JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Mandagen den 14de Maji førstkommende og de paase gende Dage Tirsdag og Onsdag holdes offentlig Auction Vaane Stifts Sløv over Varten paa endeel ger, og meldes til Liebhaberog dagaaelige Efterretning at Auctionen foretage, det Dags Formiddag kland og begynder om Mandagen Vigevænger som ligger imellem Kinge og Billesborg, om Tirsdagen ved andrag og om Onsdagen ved Kragesaanshuset. Billesborg ved Kiøge den 5te Mai 1823.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
vaarup Forvalter ved Pande Stiftelse. Fraværende Arvinger efter afdøde Huusmand beder undersen i Vedbye, Sørregaards Amt, hols Opholdstæder er vides, indkaldes herved at møde ved en Stiftesamling i Sterveet Onsdagen den 23de Mai førstkommende om Formiddagen. gl. 10 Slet. Vedboegaard den 30te April 1800. paa Hr. Kammerjunker Barners Vegne. andrup. For at forebrage ere Udebageligheder maae legnedes til derved at advare endveer, at de itte dette nogen hos det og maae være, det alleringen der paa arregaaren skulle berg. det, med mindre de kan forestiemmig min grietlige Tilstaaelse. det tillige maatte være forsyne med mit sædvanlige Segl. store Præstegaard den 3de Mai 1823. ren Johan Helberg. paa Lystrup Gods i Gunderholmshuset ved Svenderup consted Sogn er uden Flvaarvinger for tørt Tid fornever, Døden afgangen Fæstehuusmand hans Nielsens Hustrue Anne Magarer da Mortensdatter, hvis Boe strax efter Dødsfalde. ler taget under lovlig Skiftebehandling med hans Sterdder. holdte gierings og Vurderingsforretning blegatutemanden opgivet følgende Arvinger efter den landes abenhalvre. der ved Navn Sævend Olsen, bad og efterindt saa Ganner og en Datter, hvis Navneskyldes, men alle skal opholde staaer skandet, den ene Søn i Nielstrup den anden mode og Dan teren givt med en gaardmand i Karterne, brænder halvbroder ved Navn vars Olsen ligeledes død og efterladt sig Tatte og en Søn, den ene Datter navnlig Maren, ator me hans sand Lars Stormager i Frestrup den anden Datters hos hans er vide, glat med en Jøde i Mængde og Sønnen. asning allelg, Gaardmand, Stifte. Thi bliver sidder. de støberggadermeldte Arvinger herved 3de Bansgierdinanden indkaldede, at made den littet sonnes og Jomituens og de Attigeruar tilge og 12te ere ogsaa Dato, om Formiddagen Klas Sletidente ialogade Kallig høyrdag tilkiendegiven, at intet for ar tage sandelige at arbag da Ports udgift langt overstige. de parangeledes indkaldes og da der maatte have uder sendteener at holde efter bemeldte Afdøde, at indfinde sig. til bemeldte Tid og Sted. Jomfruens Egeda Sielland der 3dte April 1703. Paa Skifteforvalterens Vegne H. Tvede.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
(Fos & 99) Ved Proclama, som er læst i Siellands Stadsretten den 7de Mai 1808, ere alle de, som maatte Landsting den 23de April og i Hof= og terladte Enke Johanne Schønberg, deres fælles Boe, indkalHolmen og tilsidst Pensionist Balger Petersen Linneberg og ef have noget at fordre i afgange forrige Mesterbaadebygger ved dede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Staderets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres dede at møde inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis for grav. Ligeledes ere og den afdøde Mande Arvinger indtal: deres Arveret, og for at lagttage deres Tarv under Stiftet. Stadsretten den 3de Mai og ere alle de som maatte bare. 1. Landsting den 23de Artil og hos og en Kung Ved Proclama som er læst i Siellands en forhen afdøde Mand Orgelbygger Hartvig Muller, deres noget at fordre afgangne Anne Matte Müller fød Hermann anmelde og bevise deres Krav. Ligeledes ere og de Afdødes i Kiøbenhavns høi og Stadsrets Skiftecommission, for at fødes Boe, indkaldede med og Ugers Varsel at melde sig Arvinger indkaldede med lovlig Varsel at anmelde og got giøre deres Arveret og at lagttage deres Tarv under Stiftet. næstefter ere alle de, som maatte have noget at fordre i at ret den agde aptil udal og i Siellands Landsting den 23de Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hor og Stads gangne uldimedmester Sander Schous og forhen afdøde Hu ene unge Cathrine Poglunds fælles Stervboe, indkaldede med allers Varsel at møde og at anmelde og bevise deres Fordringer og benævnt aldødes Crecutores Tonamentierosserer. under kungen og Mægler Johan Bonden. Ligeledes ere og efter oven forskrift Arvingerne indtalvede Kiøbenhavn den et Par land. ge, der som maatte have noget at fordre udgustrue Mette Ellingberg Nøragers Separationsboe, ind følger sligatine Pengene, undtersvend, og faldes med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns høit og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Tirsdagen den 3de Maji førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i Gaarden No. 16 paa Vesterbroved offentlig Auction bortsolgt følgende afg. Slagter Johan Muens og En les lige tilhørende, nemlig: en fort Hoppe, en dito vest, ud gel seletøi en Sadel, en nye rød malet Arbeidsvogn, en giøre dito et Sviin, en Vindebund, et stort Brændestuur i garden og en Svinestie til Redbrydelse og de Lyd imelret Talg, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Andersen. Tirsdagen den 3de Malis om Eftermiddagen Kl. let vorder hoslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard. paa Hiørnet af Friderichsberg og Mittelbryggeraaderne: andet Rog ags og aar ud til førstnævnte og og røg og 10 ud til sionnævnte sagde, opbuden te Gang ved offentliAuction, for da absomt og uden nere Auctioners Holdelsat bortælges. Gaardens Pestanenhed kan erfares af Aarderings og Omvurderings Forretningerne, som tilligemed nactions Conditionerne ere til sitersyn hos Procurator Sr. verin i Nog og i Sværtegaden, saaogade trykte Placater.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Torsdagen den 10de Malte Klatmellem er og afler bliver ved Auction første gang opbuden for til den Høistbyden. de at borttiges afgangne Malermester Gang Pedersen hale. og forden afdøde Hustrue Dorthag aabnharier Paasters sæl leds Stervbes Gaard Morde store grandstræde Conditionerne erfares hos Boets Curator Fiscurator Tor i Stiden. strædet No. 163.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Torsdagen den 17de Maji bliver paa Børsen i Mid sunden ved offentlig Auction bortsolgt: Sted at havne Døgebrænde. som af Dragøeskipper Jan Eversen med sit førende Skib, den med Brændet er beliggende i Nyehavns Canal, hertiller forfra Wordingborg, for Roses lems Børs Regning. BetaUngen erlægges til Landvæsens Commissair Torst, boende i Bredgaden No. 1
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Fredagen den 11te Mai, om Middagen Kl. 12 Slet. bliver paa Børsen ved Auction bortsolgt. Huctier i det forenede Pram og Steenfører=Laug. Afg. Sandmand Anders Poulsens og siden afg. Hustrue Aand. Sørensdatters fælles Stervboe tilhørende efter de Conditioner, som paa Auctionssteder blive oplære Førstkommende Fredag den 11te alle alle bliver foretaget offentlig Auction i blomsør Præstegaard ved Hingsted oven endeel gode Køer, ungt Qvæg og Sviin, samt Meietieredgader efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte. Løverdagen den 12te Maji. Kl. 9 Formiddag bliver Friderichsborg umts Tinghuus liciteret endeel Reparation. Arbeide ved nogle af de Kongelige Kirker og Skolet paa Frid. richsborg Amt, at Alderætter, Smede, Tømmer og Urmager Arbeide, nogle Drnamenters Anstaffelse og til Udland de Kirketaarn en nye Klotte, med videre alt paa Rentekammerets nærmere Approbation og de paa Licitationsstædet detiendtgiørende Conditioner, som forinden kan erfares paa Friderichsborg Amtstue.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Mandagen den 14de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden No. 22 i Gothersga. den opraabt og til Høistbydende bortsolgt afg. Bogholder Gar Friderich Hansens Stervboes Effecter af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcelain, Steen og Glas, Meubler og Trævare af Speile, Canope, Stole, Borde og Senge mome, Linned, Gang og Sengeklæder, Bøger m.v. saa og endeel gode juridistog hindriste og til Krigsvidenskaber. denhørende Bøger, der tilhøre afdøde Oberste Hans Christopher von Muhl og efterlevende Enkesenes sælleds Boe, sand desforuden en Dreierbænt med Pangvært og en Strusitte me Tilbehør, og det mod Betaling ved Hammelaget eller naa paafordres til Fuldmægtig Mandag og adskildte Kongen gade, hvor saavelsom paa Auctionnedet de trykte Fortegne sen fra næstensdag kan faaes. Den 14de Mai og følgende Dage foretages Auction paa Karrescham oven afdøde Slavtider Sombans Efterladengader. beliggende af Guld, Sølv gode Mandler, Kobber, Tin, Med. bag Jernlang Porcelain og Tratai, Senge og Sengeklæder samt nogle gode lesdapane, dito Væster, plange og Harven Køen paa og saling tilligemed noget Ang, Byg og r. termem. De gangaaende vil behage at indfinde hanmeldt: Tid og Stede da Auctionsconditionerne sammesteds kal vordbetiendtgiørt.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Herved bekiendtgiøres: at Tirsdagen den 15de Mai. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa de re Verreds Tingsad foretages offentlig Auction over Oppeber, selen at de paabudne Pompenge ved Pommen Roghved Porupshuset paa den ner Landage fra Roeskilde til Corsøer. hvilken Forpagtning faaer en Begyndelse næsttommende in Junii, og bliver Portiorpagtningen opgaaet alternatter derne vaag og deele paa har alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgiøre og imidlerteer at faae til Eftersyn paa Morntilde ments Contoir i Kiøbenhavn og hos undertegnede Auctions Directeur. Roestildden 26de April 1800. ansøer. Onsdagen den 16de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet bligger i Følge Omvurderingsforretning foretager og holdes offentnandshandse actionader afgang. mand And. Høidts Sterede aldrene, og paa Steengaden langer under Røg og sliggen, og ogsaa anden. bede nogenandmurede Gaards hos en Gaard, siden den derover under 28de Marinde antage Synd og Haventariere: nings anmelde, er desmagende: aaben grundmuret Bygning til Gaden i Anaden 13 Alen. dommer, med Kielder under, 3 Etager har med man saa seeltagen Distalgaaa med en altandring. 1) Et Sidehuus i Gaarden at han Muur og Vingsvar. 2. sidder gat med Halslag og et Sang af 4 Fag, samt en Graad med Opstander og Pomperedskab, og efter paa meldte Pung og anventarieforening indergang formeld. som tingsmed England Conditionerne paa Auctionalder. bemeldte saa nærmere vorder bekiendtages. saltegaardss tigsraadenhavn agtesedeneneste Antion bortsolgte som bliver holdes i giøbenhavn hos Hr. Sortrue, i de 3 sletter paa Vestergade Torsdagen dende Ma første om Formiddagen allet. Den imete Dan. ninger, Hangsaadehagelige Beliggenhed vil Liebhavere den Tician best give ogsaadet om Bygninger bestaaer . sundmuur, er aneurerer Brandtagen er nogerede. der. Den slutte store hans er at betydelig modsta . kan aarlig andringe have a og udit for grugter de Da liggende Jorder staaer for 3 Tdr. 6 Styr, og alde saadan hvoraf Eiereningen Skatter eller Afgifteraarer, at Kiøn. ongefær ge Fartræet og 180 rante store Bagerer. E. meget stor ginedom paa nogle og 2 Tore Lands Ternin, den kan belættes med a 12 garner i anden garadser, og for til første Efteraar Kalendløde, samt en mindre til under. ningsbrug. Stedet kan grar modtages til Behage øvrig. ere Conditionerne til Eftersyn hos Eieren i Studiistræde. Par.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Den i Aviserne bekiendtgiørte Steinegaard ved Bettere, er allerede bortforpagtet. Derimod Avlggaarden Brede hans under bemeldte Bettenaa som er beliggende ved Tapperne. atte i Storen tær ved Syen og andeveien paa megeredag. ligt Sted, blive udagen den gade Junii de ere om atinddagen Kl. 3 Slet, udi Taperne Kroe mig til omenteraction til Portforpagtning paa et Aar sende saa le denne Gaardstaaer et Partiern 11 Tdrs Side, og har demarter omtrentage Torg sandt god forde foruden 2de gode Enge og Støvstrætninger. Under Gaarden er beslag Gaarie Haans bittetien at 240 Tdre tiendeydende Haritern. samt i Vandergaarde til at forrette Hoverie, indsialds Jnventarieforter overdrages Forpagtereng hos iblandt Sil. ger og Tøres paagaardede Bygningen ogsaa ger som ere . bestaaer af et grundmuret og togengt Vaaningsgangssen. Sidebygninget af Vindingsgaard og holde og angade og s. Conditionerne herover ere forinden at faae til Citerid. enten hos giørender Varands Sogn igiøbenhavn over. forvalteren paa Steder, hvem der tillige foreviser Gaarde. og Matterne. an Capital at anden eller aae dit forlanges tilvagten. mende 11 December Termin tilgaand, mod den nuur. telige Sitterhed i de betydeligste Godser. Nærmere efte: retning erholdes paa Høyestetersandterat Brorsons ContoiGaarden og i store Kongensgade. Hos Hofalanterie, og Mødehandler Anment Cai d. paa Østergade saaes af forstieng Faron ofterede 3. lasses ganske ave moderne Damehatte for 2 Rd., 2 s. 3 Mi og 3 Rdlr. Stykker.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Genua, den 14de April. J Piemønt ere nye Uroeligheder udbrudte, hvorfer vor Directorium har ladet Tropper marchere til Grændserne De Franske Krigsanstalter her i Toulon, i Marseille de ere utroelige. En uhyre Mængde Munition og Artillerie bliver indskibet, og neppe ankommer et Kostardieskib førend de tag. det i Beslag, og indretter det til Troppernes Transport.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Manland, den 22de April. I Genua ankomme endnu bestandig mange franske Tropper for at indskibes. Man holder for, at endeel af samme en bestemt til en Expedition mod Algier, hvilket ikke var usandsonligt, ifald en næsten utroelig Tildragelse, og i Barbariet selv frempelles Fornærmelse af Folkeretten bliver betræftet. Den er i Gaar bleven betiendtgjort i et af vore bedste Blade under et Postseript, og lyder i det Væsentlige som følger: "Adskillige moriske Prindser, som bleve holdte fangne i Fængslerne Algier undvigte fra samme og flygtede om Bord paa en der Havnen liggende Fregatte. Denen, som fik at vide deres Tilflugtsted forlangte dem udleverte. Commandeuren paa den franske Fregat vægrede sig derved med den Betydning, at han ikke kunde giøre det uden at fornærme Giæstfrihedens Love. Nogen Tid derefter kom, franske Officerer i Land og svadserede i Staden Algier. Deyen befalede strax at arrestere dem. Den der værende franske General-Consul, Jam den St. Andre, begav sig derpaa til Denens Palai, og fordrede Officerernes Løsladelse. Da han intet gunstig Svar fik, yttrede han sin Vrede derover, og truede Deyen, med den store Nations Misfornøielse. J Stædet for al Svar gav Deyen Ordre til at hugge Hovedet af Generalonfalen, Jambon St. Andre, hvilken Befaling ogsaa blev fuldbyrdet. Pest Coureren fra Turin er i Forgaars udebleret herfra, og den 17de fra Genua, Man taler derfor om store Urgeligheder, som skulle have havt Sted i Piemont.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
En af vore Journaler leverer en Skrivelse fra Turin af 14de April, der er af følgende Jndhold: Kongen har i Gaar derling. ne. Aftes sendt en overordentlig Coureer til Grev Balbo, hans Gesandt i Paris, som man siger, med den Ordre, at give det franske Directorium tilkiende, at hans Kongerige atter blev truet af Revolutionister, at det turinske Ministerium ved itte kiendte Omfanget af de Projecter, som vare i Giære, vidstritte heller, hvorvidt Naboe=Republikerne havde nogen Deel deri, men da Kongen vidste, at hans politiske Existence, hængte af den franske Republik, saa havde han befalet sin Gesandt i Paris, at ansøge Directorier om, at give dets Tanker derom tilkiende, saasom han havde besluttet, at nedlægge frivilligen den Kongelige Værdighed i Fald hans Skjæbne skulde være saaledes. Jmidlertid føier Regieringen i Turinde traftigste Foranstaltninger til at standse fra alle Sider den sig virende Jnsurrection. J Arsinalet og Citadellet i Turin foranstaltes mange Rustninger, alle Tropperne ere i Bevagelse, og en stærk Colonne af samme skal marchere til Sletten af Salutzo, hvor der hersker Hungersnød, og man frygter for en almindelig Opstand. Regieringen har ladet opslaae er Proclamation, som er underskrevet af den Overstcommanderende over Tropperne, som ere bestemte til at bevogte Grændeserne, og af Obersten for Regimentet Salutto, General Caguerand Olasque, og i hvilket forkyndes Jnsurgenterne, at de forgieves gjorde sig Haab om Hielp fra Naboe Republiver le, med hvilke Kongen staaer i den beste Forstaaelse. - Jnsurgenterne have imidlertid den 16de plantet et Frihedstræe Jntra, paastukket en trefarvet, sort, rød og guul Kolade, og udstædt Proclamationer til de Kongelige og Schweizer Tropperne, at ikke søgte imod dem. J Pollanza skal et Detachement Kongelige Tropper have strukket Gevær.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Basel, den 26de April. General Schauenburg har ladet vor Forvaltningskammer vide, at nogle i Franske skulle, under fri Beværtning: marchere igiennem vor Stad og Landskab, for at forstærke Armeen i Schweiz. J Gaar vare franske Officerer paa Raadstuen, for at aftale March Redouten. Vor Forvaltningskammer har ved en Proclamation formanet Borgerne til at holde sig roelige ved denne Giennemmarch, og holde Kiød Brøde sov i Beredskab for Tropperne - Mod Canton Ur ere virkelig Franske paa Marchen, for at aftvinge den tilligemed Rug, Schwyt & til antage Constitutionen. Tilgangen derhen er meget besværlig, og for Cavallerie og Artillerie fra Lucerner=Siden næsten umuelig. Der skulle ogsaa man chere Franske fra Jtalien over Gotthard mod Uri. - Borger Ochses Constitutionsplan er nu bleven til en Grundløv for den helvetiske Republik. Den bestaaer af 12 Titler, af hvilke den første fremstiller som Grundlovet Republikens Eenhed og Udelelighed, Folkets Souverainitet, uafhændelig Frihed uindskrænket Samvittigheds Frihed, Taalelse af alle Gudsdyrkelses Maader og Pressefriheden. Lucern skal foreløbende være Hovedstaden i den hele Republik, som er deelt i 2 Cantoner. Enhver Borger er født Soldat. Jngen Gudsdyrtelses Tiener kan beklæde noget offentlig Embede, og ikke bivaane Primairforsamlingerne. De modsætsige smaa Cantoner giengielde den franske General Sverring mod dem med en Mødsperring for Brænde, Smør og Ost, og have samtmensværet sig at vove Liv og Blod for deres Forfædres Forsat. ning.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Paris, den 26de April Hvor vist man endog i Forgaars forkyndte General Bue, napartes Afreise til Toulon eller Drest, blev det dog i Gaar tilbagekaldet i Redacteuren, som ugrundet, og efter bemeldte Redacteur er han virkelig her endnu i Dag, og skal have faaet en ganske anden Bestemmelse, nemlig til Rastadt, hvorherhan efter Pultiers Blad endnu i Aften skal afreise. De indløbne Efterretninger om Tildragelsen i Wien skal have foranlediget denne Forandring. Man troede i Begyndelsen, at denne Tildragelse og endnu andre Omstændigheder skulde have et nyt Fredsbrud med Østerrige til følge; men en Coureer. som er kommen fra Wien hertil fra Keiseren, har, som man forsikrer, lovet Directoriet alle fornødne Oplysninger og anstændige Reperationer.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Redacteuren har endnu ikke meldt noget om denne Tildragelse; men i Poultiers Dagblad staaer følgende: GeneralBernadottes Legationssecretair, Borger Freville, har overbragt Directoriet Depecher om Tildragelsen i Wien. Strax efter ham kom en overordentlig Courer hertil fra Keiseren som har anseet denne Tildragelse med Misfornøielse, og sin der siges, foreslaaet Derectoriet et hurtigt Arrangement, Vor Ambassadeur havde allerede forhen havt nogle Udehageligheder i Wien i Henseende til hans Boepæl, som han leiede for 30000 Livreer, da en anden skulde have faaet den for de Halve. J den Beretning, som han herpaa giver om Opløbet anfører han, at en Privatsecretair, som vilde vende tilbage til Ambassadeurens Hotel, havde nær mistet Livet og at det Pas, som Bernadette forlangte, først efter 3 Timer blev udstædt. Herpaa anfører han at Directoriet havde allerede beskjæftiget sig med store Foranstaltninger i Henseende til denne Tildragelse, men den fra Keiseren ankomne Coureer suspenderte dets Raadslagninger, formedelst hvilke General Buonaparte endnu havde opsat sin Reise. Fran den 2den har i sin officielle Derichsertlæret, at han var det redt til at give den franske Nation af Satsfaction for denne Tildragelse. – Særdeles mange dadle der General Bernaadettes Opførsel, og paastaae, at han ikke havde Ret til at udstitte den franske Fane, da en Fane meere er et Tegn paa Krigs og Sommeralitets Rettigheder, end et fredeligt Tegn og drager deraf den Slutning, at Generaler ikke burde blive valgte til saadanne Poster, som udfordre meer Forsigtighed, og Varsomhed, end Militair=Personer i deres Forfatning have Leilighed til at lære.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Brunn, den 28de April. De nyeste Efterretninger fra de tyrkiske Grændser, som gaae til den 16de April, melde en Seier, som den redelske Pasman Oglu har tilsegtet sig over de tyrkiske Tropper. Disse, tilligemed et Corps fra Fyrsten af Wallachiet, have maattet trække sig 6 Mile tilbage. Angrebet paa Pasman Oalistedte med 17000 Mand; men han imodtog sin Fiende med en saa heftig og vel dirigeret Kartest og Kanon Jld, at henved 300 Mand saae i en kort Tid stratte til Jorden. De nærmere omstændigheder ved denne Træfning ere endnu ikke bekiendte, men saa meget veed man dog at Pasman Oglu har taget en udstrakt og fordeelagtig Stilling 1 1/2 til 2 Mile uden for Widdin, hvilken er forsynet med en Mængde Skandser og Redouter, som ere vel besatte og forsynede med meget Styd der for det meste bliver betient af Polattere og andre Fremmede, og deres Erobringer som man i Almindelighed troer : itte let muelig i det mindste for Tyrkerne. Ved det lykkelige Udfald, som denne Fegtning havde for Paaman Oglukan han nu uforhindret udbrede sig i det hele Wallachie, hvil let og sandsynlig snart forde skee. Med Levnetsmidler, Munition og andre Krigsfornødenheder skal han være forsynet paa mange Aar.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Wien, den 28de April Grev Cobenzels Afreise til Berlin og Petersborg har ikke havt Sted. Det synes at samme hænger af den til Parie sendte Coureers Tilbagekomst, som kan være her tilbage den 1ste Maji. Dagsposten fra Triest dringer den Efterretning at den der værende franske Consul har den 22de April opsaFrihedens Sindbillede for sit Huus; men at han, da har den følgende Morgen fandt det oversmurt med Starn, og allerede den 14de havde faaet Efterretning om Tildragelsen, med Ambassadeuren, fundet for godt, at begive sig hørt fra Triest. Jmidlertid fortfares her med alle Sitterheds Foranstaltninger, som Klonskab befaler i det Tilfælde, at det skulde ligge i det franske Directoriums Plan, at bryde paa nye Freden med Østerrige. Til Bøhmen og Mahren er allerede sendte Ordrer, at 44 Datailloner og 64 Eskadrone. skulle sætte sig i March derfra, deels hertil, deels til Over Østerrige og Over Plalz. Armeen i Jtalien er desuden alle rede 100000 Mand stærk Denne skal i Tilfælde af et Frede brud blive commanderet af General Devins; men Donaner, Armeen af Erkehertug Carl, understøttet af General Mark.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Rastadt, den 29de April. Forudentlig forestaaer vor Rigsfreds Congres en nye afgiørende gunstig Tidspunkt. Efterat det franske Gesandt skab ganske imod deres Sædvane havde siden den 24de ladet en Dag gaae bort efter den anden, uden at besvare Rigsdeputa tionens sidste Nate af 18de, erklærede det i Gaar Aftes efter en Coureers Ankomst fra Paris, at Overgeneralen Buonavarte skulde snart ankomme hertil igien. Denne Efterretning var der for alle dem, som troede at Overgeneralen var afteist til Toulon, og bestemt til Egypten eller Portugal. meget uventet; men i Dag tvivler ingen mere derpaa, de adskillige andre af de her værende Gesandtskabet have faaet bestemt Efterretning derom fra Paris. Congressen synes ved denne forkyndte nærforestaaende Ankomst at have faaet lige som et nyt Liv. Man venter nu snart Oplysning om Sager, nes hidtil mørke Gang; man venter Grev Cobenzis Tilbage. komst, og man sluttet af Buonapartes Sendelse, at Directoriet har antaget den af ham udkastede Freds Arrangements Plan, og blevet af hans Tanker.
Berlingske Tidende, 1798-05-11
Frankfurt, den 1ste Maji. J denne Maaned forde Tydsklands Skjebne og Fredscongressen blive afgiørt Man smigrer sig med de gunstigste Forhaabninger, og paastaaer, at General Buonapartes Sendelse til Rastadt torde forskaffe det tydske Rige taaleligere og billigere Fredshetingelser. Tvende store Hoffers standhaftig ge Opførsel skal have foranlediget denne gunstige Forandring.