JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-07-23
Paa Skiftet efter den, for rum Tid siden, ved Døden af gangne Huusmands Enke Elisabeth Ols Datter Rygvoldmoen i Sneaasens Tinglang udi Jndersens Fogderie under Tronhiems Amt, hvis Boe er auctioneret og gjort udi Penge, er opgivet, at iblant hendes efterlevende Arvinger, hen mod 40 med Sødskende og deres Børn, skulle have opholdt sig en Broder udi Aalborg i Jylland ved Navn Ole Olsen, som og skal være død, og efterladt sig en Søn kaldet Ole Johan Olsen, skulle denne være i Live eller have Børn efter sig, ville han eller de med lovantagelig Legitimation, efter denne i Brug værende Jndkaldelses Maade, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, 3de gange efter hinanden, og da Boet intet ordentlig Proclama taaler at bekoste, indfinde sig inden den Tid, Norske Lovs 5te B. 2 Cap. 4de Art., allernaadigst foreskriver; iligemaade indkaldes og herved, hvilket tillige skeer i de Tronhiemske Adresse=Contoirs Efterretniger, de øvrige af disse Arvinger som boer uden for denne Jurisdiction, nemlig Dorethe Anders Datter, gift med Anders Jonasen Hougum, afdøde Jacob Olsen Nordahls Børn, Enken Mallena Erichs Datter Schielstad. Jngebrigt Jngebrigtsen Fischuus Børn, alle i Overhalden udi Nummedahls Fogderie, undtagen en Søn af bemelte JngebrichsFischum ved Navn Jngebrigt Jngebrigtsen, skal være i Tronhiem, og endelig Enken Maria Ols Datter Nordounet paa Nummedas=Eydet, at anmelde sig hos mig undertegnede Sorenskriver og Skifte=Forvalter over Jndersens Fogderie. Wiigen Gaard pr. Tronhiem, den 29de Mai 1779. Peter Andreas Rosted. Endskiønt der ikke kan ventes noget til Arv efter forrige Bager i Bergen Just Diderich Grosse, som for rum Tid siden i eenlig og forarmet Tilstand, er død paa Gaarden Rein i Stods Tinglang, udi Jndersens Fogderie i Tronhiems Amt, da hans hele Boe efter Auction bedrager sig ikkun til 11 Rdlr. 2 Ort 16 Sk., hvoraf hans Begravelses Omkostninger skal betales, ey at tale om Boet øvrige Gield, med mindre hans Arvinger, som formodes at være Bergen, kunne blive erkyndiget om, hvad Arv ham, efter afdøde Sander Kaae i bemeldte Bergen var tilfalden, hvori bestod og hvor meget deraf bekommet, hvorom et iblant hans Papirer forefunden Brev af 7de April 1772. giver nogen Oplysning, og hvoraf, paa Forlangende, skal blive meddeelet Gienpart; saa bekiendtgiøres dog Dødsfaldet, efter nu brugelige Maade, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, 3de gange efter hinanden, at Arvingerne, hvor de ere, og om de haver noget at erindre, kan adressere sig, inden den Tid Lovens 5te B. 2det Cap. 4de Art. foreskriver; thil andet Fald antages intet, til mig Sorenskriver og Skifte=Forvalter over Jndersens Fogderie. Wiigen Gaard i Bedstaden pr. Tronhiem, den 29de Mai 1779. Peter Andreas Rosted.
Berlingske Tidende, 1779-07-23
Som allernaadigst anbefalede Skifte=Commissarier efter Hr. Justitz=Raad Christopher Gaarmann, som den 18de Febr. sidstleden, ved Døden er afgangen, lader hermed, efter den vedtagne Maade, foruden det til Retterne udstædte Proclama, udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Berlingske Tidender, og udi Bergens Addres=Contoirs Efterretninger, 3de gange efter hinanden indkalde, alle dette Boets Creditorer, enhver inden den dennem, i Henseende deres Opholdstæd, i Loven foreskrevne Tiid, og i det længste inden et halv Aar fra underskrevne Dato af regne, da aldeles ingen udenrigs Gield formodes, med deres retmæssige Fordringer, sig for os i Skifte=Commisionen, enten selv, eller ved Fuldmægtig at indfinde, da enhver kan vente lovlig Behandling; men de, efter den Tiid udeblivende, kan aldeles ikke vente at blive hørt, og maae altsaa tilskrive sig selv, den af deres Forsømmelse flydende Skade. Jligemaade indkaldes de respective Arvinger, Enke=Fruen med Laugværge og de umyndiges Værger, at lagttage deres Tarv; saasom og Boets Debitorer anmodes med os i Tiide at liquidere til al Ulempes Forekommelse. Arvetomten, Udsteens=Klostergaard i Nyefolke ved Stavanger, den 31te Mai 1779. G. D. Barth, H. Knopph.
Berlingske Tidende, 1779-07-23
Styrmanden paa den Kongel. Fiske=Hukkert i Øst=Finmarken, Forellen kaldet, Christian Lorenzen, døde i sidste Martii. Maaned, hvis Fader Jens Lorenzen skal være Bager i Sønderborg og eeneste Arring, som derfor tilligemed den Afdødes Credi og Debitorer behager at melde sig inden lovlig Tid til vedbørlig Rettes Nydelse hos Finmarkens Sorenskriver og Skifte=Forvalter. Talvig pr. Tronhiem, den 20de April 1779. N. Sk. Schielderup.
Berlingske Tidende, 1779-07-23
De, som maatte have noget at fordre i eller skylde til Compagnie=Handlerne Messes. Hørlochernes Opbudsboe, ville i begge Henseende melde sig hos dets Forvaltere Cancellie=Raad Nissen, og Kiøbmand Bahnsen i Tronhiem, inden den Tid Loven foreskriver. Tronhiem, den 11te Junii 1779. M. Rissen. P. Bahnsen. Jeg finder mig aarsaget, offentligen at advare, at ingen betroer nogen noget, som i mit Navn maatte forlange paa Credi enten Penge, eller Penges Værdie, uden min foregaaende enten mundtlige eller egenhændige skriftlige Begiering, efterdi jeg intet Krav af saadan Art og Natur agter at betale. Arendal, den 25de Junii 1779. Erich Colstrup.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
London, den 6te Julii. Efter Hoffets Befaling ere alle Spanske Skibe i vore samt lige 3 Kongeriger efter Forlangende blevne forsynede med Passer, og kan, uden at blive i ringeste Maade videre anholdte, afseyle. Dette er en Følge af det Forhold, som man i Spanien har lagttaget imod vore Skibe. - Der skal allerede være præssede i Engeland 8000 Mand til Matroser. J Cornwallis har Skibsfolkene, især Arbeyderne i Tin=Gruberne brugt Repressalier imod Presningen, hvorved der er vanket mange blodige Pander. - Admiral Hardy skal, som vore offentlige Blade fortælle, kort førend den store Flode løb ud, have til talt samtlige Flag Officeerer og Capitainer paa følgende Maade: Det er sandt, mine Herrer, jeg har i nogle Aar ikke været paa Søen; men jeg haaber dog formedelst min forrige Erfaring i Tienesten, at være i Stand til at opfylde min Pligt imod Kongen og mit Fædreneland. Derhos haaber jeg, at blive heri understøttet af enhver Officeer paa Floden, og kan jeg ey undlade at giøre denne Anmærkning, at dersom jeg skulde være saa ulykkelig, ey at blive adlydet i mine Signaler, da skal jeg visselig vilde, at straffe uden Betænkning den Ulydige, han være hvo han vil, til Beste for dens Tieneste, hvori vi alle staae. At Engelland og sammes Administration endnu har de standhaftigste og beste Venner endog iblant de nærmest Beslæg, tede af dem, som ere de ivrigste Forfægtere af den Amerikanske Sag, det beviser iblant andre Governor Franklins Exempel, hvilken er en naturlig Søn af den bekiendte Doctor. Neppe skal nogen kunde giøre sig meere Umage for det gamle Fædreneland, end han. Han opretter efter megen Sandsynlighed med et lykkeligt Udfald Engellands Herredømme igien i Jer seys, og herved indsætter sig selv i Gouvernementet over denne Provinds. Han har af General Clinton erholdet de fornødne Vaaben for 6000 Mand, og ellers al muelig Understøttelse. Nu nyelig var han, som man forsikrer, allerede i Spidsen af 17000 troe Amerikanere i det Jerseyske, hvor sammes Antal daglig tog til, og man vilde ey tvivle paa, at jo den heele Provinds vilde være bereed til at underkaste sig, saafremt General Washington eller Congressen ey snart udfandt Midler til at afholde dem derfra med Magt. - Washington skal have sendt den ene Expres paa den anden til Congressen, paa det at samme maatte gribe til de virksomste Midler, hvorved hans Armee kunde forstærkes, og det saa meget meere, da Sir John Johnson har, som der skrives, paa vores Side bragt en Armee af 4000 Mand Flygtlinge, Canadier og Jndianer, sammen ved Oswego, hvorover de bageste Amerikanske Grændser ere satte i Frygt og Forskrækkelse.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
London, den 13de Julii. Den 9de huj. ankom 2 Efterretninger fra General Clinton fra Nyeyork. Den første indeholder: at Floden og Tropperne tilligemed General Mathew vare komne tilbage fra Virginien den 29de Mai, og strax derpaa igien afgaaet med General Vaughan, for at bemægtige sig Fortet la Fayette af Posterne Stouh Point og Veplants, til Communication med Provindserne paa den anden Side af Hudson=Floden, hvilket og lykkelig er bleven udført. J Fortet vare 4 Kanoner, og Besætningen, som paa Discretion overgav sig, bestod i 1 Capitain, 3 Lieutenanter og 70 Gemeene. Den anden Efterretning beretter: at General Clinton har siden den 16de April ingen Skrivelse havt fra General Prevost. Derimod meldes i andre Efterretninger fra Georgien, at General Prevost er rykket frem imod Syd=Carolina, at Fienden har sløyfet Fortet Johnson, at de Brittiske Tropper have besat James Øen, at der giøres Anstalter til at angribe Sullivans Øerne, at man haabede, snart at komme i Besiddelse af Charles Town, hvilken Stad allerede har tilbudet Neutralitet, som man ey har vildet antage. - Den Russiske Keiserl. og Hollandske Minister have anholdet hos Kongen om en privat Andience angaaende vigtige Sager. Den skal og i Morgen, som er den 14de, førend Leveen meddeeles dem. - Siden man begyndte at presse, skal der allerede være bragt tilveye 18000 Søefolk. - J Jrland skal samles 2 Leyre af regulaire Tropper, den erne ved Clonmell og den anden ved Hovedstaden Dublin. - Et til Do mer ankommen og fra Jndien og China tilbagegaaende Svensk Skib har medbragt Depecher til vores Ostindiske Handels Selskab, som skal indeholde, at Admiral Vernon, som commanderer vores Kongel. Escadre i Bugten af Bengalen, har bemægtiget sig 3 Franske Krigskibe paa 74, 64 og 40 Kanoner, foruden endnu nogle andre fiendtlige Fartøyer.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Admiral Hards Flode skal nu være 36 Skibe af Linien stærk, foruden Fregatter. Med samme skal han, som det heder, fornemmelig krydse ved Lands=Ende, hvorved han sættes i den Stand, at han kan beskytte, saavel Jrland som Engelland og tillige vore Floder, som i de næstkommende to Maaneder komme hiem, og hvis Ladninger vurderes for 8 Millioner Pd. Sterl. Det forstaaer sig, at han til denne Ende maae vove en Trefning med den store foreenede Franske og Spanske Flode, hvis denne skulde komme did hen, og dette er vist, at han dertil har utrykkelig befaling. Man skal endnu, saasnart mueligt, meere forstærke ham især med Fregatter og mindre Skibe, hvorpaa han har Mangel i Henseende til den Mængde, den fiendtlige Flode har af samme. - ForCanalens Sikkerhed sørges her og i mueligste Hast, hertil skal med første 25 Skibe af Linien være færdige; thi uagtet den udstædte Kongel. Proclamation, troer man dog, at Fienden ikke vil forsøge noget Jndfald i Engelland, men allene en Landgang paa de i Indgangen af Canalen beliggende Øer. -J Gaar gik det Rygte, at Græv d'Estning havde begivet sig med sin Flode fra Martinique; men at Admiral Byron havde benyttet sig af denne Leylighed, og gaaet løs paa ham, og nødt ham til at redde sig i Ruperte Havn. Ved denne Leylighed skal Admiral Byron have jaget 2 Franske Skibe paa Stranden og stukket dem i Brand. - Man har ingen tilforladelig Efterretning om den Forstærkning, som Admiral Hardy har bekommet. Man læser alligevel Fortegnelser paa de Skibe, som ere blevne udrustede i Portsmouth, Plymouth, Deptfort og Chatham, for at støde til ham. Det er i alt 17 Skibe paa 74, 80 og 90 Kanoner, og der skrives fra Portsmouth, at nogle af samme virkelig ere afgangne til Admiralens Flode.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Madrit, den 29de Junii. J Forgaars blev Krigs-Erklæringen imod Kronen Engelland paa de sædvanlige Stæder her høytidelig bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Paris, den 13de Julii. I Dag er offentlig publiceret en Kongel. Declaration af de bevægende Aarsager til Hs. Majests Opførsel imod Engelland. Den indeholder 14 Blade i 4to, Hs. Majestæt erklærer deri at eftersom Krigens Fortsættelse er bleven nødvendig formedelst de af det Londonske Hof gjorte Skridt, saa har Hs. Majestæt seet sig nødsaget til at anmode Hs. Katholske Majest. at foreene sig med ham, og at tage fyldestgiørelse for de dem paa begge Sider vederfarne Fornærmelser, og at sætte Grændser for det Herredømme og Tyrannie, som Engelland hidtil har usurpert, over alle Søer, og endnu søger at handthæve &c. - En fra Senegal over Brest til Hoffet ankommen Officier, Hr. Capelles, har medbragt den Efterretning: at alle Engellændernes Eiendomme i Africa, ved Floden Gambia, vare af vore Folk aldeles ødelagte, og den Engelske Handel paa denne Verdens Dec derover forstyreet, formodentlig i 100 Aar. Et stort Antal Negere, og en forfærdelig Mængde Guldsand er derved faldet i vore Hænder. Ved dette store Foretagende, som Hr. Vandreuil allene med 2 Fregatter har udført, er der tilføyet Engellænderne en Skade paa 8 Millioner Pd. Sterl. eller 16. Millioner Franske Penge.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Fra Madrit meldes under 26de i forrige Maaned, at alle Engellænder uden Undtagelse ufortøvet maae rømme Konger i ger, og at Gibraltar er indsperret til Lands og Vands. - Det Beslag, som var gjort paa de fremmede og Hollandske Skibet Havre, er igien ophævet; men ingen Skibe indlades der. -
Berlingske Tidende, 1779-07-26
En overordentlig Coureer har overbragt den Efterretning, at 22 Krigskibe havde den 6te hujus ladet sig see paa Høyden af Havre, hvorpaa man strax havde brækket al Steenbrolægningen op, skaffet Qvinder og Børn ud af Byen, og gjort alle Anstalter til Forsvar. - Fra vores store Flode har vi endnu ingen vis Efterretning.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Paris, den 16de Julii. Man veed ey hvor den Engelske Flode er, ey heller vor vores under Græven af d'Orvilliers befinder sig. Ministeren ved Marinen iagttager i Henseende til det sidste den dybeste Taushed, og rimeligviis faae vi ingen Underretning om deres Fart og Bestemmelse, førend den Expedition, hvortil der er gjort Udkast, sættes i Værk. Det samme kan siges om Spaniens Udkast. - Breve fra Madrit melde, at de Spanske og Walloner Garderne giøre sig færdige at brække op til Leyren ved St. Roch, og som det heder, skal Havnen ved Gibraltar allerede være bloquert af 10 a 12 Skebekker. - Antallet af de Tropper, som nu staae færdige paa Kysterne af Bretagne og Normandie, til at transporteres over Søen, bestaaer, som man forsikrer, i 80000 Mand.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Fra Spanien, den 25de Junii. De Bevægelser, som skee ved vore Land=Tropper og de store Convoyer af Artillerie, som defilere fra Navarra og Arragona til de Sydlige Provindser, tillade ey at drage i Tvivl dette, at vigtige Expeditioner ere i Giærde; man meener dog at vores Hof fornemmelig turde have Hensigt paa Gibraltar og Minorca, hvilke Engellænderne have beholdt siden Utrechter=Freden. Politici have til den Ende allerede gjort et Udkast. Disse ville, at imedens Græven d'Orvilliers og Don Antonio von Arceskaffer den heele Brittiske Søemagt nok at giøre i Canalen eller Oceanet, skal en stor Deel af Cadixer Floden gaae for Gibraltar, men den øvrige Deel af Floden forenet med Touloner, Escadren, indtage et Korps Tropper ved Carthagena og overbringe disse til at beleyre den Minorkanske Fæstning Mahon. Denne Plads, som da ey kan bekomme nogen Succurs, skal ey længe kunde holde sig, og Spanierne skal da ey taale saa meget af den, der hidtil har været Herre til Søes, ey heller af de Barbariske Stater.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Cadix, den 28de Junii. Siden den 23de huj. har man tabt af Syne den herfra udløbne Krigs=Flode, som allerede den 21de satte sig dertil i Bevægelse. - Blocquaden for Gibraltar skal formeres af de Regimenter, som ere i Leyren ved St. Roch paa hiin Side Forter St. Philip og det Retranschement, som forhindrer dette Steds Communication med Spanien, saa og af de Regimenter, som tre paa Kysterne af Andalussen og Granada. Det første at disse Korps commanderes af Don Martin Alvarez=Sotomator, og det andet af Græven af Lasey, hvilke Officeerer begge ere Generallieutenanter. Under dem skal tiene Generallieutenanterne, Marquis de la Torre, Græven af Revillagigede og Don Ladislao Abor, videre 6 Marechaux de Camp, 2 General=Quarteermestere, 2 General=Majorer af Jnfanteriet &c.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Artilleriet skal staae under Marechal de Camp, Don Rude sinde Tilly. - De Tropper, som ere paa Marchen, for at støde til dem, der ligge paa Kysterne fra Mallaga til Cadix ere Garderne, Regimenterne Zamora og Soria, den 2den Bataillon af Cordua, Guadalaxara, de Arragoniske Volon tairer, Regimentet Catalonien og Regimentet Miquilets, i alt 16 Batailloner, videre Regimenterne Prinds, Jnfant, Bourbon, Montosa, Dragonerne af Pavia og Lusitanien, i alt 12 Escadroner.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Helsingøer, den 26de Julii. Den 23de huj. ankom fra Østersøen 3 Hollandske, 1 Engelsk og 2de Russiske Fregatter fra Petersborg, som passerede uden at komme til Ankers, 3 Engelske fra Petersborg og Danzig. Den 24de huus. ankom fra Østersøen 6 Hollandske fra Stetin med Tiære, 1 fra Riga til Barcelona, 2 Hollandske fra Petersborg til Amsterdam, i stor Svensk Snov af Stralsund fra Petersborg til Livorno med Ruslæder, 1 Svensk af Stokholm til Frankerig, 2 Svenske fra Pommern til Amsterdam, 1 Dansk af Altona fra Stetin til Malaga, 3 Engelske fra Petersborg med Hamp og Jern til Portsmouth. Den 25de huj. ankom fra Østersøen 1 Svensk Fregat at og fra Stokholm til Amsterdam med Jern og Tiære, 8 Holland, ske, 1 Engelsk fra Nyborg med Bræder, 6 Spenske fra Pommern til Gothenborg, 3 Danske fra Kiøbenhavn til Norge.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Sundet ligge 1 Kongel. Svensk Orlogskib, 1 Dito Fregatte og 9 Engelske Koffardieskibe, som vente paa Convoy. Den 25de indkom i Havnen Skip. Ole Hagstrøm med Bræder. J Dag udgik Skip. J. Jensen af og til Ærveskiøbing, 1 Fartøy af og til Holsteen, 1 Fartøy af og til Nyekiøbing.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Kiøbenhavn, den 26de Julii. Den 27de Mai 1779 er Taxadeur og Ober=Toldbetient, Lieutenant Jacob Kragh i Drammen allernaadigst beskikket til at være Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1779. (See No. 59.) 5. Da det er bekjendt, at et af de første og vigtigste Skrid til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin større Guld=Medalje eller 100 Rigsdaler.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Onsdagen den 28de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Raadstuen i Roeskilde holder offentlig Licitation over Post=Rittet imellem Roeskilde og Ringsted fra tilstundende 1ste October af, og paa de Vilkaar, som da nærmere bliver bekiendtgjort, og forinden saavel hos Magistraten i Roeskilde, som og paa Post=Kontorerne i Roes kilde og Ringsted forevises; Thi ville de Lysthavende sig til berørte Tid indfinde, da den Mindstbydende, paa forventende Approbation, ommeldte Post=Rit bliver tilslaget. General=Post-Amtet, den 16de Julii 1779.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Ved Tal=Lotteriets 193 Trækning i Altona udkom: No. 81, 67, 74, 37, 50.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Copulerede. J Kiøbenhavn den 14de Julii Hr. Ritmester Ernst Gotte lieb von Barth og Jomfrue Benedicta Sophie Høyberg; den 15de huj. Sr. Peter Hemmer og Jfr. Dorothea Klempke; den 23de Julii Hr. Bogholder Wexel og Jomfrue Hedewig Clisabeth Smit.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Døde. J Fladstrand den 28de Mai Under=Constabel Christian Hjorths Kone, Maria Sophie Ohls Datter. J Haders leden den 19de Juul. Hr. Ericius fra Kiøbenhavn, 76 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
J Kiøbenhavn den 23de Jul. Sr. Jens Bendixen, Fiskebloder, 74 Aar; den 25de huj. Jfr. Else Christine Hald, 66 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 51 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 23 1/2 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 23 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 28 3/4 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 28 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Tanker til høyere Eftertanke angaaende det Spørgsmaal hvorvidt og paa hvad Maade en Mands=Person, som beskyldes og sigtes af et Fruentimmer for at have besvangret hende under Ægteskabs Løfte i Følge Forordningen af 5te Martii 1734, retteligen kan og bør være pligtig imod saadan hendes blotte Foregivende og Paastand at befrie sig derfor med sin Eed og samme han nem af Dommeren paalegges, fremsat af C. D. Hedegaard, J. U. Dr., ere nyelig fra Pressen udkommen, og sælges hos Gyldendal for 8 s. paa Tryk= og 12 s. Skrivpapiir. Provst Beyers tilforn ommeldte Skrifter: 1) Hans paa nogle Steder forandrede Evangeliske Harmonie tilligemed Svar til dem, som have skrevet om hans Bøger, a 1 Rigsdaler. 2 Hellige Tanker ved Herrens hellige Bøn Fader Vor efter Børnens og Ordenes egen Anledning, a 2 s. 3) Korte Spørsmaale til Forklaring over de 5 Parter i Catechismo for Fattige og Eenfoldige, a 3 s. kan nu bekommes i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Pelt paa Børsen, Hr. Boghandler Buch paa Nørregade og Seigr. Peder Humble paa Hiørnet af Myntergaden og gamme Mynt No. 122. J Nestved hos Bogbinder Holst. J Aalborg hos Hr. Deichmann i Bispe=Residentzen. J Christiania hos Hr. Boghandler Diurendahl, og ellers i Glumsøe Præstegaard ved Ring Den slette Deel af Hr. N. Jonges geographiske Verk er nu bleven færdig fra Pressen. Denne Deel underholder Norges og Sverriges chorographiske Beskrivelse, 112 Ark stor, og sælges med Landkort, som er stukket dertil, for 2 Rdlr. 4 Mk. paa Post= og 2 Rdlr. paa Trykpapiir til de Hr. Prænumeranter, og dem, som prænumerere paa syvende og sidste Tome med 1 Rdlr. De Hr. Prænumeranter behage at lade afhente denne slette Deel med snareste hos Forlæggeren Bogtrykker Thiele i store Helliggeistræde No. 150, og hos Velærværdige Hr. Wandal i Aalborg. Med den syvende og sidste Deels Udgave skal ey forhales, paa det Verket engang kan komme til Ende. De foregaaende Deele kan ligeledes faaes til de forhen fastsatte Priser. Ligeledes kan af Liebhaberne for sig selv bekommes Norges og Dannemarks chorographiske Beskrivelser, den første for 1 Rdlr. 3 Mk. og den anden for 2 Rdlr. 2 Mk., med sine egne Titler, og uden for dette heele geographiske Vert.
Berlingske Tidende, 1779-07-26
Fra Pressen er udkommen: den almindelige Verdens Historie, udi kort Begreb og til Brug for Begyndere af Henrich Petersen, faaes til Kiøbs hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeistræde for 12 s. og indbunden 1 Mk. Den faaes i Aalborg hos Hr. Wille, i Christiania hos And. Diurendal. Efterretninger om Marskos og Fes, samlede der i Landene fra Ad 1760 til 1768 af Justice=Raad G. Høst, med 3. Kobberstykker og 3 Vignetter, stor 42 Ark, godt Fransk Papiir in Quarto, faaes for 4 Rdlr. 3 Mk. hos Hr. Hof=Bogtrykker N. Molter i Frederichsberggaden, paa alle Borsens Boglader og hos de Herrer Boghandlere Gyldendal, Philibert og Steinman. Mæst vort eget Fødelands Historie, kan ingen Læsning være an i genemmere end den, der viser os vore Naboers og andre Rigers nu værende og forrige Tilstand, samt de derudi forefaldne merkværdige Begivenheder, endog de ustuderede Stænder vinde ved denne fornøyende Læsning den Nytte: at de lære kiende Verden. Foranlediget og opmuntret af en høy Dansk Patriot, der selv heldig har dyrket Historien, har jeg besluttet under Guds Bistand, at udgive et Verk, som hidtil endnu fattes os i vores Fædrenelands Litteratur: Samtlige Europæiske.