det cisalvinske Raads Forhandlinger, angaaende den byrdefulde Tractat med Frankerig, giver nu Posselts Weltkunde følgende fuldstændige Oplysning: Den 12te Martii var denne Tractat i det store Raad blevet antaget med 62 Stemmer mod 49. Mødet havde varet 13 Timer, og været meget stormende. Den 13de blev Tractaten med stor Majoritet forkastet i Oldings raadet; efter at der var raadslaaet hele Dagen. Oldingsraadet havde ledsaget sit Afslag med en meget lang Jndledning til at udvikle dets Grunde, og tilsendt Directoriet denne. Directoriet sendte Forkastelses-Acten til det store Raad, med den Anmærkning, at Jndgangen var constitutionsstridig, da Oldingsraadet blot lige hen maatte antage, eller forkaste. Det store Raad sendte Oldingsraadet Directoriets Budskab; og Dagen derpaa begyndte Oldingsraadet at raadslaae derom, Mødet varede til 5 om Aftenen, og aabnedes igien Klokken 7. Oldingsraadet lod ved et Budskab Directoriet anmode om Underretning, hvilke Forholdsregler Berthier vel vilde tage, hvis man blev ved Afslaget. Directoriet vægrede sig ved at give skriftligt Svar, men lod Oldingsraadets Præsident indbyde til sig, og erklærede ham: at Generalen lettelig vilde sætte Mayland i Beleiringsstand, og tage strænge Forholdsregler mod Afslagets Ophavsmænd (!!!) Præsidentens Beretning forøgede Uvisheden, Debatterne fortsattes, om Midnat brød Raadet op, uden at have afgjort noget. Følgende Dag erfoer man, at det efter ny Raadslagning var blevet ved sin Vægring. Nu blev det fundet fornødent ogsaa at foretage en attende Fructidor i Cisalpinien. Republikens første Magthavere besluttede at afsætte de Medlemmer af Oldingsraadet, der forkastede Tractaten; og blev den da af det saaledes luttrede Raad antaget. De afsatte Medlemmer vare samtlige venetianske Exadelige (dette har en Landsmand af dem i Paris fuldkommen giendrevet) og faae Lov at reise hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Jtalien, den 7de April. Den ny Overgeneral ved den italienske Armee General Brune er den tredie kommet til Mayland fra Schveits. Man paastaaer nu med Grund, at ingen Fiendtligheder vil finde Sted mellem Frankerig og Neapel; den største Deel af de franske Tropper drage sig nu fra Rom til Ancona, hvor der skal danne sig et Corps af 30000 Franske og Polakker, men hvis Bestemmelse hidtil er en Hemmelighed, ligesaavel som deres, der samles i Genua, hvor atter er lagt Beslag paa alle Skibe, og 140 samlede. J Neapel gjordes midlertid betydelige Forsvarsanstalter, og den der sammendragne Armee ansloges til 100000 Mand, deelte i 3 Divisioner. (Fra Neapel selv yttrer man midlertid under 23de Martii den Frygt, at Krigen vil bryde ud). Baraquay d'Hillers skal commandere Rustningen i Genua; St. Cyr er kommet til Tropperne i Rom. er Wien, den 14de April. Vi have her havt et meget ubehageligt Optrin, hvis Følger endnu ikke kunne beregnes. Den franske Gesandt Bernadotte, som vilde give en Fest, lod i Gaar Aftes i Skumringen Nationalfanen vare fra sit Pallads. Der blev et Opløb, som fordrede, han skulde tage den ned igien. Han afslog det. Det tillende Militair og Politie ansaae sig for svagt at standse Mængden, som klavrede op, rev Fanen ned, og brændte den; længere op af Natten brød Pøbelen ind i hans Huus, og ødelagde alt, hvad dem forekom. Keiseren kom nu selv ud at styre Opløbet, som ved militair Magt endelig blev dæmpet. Dagen derpaa udstædede Politieministeren en Proclamation, hvori han haardelig paaankede dette Forhold, midlertid hedder det, at Gesandten har forlangt Pas, og vil reise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Rastadt, den 15de April. Paa nogle Dage synes Kongressens Anliggender atter at vilde tage en seenere Gang. Udenrigspolitiske Forhold skulde være Aarsagen dertil. Det hedder, at det wienske og berlinske Hof ere blevne enige om, at tage det russiske Hof til Mægler, angaaende Skadesløsholdelsen for dem, der have tabt paa venstre Rhinbred. Under disse Omstændigheder giør det særdeles Opsigt, at den keiserlige Minister Grev Cobenz pludselig er taget herfra, efter at have den 13de faaet en Coureer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
J Frankfurt og omliggende Egne gaae idelige Krigsrygter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-27
Basel, den 13de April. Her skeer betydelige Veddemaal, at vi inden 4 Maaneder ere foreenede med Frankerig. Adskillige Omstændigheder, og selv Breve fra Paris lade dette formode. Det har og opbragt med Ret, at den ochsiske Constitution uden alle Forbedringer, som den dog saa høyligen trænger til, maatte antages. Midlertid haabe mange, at, naar den helvetiske Lovgivning er i Activitet, det da vil være den tilladt, at sysselsætte sig med de nødvendige Forandringer i denne Grundlov, der, som den nu er, i ingen Maade beskytter Folket for den udøvende Magts Tyrannie, da Directoriet i Følge den har Rettigheder at udøve, der opvække Frygt for Schveitses borgerlige og politiske Forfatning, og der nødvendig maae indskrænkes, naar vort Fædreland ikke skal underkastes et end mere trykkende Aag, end selv det oligarkiske var. (Da det øiensynlig er det nærværende franske System – som de idelige Copier af 18 Fructidor vidne - at forøge directorial Vælden paa Lovgivningernes Bekostning, vil hiine Forandringer neppe tilstædes). Disse omstændigheder sammenregnede med andre, der meere angaae vor Stads Locale, have bragt de Borgere, der have meest Jndflydelse, baade Patrioter og Aristokrater, til den Overtydning, at vor Stad under nærværende Stilling, især da den er Gienstanden næsten for det almindelige Had i hele Schveits, ikke kan giøre bedre, end – omtrent paa samme Vilkaar som Mühlhausen – foreene sig med Frankerig. Midlertid er Ochs, hvem man bestemmer til een af de schveitserske Directorer, af det franske Directorium, kaldet til Lecarlier at aftale de schveitserske Anliggender. Skulde St. Gall, Toggenburg og Appenzell ikke inden 8 Dage have antaget den ny Constitution, skal der rykke franske Tropper imod dem. Genfs Forening med Frankerig er endnu ikke besluttet. Da Nationalflaget uden for den franske Gesandts Hotel nys er blevet oversmurt med Blæk, ere fast samtlige Genfs Borgere dragne til Residenten at bringe ham en ny Fane, samt udsat 20000 Livres Belønning for den, der kunde opdage Ophavsmanden til nysnævnte Udaad.