JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Under 27de Decbr. sidstleden har Hs. M. Kongen rescriberet Directionen for det kgl. octroierede asiatiske Compagnie, at den Compagniet den 21de Marts 1792 forundte Octroi, som er forlænget indtil videre ved Placaten af 29de Jan. 1822, maa forblive i Kraft indtil 1ste Mai 1843, men at fra den Dag Octroien og samtlige Compagniet som octroieret Handelsselskab forundte Rettigheder skulle være endeligen ophævede, samt at, i Tilfælde af at forinden denne Tids Udløb den nugjeldende Told paa den indirecte Jndførsel af Theer til Kongeriget Danmark og Hertugdom met Slesvig og Holsteen skulde blive nedsat, Kongen vil nærmere bestemme, hvilken billig Erstatning Compagniet i den Anledning maatte kunne tilstaaes. Det glæder os at kunne berette, at man saaledes har bestemt sig til at lade et af de mange Monopoler, der i en lang Række af Aar paa en unaturlig Maade har hvilet trykkende paa Statslegemet og i en høi Grad fordyret Borgerne en af deres daglige Fornødenheder, uden at gjøre disse bedre, om kort Tid exspirere; og vi have her atter et nyt og hæderligt Tegn paa, hvorledes man i den senere Tid har ladet sig det være meer og meere magtpaaliggende at afryste forældede og af sig selv overlevede Principer, for at give Plads for Tidsaandens kraftigere og bedre Affødninger og de Reformer, som Folkets Tarv nødvendigviis fordrer, og uden hvilke ingen Fremgang til (Khvnsp.) det Bedre er at vente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Det var i den sidste Tid blevet en temmelig almindelig Uskik, at Underdommerne i Livs- og Æres sager, hvori de ikke dømme alene, men skulle medtage fire saakaldte Meddomsmænd, ikke, ifølge Lovens Forskrift, udnævnede disse iblandt de bosatte Mænd i Kjøbstaden, Herredet eller Birket, men derimod benyttede dertil de Stokkemænd, der paa mange Steder ere antagne som Tingsvidner imod en bestemt Betaling. Da dette jevnligen foranledigede, at de afsagte Domme bleve annullerede, hvorved de Vedkommendes Arrest forlængedes, har det kongl. danske Cancellie ved en Circulairskrivelse af 4de d. M. ladet samtlige Underdommere tilkjendegive, at de Mænd, der, uden selv at høre til Mandtallet af de Beboere, i en Jurisdiction, der ifølge Lovene ere pligtige efter Omgang at fungere som Tingsvidner, udføre denne Forretning for de ellers pligtige Personer, dog ikke kunne tilkaldes, hvor Meddomsmænd efter L. 12-1 og Forordn. 3die Juni 1796 § 3637 skulle bruges, men at Dommeren da maa tilkalde Mænd, der høre til hiint Mandtal. Om der endog i en eller anden Jurisdiction er erhvervet Tilladelse til at bruge faste Stokkemænd, kan det dog ikke tilfalde disse, forsaavidt de ikke tillige høre til de bosatte Mænd, der efter Loven skulle fungere som Tingsvidner, at tage Deel i Sagens Paakjendelse som Meddomsmænd."Man seer heraf, at Cancelliet søger at bevare Jndretningen med Meddomsmænds Udnævnelse, der eren Art Jury og ingenlunde uvigtig, og hvorom vi tidligere have yttret os, i dens oprindelige Reenhed, hvil(Khv.) ket vistnok fortjener Billigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Ved kongl. Resolution af 1ste Decbr. f. A. og Skrivelse fra den kongl. Universitetsdirection af 23de f. M. er angaaende Universitetshøitidelighederne bestemt: 1) at Talen ved den aarlige Fest i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag herefter istedet for paa Latin, skal holdes i det danske Sprog; og 2) at den til denne Fest udstedte Program ligeledes i Eftertiden (indev. Aar undtaget) bliver at affatte paa Dansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
J Sagen: Advocat Schäffer som befalet Actor, contra: forhenværende Secretair og Bogholder Zeitz og Procurator Kjerulff, blev i Torsdags Høiesteret afsagt følgende Dom: Den Førstnævnte bør at bøde 300, og Sidstnævnte 500 Rd. dansk vestind. Cour. – Sagens corpus delicti, den til Cancelliet over Generalgouverneuren og den vestindiske Regjering indgivne Klage, indeholder Besværinger over, at Zeitz, samme Dag som han erholdt Communication om, at han var i Naade entlediget fra ovennævnte Embede med Pension, paa Grund af Øiensvaghed, blev beordret og senere, tvungen ved Trudsler og en daglig Mulct af 10 Rdr. D. C. til at være Overformynder, hvortil han saa meget mindre fandt sig forpligtet, som han derved erholdt et meget besværligere Embede end det, han paa Grund af Svaghed ifølge kongelig Resolution var entlediget fra, samt i Særdeleshed, fordi af hans to Medoverformyndere den Ene aldeles ikke kunde tale Dansk og meget sjeldent indfandt sig for at skrive sit Navn under, og den Anden var saa blind, at han ikke uden Hielp kunde kradse sit Navn paa de ham forelagte Documenter, af hvilken Aarsag Zeitz havde formeent sig fuldkommen uskikket til at være tredie Mand i et sligt Triumvirat. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Trykkefriheds=Selskabets Reorganisation - hedder det i Hamborger Correspondent fra Kjøbenhavn: ligger endnu bestandig i Fødselsveer, og Samfundet for Thorvaldsens Museum har siden Pengenes Jndkassering ikke ladet høre videre fra sig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Vi forudsee - hedder det endvidere i Khvnsposten No. 16 i Anledning af Oberst v. Rømelings Sag (see Avisen No. 18), at man paa sine Steder vil søge at fremstille denne Sag som utidige Ophævelser over en i og for sig ubetydelig Overilelse; men hertil svare vi, at dersom dette Factum stod aldeles ene, saa vilde vi maaskee ikke følt os kaldede til at paatale det, i det mindste ikke paa denne Maade; men at vi her have at gjøre med et System, der er nedarvet til os fra en raa og barbarisk Tid, et System, som vel er i Aftagende, men uagtet Kongens udtrykkelige Forbud dog ingenlunde er aldeles forsvundet, og som man kun med Virkning kan komme tillive, naar man holder sig til enkelte Facta. Vi ville dernæst svare, at Sagen selv ingenlunde i og for sig er ligegyldig, da en saadan Fremfærd er nedværdigende baade for den Overordnede, som tillader sig samme, men fremfor Alt for den Underordnede mod hvem den udvises. Der er under vor Konges Regjering gjort Meget for at hæve Bondestandens Oplysning, Velstand og Selvfølelse; det stemmer ikke gandske vel med denne Bestræbelse, at Værnepligten alene paahviler denne Stand; men det vilde staae i den meest skrigende Modstrid hermed, hvis Bønderne som Soldater skulde være undergivne en vilkaarlig og tyrannisk Behandling. Og selv i det Enkelte kan en voldsom og uretfærdig Behandling medføre de sørgeligste Følger. End ikke hos os vilde det være vanskeligt at nævne Exempler paa, at en brav og retskaffen Mand var bleven skudt, fordi han i retfærdig Harme over tilføiet Uret havde ladet sig forlede til at forgribe sig mod den Superieur, der ved sin lovstridige Opførsel kunde synes at have givet Afkald paa de vistnok altfor store Forrettigheder, vor militaire Lovgivning hjemler. Man tænke sig, at den Karl, mod hvem Hr. v. Rømeling saa grovelig har forløbet sig, maaskee om nogle Aar kan komme til at tage Sæde i Stænderforsamlingen; man tænke sig, at han vilde være bleven straffet med Døden, dersom han havde gjengjeldt de ham lovstridigen tildeelte Slag; og vi ere overbeviste om, at den Paastand vil forstumme, at vi her kun have talt om ubetydelige eller maaskee endog om ligegyldige Ting."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Ifølge Magistratens Kundgjørelse fremstillede sig paa Roeskilde Raadstue den 12te Januar Procurator Jens Walløe, med Begjering om, i Overeensst. med Frd. 21de Octbr. 1837 § 4, som Grundeier, af Gaard til Assurancefummen 12000 Rbd. Sølv, at blive meddeelt Borgerskab i Roeskilde Kjøbstad; men da han, efter at være forelagt Formularen til Borgerskabs=Eeden, fandt det passende, at denne, der fordrer blot ubetinget Lydighed, blev forandret og tilføiet: "Lydighed mod Hans Majestæts retmæssige Arvesuccessorer i Regjeringen efter Guds og Kongens Love, blev Procurator Walløe, paa Grund af Magistratens Betænkelighed ved at forandre noget i den hidtil brugte Borgerskabs Eedsformular, indtil videre ikke admitteret til Borgerskab. (Roesk. Av.) Som noget, der ikke er videre mærkeligt, men som kan tjene til Advarsel, anføres her, at en Nat strax efter Nytaar blev hos en Kjøbmand i Helsingøer, itide opdaget en begyndende Ildsvaade, foraarsaget ved at nogle Lispund om Dagen brændte Kaffebønner vare temmelig varme blevne nedlagte i en Trækasse, som derved kom i Brand, og det meget nærved ildfængende Varer. Vægteren, hvis Aarvaagenhed forebyggede, at Jlden ei greb videre om sig, er derfor betænkt efter Fortjeneste. (Helsg Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Af en Skrivelse fra Langeland erfares, at der i nogen Tid har grasseret en ondartet Galdefeber i Snøde og Stoense Sogne, hvoraf flere aldrende Folk ere døde, men som dog nu skal være i Aftagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Fra Tønning meldes, at Eideren er saa stærkt tilfrossen, at den uden Fare kan passeres af Fodgjængere, hvilket nu ogsaa Smuglerne benytte sig af, for at indsmugle Vare fra Ditmarsken. To fattige Børn ere i Nærheden af Wettingstedt fundne ihielfrosne. Tid efter anden have adskillige Præster, endogsaa offentligt, yttret, hvorlunde de ville have fundet Strid imellem den hellige Skrifts Udsagn og den danske Lovgivnings Bestemmelser og Ægteskabsskilsmisser og Adskiltes Jndtrædelse i et nyt Ægteskab." Det disse Dage udkomne 2 Bds. I H. af Theologisk Tidsskrift indeholder en meget interessant Afhandling over dette Æmne af Hr. Mag. H. U. Møller, som, efter en omhyggelig Sammenligning mellem Christendommens Fordringer og vort Lands Lovgivning kommer til det Resultat, at der mellem Begge finder en fuldkommen Overeensstemmelse Sted i oven(Meddeelt.) anførte Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Ved en under 8de Jan. d. A. inden Warde Byetingsret afsagt Kjendelse, er Procurator Lund dømt til at bøde 60 Rbd. Sølv til Justitsvæsenets Fond og Byens Fattigvæsen, samt 20 Rbd. Sølv i Kost og Tæring for, efter ham til den Ende forelagte Documenter, at have ladet sig engagere af Kjøbmand S. Cohn og Broder til at procedere en Sag mod Kjøbmand Friedel, derefter har frasagt sig Sagen, taget Engagement for Modparten, og (Meddeelt.) derpaa gaaet i Rette for Denne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Bekjendtgjørelser. J Mandags Aftes behagede det den algode Gud at bortkalde herfra til det evige Liv, min høitelskede, kjærlige Moder, Christine Sophie Schou født Saabye, Enke efter min for 13 Aar siden afdøde Fader, J. H. Schou, Læge paa Grevskabet Frysenborg, efter et næsten 2 Maaneders Sygeleie, i hendes Alders 61de Aar, det tilkjendegives sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 31te Januar 1838. Albertha Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Jfølge Reqvisition fra Procurator Jngerslew i Aarhuus paa Dom og Udlægshaverens Vegne bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 5te, - 12te, og – 19de Februar næstkomm., hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Salg det Rasmus Pedersens Enke Anne Cathrine Nielsdatter i Stilling tilhørende Huus sammesteds, bestaaende af 6 Fag, med Fortoug og Haugeplads, samt den Stedet tilliggende Parcel paa Bjertrup Mark med de samme tildeelte 2de Tørveskifter i Nørremose, staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1/5 Alb.,med sammes Anpart Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende. – Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction, hvorved om fornødent gjøres, tillige bortsælges det udlagte Løsøre, holdes i Huset i bemeldte Stilling. Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 22 Jan. 1838. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Onsdagen den 7de Februar førstk., Kl. 10 Formiddag, bliver i Wosnæsgaards Skove afholdt offentlig Auction over en Deel Bøgetræer paa Roden, tjenlige til Gavningstræe, samt endeel Top og andet Brændsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Kongelig Classe=Lotterie. Lodsedler til første Classe af det 9de Lotterie kan faaes for 2 Rbd. Stykket. Aarhuus, den 21de Januar 1838. W. J. A. Leverk huusen. Rosensgade Nr. 912.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Blegede Formelys, 6, 8 a 10 Stkr. paa Pundet, samt Spedelys 16 Stkr. pr. Pund, af eget Støberie, faaes for 6 1/2 Ls. Pundet R. M. Fredrichsen. i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Fiin Java=Caffe faaes billig hos Horsens, den 25de Januar 1838. C. L. Schougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
J min Gaard paa Middelgade er baade øverste og nederste Etage med Gaardsplads, Staldrum a. at faae tilleie næstk. Flyttetid. M. C. sal. Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
J Stedet No. 184 paa Studsgade ere 2 Værelser, en Vognport, et Loft og en Kielder, strax tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Paa Ørumgaard i Bjerre Herred kan fra 1ste Mai 1838 erholdes i Forpagtning 70 Køer paa fordeelagtige Vilkaar, naar man derom snarest mueligt henvender sig til Undertegnede. Ørumgaard pr. Horsens, den 24de Januar 1838. Maar. Huusholder=Pladsen paa Lethenborg er besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Den til Salg averterede Hundsbækgaard i Læ borg Sogn, Ribe Amt, er nu solgt. Hundsbækgaard, den 11te Januar 1838. K. M. Salomonsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Den 2den Januar er mig frakommet min Tegnebog, Lommebog, og meere af mit Tøi. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Jens Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Den danske Hof= og Statscalender for Aaret 1838 er udkommen og kan i Provindserne erholdes for 3 Rbd. 32 s., naar Bestilling desangaaende skeer paa de resp. Postcontoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-01
Af Randers Amtsavis af 6te Januar har jeg seet, at man i Jylland er i den Formening, at jeg er fratraadt som Medudgiver af Bladet "Jyllandsposten." – J Anledning heraf tillader jeg mig at underrette det ærede Publicum om, at jeg med Posten i Gaar har sendt Hr. Clausen Fuldmagt til at lade trykke mit Navn paa "Jyllandsposten indtil jeg selv her fra Kjøbenhavn, hvor jeg efter Overeenskomst opholder mig nogen Tid, retournerer til Jylland; ligesom og, at jeg herfra har sendt Artikler til ommeldte Blad. Kjøbenhavn, den 14de Januar 1838. C. v. Halling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
No 20. den 2den Februar. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Nyheder fra Udlandet. Opstanden i Canada. Det brittiske Overherredømme i dette Land har vundet en stor og afgjørende (?) Seier over Frihedsmændene. Den 14de Decbr. var det kommet til et blodigt Slag ved St. Eustace, hvor Jnsurgenterne havde posteret sig. De brittiske Tropper vare gaaede over Jsen paa St. Laurencefloden, havde omringet Byen, og skudt den i Brand. Frihedsmændene havde kjæmpet som Fortvivlede, men havde endelig maattet bukke under for Overmagten. Mange vare blevne opbrændte og masakrerede. Resten havde kapituleret, hvilket dog først blev tilstaaet dem, efter at de havde forpligtet sig til at udlevere deres Anførere. Nogle af disse havde, da de erfore Betingelsen, ihielskudt sig selv, for ikke at falde i Fjendens Vold. Dagen efter havde 600 Frihedsmændstrakt Vaaben ved St. Benoit. Ogsaa Byen GrandBrule var lagt i Aske. Hds, brittiske Majestæt har udnævnt Lord Durham til Generalgouverneur, Viceadmiral og Generalcapitain over alle de brittiske Kolonier i Nordamerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Franskmændene i Afrika. De nyeste Efterretninger fra Constantineh lyde ugunstige. Forbindelsen med Bona bliver meer og meere usikker. Den fordrevne Bey, der stedse opholder sig i Nærheden af sin forrige Residents, forsøger alle Midler til at bringe de arabiske Stammer til Opstand. Ogsaa begynder man igjen at frygte for Abdel Kader, som pludselig har viist sig 8 Mile fra Algier med en Hær af 5000 Mand. Nogle af hans Emissairer havde man seet i Nærheden af Constantineh. Et fransk Troppekorps var derfor brudt op, for at holde Øie med hans Bevægelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Krig i Ostindien. Det brittisk ostindiske Compagnie er paa Nippet til at faae en ny Krig med Birmanerne, da Hs. Majestæt med den gyldne Fod (saaledes tituleres Birmanerkongen) synes bestemt paa at vove et nyt Forsøg paa at komme i Besiddelse af sit Riges gamle Grændser. Den sidste Birmanerkrig kostede Compagniet 13 Mill. Pd. St. Spanien. Vi ere nu dragne i Vinterqvarteer, - skriver en tydsk Officeer i spansk Tjeneste: Felttoget er nu endt indtil videre. Vedblive Forholdene til Udlandet uforandrede, da ville begge Partier til næste Foraar igjen rykke i Marken." Krigen i Spanien føres gandske efter de fremmede Herskeres Villie, ved deres Understøttelse ledes begge Partiers Operationer. Spanien kan langtfra ikke meere selv tilveiebringe de Provianteringer, samt overhovedet alt det hvad Krigen udkræver. Spærrer Frankrig blot sin Grændse, saa Christinerne ikke meere derfra kan forsynes med Kjød, Meel s., og trækker England sine Krigskibe tilbage, hvorved de hollandske og italienske Skibe faae Frihed til at proviantere Carlisterne, saa ville Christinerne om kort Tid være fordrevne fra de baskiske Provindser, og D. Carlos være fuldkommen Herre over et Rige (det baskiske), hvorfra han vedvarende kan gjøre sine Fordringer gieldende paa den spanske Throne. Men hører omvendt den Bistand op, som D. Carlos faaer fra Jtalien, Rusland og Preussen, da staaer han og hans Tilhængere Fare for at sulte ihiel i de ødelagte baskiske Provindser, eller at beseires i de andre. Begge Partier søge altsaa for enhver Priis at vedligeholde deres udenlandske Venners Bistand. Saalænge de nordiske Magter ere Venner med Don Carlos, har han Lov til at hærie Spanien. Overlader man derimod Spanien til sig selv, unddrager Udlandet det enhver Tilførsel, da vil Krigsluen i Spanien, af Mangel paa Material, snart udslukkes af sig selv. Men da saadant neppe vil skee, er det at befrygte, at ikke heller det nye Aar vil bringe det ulykkelige Land den forønskede Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Frankrig. J de Deputeredes Kammer har deri denne Tid været høist interessante Discussioner angaaende Frankrigs Politik med Hensyn til Spanien. Thiers havde klaget over Regjeringens slette Opfyldelse af Qvadrupeltractaten, og paastaaet en Jntervention i Spanien. Disse Debatter medtog flere Dage, og de berømteste Talere af alle Partier vare paa Tribunen; men Ministeriet vandt Seiren. Resultatet blev at for Øieblikket var det, formedelst Troppefornødenhederne i Afrika, og da navnligen ogsaa Frankrigs østlige Grændse paa det Alvorligste gjorde Fordring paa Regjeringens Opmærksomhed, aldeles utilraadeligt at indlade sig paa nogen Intervention i Spanien, hvis endelige Følger Jngen kan forudsee. Det er saaledes nu afgjort - hedder det i Gazette de france – at den franske Regjering ikke vil intervenere i Spanien, ikke engang om det kommer til en Restauration. Den franske Revolution erkjender sin Afmagt. Regjeringens tvetydige Politik er tilende Qvadrupel-Alliancen er opløst." – Jalmindelighed synes man ikke tilfreds med dette Resultat. Derimod er der stor Glæde i Paris ved Efterretningen om Kronprindsessens Svangerskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Neapel. Det har gjort meget Opsigt i Hovedstaden, at Baron v. Schmucker, Hs. M. Enkedronningens første Kammerherre, har pludseligen, netop som han kom ud af Dronningens Gemakker, ved Politiministeren faaet kgl. Ordre til inden en Timeat forlade Landet. Uden at give ham Tid til at ordne sine Sager blev han om Natten Kl. 2 sat ind i en Vogn og transporteret bort fra det Land, hvor Lykken havde været ham saa gunstig, at han fra østerrigst Underofficeer var stegen til den høieste Rang (han var ved Hs. Maj. Jndflydelse hos den spanske Dronning bleven Grand af første Klasse) og til Dronningens Fortrolige. Rygterne angive Aarsagen til hans pludselige Forviisning, at han skal være hemmelig gift med en høi Person. – Vesuv er bedækket med Iis og Snee. J Venedig havde man 3 Fod høi Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Paven og Preussen. Den hellige Fader han sendt Kongen af Preussen den Erklæring, at han, som Christi Statholder, gjerne vil række Haand til Forsyning, dog forlanger han fremfor Alt, at Ærkebiskoppen af Cölln atter skal indsættes i sit Embede. Men der skrives i denne Anledning fra Berlin, at Ærkebispens Gjenindsættelse vil under ingen Omstændigheder skee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Engelland. Hvad man fygtede for, er nu skeet. Børstaarnet er styrtet ned, men lykkeligviis faldet ind imellem Ruinerne. Themsen er saa stærkt tilfrossen, at man har begyndt med at opføre Handelsboder paa Jsen. Ogsaa hertillands er Cholera udbrudt paany, nemlig i Croscombe (i Sommersetshire, hvor man allerede havde talt 16 Choleratilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Norge. Fra Christiania meldes: Det Gau thierske Beriderselskab gjør særdeles megen Lykke her og uagtet Huset er temmelig stort kan det dog ofte ikke rumme alle der søge at faae Plads. Hr. Gau thiers to Sønner have ved deres overordentlige Kunstfærdighed vundet en almindelig Yndest. Derimod har Selskabets Komiker, Hr. Mancini, endnu før Forestillingernes Begyndelse, paadraget sig et saadant Mishag, at han ikke engang har faaet Tilladelse til at vise sig, men er af en uhyre Opposition bleven nødt til strax at forlade Skuepladsen. Anledningen dertil er, at han og hans Kone (forhen Dandserinde, ved det kgl. Theater i Kjøbenhavn) havde, ved at give et fra Kjøbenhavn medtaget Pigebarn Underviisning. saaledes mishandlet det, at det oprørte Alle og vakte en saa heftig Harme, at flere af Selskabets mandlige Medlemmer, som i den første Tid, da de ikke vare kjendte, bleve anseete for Hr. Mancini, med Nød og Neppe undgik Ubehageligheder paa Gaderne. Barnet blev bragt til en Læge, der har fattet saa stor Godhed for det, at han vil beholde det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Fædrelandet. Nyborg, den 26de Jan. Da Jisbaadene i Mandags Morges afgik fra Sprogøe til Sjælland, blev en Baad, hvori foruden Baadens Besætning, 5 Mand, vare 2 Reisende, afskaaret fra de andre Baade, og drev bort med Jsen. - De ere, efter at have siden i Mandags drevet omkring i Jsen, komne iland ved Bøgebjerg paa Hindsholm, men To af Baadens Besætning ere druknede. – De tvende Reisende, Kjøbmændene Bussing og Ringel, og en af Søefolkene, ere i Behold paa Bøgebjerg, derimod ere de 2 andre Søefolk idag bragte hertil med Koldbrand i Hænder, og Fødder. – Da der siden Søndagen den 14de dennes ingen Baade har kunne komme hertil fra Sjælland, har man ingen Efterretning kunne have om at denne Baad var drevet bort. – Vel har Telegraphen i Corsøer været i Bevægelse, rimeligviis i den Anledning, men formedelst Sneeluft og Tykning har dens Signaler ikke kunne forstaaes, og først ved de to Søfolks Ankomst hertil idag, har man erholdt denne Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
den 28de Jan. Fra Sprogøe ankom i Nat Kl. 2 tre Jisbaade med 14 Reisende af Personposten fra 15de ds. Fire andre Baade, som i Følge med dem vare afgaaede fra Sprogøe, havde maattet vende om igjen med 9 Passagerer. Fem Baade med de herværende Poster have gjort flere forgiæves Forsøg paa at naae Sprogøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
Odense, den 30te Jan. Vor By har mistet en saare brav og virksom Borger i Kirkeværge, eligeret Borger og Brygger Paulsen, som igaar Aftes endte sit daadrige Liv. Ved sin Flid og Virkelyst havde han bragt det dertil, at han eiede en afde største og skiønneste Gaarde her i Byen, og drev i samme et betydeligt Brænderie, forenet med et stort Øl= og Ædikebryggeri. For et Aarstid siden var den Afdøde endnu i sin fulde Mandomskraft, og Ingen troede da, at denne muntre og livlige Mand hvem Forsynet syntes ret at have bestemt en høi Alderdom, saa hurtig skulde svækkes og bortkaldes fra det Borgersamfund, hvor han var almindelig elsket og agtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-02
J Holbek har en meget sørgelig Hændelse vakt almindelig Deeltagelse. Et ungt Menneske vilde besøge en Ven i Omegnen; han tilligemed en Ledsager satte sig tilvogns, og medtoge deres ladte Bøsser, for paa Bestemmelsestedet at forlyste sig med Jagten. Til Ulykke var den ene Bøsse, som det unge, Menneske uforsigtigviis holdt under Armen, forsynet med Knaldhættelaas; ved en ringe Bevægelse gik Bøssen af, og Kuglen foer igjennem Skulderbladet ind i Ryggen. Man tvivler og hans Liv.