JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 23de Junii. 1 Ved Deres Majestæters Ankomst til Frederiksborg Slot Fredagen den 26de Juni ville de ved en til denne Leilighed oprettet Æresport blive modtagne af en Deputation af Byens Borgere, som ville afsynge en til Anledningen digtet Sang. - Hs. Majestæt Selvherskeren over alle Russer ventes hertil i Sommer, som det af Nogle paastaaes, endog til Kronningen. Atter Andre ville vide, at Hs. keiserlige Majestæt allerede befinder sig i Kiel. Formodentlig vil Keiseren da aflægge det mystiske Jncognito, under hvilket man endnu med Sikkerhed vil paastaae, Hs. Maj. for 2 Aar siden samtidigt med Storfyrst=Thronfølgeren befandt sig her i Staden. Den ene af Keiserens Sønner, Storadmiralen, der kun er 10-11 Aar gl., kommer nu bestemt (ledsaget af sin Livlæge, Dr. Haurowitz, i Sommer hertil. - Med Forundring erfarer man af en i disse Dage udkommen Generalstabs=Skrivelse, med Hensyn til Tillægene, for de Commandoer, som skulle møde i Frederiksborg i Anledning af Kronningsfesten, at saavel ved Livvagten, som ved Hs. Majestæts eget Regiment, Marschtillægene ere bestemte at være For Officererne Diætpenge efter deres forskjellige Charger, hvorved til Exempel lei at tale om de høiere Officerer, der erholde meget betydeligt Tillæg) selv den yngste Secondlieutenant erholder 15 Mk. - skriver femten Mark daglig, hvorimod Vagtmestere, Commandeersergeanter, Corporaler og Gemene erholde hver 1 Mk. - skriver een Mark - daglig. Om det forudsættes, at den unge Lieutenant er saa graadig, at han kan spise fjorten Gange meere end en gammel Sergeant eller Underofficeer, der rimeligen ved lang Sultecuur har erholdt en stor Routine i at hungre, vide vi ikke; heller ikke tør vi afgjøre, hvorvidt det kan ansees krænkende, efter de bestaaende Forhold, at Underofficeersclassen ved denne Høitidsfest sættes i Categorie med den simple Mand: - derimod er Misforholdet imellem Diæterne saa indlysende, at man næsten fristes til at antage, at de ere saaledes bestemte kun for at stadfæste den gamle Sætning, der omtaler at spare paa Skillingen og lade Daleren gaae. (Den Fris.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Politidirecteur Bræstrup har skriftlig tilkjendegive Repræsentantskabet for Studentersamfundet, at han ikke længere kan erkjende dette Samfund som et af dem, der ved allerhøieste Cabinetsordre af 10de Marts 1780 ere tilladte Herpaa har den provisoriske Formand, Stud. phill. C. Ploug, svaret, at Studentersamfundet formeentlig aldrig har kunne henhøre under de i den citerede Forordning tilladte Foreninger. Cabinetsordren omhandler nemlig ene og alene Klubber eller saadanne Selskabet, hvis Formaal er ved stadige Sammenkomster i et dertil bestemt Locale at forskaffe deres Medlemmer selskabelige Forlystelser, men Studentersamfundets Formaal er alene paa ordnede Moder at afhandle Studenteranliggender. Denne Forening kan følgelig ikke betragtes som en Klub, men maa henregnes til saadanne Associationer, som f. Ex. Trykkefrihedsselskabet, der pædagogiske Selskab, Musikforeningen osv., der i enkelte Møde, afhandle meer eller mindre specielle og bestemt angivne Anliggender og om hvilke der i vor Lovgivning Jntet er bestemt. Repræsentantskabet har ikke kunne overbevise sig om, at saadanne Associationers Bestaaen afhænger af Politiets Godtbefindende, men maa formene, at de, saafremt deres Formaal er aldeles lovligt og saalænge de intet ulovligt Skridt have foretaget eller givet nogen grundet Mistanke om at attentere et saadant, ikke kunne ophæves uden ved en ny Lov eller ved en allerhøieste Resolution. Sluttelig udbedes Politidirecteurens Erklæring om han, i det Tilfælde, at Repræsentantskabet sammenkaldte Samfundet til en Generalforsamling, vilde ved Politiets Magt formene dens Afholdelse. - Til den forestaaende Salvings-Høitidelighed have Smørum Sogns Bønder indtil den 20de Juni forrettet efter Tilsigelse 44 Reiser, a 9 1/2 Mile. Jfald de Sogne i Frederiksborg og Kjøbenhavns Amt, der ligge nærmest disse tvende Byer, have i samme Forhold forrettet Reiser i denne Anledning, da maae Bønderne i disse Amter have gjort flere Hundrede saadanne. Denne Forudsætning synes dog noget urimelig; man maa følgelig formode at enkelte Sogne og deriblandt Bønderne i Smørum Sogn ere særligen udseete til dette Hoveri med at transportere alskjøns Flyttegods, Mad og Drikkevare &c. - Dette kan dog neppe være i sin Orden, thi Konge-Reiserne ere allerede høist trykkende, og kommer dertil, at de lignes urigtigt, blive de en næsten utaalelig Byrde. Da Anledningen til disse Reiser er en ualmindelig, turde Bonden vel vente en Godtgjørelse, saa meget mere som han paa Kjøbenhavns Amt bliver ved alle Leiligheder meget haardt medtagen ved disse for ham holst ulyk(Kbhvnsp.) kelige Kjørsler.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Jgaar løb en til Kronprindsens Brug bestemt Lystkutter Neptun" af Stabelen paa Nyholm. Dette Fartøi er vel det ziirligste, som nogensinde har forladt de danske Værfter. I hele Yderklædningen er Metal og Kobber, den har ingen Kanonporte, men skal føre smaat Metalskyts i Bøiler paa Essingen; man har anvendt den yderste Flid paa Arbeidet og for at udfinde det bedste Materiale. Petitessen ved det ziirlige Udstyr er endog gaaet saavidt, at Kobberpladerne paa Bunden af Skibet ere blevne polerede med Olie og Rødsteen, Noget, der forøvrigt er ganske til Unytte, naar Fartøiet kommer i Vandet, da Glandsen øieblikkelig forsvinder. Skibet har ingen Gallionsfigur, men i Speilet er anbragt Neptun, holdende det danske Vaabenskjold, og paa høire Side Minerva med en Dannebrogsfane. Efterat det har forladt Beddingen, vil der strax blive lagt Kjølen til en ny Fregat, hvortil Materialierne allerede ere tilhuggede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Cand. juris H. Troyel (Søn af en Præst ved Løgstor, der, som Fædrelandet saa rigtigt siger, har besudlet Dagen" med flere Artikler under Underskrift, Den academiske Borger, og hvem Claudius Rosenhoff, vistnok med at beføielse, kalder en ublu Æreskjænder, den Samme, der sagdes at adspirere til Dagens Redaction, siges nu, efter nærmere at have betragtet sine politiske Misfostere, at have faaet Afsmag paa de politiske Sysler, og, efter at have søgt paa bedste Maade at anbefale sin Loyalitet, at søge et Sysselmandsembede paa Island.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Ved det afholdte Valg i Kjøbstædernes Valglasse, paa Bornholm vil Procurator Olivarius komme til at indtræde i Stænderforsamlingen. Kbhvnsp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Den nordamerikanske Consul Hambro, Associs af Huset Hambro & Søn, som havde forladt Kjøbenhavn, for at tage stadigt Ophold i London, vil, efter Forlydende, igjen vende tilbage hertil for bestandigt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Den berømte svenske Publicist og dramatiske Forfatter, Capitain Lindeberg, opholder sig fortiden her i Staden. Som bekjendt erholdt Lindeberg især sit udenlandske Renomme ved den mod ham anlagte Høiforræderi Proces og hans, dog ikke respecterede, Protest imod Kongens Benaadning af den ham idømte Livsstraf. Hr. Faaborg, der i denne Tid har indstuderet Fra Diavolos Partii, vil med det Første optræde i denne Rolle. - Hr. Kellermann, denne Violoncellens Paganini, (Søndagen.) vil give en Concert her.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Digteren B. S. Jngemann har udgivet følgende Kronningssang: Mel. Jeg lagde mit Hoved til Elverhøie, Ped. Sov. S. 180. -med forandret Omqvæd.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Kong Christian sidder i Kronningspragt Paa Skjoldungers gamle Throne. Af Gud og Loven han tog sin Magt, Af Danfolket Hyldingens Krone. Nu hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Konge. Amalia straaler i Kroneglands Ved Ottende Christians Side. Sjælenes Hylding, Huldsaligheds Krands Hun vandt i Verden saa vide. Nu hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Dronning. Kong Christian nævnes med hædret Navn, Hvor Skjønhed og Høihed har hjemme. Han sørged med os ved Frederiks Savn; Sidst Dansken dog Hjertet vil glemme. Nu hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Konge. Amalia nævnes med favre Navn. Med Klang af Umyndiges Mæle: Fattigmands Børn tog hun mild i Favn, Og Moder blev hun for Sjæle. Nu hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Dronning. Kong Christian fødtes i Danmarks Skjød: Fulddansk blev hans Sind og hans Talle; Ham Tankevældet fra Sjælen fløde, Med Gjenklang fra Fjeld og fra Dale. Glad hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Konge, Amalia hørte sin Vuggelang. Hvor Østersøsvaner opdukke; Liflig om Livet i Danrigets Vang, Sang Havfru ved hendes Vugge. Glad hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Dronning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Kong Christian skuer i Kronens Pragt Kun Krandse til Folkenes Lykke. Med Hæder har han det høit udsagt: Paa Kjærligheds Grund vil han bygge. Tryg hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Konge. Amalia skuer i Kronens Pragt Klenodet om Oltidens Minder: Dagmars og Dannebods Kjærlighedsmagt. Med Fromhedsblikket hun vinder. Glad hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Dronning. Kong Christian byder med Spiir i Haand: Kun Sandhed i Sind og Tale! Hvad dybt sig rører i Folkets Aand, Han veier i Folkeraadssale. Tro hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Konge. Amalias Spiir er en Lilliestav, Naar skjønt hendes Dronningrost klinger, Livet faaer Toner som Bølger i Hav, Og Folkesangen faaer Vinger. Glad hilser Danmark i lys Skjærsommer sin Dronning. Kong Christian agter paa Tidens Strid. Han seer hvor dens Luftning omskifter; Han agter nøie paa Aandens Jld Og Tankernes Heltebedrifter. Stolt hilser Danmark i høi Skjærsommer sin Konge. Amalia tænker i Tidens Strid, Paa Livet som aldrig omskifter : Palmen hun skuer for Sjælenes Jld Og Hjertets stille Bedrifter. Fro hilser Danmark i høi Skjærsommer sin Dronning. Vor gamle Hæder, bliv ung paany Lad Kjærlighed Kræfterne samle! Een Aand, eet Hjerte i Kronens Ly Et Danmark, det unge og gamle, Hil Fædrelandet, hil Christian og Christians Dronning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
En Sætter i det Berlingske Officin, Hr. J. N. Hammelef, har udgivet et Olgt i Anledning af Bogtrykkerkunstens Secularfest.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Den velmeriterede Commissionstidende, er igaat og idag atter debuteret under Skikkelse af Morgenposten. Nyheds- og Avertissementstidende. Udgivet og redigeret af (forhenværende Glashandler, F. Fritsche. Den trykkes hos Elmquist, altsaa her i Byen. Det er dog at gaae Retfærdigheden temmelig stærkt paa Klingen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Dampskibene Frederik den Sjettes" og Christian, den Ottendes Eiere have arrangeret sig med hinanden omPassageerpriserne, der saaledes blive de samme, som hidtil, for begge. Paa Chr. d. 8de, ere imidlertid Fragtpriserne billigere. - J Dagen læses følgende vittigt ladende tydske, Epigram til Cl. Rosenhoff. Armer Rosenhof Deine Blüthen Zeit ist voriber. Nur mit Dornen zurück steht Dein unfruchtbar Gestrauchlø¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Denne ildevalgte Persislage kunde man maaskee gjengjælde med følgende Linier: Ach, armer Tag, nur kur; war Deine Selvstsucht Wonne, Worin Du labtest Dich in fieberhafter Glut. Jn tiese Nacht herab, sank Deine Lebens Sonne, Vergebens schaumt noch fort Dein Anti=FreifinsWuth.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Det var Kokken paa Frederik den Sjette, der havde søgt at indsmugle de sidst omtalte, af Toldvæsenet, confiskerede, Guldsager. Skibets Rheder har herfor maattet erlægge en Bøde af 400 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
- Jfølge det med General-Postdirectionen, i Overeensstemmelse med Placaten af 10de April d. A., trufne Arrangement, er Prisen paa Kjøbenhavnsposten" for alle dette Blads udenbyes Abonnenter fra 1ste Juli d. A. nedsat til 15 Mk. 12 s. qvartaliter, i hvilken Betaling alle Udgifter til Postvæsenet ere indbefattede. Bladet, der fra bemeldte Tid af vil blive forsendt med samtlige Brevposter, bestilles, som Kbhvnsp.) hidtil, paa de kongelige Postcontoirer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
J Søndags Aftes Klokken 11 1/2 styrtede en ung, Tjenestepige sig ned fra tredie Etage i et Huus paa Østergade og forslog sig skrækkeligt. Jfølge Lægernes Udsagn paa Hospitalet, hvorhen hun bragtes, har hun brækket Kjævebenet paa to Steder, det høire Haandled, begge Skinnebenene og høire Laar. Aarsagen til dette fortvivlede Skridt, er, ifølge hendes Udsagn, besynderligt nok. Hun havde af sit Herskab faaet Tilladelse til at gaae ud om Søndag Eftermiddag, hvorover den anden Tjenestepige var bleven vred og havde ved Hjemkomsten torteret hende i den Grad, at hun fortvivlet havde styrtet sig ud af Vinduet. Jmidlertid skal Kjærlighedsaffairer nok tillige have været Skylden. Man tvivler og hendes Liv. - Paa Hospitalet henligger i denne Tid en anden ung Pige, som ligeledes har forsøgt Selvmord ved at skjære sig i Halsen med en Kniv. Aarsagen hertil skal være den, at en Kjælling, der driver den ædle Spaadomskunst, har forudsagt hende et ulykkeligt Liv- J Mandags Eftermiddag morede en Reebslagersvend sig med at spadsere paa Brystværnet ovenfor Vesterport efterat han havde kastet Frakken fra sig. Efter gientagen Advarsel fra nogle af de vagthavende Soldater om at standse sin Spadseretour i denne Costume, skyndte disse sig op paa Volden for at jage ham bort; men ved deres Ankomst tilraabte han dem et Farvel" og styrtede sig fra Brystværnet ned paa Brostenene. J en ynkelig Tilstand med knuste Been bragtes han ud paa Hospitalet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Jfølge kieler Correspd. Blad er Statholderen i Hertug dommerne Slesvig og Holsteen, Hs. Durchl., Landgreve Friederich af Hessen, afreist til Badet Rendorf, en By i Nederhessen, berømt for sine Svovlbade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
I Holsteen viser der sig, ifølge Kieler Correspondentsblad, denne Gang endnu mindre Jnteresse for den nær forestaaende Stænderforsamling, end de tvende foregaaende Gange, omendskjøndt der dog var Grund til at troe, at Tronskiftet; skulde have havt en oplivende Jndflydelse paa Almeenaanden. Det Utilfredsstillende i vor kun raadgivende Stænderforfatning bliver, hedder det, almindelig følt; men om Midlerne til at tilveiebringe en bedre Tingenes Tilstand, derom existerer der endnu ingen bestemt offentlig Mening. Nogle troe imidlertid i Ombytningen af Collegialforvaltningen for en Ministerialforvaltning at see et Fremskridt til det Bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Aalborg, den 27de Junii. Adresseavisen bemærker, at Liimfjorden vist vilde blive meere benyttet til Seiladsen fra Kattegattet til Vesterhavet og omvendt, for at undgaae Skagens Rev, hvis Løgstør Grundene kunde bortryddes: Vi maae hertil imidlertid bemærke, at Løgstørgrundene ikke en den eneste Hindring for en saadan Passage igjennem Liimfjorden for større Skibe, da Fjordens Farvand paa flere Steder er meget difficilt, hvorpaa 2de Skibsulykker i den senere Tid have givet Beviis, idet de paagiældende Skibe, det ene ved Thisted og det andet nærmere ved Canalen, pludselig ere stødte paa ukjendte Stene og totalt forulykkede. Saare urigtigt er det tilvisse ogsaa, at der ikke optages en fuldstændig Opmaaling af heele Liimfjordens Farvand, da Seiladsen paa Fjorden dog nu er bleven af saa stor Vigtighed. Det er at haabe, at Regjeringen snart vil have opmærksomhed henvendt herpaa
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
at Fjordstædernes Repræsentantskaber ville beskjæftige sig med denne vigtige Gjenstand. En anden Omstændighed, der ogsaa i høi Grad hæmmer Seiladsen her paa Fjorden, ere de mange Standsninger, som Skibene under Seiladsen ere underkastede. Naar saaledes et Skib kommer fra et af Oplandets Toldsteder, for at gaae ud ved Hals, maa det først standse ved Aalborg for at lade sin Ladning efterveie og eftermaale, og det kan ikke siges, at Toldvæsenet heri just altid gaaer lempelig tilværks. Men ikke nok hermed, naar samme Fartøi, kommer til Hals, saavelsom Skibe fra Aalborg Toldsted, maae disse, selv om de ere udclarerede til indenlandsk Toldsted, atter standse ved Hals - for at visiteres. Kommer Skibet til Hals i en stærk Storm, kan det ofte endog være heelt vanskeligt at faae kastet Anker. Det er saaledes ikke blot udsat for at lide Havari, men ofte kan ved et saadant Ophold en gunstig Vind gaae ubenyttet hen og foraarsage hele Dages Sinkelse i Seiladsen. Hvortil nu især denne utidige Standsning ved Hals skal fore, især ved Skibe paa indenlandsk Fart, er isandhed ubegribeligt. Vi ville ogsaa haabe, at Skibsfarten omsider efterhaanden maa blive befriet for alle overflødige qvælende Toldlænker og de Søfarende søges indrømmede alle de Lettelser og Lempelser, som ved Siden af en tilbørlig, men ikke smaalig Control med Toldmtraderne kunne bestaae, og som Handelen og Skibsfarten hertillands, der nu saa længe har sukket under en mistænksom Toldlovgivnings og et maaligt Toldopsyns trykkende Aag, især kan trænge til.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Aalborg Torvepriser, d. 27de Junii. Rug 3 Mk. 2 s.; Kartofler 12 s.; pr Skjeppe Oxekjød a 9 s.; Kalvekjød 10 s. saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmør 24 s. Bøndersmør 18 a 19 s.; pr. Pd. Æg 13 a 14 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 23de Juni, P. Petersen f. Flensb., best. t. London m. Korn (udg. d. 25de).H. H. Hunderup f. Horsens, ball. J. H. Bacha t. Porsgr., best. t. Nyborg m. Jern og Træl. (udg. d. 24de). L. A. Deth, f. Læsø, ball. (udg. d. 24de m. Træl., Muur= og Tagsteen. D. 24de: C. N. Eilersgaard f. Aalb. m. Stykg. N. Andersen f. Skagen, best. t. Helsingør m. Jern og Fisk (udg. s. D.). H.C. Hansen f. Skagen, ball. D. 25de: N. Friis f. Mariager, best. t. Norge m. Kornv. - Udg. D. 24de: H. Petersen f. Mandal og B. Olsen f. Norge; Begge t. Veile. M. Johansen f. Norge t. Fredericia. H. P. Harbye t. Randers t. London. H. Holst f. Kjerteminde t. Norge. H. Minor f. Sarkjøb. t. Engl. H. Hansen f. Skagen t. Flensborg. P. Berg f. Randers t. Norge. C. C. Eyser f. Aalb. t. England. A. Rasmussen f. Svendb. t. Christiansand. N. Nissen f. Rakskov t. Norge. L. Clemmensen f. Aalb. t. Skagen. N. C. Jacobsen, f. Aalb. t. Hjørring. J. Jacobsen f. Norge t. Veile. G. Johnsen f. Moss t. Horsens. H. Schmitsch f. Bandholm t. Norge. C. Malmsteen f. Osterr. t. Aalb. J. Abrahamsen f. Aarh. t. Norge. H. Stehr f. Nakskou t. Hull. P. Carstensen f. Rand. t. Engl. N. J. Orre f. Rand. t. Gent. I. C. Westerbring f. Kiel t. Rouen. G. Schulz f. Porsgr. t. Rand. D. 25de : E. Nielsen t. Skagen, ball. - Vinden d. 25de: S., flau Kuling m. skyet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Hals Skibslifte. Jndk. D. 24de Juni, S. Henriksen, f. Hou m. Brænde. J. Lisborg f. Jrhvn. m. lev. Fisk. Hansen f. Dr., ball. A. Sørensen f. Hurup m. Brænde. A. K. Floernes f. Hartlepool m. Steenkul. J. H. Back f. Drammen m. Træl. D. 25de : P. S. Lydersen f. Læsø, ball. P. M., Holm f. Porsgr. m. Træl. N. Biørnsstrup f. Gieraa m. Brænde. P. Jensen f. Hartlepool m. Steenkul. - Udg. D. 24de: A. Peersen t. Dokkedal. Th. Hjelm t. Kbhvn. D. 25de: H. Petersen t. London. O. Halvorsen t. Tvedestrand. B. Petersen t. Østersøen (anløber Kjøbenhavn, hvor han udskiber endeel Stude). P. Baadsgaard t. Engl. (J. Johansen ligger for Udg., best. t. London.) - Vinden d. 25de: VNB., frisk Kuling, blandet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Aalborg Skibsliste. Jndel. D. 26de Juni, A. R. Hansen f. England m. Kul. P. Jensen f. Hartlepool. P. Back f. Drammen. D. 27de : A. K. Flørenæs. - Udel. D. 25de N. Andersen t. Aarh. m. Klude. H. Jepsen t. Kbh. m. Uld og Havre. D. 26de: Chr. Davidsen t. Skagen m. Muursteen og Kalk.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Reisende. Med Paquetten idag til Kbhvn. Mad. Schoz, med Datter, Fru v. Deurs med 4 Børn; Jfr. Mørck, Otterstrøm og Poulsen, Anne Christensdatter, Reebslager Pettersen. Cand. theol. Kaarsberg; Hr. Børresen. And. Nielsen, Mad. Ørum, Simonsen og Hennings; Lieutn. Jensen, Simon Ør(Forlangt Jndrykkelse.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
J Anledning af den offentlige Opfordring til Hr. Legationssecretair Hvass, i denne Tidendes Nr. 115. Hvis De. Hr. Landmand, som De burde, førend De anonymt spurgte offentligen, havde sandset, at Hs. Majestæt offentligen lod vide, at der kun vilde blive svaret paa Adresser fra offentligen anerkjendte Corporationer, vilde De, Hr. Landmand, ikke have spurgt, idet mindste ikke offentligen, og ikke opfordret til, som De saa stilistisk skiønt giør i 12te og 13de Linie, at meddele det meddeelte Svar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
(Jndsendt.) Den lille Borneven, en Læsebog for danske Almue= og Borgerskoler, samlet og udgivet af Fred. Frølund. Alt eftersom Almuens aandelige Udvikling meer og meer er bleven en Gienstand for den almindelige Opmærksomhed og Omhu, har man tillige følt Savnet af passende Lærebøger, der fuldkomment kunde opfylde deres Hensigt. Dog har maaskee dette Savn i intet andet Lærrefag været føleligere, end ved den for Børn saa saare vigtige Underviisning i Jndenadslæsning. Dette Savn er nu blevet afhjulpet veden Læsebog, der, under ovenstaaende Titel, i disse Dage er udgivet af Hr. Cand. theol. Fred. Frølund, der ved sine tidligere heldige pædagogiske Værker er noksom fordeelagtig bekjendt. Denne Læsebog egner sig ganske til, saavel at bibringe Barnet Færdighed i Indenadslæsning, som ogsaa samtidigen dermed successivt at udvikle dets intellectuelle Evner, idet den ved et let, mørende og belærende Jndhold heelt igjennem vedligeholder Barnets Jnteresse. Et ikke uvigtigt Fortrin for alle tidligere Læseboger besidder denne ogsaa derved, at den er trykt med saa mange forskjellige Slags saavel danske som latinske Typer, det var muligt at tilveiebringe. I Henseende til Priisbillighed overgaaer vel neppe heller mange andre Bøger denne, da den sælges 16 Ark stor, i Materie for 3 Mk. 8 s. og indbunden 4 Mk. Ønskeligt vilde det vistnok være, om denne fortrinlige Læsebog maatte blive indført i ret mange Almue= og Borgerskoler, da de heldige Følger heraf ved Børnenes Underviisning vist snart vilde spores. L. C. A. F.... Den 28de Juni 1810. Gid Konge! Dig, Stænderne Raad maae bringe. Ved hvilke Besparelser Du fremtringe. Lad Mange nære og Faa kun tære, Da til Din Ære. Vi faae Velvære. Vort Danmark, var stedse paa Frugtharhed riig, Blandt Danske var sjelden Feighed eller Sviig. Giv Pressen Os fri Den, Sandhed, staaer bi Frygt blot Despoti og Spötslikkert. L. Böggild.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Ved Tallotteriets 1372de Trækning i Altona udkom: Nr. 79. 82. 26. 67. 68. Ven
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Bekjendtgjørelser. At vores inderlig elskede Fader, Christian Mørek, forhen Eier af Egense Kloster, efter længere Tids Svagelighed, i en Alder af1 Aar, pludselig igaar overgik til den evige Hvile, dette Sorgens Budskab bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Familie og Venner. p. t. Aalborg, den 2de Juni 1810.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Paa vor sengeliggende svge Stedmoders: og fraværende Södskendes Vegne. Det behagede Gud idag ved en blid og rolig Død at bortkalde vores elskede Søn, Ludvig Moltke, 11 Aar gammel, af en heftig Nervefeber, efter 20 Dages haarde Lidelser, hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner af hans dybtsørgende Forældre. Maarupmølle, den 22de Juni 1810. Chr. Bronnum, C. Bronnum. fød Schaarup.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
J en Kjøbstad i Aalborg Stift ønskes til 1ste August eller 1ste November, en duelig Seminarist, som foruden almindelige Kundskaber kan undervise i Tydsk samt Begyndelsesgrundene af Fortepiano. Lønnen vil blive 80 til 100 Rbd. aarlig foruden Alt frit i Huset. Portofrie Breve desangaaende bedes under Mærke Lærer tilsendte Aalborg Adressecontoir med Opgivelse af Navn, Opholdsted, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
J Sæby vil en Slagter finde rigelig Fortjeneste, da man der og i den store Omegn føler meget Savnet af en Saadan Da jeg betaler Alt, hvad der henhører til Levnetsmidler og Fødevare contant, anmoder jeg herved om, at Jngen af slige Varer betroes noget i mit eller min Søsters Navn. Aalborg, den 27de Juni 1840. Fjorbach.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Ved at bekjendtgjøre, at jeg har etableret mig som Kleinsmedmester her i Byen, vover jeg ærbødigst at anbefale mig til det ærede Publicum med Forfærdigelse af alt til Smedeprofessionen henhørende Arbeide. Min Bopæl er paa Hjørnet af Algaden og Brødregyden, Nr. 406. Andreas J. Hubbe.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-27
Et godt Rapsseil med Baare, er tilkjøbs paa Frisenborg her i Byen.