JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Wesel, den 11te November. Siden i Mandags Nat giøres i Colln og de omliggende Steder alle Anstalter til at trække tilbage, og de Franske rykke igjen fremad. J Forgaars i Dagbrækningen trak Østerriger ne ud af Deutz, og om Eftermiddagen vare allerede de Franske i samme. Den Colliske flydende Rhinbroe, gaaer nu igien og i Gaar Eftermiddag foer General Jourdan over til Deut De Franske marchere i 2 Colonner, den ene giennem Biergene, og den anden langs Rhinstrømmen til Frankfurt. - J Forgaars vare Østerrigerne allerede trukne tilbage indtil Ef nen af Siesburg, hvilket Sted de Franske ogsaa have besat Ligesom Østerrigerne vige Skridt for Skridt, qvancere de Franske, og begge Parter skyde i en lang Afstand, og for det meste med Kanoner, paa hverandre. Østerrigerne retirerte endnu i Forgaars Eftermiddag i Slagorden indtil Sieg, og satte over denne Flod. De Franske fulgte dem efter i Hælene og stode i Gaar indtil Uckerath, 4 1/2 Miil fra Deutz. I Gaa blev igien under at vancere og retirere, kanoneret. De Cølln og de omliggende Egne staaende Republikanere faae endnu bestandig betydelige Forstærkninger fra Nordarmeen. Paa Flydebroen ved Colln bliver en utrolig Mængde Proviant og Munition transporteret over til Armeen, som staaer i det Bergiske. - Fra Coblenz melder man os under 8de hujus, at de Franske endnu virkelig staae i Trier. Ved Postens Afgang ventede man i og omkring Coblenz paa nye en Overgang af de Keiserlige, hvorimod alle fornødne Modanstalter bleve føiede; men formodentlig vil denne Overgang ved de Franskes nærværende Fremrykken falde bort. De Franske befinde sig endnu i Dusseldorf, og ville saameget meere forsvare sig der, da deres Tropper ere beskjæftigede med at rykke frem.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Worm, den 11te November. J Morges ere de Keiserlige rykte herind. Gaarsdagen var en af de frygteligste. Den forefaldne Bataille varede fra om Formiddagen Kl. 10 til om Aftenen Kl. 6. De Fransk stode meget faste ved Mølsheim indtil mod Pjeddersheim, men maatte endelig vige for den Keiserlige Jld. Den franske Armees Centrum, som stod ved Alzey, holdte længst Stand, en efterat den franske venstre Fløi var slagen, maatte det Sække sig tilbage. Rødkapperne skulle allerede være trængte frenindtil Lantern, og streife paa den anden Side indtil Porten af Trier. Her i Worms have de Keiserlige erobret 18 Kanoner, som strax bleve brugte mod de Franske.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Brussel, den 12te November. Vi have her den officige Efterretning, at General Jourdan har nødt Østerrigerne, som trængte frem mod Coblenz ac til at rykke tilbage. Ved Namur ere 1000 Vogne og i det øvrige Belgien og det Lüttichske ere blevne bestilte 3000, for at bringe Levnetsmidler og Klæder til den franske Armee. Natten mellem den 5te og 6te havde vi her en forskrækkelig Storm, som gjorde en umaadelig Skade paa Kirker, Huse &c. og ihielslog og saarede mange Mennesker. Blot ved Skoven af Sognes regner man Skaden for 120000 Gylden, Paa vore Kyster har den ligeledes raset meget stærk, og man regner overhovedet den ved samme foraarsagede Skade for 3 Millioner Gylden.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Colln, den 13de November. At Manheim var indtaget af Østerrigerne var et Rygte, som de Franske selv havde udbredt. - Det synes vel, at de til det yderste ville forsvare denne Fæstning, som er dem saa vigtig, til at aabne det tilkommende Feldttog. - De marchere endnu bestandig meget stærkt, saavel om Natten som om Dagen, her igiennem Staden op af Rhinen, for at forstærke Tropperne, som ovenfor ved Mosel ere beskieftige med Østerrigerne. Man formoder her, at de virkelig have tilfegtet sig nogen Fordeel over de sidste, da de ikke drive saa stærkt paa Betalingen af den sidste militairske Contribution, og have sendt meget Styds tilbage til Staden. J Forgaars havde vi her særdeles mange Tropper. J øvrigt avancere de paa dem høire Rhinstrandbredde saaledes, at de nu allerede befinde sig i Sieg burg. De støde ofte paa bevæbnede Bønder, paa hvilke de hver Gang hilse med Kanonerne. De Keiserlige ere hverken i Trier eller i Speyer, men maae dog være disse Steder meget nær. Næsten alle Jndbyggerne paa den høire Rhinstrand bredde have forladt deres Hytter, for at begive sig til det Jndre af Biergene.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Af en Skrivelse fra Colln, den 13de November Den under General Hattys Commando staaende Division af den franske Armee er den 8de om Morgenen brækket op, for at gaae opad Rhinen. General Leievre er allerede med sin Division over Sieg. Den øvrige Deel af Armeen er hidtil temmelig uvirksom. Den venstre Fløi af samme har strakt sig noget ud til Biergene. Siden General Jourdans Rettrade havde Østerrigerne kun svagt hist og her besat den hinsidige Strandbred. Sandsynligen ville de, ved de Franskes Fremrykken, trække bort. Af Ovenstaaende følger allerede, at de Franske holde endnu Dusseldorf besat, og ville endnu ikke for lade samme. De have udkastet en nye Operationsplan, og have allerede det tilkommende Feldtog for Øine. Fred og Rolighed synes at være meget langt borte. - Dag Sieg havde de Keiserlige gjort nogle Forsøg paa at forbyde Fienden at trænge frem; men forgiæves. Ved Uckerak blev der den 9de i nogle Timer kanoneret; men Østerrigerne maatte denne Gang vige.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Frankfurt, den 14de November. Jmellem den Keiserlige Armee under Feldtmarskal v. Clair, falt, og den Franske under General Pichegru, som paa nye var rykket frem, er det den 10de hus kommet til en heftig Action, i hvilken den franske Armee blev nødt til at trække tilbage, Følgende Officielberetning fra den Keiserlige Armee indeholder det nærmere herom. Pjeddersheim ovenfor Worms den 12 Nov. 7 Paa erholdet Efterretning, at General Pichegri var rykket frem til Pfriem med sin hele Armee, og havde postert sig mellem Worms og Dunnersberg, besluttede man at angribe ham sammesteds, saasnart Forstærkningscorpset fra Oberrhinarmeen var kommet over Rhinen. Den 9de om Aftenen skeet den af en veholdende heftig Storm forsinkede Forening, og den 10de om Morgenen lod man angribe Fienden i sin hele Linie, medens Armeen rykte frem i 3 Colonner mod PfriemFeldttøimester, Grev v. Wartensleben, trængte fra Alter frem mod Kirchheim=Poland, indtog denne meget vigtige Post, og rykte indtil oppaa Høiene af Mosheim, medens General Nauendorf marcherede indtil Gelheim. Jmidlertid beskjæftigede General Kray med sin Avantgarde den ved Pfrinstaaende overmægtige Fiende indtil Colonnerne ankom, hvilke man inddeelte i Slagordener. Den første Slagorden rykte herpaa med klingende Spil, og under Beskyttelse af de med Kartesker fyrende Batterier, op paa Høiene af Nederfløers heim, og, efterat man ved den fortræffelig anbragte heftige Kanonade, havde bragt de fiendtlige Batterier til at tie, lodman de ved Pfrim liggende Landsbyer bestorme, og det tappre Jnfanterie trængte med Bajonetter ind i samme og op paa de foran liggende Høie. Herved fandt Pichegru, efter den meest haardnakkede Modstand og et meget betydeligt Forliis, sig nødt til i Dagbrækningen at gaae med den hele Armee bag Eis bach, og videre til Stillingen mellem Neustadt og Dürckheimefterat han havde fordervet alle Tilgangene til Pfriem, og derved forhindret os fra at forfølge ham i Mørket. Worm blev forladt, og ved den frembrydende Dag kunde man ikke mere naae Fienden, som trak sig tilbage. For Colonnernes Ankomst havde Fienderne gjort mange Forsøg mod den venstre Fløi af Avantgarden, og i Besynderlighed mod Bataillonen, af Clairfait; denne lod ham rykke frem indtil et Bøsseskud, gjorde derpaa en Løbeild, og gik det fiendtlige Cavallerie imøde med fældte Bajonetter, hvorved det blev bragt til at vige. Vort Cavallerie huggede mange Gange ind med beste Eftertryk. Overhovedet have alle Tropperne fegtet med det sædvanlige Mod, og i beste Orden. Vi have indbragt over 500 Fanger, og deriblant nogle Officerer. J Dag Morges leirede man Armeen paa den høire Strandbred af Pfriem mellem Pfeddersheim og Wackenheim. General Kray staaer i Grunstadt, og Feldtmarskallieutnant, Grev Latour i Forbindelse med ham ved Frankenthal. General Nauendorf staaer i Cellheim. - Den 11te forefaldt ved Frankenthal en heftig Forpostfegtning.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 14de Novbr. Efter nylig indløbne Beretninger have de Keiserlige, efter at de den 10de havde trængt den venstre Fløi af General Pichegrus Armee tilbage, i Gaar ved Storm erobret Rhin skandsen lige over for Manheim. Paa begge Sider skal derved være bleven udøst meget Blod. Bombardementet paa den skiønne Stad Mannheim vedvarer endnu. Det Rygte, at Manheim allerede var indtaget af de Keiserlige, er hidtil ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Helsingøer, den 23de November: Fra den 20de hujus til i Dag ere 29 Skibe passerede Sundet. Den 21de ankom 3 engelske Fregatter og 1 Kutter fra Nordsøen, hviken sidste afseilede igien den 22de. Kiøbenhavn, den 23de November.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Fra det Kongel. Finance=Collegium er os under 7de d. M. communiceret en Kongel. Resolution af 6te f. M. saaledes lydende: "Vi bifalde allernaadigst det Os allerunderdanigst foredragne Forslag fra Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikring, med de af Vort Finants=Collegio fremsatte nærmere Modificationer, og authoriserer i Følge heraf bemeldte Direction til offentlig at gjøre de af Stadens i den sidste store Jldsvaade brandlidte Jndvaanere, som have Erstatning af Brandforsikrings=Cassen at fordre, følgende Tilbud: 1. At meddele dem, der bygge, paa eengang eller i tvende Terminer, i det seneste inden et Aars Forløb, efterat Bygningen er begyndt eller færdig, Obligationer for den Deel af Erstatnings=Summen, de i rede Penge have tilgode; hvilke Obligationer lyde paa 4 pro CentsRente, og forfalde til Betaling i de samme Terminer, som den comptante Summa, i Følge Vor Anordning af 12te Julii d. A. skal udredes. 2. At enhver, som vil overlade sine Anuiteter til Brandforsikrings=Cassen for 85 pro Cento derfor kan erholde comp tant Betaling strax, enten han derfor vil bygge eller ikke 3. At enhver, som vil overlade Brandforsikrings=Cassen. enten sin hele Erstatnings: Summa eller en Deel deraf: dog altid ligemeget i rede Penge og Annuiteter, derfor kan erholde 96 pro Cento eller den fulde Summa med en Rabat af 4 pro Cento i Obligationer, udstædte at Brandforsikrings=Directionen under vort Garantie, som Vi derfor hermed allernaadigst tilstaae, og lydende paa 3 3/4 pro Cento aarlig Rente; hvilke Obligationer allene fra Directionens Side skal kunne opsiges, ligesom samme finder det passende med Cassens Tilstand; dog saaledes, at alle disse Obligationer ere indfriede paa den Tid da Annuiteternes Trækning ophører.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Denne allernaadigste Resolution har Directionen ikke vildet efterlade herved i Forveien at bekiendtgiøre; at vedkommende Eiere og Panthavere derefter kunne overlægge med hverandre og vælge; da Maaden, hvorledes disse Tilbud i næstkommende 11te December Termin kunne iværtsættes, nærmere førende Terningen skal vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikring, den 17de November 1795. Tetens. Lange. Holm. Skibsted. Hoftved. Kornbeck. Wedel.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Den 21de hujus lagde Vagtskibet fra Beltet, Kongejagten Søeormen, ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Tirsdag Morgen den 1ste December afgaaer den KongePlige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, "Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før, "fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Post"Contoir. Therm.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Vinden. 16 Novbr. 4 - Varme. V. S. V. S. V. V. S. V. S. V. 22 - - 28. C. 4. 3 1/2 - - S. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Vexelcours, den 20de November. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 14 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 4 - 78. Hamburg - 2 Maan. Dato 119 1/2 14 Dages Sigt 120 1/2 pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 105 14 Dages Sigt 106
Berlingske Tidende, 1795-11-23
AVERTISSEMENTS. Tra den 16de til 21de November 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa Paa Casque. Ladning. Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge = 2 1/2 2 1/2 og 3 1/2 - dito til Tronhiem = =- dito til Amsterdam = = = 5 1/2 - dito til St. Croix = =- Tronhiem til Kiøbenhavn = = = 6 - Altona igiennem Canalen til dito = 4 1/2 - Jsland til dito =- London, Amsterdam til dito = = 6 - Bordeaux til dito =- Mallaga til dito =- Salou til dito = = =- Riga til dito - St. Petersborg til dito - Randers til Drammen og Retour = =- dito til Lübeck. - Bergen til Amsterdam og Retour = 8 - Tronhiem til Barcellona =¬
Berlingske Tidende, 1795-11-23
- Altona til St. Thomas - Neuendip til Plymouth og Cadix = =- St. Petersborg til Livorno .- Barcellona til Hamborg. - Hin inderlig elskte Mand Hans Steenberg, Sognepræst Vi for Vordegod og Nørre Wium Menigheder, blev den blev den 27de October sidstleden, i en Alder af 84 Aar 25 Dage, efter den Allerhøiestes Beslutning, ved Døden borttaldt fra dette Liv. J 47 Aar har han været sine Menigheders Lærer og Ven, i ligesaa lang Tid var mig den kierligste Ægtefælle hans redelige Vandel her i Livet har forskaffet ham mange Venner, disse og enhver, der har kiendt denne værdige Olding og trofaste Ægtefælle føler vist mit uerstattelige Tab: overbeviist herom frabedes skrivtlig Condolence, som kun altfor meget ville bidrage til at fornye Følelsen af mit store Tab. Dorothea Catharine sal. Steenberg, fød Holst. din ældste Søn, Bernhard Kaas, Premierlieutenant i V. Søe-Etaten, er den 30te August d. A. død paa St. Thomas, i sit 31te Aar, efter trende Dages Sygdom; hvilket Dødsfald fraværende Slægt og Venner sørgeligst bekiendtgiøres. F. A. Hagen, Enke efter Kammerherre og Contra Admiral Wolfgang Kaas.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Et Udtog af Generalkrigscommissair Wærus 3de Skriften " af 12te December 1793, 10de September 1794 og 4de Maji 1795 (betreffende Forslage til Forandringer i den Danske og Norske Species-Bankes Bestyrelse og Underretning til Interessenterne om at disse hidindtil ikke have erholdt mere end 2 1/2 pr. Cto. aarlig i Udbytte af de gjorte Indskudder, som med en paalidelig Beregning er gotgjort) som i Generalforsamlingen den 24 September sidstleden blev indleveret, men, paa Grund af den 445 i Conventionen, af Directeurerne tilbagesendt, er nu trykt og kan saavel af de Herrer Interessentere i Banken, som af andre, der have Transactioner eller Penge-Affaires i Species-Banken, mod deres Navns Afgivelse paa en Seddel behagelig afhentes uden Betaling, alle Formiddage imellem 11 og 12 i Hr. Bruuns Gaard No. 2 og 3 paa Kongens Nyetorv paa første Sal, hvor og ovennævnte 3de forhen udgivne trykte Skrifter tillige kan bekommes om forlanges. Frocedure og Dom i de af Generalfiskalen paa EmbedsVegne anlagte Sager med Studiosus Winding og Md. Smare, i Anledning af Ugebladet: Jernsalems Skoemagers Reise til Maanen, har nu forladt Pressen, og faaes tilkjøbs for 20 s. heftet, hos Hofsoghandler S. Poulsen i Antonistræde 324 og 125.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
J allerunderdanigst Følge af Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 23de October d. A., bliver herved med Aar og Dags Varsel indstevnet alle dem som formene sig at have nogen Ret til de af min salig Fader, Reebslager og Kiøbmand Hans Hansen Leopold i Odense, under 11te Junii 1777 udstædte og den 23de f. M. Tinglæste Pante=Obligation paa 400 Rdlr. til den saakaldede: For de mindst formuende meeste fordeelagtige syenske Enkekasse, for dermed at fremkomme og saadan deres Ret inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; thi dersom ingen inden bemeldte Tids Forløb melder sig, bliver den paa Obligationen erhvervet Mortificationsdom inden Odense Byetings=Ret, hvor denne Sag foretages første Mandag i Febr. Maaned 1797, og hvorefter Obligationen af Pantebogen udslettes, alt i Overeenstemmelse med allerhøistbemeldte Kongelige Bevilling; hvilket saaledes herved i de Kiøbenhavnske Berling. ske Aviser, de Fyenske Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange bekiendtgiøres. Ogense, den 18de Novbr. 1795. Johannes Leopold, Reebslager.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts Hr. Willian Wood Peter Søn af St. Croix i Vestindien forundte allernaadigst Bevilling af 6te hujus, hvorved det er ham tilladt sub pæna præclusi & perpetui silentii, at indkalde alle hans Creditorer, saavel i Hans Majestæts Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den at Tid at regne, da saadant Proclama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt 3de Gange bekiendtgjort i de Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel fra den Tid at regne, da saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa de danske Vestindiske Eylande, samt 3de Gange bekiendtgjort St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvad enten saadant maatte reise sig fra hans Forhold som Arving efter afg. Jacole og Elisabeth Boffron, eller andre af ham hafte Handelskaber, at hvad Beskaffenhed samme Fordringer end maatte være, indkaldes herved alle de, som maatte formene at have nogen Fordring til bemelte Hr. William Wood Peter Son, af hvad Beskaffenhed samme end maatte være, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav for ham paa hans Boepæl paa St. Croix at anmelde og beviisliggjøre, inden den Tid forommelte allernaadigste Bevilling tilholder. Kiøbenhavn, den 13de November 1795. Ryberg & Compagnie.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Ved allerhøyeste Bevilling, læst for Helsingøers Byeting, den 5te i forrige Maaned, og for Siellands Landsting den 282. næstefter, tillades det underskrevne allernaadigst beskikkede Commessarier i John Diston, Son & Compagnies Opbudsboe i bemelte Helsingøer, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berling ske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, at indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Fordring i bemelte John Diston, Søn & Compagnies Opbudsboe, til dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre; thi indkaldes saaledes herved alle og enhver, som formener sig at have nogen Slags Fordring paa dette Opbudsboe, samme for og inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og lovligen beviisliggiøre. Helsingøer, den 11te November 1795. F. de Lilliendahl. S. J. van Aller.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
J Stedet for Hs. Kongel. Majestæt til Dannemark og Norgea.; befaler jeg Nicolaus Behrens, bestaltet Etatsraad og Landfoged i Nordreditmarsken, eder sal. Claus Wittvosses forhen i Heide ligeledes afdøde Enkes samtlige Creditorer, saavel som hendes retmæssige Arvinger, under efterstaaende Commination. Da Borger og Kandestøber Johan Henrich Hüttmann, Heide, som den af Retten beskikkede Curator i Stervboet efter den her nyelig uden Livs Arvinger ved Døden afgangne, og efter Angivelse paa Malmøe i Sverrig fødte Afdøde, som for hendes Ægteskab kaldte sig Jngeborg Olufsdatter, har givet mig tilkiende, at han holder et Proclamas Udstædelse i benævnt skiønt ringe Boe, nørvendigt; at i derfor, som formene eder at have scapite crediti sen juris hereditarii nogen Fordring paa det te Boe, lade samme respective inden 6 og 12 Uger fra dettes første Bekiendtgjørelses Dato, ordentlig angive og optegne i Sogneskriveriet i Heide, med den Advarsel, at de, som heri vise sig forsømmelige, ikke videre skulle blive hørte med deres Fordringer, men gandske præcluderte. Hvorefter i have eder at rette. Heide, den 24de October 1795.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Da Snedkersvend Claus Clausen, forrige Borger Marcus, Clausens Søn fra Tøndern, for et Aar siden, da han nod Arbeyde i Rugkiøbing paa Lolland, ikke har givet nogen Efterretning om sit Opholdsted; saa bede vi ham, i Fald han endnu er i Live, eller om han skulde være død, dem, som kunde give sikker Efterretning om hans Død, at bekiendtgiøre os uopholdelig Opholdstedet eller Dødsfaldet mod Betaling af de udfordrende Bekostninger. Tøndern, den 4de November 1795. Claus Clausens Paarørende. eller Sivert Lorenzen.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Uagtet det her i Byen værende Bogtrykkerie og AdresseContoir, tilhørende afg. Justitsraad von Westens og Frues Stervboe, har været opbuden til Bortsælgelse ved 4 Auctioner, er dog intet antageligt Bud derpaa skeet; hvorfor Skifte=Retten og Arvingerne have reqvireret Femte Auction over samme, som er berammet at holdes paa Fridericia Raadstue den 5te Decbr. næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, ved hvilken Auction bemelte Bogtrykkerie til Høistbydende bortsælges uden flere Auctioners Holdelse; Trykkeriet har udelukkende Privilegium for Ribe Stift, og sælges med alle dets Jnventarier og Forlags Skrifter uden Undtagelse, saa at den Mand, som kan holde Værket i behørig Drift, vil derved finde et godt Leyebrød; Lysthavende ville behage at møde bemelte Tid og Sted, hvor AuctionsConditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 19de Novbr. H. Buhl.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Da de 2de myndige Arvinger efter deres afdøde Fader Niels Gierding, forhen Degn og Kongelig Skoleholder for Sønder wissing Meenighed i Thyrsting Herred Aarhuus Stift, ikke efter Jndkaldelsen i de Berlingske Tidender den 16, 19 og 26de Maj a. p. har mældet sig ved Skiftet, tilkiendegives dem herved, at bemelte Skifte den 11te December a. p. blev sluttet, og den enhver af dem tilfalden Arv 13 Rdlr. 1 Mk. 14 tre Fierdedeel s. blev, da ingen vilde modtage samme, in Deposito hos undertegnede Herredsprovst. Disse Penge maatte behageligst af Vedkommende afhentes inden dette Aars Udgang imod lovlig Affald og dette Avertissements Betaling, da de i manglende Fald overleveres den Kongelige Kasse. Schade Præstegaard, den 2800 October 1795. C. Schytte.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Siden Ammon Pedersen Forset ikke efter Jndkaldelse i de Aalborgske Jydske Efterretninger No. 81, 82 og 84 mødte paa Skiftet ved 30te Dagens Holdelse i Gaar den 27de October efter hans afg. Fader Peder Jversen Forset af Byrum Sogn; saa bekjendtgiøres nu herved 3de Gange i Rad i de Berlingske Tidender, at Skiftets videre Foretagelse skeer i Stervboestedet i Byrum Sogn den 21de December indeværende, og den 16de Februarii i tilkommende Aar, til hvilke Tider at møde berørte Ammon. Pedersen Forset herved indkaldes, for at lagttage saavel sin egen som sine Umyndige Søstres Ret under Skiftet, for hvem han er fød Formynder. Og ville alle øvrige Vedkommende, saavel de som maatte have at fordre som skylde til denne Stervboe, behage at møde sammestæds benævnte Tider. Klitgaard paa Læssøe, den 28de October 1795. Jens Hesselbolk, Landfoged.