Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
J Operahuset er et stort og godt historisk Malerie, sandsynlig af Despres, som forestiller en Profession i Rom, hvori Paven og Gustav den Tredie udgjøre Hovedfigurerne. Sammesteds bevares ogsaa det Diplom, hvorved Gustav under sit Ophold i Rom udnævntes til Medlem af Videnskabernes Akademie, og en Bog paa 56 Sprog udgiven i Rom af Selskabet Propagande side. - Den herlige Bogsamling paa Drottningholm har følgende Vers skrevet over Indgangen til det Værelse med italienske Sager: fornøiede Jtalienerne. De saae imidlertid Intet hos ham at elske eller agte. Forundringen gik snart over til Ligegyldighed. En vis Taage omgav og besjælede hans Navn. Kongen blev Gjenstand for adskillige Skamskrifter *). Ved offentlige Leiligheder fordunklede hans Pragt alle Medbeilere. J hans private Liv udartede den Huusholderskhed, hvormed han sparede sine Penge til stor Glimmerdaad, ofte til Gierie. Konger ere sjeldne Kunder. Gustav fandt, at en Maade at tilkjændegive deres overspændte Jdeer om hans Rigdom og Herlighed bestod de mest overdrevne Regninger. Dette forbittrede ham og gav Anledning til idelige Kjævlerier paa Reisen. - Gustav modtog Foræringer af sjældne og kostbare Sager fra de fleste italienske Hoffer. Til Gjen gield prydede han adskillige Personer med Ridderordener, der kostede ham lidet. Først i Juni 1784 kom han til Paris, hvor han blev modtagen med al mulig Glands. Men Jntet afvendte den kloge Konge fra at rygte alvorlige Forretninger. Da Hoffet i Versailles havde forsømt at betale Subsidierne, behandlede han Sagen saa, at han fik Pengene og tillige udvirkede Afstaaelse af den lille Ø St. Barthelem. Efter af det franske Hof at være bleven hædret med alle Mærker paa personlig Agtelse, og underholdt med en bestandig Om Rom har Kungar sett ur Nordens kalla rike, Som Gjutit forsvar blod, som krosser all des magt, Det ser ur samma land i Dag Augusti like, Ge vittra konster lif, och snillen eld och mod Det fortælles i Sverrige, at disse Linier ere oprindelig skrevne paa Jtaliensk af Canova, den store svenske Billedhugger Sergels Hjertensen og Kunstbroder. *) Jblandt andet kaldtes han paa Jtaliensk: I conte di hagn. II bi molti vedlie poca paga. eller Greven af Hage, som seer Meget og betaler Intet. Række af kostbare Festligheder og prægtige Skuespil, sagde Gustav det bourbonske Huus Farvel, og kom efter ti Maaneders Fraværelse til Stockholm den 3 August 1784. Skjønt hans Popularitet længe havde været i Aftagende, erindrede Stokholms Borgere, for at smigre Kongen, hans Hjemkomst fra Jtalien, ved en Jndskrift over den nye Ridderholms bro, som underrettede Efterverden om, at de havde opført en Steenbroe istedenfor den forrige Træbygning. Reiseomkostningerne ansloges til 50000 Pd. Sterl. Efter al Sandsynlighed udgav Kongen imidlertid tre Gange saameget, nemlig de to Trediedele til Erhvervelsen af Kunstværker, hvormed han forskjønnede sit Kongesæde. Wiedeweltiana, Jblandt de Wiedeweltske Papirer ere adskillige Breve til ham, medens han var i Paris, fra P. F. Zeise i det Tidsløb fra 7 Jan. til 16 Apr. 1769. De indeholde fornemmelig Efterretninger om hvorvidt man med adskillige Arbeider, som W. havde anordnet, saasom paa Titleys Epitaphium, paa Greve Botmers Kiste o. s. v. vare avancerede, om adskillige besørgede Udgivter, indtil mindste Detail, endeligen ogsaa et og andet af Dagens Nyheder. Saaledes meldes i Skrivelsen af 25 Febr. 1769 om en Finantsplan til et Laan af 500,000 Rdl. Her udgives en Plan til et Stats lotterie, bestaaende af 50000 Lodder, som udtrækkes i en Klasse, og betales for hvert Lod 10 Rdl. Jndskud. Gevinsterne ere: en paa 50000 Rdl., en paa 30000, en paa 20000, to hver paa 10000; 5 a 5000, og saa videre, i alt 13112 Gevinster, indberegnet 12 Præmier, altsaa ei fuldt tre Nitter imod en Gevinst. Som nu er noget af Gevinsterne afkortes, bliver Indtægten og Udgivten ligestor, dog maa det, hvormed de forefaldende Udgivter skal bestrides, derved vindes, at alle Gevinster, undtagen de ringeste, som ere paa 10 Rdl., eller lige med Jndskuddet, først udbetales efter nogle Aars Forløb, saasom de paa 50 Rdl. den 1 Juli 1774, de paa 1000 Rdl. samme Tid 1775, fra 200 til 1000 Rdl., og de 12 Præmier ligesaa 1776, fra 5000 til 30000 Rdl. ligeledes 1777, og den paa 50000 Rdl. 1778. Jmidlertid udstædes for Gevinsterne Over-Skatte Directionens Obligationer, og svares af Capitalen 4 Procent fra 1770. Trækningen skeer først i Juli d. A. i Altona, og skee Udbetalingerne baade strax og i de fortsatte Terminer, paa Hs. Exc. Skatmester v. Schimmelmanns Contoirer i Kjøbenhavn og i Hamborg; og til Forsikring sættes ved bemeldte Direction Indkomsterne af Extraskatten.