JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-10-19
Efter Oversigten over Bankens Tilstand den 1ste August d. A. vil der vist for Mange opstaae det Spørgsmaal: 1) Naar kunne Jnteressenterne vente Udbytte, og 2) hvor stort vil dette Udbytte blive. Efter Bestemmelserne for Realisations fonden ifølge Reskr. af 11te Juli 1840, skal Banken have Eie en Sølvvaluta, liig Halvdelen af den hele existerende Seddelmasse, følgeligen maa Realisationsfondens Størrelsvære omtrent 8 Millioner Rigsbankdaler, forinden Sedlerne kunne erklæres realisable. Den meddeelte Oversigt viser imidlertid, at Sølvfonden ei er større end 7 Millioner Rigsbankdaler, og Banken maa altsaa endnu søge at supplere denne Fond med endnu omtrent 1 Million Rbd., hvilket uden Vanskelighed lader sig udføre i Løbet af det indeværende Bankaar, og da ville ogsaa Jnteressenterne paa samme Tid kunne vente Udbytte. Hvad nu dettes Størrelse angaaer, da beroer dette naturligviis paa Bestyrelsens nærmere Bestemmelse, men saameget er imidlertid afgjort, at der allerede er 686,000 Rbd. i Behold fra forrige Bankaar til Fordeel for Jnteressenterne lægges nu hertil Bankens Netto Gevinst for indeværende nye Bankaar, som vi ville anslaae kun til 725,000 Rbd., saa bliver Summens Størrelse til Fordeling iblandt Jnteressenterne ved Slutningen af indeværende Bankaar over 1,400,000 Rbd. Det kommer altsaa an paa, om Bestyrelsen finder det hensigtsmæssigt at danne en Reservefond, men om saadant ogsaa bliver Tilfældet, behøver en saadan Fond dog aldrig paa Grund af Bankens hele gunstige Forfatning, at være synderlig stor og vi kunne saaledes antage, at Udbyttet ved Slutningen af indeværende Bankaar bestemmes til 6 pCt., omtrent til 800,000 Rbd. Banken vil endda beholde en meget stor Reservefond. Saameget er i alle Tilfælde afgjort, at Banken allerede eier en stor Sum over Actiernes Capitalfond, og følgelig tilfalder Alt, hvad Banken fortjener, Jnteressenterne, hvad enten Udbyttet udbetales nu eller senere; Actierne stige i Værdi ved det nu paaløbende Overskud eller Gevinst. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1844-10-19
Politiet har taget Nyboders Baptistbørn under sin Varetægt. Det indfandt sig forleden i to Kareter under an Anførsel af Hr. Leerbeck og førte Børnene med Vold til Kirken for at døbes. Det maa da være en underlig Daab, hvor Bræftrup lægger Haand paa og Leer beck holder Huen. (Cors.)¬
Viborger Samler, 1844-10-19
Til den slesvigske Hielpeforening er indtil 11te October d. A. fra 643 Bidragydende ialt indkommet 771 Rbd., foruden en Gave af 25 Rbd.
Viborger Samler, 1844-10-19
J forrige Maaned fandt i Christians Pleiehuus i Eckernførde et mærkeligt Optrin Sted, som allerede er blevet omtalt i offentlige Blade, men hvorom vi dog ville meddele en Beretning, som vi tør angive for paalidelig. Løverdag Aften den 14de Septbr. havde en af Stiftelsens Pleiepiger, som allerede var confirmeret, druknet sig i Tungsindighed. Stiftelsens Direction lod strax de ne befalede Foranstaltninger ved et saadant Tilfælde iagttage; men Aftenen efter, da Stiftelsens Foresatte vare ude, trængte Politiet ind i Stiftelsen, og holdt i Forening med Physicus en Besigtelse over Liget. Senere paa Aftenen blev Liget forlangt udleveret, og i hvert Tilfælde bestemt Svar forlangt til næste Middag Kl. 12. Mandag Morgen blev Stiftelsen omgiven af Politi og Vægtere, og Kl. 12 blev Liget forlangt udleveret. Directionen afslog det, hvorpaa Politiet meddeelte, at der vilde blive brugt Magt. Stiftelsen blev nu formelig stormet. Tre Personer (Smede) krøbe over Steenvolden, fulgte af tre andre Jndivider, der have været under Tiltale; Laasen, paa Porten blev brudt, og Pøbelen trængte ind. Directionen blev nu opfordret til at aabne Liigstuen, og da det blev afslaaet, lod Politimester Langheim den aabne af en Smed. Liget var imidlertid oduceret og man lod det ligge, hvorpaa Hr. Langheim dimitterede sit Corps, efter at have holdt en Tale til dem, hvori han takkede dem for viist Assistence. Stiftelsen staaer under militair Jurisdiction, og Sagen er nu anhængiggjort paa høiere Steder. (Loll. F. St. Td.)
Viborger Samler, 1844-10-19
I Ribe har været udspredt det Rygte, at en Smugler er bleven dræbt ved et Skud af en Grændsetoldassistent, som er aldeles ugrundet. Sagens Sammenhæng er, at ved en af Grændsetoldvæsenet bevirket Anholdelse af Brændeviin, som indsmugledes over Toldskjellet Natten fra den 16de til den 17de f. M., druknede en af Defraudanterne, idet han flygtede tilbage over Toldskjelaaen. Planer til at tilveiebringe en Dampforbindelse mellem Aalborg og Sundby have oftere været bragte paa Bane, men ikke ført Sagen sin Realisation nærmere. J denne Anledning have dHrr. Kjøbmændene Duysen, Pagh, Overkrigscommissair, R. a. D., Qvist, Kjøbmændene Ree, Simoni, Cancelliraad, Apotheker Strøyberg og Kæmner Wulff nu udsendt en Opfordring til et Møde (i Onsdag), for at votere en allerunderdanigst Ansøgning til Hs. Maj. Kongen om, enten at paalægge Færgelanget at anskaffe et hensigtssvarende Dampsærgemiddel eller tillade et sammen trædende Jnteressentskab at etablere et saadant. (Ab. Av.) Ved den i Onsdags i Randers for Postinspecteuren. foretagne Præsentation af Befordringsreqvisiter erholdt Postillon Anders Jversen en Præmie af 25 Rbd. for sin paa Posthorn opnaaede Færdighed. Var det ikke hensigtsmæssigt, om der tillige gaves et Par ringere Præmier, til Opmuntring for mindre Begavede. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1844-10-19
Skibs-Efterretning. Det svenske Postdampskib "Swenska Leioner (den svenske Løve),der den 3die October var afseilet fra Astad, er lykkelig ankommet sammesteds, men først den 9de October. En heftig Storm havde tvunget Skibet til at kaste Anker under Ertholmene, og der indtage Brændselsmateriale til at hede Maskinerne med.
Viborger Samler, 1844-10-19
Døde. Kjøbenhavn: Christopher Wanscher, 54 Aar; Johan Jacob Christian Neumann, 21 Aar; Sicka Maria Cathrina Emilie Juncker, 14 Aar; Chatrine Marie Hansen, f. Engel; Maria Magdalene Breit, f. Breit; Marie Abelone Hansen, f. Hald, 44 Aar. - Jens Jørgen Poulsen. (Død paa Island, den 17de Septbr., ved et ulykkeligt Tilfælde). - Helsingøer; Kjøbmand Johan Hendrik Permin, 72 Aar. - Ribe: Dreiermester C. Gregersen, 30 Aar. - Estrup Kro. Kromand Niels Carlsen, 55 Aar. - Randers, Enken efter afdøde Muurmester, Jver Thorsen, Ane Magrethe, f. Peteesen, 45 Aar.
Viborger Samler, 1844-10-19
Jmorgen prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin Kl. 10; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1844-10-19
AVERTISSEMENTS. En mørkebruun Hoppe, 9 Qvarteer og 4 Tommer stor, er bortløben fra Skovsgaard. Anholderen af samme erholder en Douceur af 4 Rbd., naar den afleveres til Eieren Proprietair Lythans.
Viborger Samler, 1844-10-19
Gartner J. Støvring fra Randers agter at indtræffe til forestaaende Viborg Marked med flere forskjellige Sorter fiin nedplukket Frugt til billige Priser.
Viborger Samler, 1844-10-19
En afdød Embedsmands Datter, som i flere Aar har underviist smaa Børn, ønsker sig til 1ste Novbr. eller saasnart muligt optaget i en agtværdig Families Kreds som Lærerinde, i Skolevidenskaber, Tydsk og Haandarbeide. At nyde Familiens Venskab og Tillid er den eneste Løn, hun ønsker at vinde. Breve bedes aflagte paa Bogtrykkeriet i Viborg mrkt. H.
Viborger Samler, 1844-10-19
At jeg er flyttet ned i Hr. Smedemester Schultzes Gaard paa Hjørnet af St. Mathiasgade og Dumpen, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og for dem, som for Fremtiden ville forunde mig Ærbødigst deres Søgning. Viborg, den 2den October 1844. J. Brix, Rebslager.
Viborger Samler, 1844-10-19
Fiin Java Caffe, til 24 a 28 s. pr. 2, faaes hos A. W. Sandberg. Bord, 3/4 Tommaals, kan kjøbes til billig Priis hos A. W. Sandberg. Fede, norske Sild, 2 og 4 s. pr. Stk., faaes atter hos A. W. Sandberg. Tivoli Tvebatter, Krydder=Tvebakker, Rug=Tvebakker, Kaes, samt alt andet H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1844-10-19
haardt Brød faaes daglig hos Placat.
Viborger Samler, 1844-10-19
Løverdagen den 19de d. M., Eftermiddag Kl. 1, lader Enkemadame Bastrup ved Auction paa hendes Bopæl i Gravene bortsælge en Deel Løsøre, bestaaende af Skabe, Dragkister, Sengeklæder, Linned, en Grubekjedel, en Kobberstegegryde og meere Kobbertøi, noget Kjøkkentøi og en Deel Sengesteder m. M. og bliver tillige som Appendix bortsolgt en betydelig Deel Steentøi og i Vindovne, og en stor Bilægger. Conditionerne erfares ved Auctionen. k. Selmer. Viborg, den 16de October 1844.
Viborger Samler, 1844-10-19
Placat. Torsdagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction paa Viborg Raadhuus opbudet til Bortleie 2de lukkede Stole i Søndresogns Kirke, som sidst havdes i Leie af Stiftsprovst Ursin og Kjøbmand J. C. Theilgaard, samt 2de Agre af Jndhold 11,550 Alen, samme Kirke tilhørende. Conditionerne erfares ved Auctionen. E. Selmer. Viborg, den 10de October 1844.
Viborger Samler, 1844-10-19
Placat. Torsdagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 11, bliver ved Auction paa Viborg Raadhuus opbudet til Bortleie paa 8te Aar følgende denne Byes Fattigvæsen tilhørende Jorder, nemlig: a) 2 Agre i Mellemmarken af Jndhold 25,671 Alen, sidst bortleiede til P. Dam. b) 2 Agre ved Femfingersteen af Jndhold 13,314 Alen, sidst bortleiede til C. Ballund. c) 2 Agre og en Kile i Pregeljord af Jndhold 14,086 Alen, sidst bortleiede til Rebslager Sahls Enke. d) 2 Agre ved Hermannshøi af Jndhold 10,165 Alen, sidst bortleiede til Skomager M. F. Hartimmer. e) 1 Ager i Humledahl, sidst bortleiet til Avlsmand Anders Ballund. f) 2 Agre i Dumpen af Jndhold 21,020 Alen, sidst bortleiede til Justitsraad Bentzen. g) 1 Ager ved Skive Vei af Jndhold 5,672 Alen, sidste bortleiet til Niels Bøstrup. b) 5 Aare ved Karen Benneds Dam af Jndhold 78,894 Alen, sidst bortleiede til Slagter Anders Møller og Laurs Høislev. i) 5 Agre i Mellemmarken af Jndhold 106,148 Alen, sidste bortleiede til Vognmand Jørgen Lund. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 11te October 1844. E. Selmer.
Viborger Samler, 1844-10-21
72 Aarg. No. 166.
Viborger Samler, 1844-10-21
Kongelig allernaadigst privilegeret Fiborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Javannaar angaaendog ogsaa garanson. Dananananaarnapanssøndagsabonada saadan Mandagen den 21de October 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1844-10-21
Nyeste Postefterretninger. Sydamericanske Fristater. Manchester Guardian leverer i Breve fra Lima af 18de Julii nærmere Meddelelser om denne vigtige Stads Forsøg paa at unddrage sig Jndvirkningerne af de uophørlige Partikampe, der udsuge Landets Kræfter. J Spidsen for dette Foretagende staaer en Jkke Militair, ved Navn Elias, en riig Mand, og hidtil en Tilhænger af Vivanco, der ved sin Udmarsch fra Lima havde efterladt ham som Præfect i Staden. Længe nærede Elias det Haab, at det skulde lykkes Vivanco at overvinde Rebellerne og forskaffe Landet Rolighed. Men da den Svaghed og den Mangel paa Feltherreduelighed, som Vivanco udviste, aldeles havde tilintetgjort dette Haab, udstedede Elias den 17de Juni en Proclamation hvori han erklærede, at Lima ikke længere anerkjendte Vivancos Auctoritet, og at han (Elias) paatog sig Overbefalingen i Staden indtil Nationalcongressens Sammentrædelse. Denne Nationalcongres skal udnævne en Præsident og saaledes af forfatningsmæssig Vei gjøre Ende paa det bestaaende Anarchie. Denne Erklæring vandt i den Grad Jndvaanernes og Militsens Bifald, at en af Vivancos Tilhængere, Oberst Schenique, der i Spidsen for 1200 Md. nærmede sig Staden for at undertrykke Bevægelsen, maatte, forfulgt af Nationalgarden i Lima, drage bort med uforrettet Sag. Den nye Stats omvæltning har atter bevirket en Standsning i Limas Handel, dog troede man at turde gjøre Regning paa bedre Tider, naar det kun maatte lykkes Elias at holde sig.
Viborger Samler, 1844-10-21
Denne Beretning af 18de Juli omtaler imidlertid ikke den Beslutning, som de fremmede Magters Repræsentanter allerede i Juni Maaned skulle have fattet, for Eftertiden ikke at erkjende nogen af de kæmpende Partier decreteret Blocade eller nogensomhelst Embargo paa neutrale Skibe.
Viborger Samler, 1844-10-21
Ægypten. Et Sidestykke til den for fire Aar siden imod Jøderne i Damascus anhængiggjorte Klage, der senere ogsaa istemtes fra Øen Rhodus, at de nemlig skulde have slagtet en Christen for at betjene sig af hans Blod ved Jndvielsen af deres Paaskekager, er i den senere Tid ogsaa undersøgt og afgjort i Cairo til de derværende Jsraliters glimrende Retfærdiggjørelse. J den sidste Paasketid forsvandt en ung Christen, ved Navn MichelBahum. Man havde sidst seet ham i Jødeqvarteret; han var altsaa myrdet af Qvarterets isralitiske Befolkning: hans Blod var anvendt til Paaskekagerne. En formelig Klage anhængiggjordes ved Retten af den Forsvundnes Moder. Overrabbineren, en ærværdig 70aarig Olding ilede ved Efterretningen herom til Vicekongen, og besvor ham i den isralitiske Befolknings Navn om at indlede passende Undersøgelser for at vise Usandheden af en ligesaa taabelig som afskyelig Forbrydelse. Vicekongen modtog med Velvillie Rabbineren, og befalede at anstille de nøiagtigste Undersøgelser. Den Forsvundnes Moder lovede han, at hun snart skulde faae sin Søn at see. Saavel de ægyptiske Auctoriteter, som Jsraliterne anstillede forgjeves i lang Tid de ivrigste Undersøgelser; endelig indfandt en Græker sig hos Overrabbineren og tilbød sig imod en Belønning at udlevere den Forsvundne i Øvrighedens Hænder. Belønningen loves ham, og 4 Maaneder efter Flugten bringer Grækeren den unge Christen, omgiven af Vagt, i Triumph til Overrabbineren. Den Christne havde forladt Forvaltningstjenesten, hvori han var ansat, havde solgt i Jødeqvarteret nogle af sine Eiendele, og derefter taget Flugten til Øvreægypten for at indtræde i St. Antonii Klosteret. Grækeren havde tilfældigviis erfaret dette, og ved List formaaet ham til at forlade Klosteret. Af de fremmede Consuler havde især den franske, toscanske og østerrigske Consul interesseret sig levende forJsraliterne.
Viborger Samler, 1844-10-21
Storbritannien og Jrland. London, den 14de Octbr. Kong Ludvig Philip har i særdeles naadige Udtryk besvaret den ham af Lordmajoren i London overrakte Adresse. J sit Svar erklærede Kongen, at Opretholdelsen af den gode Forstaaelse er tillige et Underpant paa Verdensfreden i Almindelighed, og sikkrer den fredelige og regelmæssige Udvikling af al Civilisation til Verdens store Nytte. Efterat Kongen denne Gang havde oplæst sit Svar, underholdt han sig endnu med enkelte Medlemmer af Deputationen, og beklagede at hans Tid ei tillod ham at efterkomme det af Lordmajoren udtalte Ønske om at beværte ham i Guldhall, hvori, som han udtrykkelig tilføiede, Etiketten ikke vilde have hindret ham. - Jforgaars aflagde Kongen et Besøg i Eton=College, hvis 700 Elever modtoge ham med Jubelraab.
Viborger Samler, 1844-10-21
Den franske Escadres Officierer i Portsmouth beværtes paa den meest festlige Maade saavel af det britiske Militaire som af Stadens Jndvaanere.
Viborger Samler, 1844-10-21
Fra en foregiven officiel Kilde meldes, at de franske Officierers Fremgangsmaade paa Otahaiti imod Lieutenant Rose ikke vil føre til videre Ubehageligheder, og at de desangaaende meddeelte Oplysninger have ydet fuldkommen Tilfredsstillelse.
Viborger Samler, 1844-10-21
London, den 15de Octbr. I Gaar Morges afreiste Ludvig Philip, ledsaget af Dronning Victoria og Prinds Albert, fra Windsor=Slot til Farnborough Stationen, hvor et specielt Tog stod færdigt, der bragte de høie Reisende til Portsmouth. Ankomne hertil Kl. 4 om Eftermiddagen, fandtes Veirliget saa stormende, at Kongen ikke kunde indskibe sig, og efter en Consultation, hvori ogsaa Hertugen, af Wellington deeltog, besluttedes, at Kongen skulde over Dover vende tilbage til Frankerig. Forgiæves bade Dronningen og Prinds Albert Kongen om med dem at reise tilbage til Windsor, og der oppebie gunstigere Veirlig Kongen blev sin Beslutning tro at vende tilbage over Dover, fordi han fandt det nødvendigt snarest muligt atter at være i Paris, hvor vigtige Depescher, der endog momentant indvirkede paa Fonds paa Londonerbørsen, skulle være indløbne. Bevægelsen i Portsmouth var ualmindelig stor, da flere Rygter circulerede om den hurtige Forandring i Kongens Reiseplan. Man vil af gode Kilder have erfaret, at hine Efterretninger vare af politisk Jndhold, og at det var uundgaaeligt nødvendigt, at Kongen strax afreiste. J Almindelighed angives imidlertid det stormende Veir som den egentlige Grund til den forandrede Reiseroute. Altsaa afreiste Kongen i Mandags Aftes Kl. 8 atter fra Portsmouth, og ankom Kl. 10 1/2 til London, hvorfra han efter en halv Times Ophold strax afgik paa South Castern Jernbanen til Dover, hvor han ankom den 15de Kl. 2 1/2 om Morgenen med sit Følge. Kongen steg af i Skibsbotellet og begav sig til Hvile. Det er Kongens Hensigt at indskibe sig paa det franske Postdampskib le Nord." To engelske Regjeringsdampskibe ville ledsage den franske Damper. Trods den anstrengende Reise var Kongens Udseende godt. Overtroen har trault med af det Uveir, som udtømte sig i frygtelige Lyn ved de høie kongelige Personers Ankomst til Portsmouth, at drage alle baande mørke Slutninger. Ogsaa paa Stationen ved New-Cross, paa Veien til Dover, traf Kongen paa en Jldebrand, der netop var paa sit høieste Punct, da han afreiste, men hvilken Brand ikke lagde nogen Hindring Veien for Kongens øieblikkelige Afreise. Paa Børsen antoges, at hine Depescher skulde angaae Spanien. - Dronningen og Prinds Albert leve i Portsmouth, og indskibede sig paa en kongelig Jagt; de vilde samme Dag foretage en Lystreise til Øen Wight. "Børsenhalles Londonercorrespondent melder under 16de Octbr. som Morgenen), at Ludvig Philip har den 15de indskibet sig ombord paa Postdampskibet for at afgaae til Calais. Veiret var endnu meget stormfuldt.
Viborger Samler, 1844-10-21
Fra Dr. Wolff er indløben fra Bochara en Skrivelse af 1ste Aug., hvori han gjendriver alle Rygter om hans forbereddede Afreise, og skildrer sin Stilling som høist farlig Frankerig. Paris, den 9de Octbr. Efter Constitutionnel skulle 5 Fregatter og 5 Linieskibe snarest muligt udrustes i Toulon.
Viborger Samler, 1844-10-21
Jforgaars - fortæller Journ, du Havre af 12te Octbr. - sagde en Englænder ved et table d'ndte, at de Franske havde handlet noget hidsigt paa OtahaitiEn gammel fransk Officier svarede, at havde de handlet urigtigt, da var det fordi de ikke strax havde skudt den engelske Consul Pritchard. Det kom til en heftig Ordstrid, der endtes med en Udfordring. Jgaar indfandt Duellanterne sig ved Ringmuren; Englænderen erklærede, at han kun vilde slaaes paa engelsk Viis; Franskmanden, antog Forslaget. De opstilledes 15 Skridt fra hinanden og støde efter Secundanternes Signal paa hinanden. Englænderen fik en Kugle i Brystet; Franskmanden slap derfra med en af Modstanderens Kugle sønderreven Kjole, Efterretninger ere indtrufne fra Brugt paa Otahaitiefter disse har han grundet Haab om at forsone saavel de Jndfødtes Høvdinger paa Øen som Dronning Pomare. Ministeriets Fiender paastaae, at denne Beretning er den egentlige Grund til at Ministrene tilbageholde Depescherne fra Otahaiti, da Depeschen viser, at vor Søofficier havde kunnet afgjøre denne Sag paa en for Frankerig ærefuld Maade, og at den ministerielle Desavouering af DupetitThouars's Skridt forstyrrer Alt.
Viborger Samler, 1844-10-21
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-10-21
Kjøbenhavn. Hs. Maj. Enkedronningen agtede i Løverdags at forlade Frederiksberg Slot for at tage Ophold paa Amalienborg. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1844-10-21
I Anledning af Kronningen har den svenske Konge behaget at udnævne Professor Jngemann og Justitsraad Chr. Thomsen (Directeur ved det kgl. Mynt= og Medaille Cabinet) til Riddere af Nordstierne-Ordenen.
Viborger Samler, 1844-10-21
J Berl. Tid, bekjendtgjør Etatsraad Bræstrup, at de i Stokholm Natten imellem den 21 og 22 f. M. af en offentlig Kasse bortstiaalne Obligationer, ifølge modtagen Efterretning nu ere bragte tilstede.
Viborger Samler, 1844-10-21
Efterat Talen var sluttet, udbragtes: Kongen leve!
Viborger Samler, 1844-10-21
Ved Præsidentvalget faldt de fleste Stemmer paa Prof. Clausen, nemlig 54 mod 10; til Vicepræsident valgtes Prof. Larsen med 33 Stemmer (Bankdirecteur Bang havde 31 Stemmer); til Secretairer Justitsraad Povelsen og Landsoverretsprocurator Ring, og til Redacteurer af Stændertidenden Borgermester Justitsraad Algreen-Ussing og Bankdirecteur Etatsraad Bang.
Viborger Samler, 1844-10-21
Efter Præsidentvalget holdt Prof. Clausen følgende Tale: det jeg med Tak erkjender den Tillid, der har kaldet mig til denne Plads, er der et Ord, som jeg i denne Time troer ikke at turde holde tilbage. Dersom den Stilling, jeg her indtager, skulde formene mig personlig Deeltagelse i Forhandlingerne, da vilde jeg anvende hvad der staaer i min Magt for at formaae Forsamlingen til at tage det hædrende Vargtilbage. Thi – jeg maa tilstaae det – Forholdene i mit Fædreland, den danske Stats og den danske Nationalitets Tilstand, for Tiden og dens Udsigt i Fremtiden staaer saaledes for mig, i at det vilde være mig høist piinligt, at skulle være tilstede som stumt Vidne i en Forsamling, der er sammenkaldt med det Hverv at raadslaae om Fædrelandets Vel og Vee i Nutid og Fremtid. Det er – jeg tør ikke tale paa dette Sted uden frit og uforbeholdent – det er ikke blot med alvorligt, men det er med betynget Sind, jeg dennegang er indtraadt i Forsamlingen, med en dyb Trang til at udtale hvad der hviler trykkende paa Sindet, til at føre Ordet – jeg kan ikke sige med freidigt Haab, men dog endnu stedse med urokket Tro paa en Folkestemmes Jndflydelse, hvor den har Rod og Grund i en Folkestemning til at hæve de Hindringer, som stille sig i Veien for de almindelige Folkeønsker. Jeg maa saaledes paaskjønne den Frihed til at tage til Orde som Medlem af Forsamlingen, der anordningsmæssigt staaer Præsidenten aaben. Mea paa den anden Side kan jeg ikke fordølge for mig selv, hvor vanskeligt det er at forbinde den dobbelte Virksomhed saaledes, at hverken den ene eller den anden skal lide ved denne Forbindelse. Om ikke derfor Valget maaskee bedre var faldet paa en Anden, hos hvem Ordets Trang var mindre stærk, hos hvem Hensyn af forskjellig Art udøvede en større Jndflydelse, end det er muligt for mig at indrømme dem, er idetmindste et Spørgsmaal, jeg ikke kan skyde tilbage. Ligesom jeg imidlertid intet Øieblik skal glemme, hvad jeg skylder denne Plads og gjennem den skylder hvert enkelt Medlem i den ærede Forsamling, saaledes haaber jeg, at det vil kunne lykkes at bevare det frie, uhildede Overblik over Forhandlingernes Gang, uden at skulle bringe den personlige Deeltagelse i samme, hvor det gjælder Fædrelandets og Nationens Livsspørgsmaal, som Offer. Det er dette, jeg har troet foreløbigen at burde udtale for den ærede Forsamling, ved at tiltræde mit Kald i denne Sal. Nykjøbing, den 12te October. J Onsdags Aftes tildrog sig den Ulykke, at en Skibsdreng fra en her hjemmehørende, men udenfor Havnen liggende Slup, druknede ved at roe Jollen ud til Fartøiet. Jollen fandtes næste Morgen over ved Lolland, hvorimod Drengens Liig, saavidt vides, endnu ikke er fundet. (L. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1844-10-21
I Gieldsted Præstegaard fandt den 5te October en sjelden Høitidelighed Sted. Paa denne Dag fyldte Sognepræsten, Hr. M. Krag sit 50de Aar og paa samme Tid vare 25 Aar forløbne siden han blev indsat i sit Embede. (O. Th. A.)¬
Viborger Samler, 1844-10-21
J de holsteenske Stænders første Møde blev Etatsraad Wiese valgt til Præsident med 34 Stemmer, og Prof. Buchardi til Vice=Præsident med 23 Stemmer. Til Secretairer blev valgt Advocat Kirchoff og Justitsraad Klentze, og til Redacteurer for Stændertidenden Advocaterne Löck og Clausen.