Aalborg Stiftstidende, 1845-01-01
Udlandet. J sin Tale om de chinesiske Forhold og Tilstande, ved Festen i Liverpool, udviklede Sir Pottinger især, hvorledes man ikke kunde vente, at Chineserne, som et i tre til fire tusinde Aar afsluttet Folk, pludseligt skulde forandre deres Sæder og Skikke, men at han holdt sig overbeviist om, at naar Chineserne af Englænderne og andre Nationer behandledes med Venlighed, vilde de ogsaa efterhaanden tilegne sig den civiliserede Verdens sociale Jdeer. Det store Maal, sagde han, som vi især bør have for Øie, er at stemme de lavere Classer i det chinesiske Folk gunstigt for os. Jdet han saaledes opfordrede til den venligste Begegnelse i alle Berøringer med Chineserne og i denne Anledning især støttede sig paa hans lovpriste Vens, den chinesiske Fredsunderhandlers og Keiserens Beslægtedes Keyings, Vidnesbyrd, yttrede han fremdeles: "Jeg troer, at Chinesernes Fordom imod Forbindelsen med os, ikke grunder sig paa religieuse Anskuelser. Tvertimod hidrører den fra den Frygt, at vi skulde ville anvende hin Forbindelse til politiske Øiemeed. Saasnart denne Fordom først engang er overvunden, hvilket forhaabentlig i Løbet af nogle Aar vil blive Tilfældet, saa vil udentvivl China meget snart indtage den det tilkommende Stilling som en af Jordens første Nationer. Udvidelsen af Chinas Handel er Noget, som de Fleste, hvis man vilde angive den for dem, vilde ansee for utroligt. Jsærdeleshed i Bomuld og Bomuldsvarer vil Begjæret blive ubegrændset. Det eneste Spørgsmaal er kun, hvormed skal China betale, men dette Spørgsmaal maa i et Rige af saa stort Omfang nødvendigviis først i Tidens Løb komme til Afgjørelse. Jmidlertid vil der udfindes nye Ressourer og Folket vil ved Forbindelsen med os lære nye Fornødenheder at kjende. At vor Tractat vil faae dette Resultat, derom nærer jeg ikke mindste Tvivl, J London holdtes den 20de ds., under Lord John Russells Forsæde et Møde for at tilveiebringe Midlerne til at befrie Maadeholdspropheten, Pater Matthews, fra hans Gjældsbyrde. Flere Talere, deriblandt Præsidenten og Admiral Codrington, hvilken Sidste tilskrev Disciplinarforseelserne paa Flaaden næsten Drukkenskaben alene, udbredte sig om Pater Mathews Fortjenester af Maadeholdenheden, idet man angav, at han allerede havde taget Maadeholdsløftet af over 4 Millioner Mennesker, og hvorefter Forsamlingen voterede et Opraab til Pengebidrag for Maadeholdenhedens værdige Apostel. - Af officielle Data oplyses nu, at de sidste 6 Maaneder for den Dag, paa hvilken Pennyportoen indførtes den 5te Decbr. 1839), udgjorde Antallet af alle Breve i hele Storbritannien, de frankerede undtagne, 37 1/2 Millioner. J det samme Tidsrum af Aaret 1842 var nu Antallet af alle Breve, saavel frankerede som ufrankerede og stemplede, steget til 1032 Millioner. Af disse vare de i London afsendte tiltagne 70 Procent, de i London ved Postvæsenet besørgede 65 Procent og de gjennem London passerende, hvis Antal tidligere, paa Grund af Opholdet ved Hvedstadens Postbureau var meget ubetydeligt, voxet circa 200 Procent. Denne forhausende Tilvæxt maa tilskrives de daglige Posters større Hurtighed og den mangfoldige Forsendelse med Jernbanerne. J de første 6 Maaneder af Aaret 1844 beregnede man Antallet af Brevene til 220 Millioner pr. Aaret.