JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-31
Undertegnede, der har etableret sig her i Byen som Uhrmagermester, tager sig herved den Frihed at anbefale sig med Alt til Uhrmageriet Henhørende. Min Bopæl er i Frisegade i Madame Løyes Sted. Nykjøbing, den 20de December 1846. H. M. Hansen. Bøn fra Een til Tusinde. Uforudseete indtrufne mislige Omstændigheder og mange Uheld foraarsagede, at jeg saae mig nødsaget til at opgive min lærte Haandtering, Bageriet, og istedetfor samme søge en Ansættelse i Toldvæsenets Tjeneste. Anbefalet af to af Stiftets høitagtede og høistaaende Mænd, erholdt jeg i Aaret 1837 en Told- og Consumtions=Underbetjents Post i Nødby. Med Frimodighed, overeensstemmende med Sandheden og uden Sky, tør jeg sige, at jeg ingensinde har givet nævnte Mænd Anledning eller Aarsag til at forandre deres eengang fattede gode Mening om mig, hvorpaa jeg har modtaget flere Beviser, ligesom jeg i min Tjenestetid af mine daværende Foresatte har modtaget de bedste Vidnesbyrd; endmere Grund fandt jeg da, ved den ringe Paaskjønnelse jeg nød o. s. v. o. s. v., at finde min Stilling langtfra at være misundelsesværdig, og jeg skal sandelig aldrig misunde nogen Mand en Told- og Consumtions-Underbetjent Post. De mange Malurthægere, jeg har maattet udtømme i min 8 1/2 Aars Tjenestetid som Toldbetjent, gav mig omsider en saadan Afsmag for denne Levevei, at jeg den 18de Juli d. A. tillod mig underdanigen at overrække Vedkommende mit Toldtegn, med Tilføiende: at jeg ikke ønskede længere at forblive i Tjenesten. Ja, nu hører jeg strax Nogle sige: "Det var dog forskrækkelig uoverlagt, saaledes at slænge det skidne Vand ud, for han havde erholdt det rene. Men jeg maa oprigtig sige dem, mine Herrer, dette Ordsprog kan jeg slet ikke lide. Siig langt hellere, det var urigtigt at give Slip paa en mindre heldig Stilling, uden at vide nogen Udvei til en bedre; men det er jo netop en bedre Stilling jeg ønsker mig, og denne kan gives mig ved en Haandsrækning paa følgende Maade: Jeg har nemlig skreven en original Novelle, betitlet: "Duellen af denne har jeg ladet trykke 1000 Exemplarer, og i det jeg tillader mig at anmode 1000 Medborgere af Danmark Befolkning om, hver især at afkjøbe mig et Exemplar af denne Bog, vilde jeg derved see mig istand til at erholde et Bageri i Leie, som jeg veed hvor er at faae, og en lykkeligere Fremtid vilde derved muligen aabnes for mig og Familie. Af dette Forslag vil man see, paa hvilken Maade jeg har tænkt mig at Tusinde kan hjelpe Een, og da jeg nøie har overveiet, at min Fremgangsmaade jo i saa Henseende er ærlig, og at vist ingen fornuftig og rettænkende Mand vil dadle mit Foretagende, ligesom jeg ogsaa vidste af saamange goddædige Handlinger, at de Danskes Hjerter altid staae aabne for Brødres og Medborgeres Trang, var Haabet strax tilrede for at indgive mig et freidigt Mod, og jeg iler derfor med at iværksætte min Beslutning. Sluttelig har jeg endnu at tilføie, at saasnart jeg har udsolgt den sidste af de omhandlede Bøger, som jeg rigtignok ønsker maatte skee snarest muligt, og jeg for de indkomne Penge kan drive min lærte Haandtering, ophører jeg med al videre Boghandel. Rødby, den 1ste December 1846. Ærbødigst, R. Jversen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-31
Hr. R. Jversen har anmodet Stiftstidendens Redaction om at ledsage foranstaaende Opfordring med dens Anbefaling. Skjøndt det er vor Overbeviisning, at Hr. Jversen i den temmelig udbredte Kreds heri Stiftet, hvori han er kjendt, er saa vel anseet som en brav og retskaffen Mand, at han ikke trænger til at anbefales af os, skulle vi dog ikke tilbageholde det Vidnesbyrd, som et mangeaarigt nøie Kjendskab sætter os istand til med Sandhed at give ham, at han ved en redelig Vandel, et ordentligt, afholdent og nøisomt Liv, en ivrig og utrættelig Stræben for sin Families Vel og Tilfredshed, har gjort sig fuldkommen værdig til at modtage den Haandsrækning, hvorom han anmoder Medborgere, for atter at kunne komme i Virksomhed i den Næringsvei, som i Særdeleshed Mangel paa Forskud, i Forbindelse med flere tilstødende uheldige Omstændigheder, uden hans Skyld for endeel Aar siden bragte ham til at opgive. Ned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-31
Finderen af et sort uldent Tørklæde, som den 28de Decbr. er tabt paa Veien gjennem Færgestrædet over Broen til Sundby anmodes mod en passende Douceur at aflevere dette paa Politikammeret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-31
For en Møllersvend, med gode Anbefalinger, er en Plads ledig til første Mai. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-31
Creditorerne i Dødsboet efter Aftægtsmand Hans Hansen Kjørup i Ravns indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 31te December 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-31
Creditorerne i Dødsboet efter Kammermusicus Frederik Carl Lemming i Vaalse indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 31te December 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Hollands-Falsters Flittstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Løverdagen den 2den Januar. No 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Jndenlandske Efterretninger. En af Hovedstadens Bagere, Hr. Nielsen (den saakaldte Franskbager) paa Hauserpladsen, synes allerede tidligere at have indseet Rigtigheden af "Berl. Tidendes Paastand om den altfor høie Priis paa Hvedebrød hertillands; thi han har forskrevet nogle franske Møllersvende, under hvis Veiledning der nu foretages meget væsentlige Forbedringer ved Hr. Kreemers Damp mølle paa Vordroffsgaard udenfor Kbhvns Vesterport, ligesom der ved disses Hjælp vil finde en rigtigere Behandling af Hvedens Formaling Sted, end hidtil. Man har nemlig ved Prøve overbeviist sig om, at der ved denne forbedrede Jndretning ved ovennævnte Mølle vil kunne leveres otte, siger otte, Gange saa meget Flormeel, ligesom flere Gange meere Hvedemeel af Nr. 1 af en Tønde Hvede, end der hidtil er blevet leveret ved den gamle Jndretning. Naar Hr. Kreemers Mølle saaledes om en kort Tid kan levere 800 pCt. mere af første Sort Hvedemeel af den Hvede, man lader formale, er det sandsyndligt, ja temmelig vist, at en heel Reform, saavel med Kjøbenhavns og Omegns som Landets øvrige Mølle indretninger maa finde Sted, da jo Enhver vil have sin Hvede formalet der, hvor han er erholder saa mange pCt. mere af fineste Sort Meel fremfor noget andet Sted. At som en Følge heraf, Brødet af 1ste og 2den Qvalitet af denne formalede Hvede vil kunne leveres til en langt lavere Priis, end hidtil, ja muligen til næsten samme Priis for Pundet, som Rugbrødet, og maaskee endnu lavere end i Udlandet, hvor Hveden staaer i langt høiere Priis end her, er indlysende. Hambroes Mølle paa Amager har allerede i længere Tid havt denne nye Forbedring; men da det Meel, som males der, kun maa formales til Forsendelse, og ikke maa leveres til Byens Jndvaanere, er den heller ikke kommen Kjøbenhavns Jndbyggere til Gode. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Ved de kjøbenhavnske Valg af Stænderdeputerede have, som alt bekjendt af Bladene, af 1710 Vælgere kun 653 givet Møde. Et sørgeligt Beviis paa den Jnteresse Vælgerne føle for Justitutionen, men ogsaa et Beviis for, at Valgretten forstørstedelen er nedlagt i incompetente Personers Hænder. Valgene ere faldne ud til almindelig Tilfredshed, og det maa være en stor Satisfaction for den uafhængige Presse, at alle de Mænd, som den har foreslaaet, ere blevne valgte. Danmark til Eideren, og saa en fri Forfatning med Garantii for Slesvigs selvstændige Rettigheder, det er Valgsproget, Juleaften bleve omtrent 1300 Jernbane-Arbeidere afskedigede, deels paa Grund af, at Arbeidet nu snart (hen i Januar) er tilende, og deels paa Grund af Frosten, som ikke tillader at beskjæftige saa mange Mennesker. Omtrent 150 Mand bleve holdne tilbage. Forde Jndfødte ville vi antage at det ikke vil blive vanskeligt at faae Arbeide hos Bønderne ved Tærskning o. s. v.,men for de fremmede Arbeidere kan det blive vanskeligt nok at finde Sysselsættelse; Svenskerne kunne let komme hjem, men Tydskerne maae nok blive her Vinteren over.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Forleden Dag fandt et Par Sjouere en Vogn med Kartofler udenfor et Sted, og da der Jngen var ved Vognen, havde de den Dumdristighed at kjøre bort med den, og sælge Kartoflerne i en anden Ende af Byen. Efter endt Salg rørte der sig imidlertid ædelmodige Folelser i deres Hjerter; de fandt, at de nok kunde være tjente med det Bytte, de havde gjort, og at de dog burde aflevere Heste og Vogn. De kjørte altsaa tilbage dermed, men maatte dyrt betale deres noget ubetimelige Ædelmodighed, da de bleve grebne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Udenlandske Efterretninger. Den preussiske Regjering bekjendtgjør, at Kongen, paa Grund af de talrige Udvandringer af preussiske Undersaatter til fremmede Verdensdele, har bestemt, at de kgl. Domainer i Provindserne Preussen og Posen, samt Regjeringsdistrictet Köslin, hvis Forpagtning udløber i Aarene 1847, 48 og 49, skulle anvendes til Udstykning og Colonisation, for at give Vedkommende Leilighed til i Fædrelandet at erhverve en til deres Forhold svarende Grundbesiddelse. Domainerne skulle deeles i Establissementer af 60 Tdr. Land, hvoraf Størstedelen, skal være opdyrket; disse Establissementer skulle uden Kjøbesum overlades i Arvefæste mod en tilsvarende uafløselig Arvefæstecanon tilligemed den lovlige Grundskat samt alle communale Forpligtelser; i Regelen skulle dog Colonisterne nyde fra 35 Friaar, hvad der overlades Colonisterne af Bygninger, Mark- og Træinventarier, skal betales efter Taxationsværdien. Enhver Ansøgende skal, foruden at godtgjøre sin tidligere pletfrie Vandel, docummentere Besiddelsen af den fornødne Driftscapital, hvoraf en passende Deel skal deponeres som Garantii for Staten; men tilbagebetales efterhaanden. En Afdeling af den i den mexicanske Havbugt stationerede americanske Flaade, under Commodore Perry, har den 24de October beskudt Staden Tabasco, ved hvilken Leilighed samtlige Fartøier, som laae for Anker paa Floden, ere faldne i Americanernes Hænder. Staden blev opfordret til at overgive sig, og Jndvaanerne forlangte ogsaa at capitulere; men Autoriteterne og Garnisonen gjorde haardnakket Modstand. Nordamericanerne vilde derpaa tilstede den ubevæbnede Mængde fri Afmarsch; men ogsaa dette modsatte Autoriteterne sig, og man befrygter derfor, at mange af Stadens Jndvaanere, som ikke høre til Garnisonen, have fundet Døden under Bombardementet. Efterat man den 26de gjensidigen, fra Land med Geværer og fra Flotillen med grovt Skyts, havde skudt paa hinanden et Par Timer, begjærede Gouverneuren endelig Skaansel for Staden. Commodore Perry gik ind paa dette Forlangende, men tog, idet han seilede ud af Floden, alle der liggende Fartøier med som gode Priser. Da man fra Strandbredden havde den Artighed at ledsage ham med en vedvarende Geværild, meente han, at den ene Høflighed var den anden værd, og beskjød under Forbiseilingen Stadens Gader paalangs. Staden skal ved Bombardementet være bleven næsten ganske ødelagt, og kun de fremmede Consulers Boliger skulle være blevne forskaanede. – Americanerne have derefter den 16de Novbr. ligeledes taget Staden Tampico i Besiddelse, efterat Commodore Perry den 14de var gaaet til Ankers for Staden med en americansk Eskadre. Staden overgav sig uden Modstand. Den mexicanske Garnison var forud afmarscheret. J dennes Sted tage nu americanske Tropper Garnison i Staden, hvis Fæstningsværker tillige skulle forstærkes. Americanernes næste Angreb vil rimeligviis gjælde Vera Cruz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Den nordamericanske Kyst er den 26de Novbr. i Nærheden af Newyork bleven hjemsøgt af en vold som Storm, der har anrettet saare megen Skade. Jblandt andre Skibe er det mægtige Dampskib Atlantie paa 1000 Hestes Kraft og som havde af Værdie af 100,000 Specier, totalt forulykket paa Fiskeroerne. Af de Jndivider, der vare ombord, skulle 45 være omkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Den gamle Professor Arndt har i denne Tid havt den Sorg, at en anden gammel tydsk Professor, Ferdinand Delbrück i Bonn, har revet hans berømte Folkesang: "Wasistdes Deutschen Vaterland," saaledes ned, at der, som man siger, ikke er levnet den Ære for en Skilling. Delbrück erklærer reentud Arndts Vise for Nonsens, fordi den opkaster Spørgsmaale, som enhver Fornuftig strax maa erklære for utænkelige. Visen gjør det samme Jndtryk, siger han, som om man sang: "Was ist des Geistes Karper doch Jst es der Kopf, istes der Fuss, istes die Brust, istes der Arm, O nein, nein, nen, Sein Karper der mus grosser seyn!" Før skulde man have spurgt: Was ist des Markers, des Sachsen, a. Vaterland," og derpaa have ladet Svaret være: "Deutschland." Desuden mener Delbrik, at Visen er altfor vidtløftig og ubestemt, da den tager alle Verdensdele i Beslag for det tydske Fædreland, so weit die dentscheZunge klingt, og til samme Tid igjen, indskrænker det til wo Eide schwort der Druck der Hand." Endelig existerer der, Himlen skee Tak! siger han, slet ikke noget saadant Land, hvor jeder Franzmann heisse Feind, eller, som Arndt senere udtrykker sig, wo walsch und falsch har gleichen Klang." J sin Sendeskrivelse opfordrer Delbrück, Arndt til at lade udgaae en angergiven Epistel til alle Sangforeninger, for at formane og bede dem om at udstryge Folkesangen: "Was ist des Dentschen Vaterland? som alle Folkevises allerufolkeligste, af Fortegnelsen over deres Syngenumere. – Arndt forsvarer sin berømte Vise temmelig mat; dog mener han blandt Andet, at National-Hadet er anordnet af Gud selv, der har skabt de forskjellige Nationer og ikke har villet have, at der skulde finde noget smudsigt, slavisk Maskepi Sted imellem dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Avertissements. Nye Qvartalsbestillinger paa Follands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer, samt paa Adressecontoiret i Nykjøbing. Fra Nytaar 1847 udgaaer Tidenden i Regelen fire Gange ugentlig, desuden af og til med Extranumere og Følgeblade, ligesom den fremdeles vil blive ledsaget af Tillægsbladet for underholdende Æmner, der uden særskilt Betaling udgaaer hver Maaned med et tætrykt Heelark. Abonnementsprisen er paa Udgivelsestedet 1 Rbd., forsendt med Posten i Stift tet 1 Rbd. 24 s. og udenfor Siftet 1 Rbd. 30 sk. fjerdingaarlig. Missions-Høitidelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Onsdagen den 6te Januar, Kl. 11, agtes det Falsterske Missionsselskabs aarlige Vintermøde afholdt i Nykjøbing Kirke, hvilket herved foreløbigt bekjendtgjøres. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Trykte Schemata Lægdsruller,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Udtog af Lægdsrullen, Flyttebeviser, Ministerialbøger. faaes paa Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Anden Assemblee i Saxkjøbing. afholdes Søndagen den 3die Januar, om Aftenen Kl. 7. For Medlemmerne i de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskab i Lollands=Falsters Stift bekjendtgjøris herved, at Selskabet afholder en extraordinair Generalforsamling paa Raadstuen i Saxkjøbing Løverdagen den 16de dennes, Formiddag Kl. 11, hvortil Medlemmerne herved indbydes, og ved hvilken vil blive foretaget følgende Sager: 1) Den ved forrige Generalforsamling nedsatte Comitee vil afgive dens Betænkning over de foreslaaede Tillæg til Selskabets Love, hvorefter det da vil blive at afgjøre og samme skal blive til Lov eller ei. Det bemærkes: at Comiteens Betænkning er henlagt til almindeligt Eftersyn for Selskabets Medlemmer hos samtlige Herredscommissairer. 2) Der vil blive taget Beslutning i Anledning af en indkommen Ansøgning om Præmie for udviist Jver og Anstrængelse ved Redningen ved Jldebranden i Clodskov. 3) Det reviderede Regnskab over Indtægter og Udgifter for det forløbne Forsikkringsaar fra 15de Juli 1845 til 15de Juli 1846 vil blive fremlagt. 4) Et Forslag, sigtende til en Forandring i Lovene, hvorved det ordinaire Bidrag ønskes nedsat fra 4 s. til 2 s. pr. 100 Rbd., vil blive discuteret. Sæddinge, den 1ste Januar 1847. H. Olesen, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Förstkommende Løverdag den 9de Januar afholdes ordinair Generalforsamling i Klubben Harmonien. Directionen. Fayal-Madeira 3 Mk. 8 s., Bronti-Madeira 3 Mk., deres de la frontera 3 Mk. 8 s., Portviin 4 Mk., Charente-Cognac 4 Mk., Bordeaux=Cogna 3 Mk., gl. Arrac 6 Mk., diverse fine Liqueurer a 9 Mk., Alt uden Flaske, faaes hos Arnzen i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
At der i Løbet af Januar Maaned 1847 vil paa Kirstineberg Vesterskov ved Auction blive bortsolgt 2 a 300 Favne Fagotbrænde, som er opslaaet i denne Vinter, det bekjendtgjøres herved foreløbigen. Jfølge Forliig og Execution, samt Reqvesition af Procurator Bonnezen paa Udlægshaverens Vegne, bliver den Gaardmand Jacob Nielsen tilhørende, i Dannemarre By og Sogn, Lollands Sønderherred, beliggende Arvefæstegaard, Suuhrsgaard kaldet, der staaer for Hartkorn Ager og Eng efter den gamle Matricul 8 Tdr. 3 Skpr. 2 1/2 Alb. og efter den ny Matricul 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr., med alt Tilliggende og Tilhørende, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 14de Januar 1847, den 28de f. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Fredagen den 12te Februar f. A. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredets Tingsted her i Byen, Formiddag Kl. 11, og 3die Auction paa selve Eiendommen, som agtes bortsolgt, ligeledes Formiddag Kl. 11. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir samt hos Reqvirenten, Procurator Bonnezen. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhaberne som Pantecreditorerne, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Nakskov, den 24de December 1846. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Creditorerne i Dødsboet efter Aftægtsmand Hans Hansen Kjørup i Ravns indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 31te December 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Creditorerne i Dødsboet efter Kammermusicus Frederik Carl Lemming i Vaalse indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 31te December 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Reisende fra 16de til 30te December 1846. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; Overlærer Hjorth, Cand. Høeg, Cand. Trap, Disciplene Hochfeld, og Gad, Baron Wedel, Discipel Madsen, dHrr. Reinow, Frost, Berner, Bech, Pop og Rasmussen med Søster, udenfor Posterne: Grev Frys med Tjener. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten; Proc. Aagaard, dHrr. Hansen, Lütken med Broder, Guldbrandsen, Frederiksen og Hansen, Grev Knuth med Tjener, Kammerr. Jørgensen, Jfr. Frederiksen, Mad. Fritz, Capt. Florander, Elev Wilhelm, Lieuten. Høst med Broder, dHrr. Møller, Plenge, Schirning, Lindeburg, Dorps, Rasmussen, Hammerlen, Svendsen, Rasmussen og Clausen, Cand. Clausen, Discipel Clausen, Hr. Nissen, Discipel Schou, Etatsraad Rothe, Kmherre Neergaard, Forp. Popp, Frøken Cathala, Capt. Kramer, Hr. Win iher, Krigsraad Hahn, Apotheker Grundtvig, dHrr. Torbensen, Mulvad, Tofte, Beck og Thye; med Pakkeposten: Hr. Jessen og Broder, dHrr. Forild, Scharsen og Fester, Gartner Meyer, dHrr. Wettersløv og Hansen; udenfor Posterne: Kammerj. Wichfeld med Fam. og Tjener, Grev Frys med Tjener, Cancellir. Aggery med Søn, Pastor Krebs, Stud. Holck, Studenterne H. og O. Rosendahl, Baron Rosenørn Lehn med Broder, Hr. Forp. Bartholin Eichel med Familie, Smed Berner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-02
Følgeblad sollands-Falsters Stiftstidende Nr. 1, 1847. Om besluttende eller blot raadgivende Stænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-04
Jollands-Falsters Flittstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 4de Januar. No 2
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-04
Skjøndt de Forventninger, hvormed det danske Folk saae Provindsialstændernes Jnstitution for 12 Aar siden træde i Live og for 6 Aar siden fornyes, ingenlunde ere blevne opfyldte, saa er det dog umiskjendeligt, at alle besindige patriotiske Mænd, som ønske og haabe en fredelig Løsning af de Spørgsmaal, som sætte vor Tid i Bevægelse, meere og meere have forenet sig om den Overbeviisning, at det er gjennem Stænderne vi skulle vente vort Fædrelands Gjenfødelse til et sandt Folkeliv, en heldbringende Udvikling til det Maal, hvorefter alle oplyste Nationer stræbe, at det er gjennem dem vi skulle arbeide for det Godes Fremgang og Seier, Sandhed, Ret og Frihed. Vistnok kunne vi som Medlemmer af det raadgivende Samfund, hvortil der kun sporges om Evne og god Villie, ikke om Grundeiendom eller Assuranceværdi, – som Repræsentanter for Pressen ingenlunde være tilbøielige til at undervurdere Pressens Værd og Betydning; men det er heller ikke mindst for Pressens Ret og Frihed vi haabe gode Frugter af Stændernes Virksomhed, og selve disses Kraft beroer jo fornemmelig derpaa, at Stændersalen for Tiden er det eneste Sted, hvor Ordet lyder fuldkommen frit, og Stændertidenden det eneste Blad, som - om end truet, saa dog hidtil saa godt som uantastet – kan lade det djærve, kraftige Ord frit flyve ud over Land og Rige. Det er Stændernes og Pressens Samvirken og Forbund, som giver os Mod til, selv under Tidens voxende Tryk, med Haab og Fortrøstning at see vort Fædrelands Fremtid imøde. Derfor er det nærværende Øieblik af høi Vigtighed for Enhver, hvem Fædrelandets Vel ligger paa Hjerte. Vi staae ikke alene ved Begyndelsen af et nyt Aar, men ogsaa af et nyt, og vistnok hidtil det betydningsfuldeste, Afsnit af Stænderinstitutionen, og vi kunne derfor ikke begynde denne Aargang bedre end med den alvorlige Opfordring til alle Vælgerne, at de erkjende Betydningen af den Pligt, der er dem paalagt tilligemed den vigtige Ret at udkaare Repræsentanter og Talsmænd, ikke alene for sig selv og deres Stand særskilte Jnteresser, men meget meere for det hele Land, ogsaa navnlig for deres ikke valgbare Medborgere, at de altsaa nøie og samvittighedsfuldt prøve dem, de agte at give deres Stemme, samtale derom og raadføre sig med Andre, og fremfor Alt møde ved Valget og ikke af Ligegyldighed undlade at benytte en saa betydningsfuld Ret, at opfylde en saa alvorlig Pligt. For endmere at lægge Vælgerne denne Sag paa Hjerte, vide vi Jntet bedre end at hidsætte Begyndelsen af "Fædrelandets forhen omtalte fortrinlige Artikler, om Valget i Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-04
Vort Fædreland og Videnskaberne have atter lidt et smerteligt Tab. Statsraad Estrup til Kongsdal er for faa Dage siden bleven Offer for Døden efter en langvarig Sygelighed. Fra Ungdommen af stod han høit blandt Jevnaldrende ved Aand og Hjerte, og hans Manddom holdt tilfulde, hvad hiin lovede. Som mangeaarig Lector og i nogle Aar Director for Sorv Academi udøvede hanen velgjørende Jndflydelse paa Dannelsen af mange unge Mænd, der nu besidde Samtidens Agtelse. Selv i Besiddelse af en grundig Videnskabelighed og en varm og virksom Kjærlighed til vort Fædreland og til Sandhed og Ret i enhver Retning, taltes han allerede længe med iblandt Danmarks ædleste og dygtigste Sønner – og han fortjente det, baade ved Kundskab og ved Sindelag, der ikke forsømte nogen Leilighed til ædel og gavnlig Virk(B. T.) somhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-04
J Løverdags Morges Kl. 8 bisattes i Petri Kirke i Kjøbenhavn Liget af Grev Hardenborg fra Lolland, der er død under sit Ophold i Hovedstaden.