JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Til dette Øiemed har man længe paatænkt at oprette en fuldstændig Forsørgelses- og Arbeidsanstalt for et Antal af 80 Fattige; men om Valget af Stedet, paa hvilket Anstalten skulde institueres, ere opstaaede forskjellige Meninger. Fattigcommissionen har foreslaaet at indkjøbe Korsbrødregaard, som har solide Bygninger, og synes meget beqvem til en saadan Jndretning. Gaarden med nogle tilliggende Jorder og have kan erholdes for den Summa 2500 Rd. H. C., og den fornødne Jndretning vil formeentlig medtage et Beløb af henved 900 Rd. - Andre af Byens Jndvaanere staae i den Tanke, at de, saavel dertil som til den aarlige Vedligeholdelse medgaaende Omkostninger, vilde blive altfor betydelige, og at en ny Bygning kan opføres for en mindre Sum. Denne Bygning har man foreslaaet at opføre enten paa den saakaldte Teglgaards Mark, eller paa den saakaldte St. Peders Kirkegaard. Herimod erindres, at Bygninger, opførte paa disse Steder, ville være udsatte for Vandflod. - Et mindre Parti har den Formening, at man helst maa give de sydligste Fag af Almisseboderne en forandret Jndretning for et Antal af 40 Personer, af hvilke alle kunne, men ikke alle ville, arbeide. De Gamle og Svage, som kun kunne yde Fattigvæsenet liden Erstatning, skulde da beholde den dem hidtil forundte Understøttelse, der i al Fald er mindre kostbar, end naar de skulle have fuldstændig Forsørgelse. Jmod dette Forslag indvendes, at haven til Almisse boderne er for liden, og at Gaardspladsen vilde blive for indskrænket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Under saa forskjellige Anskuelser synes det hensigtsmæssigt, at der, for at et endeligt Resultat kan tilveiebringes, holdes en Raadstuforsamling, hvortil samtlige Vedkommende indbydes at give Møde. At Fattigvæsenets Udgifter ville, isærdeleshed i de tvende første Tilfælde, forøges, idet mindste for første Aar, bør ikke fordølges; men de, som skulle bære Byrden, formenes at burde være stemmeberettigede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Idet Hovedstadens Communalbestyrelse har besluttet en passende Offentliggjørelse af sine Forhandlinger, er den foregaaet Landets andre Byer med et Exempel, som disse ufeilbarlig have Krav paa at see efterlignet. Det maa formeentlig endog antages, at Deeltagelse (Jnteresse) for Communens Anliggender er udbredt iblandt et forholdsviis større Antal Jndvaanere i et liden end i en stor By, og da Meddelelser og Bestyrelsens Virken, som, istedetfor at udgaae fra Bestyrelsen. til Alle, kun komme til enkelte Personer fra nogle indviede, altid i den videre Udbredelse tabe i Paalidelighed og ofte forvanskes, saa behøver Bestyrelsen allerede en passende Offentlighed, for at den ikke skal komme til at staae i urigtige Lys for Jndvaanerne. Men en passende Offentlighed vil ogsaa være Bestyrelsen selv saavelsom Communen til væsentlig Nytte, fordi saadan Offentlighed, under de sædvanlige menneskelige Vilkaar, er et gode Middel til at holde den Grundsætning: Du maa handle, som du kan forsvare, opret under de Anlægelser, som Selskjærlighed, Egennytte, Magelighed og deslige Charactersvagheder idelig udsætte den for.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Det Ønske, at Communalbestyrelsen i Ribe snart maa benytte den Leilighed, som den her udkommende Stiftsavis giver den, til at efterfølge Exemplet, turde derfor vist ikke være upassende, og ihvorvel det kunde ansees overflødigt, vil man dog tillade sig at understøtte Ønsket, ved at anføre nogle Tilfælde, hvori en directe Meddelelse mellem Communalbestyrelsen og Jndvaanerne har været savnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Det er saaledes et almindeligt Sagn, at Communalbestyrelsen, i Anledning af Thronskiftet, har indgivet en Adresse i sit eget og Jndvaanernes Navn til Majestæten. Hvad der ved en saa særegen Leilighed er udtalt paa Jndvaanernes Vegne uden bemyndigelse, skulde de formeentlig ikke have nødigt, af Omveie at søge Oplysning om, men det burde del endog forud været dem meddeelt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Det fortælles ligeledes almindeligt, at der arbeides paa Oprettelsen af en Tvangsarbeidsanstalt under Fattigvæsenet, og at der endnu kun mangler Beslutning om Arbeidshusets Plads. Med et Foretagende af denne Art vil det dog ikke være Bestyrelsen muligt, at gjøre Byen en behagelig Overraskelse, naar det er fix og færdigt, og det er derhos af en saa indgribende Vigtighed, at paalidelige Meddelelser og Resultaterne af de enkelte forberedende Forhandlinger, nok vilde have fundet Deeltagelse og været modtagne med Erkjendtlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Det har endelig i flere Aar været omtalt, som noget Ønskeligt, at Sprøitehuset burde flyttes, fordi det deelte Byens Torv og hindrede en fri Beskuelse af dens mærkværdige Domkirke. Man har siden fortalt, at Communalbestyrelsen havde erklæret sig villig til at udrede Bekostningerne paa Forandringen, imod at Qvægmarkederne, som i nogle Aar havde staaer udenfor Byen, igjen skulde afholdes paa Torvet; og nu siger man, at Communalbestyrelsen har besluttet at ligne Udgiften paa samtlige Jndvaanere, navnlig af priisværdig Omhu for, at Embedsklassen ikke skal blive fri for at bære sin Deel deraf. Denne sidste Historie viser især, hvormeget Bestyrelsen maa ønske, selv at referere Forhandlingerne i Byens Anliggender, thi det kan dog ikke være den ligeyldigt, om den faaer Udseende af at anmasse sig den Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Ret, at udskrive Skatter af Byen. Brand- og Sprøitehuset kan nemlig som saadant ikke have nogen bedre Plads, end det nu har, og som en nødvendig Brand foranstaltning kan dets Henlæggelse, fra en fri og eenlig Beliggenhed paa Torvet, imellem javel umiddelbart op til private Bygninger, derfor ikke ansees, er i det Mindste aldrig anseet saaledes i den almindelige Mening. Men kan den Hensigt, at udvide Torvet og gjøre Domkirken bedre beskuelig, ikke opnaaes ved andre Midler end en ny Skat paa Byen, for hør man dog holde sig overbeviist om, at Bestyrelsen ligesaalidt vilde, som den kunde, anvende dette Middel, især paa en Tid, da det ene af Byens Sogne har saa megen Grund til at frygte, at en betydelig Paaligning til Kirkereparation er forhaanden. Ribe, d. 4. Febr. 1840.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Charade. Med en Fod af disse Stropher maaler Du det første af Charadens Led. Sku tilbage: ei dets Aasyn straaler, Skjult, som Solens, nu bag dunkle Bred; Fremad vend Dit Blik: i Morgenrøde, Kommer det vort Savn og Haab imøde. Ei saa stor er Resten af min Gaade, Kun poetisk er dens Herskerliv, Phantasien om dens Lokker vaade Fletter blot et Diadem af Siv Naar til Et Du begge Deele sanker, Tolker Dig min Sphing det Heles Tanker; Gamle Strøm, til Dig mit Liv er bundet, Og dog ønsker jeg, Du meer ei randt, Hvis, naar først Dit Væld var heelt udrundet, Kilden til Uenighed forsvandt
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Blandt de Gjæve, som af cimbrisk Moder Lærte stamme: Fædreland og Broder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Licitations-Placat. Tirsdagen den 18de Februar førstk., Formiddag Kl. 11, bliver en ny Mudderprams Forfærdigelse til Brug ved Opmudringen af Varde Age stillet til offentlig Licitation efter Conditioner, Tegning og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Ved samme Leilighed forsøges bortliciteret Oprykningen. af endeel Pæle, som staae i Aaløbet, hvor den nu nedlagte Laxegaard har været. Licitationen afholdes paa Byens Raadstue. - Thi indbydes Lysthavende. Varde Byfogedcontoir den 3 Februar 1840. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Mit i denne Byes Slotsgade, nær ved Schackenborgs Have beliggende, der vedligeholdte Huus, med have og godt Vand i Gaarden og hvoraf de aarlige Skatter beløbe sig til 5 Rbd. 12 s., er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes endnu for Mikkelsdag dette Aar. Man henvende sig til Undertegnede. Møgeltønder d. 6. Jan. 1840. D. Ries. (Med dette No. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 12. Fredagen den 7de Februar 1840. Fredagen den 7de Tohrer 187. Ribe. Angaaende Daareanstalten ved det her i Byen værende Hospital, en i sin nuværende Tilstand for Samfundet saare nyttig Jndretning, seer Redaktøren sig ved velvillig Meddelelse istand til at give følgende Underretning:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
J Aaret 1835 fandt Stiftsdirektionen, at den med det herværende Hospital forbundne Daareanstalt ikke svarede til de Fordringer, man med Føie kunde gjøre til en saadan Jndretning, naar den ikke skulde betragtes som et blot Opbevaringsted for vore ulykkelige Medmennesker, de Gale, hvor de, iførte Tvangstrøier, og sluttede i Lænker, vare sikkrede for at tilføie sig selv og deres Omgivelser Skade, og den indgik derfor med udmærket Velvillie paa de Forslag, der gjordes af Justitsraad Stiftsphysikus Randrup, som ogsaa tilbød at overtage Lægeopsynet, for, saavidt muligt, at gjøre Stiftelsen til en Helbredelsesanstalt, hvortil især et mere passende Lokale, en dermed forbunden Badeindretning, og en Patienterne indrømmet større Frihed, syntes at være høist nødvendig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Efterat Stiftsdirektionen for at tilveiebringe disse Forandringer havde forresponderet med det kongelige danske Kancelli, og dette dertil havde givet sit bifald, bleve de Afsindige i Kolding Hospital, hvor man havde paatænkt at opføre en ny Daareindretning, bragte her til Byen, og Lokalet her udvidet saaledes, uden dog at berøve de egentlige Hospitalslemmer nogen Plads, at man fik Leilighed til 20 Vanvittige foruden tvende Forsamlingsstuer, een for Mandfolk og een for Fruentimmer, og desuden et Værelse for Rekonvales center. 2de Oppassere bleve antagne, af hvilke den ene tillige er Bademester og boer i Hospitalet, og dem blev given den fornødne Jnstrux om den Maade de skulde omgaaes de Vanvittige paa, ligesom de ogsaa stedse maae være tilstede hos dem i Forsamlingsstuerne. For at give de Afsindige Leilighed til Bevægelse i fri Luft blev i Aaret 1837 en Hauge anlagt paa en indhegnet Plads ved Hospitalet. En afsondret Badeanstalt for de Vanvittige blev ligeledes indrettet, og desuden kan Enhver, som forud bestiller dem, i et særskilt Lokale og til enhver Tid erholde russiske Dampbade, kolde, varme og medicinske Bade samt Styrtebade for en i Forhold til andre Steder særdeles billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Af de 11 Personer, som ved Udgangen af Aaret 1835 opholdt sig i Stiftelsen, og af hvilke 3 senere ere udgaaede som helbredede, tilligemed de 4 fra Kolding hertil flyttede, af hvilke 1 er død og 1, efterat have tilbragt 16 Aar i Kolding og 1 Aar i Ribe Hospitals Daareanstalt, er udgaaet som helbredet, maae de øvrige 10 ansees som inkurable for hvilke Anstalten ene maa betragtes som Opbevaringsted, ihvorvel 2. som forinden den stedfundne Forandring hyppigt lede af rasende Parorysmer, nu i de tre sidste Aar ikke have havt noget saadant Anfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Fra Aaret 1836 have, tilligemed hine ovenfor omtalte 15, ialt 39 Jndivider været indlagte her i Stiftelsen; af disse have 2 havt Tilbagefald. 25 vare Mandfolk, 14 Fruentimmer. 8 Mandfolk, 7 Fruentimmer ere udgaaede som helbredede, 4 Mandfolk som uhelbredede, 1 Mandfolk og 1 Fruentimmer ere døde, og ved Aarets Udgang 1839 vare tilbage i Stiftelsen, 12 Mandfolk, 6 Fruentimmer. Aarligen træffes flere hensigtsmæssige Forbedringer. med selve Jndretningen af Lokalet og Jnventariet, saaledes er i det forløbne Aar 2 Stuer blevne indrettede for Vanvittige af den bedre Klasse, og der er ingen Tvivl om, at denne Daareanstalt, kraftig understøttet af høie Foresatte, vil stifte en endnu større Nytte, end den allerede, efter saa faa Aars Tilværelse i sin nuværende Tilstand, har gjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
(Meddeelt.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
J den Hensigt at indlede Affattelsen af en Lykønsknings-Adresse til Hs. Majestæt i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse, havde 6 Landboere af Ringkjøbing Amt opfordret Amtets Beboere udenfor Kjøbstæderne til, i Almindelighed eller ved Befuldmægtigede fra de enkelte Sogne, at give Møde paa Gjæstgivergaarden i Ringkjøbing d. 23. Januar, for at indvirke paa Adressens Affattelse. Jfølge denne Opfordring indfandt sig, uagtet den vidtudstrakte Egn, en talrig Forsamling. Efter nogle indledende Ord og Oplæsningen af 6 indkomne Udkast til Adressen, blev ved Stemmegivning afgjort hvad Adressen, skulde indeholde, hvorpaa en Comitee af 5 Medlemmer udvalgtes til dens Affattelse. Comiteens Adresse modtoges med bifald, og et tredobbelt "Hurra!" for Kong Christian VIII endte Forhandlingerne. Forsynet med 127 Underskrifter, hvorved 500 Sogne ere repræsenterede, tilstilledes Adressen næste Dag Hs. Høivelbaarenhed Hr. Amtmand de Tillisch, det overtog Jndsendelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Bekjendtgjørelser. Creditorerne i Boet efter afgangne Bager Peder Flindt her i Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Holstebroe Byefoged-Contoir d. 30 Januar 1840. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Auction. J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Bager Peder Flindt heri Byen bliver den hans Boe tilhørende Gaard No. 98 i Byens Vestergade med paastaaende Bygninger og tilliggende Grund, Gaards og Haugeplads stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner af hvilke de to første afholdes paa Byens Raadstue, og den tredie i Gaarden selv saaledes: 1ste Auction Tirsdagen d. 10. Marts næst) hver Dags 2den Auction. ) Formiddag Kl. 11, og 3die Auction Onsdagen d. 8 April Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. af 22. April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Holstebroe Byefoged-Contoir d. 30 Januar 1840. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver den Stervboet efter afdøde Smed Ole Christian Jensen Krog tilhørende Gaard, Moesholm kaldet, i Kyttrup Bye, Uliborg Sogn og Herred, af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 3 Fdk.,med Konge- og Kirketiender, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes her paa Contoiret Mandagen den 17de Februar og 2den Marts, og paa Gaarden selv Mandagen den 16de Marts næstkommende, hver Gang om Formiddagen Klokken 9, hvilket herved, ifølge Placat 22. April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. - Efter endt 3die Auction bortsælges samme Dag Stervboets Besætning, Ud- og Jndboe. Ultborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing den 28de Januar 1840. John Finsen. Engsalg. Tvende Parceller Mærskeng, 3 1/438 68 og 2 1/4 148 7 3/8 Td. Land, i Øyve ved Jandrup Kirke agtes underhaanden bortsolgte, enten samlede eller hver for sig. Gaardmand Hr. Peder Hansen i Nørre-Heeboe anviser Eiendommen, og Liebhaberne ville behageligen henvende sig enten personligen eller i portofrie Breve til undertegnede Eier. Prisen paa begge Parceller vil blive omtrent 1,000 Rd. H. C., og de 2 af Kjøbesummen kunne, om forlanges, blive indestaaende i Eiendommene. Skulde de ikke blive afhændede underhaanden, ville de ved offentlig Auction sidst i Marts d. A. enten blive bortsolgte eller bortleiede efter foreløbig Bekjendtgjørelse ved Placater i de nærmeste Sogne. Schindelborghaugegaard ved Kolding d. 3 Febr. P. Hansen. Nogle Skpd. Byg, og Havre-Halm faaes hos Chr. Giørtz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-07
2de halvslidte, beslagne Vogne ere til billige Priser at faae tilkjøbs hos Andreas Michelsen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
allernaadigste Kongelig legeret. priviSteiNo 6 Avis, Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 13. 11te Februar. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hophoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Det paa Hr. Gutzet faldne Val synes ikke at have nogen Partikarakter, men at være skeet for under nærværende Omstændigheder at vide en Mand af Talent, Karakteer og Værdighed som Frankerigs Repræsentant i London. - En Koureer skal være afgaaet til Neapel for at kalde Hr. Broglie tilbage til Paris. - Pairsretten har nu afsagt Dommene over den anden Række af de Mai Anklagede: Blanqui blev dømt til Døden; to bleve dømte til 15 aarigt, syv til 10-aarigt og to til 7aarigt Fangenskab. Tre andre Anklagede dømtes til 5aarig, to til 3-aarig Jnde spærring og to bleve frikiendte. Blangus Hustru og Broder vare samme Dag hos Kungen, der senere har forandret Dødsstraffen til Deportation. Barbes's til Strafarbeide paa Livstid forandrede Dødsdom har Kongen atter forandret til Deportation. Blanquilaae i Sengen, da Dødsdommen blev ham forkyndt, og yttrede ikke et Ord eller mindste Tegn til Bevægelse. Grev Croup Chanel, der, som bekjendt, blev fængslet til samme Tid, som en Fætter til ham af samme Navn, paa Grund af, at han skulde være indviklet i et bonapartistisk Komplot, er nu sat paa fri Fod, og det synes ikke, at Komplottet har været af nogen Betydning. – Da en Afdeling af det 6te Regiment d. 29. f. M. skulde udskibes fra Toulon til Algier vægrede Soldaterne sig ved at gaae ombord. Officererne formanede dem til at adlyde Ordren; men de indvendte, at de ikke vilde skilles fra deres Regiment, og at der skulde drages mere Omsorg for de Syge og Saarede; da man lovede dem, at dette Forlangende skulde blive opfyldt, gik de ombord. - J Oran og Bona var Alt endnu roligt. - Admiral Dupotet er ankommen til Rio Janeiro for at afløse Admiral Leblane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
England. J Monmouth befrygtede man nye Optøier af Chartisterne, dersom Dødsdommen var bleven fuldbyrdet paa de dømte Anførere. Denne Frygt forsvandt imidlertid da Efterretningen om, at Frost's, William og Jones's Dom var bleven formildet til Fangenskab for Livstid paa Lastskibene ved Portsmouth, hvor de alle tre strax bleve førte hen. De fem øvrige til Døden dømte ville forblive 3 Aar i Fængsel og derefter løsladte. – D. 28. f. M. indkom Hr. Buller, med et Andragende om, at Hs. Majestæts Regjering, saaledes som den nu var konstitueret, ikke besad Husets Tillid." Andragendet blev, efterat Debatterne havde beskjeftiget Underhuuset i flere Møder, endelig d. 1. Febr. forkastet med en for Ministrene temmelig svag Majoritet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Spanien. Breve fra Saragossa af 27de Jan. mælde som Vished, at Cabrera er paa god Bedring. Det første Livstegn skal han have yttret ved at befale, at 18 fangne Christinere skulle skydes. Et Brev fra Morella af samme Dato mælder, at Cabrera paa den Dag havde forladt Sengen. Flere smaa Træfninger mellem Carlister og Christinere skulle være faldne uheldigt ud for de førstnævnte. Cabreras Armee skal ved Desertion være svækket saa meget, at den nu kun udgjør 8000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Østerrig. Det hedder fra Wien: Den 30te Jan. er Feltmarschallieutenant og H. M. Keiserens Generaladjutant Grev Clam Martinitz død. Han var Kgl. Keis. virkelig Geheimeraad og Chef for MilitairSectionen i Statsraadet. Det østerrigske Monarchie mister ved denne sørgelige Begivenhed en af fine første Statsmænd, den keiserlige Armee en fortrinlig udmærket Officeer, der endnu ikke havde naaet sit 49de Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Jndenlandske Efterretninger. De civile, militaire og geistlige Embedsmænd, Digtere, Kunstnere og Andre, der have ydet forskjellig Tjeneste og umiddelbart have havt Forretninger ved den Høisalige Konges Bisættelse. - have d. 7. ds., efter at være tilsagte til Audience hos Hs. Maj. Kongen, af Allerhøists, modtaget les presents d'usage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Blandt de saaledes Begunstigede nævnes Oehlenschlager, Heiberg, Holst, Andersen, Weyse og Hartmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Bidragene til Frederik den Sjettes Asyl forøges dagligt. Jblandt de Bidrag, som indkom d. 6. ds., var ogsaa 200 Rbd. fra Hs. Maj. Kongen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Efterretninger over England fra de danske Øer i Vestindien melde om et Uheld, som i Begyndelsen af December Maaned f. A. skal være tilstødt de tvende danske Krigsfartøier, St. Thomas og Mercurius, idet samme ved Nattetider havde paaseilet hinanden, hvorved Briggen St. Thomas, der commanderes af Capt. Lieutn. Gødesen, skal have lidt en ikke ubetydelig Skade paa Master og Takkelage. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
En Amtmand havde hos Cancelliet forespurgt, om det Alimentationsbidrag, et Tienestetiende har at udrede, kan inddrives ved Udpantning hos dettes Huusbonde, naar den Resolution, hvorved Alimentationshidraget er bestemt, i Overeensstemmelse med Cancelliets Skrivelser af 19. Octb. 1816 og 5. Decb. 1820 er forkyndt for ham. - Herpaa har maa under 14 Decb. f. A. svaret, at, naar Bestemmelserne i Cancelliets ovennævnte Skrivelser ere iagttagne, maa det Offentlige eller Barnemoderen have Ret til ved Udpantning at inddrive det en Tyende paalagte Alimentationsbidrag hos Huusbonden, forsaavidt der hos ham, i Medfør af Fron. 25. Marts 1791 § 16, tilkommer Tyender Udpantningsret for dets tilgodehavende Løn. - (Følgen af denne Bestemmelse skal paa sine Steder alt yttre sig saaledes, at det første Spørgsmaal, man giør, naar en Karl fæstes, er: om han har Alimentations bidrag at svare Følger et "Ja, antages han ikke.)(Hr. A.) Stændersagerne fremmes efterhaanden. For kort Tid siden er Forordningen udkommet om Skibsjournaler, en Sag, der i Stændersalen har givet Anledning til mange Debatter. Forordn. af 19. Marts 1817 er bleven ophævet, og den nye træde i dens Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Den ved Etatsraad Bojesens Død ledigblevne Plads i General-Postdirectionen er ikke bleven besat, idet hans Portefeuille er overdragen til Grev S. Danneskjold Samsøe, der desuden har beholdt den af ham hidtil havte Portefruille, og nu er saaledes Departements chef saavel for det danske Postvæsen som for det danske Befordringsvæsen. Vi kunne ikke andet end yttre vor Glæde over denne af Hs. Maj. Kongen tagne Bestemmelse, der tydeligt viser, at det er hans Hensigt at indskrænke det altfor uforholdsmæssig store Antal Embedsmænd, som vore Collegier vrimle af, ligesom vi haabe, at vort Postvæsen, om kortere eller længere Tid, som Tilfældet er med de fleste andre europæiske, vil blive bestyret af en eneste ansvarlig Embedsmand. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
Kjøbenhavnsposten giver Sundhedskollegiet den Kompliment, at det kongl. Sundhedskollegium bestoværre ikke i sin Midte har en eneste Mand med tilstækkelige chemiske Kundskaber til at bedømme Vanskeligheden, ved en ordentlig Analyse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
J det nordiske Oldskriftselskabs Møde d. 30. f. M. optoges en Mængde deels indenlandske, men især udenlandske Medlemmer, der tildees havde givet temmelig betydelige Gaver. En unavngiven Amerikaner havde skjænket 1,000 Rbd. til Selskabets Fond, der er opvoxet til over 28,000 Rbd. Af den udførlige Beretning, som Sekretæren meddeelte, var det interessanteste Punkt en Skrivelse fra en Hr. Aubin i Mexico, hvori der anførtes en Mængde nye Data for, at der i Mexico have været Europæere i det 9de og 10de Aarhundrede altsaa længe forinden Columbus's Opdagelse af denne Verdensdeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-02-11
En Mand er i disse Dage død i Kbhvn., der vel ikke stod paa noget høit Trin i det borgerlige Samfund, men dog har Bekjendtere i alle danske Provindser: forhenværende Vægter i Kannikestræde Peter West. Mange ville til hans Navn knytte Erindringer fra deres Ungdomsliv. Han naaede en Alder af næsten 88 Aar. (B. T.)¬