JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
De Hr. Landmænd som ønske at samles i Nykjøbing som forrige Aar, anmodes alle at møde hos Gjæstgiver Thomsen Mandagen den 21de October Kl. 2, for at kunne bestemme Tiden m.v. M. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
Practiserende Læge J. Voltelen er flyttet til den Hr. Skomager Beck forhen tilhörende Gaard paa Nykjøbings Torv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
At jeg er flyttet fra Sadelmagermester Kochs til Handskemager Erlis Sted i Slotsgaden, undlader jeg ikke herved at gjøre mine ærede Kunder bekjendt med, ligesom enhver Anden der vil forunde mig sin Søgning. Jeg holder bestandig Mode-Journalerne, og skal stedse bestræbe mig for at levere smukt og solid Arbeide. Nykjøbing d. 14. Octbr. 1844. Petersen, Skræddermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
En duelig Skræddersvend kan strax faae Arbeide hos Petersen. At Dampskibet "Løven, formedelst et Bræk paa Maskineriet, som indtraf paa dets Reise fra Kbh. til Kiel den 13de dennes, desaarsag har ophørt med sine Farter mellem disse 2 Steder, og saaledes ikke oftere anløber Gaabense for iaar, det bekjendtgjøres herved. Gaabense d. 14. Ocbr. 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
Udsalg. Den betydelige Mængde smukke moderne Efteraars- og Vintervarer jeg i disse Dage har mogtaget fra Udlandet ligesom en stor Deel jeg endnu venter i Löbet af denne Maaned, foranlediger mig til, som sædvanlig, at udsælge pr. Contant til betydelig nedsatte Priser i min Bopæl Östergade Nr. 36 1ste Sal, et meget stort Parti Manufacturvarer, bestaaende baade af ældre solide overliggende Varer, som af nye jeg paa min sidste Reise har indkjöbt paafaldende billigt. Torsdag den 10, til Løverdag den 12. og Mandag den 14. October inclusive: En betydelig Deel Silketøier, saasom brede brocherede Kaabe Atlas, flere forskjellige sorte og couleurte glatte og figurerede Silketøier, foruden de almindelige tærnede, stribede og figurerede Marcelliner. Elegante brocherede smalle og brede Atlaser passende til Selskabs og Galla Kjoler, Tyller, Turbantøier med Guld og Sölv. Et stort Udvalg i franske og Wiener Shavls, store og smaae, lette og svære fra 3 Rbd. til 12 Rbd. Stykket. Et meget betyde ligt Partie smukke brede og smalle Meubelsirtser. Et stort Udvalg af hvide Gardin Mousseliner i forskjellige nye Mønstre, deriblandt et hvori Napoleons hele Figur er indvævet. Smag fuldt Udvalg af Kjole og Kaabetöier i VelourCamelion, en udmærket smukt og stærkt Velvetca. 1 Al. bredt a 2 Mk., en heldig Efterligning af ægte lyoner glace Silkefløiel, som vinder særdeles Bifald saavel til Kjoler som til Kaaber og haves i de meest yndede brillante Farver, ligeledes et stort og smukt Udvalg af solide franske Kaabetöier af Uld og Silke, ca. 1 1/2 Al. brede a 4 Mk. i meget afvigende smukke Mønstre og yndede Farver, hvortil som oftest sælges til en Kaabe 9 a 10 Alen. Et stort Parti extra smukke veritable franske Sirtser, lyse og mørke a 24 Sk. Alen, ligeledes gode brede engelske Sirtser netop i de nu meest yndede Mønstre a 20 Sk. Alen, deriblandt ogsaa endeel Sörgesirtser. Et udmærket smukt Udvalg af ægte franske Jaconetter, klare Balzoriner og Mousseliner, iblandt de sidste især en heel Deel lilla. Foruden disse her nævnte Artiller en betydelig Deel andre forskjellige Efteraars og Vinterartikler hvoriblandt en heel Deel egne sig udmærket godt til Blouser og Börnehabitter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
Tirsdag den 15. October: Silkebaand, Hattetøier, saavel af Silke som Silkefløiel og Bomuldsfløiel, Barege, couleurt To Kammerdug, Balzorin og andre lignende Töier meest passende til Modepynt, Silke-Echarps. Kravetørklæder og flere andre Smaating.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
Onsdag den 16, til Løverdag den 19. October incl. Et meget betydeligt Qvantum Kjole- og Kaabetöier foruden de almindelige solide uldne Lamas og Alpacas i mange yndede nye Mønstre og smukke Farver, Athenien, franske Alepins, brocherede Terneaux, Crepe-Nemours, Chusans. glatte Orleans, deriblandt en betydelig Deel sorte. Figurerede, tærnede og stribede Lustres og Saxonis, glatte fine franske og engelske Thi bets uldent Cheks, tærnet Toile de Chevre, trykket Saxonis, tærnet uldent Barege og Balzorin, SilkeChusans, Marquise, trykket Velvet, Cote palicouleurte tærnede Batister, trykkede Shirtingsflere forskjellige Sörgetøier, franske Kaabt töier, og Velours camelion. Smukke Halvklæder i lyse og mørke Farver, anbefales især til Kaaber, Drengehabitter og til Bundtmagerarbeider. Flere Hundrede Stykker smukke franske og engelske Mousselin de Laine i gode Qvaliteter og i mange ganske afvigende yndede Mønstre, deriblandt ogsaa en Deel Sörge-Mousselin de Laine. Endvidere venter jeg endnu et betydeligt Parti Kjole- og Kaabetöier, som jeg har kjöbs paa sidste Leipsiger Messe, for at udsælge i Forening med ovennævnte Artikler, men som ikke ville kunne arrivere hertil førend i Slutninger af næste eller i Begyndelsen af den paafølgende. Uge, fra hvilken Tid disse da udsælges med det Ovrige. Da det vil være en aldeles Umulighed at dette betydelige Fare-Qvantum de anforte Dage vi kunne blive realiseret, saa udsælges fra Mandag den 21, til Torsdag den 24. October incl.:Alle Artikler imellem hverandre, undtagen de tiloversblevne Baand, som först sælges: Fredag d. 24. October og fölgende Dage. i Forening med Rester af det Hele, hvor kjært det end har været mig til mine foregaaende Udsalg fra Provindserne af have modtaget directe Bestillinger paa disse Töier jeg saaledes udsælger til godt Kjøb, og som jeg altid har udført saa godt muligt, seer jeg mig dog ikke oftere istand til at effectuere disse, men tillader mig at bede mine ærede udenbyes Kunder, hvad disse Godtkjöbsvarer angaaer godhedsfuld at lade Valget heraf skee ved Bekjendte her paa Pladsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-14
Paa Opfordring sender jeg med Fornøielse Prøver til Provindserne af mine mange nye Kaabe, Kjole- og Meubeltöier, saavel af de jeg i disse Dage har modtaget, som af de ikke faa jeg endnu venter fra Fabrikkerne i Löbet af denne og Begyndelsen af næste Maaned, naaet for stort Mønster, eller et afpasset Maal, ikke forbyder det. Kjöbenhavn den 9 October 1844. Hans Holm, Manufacturhandler, Östergade Nr. 36. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpeteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Sarkjøbing, Postmes v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Lollands Falsters Var Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 124. Torsdagen den 17. October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
J Stockholm er, som vi i det Foregaaende have seet, Forholdet mellem ægte og uægte Fødsler saaledes, at man er berettiget til at gjøre den Slutning, at der i denne By maa herske en meere end almindelig Løsagtighed. Vi ville nu kaste et Blik paa Forholdet i det øvrige Rige. J Stæderne ere i Tidsrummet 1836-1840 fødte 29,265 Børn, deraf 4,920 uægte, paa Landet 428,951, deraf uægte 21,909. J Stæderne har Forholdet altsaa været omtrent som 1–6, og paa Landet omtrent som 119 1/2. For hele Riget er Forholdet som 11-14,34, hvorimod det i det foregaaende Aarfem kun var som 115,50, saa at altsaa i Perioden fra 1831 til 1835 kun omtrent hvert 16de Barn var uægte, i Perioden fra 1836 til 1840 derimod omtrent hvert 15de. Endskjøndt dette Resultat ogsaa synes at vidne om, at Sædelighedstilstanden har forværret sig i Sverrig, saa kan man dog egentlig ikke sige, at Forholdet er ugunstigere end i de fleste andre Lande, ja det er endog bedre end i flere, navnlig end i Danmark. J det egentlige Danmark er omtrent hver 9de Fødsel uægte, i Hertugdommene omtrent hver 14de, i Norge, Frankrig og Preussen omtrent hver 15de, i Sachsen, Würtemberg og Hessen omtrent hver 8de og i Baiern endog hver 5te. Dette sidste Lands Hovedstad tager, hvad Løsagtighed angaaer, Luven fra Stockholm, da Forholdet mellem ægte og uægte Fødsler i München i Perioden fra 1824 til 1833 udgjorde det fast utrolige Tal af 12 til 14.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Med Ægteskaberne gaaer det i Sverrig som overalt; de ere i Aftagende. Dette viser sig, naar man sammenligner Gjennemsnitstallene for de forskjellige Perioder. J de 25 Aar fra 1815 til 1840 har det aarlige Medium af indgaaede Ægteskaber været 22,079. men tager man de ti sidste Aar af denne Periode fra 1831 til 1840, saa har Gjennemsnitsantallet af Ægteskaber i den første Halvdeel af denne Periode 1831 til 1835 kun været 22,056, og i den sidste Halvdeel 1836 1840 er det endog sunket til 20,955, endnu ugunstigere viser Forholdet sig, naar man sammenligner Perioden 1816 til 1820 med Perioden 1836 til 1840. J det første Aarfem udgjorde de indgaaede Ægteskaber i hele Riget 107,951, i det sidste Aarfem derimod kun 104,777, altsaa en Formindskelse af 3,174, hvorimod der er den Mærkelighed, at Ægteskabernes Aftagelse især har viist sig paa Landet i Sverrig. Ægteskaber. nes Forhold til Folkemængden er som 1 til 127. At Folkemængden desuagtet, som vi ret strax skulle see, er stegen, maa fornemmelig tilskrives det heldige Forhold mellem Fødte og Døde, ligesom og de mange uægte Fødsler. J Danmark forholde de nye Ægteskaber sig til Folkemængden som 1 til 131, men ogsaa her ere de i Aftagende, navnlig i Kjøbenhavn, hvor Vielserne i Aarene 1777 til 1791 aarlig i Gjennemsnit udgjorde 100,08, i Aarene 1821 til 1835 derimod kun 873, skjøndt Byen i den førstnævnte Periode idetmindste havde 30,000 Mennesker mindre end i den sidstnævnte. Denne Aftagelse af Ægteskaber finder, som foran bemærket, Sted overalt, og Aarsagerne ere upaatvivlelig de samme i alle Lande: den store Concurrence i alle Næringsveie, som gjør det vanskeligere for en Mand at stifte Familie, Tidsalderens Egoisme, og Forfængelighed, som giør, at Jngen vil finde sig i at leve simpelt, og at en Jndtægt af et Par tusinde Rbd. om Aaret ansees for Bagatel, endelig bidrage de nu mod forhen betydelig slappede Anskuelser om Forholdet mellem Kjønnene ikke saa lidet til Formindskelsen af Attraaen efter at indlade sig i Ægteskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Sverrigs hele Folkemængde udgjorde den 31te Decbr. 1840 3,138,887 Mennesker, og er siden 1835 bleven forøget med 113,448 Mennesker, eller 3,75, pCt.; i det foregaaende Aarfem fra 1831 til 1835 var Forøgelsen 4,76, og der altsaa viist sig en Formindskelse i Folkeforøgelsen af 1 pCt. Af de fornævnte 3, 138,887 ere 1,516,429 Mandfolk og 1,622,458 Fruentimmer, saa at altsaa Forholdet i Sverrig som i de fleste Lande er ugunstigt for Qvinderne. Dette ugunstige Forhold er meest fremtrædende i Stockholm, af hvis 84,161 Jndvaanere 38,624 ere Mandfolk, derimod 45,537 Fruentimmer, altsaa omtrent 7000 Fruentimmer flere end Mandfolk, en Omstændighed der vistnok ikke lidet maa bidrage til den der herskende store Løsagtighed. J den danske Stat er Forholdet mellem Fruentimmer og Mandfolk gunstigere, da der findes 1,057,961 Mandfolk med 1,074,027 Qvinder; i Kjøbenhavn er der 58,467 Mandfolk med 62,352 Fruentimmer, altsaa kun et Overskud af omtr. 40000 Fruentimmer, og Qvindekjønnets Forhold er saaledes ulige bedre end i Stockholm. Vi yttrede i vor forrige Meddelelse, at Tabelværket ingen klar Overskuelse ydede om Forholdet mellem Kjøbstad- og Landbefolkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Efter en nøiere Undersøgelse maae vi berigtige denne Yttring; af Sverrigs 3,138,877 Mennesker leve 303, 156 i Kjøbstæderne, Stockholm indbefattet, og 2835,741 paa Landet. J det egentlige Danmark leve 2,60,062 Mennesker i Kjøbstæderne og 1,022,965 paa Landet, saa at Forholdet er betydelig gunstigere heri Landet for Kjøbstæderne, end i Sverrig, og der er vel heller ingen Tvivl, om, at Handel og Jndustri staaer paa et høiere Standpunct hertillands end i sidstnævnte Rige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Vi have nu fremhævet de, efter vort Skjønnende, vigtigste Poster af det svenske Tabelværk, og som vi troe kunne have meest Jnteresse for danske Læsere. Den er vel flere Punkter, som det endnu kunde interessere os at omhandle, men da vi derved maatte gaae ind i en Detail, som ikke kan have hjemme i et Dagblad, af hvis Læsere Størstedelen naturligviis kun kan interessere sig for almindelige Oversigter, tør vi ikke sætte Læsernes Taalmodighed videre paa Prøve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Om Petitioner til den forestaaende Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Jndenlandske Efterretninger. Børsenhes Londonner-Correspondent meddeler den høist behagelige Efterretning fra Cadix af 25de September, at Keiseren af Marocco har antaget Frankrigs Mægling angaaende Differencerne mellem Marocco og den danske og svenske Regjering, og at man bestemt kan vente, at den hidtil betalte Tribut vil ophøre. (B. T.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
J Extractsagen er der nu atter fældet tre Domme. Aarhuus Avises Udgiver og Redacteur, Overkrigscommissair Elmqvist, er af Justitsraad Rosenstand som Sættedommer den 1ste October dømt til at bøde 100 Rbd. til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse, samt til at være under Censur i 5 Aar og betale Omkostningerne. De fyenske Avisers Udgivere Ove Thomsen og H. C. Hempel ere derimod den 8de de, af Landsoverretsassessor Schønheyder ligeledes som Sættedommer frifundne dog med Paalæg af Omkostningerne. Nu er der altsaa faldet 4 Frifindelsesdomme og een Fordømmelsesdom, men den sidste ophører at være en Mærkelighed, idet den er fældet af de Dødes Dommer, vor Trykkefriheds Radamantus, Justitsraad Rosenstand, lige saa lidt som det kan vække Forundring, at samme Dommer har regnet den Censur, Hr. Elmqvist tidligere for en privat Sag har været underkastet, lige med den, der ifølge Pl. 1ste November 1837 idømmes mod det Offentlige, og følgelig har idømt ham 5 Aars Censur for 1ste Gang mod det Offentlige begaaet Forseelse. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Fredagsnumeret af Kjøbenhavnsposten er lagt under Beslag. Det indeholdt, foruden adskillige mindre Nyheder, en Skrivelse fra Færøerne, en dito fra Odense, hvori omtales hvad der er passeret i Anledning af Kongens Ankomst og Ophold sammesteds, og Fortsættelsen af Artiklen og de Livegne og Huustrællene i Rusland. Det maa vel være en af de to sidste Artikler, der har forekommet Gjennemsynet antagelig til en Beslaglæggelse. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Paa en ved Knippelsbro beliggende Fiskerquaser der i Søndagsnat begaaet et Overfald af morderisk Natur. Midt om Natten paagnede Qvasens Eier, Skipper Ellingsen, og idet han saae en Mand med et Lys i Haanden i Færd med at stiæle vilde han sætte sig til Modværge. Tyven bibragte ham imidlertid 11 Knivstik i Bryst og Hoved. Skjøndudmattet af Blodtab kunde han dog slæbe sig hen til Forlugen, for at kalde paa sine Folk. Han er nu bragt paa Frederiks Hospital. Noget nærmere om Overfaldet veed man endnu ikke, da han endnu ikke har været stærk nok til at afgive Forklaring. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Odense den 11te Octbr. J Onsdags Aftes attraperede Politiet her i Byen den fra Landet bekjendt store Slagterdatter, som foretog et Røveri det Smaa hun skulde nemlig vise en jydsk Qvægdriver, som kom tilbage fra Kjøbenhavn, hen til et Logie, men i det Sted førte hun ham ud imod Bommen, tog ham (der var en lille Mand) herom Halsen, greb i hans Trøielomme og berøvede ham 4 Rbd. og nogle Mark; hun begyndte nu at løbe, men han fik fat i hendes Kjole, hvori han holdt fast, indtil hun faldt over nogle Steen, hvor hun blev greben af tililende Folk og tilstod strax Rovet. Hun er af en pæn Familie, thi hendes Moder har sit livsvarige Ophold i Rasphuset. Jgaar fik en Dragon af herværende 6. Dragonregiment 50 Rottingslag og skal desuden 10 Dage paa Vand og Brød, om Forseelsen tales meget forskjelligt. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Fra Warnemund berettes under 2. October, at Skipper J. N. Lassen, af Flensborg, har den 30. September i Nærheden af Gjedser forliist sig Skib, der var sprunget lækt, hvorved 3 af hans Folk, og en Dame, der havde været ombord som Passageer, havde tilsat Livet, hvorimod Skipperen og Skibsdrengen, efterat de havde siddet 8 Timer paa Vraget, vare blevne reddede at den Mecklenborgske Skipper Jørck, og bragte til Warnemunde. Om Communicationen mellem Hamborg og London hedder det i Kiel Corresp. af 5te de fra Glückstadt: Den indløbne sikkre Efterretning om de i London skeete Skridt til Oprettelsen af et Selskab for Tilveiebringelsen af en daglig Dampskibsforbindelse mellem Harwich og Glückstadt har naturligviis vakt stor Glæde her. At Driftscapitalen af 100,000 Pd. St. vil blive skaffet tilveie er nok ikke meer tvivlsomt. Det vilde under disse Omstændigheder være høist ønskeligt, om Regjeringen vilde gjøre endnu mere for vor Havn, end alt skeet er. Det vilde maaskee være det hensigtsmæssigste at erklære den for en Statshavn, da der her sandelig ikke blot er Tale om en Communesag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Den fra Nakskov Byting til Landsoverretten i Kjøbenhavn indankede Justitssag mod Kjøbmand Fogh, er i Løverdags paakiendt af sidstnævnte Ret, der har idømt Fogh 2 Aars Forbedringshuusarbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Befordringer. Sognepræst for Veerst og Bekke Menigheder i Ribe Stift, H. H. Møller, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Barløse Menighed i Fyens Stift, Sognepræst for Præst og Skibbinge Menigheder i Sjælland, L. A. Nissen, til Sognepræst for Nysted og Herritzlev Menigheder paa Lolland; Sognepræst for Hem og Sem Menigheder i Aarhuus Stift, O. H. Borch, til Sognepræst for Arøe Menighed i samme Stift, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Frederikshavn C. C. F. E. Hjort til Sognepræst for Aastrup og Starup Menigheder i Rib Stift, forhenværende personel Capellan paa eget An= og Tilsvar for Skaarup Menighed i Fyen S. C. Engelsted til Sognepræst for Spandet Menighed i Ribe Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Udenlandske Efterretninger. Kongen af Frankrig ankom den 8de til Spithead Kl. 7 om Morgenen noget førend man havde ventet. J Gosport mødte Prinds Albert ham og de fortsatte derpaa Reisen sammen paa Jernbanen. De ventedes at indtræffe i Windsor Kl. 3 om Eftermiddagen. Kongen vil opholde sig der indtil Mandagen den 14de Octbr. og i den Tid have den franske Gesandt, Hertugen af Wellington, Robert Peel, Grev Aberdeen o. n. fl. faaet Jndbydelse af Dronningen til at være hendes bestandige Gjæster. Det er 30 Aar siden Kongen var i England og i hans Forviisningstid var han Lærer i Mathematik i et Jnstitut i Hayes i Grevskabet Meddleser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Om den skrækkelige Explosion, der nylig fandt Sted i Kulgruben ved Hasvell, meddeler et engelsk Blad følgende nærmere Efterretninger. Minen, som er en af de anseeligste i Grevskabet Durham, holder 300 Arbeidere i Virksomhed og bestaaer af 2 Afdelinger. Det var i den mindste af disse at Ulykken tildrog sig og af Arbeiderne vare 99 beskjæftigede i samme; af disse reddede kun 4 Livet, Ulykken vilde sikkert være bleven endnu større, hvis Jldstrømmen ikke var bleven standset af nogle Vogne, hvorved Gaset hindredes fra at meddele sig til den anden og større Grube, i hvilken 200 Personer, arbeidede. De 4, som bleve i Live, befandt sig bag ved Vognene; de saae Flammen skyde hen imod dem liig en Lynstraale; men da den naaede Vognene, deelte den sig, men dræbte dog først en Hest, der var spændt for den ene af Vognene, og som løftedes i Veiret for den styrtede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Den østerrigske Marine - hedder det i en Skrivelse fra Triest af 25de Septbr. - skal, som man forsikkrer, betydeligt forøges og den herværende Havn saaledes befæstes, at den ikke alene kan trodse fjendtlige Angreb, men ogsaa opfylde alle Fordringer, som kan gjøres til en fuldkommen Krigshavn. Det er tillige Bestemmelsen, at den herværende Rhed, hvis Usikkerhed har foranlediget betydelig Skade, skal sikkres mod Elementernes Voldsomhed. J det Hele synes det at være den østerrigske Regjerings Hensigt at hæve den herværende Havn til en Stapelplads og et Middelpunkt for den tydsk italienske Handel med Levanten, Asien og Nordafrica og hermed stemmer og det Rygte, at der er indledt Underhandlinger med den tydske Toldforening, hvis Øiemed gaae ud paa at bringe Triest som Udførselshavn i Forbindelse med samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
J Canton Lucern har Jesuiternes Modstandere, vunden en stor Seier. Da nemlig Spørgsmaalet om deres Antagelse skulde afgjøres, vare af 1062 stemmeberettigede Borgere kun 298 for samme og dette Tal bliver endnu ubetydeligere, da det viste sig, at en stor Deel af disse hørte til Regjeringens umiddelbart Undergivne og Regjeringen, som bekjendt, under Jesuiterne. Forbundets Præsident, Liegvart Müller, blev, da han traadte ud af Jesuiterkirken, modtaget med lydelig Mishagsyttring. J Anledning af den nylig omtalte Plan til en forandret Communicationsvei imellem Hamborg, og London, nemlig over Harwich-Glückstadt og iøvrigt pr. Jernbane, ved hvilken Forandring Communicationen vil vinde i Hurtighed, Hyppighed og billighed, er nu ogsaa i Harwich holdt en talrig besøgt Forsamling og Selskabet har taget den Beslutning at udvide Forandringen ogsaa til Forbindelsen mellem England og Holland. Ved Forsamlingen i Harwich optraadte blandt Andre en Hamborger, Abraham Bauer, og yttrede sig i Anledning af det Spørgsmaal, om Glückstadt ikke vilde vinde ved denne Forandring paa Hamborgs Bekostning. Han benægtede dette, idet han vel indrømmede, at samme vilde være til Fordeel for Glückstadt, men at det tilsyneladende Tab, Hamborg derved leed, fuldkommen vilde opveies ved Samfærselens Lettelse og Forøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Tillæg til Fortegnelsen over Bøgerne i Berggreens Leie bibliothek, er udkommen, og kan gratis afhentes af Abonnenterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Til de forulykkede Sømænds Efterladte i OrbySogn har jeg, foruden de forhen i Nr. 21 at Stiftstidenden anmeldte 8 Rbd., endvidere modtaget følgende Gaver, for hvis sildige Anmeldelse her i Bladet jeg paa Grund af min langvarige Sygdom, der desværre har medført flere Forsømmelser, tør haabe de ærede Giveres venlige Overbærelse, Transport 8 Rbd. - s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Fra Kammerraad Friderichsen paa Fuglsang . . . . . . . . . . . ."Gaardbruger Olsen af Nagelstie Skovgaard. -"Skolelærer Rasmussen. . . . -"Forvalter Hansen paa Prierskov - - 16 -"Møller Jensen. . . ."Nagelstie Byes Gaardmænd. 1 - Nogle Ubenævnte. . . . . . . . . -J Alt 12 Rbd. - s. Disse 12 Rbd. bleve - ogsaa som Følge af min Sygdom – først afsendte herfra under 4de Juli, og undlader jeg ikke at offentliggjøre nedenstaaende af Byfoged Qvistgaard i Varde under 10de f.M. meddeelte Tilstaaelse for Beløbets Modtagelse. Nykjøbing d. 17. October 1844. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
For de ved Redactionens behagelige Skrivelse af 25de Mai d. A. (først hertil ankommen med Ageposten i Gaar) mig til de forulykkede Sømænds trængende Efterladte i Orbye Sogn endvidere tilstillede 12 Rbd., meddeles herved Tilstaaelse. med gjentagen hjerteligst Tak til alle dem, som saa kjærligt have erindret deres Medmennesker i Nøden. Varde de 10de Juli 1844. Ærbødigst T. Qvist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Red. af Loll. Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
Practiserende Læge J. Voltelen er flyttet til den Hr. Skomager Beck forhen tilhörende Gaard paa Nykjøbings Torv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-17
De Hr. Landmænd som ønske at samles i Nykjøbing som forrige Aar, anmodes alle at møde hos Gjæstgiver Thomsen Mandagen den 21de October Kl. 2, for at kunne bestemme Tiden m.v. M. Lange.