JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Paa Martiniqve er en af vore hvide Medskabninger sluppet med 1 Aars Fængsel og en Pengestraf af 1200 Fr., for at have forvoldet en af sine Slavers Død ved at indespærre ham i et Sukkerfad, hvor han qvaltes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
J Nework er udbrudt to betydelige Bankerotter, nemlig Mægler S. & M. Allen med 5 og Cephas Miles & Co. med 3 ½ Millioner Dollars, hvilke have draget endeel flere efter sig, somsom 11 i Neuvork, 3 i Philladelphia, 4 i Boston &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Den berygtede Polari, som i Aaret 1829 ved Jndbrud begik det store Diamant=Tyverie (som vurderedes for flere Millioner Gl.) hos Prindsessen af Oranien, og for 2 Aar siden blev anholdt i Amerika, er nu dømt til at staae 1/2 Time i Gabestokken og 12 Aars Tugthuusstraf. En lovstridig Behandling, som nylig er viist i Gouvernementet Kasan, har foranlediget en keiserlig Befaling, hvori det gjøres alle Civil og Criminalretter, til strængeste Pligt: at naar nogen Deelinqvent dømmes fra Livet, Æren eller til Knuten, skal Dommen oplæses i Retten for aabne Dørre, og ligesaa Ukasen om dens Fuldbyrdelse paa Retterstedet, førend Bøddelen begynder at udøve Knutestraffen paa Forbryderen. Ved Executionen maae alle vedkommende Embedsmænd være tilstede, for at paasee Dommens retmæssige Fuldbyrdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Natten til den 6te de afbrændte i Grossen-Ruden (hannoversk) 33 Huse og i Klein-Ruden (brunsvigsk, 52 med alle Sidebygninger, samt Kirken, Præstegaarden og Skolen. Ved en Jldebrand Natten derpaa i Hasselfelde lagdes 200 Huse i Aske, og desværre omkom ogsaa nogle Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Jfølge den nye Toldtaxif i Lübeck betales for Jndførsel af 100 Pd. Bomuldsvare og uldne Vare, 1/4 PC. af Værdien, af raat Jern 1/5, af andre Jern vare 1/4, af Thee 1/2 PC.; af raffineret Sukker 3 s., af Kaffe 4 s. og af Stangjern 1 s. pr. 100 Pd. Reisendes Effecter, som de medføre, alle Slags Kornvare, deri Raps indbefattet, og Heste, der føres til de 3 aarlige Markeder, ere – saavelsom alle Vare, der udføres - aldeles frie for Afgifter. - Ved at meddele Ovenstaaende gientager Kieler Correspbl. det gamle Ønske: at Holsteen dog snart maatte faae en ny Toldforordning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Handelstidenden er bleven meddeelt Udtog af en Skrivelse fra Skppr. Søren Ørsted, førende Slupskibet Phønix af Nakskov, d. d. Trondhjem den 1ste Marts, ifølge hvilket denne Skipper, som den 8de Febr. var afseilet fra Hjemstedet med en Ladning Korn, bestemt til Trondhjem, fra d. 15de f. M., da han passerede Lindesnæs, indtil den 28de har udholdt næsten uafbrudte forkanagtige Storme. Da han den 24de styrede under Landet ved Stadt for at faae Lods, sprang Vinden fra SV., som den under Stormen havde været, om, og blæste ligge paa Land. Jsær fra denne Dag indtil den 25de rasede Stormen saa skrækkeligt at han ikke kunde føre noget Seil, og, opgivende Haab om Frelse, besluttede han, da Veiret klarede op, og han opdagede Landet og Skjærene ikkun 1 Miil i Læ, at styre lige paa Kysten, for om mueligt at udspeide en Aabning; det lykkedes ham da ogsaa at finde en saadan mellem 2de Skjær, netop stor nok til at tilstede Skibet. en Gjennemgang, og saaledes paa en underfuld Maade at frelse Livet og Skibet, og at bringe dette i Havn 3 Mile nord for Frøien, dog med Tab af Skandsklædning, Seil m. m. Den 27de rasede Orkanen i 12 Timer, den heftigste, Beboerne paa Kysten kunde mindes, og atter undgik han, endog i Havn, ikkun netop et totalt Forliis. Disse heftige og vedholdende Storme lade desværre befrygte mange Ulykker paa den farlige, for kyndige og dristige Lodser blottede Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
J de første Dage af denne M. blev af Lodser og Fiskere et stort nyt tremastet Skib, som var fundet i Søen, indbragt til Hitterøe. Da Skibet laae kantret og fuldt af Vand, kjendte man ved Beretningens Afgang ikke Skibets Ladning eller nogen nærmere Omstændighed ved det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Om Alciden Theodorowich læstes i Fjor Sommer følgende Beretning fra Schlesvig"Aus dem Reiche des Wundervollen und ans der Heimath des Schönen har uns eine herrliche Erscheinung begrust. Wir dursen mit Recht Herrn A. Theodorowich eine mundervolle Erscheinung nennen, denn die Natur har ihn nicht nur mit wahrhafter Riesensirke ausgestattet, søndern auch mit dem reinsten Ebenmaas der Formen geschmückt. Mit diesen Vorzugen verbindet er noch Grazie, Würde und Gewandtheit i seltensten Grade, und das reichste Talent 3 plastisch-mimischen Darstellungen leuchtet underkennbar ans seinen Leistungen hervor, vorzüglich aber sindes die akademischen Stellungen, die in künstlerischer Hinsicht jedes sur das Schöne empfangliche Auge uberraschen und fesseln. So mag die Phantasie des Dichters sich einen Heros der Vor melt malen, Gewitz ist er der vorzüglichste Alcide unsret Zeit, Wer für das Edelste und Schönste, was die Natui hervor zu bringen vermag, reinen Sinn genug, ihn richtig zu würdigen, und Gelegenheit ihn zu sehen har, der möge sie nicht versammen, denn schwerlich durste ein Menschenalter eine zweite ihm uhliche Erscheinung hervor rusen." Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Hvad i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende Nr. 36, Tirsdagen den 1ste dennes, er indført, fra en Mand der i 40 Aar har bereist Jylland og Hertugdømmene, har Undertegnede læst med Jnteresse. At Qvægavl og Handel dermed er en af Landets rigeste Jndtægtskilder, vil neppe Nogen kunne nægte, ligesaavist vil det af alle Rettænkende med den inderligste Taknemmelighed paa skjønnes, at Grændse toldens Ophævelse har bragt mere Liv i denne Handel, ved det den har vundet en ubetalelig Frihed. Vi have her i Landet en meget god Qvægrace, og at denne ved sig selv, uden Jblanding af fremmed Blod, end mere kan forbedres, er, troer jeg, upaatvivleligt, naar der gjøres Udvalg af de bedste Tillægsdyr. Vore Kreature blive meget søgte, saavel til Hertugdømmene som til Nabolandene, og er det jo vel beviisligt at der udføres langt flere Qvæghoveder fra Jylland nu, end for 30 a 40 Aar siden, fordi vi, ved Agerdyrkningens saa heldige Fremskridt kunne frembringe flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Stadepengene paa Markederne er en meget ubehagelig Udgift for Handelsmændene, og have de Boer virkelig en overveiende Fordeel, ved hvilke slige Markeder holdes, med Hensyn til hvad i Markedstiden af Kjøbere og Sælgere fortæres, og i dyre Domme maae betales. Hvis de Handlende forenedes om at indgive en Forestilling paa høiere Steder om Stadepengenes Afskaffelse for Qvæghøveder paa de holsteenske Markeder, var det vel muligt derpaa kunde reflecteres. Hiemdal, den 7de Marts 1834. Anders Hjempel. Saa var det da nok en Spillemand og en Kurvemager, dem vi der kjørte forbi, Henrik. – "Nei, om Forladelse, Herren feiler saare meget deri, det var to Skolelærere, som ere mig heel vel bekjendte; thi den Ene har ofte spillet til Dands, hvor jeg har været med til Lystighed, og ifjor bandt den Anden mig 4 Biekuber til de Bier, som jeg har tilhalvs hos min Broder." – "To Skolelærere, siger Du? Skammelige Haandteringer for dem Begge! Den Ene spiller optil Dands, hvorved en nyelig demitteret Skolepog maaske kan faae i Sinde langt ud paa Natten at tilraabe ham af fuld Hals: Spil op, det skal paa min hollandske Salighed være en lystig Een; og den Anden giver sig af med et Arbeide, der kun var passende for gamle, fattige Mænd, som ville fortjene en Skilling eller en Smule til Livets Ophold ved Siden af den Understøttelse de nyde af Fattigvæsenet, medens de Begge burde tænke paa hvorlunde det Mangsoldige og Nyttige, der nu er indført i og ved Skolerne, bedst kunde oves og drives. – "Ja, hvad Herten der siger, synes mig at ære fuldkomment sandt; men, de skulle dog og leve. – Det forstaaer sig selv, men af deres Løn skulle de leve. Ja, om de kunne, men det tvivler jeg meget paa. – "Hvorledes, Kjender Du no et til deres Løn– "Ja, hvortil den Enes Løn i Penge er ansat, det kan jeg sige Herren paa en Prik, og dersom de vil beregne og fordeele den paa ham og Familie, ialt fem Mennesker, saa lader det sig let skjønne, om den kunde være nogenlunde tilstrædelig. Hans Løn i Penge er ansat til 200 Tdr. Byg Værdie efter Capitelstaxten, og mange Skolelærere skulle endnu have mindre. – "Nu da, 20 Gange 10 Mk. 4 s. giør - - gjør 34 Rbd. 1 Mk." – "Vil Herren na derfra drage Fattigskat, en Enkepension og Bidrag til Skolelærer=Hielpekassen, ongefær 5 Rbd. Jgjen 29 Rbd. 1 Mk., fordeelte paa 5 Personer - - Gud bevares, Henrik, Kun 6 Rbd. pro Persona aarligen til Jndkjøb af de Nødvendige, og Du faaer som Kudsk hos mig 24 Rbd. Jeg forhauses virkeligen derover, og var det mueligt, saa skulde mit Ønske lyde engang til Regjeringen: O! at dog Danmark betrængte Skolelærere maatte holdes paa Fode saa at de frit og uhindret kunne virke til Opnaaelse af Regjeringens de skjønneste Hensigter, som ere i danske Skole, at lægge Grundvolden til den danske Nations Lyksalighed. Efter Meddelelse af Henrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Fattigskat. (Uddrag af Kieler Correspondent No. 95. f. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Det tvungne Fattigbidrag er blandt alle Afgivter den meest forhadte. At man ligesom ved Haarene skal trækkes til at udøve Velgierning imod de Fattige, og i manglende Fal dertil skal tvinges ved Udpantning og Execution; at Personer træde sammen, for at taxere Ens Formue, og byde over Ens Pung, og, med den bedste Villie, dog begaae Misgrel- og Uretfærdigheder, efterdi de umuligen kunne rigtigen anslaae Enhvers Formue, saadant oprører, opvækker Forbittrelse, og foranlediger, at man unddrager Fattigvæsenet sin Medvirkning. Den tvungne Fattigskat lammer Flid og Dristighed, thi Lediggjængere, de Udsværende og de Ødsle blive understøttede, men de Ordentlige og Arbeidsomme blive belastede og maa bære Hines Brøde. De tvungne Fattigbedrag bortskræmmer Barmhiertighed, saa at man meer og meere trækker Haanden, tilbage fra de Fattige og de som befinde sig paa Veien til Armod. Hvor skadeligt endeligen det tvungne Fattigbidrag virker paa den fattige Classe, ligger for Dagen, thi hvor mange gives der dog ikke, som ligegyldigen henleve deres Tid som hengive sig til Leddiggang og Ødselhed, efterdi de have den Udsigt, at naar de blive fattige, maa Fattigkassen træde til; de bede ikke meer, de fordre, de pukke paa deres formeentlige Ret og vide meget vel, at Fattigkassen kan tvinges til at understøtte dem. Grunde nok for at bevise, hvor fordærveligt det tvungne Fattigbidrag er, og for at man bør anvende Alt, for snarest muligt at faae samme afskaffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Om Trykning af Fattigvæsens Regnskaber m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
For kort Tid siden blev i et af disse Blade fremsat det Ønske, at Fattigvæsens Regnskaberne og Ligningerne for Aarhuus Kjøbstad maatte vorde trykte. Vi kan ikke andet end være enig med Vedkommende i, at en større Publicitet i saa Henseende jo var ønskelig, skjøndt vi ikke ansee Pressen hertil saa aldeles nødvendig. – Den egentlige Hensigt af Trykningen kan nemlig ikke være nogen anden end den, at oplyse Jndvaanerne og hvorledes Bidragene ere fordeelte, hvorledes de i Forening med de øvrige Jndkomster anvendes, og tillige sætte dem, der maatte føle Kald og Evne dertil, istand til at fremkomme med Forslag til Besparelse og andre Forbedringer i dette for hele Communen saa saare vigtige Anliggende. Men er dette Hensigten, og derom kan der vel ikke være deelte Meninger, saa nytter det vist ikke meget at der, saaledes som ellers er sædvanligt, kuns meddeles et Udtog af berørte Regnskaber. Et saadant Udtog kan vel meddele Jndvaanerne et Begreb om Fattigvæsenets Tilstand, men dette bliver dog altid meget overfladisk, og slige Kundskaber ere, som oftest, meere til Skade end til Gavn. Skal Øiemedet opnaaes, er en aldeles grundig og detailleret Jndsigt i Tingene nødvendig, og denne kan, efter vor Mening, ikke erholdes paa anden Maade end at hele Regnskabet med Bilage og Ligninger in extens meddeles. – Skulde dette nu ikke kunde lade sig gjøre, formedelst de ikke ubetydelige Omkostninger som Trykningen i saa Fald vilde medføre, saa troe vi, at man hellere for det første maatte lade dette beroe, og i det Sted lade det Hele afskrive et Par Gange, og henlægge samme til Eftersyn og Udlaan i et heelt Aar eller længere hos Rodemændene eller andre passende Steder. Bekostningerne herved kan ikke blive betydelige, og vi indsee ei rettere end at enhver Jndvaaner Andre kan det vel ikke interessere – derved aabnes tilstrækkelig Adgang til at gjøre sig bekjendt med det hele Fattigvæsen og dets Bestyrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
En lignende Fremgangsmaade formene vi ogsaa kunde være at anbefale med Hensyn til Regnskaberne for Byens øvrige occonomiske Anliggender, om hvilke en nærmere Kundskab vistnok beller ikke var uvigtig, især da den Tid disse Regnskaber efter Placat 23de Marts 1827 § 2 skal henligge til Eftersyn, synes alt for kort A. & C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Copulerede. J Torværd Kirke pr. Nestved, den 9de Marts. Lieutenant ved 3die Jydske Jnfanterie=Regiment, Hr. Wilhelm Emil Laurent v. Pio og Jomfrue Anna Marie Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Consut P. Kall, Frue Lassen, Major v. Thuesen, Jomfrue A. Müllertz, Komd. N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Bekiendtgjørelser. Sidst afvigte 17de Marts, efter 1 Aars tiltagende Svaghed og 16 Ugers Sygeleie, behagede det Alherren at bortkalde fra os til et bedre Liv min inderlig elskede Ægtefælle, sine 4re Børns kjærlige Fader, Borger og Snedkermester Søren Schytte, i sit 72de Aar J 28de Aar var han mig en trofast Ledsager herneden; kun de der nøiere kjendte den salig Hedengangne kan føle vort Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Dette blev min tunge Pligt sørgeligst at kundgjøre fraværende Familie og Venner. Aarhuus, den 19de Marts 1834. C. M. Schytte, fød Christensen. At Restancellisten over Bygningsafgivten heraf Staden for Halvaaret til 1ste October d. A. er forsyne med Stiftamtets Approbation, samt at Udpantning derefter vil vorde foretagen saafremt Restancerne ikke forinden 1ste April d. A. til Magistraten vorder indbetalt, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 21de Marts 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Restancellisten over Præstepengene for Aaret 1833. er mig tilstillet, forsynet med Approbation. Dette, saavelsom at Udpantning derefter vil vorde foretagen saafremt Restancerne ikke inden 1ste April d. A. indbetales til Cassereren v. Berger, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 21de Marts 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
De berammede 3de Auctioner over Søren Pedersens Sted paa Overbye Mark i Kattrup Sogn, blive herved, efter Reqvirenternes Begjæring tilbagekaldet. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 18de Marts 1834. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Efter Begjæring af Lods Agent Hr. Consul Ris son, som Commissionair for det paa Vangsaa Strand den 10de dennes indstrandede Brigskib, Brothers kaldet, ført af Capitain John Baker, kommende fra og hjemmehørende i Sunderland, bestemt til Stettin, vorder Tirsdagen den 25de og Onsdagen den 26de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt, Auction paa bemeldte Strand, over Vraget, Takkelagen, og Inventariet, hvoriblandt: 2 svære Jern=Kjettinger og nogle mindre dito, 6 større og mindre Ankere, 22 forskjellige Seil og noget Tougværk, samt over dets indehavende, tildeels bjergede Ladning Steenkul. Det bemærkes: at Takkelagen og Jnventariet er udmærket godt og tildeels nyt. Lysthavende indbydes. Thisted, den 13de Marts 1834. Lützhøft. Paa Gru, Forflyttelse lader Hr. Pastor Gad ved offentlig Auction i Weggerslev Præstegaard, Fredagen den 18de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bortsælge en Deel Løsøre, bestaaende af Meubler: Sophaer, Borde, Speile, Sengesteder, Stole, os.v., 4 Kakkelovne, 21 Fæehoveder, 25 Faar af ægte engelsk Race med Lam, nogle Avlsredskaber, Bryggersredskaber, m. m. Lysthavende anmodes om at give Møde foranmeldte Tid og Sted. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 18de Marts Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Efter Begjæring af Hr. Lodsoldermand og Dannebrogsmand Nissen, som Commissionair for Capt. Smidt, der med Sluppen "Concordia" af Randers, er strandet paa Hirtsholmen, bliver, Mandagen den 24de dennes, Kl. 10 Formiddag, i Hr. Consul Bergens Pakhuus ved Havnen, forauctioneret circa 200 Stkr., fra bemeldte Skib ilandbjergede, havarerede, saltede Fæhuder, samt Skibets bjergede Takkelage, Seil, Ankere og v., saa og sammes Vrag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, Lassen. den 17de Marts 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Efter Reqvisition fra Raaberg Sogns Bjergere bliver Torsdagen den 3die April førstk., Kl. 10 Formidd., ved Bunken i Raaberg Sogn, 3 Mile norden for Frederikshavn, forauctioneret circa 140 Skpd. fladt og fiirkantet Stangjern af forskjellige Dimensioner (tildeels Skabeloniern) tjenlig ved Skibsbyggerie, samt circa 50 Tylter Planker fra 19 til 13 Fod lange, 9 t. brede og 3 t. tykke, hvilket Partie Jern og Planker er Bjergernes Deel af den Ladning, hvormed Capitain Graff, Skibet Maria, i August Maaned f. A. strandede ved bemeldte Bunken paa Reisen fra Bastad i Sverrig til Redon i Frankrig. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Marts 1834. Lassen. Tirsdagen den 8de April førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, bliver ifølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Overkrigscommissair Berg foretaget Auction over dette Boes Løsøre, bestaaende af Meubler og Effecter, deriblandt endeel Sølvtøi, Linned og Sengeklæder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Marts 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Efter Eierens Begjæring foretages Tirsdagen den 8de April d. A., om Formiddagen Kl. 10, offentlig Auction i og over det til Christen Enevoldsens nedlagte Gaard i Zeuthen hørende Stuehuus, bestaaende af 12 Fag stærk Ege=Bindingsværk med Fjelleloft over de 9 Fag, samt en dertil hørende Haveplads, ansat for Hartkorn 1 Fkr. 1/4 Alb. Huset er vel indrettet til Bebo gelse, endog for 2 Familier. Conditionerne, der blive meget billige, erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 17de Marts 1834. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Efter Begjæring af Skifteretten i Stervboet efter Kjøbmand Michel Jeegs Enke blive de dette Boetilhørende faste Eiendomme opbuden til Salg ved 3de Auctioner:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Onsdagen den 19de Marts) Onsdagen den 26de Marts) næstkommende og Torsdagen den 10de April ) som afholdes i Stervboegaarden, hver Dags Formiddag Kl. 10. Bemeldte Eiendomme ere: Stervboegaarden, som er beliggende ved Vesteraae, under No. 129, og bestaaer af: a) et Forhuus til Gaden, 12 Fag 2 Etager høit med Karnap paa 2 Fag og Portindkjørsel paa 2 Fag, indrettet til Beboelse i begge Etager, samt Boutiqve tillige i den nederste. b) Et Sidehuus norden i Gaarden, ibygget Forhuset, 7 Fag, 2 Etager høit, indrettet til Beboelse og Huusholdningsbrug, c) Et Sidehuus ibygget nysnævnte, 8 Fag, 2 Etager høit, med Svale til Gaarden, indrettet til Bryggerie, Brænderie og Maltgjørerie. d) Et dito ibygget sidstnævnte Huus, 5 Fag, 2 Etager høit, med Svale til Gaarden, indrettet til Pakboder og Kornlofter, e) Et Tverhuus vesten i Gaarden med Siden til Kattesundsgaden, 12 Fag, 2 Etager høi, med en Svale paa 2 Fag, indrettet til Stald, Pakboder og Kornlofter, f) Et Halvtagshuus i søndre Side af Gaarden, 8 Fag 2 Etager høit, indrettet i første Etage til Vognremisse og Brændeoplag og i 2den Etage til Beboelse. 3) Et ditto Huus paa 6 Fag, 2 Etager høit med en Qvist, indrettet til Pakboder, Locum, m. m. i første Etage og til Kornlofter i anden Etage. b) Et dito 8 Fag 1 Etage høit, hvori en Koestald og Fouragemagasin, i) Et Huus med Siden til Kattesundsgaden, 2 Fag, 2 Etager høit, med Svale, indrettet til Salterie, Pakboder og Karlekammer, og k En indhegnet Lyst- og Frugthauge paa circa 539 Alen. Samtlige Bygninger ere opførte af Muur- og Bindingsværk og i særdeles vel vedligeholdt Stand. B) En vesten for Kattesundsgaden ud mod Liimfjorden beliggende Lade- og Losseplads paa circa 4023 Alen, hvorpaa er opført følgende vel vedlige holdte Bygninger: a) Et Huus med Siden mod Fjorden, 14 Fag, 2 Etager høit med Portgjennemkjørsel paa 2 Fag af Muur og Bindingsværk, indrettet til Pakboder og Kornlofter. b) En Muur og Bindingsværks=Ladebygning, 10 Fag 1 Etage høi og c) Et Halvtagshuus 14 Fag 1 Etage, indrettet til Salterie. c) En stor Frugt- og Urtehave paa circa 2564 Alen, og D) En mindre dito, paa circa 686 Alen. Samtlige Eiendomme, hvoraf de under A og B beskrevne, saavel paa Grund af deres Beliggenhed som beqvemme og hensigtsmæssige Indretninger, henhører til de saavel for Gros, som Detailhandel bedst skikkede i Byen, sælges mod Betaling i Sedler og med Credit i 5 Aar paa Halvdelen af Kjøbesummen; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de Marts 1834. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Ved Proclama, som snarest mueligt foranstaltes læst for vedkommende Under= og Overret, indkaldes Creditorerne i efterfølgende Boer under Bjerre Hatting, Herreders Skiftejurisdiction, nemlig: efter Hr. Andreas Brandt i Skjolde, som i sin Tid har været Borger og Farver i Horsens; efter Contoirbetjent Mads Qvistgaard Høst i Daugaard; efter Aftægtsmand Otte Nielsen i Remmerslund. overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boerne havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bjerre Hatting Herreders Contoir paa Dangaarden, With. den 24de Februar 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Ved Proclama af 28de f. M. som er læst for vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Boet efter den i Ørum, Bjerre Herred, Veile Amt, afdøde Niels Rasmussen, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa DangaarWith. den, den 12te Febr. 1834. Hans Astrup Fleischer. Justitsraad, Borgemester og Byefoged i Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Gjørvitterligt: at Smedemester Frands Liisberg heraf Staden, har for mig foreviist en allernaadigst Bevilling af 28de December 1832, der berettiger ham til ved Stævning, som 3de Gange indrykkes i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, i Aarhuus Stifts-Avis og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, at indkalde til vedkommende Ret, den eller dem som maatte have en Obligation ihænde, der er udstædt af Borger og Kjøbmand Andreas Michelsen i Aarhuus den 26de Juni 1810, til Madame Edel Nielsdatter sal. Anders Andersens Enke, for 650. Rigsdaler Dansk Courant, tinglæst ved Aarhuus Bye thing den 4de October 1810, og hvorved er givet første Prioritets Pant i tvende Gaards Avlinger paa Aarhuus Byes Mark, beliggende i Møllevangens 4de Fald, Lodderne Nr. 6 og 7 efter Tour fra øster, og Vorregaardsvangs 4de Fald, Lodderne No. 87 og 88, ligeledes efter Tour fra øster, hvilke Lodder tilsammen indeholder 135,732 Alen, samt hvis Jngen efter saadan Stævnemaal møder og beviisliggjør deres lovlige Adkomst til bemeldte Obligation, da at erhverve Mortifications=Dom paa samme; og har Frands Liisberg dernæst i det anførte Øiemeed begjært denne Stævning. Thi indstævnes herved den eller de, som maatte have ovenfor beskrevne Panteobligation ihænde, til at møde for Aarhuus Byethings-Ret, der holdes paa Byens Raadhuus den første Torsdag i JuniMaaned Aar 1835 Kl. 10 Formiddag, for at fremkomme med meerbemeldte Obligation in originale og at godtgjøre deres lovlige Adkomst til samme, da den i andet Fald, vil, efter Citantens nærmere Paastand, ved Dom blive mortificeret, saa den derefter kan af Panteprotocollen vorde udslettet Det erindres at Lau dag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Aarhuus Borgemester= og Byefoged-Contoir, den 3die Marts 1834. Under mit Navn og Segl. Fleischer. C. S.)