Viborger Samler, 1785-03-28
Jmellem Peir og Kresten, holden paa de tydske Grændser Aar efter Guds Byrd MDCCL RIIII. P. Guden Dak Broer, hvor for en huus K. To Stat med met en Brøv. P. Tul a troer Kno og Piin, du er min Lands man, - hvor er du fraa. K. Gui ha Lov, at kan faae jen dansk Ord at hør, -a er fra Jyllan. P. Hvor der Er du jen ærle Kaal saa kun a val seie dæret, men det kan jo vær de det saam. P. Saa gui Fallil! kan et saa Aer fra Aars kanten. K. Hvor der P. Hua kommer det dærve. K. J tu Falill, a skotter møi om at vi et. P. Hvitte kom Du her u K. for 4 Aar sien. P. Du har val kiøbt di Pas, K. Ja lesom du P. Saa har du val jen Reispas. K. Jo! - den ligger i mi Træeskou. P. Nu mi Broer, Vi er begge jens dan faaren. Fortæl mei huordan det er gangen de, saa skal a mi sæl sei de, hvordan a kam her. K saamind vil a saa; Røver du mæ, saa giør at de saam Skiel, aa er du jen ærle Kaal, saa er at ou. A er fra N. N. Goeds. Dier er 16 og 20 Trælbønder og 18 Friebønder og 23 gaade Huse. Di fleste af æ Trælbønder har mi Sal saa ondt som nogen Varsens Mennesker kan ha. Jt fordi æ Hosbond er vaer end andre, saa gui er han ei, han er jen fiin Mand. Han hverken slaaer eller sliier a Bønder, men han vil ha hans Arbe gjort, og det kurekt, a Skatter og Landgiller vil han ha. Nu, Herr Guil deraf ska han jo løv. Aa naar han faaer det, saa giør han a Bunde ingen uskiel i nogen Maade, men a ska fortælle den. Det er jen sølle ringe Egn. A Hovbønder har saaviit at dryv Hiemme, aa det er saa trælsom. Desnien har dimøiet at dryv ve a Herrgaar. Hosbonden er jen dygte Mand te at dryv hans Aul. Nu Herr Gui dier i er han int at laste. Dier faller da et stoer og stræng Høverie for. Arbedet skal giøres, at træl Bunde maae haalle 6 Bester i den stæt æ Fri bønder kan dryve dier Auling med 4. Æ Trælbonde maa slæb om Daven for a Hosbonde, og om at Nat for sig siel. Tienestfolk kan han int Evn at haalle. A Bæster æier om Vinter a Korn; Om Sommer maae a Bund kiør. Føen er kun smal og maadeele. Vost og Smør maa Bunden siel miste, og sæl te jen Skielleng. Tienestefolk vil ha en skekkele ge Føe; di vil aa ha Løn. Aa den arme Træl bund har eet, han skal da arbe Nat og Dav, aa aaller aaller har han jen Stundes Linn, og aaller kan han blyv viller, og aaller ve han End aa hans ArbeOg naar han bliver gammel eller sy, og han han ingen store Børn, saa gaaer han i Armod. Saaskiænder og larmer a Hosbon, saa truer a Ridesovet, saa panter æ Laisovet, ogsaahar jo en forarmet Trælbund vaer, og lunt varre, end dem der er i a Slaverie. For dier er lavt lunt større Tyngsel aa æ Trælgaard, end æ Gaar kan taal. Og som a ska fortælle de, a er føi aa en Trælgaar, a velge Beskeen. Saa saa Hosbonte mæ, kort faer a løve Kresten, Du skal have Hans Madsens Gaard i N. N. Goe Hosbond, svaar at den er saa ring, a tør eet. Er den da ringere end de andre 11 i samme Bye, Nei en er ei, svar at men a tør eet, ujen me saa Skiel, at Hosbonden vil unde med den hovfrie; a vil gjarn betal de saamHovnings- og Landgildpeng, som æ Friebønder, som har beire Stier. Kresten, det kan jeg ikke, det veed du jo nok, svar han, du veed jo, at der er ikke for mange Hovbønder om Arbeidet, det var Synd at tage nogen fra; Jeg ville heller lægge flere til tu det kan jo Hosbonden aaltid giør, svaar a, og saa sætte Hans Madsens Gaar for hal Hove, saa vil at gjerne tae en. Nei Kresten Friebønderne giver mig en god Landgilde, og hvi skulle jeg formindske den ved at giøre Fribønderne til Hoverie Giørende Forordningen befaler, at man ikke maae sælge eller frigive nogen Hoveriebonde, undtagen man selv vil giøre Arbeidet i stæden. Give nogen fri gjør jeg ikke Saa Saaledes som Godset var 1773, i Henseende til Hovningen, skal det forblive, og den Tid var Forholder saavel her, som over al Danmark, rigtig og nøie bestemt imellem Bøndernes Antal og Kræfter, samt Hovedgaardernes Størrelse, og paa den Tid forlangte aldrig nogen Proprietair overdreven Arbeide, derfor blev og al det Forlangte bevilget. Hove maa du giøre Kresteen, og derfor behøver du ei at være bange, du veed jo hvordan jeg omgaaes mine Bønder. Gui velsigne Hosbond, svaar 4, Hosbonden omgaaes si Bønder val nok, svaar a annet tael a som en Skaen, men goe Hosbond kan nok la mæ vær fri for Hans Madsens Gaard og la mæ faae jen af æ Frigaare. Nei Kresten, der er Beilere nok til de Brude. En Fri gaard kan en Karl tage som ikke just er saa dygtig; thi gaaer han i Armod, kan jeg faae 10 for een til Gaarden igien, men at faae Gaardene paa Hovgodset godt besadt, det er mig magtpaaliggende min Søn Du er en ædruelig og dygtig Arbeids Karl og du skal have Hans Madsens Gaard. Goe Hosbond, svar a, om Forladels Hosbonden maa ei blyv vree, men hvorfor er der ei saa manne Beiler til Trælgaarene, men det ei komme deraf, at der er store Byre aa a Trælgaarene end de kan taal. Naar en kunne ha si Foe aa a Trælgaarre, lesom aa a Frigaare, hvorfor skul een da er teiem, men er dier en størr Tyngsel aa æ Trælgaare end æ gaare kan smidde af sei, hvi skal Folk da plaves i dem, Ja Kresten du kan have Ret i det dusig ermen jeg har jo ikke paalagt Hoveriet. Jeg har kjøbt Godset. Godset dyre, jeg maa have Hoveriet forrettet; 36 Hov bønder skal drive min Aul. Hoverie=Protokollen siger at de skal, og Forordningen af 12 August 1773 troede at den kunne. Landmiliti Forordningerne siger, at dersom een Karl ei vil Fæste Gaard, maa han hengives at tiene ved et Gevorben Regiment, eller skal tiene en forlænget Tid som Landsoldat; tag dig i Agt for dette Kresten, du veed jeg bruger ikke gjerne saadanne Midler, men som jeg siger, du skal have Hans Mad. sens Gaard. Goe Hosbond, svaar a, J haar altid vat en fiin Mand, en har kunne snakket mærer som mæ si Liig, maa a sei hvad a mien ujen Hosbondens Fortørnelse Mien Hosbonden da ei, at a er en Menneskelesom andre, Hosbonden vee og val, at a er goe Venner mæ Maren, og at vi vill Hartens garn ha os jenStei. Tænker da Kongen og Hosbonden, at a skul la mænøe og tving til Bro og Boepæl, Aer en Bundekaal, at tænker int aa annet end at løv og døe som Bund. En lille Løvbred aa ien Bundgaar er aalt hvad a længes og stræber etter, og den skull mænøes aa Neige Hosbond. - En Bondg. skull jo vær jet Løvbro for en Bund, er det da et Løvbrø som Hosb. byer mæ, saa maat a vær afsindig eller rasin gal, om a eet tog et, og kosset til; thi hvor hør og spør man at det giøres behov, at tving Folk te at teie noget for dem siel, som dog alle længes atter, men er det et Slaverie, en davle Ulyk, et trælsom slæb, en Gaar, hvor a skal trælle som en Bæst og døe, som en Stoder, som Hosbonden vil nøe mætte.