Københavns Adresseavis, 1793-02-08
J Følge de Classenske og Thortiske Legater udsætter det Kongel. Videnskabernes Selskab følgende Præmier: A. Den nyttigste og beste mekaniske Maskines Opfindelse eller Forbedring, der har Hensigt til Agerdyrkning, Fabriker eller Bergbygning i Kongens europæiske Stater, vil Selskabet belønne med 100 Rdlr.; med Afhandlingen maatte følge rigtig Model eller nølagtige Tegninger. B. Selskabet indbyder fremdeles alle Sagkyndige, dets nærværende Medlemmer allene undtagne, inden Aarets Udgang at indsende vel skrevne og paa Erfaring grundede Afhandlinger, sigtende til Agerdyrkningens, saa som Kornavlings, Enges og Græsganges Forbedring, samt Skoves Opelskning. Følgende Spørgsmaales fyldestgiørende Besvarelse vilde især være det behagelig: 1) En Fortegnelse efter de botaniske og provinciale Navne over de adskillige Arter af Ukrud, saasom Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikke o. s. v., hvilke findes blandt de forskiellige Sædearter, Hvede, Rug, Byg, Havre m.v. i nogen af de det danske Scepter underliggende Provindser, tilligemed en Forklaring over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrydde ethvert Slags af disse forskiellige Ukrudde. 2) En fuldstændig Forklaring over de beste Maader at forbedre en ringe eller udygtig Jord til brugbart Agerland, tilligemed Beregning saavel over Forbedrings=Omkostningerne som Fordelen deraf, bestemt efter dets aarlige Middel værdie. 3) Man spørger: om en rigtig Beskrivelse af de forskiellige Afarter (Varieteter) af Kartofler, hvilke i Forhold til Sommerens Længde kunde være de fordeelagtigste i Danmark, Norge, Fær verne og Jsland, hvilke der kunde være de beste til Føde for Mennesker og Kreature, og om de til nogen Tid af Aaret skulde have skadelige Følger for Helbreden, 4) Hvilke ere Havrens Arter og bestandige Afarter eller Varieteter, og hvilke af disse ere for de danske Provindser de fordeelagtigste at dyrke, efter Jordbundens Forskiellighed, og eftersom det paa de forskiellige eller mindre frugthare, Jordarter er mueligt at anvende meere eller mindre omhyggelig Dyrkning og Bearbeidning? Afhandlingen maatte tillige indeholde en tydelig botanisk Beskrivelse over de nævnte Arter; det skal være Selskabet behageligt, om Forfatteren tillige giver Tegning af Havrearterne. 5) Uagtet det Kongelige Rentekammer haver foranstaltet Skovs Plantning paa de jydske Heeder, og Landhuusholdnings=Selskabet ved Præmier og Veiledning dertil haver opmuntret, er Sagen dog af den Vigtighed, at Selskabet ikke haver agtet følgende Spørgsmaal at være overflødigt: Hvorledes skal man gaae frem for at opelske Skov paa Heeder, Overdreve eller andre Strækninger, som til Agerbrug og Engbund, ei kan anvendes, med mindst Bekostning til Hensigtens sikkerste og hastigste Opnaaelse: 6) Hvilke ere de Grævarter og Vexter, som kunde foruden Rødkleveren og Raygræsset anvendes i Danmark til kunstige Enge og Græsgangenes Forbedring. Forfatteren maatte give en tydelig og for Landmanden fattelig Beskrivelse over disse Vexter under Danske og Linneiske systematiske Navne, og derhos tilføie de forskiellige danske Benævnelser, under hvilke de ere bekiendte for Landmanden. Til desto større Tydelighed henvises og til en Figur i Flora Danica, naar Vexten deri findes aftegnet, Forfatteren maatte beskrive Dyrkningsmaaden af enhver Plante, og hvor denne ei er bekiendt, maatte han søge at sætte Landmanden paa Spor til at dyrke samme ved at beskrive dens Varighed, Blomstertid, modne Tilstand, og det Jordsmon, den udfordrer. 7. Vel har Landhuusholdnings=Selskabet for rum Tid siden, til levende Gierder anpriist Hvidtornen, Christ tornen, Berberisser, Hassel, Skovabilden og Piletræet; men da disse Træearter ikke alle ere skikkede til Hegn i ethvert Jordsmon, og man endnu har stor Mangel paa levende Gierder, i de skarpe sandige og vindaabne Egne, fordi man ei kiender dertil tienlige Træearter og deres Plantning, uagtet vi besidde indenlandske, ja endog udenlandske Træer og Buskearteer, som i denne Henseende deels paa enkelte Steder med Held ere forsøgte, deels dertil kunde anprises, saa spørges: Hvilke ere de Træer og Buskarteer, som i Hensyn til de forskiellige Jordarter og Enge med meest Nytte kunde bruges til levende Gierder i Danmark, og hvilken er deres beste Plante maade og Behandling? Forfatteren maatte give de almindelig bekiendte Træe arter danske systemmatiske Navne; men af de mindre bekiendte maatte forfattes en kort og for Landmanden forstaaelig Beskrivelse. I begge Tilfælde maatte alle danske Binavne og det Linneiske systemmatiske Navn af enhver Træeart tilføies, med Henviisning til en Figur i Flor danica, naar den der findes. Angivelsen af ethvert TræesTienlighed til levende Gierder og Plantemaaden, samt Bestemmelsen af Jordsmonnet det udfordrer, maa grunde sig paa sikker Erfaring. Med Hensyn til Udførelsens Nølagtighed og Jagttagelsernes Nyehed og Vigtighed vil Selskabet belønne enhver saadan Afhandling med 60 eller 40 Rdlr., men den beste af alle med 100 Rdlr. C. Da Hs. Excellence salig Hr. Generalmajor Classen ved sit Testammente har anordnet en Agerdyrknings=Skoles Oprettelse paa et af hans Landgodser, hvor Eleverne, hvis Antal for det første vil blive 10 a 12, vil finde Leilighed til Underviisning og Anstillelse af praktiske Forsøg i Jord= og Havedyrkning, Skovopelskning og Qvægavl; saa har Selskabet efter Anmodning af Executorerne af bemeldte Herres sidste Villie besluttet at udsætte en Premie, stor 100 Rdlr., for den beste Plan til en saadan praktisk Agerdyrknings=Skole, i Hensyn til hvad og hvorledes der bør læres; om det Oekonomiske ved Stiftelsen spørges ikke. Svaret paa dette Spørgsmaal modtages til Udgangen af Junii Maaned dette Aar. Jsteden for at nævne sig, vilde de Æskende behage at skrive deres Navn og Opholdsted i en forseglet Seddel med en Devise paa, hvilken ogsaa maatte findes paa Afhandlingerne, der til Selskabets Secretair Conferenceraad Jacobi inden de bestemte Tider postfrie maatte være indkomne. Nyheder.