JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-12-30
Alleslags Nytaarsvers paa Postpapiir, sælges arkviis, paa Adressecomtoiret. Prædiken, eller en kort Afhandling om det Ufornuftige og Skadelige i vor Tro paa Spøgelser, holdet paa stortende Søndag efter Trinitatis 1796, af N. Dreier, har nylig forladt Pressen, og faaes hos Bogtrykker Faber for 56 heftet. T meden Rasmus Christensen fra Ærøeskiøbing, der nu ikke Svides hvor han er, men for halvandet Aar siden opholdt sig nogen kort Tid hos Skovfogden Lars Rasmusen i Wemmenes paa Thorsing, og af ham imod haandfaaet Pandt, laante 9 Rd. og blev desuden skyldig 1 Rd. 3 Mk. for Logie, tilkjendegives herved, at hvis han ikke inden et Fierdingaar fra Dato, betaler ovenmelte Penge, og dette Avertissements Bekostning bliver Pantet solgt. Wemmenes den 14de Decbr. 1796. Tor en Pige er en god Tieneste ledig paa Landet, som anvises T.) fra Adressecomtoiret. Veise i Veiviser i Danmark og Hertugdommene med Reise=Post og Færgetaxter, samt alt hvad en Reisende bør vide, conf. med de nu gieldende Forordninger, har nylig forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret for 16 s. Tidsfordriv og Underviisning for Børn, 2det og forandres Oplag, har nylig forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret for 2 Mk. 4 s., indbunden 3 Mk. hvad Sørgeligt Døden har i Følge med sig, bortsvinder 2 for Haabet, som Christendom lader fremlyse, forklaret i en Sørgetale ved H. M. Enkedronning Juliane Marias Jordefærd den 12 Novbr. 1796, over 1 Thes. 4, 13214., holdet i Fredensborg Slotskirke af biskop Balle, faaes paa Adressecomtoiret for 8 s. heftet. J uds Godhed i Ulykken, Præken, holdet Søndagen efter den store Jldebrand i Nyborg den 2den August 1796 af A L. Schonning, Kapellan ved Menigheden sammesteds, sælges heftet til Fordeel for Fattige, hvis Velgiørere ved Jldebranden have tabt saameget, at de ikke meere kunde understytte dem, som før, for 10 sk. i Odense paa Adressecomtoiret, og i Nyborg hos Fattiges Forstander Herr Pedersen og Forfatteren Sehonning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-12-30
Da Avisen fra Nytaar af, gaaer (NB. uden for Fyen, 2 for General=Postamtets Regning med den ridende Post, og dens Bestyrelse tillige falder i andre Hænder, der ville anvende alt, for at giøre den saa almeennyttig og interessant som mueligt, saa ønskede man, at de Herrer Abbonentere gunstigen ville holde den fremdeles, og flere behageligen tegne sig for samme; ligesom jeg udbeder mig den Godhed hos Vedkommende, især paa de Steder, hvor Avisbetalingen rester for nogle Aar, at de behagelig ville sørge for den endelige Afgiørelse i denne og tilkommende Maaned. Adressecomtoiret d. 20. Decbr. 1796. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Krigskuepladsen i Tydskland, har, i det mindste endnu, desto værre! ingen Juleferier, tvertimod melde de nyeste Beretninger fra Overrhinen, at Krigsoperationerne blive fortsatte med den yderste Heftighed, uagtet den saa strængt indtrædende Vinter giør samme høist besværlig, og mange Menneskeer paa begge Sider, virkelig allerede ere ihielfrosne
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Bombardementet for Kehl har (saavidt nemlig Efterretningerne gaae) uafbrudt vedvaret lige til den 20de Decbr. Østerrigerne have virkelig besat den sidst erobrede Rhin=Øe, det store Rehls Hoved kaldet, og begyndt at beskyde det fra dette Punkt naaelige Strasburger Citadelle, ligesom Staden selv. Allerede nogle Gange skulle de i Citadeller indkastede Haubitz=Granater have tænder. Endnu i Forgaars (hedder det i et Manheimmer Brev af 22de Decbr.) har Kanonaden ved Kehl igien været meget heftig, og Rygtet siger, at de Keiserlige skulle have erobret det bekiendte, der værende, Posthuus. Beleirings=Armeen for Kehl maa i øvrigt, som det synes, enten ikke være stærk nok eller ogsaa tabe overmaade mange Folk, da flere Tropper, og, blant andre, en i Mavheim liggende Grenadeer=Bataillon, nye lig have faaet befaling, at marschere derhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Redacteuren (den Pariser officielle Tidende) bekiendtgjør en Skrivelse fra Strasburg af 22de Decbr., hvori Karls Anstrængelser imod Kehl kaldes uhørte, om Natten til den rike, hedder det i samme, har Fienden, efter en skrækkelig Jld, under stor Brolen, gjort tre falske Angreb paa Kehl; er tre Gange med Tab tilbage stagen og kastet, selv af sine Løbegrave, med hvilke han allerede var rykker frem til Posthuset i Landsbyen Kehl. Natten herpaa have Østerrigerne gjort tre gientagne Angreb paa de franske Forskandsninger; men ere ganske tilbageslagne, og deres Grave blevne opfyldte med deres egne Døde. Deres Tab skal i denne eneste Nat beløbe og fornemmelig være et meskeret Batterie at tilskrive, som man ikke lod spille, forend de vare komne til Pallisaderne. En General skal befinde sig blant de Fangne. Karl angiver overhovedet, i sin i Vien publicerede nyeste officielle Beretning, sit tomaanedlige (fra den 2den Octbr. til 30te Novbr.) Tab til 3337 Mand; hvoraf ere 7 Officerer 1245 Mand fangne og savnede, 48 Officerer og 1833 Mand saarede; men døde, lykkeligviis, ikke meere end 8 Officerer og 296 Mand! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Ved Franzosernes Udfald fra Kehl den 22de Novbr., skal Prindsen af Oranien allene have slaget Fienden tilbage. Ogsaa ved Huningen gaaer det skrækkeligt levende til. - Karl lader Staden Huningen saa heftigt beskyd, at næsten intet Huus meere sammesteds skal være ubeskadiget. Posthuset er ganske gjennemboret af Kugler, nogle Høe magasiner ere sinkne i Brand og de fleste Jndvaanere have forladt Staden. - Efter at Franzoserne vare den 14de Decbr., endnu engang forgieves, blevne opfordrede af den keserlige General Fürstenberg, fornyede Østerrigerne den 15de beskydningen heftigere end forhen fra 150 Jldsvælg. Alt saae man paa forskiellige Steder de hvirviende Luer atter at stige i Veiret, da en medlidende Taage udbredte sit Slør over de arme uskyldige Huse, og bedækkede dem saa got, at man, langte fra at see Huningen, ei engang kunde see tyve Skridt, for sig. Desaarsag maatte holdes inde med Bombardementet til en klarere Dag. I lille Huningen (en lige over for Staden Huningen liggende og Schweizer=Kantonen Basel tilhørende Landsbye) havde Karl ladet tilsige: at enhver skulde flygte med sine bedste Eiendomme; hvilket de beklagelsesværdige Jndvaanere saa meget villigere gjorde, som de keiserlige Granater alt længe ingen Neutralitet meere havde respekteret, og ofte vare sprungne i Stykker midt iblant dem, de ogsaa desuden sidde i stor Fare for, at flyve mod Skyerne uden Mongolfierske Lufthallons; da Broe Hovedet skal være undermineret og sprængt i Luften af Franzoserne, førend deres Afmarsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Rigstaden Vorm, paa den venstre Rhinbredde, og sammes Naboesteder have fra det 7 Mile *) bortliggende Maynz erholdet en svag keiserlig Salvegarde (Beskiermelses=Vagt.) - Den 16de Dec. var endnu en Fægtning for Vorms Porte, hvori, i Følge en Skrivelse, fra Frankfurt af 23de Dec., 60 Østerriger have slaget 300 Franzoser tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
J øvrigt blive ved Armeerne, til en og samme Tid, næsten ligesaa flittig vexlede Kourerer som Kugler - Efterat to franske Generaler havde den 14de Dec. ved Offenburg (2 Mile fra Kehl) havt en lang Konferenz; med Karl, skikkede denne en Kourer til Vien og en til Strasburg til Moreau, som strax bortsendte en anden til Paris. Imellem Karl og Verneck gaae ogsaa byppigt Kourerer. - I Henseende til den OffenburgerKonserenz, hedder det nu at en almindelig Vaaben. stilstand er foreslaaet paa fransk Side, og at Republikanerne, for anden Gang, have tilbudet sig at rømme Kehl, under den Betingelse, at Karl i intet Tilfælde vilde beskyde, Strasburg. - Den sidste skal have givet sine Tropper, Løfte paa, at maatte, i det længste i 8te Dage (altsaa til Enden af December, fra den 23de, som Efterretningens Datum, at regne) trække i Vinterqvarteer. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Den til Vien afsendte Kourer skal, i Tilfælde af, at man der endnu maatte finde større Fornøielse i Blodsudgydelse end i Vaabenstilstand, tillige overbringe nye Operationsplaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Ved Nederrhinen, hvor Krigskuepladsen, alt i mere end 2 Maaneder, holder virkelige Ferier, seer det saaledes ud, som om Østerrigerne ikke kunne lide Ordet, Vaabenstilstand, medens at de dog tage til Takke med Sagen selv. Uagtet begge Armeer rykke stedse dybere i deres Vinterqvarteer; uagtet det Verneckske Korps i der saa stor Mangel paa Levnetsmidler, at det endog maa forsyne sig dermed af en, Fienden nær liggende Fæstning! - af Maynz; uagtet at de franske Generaler vedde paa en 3 Maaneders Vaabenstilstand, og i øvrigt Generalerne paa begge Sider (som fornylig Kinmayer, med Madannald i Mühlheim) komme fredeligt og venskabeligt sammen: saa beholde Østerrigerne dog deres barske Mine, og ville intet høre tale om denne Giernings sag, førend de af deres Chef have erholdt Tilladelse dertil. Ja den keiserlige Kommandant i Frankfurt ivreesig endog, i Tillægget til en officiel Avis, over Rygtet om en Vaabenstilstand, som over en Sag: der er ganske modsat hans keiserlige Majestets allernaadi ste ) Saalænge i disse Aviser intet andet Mile=Maal bestemmes, er, en for alle gange, Talen omge og ra fiske tydske Mile, af hvilke netop 15 gaae paa en Grad. Tænkemaade m.m. Altsaa skulde de stakkels ruinerede Rhin=Beboere dog endnu ikke forde forfriske sig! -- Være sig hvordan det vil, saa ere dog Aarsagerne, hvilke berettige til at haabe en Vaabenstilstand med det forste, de kraftigste. Sammes, maaskee nær forestaaende, Slutning forde blive den lykkeligste Forvarsel for en Fred, som den almindelige ganske Udtømmelse paa Midlerne hos alle krigførende Partier, giør lige nødvendig. J Jtalien er det store Sørgespil, efter Anseende, til Ende. Kund endnu et lille Efterspil med Mantua - og Forhænger, falder, og den blodigste af alle Krigskuepladsene, torde neppe, i det mindste denne Vinter igiennem, mere blive aabnet : Østerrigerne have, siger Redakteuren, efter Slaget ved Arcole (3 Mile fra Verona, holdt sig for slagne, troe nu at have faaet deres tilstrækkelige Deel for Viin teren, og trække sig tilbage dermed, deels bag Brenta, deels imod Trient (det første 17, det sidste 12 Mile fra Valdpladsen - men begge i en Afstand af 24 og 19 Mile fra Mantua - Viener Hofteretning (den første officielle, efter en Stilkienhed af 3 Uger) ran ikke melde noget afgiørende; kuns saa meget, at den italienske Vind, og Tyroler Snee, næst fiendtlig Overmagt have, trods den standhaftigste Taalmodighed og den tapperste Modstand, hindret Generalerne Qvosdannovich og Davidovich fra, at bevirke den tilsigtede Forening. For nu at forunde de udmattede og af Kulde haardt medtagne Tropper nogen Hvile, have begge Korpser taget deres Stilling ved Bassano og Ala. Det, i de forefaldne blodige Affairer, østerrigske Tab er endnu i Vien ubekiendt. En Skrivelse fra Jtalien, af 14de Dec., angiver Tallet paa de Franzoser, som sammesteds staae over for Østerrigerne, til ikke fuldt 40,000 Mand. Jmidlertid skal der i Lombardier være tilsagt Qvarterer for mange nye franske Tropper, og allerede være ankommet sammesteds en Forstærkning paa 12,000 Mand fra Alpearmeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Buonaparte er endnunstedse i Maylland og allerede igien kommen sig af sin Upasselighed. - En betydelig Deel Beleirings=Skyts gik, alt i Begyndelsen af December, gjennem denne Stad til Mantun, hvilken Fæstning nu formelig beleires. Dersom den gamle Vurmser ingen Forslag til Overgivelse har gjort inden den 15de Decbr., saa skulde Bombardementet, endnu samme Dag begynde, i en Frastand af 800 Favne fra Fæstningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Engellænderne have endnu ikke ganske forladt de italienske Kyster; men ere ikke saa lykkelige paa Landet som paa Søen. - Hundrede Republikanere, som bleve beleirede af 600 Britter i Kastellet ved Pescaja (en Stad, ved Mundingen af en Landsøe, 3 Mile fra Livorno) styrtede, i samme Øieblik, da de skulde give sig fangne, med Bajonetterne ind imellem Fienden, sældede omtrent 15, og sloge sig den 25de Novbr. igiennem til Livorno. - Den hellige Fader vedbliver endnu uopharlig at true Bud, naparte bag fra. Men da han nu selp er for gammel til, i slig en Seene, personlig at spille nogen betydelig Rolle, saa vil han imidlertid være blot Tilskuer, og har, til igjen at besætte sin Plads, udbedet sig af Keiseren General Colli (ligeledes en Jtaliener.) Kongen af Spanien, har ikke deste, mindre, i en egenhændig Skrivelse, raadet ham, at betænke, sit eget Beste, da han selv (Kongen) havde meget for meget at forrette i sit eget Rige, til at han kunde blande sig i hans Anliggender. - Nu er der vel ingen Tvivl om, at den hellige Mand, paa Grund af sin Ufeilbarhed, jo nok vil gribe til det beste Partir. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Kongen af Neapel har nu virkelig ratificeret Freden med Frankerig, og hans Tropper gaae nu igien derhen, hvorfra de ere komne. Dog hedder det, at han i Fremtiden vil holde 90,000 Mand paa Beenene. en Paa Søen vedvare de alvorlige truende Rustninger fra Frankerigs og - Kaperiet fra Engelands Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Den franske Søeminister Truquet er den 14de Dec. afreist fra Paris til Brest, med en betydelig Summe klingende Mynt, for selv personlig at drive paa Flaadens Udløb, som har 22,000 Mand inde, over hvilke, ligesom selv over Flaadens Mandskab, General, Hoche fører, Kommanden, med uindskrænket Fuldmagt. Foruden et talrigt Artillerie, tager man 50,000 Flinte og Fornødenheder for en lige saa stærk Armee med. Ogsaa er meget Kavallerie a. blevet indskibet. Kort: man lader til, at menne det meget alvorligt; men at man alt vil sælge Skindet, førend man har skudt Ræven - at man alt har udnævnt Kommandanter for de Pladser, som man - tænker at tage i Besiddelse, maa vel være en Brester Gacsonnade. - Den hele Expedition bestod ellers, til den 10de Dec., af 16 Linieskibe, hvert paa 74 Kanoner, 11 Fregatter, 6 Transportskibe samt 8 Korvetter, og endnu skulle 5 andre Linieskibe udrustes. - Flaaden selv kommanderes Admiral Bruix Villarets Sted, (som lod sig slaae af Engellænderne.) - Om dens Bestemmelse ere Meningerne meget deelte. Efter Nogle skal en Deel af Skibene være bestemte til St. Domingo; efter andre den hele Expedition til en Landgang i Jrland og endnu ef eer andre imod Lissabon, for at tillukke alle portugisiske Havne for Engellænderne, medens Spanien fra Landsiden ængster Portugal. - Den 7de Dec. er RicherysEstadre afseilet fra Rochefort til Brest, for der at giøre Havet ryddeligt og fordrive de i Nærheden krydsende Engellænder. Ogsaa i Lissabon bliver en betydelig Flaade udrustet. og 5 Krigskibe ere allerede gaaede under Seils. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Den spanske Flaade befinder sig størstedeelen i Toulon og skal intet have lidt af Storm. - Men efter engelske Efterretninger, skal det spanske Admiralskib saa uartige have overseileten spansk Fregat, at den, med Takkel og Toug blev begravet i Bølgerne. Efter samme Efterretninger, skulle ogsaa 7 rigtladte engelske Koffardieskibe være tagne af en spansk Eskadre i Sundet ved Gibraltar. Herimod taler en Skrivelse af Madrid om en spansk Fregat, som med 3 Millioner i Varer og 8 Milloner haarde Piastre (omtrent 9 Millioner Rigsdaler, ) er taget ved Cadix af Engellænderne. - Disse Herrer begynde næsten saaledes, som det synes, at blive lidt upartiske og paalidelige. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Tydskland. Søndagen den 11te Decbr. Klokken 11, (melde Viener Breve af 17de) er den ungerske Rigsdag sluttet, med en Tale af Keiseren paa den ene, Kardinal Primas paa den anden og Keiserinden paa den tredie Side. - Magnaterne og Stænderne ønskede paa det stærkeste Freden, og Keiseren med Keiserinden ønskede dem igien alle en lykkelig Reise til deres Hiem. Meerbemeldte allerhøieste Personer talte ogsaa begge i det latinske Sprog. - Vienerne holde det allerede igien nødvendigt, at giøre Anstalter til at beværte de 60,000 Giæster, som nu alt paa fierde Aar ere paa Veien fra Rusland, uden endnu at have naaet Grændserne. - Andre Breve fra Vien fare ikke saa lempelig med Buonaparte som Beaulien, Vurmer, Alvinzy a. Saa stor Appetit Franzoserne end have til Mantua, saa skulle de vel lade sig Lysten, forgaae, da Vurmsers forudseende, virksomme Aand har bragt det dertil, at Mantua endnu kan holde sig den hele Vinter. Men derfor tilkiende de ogsaa den gamle graahaarede Helt Presidsummet, i Hoskrigsraadet. - Den franske Underhandler General Clarke var endnu den 21de ikke ankommen til Vien. J Bayern skulle 35,000 Østerrigerstrække i Vinterqvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Her synes Factions=Geisten atter at ville hæve sit Hoved. Mange Folke=Repræsentantere opløfte haarde Klager, imod Direktoriummet. Den i sammes sidste Budskab, saa overdrevne slette Skildring af Finanterne maa give Stoffet hertil. Nogle Journalister kalde denne Skildring et Allarm=Skud ikke blot for Frankerig, allene, men ogsaa for andre Lande. Tillige ivreer man hæftigt imod de saa ofte gientagne hemmelige Forsamlinger i begge Raadene. Jeg drager ingenlunde, sagde Boissy d'Anglas i de 500des Raad - jeg drageringenlunde Directoriummets gode Hensigter i Tvivl; men aldrig maa J tabe af Sigte, at samme har alle National, Magtens Springfiære i Hænder; Armeer, Flaader, Embeder, Værdigheder, Agenter, alt er i dets Magt. I have intet Værn uden Publicitæten a. Lac. Blant Røverierne, som tage saa meget Overhaand, i Frankrigs Jndre, at endog Lord Malmesburis Karet er udplyndret ved et Skuespilhuus, bemærker man i sær, at den Brester Koureer oftest bliver plyndret og myrdet. Heraf slutter man sig til Udlændingernes Plan. Den fordum Pariser=Aand lever stedse synligere op paa nye; saaledes blev den 19de Decbr. allerede igien den første Balpare givet. J Opergen blev den 14de et Sted, hvor Skuespilleren sagde: "mit Fædreland er, hvor min Konge er med megen Støi tilklappet bifald af Royalisterne, som man ogsaa kalde honnetes gens Cretskafne Folk). - Da nu allerede i 22 Dage (til den 19de Dec.) intet er bleven publiceret og Underhandlingerne med Malmmesbury, saa troer man, at de for Fremtiden blive hemmeligen fortsatte. - - Fra Engelland fattes 3 Poster. De faa Efterretninger fra London, som ere ankomne over Engelland, og gaae til den 10de Decbr., have aldeles ingen politisk Jnteresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Holland, er i fuld Arbeide med sin ny Konstitution. - Provinzen Holland har, under 500 Rigsdalers Straf, forbudt Bøgers Eftertryk. - Formedelst Qvægsygen er Jndførselen af Qvæg og Huder forbudt. - Rygtet om en, i Geldern opdaget, saa kaldet Sammenrottelse, skal være grundet i en blot Hverver=Historie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Rusland. Den ny Keiser vedbliver, at udmærke sin Regieringe Tiltrædelse med Naadesbeviisninger. Troppernes Sold er forhøiet. Peter 2dens fordum troe Tienere frembrages nu igien. Den preussiske Gesandt nyder et mærkeligt Fortrin og overhovedet fremlyser en stor Yndest for Preusserne, af det reiserlige Hofs hele Adfærd, Armeerne skal have Uniform paa preussisk Viis o.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Tyrkiet. Da de franske Gesandtere have befaling fra deres Regiering, ikke at lade sig kalde andet end Borgere, og der i den heele tyrkiske Ordbog intet lige betydende Ord var at finde; saa maatte Storherren og hans Stor=Vizir beqvemme sig til, at lære at udtale det franske citoyen, (Borger), hvilket de ogsaa, ved Borgerens Vesninaas sidste Andienz, skulle have gjort med udmærket Gra gie. Denne Gesandt blev, i det Heele, førend sin Afreise, overøst med Æresbeviisninger. Han bekom en Skrivelse og et tyrkisk Flag til Skienk for den franske Regiering, og Stor=Viziren yttrede tydelig, hvormeget Porten ønsker, stedse at blive fastere forenet med den franske Republik. - Porten vil ogsaa lade anlægge Tøi Manufakturer og Assekuranze=Kompagnier, og udsette Premier for Skibes Opbyggelse; kort: Tyrkerne vilde nu ret begynde med at kultivere sig. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Blandede Efterretninger. Det Rygte, at Hertugen, af Vuttemberg var angreben, af Slag, er uden Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Kongen af Sardinien har afskediget 18 Batailloner, af sine Tropper. - Uden Tvivl, fordi det ikke kan mangle hans Stater paa Soldater, saalænge Bonnaparte og Kellermandere i Jtalien. - J Berlin er, den af sin Eneyklopædi bekiendte, Dr. Krünitz død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
General Canclaux (som forhen kommanderte i Vender) skal være bestemt til Gesandt i Nrapel og Trouve, Moniteurens Forfatter, til Legationssekretair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
I Paris blev, for nogle Aftener siden, en duelig Saarlæge, anholdt af tre unge Gavtyve, imod hvilke han satte sig til Værge og saarede den ene af dem i Skulderen. Morgenen, derefter kom den Saarede, for at lade sig forbinde af ham. Han kiendte ham strax, og da han, paa Spørgsmaalet, hvorfra han havde Skaden, skiød Skylden paa Terroristerne, saa gav Lægen sig tilkiende for ham, gav ham haarde Jrettesættelser, men forbandt ham ikke desto mindre med sin sædvanlige Færdighed og gav blot den Saaredes Forældre, som denne havde maattet nævne, Efterretninger om den ganske Hændelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Den franske General Bonami, som, for nogen Tid siden, lod Stædet Sauerschhvabenheim ved Maynz stikke i Brand, har den 15de Decbr. faaet sin Dom i Kreutz nach ; han blev kasseret som infam, Kaarden brudt for hans Øine og han derpaa bortskikket at arbeide i Jern paa Galleierne 12 Aar. Mellem de bevæbnede Tyroler, som have udmærket sig i at retirere, uddeles nu Æres=Medailler. Ogsaa en ung Geistlig af det Bambergske, som, forglemte sit præstelige Kald og huggede brav ind paa Franzoserne, har af Keiseren faaer en Belønning af 34 Dukater. - Borgerinden Buonaparte drager om i Jtalien med stor Pragt, og lader sig de Stores Hylding ret got befalde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
(Den Kiøbenhavnske Post var, ved Avisens Slutning, endnu ikke kommen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Avertissements. 4 fedisse Aviser, som to gange ugentlig forsendes med 4 den ridende Post i Dannemark og Hertugdommene. og hvormed følger een gang om Ugen, et Bidrag paa et halvt Ark stor, sendes tillige en Deel Prøve Aviser, af No. 1, til gratis at uddeles blant Publikum. -De Lysthavende behage altsaa at abonnere hos de Herrer, Postmestere paa vedkommende Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
Paa Fredag førstkommende holdes General Forsamling i Klubben i Olsens Gaard, formedelst at der sidstafvigte Fredag ikke var Medlemmer nok tilstæde. Odense den 2den Januarii 1797. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
De indkomne Avertissementer, som af Mangel paa Plads ikke kunde indføres i Dag, skal følge i næste Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-02
J Bidraget, som følger med denne Avis, bedes følgende Trykseis rettede, paa 5te Spalte 17 Linie n. s. staaer : 3 Millioner de, læs : 3 Millioner Gylden i a. ; paa 6te Svalte 14de Linie o. s. staaer: den anden Krigsskueplads ved Rhinen, skal være: den anden Krigskueplads - ved Rhinen; paa samme Spalte 30 Linie o. s. staaer, Katestopher for Katastrofe, paa 8de Spalte 18 Linie n. . skal læses og Ferden mellem te, isteden for og Freden mellem a.