Berlingske Tidende, 1836-09-03
En Correspondent i "Journal des Debats" betegner de sidste Begivenheder i Madrid som Resultatet af nogle Jntriganters Planer, fuldførte af en bestukket, og beruset Soldateske. Den skildrer Synet af Madrid, som yderst sørgeligt, forhaaner Nationalgarden, som alene havde havt Mod til at myrde den værgeløse Quesada, beskylder det nye Ministerium for, ikke alvorligt at have villet afværge dette Mord, og paastaaer, at Regentindens Jndtog kun havde bevæget meget faa Jndivider til at forlade deres Huse og vove sig ud paa Gaden. – J aldeles modsat Aand vide Madrider-Journalerne ikke noksom at rose Nationalgardisternes Mod og deres Maadehold efter den tilkæmpede Sejr. Det er imidlertid ikke klart, hvor Madrids Nationalgarde egentlig har udført deres Heltegierninger; det synes meget mere troligt, at Quesada havde beholdt Overhaand, hvis ikke Begivenhederne i San Jldefonso, saavelsom Udnævnelsen af nye Ministre og en anden General-Capitain havde sat ham ud af Virksomhed. – Journalen "Eco" bemærker med Hensyn til Quesadas Død: "Skjøndt vi ere langt fra at billige denne Begivenhed, maae vi dog tilstaae, at den ikke er kommet os uventet. Quesada havde paadraget sig hiin Straf derved, at han traadte et frit Folks Rettigheder under Fødder. Om Hr. Jsturiz's og hans Collegers Skjæbne. veed man endnu ikke noget Bestemt. Nogle Rygter, om, at ogsaa de skulde være massacrerede, synes i det mindste for overilede. Castellana" af 16de f.M. mener, at den første Forholdsregel, det nye Ministerium maa gribe til, bør bestaae i de forrige Ministres Fængsling. Saavel Nationens Jnteresse som hine Ministres egen Ære byde, at de enten rense sig fra de svære, mod dem reiste Beskyldninger, eller lide den tilbørlige Straf. Madrider-Pressen har hvilket man ogsaa kunde vente – eenstemmig sluttet sig til Constitutionen af 1812. De Blade, der hidtil redigeredes i Ministeriet Jsturiz's Aand, saasom Revista og Espannol", ere gaaede over til andre Redacteurer. De stemme alle overeens i at de nylig valgte Procuradorer ikke kunne ansees beføiede til at sørge for Spaniens Constituering ved at modificere eller aldeles bifalde Constitutionen af 1812. Og det af den dobbelte Grund, at de ere blevne valgte til, i Forening med de ved Constitutionens Antagelse afskaffede Proceres at danne Legislaturen, samt at ministerielle Jntriger have spillet en stor Rolle ved deres Valg. Et af de vigtigste Spørgsmaal, som den forestaaende constituerende National-Forsamling vil faae at afgjøre, er det, om Proceres-Kamret, i Overeenstemmelse med Constitutionen af 1812, aldeles skal forsvinde, synes i den offentlige Mening endnu ikke ganske afgjort til Skade for Proceres, skjøndt ikke alene Exemplet af deres egneProceres, men ogsaa af de engelske og franske Pairs kamre noksom maatte have overtydet Spanierne om det Fortrinlige ved hiin Bestemmelse i Constitutionen af 1812, der nemlig indfører Systemet af et enkelt Kammer, ligesom det da ogsaa er uforeneligt med Begrebet om Folke-Souverainitet – naar samme nu engang skal udføres, og conseqvent udføres – at en Deel af den lovgivende Magt overdrages saadanne Jndivider, hvis Udnævnelse ikke hidrører fra Folket. Et ligesaa vigtigt som ligesaa nærliggende Spørgsmaal, det Spørgsmaal, om Marie Christine skal vedblive at være Regentinde, berøres endnu ikke af de spanske Blade, og synes derfor foreløbigt at kunne antages som afgjort til Bedste for hende. Svejz.