Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-02
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Den udenlandske Post bringer os denne Gang Efterretninger nok om Krig, Opstand og Blodsudgydelser; deels om hvad der er skeet og deels om hvad der er i Forventning. J Følge Breve fra Jamaica skal den bekiendte General Bolivar, som havde paa Domingo i Pethions Distrikt udrustet en ny Expedition, være landet Nord for Cumana med 21 Skibe, 1800 Mand og 10000 Vaaben; han skal have sat sig i Forbindelse med Jnsurgenterne og vil marschere løs paa Carracas; det heder, at de kongelige Tropper har trukket sig tilbage til Fæstningen Porto Cavello. – Man har Efterretninger fra Buenos Ayres fra 21 Febr.; der har været en Gjæring i denne Fristat, da Observations-Juntaen, som er sat til at vaage over Regieringens Forhold, vilde omstøde den nærværende Bestyrelse og afsætte Directøren General Rondeau, og Vicedirectøren Oberste Alvaret; men Krigsmagten og den største Deel af Jndvaanerne holdte med disse, Juntaen blev opløst og Regieringens Magt, blev udvidet. vist et Hovedskridt til denne Republiks Befæstelse.) General Rondeau, ligger til Feldts med den pervanske kongelige Armee under General Pezuela, han har concentreret sin Magt ved Salta, og slaget et Corps af Pezuelas Armee, som der vilde angribe ham, (at han har maattet trække sig saa langt Syd paa, viser forresten, at den spanske Hoftidendes Beretning om Pezuelas Seier over hans Armee, er sandfærdig.) Fra Hovedstaden i Peru, Lima, har man, ved det hiemkomne russiske Skib Suvarof, Efterretninger, som gaae til 22 Februar, det fortæller, at Havnen der, var, fra den 21 til den 28 Januar, blokeret af 3 bevæbnede Skibe af Admiral Browns Eskadre fra Buenos Ayres, som ligefor Havnen havde kapret 6 Skibe; Eskadren var især bemandet med engelske og americanske Matroser; under Brown commanderede en Franskmand ved Navn Bouchart. – Saaledes seer det ud i Sydamerica; Vestindien er Skrækken faret i alle Colonisters Hierter ved Efterretningen om Neger=Oprøret paa Barbados, overalt treffes de største Forsigtigheds Anstalter og Garnisonerne holdes mobile; dette er saameget meere nødvendigt, som man har opdaget, at Negerne paa Barbados har staaet i Correspondence med Slaverne paa andre Øer, og at Neger kongen Christoph paa Domingo, just paa samme Tid har sendt en Flotille i Søen med Tropper Ombord, og som man har seet ved St. Croix. Desuagtet har det engelske Parlament antaget Hr. Wilbeforces Begiæring om Meddelelsen af de Documenter, hvorpaa Slavernes Jndregistrering i de vestindiske Colonier kan bygges, og den engelske Regiering vedbliver af al Magt, at modsætte sig Negerhandelen. Den engelske Krigsluppe Ferret, som vilde seile hiem til England fra St. Helena, traf under Linien paa et Skib, som seilede under spansk Flag og havde Slaver ombord, det kom til en Træfning imellem begge Skibe, som varede i 4 Timer, og hvorved Ferret havde 5 Døde og Saarede, men det spanske Skib maatte tilsidst stryge Seil og blev opbragt til Sierra Leona. - Barbareskerne giøre sig saa gale, som de vel kunne, vel skal de engelske Skibe, som vare anholdte i Oran i det Algierske, være frigivne, men i Staden Bona har Pøbelen, som er meget utilfreds overden Fred, som Admiral Exmouth har sluttet med Deyen, overfaldet de europæiske Baade, som vare beskieftigede med at siske Coraller paa Kysterne, udplyndret 100 af dem og myrdet henimod 200 Menneskeer; efter andre Efterretninger skal Uordenerne ogsaa have fundet Sted i Staden selv, hvor 7000 Soldater og Matroser vare gaaede i Land forat bivaane Gudstienesten, da det just var Christi Himmelfartsdag. Samme Misfornøielse over Freden med Lord Ermouth skal ogsaa finde Sted i Tunis, Beyens Søn skal have myrdet sin Fader, og denne har udrustet alle tuniske Skibe og sendt dem ud paa Havet med Ordre til at opkapre alle de Skibe, de kunne faae fat paa. – J Kirkestaten skal Røverhaandværket nu være bragt til den Fuldkommenhed, at Røverne endog føre Kanoner med sig, saaat en østerigsk Bataillon er marscheret ud imod dem. - Det er maaskee at haabe at det kan blive en velgiørende Frugt af den hellige Alliance, som nu ogsaa Kongen af Sverrig og Kongen Nederlandene har tiltraadt, paa den russiske Keisers Anmodning, at der i det mindste kan blive foretaget alvorlige Forholdsregler mod de africanske Sørøvere. Den russiske Keiser har imidlertid fuldendet et christeligt Værk, som vil giøre hans Navn agtet og elsket og hans Minde uforglemmeligt paa Jorden, da han har ved en Ukas af 23 Mai d. A. ophævet Bøndernes Livegenskab i Estland, i hvilken Provinds de vare sande Slaver, Provindsens General=Gouverneur, Arveprindsen August af Holsteen Oldenborg, har efter Keiserens Ønske drevet det store Foretagende; med Viisdom løsnes den underknedes, og derved fordærvede Bondes Baand langsomt og ef haanden og dens fuldkomne Frihed erholdes først efter 14 Aars Forløb, (saaledes seirer dog hist og her Menneskelighedens store Sag. Hver danske Mand, som daglig seer for sine Øine den gienvundne Bondefriheds velgiørende Følger, kan ikke andet end velsigne en saadan Begivenhed.) – Det engelske Folk hædrer sin Friheds store Forsvarers, Taleren Fores, Minde, ved at oprette hans Statue af Bronze paa Blomsbory=Pladsen i London. At Journalen, den gule Dverg, som udgives i Brüssel og skrives af Bonapartister, faaer et sort Omslag Dagen den 18 Junii, da Boungparte tabte det store Slag i Fior, er begribeligt; men besynderligt er det, at man ikke i London har celebreret Seierdagen ved Waterloo medens man celebre rer den i mange engelske mindre Stæder og overalt i Tydskland dog ikke i Østerrige, Prinds Regenten har endog ladet sig bringe Napoleons Statue fra Frankerige. Napoleon skal nu ogsaa behandles paa en friere Maade; den nye Gouverneur Sir Hudson Lowe er kommet til St. Helena, og bragt ham Tilladelse til at bereise heele Øen paa Batterierne nær, det var blevet hans Følge tilladt at forlade ham og St. Helena, men ingen vilde betiene sig deraf, han modtog Sir Lowe og hans Følge med megen Høflighed. Den 17 Juni fandt Hertugen af Berrys Formæling Sted i Paris. med den største Pragt og Høitidelighed, om Aftenen var hele Staden illumineret.