Almuevennen, 1844-02-28
Ved det Møde, som afholdtes den 8 Februar, forhandledes Følgende. Efter at Formanden havde underrettet Forsamlingen om, at den Comitee, der i Anledning af en Arbeidsanstalts Opførelse var dannet ved forrige Møde for i Forening med den i et lignende Anliggende, af gamle Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening dannede Comitee, at conferere, hvorvidt det maatte være hensigtsmæssigt at oprette en saadan Anstalt for det samlede Amt, var kommet til det Resultat, at man i Amtets tvende Deele burde handle hver for sig i denne Sag, stillede han det Spørgsmaal, om Forsamlingen troede det rigtigt, strax at optage Sagen, eller man skulde afvente, hvorledes denne ville blive fremmet i den anden Deel af Amtet, for man atter optog den her. Hr. Pastor Lorck til Hvedstrup var af den Formening, at da Repartitionsfondets Stilling i den anden Deel af Amtet var mindre heldig, vilde dette muligt lægge Hindringer i Veien for en saadan Anstalts øieblikkelige Opførelse der, efterdi endeel af Omkostningerne rimeligviis vilde være at tilveiebringe ved Udskrivning paa Hartkornet; Taleren troede det rigtigst ikke at opsætte Sagen, efterdi Trangen til en saadan Anstalt var saagodt som almindelig erkjendt paa dette District. Han formeente derfor, at Sagen burde optages, og da man havde gode Data tilstede i den forhen affattede Plan til en saadan Anstalt, hvorfra man kunde gaae ud, ansaaes det mindre vanskeligt at affatte et tilfredsstillende Forslag i denne Henseende. Hr. Propri tair Valentiner ønskede det stillet under Overveielse, hvorvidt en saadan Jndretning skulde være Resultatet af private Sammenskud, eller om den skulde fremkaldes ved et til Regjeringen stillet Andragende, og at Udgifterne derved kom til at bæres af alle Communer i Amtet. Taleren formeente derhos, at det i ethvert Tilfælde var gavnligt, at man havde en bestemt Mening om Jndretningens Omfang, og om dens Hensigt alene skulde være et Skrækkebillede imod Løsgængeri og Betleri, eller den tillige skulde indrettes, saa den kunde give Beskjæftigelse for dem, som savnede Arbeide, hvorved den let kunde overgaae til en Art Fabrik, som vilde være meget bekostelig, ligesom Taleren og henstillede om det ikke stod i enhver Communes Magt at hæmme Løsgængeri og Betleri ved et virksomt og kraftigt Tilsyn, ved et saadant kunde de med Arbeidsanstaltens Jndretning forbundne Udgifter undgaaes. Forsamlingen var aldeles enig i, at det stod i en hver Communes Magt at afværge Betleriet, naar man blot kunde blive enig om, Jntet at give, men man havde Erfaringen for sig, som godtgjorde, at Saadant ikke overholdes, om endog Foreninger i denne Henseende indgaaes. Efter en yderligere Discussion, hvorved en saadan Anstalts Nødvendighed som den paatænkte drøftedes og godtgjordes, idet man blandt meere udhævede Vanskeligheden ved at anbringe de fra Straffeanstalterne udgaaede Personer til fast Erhverv, fordi den enkelte Mand frygter for at have saadanne Personer i sit Huus og Tjeneste, samt at Anstalten burde, saa at sige, være en offentlig Jndretning for alle Communerne paa Amtet, og oprettes deels ved Laan, deels ved Communernes Bidrag, besluttede Forsamlingen enstemmig, at Sagen paa ny skulde optages til Behandling af en Comitee, sigtende til Forslag af en Tvangs-Arbeidsanstalts Jndretning, efter en mindre Maalestok end den forhen paatænkte og ene for dette Amt. Til Comitee valgtes: Dhrr. Proprietair Valentiner, Pastor Lorck og Gaardmand S. Andersen i Reerslev, Hr. Pastor Lorck meddeelte Forsamlingen, at i den Deel af Amtet, hvor han boer, havde circuleret en Forestilling, der indeholdt Ønsket om, at Sognefogderne ville qvittere den Godtgjørelse, de nyde ifølge denne deres Stilling, deels fordi deres Post maa betragtes mere som en Hæderspost, og deels fordi Sogneforstanderskaberne have overtaget nogle af Sognefogdernes Forretninger. Taleren henstillede til Forsamlingen, om den maatte finde sig foranlediget til at foretage Noget i denne Sag.