Norske Intelligenssedler, 1809-12-29
Prædikanterne paa 4 Høimesse: Aftensang: Vor Frelsers Kirke, Katheket Hr. Bruun. igvardt. Hr. Slotskirken, Slotspræst Hr. Pavels. Aggers Kirke, resid. Capell. Hr. Juell. Opsloe Kirke, Hr. Sigwardt. Paa Nytaarsdag. Aftensang: Høimesse: Vor Frelsers Kirke, Stiftsprovsten Hr. Biskop Lumholg. Hr. Sigwardt. Slotskirken, Slotspræst Hr. Pavels. Aggers Kirke, vesid. Capell. Hr. Juell. Opsloe Kirke, Hr. Sigwardt. Hen lang Række af Aar har Oprettelsen af et Universitet i Norge været et af Normandens ivrig National-Ønsker. Ved den Tanke - at Jntet, uden sandt Mod og sand Fædrelandskjerlighed, og fordoblet Anstrængelse for at fremme Videnskaber, Konster, Oplysning og Vindskibelighed, kan redde Fædrelandet fra at synke under Byrden af de Ulykker, som i nærværende Tidsrum have rammet det - er hiint vigtige National-Ønske bleven end varmere og kraftigere. Besielet af dette Ønske har en unævnt Patriot nyligen udløvet 400 Rdlr. for den bedste Afhandling om et Universitets Oprettelse i Norge, og en anden ligeledes unævnt Norges Ven lagt til disse 400 Rdlr. endnu 600 Rdlr., saaat Præmien skulde udgjøre den Sum 1000 Rdlr. Hvor meget Sagen maa ligge dem begge paa Hjerte, kan heraf tydelig nok indsees. Men destommere magtpaaliggende maatte det ogsaa være dem, baade at faae Opgaven paa den behørige Maade fremsat, og de i sin Tid indkommende Afhandlinger over samme rigtigen bedømte. De have derfor troet at burde henvende sig til det Topographiske Selskab for Norge, som det eneste literaire Selskab i Christiania, med Anmodning om at ville forfatte og bekjendtgjøre Priisopgaven, samt siden ved en Committee lade bedømme de Afhandlinger, som derover maatte indkomme. Omendskiønt Selskabet nu vel indsaae, at Sagen ikke staaer i nogen egentlig Forbindelse med dets Hovedformaal, som ikke er at gjøre Planer eller Forslag til nyttige Indretninger for Norge, men kun at bane Veien dertil for Statsmanden og Statistikeren, ved at tilvejebringe gode og paa lidelige Underretninger og Landet og dets Beskaffenhed; saa troede det dog, forsaavidt Sagen kan betragtes fra en litterair Synspunct, og da Selskabet har gjort sig det til en Lov, at medvirke til andre litteraire Gienstande end dem, der angaae dets egentlige Formaal, ikke at burde undslaae sig for den overdragne Forretning, og udsætter derfor herved de Selskabet i denne Hensigt tilsendte 1000 Rdlr., siger Eet Tusinde Rigsdaler for den bedste AfhandlingOm et Universitets Oprettelse i Norge, hvori følgende Spørgsmaale besvares: 1) Bør Norge have et Universitet i sit eget Skjød, 2) Hvorledes og hvor indrettes et Universitet i Norge meest hensigtsmæssigen 3) Hvad udfordres til Oprettelsen og Vedligeholdelsen af et Universitet i Norge; og af hvilke Kilder tages de Midler, som dertil udfordres, Spørgsmaalene ønskes besvarede med særdeles Hensyn til Tidens og Landets Trang og Tarv. Grundighed, Nøiagtighed og Frimodighed, forenede med den strengeste Upartiskhed og Fordomsfrihed, ere iøvrigt de Egenskaber, som maa udmærke Opgavens Besvarelse. Afhandlingerne forfattes i Modersmaalet. De indsendes inden 1ste Juli 1810 med Udskrift Til det Topographiske Selskab for Norge, og ledsages, som sædvanligt, med en luk Billet, i hvilken findes Forfatterens Navn, og uden paa den samme Devise, som paa Afhandlingen. J det Topographiske Selskab for Norge den 9de Decbr. 1809. Tillæg. Fra endnu en anden unævnt Norges Ven blev det Topographiske Selskab tilsendt i dets Møde den 23de Decbr. 1809 To Hundrede Rigsdaler, som Præmie for den, der ved Besvarelsen af ovenstaaende Priis-Spørgsmaal maatte blive tilkjendt: Accessit, hvilke 200 Rdlr. derfor herved udsættes.