Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-11
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Efter at Godseier Tutein havde oplæst sit Andr. om en forandret Sammensætning og Organisation af Geheimestatsraadet, sagde den gl. Commissarius: "Jeg paatvivler ikke, at Forsamlingen, der i forrige Session, nedsatte en Committee over et lignende Forslag fra den ærede Proponeent, ogsaa vil overgive det her foreliggende Andragende til Behandling af en Committee. Det er kjendeligt, at de Forhandlinger, som have fundet Sted i den tidligere Committee, og øvrige senere Overveielser have bragt den ærede Proponent til en større Bestemthed og til klarere Anskuelser, navnlig med Hensyn til det praktisk Udførlige i Forslaget. Jeg skal iøvrigt ikke for Tiden gaae videre ind paa Sagen, men blot bemærke, at vistnok Committeen og den ærede Forsamling i det Hele vil erkjende Rigtigheden af Proponentens egen Yttring, at den speciellere Organisation af Statsraadet er en Gjenstand, som overalt er, og ligeledes hos os ganske maa være overladt til den øverste Statsmagts egen umiddelbare Afgjørelse. Der paatrænger sig imidlertid en almindelig Betragtning, som vel ikke er forbigaaet i det oplæste Andragende, men som jeg dog skal tillade mig noget stærkere at fremhæve, den nemlig, at Man ogsaa i Henseende til Kongens øverste Raad udentvivl overalt har skjælnet, og nødvendigen maa skjælne mellem Afgjørelsen af de almindelige løbende Sager, som maae blive Gjenstand for et engere Raads Forhandling, og Behandlingen af de større og vigtigere, navnligen Lovgivningssager, hvori flere Statsraader, i Forbindelse med dem, der danne det engere Raad, tage Deel. Dette er en Betragtning, der hos os har saa meget mere Vægt, som de Mænd, der efter Forslaget skulde tilfaldes i de vigtigere Anliggender, i Almindelighed i deres øvrige Stilling ville være stærkt beskjæftigede med andre Forretninger, hvis raske Fremgang er af største Vigtighed, for Statsborgerne, og Man vilde let belæsse det hele Regjeringsmaskineri med et for svært Apparat, naar Man i alle Sager, som forhandles i Statsraadet, vilde forlange det samme Antal Statsraads=Medlemmer. Prof. David: "Jeg skal saameget hellere understøtte nærværende Forslag, som det havde været min Hensigselv at indbringe et lignende Andragende, og jeg kun har afholdt mig derfra, fordi jeg erfarede, at Proponenten, som i forrige Session bragte denne Sag frem, atter i Aar vilde gjøre det. Den Anledning, min Deeltagelse i den i forrige Session nedsatte Committee, har givet mig til, nærmere at tænke over dette Anliggende, har ogsaa ført mig til samme Resultat, som Proponenten, at nemlig en saadan Jnstitution, som den foreslaaede, vilde paa een Gang bidrage til Opnaaelsen af Statens vigtigste Øiemeed, baade til at udjevne flere Conflicter og forberede flere vigtige Lovgivnings-Arbeider, hvorved Regjeringen kunde fremtræde i en meere synlig activ Stilling, end den nu synes at indtage. Det er en Jnstitution, som ogsaa i de fleste Stater, uden Hensyn til deres Regjeringsform, saavel i absolutistiske som i constitutionelle, er funden at være saavel i Kongemagtens som Folkendviklingens Jnteresse; og uden paa dette Stadium at indlade mig nærmere paa Statsraadets Organisation i de forskjellige Lande, skal jeg blot gjøre den bemærkning, at Man, da Man i sin Tid stræbte at reorganisere det absolut Monarchie i Preussen, meget tidligt skred til en Reorganisation og Udvidelse af Statsraadet, ligesom Man ogsaa i Frankrig strax efter Juli=Revolutionen tænkte paa en ny Organisation af Statsraadet, saaledes som det var blevet organiseret nogen Tid efter Bourbonnernes Tilbagekomst. Det er altsaa baade i absolutistiske og constitutionelle Stater, at et Statsraad, hvori Monarken samler omkring sig Landets ypperligste og bedste Mænd til vigtige Sagers Bearbeidelse, til Conflicters Udjevning og Raadgivning i sær vigtige Tilfælde, er fundet hensigtsmæssigt; og at en Undersøgelse af Sagen i en Committee vil kunne give adskillige gode Fingerpeg i saa Henseende, derpaa tvivler jeg ikke, hvorfor jeg saameget mere maa stemme for en Committees Nedsættelse.