JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-01
Et ungt Menneske der har taget Examen som Seminarist, og gjennemgaaet tre Klasser i en lærd Skole, ønsker sig til Novbr. førstk. en Condition som Huuslærer. Adressekontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-01
Tvende Værelser i første Etage i min iboende Gaar 6 paa det store Torv, er at faae tilleie førstk. Flyttetid. R. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Aar 1826. No. 104. og Fredagen. den 4de August. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuus Stivildende. Curatorundeviisaaorvisestaaes. Assessor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Ogsaa i Philipopel og Adrianopel have Janitskarerne gjort Opstand og truet med at marschere mod Constantinopel for at hævne deres faldne Kammerater, dog siges den at være ligeledes heldig dæmpet, saa nu Hovedstadens 24 Porte atter ere, aabnede. Saalænge Urolighederne varede, maatte alle Huse være oplyste fra Solens Nedgang til dens Opgang, paa det at Patrouillerne kunde see sig ret omkring. Staden er nu stillet under 7 Paskaers Kommando. Henrettelserne vare endnu bestandig ved. Pera, hvor de europæiske Gesandter residere, har faaet en særskilt Besætning af regulaire Tropper. Endeel saakaldte Pombiers, som havde Vagt hos Storvezieren og vare Natten imellem 15de og 16de Juniistrængte ind i hans Harem, maa udstaae en forsmædelig Tortur førend de henrettes. At Storfultanen maa være en Mand, Mod, beviser følgende mærkværdige Ord som han har sagt i det forsamlede Divan, og som ingen af hans Forgjængere havde vovet: "Jeg vil intet mere høre om det Forbigangne. Alting maa blive anderledes!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Grækernes Frihedskamp. Aldrig skal Enthusigsmen, ligefra den hellige Kamps Begyndelse, have viist sig saa stærk blandt Grækerne som nu; det Ønske besjeler Enhver, at stride og døe for Fødelandet. Femtusinde Rummelioter ere komne til Morea, for tilligemed Mainotterne, at gjøre fælleds Sag med dem. En østerrigsk Flaade paa 22 Skibe med 1800 Mand, Tropper har forlangt Erstatning af den græske Regjering, for al den Skade, som østerrigske Koffardieskibe have lidt, i de sidste 15 a 20 Maaneder. Man ventede med Længsel paa Cochrane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Spanien. Den uophørlige Færsel af Kourerer, gjennem Madrid og den Bevægelse som hersker i de spanske Ministerier, foranlediger Gisninger i tusindviis, og lader formode, at der maa være Ting af største Vigtighed paafærde; den 13de og 14de Juli var hele det kastilianske Raad sammenkaldet med alle dets Fiskaler til et Møde med Ministeriet; ogsaa heraf kan man slutte sig til Vigtigheden, da nogle af Raadets Medlemmer lode sig undskylde med høistvigtige Forretninger som de havde under Hænder, men fik til Svar, at de maatte lade Alting ligge og indfinde sig. Til Estremadura og Gallicien var der i een Dag affærdiget fem Kourerer. Jfølge Bordeaux-Aviser har Kongen af Spanien ladet den franske, russiske og østerrigske Ambassadeur tilstille en Erklæring mod Konstitutionens Jndførelse i Portugal, og befalet at standse med de 17 ophævede Militsregimenters Afvæbning. Det er og med Hensyn hertil, at den bekjendte General Eguia har trukket en Troppeforden paa Portugals nordlige Grændse, og i Pariserbinde siges, at der haver vendigt for Kongen af Spanien, naar han vil beholde sin Krone, at erklære Portugal Krig. Adskillige fornemme Spanioler, som vare paa Reisen fra Paris til Madrid, have under de nærværende Omstændigheder funden det forsigtigst at blive i Bayonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Rusland. Jfølge Overkriminalrettens Jndberetning ere 121 af de Anklagede erkjendte for virkelige Majestætsforbrydere, blandt hvilke ogsaa er den virkelige Statsraad Turgenew, der mennes at være flygtet til Engelland. Generalmajor v. O. er ved en keiserl. Dagbefaling løsladt af sin Arrest med den Betingelse, at han aldrig maa lade sig tilsyne i Rigets tvende Hovedstæder. - Hs. M. Keiserinde Alexandra er bleven udnævnt af sin Gemal til Chef for Chevaltergarderegimentet. Den 18de Aug. skal Kronningen gaae for sig i Moskau. J Petersborg har man i denne Tid havt 26 - 28 Gr. Varme. Ogsaa denne Stad har været omgivet af brændende Skove og Moser, der havde foraarsaget saadan Røg, at man ofte hele Dag berøvedes Solens Straaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Sverrig - Norge. Ogsaa ved Gothenborg, har der været Jld i Tørvemoserne, og standsedes førsten Fjerdingvei fra Staden, hvor desaarsag havde været en almindelig Uroe. - Den samme Dag som Frederikshald afbrændte, har der i Egnen af Christian. sund raset en frygtelig Orkan, at man aldrig havde kjendt Mage dertil. Mange Søndmørsjagter og Baade forliste, og mange Mennesker omkom. Paa Strøms holmen havde en Kjøbsvend Endre Pedersen reddet 11 Mennesker som drev omkring paa omkastede Baade, fra at omkomme. - J Christiania allene var deralt ved frivillige Bidrag indkommet circa 10,000 Spd. til Frederikshalds Brandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Blandinger. Fra London var atter to væbnede Dampskibe og en til et 74 Kanonskib forvandlet Ostindiefarer afseilet til Archipelaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
To meget riigtladte Skibe, som vare bestemte fra Livorno til Ægypten, ere tagne af Grækerne og bragt ind til Nauplion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Hr. Allen, en ung Nordamerikaner som tjener under Miaulis, er kommen til London, som der siges, i et vigtig Ærinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Den 25de Julii kom Linieskibet Glocester fra St. Petersborg til Shernes med Lord Strangforombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
J Vera-Cruxdøde endnu sidst i Mai hver Dag omtrent hundrede Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Joseph Buonaparte har faaet Tilladelse at boe i Brussel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Den 31te Julii blev den svenske Statsraad GrevLøvenhiem, formælet i Hamborg med Enkegrevinds Augusta v. Duben. P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Etatsraad og Prof. Thorlacius fra Khvn. er for Tiden i Drespen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Fædrelandet. Det elskede Fyrstepar, Deres Kongelige Høiheder, Prinds Christian Frederik og Gemalinde, ere igjen afreiste fra Fyen til Slottet Sorgenfri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Under sit Ophold i Haderslev den 10de Julii havde Hs. Kgl. Høihed den Naade at holde Amtmand, Johannsens yngste Søn, der blev opkaldt efter Hs. Kgl. H., til Daaben, hvorved Hofjægermester, Kammerherre v. Krogh, og Stiftamtmand, Kammerherre, v. Castenskjold assisterede som Faddere. Efter Taffelet overrakte Hs. Kgl. H. Frue Amtmandinden et kostbart Uhr med Kjæde til Foræring for den Nydøbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Ved Fugleskydningen paa den kgl. Skydebane i forrige Uge, som den første Dag bivaantes af Hs. Majestæt Kongen, Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, og Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen, der allernaadigst og naadigst behagede at gjøre Stud til Fuglen, nedfaldt Gevinsterne i følgende Orden. Første Dag blev Ringen nedskudt af Hr. Guldsmedmester Christensen, for sig selv, Gevinsten en Sølv=Flødekande. Venstre Vinge nedskjød Hr. Tobaksfabriqveur Augustinus for Hr. Etatsraad Fag, Gevinsten en Sølv Sukkerskaal. Hovedet blev nedskudt af Hr. Conditor Pleisch for Hr. Oberstlieutenant, Silke= og Klædehandler Thortsen, Gevinsten en Sølv=Kaffekande. Anden Dag blev høire Vinge nedskudt af Hr. Glarmester J. F. Clausen for Hr. Bataillonschirurg Dreyer, Gevinsten en Sølv=Sukkerskaal. Halen nedskjød Hr. Tobaksfabriqveur Augustinus for sig selv, Gevinsten en Sølv=Theepotte. Brustpladen, for hvilken Gevinsten var 6 Sølv-Taffel stager, blev nedskudt af Hr. Møller Øelund for Hr. Etatsraad, Cancelliedeputeret og Politiedirecteur Kier uff, der altsaa blev Selskabets Fuglekonge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
J svenske Aviser læser man, hvorlunde der, i Anledning af, at en smitsom Sygdom skal være gængs paa Bornholm, er udstædt befaling til Cimbritsham og alle de Steder, hvor Reisende fra Bornholm kunne lande, at lade de Reisende og hvad de have med, for at forekomme Smittens Udbredelse, undergaae behørig Røgning; hvorhos den kongl. svenske Minister i Khvn, er anmodet om at meddele Underretning om denne Sygdoms Beskaffenhed, paa det at yderligere Forsigtighedsregler kunne tages. (Rygtet om denne Sygdom paa Bornholm har ogsaa været meget udbredt i Khvn. hvor man endogsaa angav det for at være Pesten. Men nu er man Gud være lovet bleven beroliget ved følgende Avertissement i Statstidende: "Af private Breve fra Khvn. og Provindserne erfarer jeg det Rygte at være udspredt, at der er Pest paa Bornholm, som i skal være hidbragt ved et Skib, ladet med Bomuld. Jeg anseer det derfor for Pligt at bekjendtgjøre: at der her paa Landet ikke er Spor til nogen pidemisk eller contagiens Sygdom, og at selv den typheuse Syge, som var her forrige Aar, ogsaa da ved Lægernes Virksomhed og heldige Bestræbelser aldeles blev standset. Bornholms Amtscontoir, den 12te Juli 1826. Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
En vigtig Nyhed for den handlende Verden er, at 1 Etatsraad Holten har ophørt at gjøre Børsforret(Jv. Av. No. 110. ninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Den kongl. neapolitanske Charge d'Affaires i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Prinds Pignatelli Ruffo, averterer følgende i r. Adresavisen: "Da jeg Undertegnede om faa Dage reiser til Jtalien, saa anmodes Enhver som maatte have nogen Fordring paa mig eller min Kone, at indfinde sig i min Bopæl for at modtage Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Den 26de Juli fandtes i en Forstue i Gothersgaden et nyfødt Drengebarns Cadaver, indsvøbt i to hvide Tørklæder. Kongens Foged lader nu efterspore Barnets Moder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Overkrigskommissair Krogstad reddede den 20de Juli et lidet Pigebarn som var faldet ud i Vandet fra en af Christianshavns Broer, ved at springe ud efter det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Telegrasen Nr. 48 indeholder: Kritik over de 6 Doctordisputatser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Hr. Mayson, der udgiver sig for engelsk Lector, Sproglærer og Translateur (ogsaa bekjendt her i Aar, huus), har offentlig erklæret fire navngivne Personer, i Ringkjøbing, som i Ribe Avis havde bekjendtgjort, at han ikke kan præstere hvad han lover, for infame Løgnere og nederdrægtige Æreskjændere."J Aalborgs Frue Kirke prædikede i Søndags Hs. H. Hr. Stiftsprovst Clausen fra Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Ved den 1263 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 38. 26. 60. 51. 13.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Dødsfald. Silke= og Klædekræmmer Tvermoes, Urtekræmmer Juel, Premier- og Tøihuuslieutenant v. Nielsen, Lieutenant v. Hammer af Pr. Christians Regiment Mad. Forbæk, Slagterm. Walsøe, Søren Bagger, Grosse rer Jørgensens Enke, Juveleer Stounder, Skolelærer Gilsager, Ferdinand Pagt, (fom fierdingaar gl. qvalt ved Sammenpakning af Sengeklæder for Regnveir i Dyrehaven) Lærer Amdisen, Alle i Khvn. Prokurator Clausen i Ribe, Wilhelm Holst i Aalborg; Lieutenant og Lodsoldermand Duus i Hals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Khuus. Kours den 1ste August : 231. Specier 13 Mk. 11 s. Kongl. Obligat. (uden Renter) 81. a 81 1/2 Rbd. Sedler, dito dito 20 a 70 ½ i Banco. Nationalbank-Obligat. (4de Febr. 1820) 101 Rbd. r. S. eller 116 1/2 a 117 i Sedler. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 168 a 168 1/2 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Aarhuus, den 3die August. J vor nu endte Karnevals, eller Olufsmarkedstid har Fader Phoebus været Markedsgjæsterne usædvanlig huld: et en Skri fordunklede den hele Uge hans gyldne Karm paa det blanke Himmelblaa. Ei heller svege Muserne os den nesinde. Apollo havde sendt os To af sine Præster, Thalia En af hendes yngste høitbegavede Præstinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Hr. Coppellos skjønne Sang vandt fortjent Erkjendelse, men Hr. Kirchheiners endnu mere. Des uden var Dennes Aftenunderholdning saa overmaade heldig arrangeret, at den ei kunde andet end behage Vi fik ved denne Leilighed at høre den unge Skuespillerinde Jomfrue Beyer (ogsaa bekjendt som heldig Digterinde) som Declamatrice, idet hun meget nydeligt fremsagde Ochlenschlagers smukke Digtning: Ridderen ved Kulspiethytten, og derved erhvervede sig fortjent bifald; men trefold rungede det i Hallen da Hr. Kirchhetner endte sit Qvad om Waldemar v. Qva lens Heltefærd i Grækenland. Denne Forestilling havde et særdeles talrigt Besøg, uagtet der samme Aften blev givet et meget smukt Fyrværkerie af forhenv. Artillerie kapitain Unzerud fra Odense. Aftenen iforveien gik der en temmelig stor Luftballon a la montgolfiere tilveirs; desuden var der hele Natten Bal i Polphymnia. Mekanikus Hoffmann morede hver Dag det simplere Publikum med sine æqvilibriske og gymnastiske samt Taskenspiller-Konster, desuden hørtes adskillige Spillemænd og Sangerinder paa offentlige Steder og i Gaderne. Uagtet Høsten og de mange Mennesker som vare her da Hs. Maj. Kongen glædede os med Sin høie Nærværelse, vare dog ikke saa faa Fremmede komne hid. De Fleste hidlokkedes vel af den magnetisktiltrækkende Profit, mange af det muntre Liv enhver af usædvanlig Menneskekonslux besøgt By frembyder. Boutikernes Antal var i Aar langt større end nogensinde, saa man neppe kunde skaffe Plads til dem. Der fortælles: at en Mand, som eier 20 Markedsboder havde leiet dem alle bort til 10 Rbd. Sølv for Stykket. Den brillanteste Boutik var uden al Tvivl Madame Rich ters fra Horsens, den kostbareste vel muligt Hr. Gumverts fra Khvn. De som gjorde bedst Handel vare, saavidt man kunde skjønne, Modehandlerinderne. Jdag gik den nye, smukke og velindrettede Færgesmakke herfra med henved et halvhundred Passagerer. Enhver er nu dragen hjem igien til Sit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hr. ProvsLindhardt; til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
(Jndsendt.) Omtrent 300 Skridt vesten for Resenbro er en Mølle, kaldet Resendals=Mølle; Mølledammen faaer sit Vand fra en tætved liggende Banke med flere Væld. Indsenderen hørte i Resenbroe, for faa Dage siden, at en Orm, saa tyk som en Mands Arm, og af henved 3 Alens Længde, hver Aften kom ud fra Bakken og viste sig i Mølledammen. under Bugen var den guulagtig. Den gav en hvislende Lyd fra sig, der kunde høres en halv Fjerdingvei bort. Nogle have seet den - Flere hørt den. Skulde Bakken være en Slange=Bolig? Og var det ikke en Undersøgelse værd Et Beviis paa denne Sommers store Hede er det : at døde Fiske flyde læsseviis til Landet ved Gylling og Amstrupstrand i Hads Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Da man for Tiden ikke kan faae en Tønde Rug at kjøbs : i Aarhuus, var det ønskeligt om der, som i Ribe, Aalborg, a. blev aabnet Udsalg fra de kongl. Magasiner. H. man for Tiden ikke kan faae en Cand. M. og rich. i Aarhuus, var det ønskeligt om der, som i Ribe, Aalborg, &c. blev aabnet udsalg fra de kongl. Magasiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Bekjendtgjørelser. Kiærsgaard, paa Raadved Byes Mark i Hansted Sogn, 3/4 Miil fra Horsens, af Ager og Engs Hartkorn 9 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr., bliver efter Vedkommen. des Forlangende opbuden ved offentlig Auction Mandagen den 7de August næstk. Formiddag Kl. 11 til Bortsalg, saavelsom til Bortforpagtning paa flere Aar. Ved samme Auction bortsælges om nogenlunde antageligt Bud skeer et Stykke ung Bøgeskov 1/2 Miil fra Gaarden, og en Parcel derved af Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 2 Alb. som forhen har hørt under Gaarden. Gaardens Bygninger, bestaaende af 62 Fag Bindingsværk i 4 Længder med murede Vægge, er forsikre i Brandkassen for 7500 Rbd. Sølv. Vaaningshuse, er beboeligt for en Familie udenfor Bondestanden. Udsæden til Gaarden er et Aar mod et andet, 18 til 20 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre, 4 a 5 Tdr. Boghvede, og 3 a 4 Tdr. Bælgsæd. Høeavlet aarlig imellem 20 til 30 Læs. 6 a 8 Heste, 20 til 24 Fæehøveder og 30 Faar kan bestemt aarlig fødes og græsses ved Gaarden, som ligger omtrent midt i dens, Mark, der er indhegnet med Jordvold og Grøfter, for største Deel beplantet. Meget god Tørvejord hører til Gaarden, og Konge-Korn- og Qvægtienden er dertil indkiøbt. Den halve Deel af Kiøbesummen kan om forlanges, blive indestaaende i Eiendommene, og Tiltrædelse skeer næste Aars 1ste Mai 1827. Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes, afholdes paa Gaarden. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 20de Juli 1826. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Mandagen den 21de ds., Formiddag Kl. 10 slet, bliver efter Begjæring af Skifteretten i Peder Jordans Boe i Aarhuus, foretaget Auction paa denne Byes Raadstue over en Fordring stor 100 Rbd. Sedler med 4 pCt. Rente fra 3die Novbr. 1824, og 36 Rbd. Sølv, som Boet efter Landsoverrettens Dom at 31 Octbr. 1825 har tilgode hos Stadsmusicant Frisch, her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 3die August 1826. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter Gaardmand Niels Nielsen Østergaards afdøde Kone, Mette Jensdatter af Eisdalsgaard ved Skrødstrup Hem Sogn, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter med deres Fordringer. Ligesaa indkaldes, med lovligt Varsel, den Afdødes Arvinger for at legitiUdgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. mere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Mariager, den 19de Juli 1826. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Undertegnede anbefaler sig med en velassorteret Lager af extrafiin, middel og ord. Klæde i alle Couleurer, Bronzer til Meubler, samt Speile, og Gardin Rosetter, Smede=Ambolter for hvis Godhed indestaaes, store og smaae Skruestikker, rouanske Jerngryder, Casseroller og Theekjedler af ny Opfindelse, SolingerJagtgevæhrer og Sabler, Speile i forskjellige Størrelser, tilligemed et velforsynet Lager af Manufactur Nürnberger= og Jern=Vare, Alt til de billigste Priser. Horsens, den 20de Juli 1826. Chr. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
God Sade Provstierug, hvid og bruun Hvede, kan bekommes ved Østergaard, naar man 8 Dage foreløbig gjør Bestillinger hersteds ved. F. C. Koch. Hermed tager jeg mig den Friehed at bekjendtgjøre, at jeg begynder mine Dandse-Underviisninger her i Aarhuus paa Onsdag den 9de August. Hvo som ønsker at deeltage i Jnformationen vilde behage at henvende sig til mig i mit Logis hos Hr. Giæstgiver Knudsen, paa det store Torv. ærbødigst. W. Franck, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Nogle Værelser med Køkken, Spisekammer og Bryggers, ønskes tilleie enten strax eller til Flyttetiden. En Billet bedes afleveret paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Paa Lyngbyegaard ved Aarhuus er Tieneste ledig for en Gartner enten strax eller til 1ste November. Som Tienstsøgende anviser Fæstemanden i Horsens til 1ste November, en examineret Gartner, Huusholder, Kudske, Avlskarle, Meiersker, Stue= og Kokkepiger. Nylig har forladt Pressen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Forsøg til en Haandbog for den danske Landmand, indeholdende: Koens, Faarets og Svinets hensigtsmæssige Behandling og Pleie, samt de mærkeligste forekommende Sygdomme og de simpleste Midler derimod. Af Krigsraad S. A. Fjelstrup til Sindinggaard. Bogen er 10 Ark stor og faaes godt indbunden for 1 Rbdlr. Jesu Læres Fortrinlighed. Prædiken holden paa Jubelfesten sidste 14de Mai af Pastor J. Friis i Viborg, h. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-04
Prædiken paa første Juledag over Texten Luc. 2-1 14. Af Amtsprovst Ridder J. Stochholm, heftet i Mk. faaes i Aarhuus hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-05
Aar 1826. Nr. 102. de Løverdagen. den 5te August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-05
Den til Forsendelse: med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede Ahlv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-05
Jtiststidende. saa Drosser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-05
Blandinger. Nutidens Tilstand skildres saaledes i en Pariser Tidende: "Aar vorde nu Aarhundreder, Maaneder Decennier. Det første Fjerdingaar af 1826 viste et nyt kolossalsk Billede paa den politiske Horizont. Constantinopel stod som et brændende Meteor; London og Wien vare opmærksomme Tilskuere, paa den modsatte Side hævede Petersborg sig som et umaadeligt Speil. Tre Maaneder ere atter sjunkne i Tidens Hav, og Constantinopel er en blodig Grav. J Mexiko og Columdien forberedes Borgerkrig, Spanien ræddes for Portugal, Don Pedro vil sparre La Platals Frihed og sender den over til Tajo, Lord Cochrane vil befrie Grækerne fra Tyrkeaaget, o. s. v. Ved Keiser Alexanders Død veeg Freden fra Europa. Det er nu Aften efter Fredens lange Dag. Nattens Mørke ruger snart over hele Jorden. Har saameget forandret sig i nogle Ma neder, hvad kan da ikke endnu skee i Aarets Løb? Allerede det Nærværende lader sig et gjennemskue, hvorledes da den mørke Fremtid. Dersom ingen uventede Hindringer indtreffe, saa begynder der nu en ny Periode for det ottomann, ske Rige, og en tyrkisk Avis bebuder allerede meget stolt, at det vil faae en ny Vægt i Europas politiske Vægtskaal og snart skaffe sig den Rang igjen som det tabte da Tapperhed ophørte at være Krigernes første, Dyd, og Krigstugt og blind Lydighed kom istedet, samt at Porten herefter ikke meere vil lade sig foreskrive Love af Nabomagterne. - Jmedens talløse Liig af strangulerede eller halshuggede Janitskarer blive opkastede af Havet, excercere de nye Soldater paa Bred, derne af Serailets Haver under Storsultanens eget Tilsyn. Vaabenovelserne foretages af ægyptiske Offcerer. Henrettelserne havde uophørligt varet ved i saa tolv samfulde Døgn, og Offrene ansloges til 15 a 16000. At Storherren har bevirket alle Levnetsmidler nedsat til de halve Priser, og givet Janitskarerne (der havde meget store Handelsprivelegier, Skyld for deres hidtilværende Dyrhed, har vundet Folket saaledes, at de ikke allene med Ligegyldighed betragte hine strækkelige Mordseener, men ogsaa lydeligen tilraabe Sultanen, naar han begiver sig til Moskeen, ledsaget af Artillerister og Kanoner: "Allah velsigne vor Padischah Næsten alle Hovedstadens gifte Janitskarer ere faldne under Bøddeløren, men de Ugifte blive i smaae Fartøier, 50 af Gangen, førte over Sundet til Scutari (den asiatiske Side), hvorhen alt 35000 saaledes ere transporterede. Ogsaa de talrige Klasser, af Hammels eller Lastdragere, der næsten alle vare indskrevne i Janitskarrullerne, og som ved alle Uroligheder have gjort fælleds Sag med dem, ere blevne forviste og deres Formænd henrettede. Samme Skjebne havde de saakaldte Kalktschi eller Baadfolk. Hussein Paska er bleven Generallissimus for hele den enropaiskdisciplineerte Tyrkehær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-08-05
Fra Constantinopel meldes: Den øverste Anfører for de saakaldte Topschi; Cara Jbrahim Aga, har fægtet saa tapperlig mod Janitskarerne og er derved bleven saa haardt saaret, at Storherren har funden sig beføiet til at vise ham den her ukjendte Artighed: at lade spørge til ham. En Sønneløn af Aly Paska i Janina havde ogsaa viist saa udmærket Mod og Tapperhed, at Storherren sagde til ham: "Mit allernaadigste Øie glæder sig. Af de flere ved Messolunghils Fald omkomne tydske Officerer nævnes Oberstlieutn. De launy (forhen i preussisk Tjeneste), Majorerne Ditmar og Spitzenberg, Capitainerne Lindorph og Meyer. Avisskriveren Dr. Meyer havde nøie optegnet alle Besætningens Heltebedrifter, som gik forloren med ham da han fløi i Luften tilligemed sin Kone, som han ikke vilde forlade og som havde et halvt Aars gammelt Barn paa Armen, hvisaarsag hun ikke kunde følge med den Kolonne, der slog sig igjennem. Den i Napoli di Romania udkomne Tidende kan ikke noksom skildre den ærefulde Modtagelse de overblevne Helte nød, da de under, Kanoners Torden, holdt deres Jndtog i bemeldte Stad.