Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-27
Under Dato Christiansborg Slot den 11te Mart. d. A. har Hs Kongel. Majestet allernaadigst udgivet en Forordning for Kongeriget Danmark, angaaende et Paalæg at Formue, Jndkomst og Næring, til at bestride de forefaldne overordentlige Udgivter til Statens nødvendige udrustninger; lydende saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at, da Vi, for at fyldelstgiøre Vore fra forrige Tider af sluttede Forsvars=Tractater med det Russiske Rige, som og for destommere at betrygge Vore Riger og Lande paa en Tid, da Freden i Norden er bleven brudt, have fundet det uomgiengeligen nødvendigt, at udruste en Deel af Vor Land og Søemagt, og sette samme i Bevægelse; og disse Udrustninger have fordret saadanne overordentlige Omkostninger, som ikke af Statens aarlige Jndtægter have kunne udredes; saa have Vi maattet være betænkte paa et overordentligt Paabud til nogenlunde at erstatte disse allerede anvendte Omkostninger; og paa det at dette Paabud kan vorde destotaaleligere, have Vi allernaadigst fundet for godt, at det skal rette sig, saa meget mueligt, efter det, enhver virkelig eier eller erhverver; thi anordne og paabyde Vi altsaa herved Vort Rige Danmark en Afgivt af Formue, Jndkomst og Næring at erlegges i indeværende Aar 1789, saaledes som følger: Om Afgivt af Formue. 1 Som Formue, hvoraf svares bør, skal agtes og ansees alle rede Midler og Capitaler, hvad enten de i Kasse ere beroende, eller udlaante, eller paa anden Maade udsatte eller circulerende, alle Jorde og Grunde, Godser og Tiender, Huse og Gaarde, Fabriker og Værker, Skibe og Fartøier, Vare og Effecter, Jnventarier og Besetninger, kort: alt rørligt og urørligt Gods, Penge eller Penges Værd, af hvad Navn nævnes kan, og ihvor det end i og uden for Vore Riger og Lande, med dertil hørende Colonier og Establissementer befindes, intet, nogen Vores Undersaat tilhørende, undtaget, uden det allene, hvorom i næstfølgende 2den og 4de § §. meldes, som fra Afgivter befriet. 2. Alle og enhver Vores Undersaat, i Vort Kongerige Danmark boesiddende, enten i eller uden for Riget sig opholdende, af hvad Rang, Stand, (civil eller militair, geistlig eller verdslig), Alder eller Kiøn, den er, som nogen saadan Formue eier, eller som noget deraf i Forlehning, i Fideicommist, eller i Arvefæste med Ret til at afhænde, haver, skal deraf, efter sin virkelige Gields Fradrag, erlegge en halv Procent, eller 48 Skilling, af hvert 100 Rdlr., eller hvert 100 Rdlrs. Værdie, og da denne Afgivt er saa meget ringere, end den sidste Formueskat, som formedelst Krigsmaatens Udrustning i Aaret 1743 blev ansat til 2 Procent, saa forventes, at den desto nøiagtigere til bestemte Tider erlegges. Eier eller besidder nogen Fremmed, som udenlands er boesat eller sig opholder, Jorde, gods eller anden fast Eiendom her i Riget, erlegger han, da han i Henseende til samme, som deraf Skattepligtig til Os er at ansee, forbemeldte Afgivt af saadant Jordegods eller saadan Eiendoms Værdie, den derpaa efter Obligationer, som for vedkommende Jurisdictioner her i Riget lovligen ere læste, heftende Gield fraregnet; hvorimod de Vore Undersaatter, som maatte eie eller besidde noget Jordegods eller nogen anden fast Eiendom, udenfor Vore Riger og Lande, fritages for at svare af samme Jordegodsers eller faste Eiendommes Værdie. 3. Værdien af alle faste og løse Eiendomme, Vare og Effecter bliver at ansette efter den Priis, ethvert Slags, paa den Tid, naar enhver beregner sin Formue til Afgivtens Erleggelse, gaaer og gielder for, efter som den, der beregner sin Formue, paa den Tid, da han beregner den, efter almindelig Priis, kunde anslaae ethvert Slag til, eller vilde selge det for, i Fald det da var til Salg. For saavidt Lehn, Stamgodser, Fidencommisser og deslige angaaer, som det er staaer Besidderen frit for at afhænde, da bliver sammes Værdie at ansette til den Capital, som kan forrentes ved de aarlige Revenner, Renten beregnet til 4 Procent. 4 Fra Afgiot af Formue undtages, a. Midler og Eiendomme, som tilhøre offentlige og gudelige Stiftelser og Bygninger, saasom Kirker, Skoler, Hospitaler og deslige, naar og forsaavidt saadanne Stiftelser og Bygninger allerede findes hefriede fra den ved Forordningerne af 14de Maji 1768 og 17de Junii 1773 paabudne en fierdedeel Procent=Skat. d. Octroierede Compagniers Midler og Eiendomme, naar og for saavidt de ved Octroier eller Privilegier ere udtrykkeligen fritagne for extraordinaire Paabud baade i Freds og Krigstid. c. Umyndige Midler og Eiendomme, naar de i samlet Sum for hver ikke overgaae 100 Rdlr. d. Boehave og Huusgeraad til eget Brug, være sig Guld, Sølv, Kobber eller anden Metal, som er forarbeidet, Linnet, Klæder, Bøger, Naturalie- og Konstsamlinger, Meubler, Huusholdnings eller Haandverks-Redskaber. Men under Boehave og Huusgeraad henregnes ikke Muur- og Naglefaste Ting, eller de Jnventarier eller Maskiner, som til faste Eiendomme og deres Drivt, samt til Fabriker og Værker og deres Drivt, nødvendig behøves og bruges, hvilke under Eiendommenes Værdie blive at anslaae. c. Arvefæsteres Gaarde, som Arvefæsteren kan selge og afhænde, samt Selveiergaarde, naar endnu ikke 10 Aar ere forløbne, siden derpaa erholdtes Arvefæste eller Eiendoms Skiøder. f. Formue indtil 4000 Rdlr., som nogen, der driver Næring, selv har staaende i sin Nærings Drivt, naar han af denne sin Næring svarer Nærings Afgivt efter følgende 10, 11 og 12te §. 5 5. Paa det at ingen, i Anledning af denne Afgivt, skal besværes med at fremlegge til andres Undersøgning, hvori ethvert Slags af hans Formue bestaaer; hvor og hos hvem han har tilgode eller er skyldig, med videre, hans Pengesagers indvortes Forfatning eller Omsetning vedkommende; hvilken Omstændighed paa andre Tider og Steder har været ligesaa meget, om ikke undertiden meer, til Byrde, end saadan Afgivt selv; da skal det til enhver være overladt, paa ærlig Troe og Love, og saa rigtigen, som han med god Samvitlighed og under sin Eed, naar forlanges, kan bekræfte, selv at beregne alt, hvad henhører til hans Formue, selv at anslaae hans Eiendomme, saavidt de ikke bestaae i rede Midler, til Værdie efter forestaaende 3die C., selv at undtage hans Boghave og Huusgeraad, selv at beregne og fradtage hans Gield fra Formuen, og derefter at angive, efter de denne Forordning hostrykte Formularer, hvad han har at erlegge i Formue Afgivt. Paa ligeMaade og efter samme Formularer skulle og de, der som Formyndere, Administratorer, Skifteforvaltere, Commissarier, eller under andet Navn forvalte Midler og Eiendomme for andre, angive i deres Sted og paa deres Vegne, hvis Midler de have under Forvaltning eller i Forvar.