Berlingske Tidende, 1836-03-12
Nu er det vist, at naar en Bygning, der er for høit assureret, afbrænder, saa tænkes altid paa Jldspaasættelse, og en aldeles uskyldig Mand mistænkes mangen Gang. Men hvad der taler end meere for min Mening herpaa tillader jeg mig i Særdeleshed at hen*) Taleren fremsatte under det mundtlige Foredrag adskillige Exempler til Bestyrkelse for det Ovenanførte. lede Forsamlingens Opmærksomhed – er, at efter Lister, som fremlagdes i en Commission, hvoraf jeg har været Medlem, afbrænder der i de tre Maaneder, April, Mai og Juni, i Almindelighed ligesaameget som, ja ofte meere end, i de 9 øvrige Aarets Maaneder, uagtet paa denne Aarstid ingen Jld er i Kakkelovnen og intet Lys bruges i Stald eller Lo, hvorfor altsaa langt færre Jldsvaader kunde forventes at indtræffe end i den øvrige Deel af Aaret. Man glemme ikke, at i April Qvartal ere Husene tømme og Qvæget paa Græs, saa at intet Andet gaaer ved Jldebranden tabt, end Bygningerne.) Men vil man haabe at see Bygningerne nogenlunde rigtigt assurerede, saa formener jeg, at man maa vende tilbage til en ældre, og som jeg antager bedre, Organisation af Brandvæsenets Personale. Jeg mener, at Branddirecteur Posten bør gaae ind, og Branddirecteurens Forretninger, som for, tillægges Herredsfogderne, indtil den forventede Communal-Jndretning kommer i Gang. Flere Grunde synes mig i høi Grad at tale herfor. Ved at underlægge Herredsfogderne disse Forretninger, bleve Districterne mindre, saa at et meere vaagent Øie kunde haves med Tarationsmændene og Bygningernes Tilstand. Herredsfogden, der har flere Berøringspunkter med Herredets Jndvaanere end Branddirecteuren, maa ogsaa bedre kunne kjende Bygningernes Tilstand i hans District. Branddirecteurernes Districter ere alt for store, som blandt andet kan sees deraf, at en vis Branddirecteur i Jylland skal have et District, der indslutter 46 Qvadratmile. Hvor slet Brand væsenets Kræfter, ved paakommende Jldsvaade, undertiden benyttes, kan jeg ved et Exempel oplyse, men jeg maa bede Forsamlingen være overbeviist om, at dette er hentet fra en dansk Egn, da den maaskee ellers kunde troe, at det var søgt i Abdera. J en vis Landsby klemtes med Kirkeklokken, naar Jldsvaade opstaaer i Egnen. Brandmesteren thi Branddirecteuren boer Mile derfra rykker ud med Byens 2 eller 3 Sprøiter, og Sprøiter fra Nabolauget komme til. Man *) En Beregning til Oplysning blev forelagt. *) En Beregning til Oplysning blev forelagt. udsender nu et ridende Bud henimod den Egn, hvorfra Jlden sees. Er nu denne over een Miil eller længer borte, varer det længe, inden Budet kommer tilbage, og i al denne Tid forbliver Høistcommanderende, Brand mesteren, med hele sit Corps ubevægelig. Naar Budet endelig kommer tilbage, Corpset sætter sig i Bevægelse og naaer Brandstedet, er som oftest Alting forbi, men ogsaa, om Jlden har været i en By, flere Bygninger lagte i Aske, end om Hjelpen havde været hurtig. Kunne vi ikke sikkre os mod saadanne og lignende Tilfælde, saa synes det overflødigt at gagere Branddirecteurer, der koste Landet 19 til 20,000 Rbd. Sølv om Aaret, og jeg foreslaaer derfor, at Branddirecteurernes Poster inddrages, imod at disse nyde passende Vartpenge, indtil det maatte behage Hans Majestæt paa anden Maade at ansætte dem, og at deres nuværende Forretninger igjen underlægges Herredsfogderne, dog uden at disse derfor nyde anden Betaling, end de Emolumenter, som Anordningerne nu tilstaae, Branddirecteurerne ved Tarationsforretningerne. Ved en saadan Forandring vilde Staten spare 200,000 Rbdlr. om Aaret. Men