JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-21
En liden Avlsgaard ønskes til anstundende Maidag i Forpagtning, hvortil kan følge Besætning af alle Slags. Den Attraaende opgiver Prokurator Kastrup paa Jordberggaard pr. Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-21
For en midaldrende dygtig Huusholderske, som i Særdeleshed er erfaren i Kogekunsten, samt reenlig og proper, saavelsom overhovedet veed at omgaaes med Alt hvad der udfordres til en stor Huusholdning, er en Condition, hvor der ikke sees paa Lønnen, at erholde til 1ste Mai d. A. Hvor, – erfares paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-21
15 Par levende Ænder ere at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder. S. Thomsen. Practisk Landmaaler." Under denne Titel vil i Løbet af Vinteren udkomme en Piece, som er tilegnet Verdens lykkeligste Borger: den fromme, frie, oplyste, ufortrødne og stræbsomme Landmand. Prisen vil blive 2 Mk. Subskription modtages hos Bogh. Warberg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
No 13. den 23de Januar. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Af Forhandlingerne i den nysafholdte nordamerikanske Kongres erfares, at den kgl. danske Regjering har gjort den sidste Terminbetaling ifølge Conventionen 28de Marts 1830, og saaledes fyldestgjort de forenede Staters Fordringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
J Kjøbstæderne udenfor Khvn, skal Folke=Optællingen foranstaltes ved Rodemesterne eller andre Byens Bestillingsmænd, som efter den i enhver Kjøbstad gieldende Jndretning ere nærmest til at udfere saadant Arbeide, og de summariske Tabeller forfattes af Magistraterne, fra hvilke de directe tilstilles Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
J Aaret 1833 var der fra Udlandet til Kjøbenhavn ankomne 1436 Skibe, og fra Kjøbenhavn med Ladning afseilede til fremmede Steder 1175. (HT.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Paa General v. Gruners Begravelsesdag, i Mandags, var der sat den Afdøde følgende Minde i KhuusAdr. Avis af Overkrigscommissair Øst: "Kun 10 Uger ere svundne siden Kjøbenhavn hædrede Krigeren og Borgeren Gruners Fortjenester, Disse ihukommes i Dag, men ikke som da med Jubel, men med Sorrig, Thi den lange Sørgeskare, der bringer den Hædrede til Herrens Tempel, vidner om hvad Kongen og Folket tabte! Og end ikke den krybende Misundelse, eller den hvislende Bagvaskelse vil kunne mægte at plette hans selvadlede Hæderskjold, J Herrens Tempel vil Hans værdige Tjener derom vidne; og det Minde over den ædle Afsjælede, hvilket hans 40aarige Yndest og Venskab gjer mig til Pligt at sætte, skal ogsaa paaminde hans fande, christelige Sind, hvorlunde han, idet han indfriede sin Borgen for en afdød Ven, med betydelig Opoffrelse tillige understøttede Dennes sorg betyngte Slægt; hvorledes han med retfærdig Jver antog sig, endog de Ulykkelige, hvilke Vildfarelser eller Brøde berøvede Friheden, for at sikkre dem deres daglige Næring; hvorledes at det skyldes ham, at Frederiks christeligekongelige Minde paa Christianshavn, end staaer urokket; thi derom kan Faa vidne bedre end jeg, Jngen bedre end Menighedens Forstandere, og Hs. Majestæts Cancellie. Den fromme 90aarige Bedstefaders Velsignelse og Bebudelse om Held i Livet, stod den Afsjælede stadigen for Øie, og fulgte ham indtil den Stund da: Livets største Velgjører Døden, førte denne Ædle til Evighedens Løn!"Hr. Dr. og Jnstructeur Rygge har faaet en Feide, der føres prosaiskpoetisk, i Anledning af en Pidskeparyk, han skal have baaret til sin Deklamation i Hr. Seemans Aftenunderholdning forleden. Formodentlig har Pidsken pirret Nogen i Næsen, Skjøndt man skulde synes: at om Hr. Doctoren ogsaa havde havt en lille Pidsk, for at hæve Deklamationen, saa vedkom dette snarere det hele Publikum, end nogen Enkelt, En anden Sag var det, ifald en Fusker i Scenekunsten, liig hiin Fusker i Malerkunsten, skreve ved Siden af de Gjenstande, han efter ringe Evne forsøgte at efterabe: "dette er et Træ, og dette er et Huus." Med slige Kunstnere veed man strax hvor(Jv. Av.) ledes man er faren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Det er atter paa Tale om Filial-Bankers Oprettelse i Provindserne. J Politivennen siges derom: "Hvad der endnu er meget til Hinder for den driftige Handlende, eller anden Næringsbruger, i Provindserne, er, at rede Valuta kan, selv ved reel Omsætning, saa vanskeligen erholdes. Man kan om Nationalbanken sige det samme som om saa mange andre nyttige Jndretninger i Staten, at den er altformeget beregnet paa Kjøbenhavns Bedste, og at Provindsialstæderne kun af Omveie, der standse og slappe al Virksomhed, kunne komme til at nyde det Gode, den efter sin Natur medfører. Det vilde uden Tvivl være af uberegnelig heldig Jndflydelse paa Handelen og Omsætningerne i Provindserne, dersom Nationalbanken udvidede sin Virkekreds, ved at have Filialbanker eller Contoirer, i Landets vigtigste Kjøbstæder, som, i en maaskee noget indskrænket Omfang, udførte en Banks Functioner. Vort Land mangler ikke dygtige og retsindige Mænd, som kunne anbetroes saa vigtige Bestyrelser som de ommeldte, og at enkelte Kjøbenhavnere ville tabe endeel af deres Commissionsforretninger er, som man let indseer, ingen fornuftig Grund, hvorfor man skulde være imod en almeennyttig Foranstaltning."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Christiane Rosen har indbudt til Subskription paa sin Levnetsbeskrivelse. Baade den erfarne og for sit Barns Vel med Varme følende Moder - siger hun i sin Jndbydelse: og den nerfarne Pige vil med Nytte kunne læse dette Skrift, da det formeentligen vil vise ved hvilke Midler et Fruentimmer, der i sit Livs Morgen var sand lykkelig, og dets Middag og Aften nedbøiet af Kummer og Lidelser, erholdt Kraft til, da Ungdom og Sundhed gave Lidenskaberne Næring, at bekæmpe disse, og da en Aaarig Nat omhyllede hendes Blik, fik Taalmodighed og Styrke til at udholde martrende Lidelser og Nød, og at vandre i et uafbrudt Mørke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Fra Pressen er udkommet: "Stænderforsamlingen, paa Vertshuus, eller: Urtekræmmerdrengens Angivelse af en Spion, i Anledning af Raadstueplacaten 9de Novbr. 1750."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Nu da den paa Bornholm herskende Sygdom er hævet, har den practiserende Læge Hr. Jensen udstædt en lang Bekjendtgjørelse, der slutter saaledes: Efter at Sygdommen var erklæret som Smitte gik det saa vidt, at de Døde kunde uden Øvrighedens Medvirkning neppe stædes til Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
En Mand i Nebbelunde paa Lolland bekjendtgiør, at da hans Kone forleden Nat var Barnsnød, maatte han formedelst Høivand med Livsfare føre Gjordemoderen paa en Hest igjennem Vandet og de til hans Gaard stødende Moradser. To tilkaldte Koner bleve siddende med Vognen i Vand og Morads, saa at de ved en Baad maatte reddes fra at drukne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
En Huusmand Jørgen Jensen fra Maglemer, bekjendt for Hang til Drukkenskab, gik beruset fra Maribo den 6te de, og fandtes Morgenen derpaa druknet i Grimstrup Sø. Han er formodentlig, i sin bevidstløse Tilstand, gaaet feil ad Veien og ud paa den ved Søkanten liggende Jis, hvilken er gaaet i Stykker med ham der, hvor Dybet begynder. (M. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Nylig afdøde Generalkrigscommissair Feldt mann i Altona var en udmærket Forretningsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
J 1817 var han Generalkontrolleur ved Rigsbanken, 1818 var han sendt til Lauenborg som kgl. Kommissair for Liqvidationen med Hannover, 1819 blev han udnævnt til Markudskiftningscommissair i Hertugd. Lauenborg, 1820 blev der overdraget ham Undersøgelsen af en Kassemangel i den Gottorfer Amts kasse, 1821 blev han valgt til Generalrevisor ved Banken, 1825 og 1826 forvaltede han Amtmandskabet i Gottorp og undersøgte en Kassemangel i Huttens Amtskasse. Slutteligen var han Director ved Bank Jnstitutet i Altona. Han var født i Glückstadt 1778, og døde Nytaarsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Sydditmarsken har i 7 a 8 Uger paa alle lave Steder været almindelig oversvømmet, og alle Fodstier, hvorpaa der har været anvendt, saamegen Flid, ere størstedelen ødelagte. To i Kleinseerkoog, ved Bergenhusen, hjemmehørende Smuglere, mistede nylig deres Liv, idet Baaden kantrede med dem, saa de og deres fra Ditmarsken indsmuglede Varer bleve et Rov for Bølgerne. (De døde i deres Kald!)J Preetzer Districtet blev forleden 2 fremmede Studenter, mistænkte for Forbrydelser, begaaede i Udlandet, heftede af Politiet. Jntet er endnu opdaget ved Forhørerne over dem, men de have paa høiere Steder klaget over det, efter deres Mening utilladelige Indgreb, Politiet har gjort i deres borgerlige Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
J Jtzehøe blev forleden Aften den nyvalgte Senator, Viinhandler Nagel, hilset af Borgerne med Musik og Fakkelglands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Biskoppen i Fyens Stift, Hs. H. Dr. theol. Fr. Plum, er i forrige Uge død i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Nu have vi atter - hedder det i Jversens Avis: mildt og tillige saa vaadt Veir, at det lader næsten som de 2de Veirprofeter i begge Danmarks Yderkanter faae Ret: Dagens unævnte Metereolog, og Joden i Altona, der vil give os Tøveir lige til 2den Marts. Han skal da have sine 1000 Mk. Bco. derfor, imedens Kjøbenhavneren profeterer pr. honneur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Consumtionsforvalter Bentzen i Viborg udlover en Douceur af 20 Rbd. til Den, som beviisligen kan give Oplysning om, hvo de Voldsmænd ere, som Natten imellem 14de og 15de Januar sidstleden saa skammeligt mishandlede hans Huus ved at indslaae hans Vinduer &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Fransk Viceconsul og Consular Agent i Thisted, F. Bendixen, er endvidere bleven anerkjendt i samme Egenskab for Hjørring, Thisted, Ringkjøbing og Ribe Amter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Hr. Joh. Bruun til Bruunshaab har funden sig pligtig at bekjendtgjøre i Viborg Samler til Advarsel for de Reisende, som passere Hovedlandeveien fra Viborg til Veile, at denne imellem Christianshede, og Lilleholund er upassabel, saa man er udsat for at tilsætte Liv og Lemmer, hvilket han personlig har erfaret, ved i forrige Uge at passere den, idet har maatte efterlade sin Kudsk med brækket Been i Lilleholund, og efter lang Ophold og Bekostning fortsætte Reisen med et Par ilde tilredte Heste. Om samme Landevei siger en Hr. J. Jensen i Viborg, at han i 30 Aar har bereist Jyllands forskjellige Landeveie, men ingensinde truffet paa nogen der fra Vedkommendes Side har været saa forsømmeligt behandlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Fredagen den 24de Jan. bliver den paa Faltring, Strand indstrandede franske Brig St. Adrien bortsolgt ved offentlig Auction tilligemed den fra samme Skib bjergede Deel af den i Gothenborg indtagne Trælast. Forlangte Jndrykkelser. Omne trinum est perfectum. Med ret smukke men tilsyneladende uægte Farver har Hr. 1 søgt at besmykke sit aandrige Product No. 2, idet han ivrigen bestræber sig for, hvad det i hans første Annonce indflikkede Ord Vertshuus, angaaer, at kaste Skyggen fra sig, og fremstille mig for Publicums Domstol. At min Modstander tog til Gjenmæle, og fandt paa smukke Ord, der kunde vadske hans forrige Annonce i Uskyldighed, var noget som jeg ventede, og jeg vil ei heller appellere, men rolig underkaste mit Fremførte til de Veltænkendes Omdømme, smigrende mig med den Overbeviisning, at skulde jeg endog have Enkelte imod mig, saa dog sikkerlig Mængden med. Saameget er imidlertid vist, af der gives Jndivider, som formene at være berettigede til at sige uartige eller krænkende Ting, ja ofte scoptisere over Andres Held og Uheld. Men Held det Land, Held Danmarks Rige, hvor endog den Ringe tør tale, naar han beskedent, men dog djærvt hvor fornødent gjøres, fører Sandhedsproget. Lad den Døde nu hvile i sin Grav uforkrænket; Hvad en bedre og høistfornøden Belysning ved Minde broen angaaer, min Hr. 1, da vil jeg være taus en liden Stund, thi Rom blev ikke bygget paa een Dag; og det vilde ei heller være sømmeligt, hvis man vedblev at kjævles derom, som dog, det tør jeg sige med Vished, har Mængden af Publikums Medhold, og forhaabentlig ha tildraget sig høie Vedkommendes gunstige Opmærksomhed, Dog maae jeg bemærke: at jeg finder det vel dristigt af Hr. 1, at han vil have at Folk skulle see med dobbelte Øine, idet han siger i sin første Annonce: "at der ved hver Side, nemlig hos Amtsforvalter Sørensens og Brændeviinsbrænder Thomsens som bekjendt er anbragt tvende Løgter." Hvem der altsaa ikke kjender det bedre, maae jo antage at der er tilsammen 4re skriver fire Løgter ved Mindebroen, og det er dog en aabenbar Usandhed. Det synes at Hr. 1 ikke er tilfreds med 2000 agtværdige Borgeres Vidnesbyrd, Belysningen angaaende, ja endog maaskee troer ved sit Forsvar at erhverve sig nogle af disse paa sin Side, men jeg forsikkrer Dem, Hr. 1. at hvad jeg skrev det skrev jeg, og skal det komme an paa Fleerstemmighed, saa ville vi see Udfaldet. Der var en Tid, da Hr. Cichoriefabrikeur Stellfeldvelvilligen og for egen Regning havde ladet anbringe en Løgte ved sin Trappe, og mange Mennesker takkede ham derfor. Nu vandre vi som oftest i Tusmørke, thi det er ikke sjeldent, at de paaberaabte Løgter gaae ud i stormfuldt Veir, og tager jeg ikke feil, saa var dette ogsaa Tilfælde den Aften Uheldet passerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
En hensigtsmæssig vel anbragt Løgte ved Mindebroen er derfor nødvendig, og hvad Udgift vilde det vel være for Havnekassen, hvis det blev samme paalagt at vedligeholde en saadan, Broen skal jo den formuende Havne kasse vedligeholde, og var det derfor ikke rimeligt, at den opfyldte et kjært og beskedent Ønske, der vilde betrygge den Vandrende en sikkrere Overgang i mørke Rætter, og maaskee frelse flere Menneskers Liv. Punctum, m. m. k. t. Mit Votum i Lygtestriden. Jngen retsindet Autoritet kan fornærmes over et beskeden fremsat Ønske som har almeent Vel til Formaal, og er der mindste Tvivl om, at Broen er utilstrækkelig belyst da bør endnu en Lygte sættes, og det for den pengefyldtøHavnekasses Regning. Et Menneskeliv er dog vel mere værd end nogle lumpne Rigsdalere om Aaret?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Bekiendtgjørelser. J Aarhuus Mølle ere opstaldet 2 sorte kongelige Hingster: "Qvadratus" og "Fingal, tillige den gamle brune Liisberg Hingst. Disse bedække i dette Foraar, Morgen, Middag og Aften, for 4 Rbd. Sølv, imod contant Betaling. Ch. Th. Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Torsdagen den 30te d. M. om Formiddagen Kl. 10, foretages offentlig Licitation i Alstrup Skole i Malling Sogn, over Tilbygning af 3 Fag nyt Huus, diss ses Jndretning og adskillige Forandringer i den gamle Skolebygning og Skolelærerens Boepæl. Overslag og Conditioner samt Tegning, der ved Licitations=Forretningen ville blive fremlagte, kunne Lysthavende fra i Dag af faae at see hos Undertegnede. Wilhelmsborg Birkekontoir, den 21de Jan. 1834. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Onsdagen den 29de dennes om Formiddagen Kl. 10. lader Karethmagermester Mass heri Byen ved offentlig Auction paa Raadstuepladsen bortsælge 8 a 9 af de saakaldte Gittervogne af forskjellig Størrelse, samt endeel runde og simple Agestole. Lysthavende indbydes. Horsens, den 16de Januari 1834. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
J Huset kaldet Eika, No. 376 udenfor Mindeport, er Værelser til Leie til Paaske Flyttetid for en honnet Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
En Gaard, som er indrettet til Bryggerie, Maltgjørerie og Handel, beliggende ved Studsgadsport, og en Toft udenfor Middelgadsport, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Lysthavende ville herom behage at henvende sig til Enkemadame Larsen eller Hans Secher. Et Jnteressentskab har anskaffet en Liigvogn, Liig tæppe og Skamler, som er tilleie for billig Betaling saavel for Jnden som Udenbyes. Hvo som ønsker at afbenytte samme, behager at henvende dem til Jens Lyngbye, Vognmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Til førstkommende Mai kan en Pharmacert med Præliminæreramen, erholde Condition i en af Jyllands Kjøbstæder, naar Vedkommende desangaaende henvender sig med tilstrækkelige Anbefalinger til Provisor Reddelien paa Løve=Apotheket i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
En confirmeret eller omtrentsemten varig Dreng, der har lært at regne og skrive, kan vorde antaget til Contoirforretninger paa en Gaard i det sydlige Jylland, hvorhan tillige kan erhverve sig nogen Kundskab i Landvæsenet. Han vil gandske vorde behandlet som et Lem af Familien. En ubetydelig Betaling forlanges i de tvende første Aar. Hr. Procurator Jngerslev i Aarhuus giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Tvende Drenge af god Opdragelse kan blive antaget i Naalemagerlære; det nærmere kan erfares af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
For en Mand, der med paalidelige Attester kan godtgjøre, at han besidder tilstrækkelig Kundskab om en Frugthauges rette Behandling, om en Planteskoles vedbørlige Bestyrelse og dens hensigtsmæssigste Anlæg saavel med vilde Planter af almindelige Træearter, som med Frugttræeplanter, og endelig om Udplantning Skove og om Skovplantninger i Almindelighed, bliver til næstkommende 1ste Mai ledig en Tjeneste, som Gartner og Skov=Planteur ved Hovedgaarden Oxholm pr. Aalborg, til hvis Eier og Beboer, Krigsraad Nielsen, de Vedkommende, der maatte attraae denne Tjeneste, udbedes at vilde henvende dem, men, uden meget gode og aldeles paalidelige Anbefalinger, nytter det Jngen at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Vildtskind. Da jeg har faaet en Commission fra Udlandet, og selv forarbeider endeel Vildtskind, saa kjøbes Ræve=, Ilder-, Maar, Odder=, Brok=, Hare= og Katteskind, og betales med de allerhøieste Priser efter Skindenes N. M. Koppel, Godhed. boende i Torvegaden ligeover for Hr. Kjøbmand Gylding i Veile. Ege-Skibstømmer og Planker. til Laur. A. Jahnsen. kjøbe God Brød Rug faaes billig Skjeppeviis hos J. L. Hasselbalch, Studsgade No. 197.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Flere Sorter Hör, Hamp & Ham III. peblaar, svenske 4 & 3 Tom. Söm. norsk Salt i Foustager, faaes i større og mindre Parthier billig hos N. Malling
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Bedste norsk Commid, hamrede 3 Pot Bouteiller, Stettiner & norsk Finster. Glas, Stokholmer valsede & smeddede Jernplader, valsede Kobberplader & Bonder kan faaes billig kos N. Malling. MOLLISTENE. 1 Stk. rhinsk Steen 9 1/2 Qv. bred & 16 ½ Tm. tykt, tilligemed forskjellige Dimentioner af rhinske Stene, samt engelske Sandstene, anbefales dHrr. Møllere. N. Malling. EGE. TOMMER N. Malling faaes hos Thronhjemsk Fisk, samt Sild i Fjerdinger, og Ottinger kan faaes hos N. Malling. Egetømmer. Circa 5000 Alen, bestaaende af Lede, Stolper, Løsholter og Stibor, 6 og 7 Tommer, tjenlig til Huus bygning, er tilkjøbs for billig Priis hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Dobbelte & enkelte valtsede Jernplader, fortrinlige til Møllebrug, faaes billige hos S. Lind. Madera Viin, Margeaux, Medo, Cores, samt flere Sorter røde og hvide Vine, bekommes til billigste PriLars P. Schmidt. ser hos Hvor fire sorte, velsammenkjorte og feilfrie Hopper, 7 Aar gamle, ere for billig Priis at kjøbe, anviser Kjøbmand P. Chr. Raae ved Studsgadsport. Paa Badstuegaden, i Stedet No. 216, første Dør fra Torvet, kan faaes Strimler og Baand brændte for 1 s. Al. De modtages fra 9 til 12 hver Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Cand. medicinæ & chirurgiæ R. Bojesen, har nedsat sig som practiserende Læge og Fødselshielper i Veile, og boer i Hr. Komd. Boesens Gaard paa Torvet. Veile, den 16de Januar 1834. Hvad har Verden at befrygte af den store Komet Aar 1834 faaes for 20 s. hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Palmeblade. En Samling af udvalgte østerlandske Fortællinger, 9 Mk. Herre og Tjener. En Fortælling af Prof. Kruse, 4 Mk. 8 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-24
No. 14. Fredagen. den 24 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. tils-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-24
Nyheder fra Udlandet. Engelland. Den 14de Januar var det Rygte almindelig udbredt i London, at Ministrene havde Dagen forud besluttet, at sende en Expedition til Portugal, for paa denne Maade at gjøre en Ende paa Krigen dertillands. Avisen the Courrier af samme Dag tilføier, at den endnu ikke med Vished kunde sige noget derom, men mange sammentrufne Omstændigheder gjorde det meget sandsynligt. Samme Blad af 17de beretter, at det endnu ikke var bekjendt, om Ministrene havde taget hiin Beslutning, men vist er det, at de portugisiske Anliggender havde i den senere Tid antaget en saadan Form, at Ministrene vel kunde see sig foranledigede til en Jntervension. Jsær var D. Miguels Bestræbelser for at opflamme Borgerkrigen paany, og den Bistand som han viser Carlisterne mod det med Engelland forbundne spanske Hof, egnet saavel til det brittiske som det franske Kabinets Opmærksomhed. Disse kunne ikke længere see med Rolighed paa de carlistiske Forbund. Jnterventionsrygterne varede ved endnu ved Postens Afgang fra London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-24
Spanien. Her forberedes nye vigtige Begivenheder. Den kommanderende Generalkapitain i Catalonien, General Llander, har sendt Dronningen et SlagsKrigerklæring, idet han forlanger, at hun skal fjerne Za og hans Tilhang, da det er øiensynligt, at disse spille under Dække med Carlisterne, og truer i modsat Fald med at løsrive sig fra hans Regjering, og tvinge Dronningen dertil med Magt. Herover skal Regjeringen være bleven meget urolig, da den troer at see deri en omfattende Plan, udkastet af samtlige Generalkapitainer i Provindserne, for at styrte Ministeriet og omkalfatre det nuværende politiske System. Hele Madrid var underrettet om denne Begivenhed, og saae med den største Spænding Afgjørelsen imøde. Rygtet vilde vide, at Regjeringen havde givet Ordre til at fængsle General Llander, men da man vidste, at han havde taget Forholdsregler mod alle mulige Tilfælde, saa tvivlede man om, at denne Ordre lod sig udføre. Paa samme Tid skal D. Carlos have udstædt et Dekret, hvorved Zen, St. Crux, Ofalia, Martinez og Gonzales ere erklærte forHøiforrædere, fordi de den 27de Decbr. havde udstædt befalingen til at proklamere Dronningen. Selv Folket i Madrid skal være saa opirret mod Hr. Zea, at Dronningen uden al Tvivl bliver nødsaget til at bortfjerne ham. Rigtignok fortælles, at Dronningen havde kaldt den franske og engelske Gesandt til sig for at raadspørge dem, og at Hr. Raynevals Raad havde været: paa ingen Maade at give efter, men behandle de Opsætsige som Rebeller, og forøvrigt kalde Frankrige til Hjelp. Dette havde fundet Ministeriets bifald, men Regentskabsraadet havde sat sig derimod. Gaderne vrimlede af store Folkehobe, som tydeligt gave tilkjende, at Zeas Afskedigelse er ogsaa deres Ønske. Præsten Merino og Erkebispen af Leon, som Begge befinde sig hos D. Carlos, skulle have forsikret ham om, at naar han vil lade dem raade, skulle de om føie Tid føre ham med Triumph igjennem Spanien og lige til Madrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-24
Frankrige. J den Bignonske Tale i Deputeretkammeret, blev der om Polen sagt blandt andet: "Engelland og Frankrig bør kraftigen protestere mod Tractaternes Brud og Polens Forfatning som en russisk Provinds. Har end Sværdet hævdet den physiske Besiddelse, Folkeretten vil aldrig gjøre det. Retten vil atter engang træde i sin Kraft. Polen er endnu ikke tabt. Dets Patriotisme, Sympathien i nogle Kongers og alle Nationers Hjerter, Forsynet og Fremtiden ere tilbage." Der beklagedes tillige den sneverhjertede Politik som Kabinetterne hidtil have fulgt istedetfor at have Menneskeslægtens Vel for Øine."Men denne Tale har havt slemme Efterveer. Ministeren Broglie havde første Dag bifaldet den, men Dagen efter gjenkaldet sit bifald, og var derpaa ilet hjem og havde meldt sig syg. Den russiske Minister skulde have hvisket ham en Diævel i Øret, forsikres der. Han havde truet med at forlange sine Passer, hvis der ingen Tilbagekaldelse fandt Sted. Hr. Brogli havde derpaa forlangt sin Afsked, men ikke faaet den. – "Alt bebuder, hedder det fra Paris: et stormende Møde ved Kamrenes næste Forsamling."