JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-09
En Gaard i Faaborg, særdeles vel skikket til Handel og Brænderiedrivt, hvortil den og i en lang Række af Aar har været benyttet, er med et dertil hørende nyt Brændeviinstøi, paa billige Vilkaar, underhaanden at erholde tilkjøbs, naar Man derom henvender sig til Kommissionair Larsen i Faaborg. Eiendommen bestaar af 50 Fag 1 Etages Bygning til Gaden, et passende Baghuus, hvori Stald a., rummelig Gaardsplads med Brønd og Pumpe og en Hauge. Jfølge Begjæring af vedkommende Dom- og Udlægshaver, bliver den Selveier Niels Andersen tilhørende, i Refsvindinge, Bye og Sogn, Windinge Herred, Svendborg Amt, beliggende Bondegaard, med tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til trende Auctioner, der afholdes Tirsdagen den 4 og 18 Decbr. samt 3 Januar førstkommende, hver Gang Kl. 10 Formiddag, de tvende første paa Windinge Herredskontoir i Nyborg og tredie Auction i Gaarden selv, efter Konditioner, som forinden kunne erfares hos Prokurator Saxtorph i Nyborg; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. - Efterat tredie Auction er afholdt, bliver samme Dag tillige forauctioneret fornævnte Niels Andersens ligeledes udlagte Løsøre, bestaaende af 2 Heste, 2 Køer og 1 Qvie, 2 Vogne og andre Avlsredskaber, samt Sengeklæder, Sengesteder, en Kobberkjeddel, en Jernkakkelovn med mere Bohave og noget utorsken Sæd m.v. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 31 Octbr. 1832. S. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-09
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre efter afdøde Fuldmægtig Frederik, Müllertz, til for mig, som Skifteforvalter i den Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nyborg den 4 Novbr. 1832. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-09
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre efter Skipper Hans Rasmussens afdøde Enke, Karen Poulsdatter, til for mig, som Skifteforvalter i den Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bierfreund. Nyborg den 4 Novbr. 1832. Jndhold af medfølgende: Bidrag til Tidshistorien. No. 80. Grev von Polignac om den franske Revolution i 1850. - Monadelphia, eller Fremstilling af et nyt Selskabsystem uden Brug af noget Betalingsmiddel. - Overtra- og Fordomme i Hindustan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
61 Aargang. No 187. Fyens Stifts en Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 12 November
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Jndhold. Politikens Forhandlinger (Belgiske Anliggender. Marskal Gorards Afreise til Armeen). Krigstildragelser (J Portugal. J Tyrkiet). Spanien (Carlistiske Sammenrottelser paa Mallorca og i Madrid). Jtalien (Provindsialraadets Aabning i Bologna. De Franskes omvendte Forhold i Ancona).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Politikens Forhandlinger. Belgiske Anliggender. Bliver det Alvor med den franske Jndrykning i Belgien, er Konferentsen opløst eller ikke, hører endnu til de ubesvarede Spørgsmaale. J Haag venter Man den franske Armees Jndrykning efter den 12 d., og efter den Londonner Koureer er det blot den preussiske Protest, som har opholdt de Franske, hvilke endnu synes at ville vente nogle Dage, for at kunne foretage denne Jndmarsch efter Reglerne." J Antverpen menes, at de Franske ene ville foretage Citadellets Beleiring og udføre alle deres Operationer udenfor Staden, medens den belgiske Armee til samme Tid skal agere paa et andet Punkt. Den engelske og franske Konsul i Antverpen have opfordret deres Nationers Skibe til at afseile saasnart muligt, og som der skrives fra Amsterdam den 6d., krydse allerede engelske Krigskibe paa Hollands Kyster, for at afvise engelske og franske hertil bestemte Skibe. Hollænderne trøste sig imidlertid ved deres ypperlige Forsvarsanstalter, der ville gjøre det umuligt for en Fiende at løbe ind i Scheldefloden. Oliessingen allene er et andet Algier; dets Volde ere spækkede med 700 Kanoner af svært Kaliber, og selv efter dets Fald vilde Jndløbet endnu ikke være frit, da begge Bredder ere besatte med talrige Forter, og ingen Kyster i Europa ere vanskeligere at blokere end de hollandske. J saa Fald af Konventionen imellem Engelland og Frankerig kommer til Udførelse, vil sandsynlig blive lagt Embargo paa al hollandsk Eiendom i de brittiske Havne. Man sporer ogsaa allerede en aldeles Standsning i Handelen med Holland, og Assekurantsen er stegen over 3 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Siden den 1. befinder Marskal Gerard sig virkelig ved Hovedqvarteret i Valenciennes, efterat han i de offentlig Blade har erklæret den ham tilskrevne Feldttogs=Plan, hvorefter den belgiske Armee skulde reent tilsidesættes, for opdigtet. Men imellem at true og slaae er der, som det Amsterdammer Handelsblad bemærker, en stor Afstand, og fra flere Sider høres endnu yttre, at det ikke vil komme til Krig, ikke heller saaes endnu den 2 d. Tegn til den hollandske Befuldmægtigedes Afreise fra London. De franske ministerielle og Oppositionsblade fortsætte paa deres Viis Striden, om det virkelig vil komme til noget Udbrud. Medens de første erklære det for en Æressag for Ministrene at holde Ord, da deres Existents derved staaer paa Spil, anseer Oppositionen det Hele, selv Konventionen med Engelland, for et nyt Kunstgreb til at spække Trontalen med høitravende Ord, og naar da Ministeriet har rodfæstet sig i den parlamentariske Jordbund, kan Man atter trække Tingen i Langdrag ved nye Underhandlinger. Ei engang Kongen af Hollands Vægring skuffer dem; men de troe i samme at finde en Aftale, for at redde Nationalæren, som der overalt ikke vil tabes meget ved at rømme Citadellet i Antverpen, aldenstund han endnu beholdt Vliessingen som Nøglen til Scheldefloden &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Det ansees nu for vist, at Marquis v. Lansdownes Sendelse til Paris ogsaa staaer i Forbindelse med Dagens vigtige Æmne, og at Denne, som hører til Engellands liberaleste Mænd, skal paaskynde Troppemarschen til Belgien, hvorved Engelland muligt kunde fritages for den bekostelige Blokade. Han var endnu ikke afreist den 2d. og havde havt flere Konferentser, ogsaa med Søeministeren. Konferentsen, selv er heller ikke opløst, hvilket Man troede paa Grund af nogle Blades Udtryk, at de fremmede Gesandtere havde været forsamlede hos et forhenværende Medlem af Konferentsen, men dens Møder blot udsatte, saalænge indtil der kan være kommet Svar tilbage paa de Depescher, hvormed den engelske Kabinetskoureer Krause er afsendt til Berlin og Petersburg. Ogsaa have de russiske Befuldmægtigede, Fyrst v. Liewen og Natuschewitz, erklæret, at de ikke længer kunne deeltage i Konferentsens Arbeider siden de af Frankerig, og Engelland besluttede Tvangsforholdsregler imod Holland, men vilde ufortøvet meddele deres Hof Underretning om samme. Globen mener endog, at den Sidste vil vende tilbage til Petersburg, efter at have bragt Konferentsen til Ende, for at søge Lønnen for sin Tjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Resultatet af Hollands Svar paa Frankerigs og Engellands Opfordring er, som sidstmeldt, et bestemt Afslag; og saa er den samme Koureer, Hr. Ginot, som overbragte Regjeringens Svar paa Konferentsens sidste Forestillinger til London, vendt tilbage dermed, da Konferentsen endog vægrede sig ved, blot at modtage det. Det Pariser Kabinet, vidste allerede den 3d., at Kongen af Hollands Svar var benægtende. Jmidlertid søger Nouvellisten at bevise, at den belgisk hollandske Sag vil være væsentlig afgjort, saasnart Citadellet ved Antverpen er indtaget, hvoraf Man slutter, at denne Expedition egentlig skeer i Ministeriets Jnteresse, som overalt Børs-Stilstanden beviser, at Man ikke holder det for Alvor med de 3 Magters Jndsigelse. J Berlin hvorfra Man troer at Afgjørelsen, enten Europa skal have Krig eller Fred, kan ventes, vil Man i den senere Tid have bemærket en mærkelig Kulde imod den belgiske Gesandt, General Mercke. Hans Visitkort blive for det meste ubesvarede; Hoffet undviger ham, og en stor Diner, som han nylig gav, bivaanedes blot af den engelske og franske Minister. J Wien forvoldte nogle Handels=Stafetter fra Paris ogsaa pludselig en panisk Skræk i Børs-Verdenen, og Koursen sank betydeligt, men hævede sig igjen ved meere beroligende Efterretninger næste Dag. "Endnu - hedder det herfra tør Man stole paa de store Kabinetters kloge Politik, som meer end nogensinde stræber efter at bevare Europa for store Elendigheder. Jmidlertid gjøre ofte smaae Begivenheder imod al Beregning deres Afvendelse umulig. Dog har Man det Haab, at naar begge Kabinetter indsee det Frugtesløse i deres Foretagende, ville de atter beqvemme sig til Underhandlinger, med mindre de absolut ville have Krig, hvilket dog ikke er sandsynligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Den egentlige Mening af Opfordringen til Kongerne af Belgien og Holland er den, at de til den 2 November kategorisk skulle erklære, at de ville rømme hinandens Gebeet til den 12 d. Efter en Skrivelse fra London, som læses i den Brusseler Koureer, vil den virkelige Udførelse af Konventionen imellem Frankerig og Engelland sætte Belgien i større Forlegenhed end alle 70 Protokoller tilsammentagne, da det til Erstatning for det Antverpener Citadel strax skulde rømme den største Deel af Limburg med samt Venloo og det Luxemburgske. Begge de belgiske Brigader, som staae Nærheden af Fæstningen Luxemburg, ere ogsaa af den sammesteds kommanderende Landgreve af Hessen, i Anledning af Hr. Pescatores Hæftelse, opfordrede til at rømme Fæstningens Omkreds inden den 29 Octbr., hvis de ikke ville bringes fangne til Luxemburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
J Generalstaternes Forsamling den 3 d. meddeeltes begge Kamre de vigtige Aktstykker, henhørende til den brittiskefranske Opfordring, tilligemed Regjeringens Afslag, og den at Preussen de andre 4 Magter foreslaaede Traktat, som kun lidet skal afvige fra de 24 Artikler, og, paa nogle smaae Forandringer nær, er bifaldet af den hollandske Regjering. Den Post om Scheldefarten er bestemt saaledes, at der kuns skulde hæves en høist ubetydelig Afgift. J Forhandlingen om at bevilge de fornødne Summer, talede den Deputerede, Hr. Alphen, med meget Maadehold om Belgien og Nødvendigheden af dets Adskillelse, vilde heller ikke tilregne det alle Ulykker, men kunde alligevel ikke nægte: "at Hollands Jndlemmelse under Napoleon ikke nær kunde sættes i Ligning med den uretfærdige Behandling, som Nederlandene i de sidste 2 Aar har maattet taale."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Krigstildragelser. J Portugal. Jndtil den 20 Octbr. var det roligt ved Oporto, men vilde vel snart igjen gaae løs, da Don Miguel, som den 19de ankom til Combra, hver Dag kunde ventes i Hovedqvarteret. En Officeer forsikrer i en Skrivelse fra Oporto, at han, siden den blodige og ulykkelige Storm paa Slottet ved Burgos 1812, aldrig har seet et saa haardnakket Angreb som Miguelisternes paa Klosteret Serra den 14 Octbr.; men ved al deres Tapperhed begik de den Feil, ikke at forstyrre Brystværkerne, ligesom Don Pedro paa sin Side lader Tiden forgaae med at holde Raad, istedetfor at benytte Seiren og forfølge Fienden over Douro, da dog det egentlige Portugal er i Lissabon. Som Man troer, agter han, i Anledning af Forandringen i det spanske Kabinet, at sende en Gesandt til Madrid. J Tyrkiet. Til den 11 Octbr. befandt Storviziren sig endnu i Konstantinopel, sysselsat med Tilberedelser til det nye Feldttog; men hans Afreise til Armeen var ikke bestemt, som Man overalt troer, at hvis Jbrahim Pascha ikke overskriver den tauriske Bjergkjæde, vil det udsættes til næste Foraar, inden hvilken Tid Freden muligt kan være kjøbt med Opofrelser; thi baade fra Konstantinopel og Alexanandrien tales om foreløbige Underhandlinger imellem Mehemed Ali og Kapudan Pascha. Præliminarierne, ifølge hvilke Porten overlader Syrien og Cypern til den Første, skulle alt være sluttede. Det synes troligt, at Vicekongen har Forbindelser i selve Divanet. Jmidlertid ligger Jbrahim ikke paa den lade Side, men har i Syrien udskrevet 30,000 Rekruter og paa hele Grændsestrækningen truffet Anstalter til at kunne afholde et fiendtlig Jndfald. Jmellem Flaaderne er hidtil ikke forefaldet nogen Fægtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Jtalien. Efter Pariser Blade have Provindsialraaderne i Kirkestaten nu forsamlet sig. Mødet aabnedes i Bolognaden 8 Octbr.; men vil vel ikke blive af Varighed, siden det atter begyndte med en Ansøgning til Paven om Reformer. JRom selv ere Oberst Lazzarini og Oberstlieutenant Ruspoli, som vare kompromitterede ved Anconas Jndtagelse, slupne med at degraderes een Grad. Den brittiske Gesandt, Sir Hamilton Seymour, som i længere Tid har opholdt sig i Rom, er med uforrettet Sag vendt tilbage paa sin Gesandtskabspost i Florenz. Efter Forlydende skal han ved Afskeds besøget have sagt til den franske Minister: "at den franske Nation var Skyld i alle i Ancona forefaldne Forbrydelser, da den i Begyndelsen havde prædiket Liberalismen, og siden selv forfulgt den." - Har han ikke sagt det, da finde de oplyste Jtalienere, at han burde have sagt det. J Ancona lade de Franske nu det pavelige Politie selv holde Huus, og Oberst Regnault, som er Kommandant i General Cubieres Fraværelse, har dømt en Trompeter og en Kanoneer til 4 Ugers Fængselstraf, fordi de havde fornærmet pavelige Karabinierer. J sin Dagbefaling desangaaende klager han over de Jldesindede, som bestræbe sig for at forstyrre Enigheden imellem de franske og pavelige Tropper, hvilke sidste adlyde deres Lands Love ligesom vi vores."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Det er heller ikke meere end skyldig Føielighed, da General Cubieres selv har havt den store Lykke at kysse Pavens Fødder, Jøvrigt gjør den franske Besætning ingen Anstalter til Afreisen, men synes at ville blive her Vinteren, over. Eskadren paa Anconas Rhed har i en hæftig Storm den 14 og 15 October lidt en Skade, som vurderes til 20,000 Studi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Den forleden omtalte store Sammensværgelse i Neapel var atter et Billede paa det fødende Bjerg, eller et Foster af Jndbildningen, foranlediget af en Jntrige imod Politiemesteren, hvori Kokken i et Kloster og en Ex-Oberst vare Hovedpersonerne. - Det er overalt en af Dagens Skjødesynder, at visse Personer saa gjerne ville forvexle deres eger Jeg med Fyrsten. - Ved Neapel befinder sig for Tiden 2 nordamerikanske Fregatter og 2 Korvetter under Kommodore Pettersons Kommando, hvilket er det største Antal, som det er tilladt at maatte indløbe i Bugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Kjøbenhavns Børs-Kours den 9 Novbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 215. Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 1 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 150 1/2 a 151 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 1/44 1 s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer, (u. Rente) 90 1/2 a 91 R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 85 a 85 1/2 Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Dito 107 a 107 1/2 Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 101 a 102 B. 4 pCt. dito dito 99 a 100 Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 99 a 100 r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. 60 1/2 461 Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 674 - L. St. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto.. 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
AVERTISSEMENTS. Den 5 Novbr. døde vores kjære, retskafne, tjenstvillige, omhyggelige og af Alle, der kjendte ham, agtede Fader, Peder Radoor, i sit Alders 70de Aar. J34 Aar var han, som Degne for Gielsted og Rørup Menigheder og Skolelærer i Rørup, konstad. For at meget ivrig og nøiagtig i at opfylde sit undertiden besværlig Embede. Han vandrede lige saa rolig herfra, som han havde blevet, skolende med en Christens Tro og Haab paa den evige Lyksalighed. Vi føle med inderlig Smerte dette Tab, med med Tillid til Forsynet ville vi, lig vorretskafne Fader, være fornøiede med den Alvises Styrelse. nal Christian Radoor, Ane Jacobine Radsor, i Hjørslev, i Nørup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Efter det urandsagelige Forsyns Villie, blev min elskede Mand, vore Børns omhyggelige Fader, forhenværende Skolelærer Peder Nielsen i Ubberud, bortkaldt til den evige Hvile idag Morges Kl. 2, i hans Alders 56de Aar. Ligesom jeg og mine Børn maae begræde den Elskedes Bortgang, saaledes ville vist ogsaa Mange ofre hans Minde en Taknemmeligheds Taare, thi i sine Velmagts Dage arbeidede han ufortrødes i sit Kald Kun Tanken om Gjenforeningens hellige Øieblikke kan styrke mig. Ubberud Skole den 9 Novbr. 1852. Maren Kathrine sal. Nielsen, fød Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Onsdagen den 7 d. M., ved Middagstid, henkaldte Gud ved Døden min elskede Mand, Grovsmedmester Poul Møller, i hans Alders 44de Aar, efter 2 Dages Sygdom. Dette for mig og uforsørgede Datter høist smertelige Tab bekjendtgjøre herved fraværende Slægt og Venner, under Forventning af deres Deeltagelse i min Sorg, uden nogen skriftlig Bevidnelse derom. Odense den 12 Novbr. 1832. Marie sal. Møller, fød Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Jmorges Kl. 5 1/2 behagede det Gud at bortkalde fra dette Jordiske vor yngste Søn, Hans Julius, i Aar 10 Maaneder gammel; hvilket herved meddeles fraværende Familie og deeltagende Venner. Lundegaard den 8 Novbr. 1832. C. H. Møller, C. Møller. fød Hvalsøe. Med det første forlader Pressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Den velmenende Raadgiver, et Hjelpemiddel. til Brug for Borgere og Landmænd o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Da alle, som har anskaffet sig denne Bog i det tydske Sprog, og som har gjort Prøve med de i samme anbefalede Midde og Raad, har fundet disse fortrinlig gode og Bogen næsten uundværlig for Alle, de befinde sig i hvilken Stand det saa monne være, saa troe vi ogsaa dristigen at kunne anbefalsamme paa Dansk, da den kommer til nøiagtigen at indeholde Alt, hvad der er anført i den Tydske, og der er sørget for at Sproget i samme ogsaa bliver flydende og uden Sprogfeil. De endnu ikke indløbne Subskriptions=Planer bedes saasnart som muligen at maatte vorde indsendte. Sønderborg den 6 Novbr. 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Expeditionen af Ugebladet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Theatret i Odense. Søndagen den 18 Novbr. 1832 opføres: (5te Abonnementsforestilling) Barberen i Sevilla eller Den unyttige Forsigtighed, Lystspil i 4 Acter af Baumarchai. A. Werligh. med jo hos Taxt, over Spise, og Drikkevarer for Odense Kjøbstad, Tegn. 1. Rugbrød, 6 ½ Pd. . . . . . . . . . . 16 s. 2. Hvedebrød, a) et haardbagt Franskbrød, 15 Lod. 4 b) et Sigtebrød 16 Lod. . . . 2 ad vad Anne alle et haardbagt Suurbrød 26 Lod ademann, det dito dito og de større i Forhold hertil. e) 2 haardbagte Rugtvebakker 13 Lod 2 - 5, Oxekjød a) et Skaal=Pund af det Bedste . . . . . b) et dito af det Ringere. . . . . . . . 6 4. Brændeviin. a) en Kande til 8 Spendrups Grader, 48 afsat under b) en Potte . . . . . . . . . . 34 c) en Pægel . . . . . . . . . . . . 6 - d) 1/2 Pægel . . . . . . . . . . . . . 5 - 5. Flesk, a) røget, pr. Pund. . . . . . . . . . . . 16 - b) fersk 6. Smør, pr. Pund. . . . . . . . . . . . . . . . . 24 - 7. Talg. a) et Pund Smaalys . . . . . . . 24 b) et større dito . .a) en Kande Huusholdnings-Øl. . . . . 3 1/2 8. Gl. b) en dito af det bedre Pl. . . . . . . 5 1/2 - c) et Anker paa 17 Kander. . . . . . . . 52 - Efter hvilken Taxt de Handlende have at rette sig, under Straf i Overtrædelses Tilfælde. Odense Raadstue den 8 Novbr. 1832. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Skipper H. J. Topp, som ligger under Ladning med Gods til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer, bliver seilfærdig paa Fredag. Vedkommende behager at melde sig hos Kjøbmand, J. Nielsen eller paa Skibet i Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Ligesom hidtil, er hos mig bestandig Udsalg af alle til Konditoriet henhørende Sager, saasom: Kremkager, Kurvekager, Kathrine, Mandel= og Wienerkager, Sand kager, Sukkerbrøds= og Butterdeigskager, Maringse og Makron=Krandsekager. Større og mindre leveres til enhver Tid, naar samme forud bestilles. Ligeledes faaes Brystsukker, forskjellige Slags Pebermyntekager, tilligemed flere Sorter sine Confekturer, Alt til billigste Priser, og anbefaler jeg mig fremdeles til mine ærede Venner og Velyndere, som hidtil have forundt mig deres Søgning. M. sal. Bang. paa Nørregade No. 596.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Nye Mallaga Pommerantzer og Citroner, nye Rosiner, Figen og Confektrosiner, nye flamske Sild, fiin raf. Lampeolie bekommes til billigste Priser hos F. C. Starup i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Torsdagen den 15 d. M., Formiddag Kl. 10, bortsælges ved Ulrichsholm endeel store Eske, Elme= og Lindetræer m. m. Fjerde Auction over Møller Rasmussens Eiendom med tilliggende Veirmølle paa Willestofte Mark afholdes i Stedet Mandagen den 26 Novbr. om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredskontoir den 12 Novbr. 1832. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-12
Korn-Auction. Et Partie af 14 a 1500 Tdr. Byg og cirka 600 Tdr. Havre, som oplægges paa Grevskabet Langelands Korn-Magazin i Rudkjøbing, bliver Onsdagen den 21 Novbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction paa Rudkjøbing Raadhuus, efter de ved Auctionen fremlæggende Konditioner. Tranekjer den 5 Octbr. 1832. Bojesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-13
No 188. 61 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene. Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-13
Redigeres, trykkes og udgives i Odense 13 Hovember 1832. Tirsdagen. Jndhold. Frankerig (En Præfekts Afsættelse for hans Svar paa Hr. Thiers Cirkulaire. Pension til Bastillens Be stormere. Dommen over Jnsurgenterne fra Barrikaderne ved Mery=Klosteret). Tydskland (Bayersk Troppehverving til
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-13
Grækenland). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Videnskabelighed. Tildragelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-13
Om Hertuginden af Berry melder Globen fra Vendeen, at hun, skjøndt i Fare for at falde i Politiets Hænder, har fast besluttet ikke at forlade Frankerig, saalænge Belgersagen levner Haab om, at det kan komme til en almindelig Krig. Hr. v. Bourmont skal efter 5 Dages Ophold i Lausanne have begivet sig til Gens, Samlingstedet for talrig Carlister. Jnsurgenterne fra Barrikaderne ved St. NeryKlosteret have, efter en lang Raadslagning af Jury over de forelagte 84 Spørgsmaale, den 31 Octbr. faaet deres Dom. En af de Anklagede, ved Navn Jeanne, dømtes til Deportation, en Anden til 10 Aars Tvangsarbeide og 4 til Jnd spærring fra 5 til 8 Aar; de Øvrige bleve frikiendte. Paa Defensors Raad, at aftage Julikorset for Dommens Afsigelse, for at det ikke skulde blive afrevet, svarede Jeanne: "Man rive det kuns af Frankerig vil nok give mig det tilbage.