JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Mandskabet fra den paa Kysten af Ostfriesland forliste danske Cog takker, som meldt, i Berl. Tid. nogle navngivne Mænd for den Understøttelse, der er viist dem paa deres besværlige Reise igjennem Landet. Efter hvad Folk, der kunne være vel underrettede, have forsikkret, os, ankom Mandskabet til Hamborg, blottet for Alt, og fik der ved Afregning udbetalt hver 5 Rbd., med hvilken Summa Enhver maatte bestride sin Eqvipering og Reise til Hjemmet uden mindste videre Understøttelse af Rhederiet, Grosserer Sass, der selv dog nok ikke har lidt noget synderligt Tab, da Skibet var assureret og kun havde Ballast. Vi tvivle imidlertid om, at Sagen forholder sig saa, men ønskeligt var det, paa Grund af det circulerende Rygte, at dens sande Sammenhæng maatte (O. Th. Av.) blive sikkert oplyst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Af en Correspondent=Artikel fra Slesvig i JtzehoerWochenblatt erfarer man, at en Dr. Paulsen der har foreslaaet at oprette et Selskab, hvis Medlemmer skulde forpligte sig til – at betale al deres Regnings gjæld fra det foregaaende Aar strax efter Nytaar eller sildigst til Paaske. Det vil blive et meget (S. Bl.) glædeligt Selskab for Creditorer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Udenlandske Efterretninger. England Parlament er den 22de Januar bleven aabnet af Dronningen med følgende Thron tale: "Mylords og Gentlemen, Det er mig en stor Fornøielse atter at mødes med Dem i Parlamentet, og at have Leilighed til at benytte Deres Bistand og Raad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Frankrig. En Kongres af Redacteurer og Afsendte for 33 legitimistiske Journaler har i længere Tid været forsamlet i Paris, for at komme overeens om Principerne for en Reform af Frankrigs Valglov, til hvilken de have besluttet af al Evne at virke. Congressen har i disse Dage sluttet sine Forhandlinger og udstedt et Slags Manifest, der indeholder følgende Grundtræk af de Principer, den har vedtaget: Selskabets Øiemed er at sikkre Menneskene Nydelsen af deres naturlige Rettigheder, af deres Frihed og Eiendom. Frihed og Eiendom blive krænkede, naar Borgerne fratages en Deel af deres Rettigheder. Valgretten er Grundlaget for det franske Monarchi, og Skattebevillingsretten har for lang Tid siden bestaaet i Frankrig. Ludvig XVI. satte disse Principer i Kraft paany, og alle følgende Regjeringer, have meere eller mindre anerkjendt dem. Derimod har man af Valgdømmet nu gjort en Function istedetfor en Ret, og Pluraliteten af Borgerne repræsenteres nu af Mænd, som de ikke have valgt. De, som udrede de høieste Skatter, repræsentere nu de Privilegeredes Jnteresser og ikke Nationens Betingelserne for Valgbarheden ere siden 1830 uretmæssige, vilkaarlige og illusoriske, og deraf opstaae utallige Misbrug. Communen er den første politiske Eenhed, og her er det nøiagtigste Bekjendtskab til hver Enkelt muligt. Man fastsætte derfor, at alle Franskmænd, som udrede offentlige Skatter, have Ret til at tage Deel i Valgene paa deres Deputerede, at i Communen ligger den første Valggrad, at Votanterne maae have fuld Frihed, og at enhver Jndvirkning paa Valgene er at betragte som et Jndgreb i Alles Rettigheder. Journalerne maae derfor opbyde alle deres Kræfter for at forsvare og udbrede alle disse Principer, bekæmpe Valgbestikkelserne og ved alle Midler virke til dette Øiemed paa de Deputerede, Vælgerne og de Skattepligtige. – Førend Reform congressens Forsamling hævedes, begav en Deputation sig fra den til Hr. Chateaubriand og Hr. Lauren tie og bragte dem Legitimisternes Hylding. Hr. Chateaubriand takkede synlig bevæget; han sagde, at Foretagendet var vanskeligt, men at det med Udholdenhed vilde lykkes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Preussen. Ministeren v. Bodelschwingh er afreist til Posen og Thorn. J begge Stæder skal nedsættes Undersøgelsescommissioner i Anledning af den der opdagede polske Sammensværgelse. Jmidlertid vedvare Fængslingerne, der ikke længere indskrænke sig til Haandværkere og Bønder, men ogsaa have naaet de høiere Stænder. Man synes især at ville rette sin Opmærksomhed paa den i flere Aar hemmeligt bestaaende polske patriotiske Forening, der omfatter en stor Mængde polske Godseiere og andre formuende Polakker, og aarlig virker, med en Sum af over 100,000 Rthlr. til det Øiemed, at lade unge, opvakte Polakker opdrage og danne til dygtige Haandværkere og Kunstnere, ved hvis Hjælp man efterhaanden vil fortrænge de tydske Arbeidere fra Posen, og som tillige arbeider paa at udjævne al Standsforskjel og gjerne træder i nærmere venskabelig Berøring med de arbeidende Classer. Denne Forening, med saa farlige communistiske Tendentser, har man alt længe havt Angst for, og skulde det nu end ikke lykkes at faae dens Ledere inddragne under Undersøgelsen, vil man dog sikkert gjøre Alt for at forpurre en Forening, hvis Planer ere saa fordærvelige for Preussen. - "Weser Zeit." har en Skrivelse fra Berlin, hvorefter der Natten imellem den 18de og 19de Januar er gjort et Forsøg paa at overrumple en af Portene for Fæstningen Grandenz og med Magt befrie de i Anledning af Sammensværelsen Hæftede der i stort Antal ere blevne henbragte til denne Fæstning. Forsøget strandede; Cavalleri-Patrouiller have renset hele Omegnen, og et stort Antal nye Hæftelser ere blevne foretagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Rusland. Fra den polske Grændse skrives af 15de Jan. Vore nyeste Beretninger fra Kaukasus bringe Efterretning om at Bjergfolkene ved et natligt Overfald have paa venstre Fløi indtaget og ødelagt to Forter. Den russiske Garnison i samme, som bestod af 8-1200 Mand, blev deels nedsablet, deels slæbt ind i Bjergene. Bjergfolkenes Tab skal heller ikke have været ubetydeligt. Som sædvanligt havde de ved gjentagne Angreb paa andre Puncter vidst at beskjæftige Russerne og saaledes bortdrage deres Opmærksomhed fra de Puncter, som det oprindelig gjaldt J de erobrede Fæstninger gjorde de et betydeligt Forraad af Ammunition og Vaaben til Bytte. Schamyler i stor Virksomhed; han synes endnu i Løbet af denne Vinter at have et Foretagende mod Russerne i Sinde, og disse synes ogsaa at kjende hans Hensigter, i det mindste har Fyrst Woronzow givet befaling til at træffe krigerske Anstalter, som paa denne Aarstid er noget Usædvanligt. - Ovenstaaende Efterretninger ere meddeelte af en Reisende, der havde forladt Tiflis den 20de Decbr. Jøvrigt synes de ogsaa at være andetsteds bekjendte i Rusland, i det mindste ere de i en Skrivelse fra Petersborg af 8de Jan, allerede antydede med den bemærkning, at der havde de sidste Efterretninger fra Kaukasus vakt stor Sensation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Jtalien. Fra Provindserne i Kirkestaten lyde Efterretningerne ikke trøstelige for Regjeringen. Den utilfredse Deel af Befolkningen søger overalt at give sig Luft ved lovstridige Handlinger. J den lille Stad Pergola ere de Misfornøiede geraadede i Strid med Øvrigheden og den væbnede Magt maatte skride ind. J Jmola har en Hob Rolighedsforstyrrere forsøgt at afvæbne en Afdeling af Schweizertropperne, men Forsøget strandede paa disse Krigeres Koldblodighed; de brugte deres Vaaben og saarede Flere af Hoben. J Forli blev Politidirecteuren, skudt, idet han talede med en Officeer; Gierningsmanden er endnu ikke opdaget. Det hører til Dagens Orden at angribe enkelte Personer og anfalde Deeligencer og Poster Fængslerne ere fyldte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Hertugen af Marlborough har nylig ladet 200 Raadyr skyde i Parken ved Blenheim og uddeelt Kjødet iblandt Omegnens Fattige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Den gule Feber er i sin værste Skikkelse udbrudt paa San Jago, en af det grønne Forbjergs Øer, og har bortrevet mange Mennesker. Gouverneuren og en Deel af Jndvaanerne ere flygtede for den. Det engelske Dampskib Eclair har bragt denne skrækkelige Gjæst til Øen, (Jndsendt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
J dette Haab kunne vi ikke undlade til Slutning at henpege paa den heldige Omstændighed, at der endnu for Øieblikket her paa Stedet leve tvende yngre videnskabelig dannede Mænd, som man sikkert tør holde sig overbeviist om, ikke ville unddrage Skolen deres kraftige Bistand, saafremt Haandværkstanden selv ved en virksom Deeltagelse agter at gjøre sig værdig dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Beltpassage. Ved sidste Storm og Tøveir, er Jsen atter gaaen bort, og Overfarten imellem Gaabense og Sjælland, aaben for Smakkerne. Gaabense, den 2den Februar 1846. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Dødsfald. At min kjære Mand, Kjöbmand Christen Löye, Mandagen den 26de Januar, efter længere Tids Lidelser, afgik ved Döden, i sin Alders 63de og vort lykkelige Ægteskabs 26de Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægtninge og Venner. – De Mange, der uanmodet ledsagede den Afdøde til sit sidste Hvilested, saavelsom Hr. Pastor Mörch Hansen, der talede Trøstens Ord ved hans Baare, beder jeg modtage min hjertelige Tak. Nykjøbing, den 2den Februar 1846. Karen Margrete Löye, fodt Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
At der i Henhold til det occonomiske Selskabs Beslutning i sidste Efteraarsmøde er truffet den Foranstaltning, at der ved Jernstøberiet i Bandholm til Salg bliver forfærdiget nye Avlsredskaber og Maskiner, saavel efter de Exemplarer, som Selskabet har anskaffet, som andre Redskaber og Maskiner, som maatte bestilles, tillader man sig herved at bekjendtgjøre for Stiftets ærede Landmænd, med Tilføiende, at Selskabets forommeldte Redskaber findes opstillede til Eftersyn i et passende Locale i benævnte Støberie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Det occonomiske Selskabs Comitee til nye Avlsredskabers Anskaffelse, den 30te Jan. 1846. Tesdorps. Friderichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Den til Fredagen den 6te Fe 2 bruar annoncerede Aftenunderholdning paa Raadhuussalen i Nykjøbing er bleven udsat indtil Tirsdagen den 10de Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Capitels-Taxt paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift for Halsted Aalholm og Ma Nykjøbing Amt. riebo Amter. Amt. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s Rbd. Mk. s. Hvede pr. Td. . . . 7 4 Rug . . . . . . . . . . . 3 3 Byg........ 4 - 4 Havre. . . . . . . . . 2 4 3 Hvide Ærter. . . 6 1 13 Graae Ærter . . . 6 3 6 Nykjøbing, den 2den Februar 1846. R. v. Jessen. P. C. Stenersen Gad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Da jeg har etableret mig heri Byen, tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til Alle, som ville forunde mig deres Arbeide, lovende Enhver den reeleste Behandling Endvidere anbefales for dHrr. Kornhandlere og Landmænd et Slags Kornrensemaskiner efter engelsk Construction, som forfærdiges af undertegnede. Nakskov, den 1ste Februar 1846. Ærbødigst. Frantz August Stybe, Huustømmermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
En beqvem Huusleilighed, bestaaende af 2 Værelser, til Gaden samt Kjøkken, kan til førstkommende Flyttedag erholdes tilleie hos Sadelmager Bølle. Sammesteds kan en lidet brugt Sovesopha med Fjedre erholdes billig tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Et ungt Menneske, der har lært Landvæsenet hos en holsteensk Forpagter, søger en Plads som Avlsforvalter. Med Hensyn til hans Duelighed og moralske Opførsel kan han producere gode Vidnesbyrd. Boghandler Thierry i Nakskov giver nærmere Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
En ugivt Smedekarl kan faae Tjeneste paa Nakskov Ladegaard fra 1ste Mai 1846, naar han derom henvender sig til Undertegnede. Nakskov, den 30te Januar 1846. R. Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Have- og Blomsterfrø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
At jeg i Midten af denne Maaned aabner et Udsalg af frisk og paalideligt Have- og Blomsterfrøtil billige Priser, hvortil jeg bliver forsynet fra min Broder, Kunst- og Handelsgartner F. W. Frisenette i Kjøbenhavn, undlader jeg ikke herved foreløbigen at bekjendtgjøre. Nykjøbing, den 2den Februar 1846. G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Punsch-Extract, Fiin hvid Punsch-Extract a 3 Mk., gammel Rom Punsch-Extract a 4 Mk. Flasken faaes hos G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Licitation. Onsdagen den 4de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt offentlig Licitation Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. over Befordringen af den forenede Brev- og Pakkepost imellem Stubbekjøbing og Gaabense om Tirsdagen, fra 1ste April d. A. at regne Licitationsconditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Stubbekjøbing Byfoged-Contoir, den 19de Januar 1846. Petræus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Auctioner. At der Tirsdagen den 10de ds., om Formiddagen Kl. 11, vil blive afholdt offentlig Auction i Hallerup Skov over 150 Bunker stort Udhug og Gjerdsel, 50 store Egetoppe, for endeel tjenlige til Gavntræ, og nogle Bøge=Gavntræklodser, og at Mødestedet er ved Skovfogedhuset, bekjendtgjøres herved. Ourupgaard, den 1ste Februar 1846. C. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Formedelst indtrufne Omstændigheder blive de i No 9, 10 og 11 af denne Tidende tillyste Auctioner over den Kjøbmand Jens Hansen tilhørende Gaard Matricul 29 paa Vestergade heri Byen først afholdte Mandagen den 9de og 23de Februar samt 9de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, hvilket herved i Forbindelse med det i bemeldte Nummere indrykkede Avertissement bekjendtgjøres. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 31te Januar 1846 Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
J Henhold til udstedt Proclama, som er læst ved Hjemtinget og bliver læst ved Overretten, indkaldes endvidere herved med 12 Ugers Varsel Enhver, som har nogen Fordring paa Dødsboet efter forhenværende Gaardfæster Niels Andersen Wisby af Vixnæs og hans nu sammesteds afdøde Enke Ane Hansdatter, til at anmelde og bevise deres Krav for Baroniet Guldborglands Skifteret. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel benævnte Niels Andersen Wisbys Arvinger, som er opgivet at være 2 Søsterdøttre ved Hvidkilde i Fyen, til at melde sig med fornøden Legitimation for deres Arveret. Ourebygaard, den 29de Januar 1846. M. Rasmussen, committeret Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Creditorerne efter afdøde Hans Hansen Hviid af Hvidkildegaard i Vesterborg Skovhuse indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariebo, den 28de Januar 1846. P. C. Lützen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Mortifications-Stævning. Fjerde Classe, til Documenter efter Stempletpapiirs Forordningens Litra b. § 5. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Erik Peter Pontoppidan, 1846. Hans Kongelige Majestæts virkelige Justitsraad og Birkedommer i Falsters Birk, Gjør vitterligt: At efter Begjering af Procurator Tiede mand i Nykjøbing, som Mandatarius for Selveiergaardmand Hans Madsen Skov i Lidstrup, Nørre Ørsløv Sogn her paa Falster, bliver, ifølge dertil meddeelt allernaadigst Bevilling, den eller de, som kan gjøre nogen Fordring gieldende paa en af Huusmand Jens Have sammesteds under 28de Marts 1807. til den Kongelige Kasse udstædt, og den 2den April 1807 inden Falsters Birkeret tinglæst Obligation, stor 150 Rdlr., hvorfor en givet 1ste Prioritets Panteret i Debitors, efter Kongelig Skjøde af 20de Februar samme Aar i bemeldte By tilhørende Huus med Hartkorn 1 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb., samt Nørre Ørsløv Sogns Kirketiende, hvilken Obligation, skjøndt forlængst indfriet, endnu henstaaer undslettet i Pantebogen, herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til at møde for Falsters Birkeret, som holdes paa Birkets Tinghuus ved Nykjøbing den første ordinaire Retsdag i Mai Maaned 1847, Formiddag Kl. 10, for der og da Documenter at see i Retten fremlagte, og deres Ret til bemeldte Obligalion at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procedure og Paastand, at høre samme ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse eller Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falsters Birk, den 29de Januar 1846. Pontoppidan. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-02
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Lollands Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 5te Februar. No 16.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Jndenlandske Efterretninger. De Orlogsskibe, der til Foraaret skulle udsendes, ere Fregatten Gefion til et Øvelsestogt, en Brig til Jsland og en anden til Ostindien. At den dansk Regjering nu har begyndt hvert Aar at sende et Krigsskib til Jsland, skeer vel nærmest af Hensyn til de mange franske Fiskerfartøier, som om Sommeren opholde sig ved de islandske Kyster, og til hvis Bevogtning ogsaa den franske Regjering henseender eet eller et Par mindre Krigsskibe. Det var at ønske, at det danske Krigskib, som saaledes nu kan antages at skulle stationeres hvert Aa ved Jsland, ogsaa maatte have flere danske Fartøier at beskytte, men desværre har man endnu ikke hos os faaet Øie for slige Expeditioner, som især maatte svare Regning fra det nordlige Jylland gjennem Aggercanalen, hvorfra man med temmelig Sikkerhed kunde regne at komme tidlig paa Aaret til Stationerne. – Den anden Brigs Udsendelse er vel et yderligere Beviis paa, at Regjeringen, har noget Ualmindeligt isinde med de nicobariske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Under 30te f. M. har Hs. Maj. paa Ansøgning i Naade og med Vartpenge entlediget Herredsfoged og Skriver i Lysgaard og Hids samt en Deel af Houlberg Herred, Justitsraad H. H. Holm, Ridder af D., samt derhos allern, udnævnt ham til Etatsraad med Rang i 3die Classe Nr. 9 efter Rangforordningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 31te Januar. Efter en Bekjendtgjørelse i Dags=Adresseavisen fra Directionen for Dampskibs-Jnteressentskabet i Helsingøer har Dampskibet Hamlet i Aaret 1845 givet et Udbytte af 4 Rbd. pr. Actie, altsaa kun det Halve af hvad det gar i Aaret 1844. Dette hidrører deels fra, at Hamlet har maattet udholde Concurrence med Dampskibet "Sjælland, deels fra, at Actionairerne, der ere berettigede til at erholde for 4 Rbd. pr. Actie Billetter til Dampskibets forskjellige Toure, have afbenyttet denne Ret i afvigte Aar for 330 Actier. Der vil imidlertid blive forelagt næste Generalforsamling et Forslag til Ophævelsen af denne Ret. Hamlet, har i Aaret 1845 befordret 23,396 Passagerer (i Aaret 1844. 25,209).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Reisende fra 29de Januar til 4de Februar. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; Stud. Theil, Jfr. Frisenette, Forp. Seehousen, Forv. Wilhelm, Jfr. Wulffeldt, Propr. Dreyer, Capt. Krausse, Hr. Brinmann. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Pakkeposten; Hr. Hjorth; med Personposten: Skibscapt. Kaarup, Jfr. Giegengack, Forgylder Matak, Sømændene Hansen og Andersen, Propr. Seehuusen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Udenlandske Efterretninger. England. Den 27de Januar fremkom Sir Robert Peel med sit Forslag angaaende Tolden paa Korn- og andre Varer. Jfølge dette skal Principet med Toldscalaen vedblive, men Scalaen selv har modtaget en betydelig Modification. Den ældre Scala begynder med den laveste Priis under 51 Sk. pr. Qvarteer; den nye begynder under 48 Sh. Efter den gamle Scala var den høieste Priis ansat til 73 Sh. og efter den nye har man foretaget den særdeles betydelige Forandring. at ansætte samme til 53 Sh. Naar Prisen stiger over 53 Sk. pr. Qvarter, eller omtrent 13 Rbd. pr. dansk Tønde, da indtræder en fast Told af 4 Sh. eller omtrent 1 Rbd. pr. Tønde. Efter den gamle Tarif var Told satsen omtrent for samme Gjennemsnitspriis 4 1/2 Rbd. Den høieste Told efter den nye Scala er kun 10 Sh. eller omtrent 2 1/2 Rbd. pr. Tde. Hvede. Den nye Scalatold vedbliver kun i 3 Aar, og efter denne Tid bliver Korn indførsel aldeles fri for Told. Mais, Mais meel og Boghvede ere toldfrie. Tolden paa alle Slags Frø er nedsat til 3 pCt. Tolden paa Smør og Oster nedsat til det Halve. Tolden bliver altsaa omtrent resp. 5 og 2 1/2 Rbd. pr. 100 Pund. Tolden paa alle Kreature og paa Kjød er ophævet. De videre Nedsættelser af Tolden ere først paa Tælle fra 3 1/2 til 1 1/2 Sk. pr. 100 Pund. Tolden paa Tømmer skal ligeledes nedsættes, men Ministeren forbeholder sig nærmere at angive den. Tolden paa Manufacturvarer bliver ligeledes betydelig nedsat, eller ophævet. Saaledes blive trykkede Cattuner eller Sirtser toldfrie, forfærdigede Bomuldsvarer saasom Strømper osv. nedsatte fra 20 til 10 pCt., og uldne Manufacturvarer blive ligeledes nedsatte fra 20 til 10 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Alle ordinaire Lærreder og linned Gods, som især tjener til Beklædning af Arbeidsclassen, aldeles toldfrie. Silkevarer nedsatte fra 30 pCt. til 15 pCt. Tolden paa Papir er betydelig nedsat, Tolden paa alle Slags Metalvarer 10 pCt., Tolden paa Sæbe og Lys nedsat til det Halve. Garvet Læder bliver toldfrit, ligeledes er Tolden paa forfærdiget Skotøi betydelig nedsat, for et Dousin Støvler betales omtrent 7 Rbd., og for et Dousin Sko 3 1/2 Rbd. Ogsaa Tolden paa Brændeviin og alleslags fremmede Spiritusser er nedsat omtrent 1/2 Deel, endelig foreslaaer Ministeren ogsaa en Toldmoderation paa fremmed Sukker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
Frankrig. En ny Jobspost er indtruffen fra Algier, General Levasseur havde med anseelige, fra hele Provindsen Constantine sammendragne Stridskræfter foretaget et aldeles overflødigt Razziatog imod en lille oprørsk Stamme, skjøndt den Næstcommanderende i denne Egn havde erklæret, at Opstanden var allerede tildeels undertrykt og kunde aldeles betvinges af ham. Levasseur havde med nyttig Grusomhed hos en Stamme, der allerede havde underkastet sig den Næstcommanderende og betalt en Bøde, samt endnu engang anraabt ham om Naade, opbrændt dens By, taget dens Kornforraad og dræbt omtrent 30 Menneskeer; derpaa havde han endnu tilintetgjort den oprørske Stamme med Jld og Sværd og endog ladet Frugttræerne omhugge. J det skjønneste Veir begyndte han d. 2den Januar Tilbagetøget; men den 3die faldt en stærk Snee. Colonnen, som maatte marschere igjennem 1 1/2 Fod høi Snee, tabte Veisporet, og maatte endeligen, efterat Ba gaae, Lastdyr o. s. v. allerede vare blevne tilbage, aldeles blottet for Levnetsmidler tilbringe Natten paa en Slette. Soldaterne segnede nu af Hunger og Kulde; i de faa Telte, som man havde havt, trængte de sig sammen i Hundredeviis, saa at mangfoldige qvaltes. Afdelingens Bagtrop var aldeles opløst, enkeltviis vandrede Soldaterne forvildede omkring og omkom. Endeligen naaede Cavalleriet d. 4de Jan. Setif, hvorfra al mulig Hjælp afsendtes. De udsendte Vogne havde fra en med Snee opfyldt Huulvei, indtil den 10de tilbagebragt 420 Døde; hver Dag bragtes mange Læs Omkomne. Hospitalet var fuldt af Læmlæstede og Døende, og en Caserne maatte forvandles til et provisorisk Hospital. Ogsaa i Fortet Galbois anbragte man Syge og 12 Læger vare indtrufne fra Constantine. Uden Overdrivelse kan man anslaae Tabet til 800 Døde og 1200 Syge og Lemlæstede. Det 43de Linieregiment, der kun havde været en Maaned i Afrika, havde stillet 8 Compagnier, hvoriblandt 4 Elite-Compagnier, til Expeditionen. Af disse ligge 8 Officerer med forfrosne Hænder og Fødder i Hospitalet. Blot af disse Compagnier fandtes 100 Mand døde i Huulveien, og 200 Mand laae paa Hospitalet. General Levasseur havde deelt alle Colonnens Lidelser og Strabadser og gjort Alt, hvad der stod i hans Magt; men han formaaede Jntet imod Elementerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-05
(Jndsendt.) Fordømmer ikke, saa skulle J ikke fordømmes!