Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-07-14
39. J de 2de sidste Aar have Lærerne, ved Anledning af Cicero de claris Oratoribus, af Qvinctiliano, af Horatii arte Poctica, at give Ungdommen et tydeligt Begreb om de forskiellige generibus styli, hvor enhver bør henhøre og bruges, samt i de Latinske, Grædske og Danske Skribentere, som den nu kiender, give den Exempler derpaa; Ligesaa have de af gamle og nye Danske Skrifter at vise dem Prøver paa de slette Stille=Arter, samt oplyse dem de stylo epistolarii, historico, oratorico & de diversit generihuus Carminumhvortil Batteur meget kan tiene, da det ikke vil feile, at jo nogen Anviisning og gode Mønstre skal nok danne Smagen, og lade de gode Hoveder føle deres naturlige Kald. 40. I de 3 sidste Skole=Aar ville Vi desuden at Ungdommen skal anføres af en Bog sømmelig og yndig at declammere saavel i det Danske som Latinske Sprog, hvorimod de hidindtil brugelige Orationer af Discipler skal ophøre, og bør Lærerne, saavel derved, som ellers i Almindelighed ved den daglige Læsning, giøre sig al Umaae for at anbringe dem til en tydelig, net og naturlig Udtale, paa det den nangenemme Skole=Tonne, den ubehagelige Monotonie og alt affectered kan tabes. 41. Til Ære for Lærerne og ydermere Opmuntring for Disciplerne ville Vi allernaadigst, at i Skolerne paa det fornemste Sted skal hænge Tavler, hvorpaa skal tegnes deres Navne, som fra denne Skole, deels forhen saavidt som tilbage i Tiden vides, ere udgangne og have naaed Embeder, deels herefter aarligen udgaae, tilligemed hvilke Caracterer de aarligen til Examina ved Universitetet faae, og hvad Embede de omsider erholde, alt efter et Schema, som dertil skal vorde givet; Til hvilken Ende Decani for alle Faculteterne her ved Universitetet skulle være pligtige til, ved hvert Aars Udgang paa eengang at melde enhver biskop for sit Stifts Skoler alle de i samme Aar examinerede Candidaters Navne og Caracterer; hvorefter biskopen igien melder det til vedkommende Skoles Rector, som besørger sligt paa Tavlen anført, og desuden antegner det i en Protocol, som dertil ved hver Skole skal indrettes. 42. Da det saavel for Lærerne i Skolerne og deres Diseipler, som og med Tiden for andre, der kunde have Lyst at læse en nyttig Bog, vilde være tienligt, at enhver Latinsk Skole udi Vore Riger og Lande aarlig efter dens Midler og Leilighed anskaffede sig nogle Bøger til saadan en Bog=Samling eller Skole=Bibliotek, som allerede ved nogle Skoler, udi Vort Land Sielland er gjort Anlæg til, saa, foruden at de ved Skolerne i Almindelighed faldende Boder, eller overordentlige Jndkomster, herefter til dette Brug skal hen legges, ville Vi, at enhver Skole, eftersom den har Evne til, skal dertil anvende aarlig en liden Summa, og skal de Bøger, som saaledes kiøbes, være deels Skole=Bøger, fornemmelig Autores Classici, deels og andre som kan tiene til Studeringers Forfremmelse; J hvilken Henseende Rector aarlig har at indsende en Fortegnelse over, hvad for Bøger som i saa Maade skulde kiøbes, til biskopen, paa det han derefter kan udvælge dem, som han maatte finde meest fornødne og nyttige for Skolen, hvorefter Rectoren maa kiøbe samme til Skolens Rytte. 43. Denne Bog=Samling skal særdeles være til Brug, for Skolens Lærere og dens Discipler, hvilke sidste efter Rector Raad og Anviisning have at betiene sig af een og anden Bog, som han maatte finde at være tienlig for dem; Dog skal der gives Beviis af Lærerne for hver en Bog, som saaledes til dem bliver udlaant, med Forpligtelse, at den inden en vis Tid i alle Maader uskad skal vorde leveret tilbage, ligesom og Rectoren skal have Opsyn med den eller de Discipler, der faae en Bog til Laan, at de tilbørligen, omgaaes dermed, og Bogen til rette Tid igien bliver bragt til sit Sted. 44. Ved Tidens Længde og naar Bog=Samlingen, enten ved det aarlige Jndkiøb for ovenmeldte Penge, eller ved een og anden Donation, saaledes tiltager, at der kunde forefindes Bøger i allehaande Videnskaber, maa det være andre uden for Skolen, saavel af Geistlig som Verdslig Stand, uformeent at betiene sig af een og anden Bog, naar han ikkun giver tilstrekkelig Forsikring, at den til en bestemt Tid uskad skal tilbageleveres. 45. Skolens Forstandere skulde være pligtige til af Skolens Midler at lade indrette Skabe eller Værelser i Skolen med Laas og Lukkelse for, hvor disse Bøger sikkert kunde gjemmes, saa og strax føie Anstalt, at de Penge til Rectoren blive leverede, hvilke han aarlig efter biskopens Approbation for de indkiøbte Bøger har at betale. 46. Rectoren skal have Opsyn over denne Bog=Samling og Nøgel til samme, saa skal han og paa Skolens Bekostning indrette en Bog, og der rigtig indføre de Bøger, som blive kjøbte eller givne, hvilken Bog, naar det forlanges, skal biskopen foreviises; Ligeledes skal han i det aarlig afleggende Regnskab anføre, hvad for Bøger, og for hvilken Priis de ere kiøbte, saaog enten selv eller ved en Discipel, som han dertil kan finde beqvem, flittig eftersee, at Bøgerne ei ved Fugtighed, Møl eller andet komme til Skade, samt at de udlaante i rette Tid blive bragte tilbage. 47. Naar en Rector enten ved Døden afgaaer, eller bliver forflytted, da skal af Skolens Jnspecteurer nøie eftersees og med Catalogo confereres, om og alle Bøger, som Registeret findes anført, virkelig ere tilstæde, og hvis da nogen Bog bliver savnet, skal den afgaaende Rector eller hans Arvinger svare til det manglende. 48. Rectores have ikke allene at paaminde Disciplerne ved deres Bortgang fra Skolen, men endog siden, naar nogen af dem kommer til Embede eller Velstand, at erindre dem om, at betænke den Skole hvorfra de ere dimitterede, med en Bog til sammes Bibliothek, hvori Giveren kunde tegne sit Navn. 49. Jngen bør i Almindelighed i Skolen antages til Discipel, som er af den ringeste Stand, med mindre det forud bevises og ved Undersøgelse af Rector erfares, at Barnet har et opvakt Hoved og skikkelige Sæder, ei heller maa han der forblive, med mindre han befindes i 2de paafølgende Aar at vare til samme Formodning. 50. Naar meere formuende Folkes Børn have siddet et par Aar i Skolen, og det da af Rector, saavelsom vedkommende Lærere, paa den herefter befalede Maade, befindes, at de intet Hoved eller Lyst have til Studeringer, skal Forældrene eller Værgerne advares at tage dem derfra, og ifald de ikke vilde, maa det dem af biskopen paalegges; thi i Almindelighed maa der agtes paa, at Børnene kunde noget saa nær naae det foresatte Maal i den foreskrevne Tid, dog maa derved tillige legges Mærke til, om derimellem findes saadanne Hoveder, som vel maatte være noget langsomme, men ved den daglige Omgang erfares, at have derhos et got Judicium og giøre sig Flid og Umage. Paa anden Maade tillades det ingen Børn at forblive længere i Skolen, men de skal derfra, dog efter saadan Omgang, som herefter i Almindelighed i Henseende til IngeniorumPrøve ved den aarlige Exammen i Skolerne er anordnet, af viises og anføres til andre Ting at lære, eller i Tiden at tiene ved. 51. Rector skal holde nøiagtig Protocol over alle Skolens Discipler, og derudi ved enhvers Navn antegne, ikke allene, naar han er fød, af hvad Forældre, hans Antagelsee Datum i Skolen, hvad Fremgang han da havde gjort, og hvad Classe og Sted i samme ham blev anviist, men end- og siden, hvorledes han ved den aarlige Exammen og Ingeniorum Prøve befindes og forflyttes i Skolen, og, hvad og naar noget af Skolens Stipendiis og Beneficiis er ham tilstaaet eller videre tillagt, hvad deraf er oppebaaret, eller henlagt til Nytte for ham i fremtiden, med hvad videre deri Henseende til en eller anden Discipel i Særdeleshed kan være at mærke, og endelig, naar han forsendes til Academiet, eller, om han forinden forlader eller kommer fra Skolen, da af hvad Aarsag, paa hvad Maade, samt om og hvad Testimonium vitte ham er givet; hvilken Protocol biskoperne engang hvert Aar, eller saa ofterde besøge Skolerne, skal lade sig forevise og derudi tegne, at den er dem foreviist, ligesom den og skal saavel ved den aarlige Examen i Skolen, som naar der handles om Stipenders og Beneficiers Uddeeling, være til Efterretning. 52. Skolegangen skal herefter, som hidindtil, begyndes hver Dag i alle Lectier under den dybeste Ærbødighed med Bøn og Lov=Sang, og derefter læses et Capitel i den Hellige Skrift paa Dansk. 53. Der skal alle Dage læses for Disciplerne om Sommeren 4 Timer Formiddag og 3 Timer Eftermiddag, og om Vinteren 3 Timer Formiddag og 3 Timer Eftermiddag, og det offentligen i Skolen under Rectors eller ConRectors Tilsyn; Og maa ingen af Lærerne i disse offentlige Skoletimmer tage sine Disciple paa Kammeret, undtagen i de Skoler, hvor ingen Varme kan være; thi der kan det vel tillades i de allerkoldeste Vinter=Maaneder, men kan der være Varme paa Skolen, da skal Læsningen altid skee i Skolen, uden Læreren maatte være saa svag, at han ei kan gaae ud; Derimod hvis en Lærer, foruden de offentlige Skoletimmer, vil derimellem undervise sine Disciple privatim staaer det ham frit for, at giøre saadant paa sit Kammer. 54. Som det er en afgjort Sag, at Disciple, ved at have enten alt for ofte, eller alt for længe Forlov, ikkun vænnes til Lediggang, saa, ligesom de aldeles ikke ved noget dem uvedkommende Arbeide eller Forretninger for nogen, i hvo det være maatte, maa hindres eller sinkes fra deres Studeringer, meget mindre ved deres Lærere fravendes til nogen anden deres efter denne Skole=Forordning fastsatte Bestemmelse uvedkommende Handling, ville Vi og Allernaadigst, at Disciplerne, i hvad Skole det end er, og i hvordan det end tilforn har været brugeligt, ei maa herefter holde Ferias, uden een Uge for Juul, indtil Dagen efter Hellig 3 Konger, Dimmel=Ugen indtil Dagen efter Paaske=Festen, 2de Dage for Pindse=Festeen, indtil Dagen efter den, 14 Dag i Augusti Maaned, de paa visse Steder aarlig holdende og i Almanakken antegnede Markeds Dage, naar det ikke er over 2 Dage, ligesom og 2 Dage efter den aarlige Exammen i Skolen, samt hver Løverdag Eftermiddag; Videre Ferias eller Forlov skal og maa ingen Rector eller Lærer tilstæde, og handler nogen af dem herimod, da ansees han, hvad enten det er Rector, eller een af de andre Lærre re, derfor paa samme Maade, som her foran i den 10 Art. er anordet om dem, der uden Tilladelse reise fra Skolen. 55. J Skolerne skal Catechismus og Theologien dagligen lære, og desuden engang ugentlig, nemlig Onsdag Eftermiddag, catechiseres af enhver Lærer for sine Disciple. 56. Cantores skulde flitteligen undervise de Unge i Vocal=Musiqven og dertil udsøge de beste Stemmer, hvilke de med Fliid skulde stræbe at bringe til en god Fuldkommenhed, paa det der altid kan haves Forraad paa saadanne, som kunde forestaae Musqven i Kirken. 57. Om Søn= og Hellig Dage saavelsom Fredagen skulde Lærerne og Disciplerne samles i Skolen, naar det ringer første Gang, eller saa betimelig, som efter Veyens Længde fra Skolen til Kirken behøves, for der at holde Bøn, læse et Capitel af Biblen, og siden følges af til Kirken, Disciplerne Par og Par, sædeligen og i god Orden, hver Hører efter sin Classe, og Rector med Conrector til sidst, og have siden hver nøie Opsigt med sine Disciple, at de med sømmelig Ærbarhed og Andagt høre Prædiken; hvor og naar ellers visse Lectier besørge Sangen i een eller anden Kirke, skulde og deres Lærere være forbunden at følge med; Under Prædiken have Lærerne nøye at give Agt paa, med hvad Andagt Disciplerne høre Guds Ord, om nogle af dem imidlertid stiime eller gaae ud paa Kirkegaarden at lege, eller og bruger uanstændig Adfærd i Kirken. Skeer sligt, da skal Disciplerne derfor offentlig og med Eftertyk straffes i Skolen. 58. Paa samme Maade skal de og gaae ud af Kirken i god Orden lige hen til Skoelen, og enhver Lærer der examinere sine Disciple af Prædiken, hvorudi Rector og ConRector, saavidt den øverste Lectie angaaer kan alternere med hinanden Formiddag og Eftermiddag, og, inden Skolen skilles af, sluttes saa med et Vers af en Palme. 59. Naar og saa ofte Skolens Disciple, der have været til Confirmation, agte sig til Herrens Bord og tillige med deres Lærere deelagtiggiøres i dette Salligheds Maaltid, da skal dem af Lærerne nogle Dage forud og nogle Dage efter forklares hver Dag i Skolen, hvad Beredelse der forud udkræves, naar de vente at nyde deres Frelseres Legeme og Blod, samt hvad Taksigelse de ere Gud skyldige, efterat de have annammet det, og hvorledes de af dem til den allerhøieste Gud gjorte Løfter ligge paa dem. 60. Der skal i alle Skoler herefter eengang om Aaret paa en vis fastsadt Tid, som biskopen efter hvert Steds Beliggenhed haver nærmere at bestemme, alt saaledes som han finder det beqvemmeligst, og uden derved at hindre Candidati i deres Reise her til Universitetet, holdes offentlig Examen, som verelviis ved det forhen befalede Programma af Rectore og Conrectore forud bekiendtgiøres, og hvor i Særdeleshed Stiftamtmanden og biskopen, saavidt de kunde, have at være tilstæde, samt ellers enhver, der vil, kan møde til og anhøre, hvor da enhver Discipel offentlig af Rectore, men i Mester=Lectien baade af Rectore og Con=Rectore for hans Andeel, tilspørges og prøves i alle de Ting, som de ere underviiste udi, hvilken Exammen skal gaae alle Lectier eller Classer igiennem, og altsaa vedvare saa mange Dage, som efter Classernes og Disciplernes Mængde kan behøves, for at erfare, hvad hver Discipel har lært, men dog tillige, indrettes saaledes, at dermed ikke i det høieste gaaer over 14ten Dage bort. Og naar saaledes Exammen er til Ende, giøre alle Disciplerne i heele Skolen paa een Dag en Prøve=Stiil, efter som biskopen eller Rector, naar og hvor hiin ikke selv kan være tilstæde, dem i hver Classe foresetter, hvilken Stiil siden efter ved Ingeniorum Prøvelse skal tages med i Betragtning, og til den Ende bliver i Stille=Bogen uretted, saaledes som i den 34 Art. Lit. L. her foran er anordnet. 61. J Almindelighed paaligger det Rectores selv nøye at agte paa alle i Skolen værende Disciplers Forfremmelse i deres Studeringer, og, om nogen Brøst findes, da undersøge, Aarsagen dertil, men ved de offentlige Examina ville Vi, at der i Særdeleshed skal holdes en besynderlig Prøve over Disciplernes Ingenia. Til hvilken Ende Rector, Con=Rector og Hørerne, Dagen efterat Exammen er sluttet og Prøve Stillen er gjort, skulde træde sammen, da enhver Classes Lærere paa sin Samvittighed anmelder det Haab han giør sig om enhver af sine Disciple, og Rector tillige med Lærre ren derefter bestemmer Discipelens sande Character, efter den aflagde Prøve, ved hans Navn i Protocollen; Men skulde der vare Spørsmaal, om et Barn maa forblive i Skolen eller skal afvises, da haver Rector tilligemed Discipelens da værende Lærer, paa deres Samvittighed at give biskopen, deres Tanker derom, enhver for sig, skriftlig og under Forseigling tilkiende, hvorefter biskopen deciderer, hvad enten han endnu maa blive et Aar i Skolen, eller bør afvises. 62. Hvor Skolernes Jndkomster nogenledes kan taale det, maa den eller de Hørere, som frem for andre udmærke sig med Fliid og Arbeide paa deres underhavende Disciplers Underviisning og Fremgang, og hvis Forhold ellers er got, nyde et lidet Præmium af Skole=Cassen paa 10 a 20 Rdlr.; Ligeledes maa de Disciple, som frem for andre have været flittige, og viist merkelig Forbedring i deres Studeringer, af hvad Classe de end ere, til videre Opmuntring og Lyst til at stræbe, gives nogle smaa Præmier, som skal bestaae i nyttige smukt indbundne Bøger til forskiellig Priis, med indtrykt Paaskrift: Flittigheds Belønning; Begge, Slags skal, med beskopens Forevidende og Approbation, efter den aarlige Exammen offentlig i Skolen af Rector uddeeles til Vedkommende, og Disciplernes Præmie skal tillige antegnes i Protocollen og nævnes i deres Testimoniofra Skolen, og paaskiønnes ved Academiet. 63. Rectores maa aldrig forflytte nogen Discipel fra cen Classe til en anden, med mindre han haver lært saa meget, at han kan forsvare den, hvori han settes, efter som Mete nu paa hvert Sted, efter Classernes Forskiellighed, inddeeles og Aarene avancere; Meget mindre maa nogen i Mester=Lectie antages, som man ei kan være forvisset om, at han kan opnaae det af Os foresatte Maal til Academiet noget saa nær i den foreskrevne Tid. Dog maa vel, efter Omstændighederne, udi een eller anden Classe tilstaaes 1 a 2 Løbe=Aar i det Høyeste, naar uden videre derefter i de følgende Aar alt det befalede læres. 64. Findes nogen Discipel forsømmelig i at søge Kirken eller Skolen, eller antreffes i een eller anden Udyd eller Forseelse, der dog ey er saa grov, at han uden Advarsel bør forvises Skolen, da skal han efter Omstændighederne revses, degraderes, eller miste endeel af Beneficiis, og hvad ham i saa Maade fragaaer, antegnes af Rector og henfalder til Skole=Bibliotheqvet. 65. Men skulde nogen Discipel være hengiven til Drik, Dobbel, Slagsmaal, Banden, Lyven, Guds Ords Foragt, Guds Tienestes Forsømmelse eller andre skammelige Laster, og ei efter een og anden Advarsel og Straf saavel paa Kroppen som paa Beneficia, retter og bedrer sig, skal han af Rector med biskopens Samtykke, uden al Naade forvises Skolen, da saadanne ikkun forarge andre unge Mennesker, og neppe selv kan ventes at vorde anderledes: Til hvilken Ende Lærerne have nøie herpaa at agte, og ei tilstæde Ungdommen Kort=Spil, Tærning eller slig Leeg, som ei tiener til Motion, enten hiemme eller andensteds. 66. Hvis nogen af Byens Jndvaanere befindes enten at forføre nogen Skole=Discipel til liderligt Levnet, eller og hæle og dølge med dem i nogen Last, da skal saadan een, naar det beviisligt giøres, straffes af Øvrigheden, uden alForskaansel, første Gang paa en anseelig Penge Mulct efter sin Formue, til Skolens Bibliotheqve, eller, i Mangel af Formue, paa Kroppen og med Fængsel. Skeer det oftere, da bør saadan Ungdommens Forførere for sin Ugndelighed forvises Byen. Saa maa og ingen, som holder Vertshuus eller Kroe, nogensinde tillade Disciplene at sidde i deres Huuse for at drikke, eller der at forsamle sig, meget mindre at have noget slags Spil, af hvad Navn nævnes kan, i deres Huus, alt under Straf for Verten hver Gang paa 1 Rdlr., som skal henfalde til Skole=Bibliotheqvet, og Magistraten, naar det angives, skal være pligtig at exeqvere. 67. Lader nogen Dscipel, uden sine Forældres, Formynderes eller Læreres Vidende, udi sine umyndige Aar sig til Krigs=Standen antage, eller ved andre dertil forlokke, da skal saadan Hverving igien paa de Vedkommendes Ansøgning strax gaae tilbage og være saasom ugjort, uden al Vederlag til den Hvervende. 68. J Almindelighed maa ingen Rector negte eller forholde nogen Discipel hans Dimission fra Skolen og saadan Testimonium vitæ, som han har fortient, naar hans Forældre eller Værger det forlange; handler nogen Rector herimod, og det af biskopen befindes, at være skeet uden billig Aarsag og af Fortræd, bøde han derfor 10 Rdlr. til Skolens Bibliotheqv; men naar nogen Discipel for Liderlighed, Skarnagtighed, eller andet usømmeligt er forviist en Skole, maa han ikke antages i en anden, endskiønt den kunde være i et andet Stift; Til hvilken Ende enhver Rector, saa ofte nogen Discipel fra Skolen bortvises, ikke allene skal meddeele ham Vidnesbyrd, som desuden indføres i Skole=Protocollen, om hans Forhold, og derudi udtrykkeligen melde Aarsagen til hans Udgang af Skolen, enten det er for Ubeqvemhed til at studere, eller og det er for et syndig og skammelig Levnet, men endog skriftligen, med biskoppens hosføiede Samtykke, indberette til Rector ved Vores Kongelige Universitet i Kiøbenhavn, hver Gang nogen, især for et ugudelig og liderlig Levnet, forvises den ham anbetroede Skole, paa det og saadan een siden skulde give sig under privat Jnformation, og derfra søge at vinde Sted iblandt Studentere, han da kan blive afviist, som aldeles uværdig til at indlemmes ved Universitetet.