JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Spanien. En Privatcorrespondence fra Madrid siger, at General Espartero har i Sinde at sætte sig i Besiddelse af Thronen, og at lade sig udraabe til Konge, under Navn af Baldomers I. Esparter skal ogsaa have i Sinde, naar han naaer sit Øiemeed, at bevilge enhver Jnfant en Pension for Livstid af 1 Mill. Realer. Han vil stedse have en Armee af 250,000 Md. paa Benene. Fra Spanien skrives ogsaa, at den hidtil herskende Crisis var til Ende, og at Dronningen havde antaget det af Espartero foreslaaeds Ministerium; Tiden vil lære hvad der er sandt Tydskland. Der skrives fra Berlin, der Jndtryk er ikke at beskrive som Synet af det ved Hyldingsfesten omkring Thronen forsamlede Folk gjorde paa Alle, da Kongen, førend Erden høitidelig blev aflagt, yttrede blandt andet følgende Ord: "J dette høitidelige Øieblik, da mine tydske Lande, det ædleste Folks ædleste Stamme skjænket mig deres Hyldning, og i Erindring om hiin undsigelig vigtige Time i Kønigsberg, anraaber jeg Gud, at han med sin almægtige Amen vil bekræfte de Løfter, som løde, og som nu ville lyde, de Løfter jeg udtalte i Kønigsberg og som jeg her bekræfter. Jeg lover at ville fore min Regjering i Guds Frygt og med Menneskekjerlighed, med aabne Øine, naar det gielder mit Folks og min Tids Trang og Fornødenheder, og med lukkede Øine, naar det gielder Retfærdigheden, jeg vil for saa vidt min Magt og min Villie naaer, holde Fred i min Tid sandfærdig og af alle Kræfter understytte de høie Magters æde Stræben, som i et Fjerdendeel Aarhundrede vare de troe Vogtere, over Europas Fred. Jeg vil frem for Alt tragte efter at sikkre Fædrelandet den Plads til hvilken det guddommelige Forsyn har hævet det ved en Historie uden Exempel, og paa hvilken Preusen er blevet til et Skjold for Tydsklands Sikkerhed og Rettigheder. J alle Henseender vil jeg regiere saaledes, at man i mig skal erkjende den ægte Søn af en uforglemmelig Fader, og af en uforglemmelig Moder, hvis Minde fra Slægt til Slægt vil blive en Velsignelse; men Kongernes Veie ere taarerige og taareværdige naar ikke deres Folks Hjerte og Aand rækker dem hielpsom Haand, det er derfor at jeg i Begeistringen af min Kierlighed til mit herlig Fædreland, til mit under Vaaben, i Frihed og i Lydighed førte Folk, henvender mig i denne alvorlig Time med det alvorlige Spørgsmaal, Riddere, Borgere, Landmænd, jeg spørger Eder Alle, ville J med Hjerte, Ord, Gierning og hele Stræben i Christo Kjerlighed, hjelpe og bistaae mig til at opretholde Preussen, saaledes som det er, og som det maae blive, hvis det ikke skal gaae under, ville J denne Stræben ikke forlade mig, men udholde med mig i gode og onde Dage, o! da svare J mig med et klart og lydeligt Ja!" (og fra over 20000 Munde lød et eensstemmigt Ja!) Ministeren Hr. Hum holdt er i en overordentlig Sændelse afreist til Paris, hvor Stemningen er særdeles preussiskindet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Indenlandsk. Hs. M. Kongen har ladet den Jydske Stænderforsamina tilstille en Finantsberetning, hvoraf erfares, at det er Hs. Ms. Villie, at der hvert Aar skal forfattes et saa iagtigt Budget som muligt over Aarets forventede Jndtægter og Udgifter, og efter Aarets Udløb en Udsigt, over, hvad Jndt. og Udg. de aflagte Regnskaber virkelig have beløbet sig til, og at alt dette skal bringes til offentlig Kundskab. Hs. Maj. har afgivet allerhøieste Resolution ang, en Mængde enkelte Besparelser i de forskiellige Bestyrelsesgrene, og forsaavidt saadanne endnu ikke ved dem alle have kunnet bestemmes, fordi de beroe paa omfattende Undersøgelser, som Hs. M. har ladet anstille ang, den fremtidige Organisation af flere vigtige Forvaltningsgene, i Særdeleshed Landets Forsvarsvæsen, vedkommende, har Hs. M. dog foreskrevet dem en Grændse til Udg. Størrelse, ved Land- og Sø-Etaten, hvorhos Hs. M. har bestemt, at de ved disse Etater opsamlede separate Fonds skulle enten inddrages i den almindelige Statskasse eller anvendes til visse nærforestaaende extraord. Arbeider, saasom Fæstningsværkernes bedre Jndretning, en overordentlig Complettering af Armens Material, en ny Dokkes Bygning, osv. Ogsaa flere andre særlige Fonds har Hs. M. beordret inddragne, hvoriblandt Justitsfondet med en Capitalformue af c. 50,000 Rbd. og Hofkassens Fond af over 370,000. Til et fast Pensions=Regulativ har Hs. M. beordret et Udkast, udarbeidet. Et forbedret Gageringsystem og en Nedsættelse i Embedsposternes Antal kan forventes. Adskillige offentlige Bygningers Afhændelse er beordret, saasnart et passende Salg kan opnaats. Undersøgelse er indledt om, hvorledes Jndtægterne af de kal. Domaine, kunne forøges. En bedre Regulering af Lønningsvæsenet, a. ved Toldfaaet er anordnet. Ligeledes er befalet undersøgt, hvorvidt de 25,000 Rbd. der af Finantserne, udredes til Khyns Fattigvæsen, efterhaanden kunne ind brages.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Af Viborg Stændertidende erfares endvidere, at Proprietair Formann ikke endnu havde givet Møde i Forsamlingen, fordi en ondartet Nerrefeber har hjemsøgt hans Huus, saa at 19 Mennesker deraf have været angrebne, deriblandt endogsaa 12 paa eengang, hvilken Sygdom daglig griber mere om sig og har opvakt Bekymring i hans talrige Familie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
J Slutningen af den kongel. Commissarii Tale ved Stænderforsamlingens Aabning i Viborg, forekomme bl.A. følge de Yttringer: "Et andet Lorudkast, som vist vil tiltrække sig Deres særdeles Opmærksomhed, er det, som har Ordningen af et Landcommunevæsen til Formaal. Det er Kongens levende, rastløse Jver for Udriklingen af et sundt og kraftigt Folkeliv, som det skyldes, at denne vid tige Saa allerede nu er blevet Gienstand for Stændernes Overveielse. Det er glædeligt, at de Hovedarundsætninger, hvorfra man er gaaet ud ved Løsningen af den vanskelige Opgave, have fundet almindelig Anerkiendelse i Ostifternes Provindsialstænder. Det er isærdeleshed er skiønt Træk, at denne Sag ikke har givet Anledning til Partistridigheder, at man navnlig fra alle Sider i det Væsentlige har været tilfreds med det Forhold, der i Udkastet er antaget mellem de større og mindre Eiendomebesidderes Adgang til at tage Deel i Søgne- og Amts bestyrelsen, erkiendende at de fælleds Jnteresser derved sefrest ville blive varetagne. Det er at vente, at Konges snart kan have den Glæde at skiænke Landbeboerne en Jnstitution, hvorpaa han sætter høi Priis, ikke blev med Hensyn til den større Betryggelse, den maa formodes af give disse hans kjære og tro Undersaatter, for at deres communale Anliggender ville blive bestyrede paa den til de locale Forhold bedst svarende Maade, men fornemmelig fordi han gjor Regning paa, at den vil fremkalde et mere levende Deeltagelse i de medborgerlige Jnteresser og fremme en Udvikling, der ogsaa vil virke kraftigen til at forøge deres Tal, der med Ære og til sandt Gavn kunne i Stændersalen sidde til Raads angaaende Landets Vel færes Anliggender. Endnu skal jeg blot udhæve Udkasket til den Anordning, der gaaer ud paa at afhiælve de Manaler, der havde viist sig i de gjældende Love angaaer de Veiarbeidet og Veindgifternes Fordeling, og hvorover det ogsaa giennem Stænderne var ført Klager. Det vil uden tvil findes her som i Roeskilde, at Lovudkastet aldet at svarer til de Grundsætninger, hvorfra Stænderne i deres Andragender angaaende denne Sag ere gaaede ud, og at, naar det i de enkelte Bestemmester for en Deel er afver gende henfra, er det alene fordi Stænderne ikke havde havt Leilighed til saaledes at gjennemarbeide denne høist forviklede Sag, som behøvedes for at komme til et fast, billigt og hensigtsmæssigt System. J Skiendelse af, at dette ikke paa anden Maade kan opnaaes, have derforOstifternes Provindsialstænder aldeles ingen Jndvending, jørt med den lige Deeltagelse i alle Byrderne til de almindelige saavel storre som mindre Landeveies Anlæg og Vedligebo delse, som efter Udkastet skal paalægge alt Hartkorn, det privilegerede saavelsom uprivilegerede, og det uagtet deres ældre Andragende endnu i større Udstrækning end det, som denne ærede Forsamling indgav, eff ud paa, at det skulde have sit Forblivende ved de hidtil sjældende Forskrivter angaaende Veindgivternes For3 ling, og hvorvel de Mænd, som fornæmmelig hearbeidede denne Sag, som Besiddere af betydeligt frit Hartkorn, ville ved denne Lovforandring blive forøgede Byrder underkastede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Den 16de De om Aftenen, omtrent Kl. 10, udbrød en pludselig Jldebrand paa den 2 1/2 Miil fra Odense, liggende Hovedgaard Rønningesogaard, tilhørende Hr. Kammerherre v. Mylius, hvorved alle Udbygninger nedbrændte. Hovedbygningen er ubeskadiget, ligesom ogsaa Meerie og Forpagterboligen forstedeels ere reddede. Bygmingerne vare assurerede, men Ind- og Udboe ikke. Af Besætningen brændte al den indavlede Sæd, paa et Par Kornhæs nær. Jlden synes ikke at være paasat, men snarere at være opstaaet ved Uforsigtighed. Saasnart m. Efterretningen om Jldens Udbrud ankom til Odense, reed Hs. kgl. Høihed Kranprindsen, der i samme Dieblik var indtruffen dertil fra Langese, strax til Brandstedet, hvor han virkede uafbrudt hele Natten og vendte først tilbage om Morgenen Kl. 9. Som særdeles virksomme ved Brandens Slukning fortjene at nævnes en Styrmand og 5 Matroser fra Hs kal. Høiheds Kutter, som vare vandrede fra Nyborg med deres Brandspande, og arbeidede med stor Ufortrødenhed og Kraft, indtil de om Morgenen droge tilbage til Nyborg. Saavel fra Odense, Nyborg og Kierteminde, som fra Omegnens Herregaarde og Byer, vare en Mængde Sprøiter til ilede. (O. Th. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Af Berlings Avis erfares, at et Pd. Hvedebrød koster i Paris 5 1/2 Rigsbksk. Pundet og i London 9 Rbkskilling, medens Taxten i Kiøbenhavn ansætter dette Brød til ikke mendre end 12 Rbsk. Pundet. J Paris er altsaa Brødet 100 PC. og i Londen 33 1/2 PC. billigere end i Kjøbenhavn. (Hvorledes mon det staaer sig dermed i Provindserne. (Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jne Den 20de October, Chr. Knudgaard fra Aalborg. Den 22de. L. C. Sørensen f. Kjøbenhavn begge med Stykgods og J Baadsgaard f. Aalborg med Salt, alle til Thisted. Uda. Den 23de, Chr. Jørgensen fra Thisted til Mandal med Kornvarer og Faar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
AVERIISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Bekjendtgjørelse. Paa Hillerslev Hundborg Herreders Forstrande i Thisted Amt er den 13de og 14de Juli sidst, løst af Havet inddrevet og opbjerget følgende pommerske Fyrre=Bielker hvis Mærke ere opgivne saaledes: 1. Paa Steenberg Strand 1 Bjelke 39 Fod lang 13 Tom i 11 mrk. i den ene Ende li P og paa Siden 8.2. paa Worupøer Strand 2 dito den ene 30, Fod og den anden 32 Fod lang begge 13 Tommer i 1) og mrk. den ene Kl og K. T og den anden Kr. Paa Wangsaae Strand 3 dito den ene 41 og de 2de andre 38 Fod lang hver, 12 a 13 Tom. i og mrk. 18 WSS. 3/4 og KVA. 4. Paa Klitmøller Strand 12 dito fra 38 til 17 Fod i Længde 13 Tom i deels uden og deels med Mærke. De opgivne Mærker ere Kr. Kl. 1 IX. 5. Paa Hansted Strand 4 dito 40 a 38 1/2 Fodlange 13 Tom i alle uden Mærke. Eierne til disse Bjelker indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at melde sig hos Undertegnede for at legitimere Eiendomsretten, hvorefter Provenuet med Fradrag af alle lovlige Udgivter skal vorde anviist til Udbetaling. Thisted Amthuus den 20de Octbr. 1810. Faye, Amtmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
At den paa Aalum Strand til Tirsdagen den 27de Octbr. førstkommende berammede Auction over det Bjergede af det der indstrandede Barkskib "Charlotte" Capitain F. W. Bugs, formedelst indtrufne Forhindringer ei denne Dag afholdes, men udsættes til Torsdagen den 29de og fortsættes næste Dag den 30te Octbr. førstkommende, bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9 præcis. Teglgaarden den 20de October 1840. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
Mit Pakhuus paa Vestersiden af Byens Nørregade, 7 Fag langt, 12 3/4 Alen vid opført af Grundmuur og teglhængt, er underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis. Det meeste af Beløbet kan blive indestaaende i Eiendommen. Huset er meget beqvemt indrettet til Beboelse foren Familie, og kan tiltrædes til 1 Marts. Thisted den 20de October 1840. H. Jepsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-24
En Markeds-Boutik med Seil er ogsaa til billig Priis at erholde tilkjøbs hos H. Jepsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
No. 129. Ao. 1840. sted Ny Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 27de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Politiske Nyheder. Spanien. Herfra meddeles over Barcelona den uventede Efterretning, at ved et Manifest af 12te October har Dronning-Regenituden aftakket. Ved Bekjendtgjørelsen af dette Manifest tilkjendegiver Ministeriet at det provisorisk er overdraget Regentskabet og er bemyndiget til at indkalde de Cortes. Det kommer nu an paa, om Spanien ikke bliver Anarchiets Sæde, og bliver sønderrevet af indre Uroligheder. J Madrid herskede endnu den 11te October fuldkommen Rolighed, dog viste sig meget bekymring i Gemytterne. General Espartero selv begynder at paadrage sig Mistanke af de Eraltados. Den provisoriske Regierings-Junta, der skulle ophøre ved det nye Ministeriums Dannelse, fortsætter endnu dets Proscriptioner mod Modpartiets Tilhængere, saaledes har for nylig Præsidenten for en Junta i Alicante gaaet ombord paa et fransk Skib, og uagtet den franske Consuls og Captainens Protestation, med Magt bortført den forrige Marineminister Hr. Sotala, uagtet denne havde forsynet sig med regelmessige Passe i Valencia og havde der indskibet sig til Frankerig; man troer, at Hertugen af Victoria, der har havt virksom Haand ved Uroligheder mod sin Dronning, selv muligens vil blive et Offer for Eraltadospartiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Engeland. Fea London skrives under 20 Octbr., at man endnu ikke da vidste hvad Lord Palmerstone havde besluttet, efter at det franske Cabinet havde erklæret Mehemed Alis Afsættelse, som Casus belli, men vist er det at der i det engelske Ministerium er opstaaet en Uenighed med Hensyn til denne Qvæstion, da Lord Clarendon, og Lord Holland høre til det franske Partie, og man siger, at enten ville disse, eller Lord Palmer sten afgaae. - De engelske Blade sige med Hensyn til Spanien: "Nu er det endelig lykkedes Lord Palmerston ogsaa at forvirre alting i Spanien, og han staaer nu ogsaa i denne Sag lige overfor Hr. Thiers, men den Gang vist ikke til de 2 absolutistiske Magters Velbehag, thi et republikansk Spanien ligger vist nok ikke i Fyrst Metternichs Plan, især formedelst den farlige Forbindelse mellem de franske og italienske Ultra-Liberale. Rustningerne i Porsmouth vedvare, paa Admiralitets Forespørgsel, har det almindelige engelske Dampfartsselskab erklæret, at det kan overlade det 12 store Skibe. J Southwark og Manschester have svære Jldebrande fundet Sted. Man ventede Dronning Victorias Nedkomst ville finde Sted i Slutningen af November.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
De orientalske Anliggender: Efterretninger fra Krigsskuepladsen i Syrien ere meget modsigende, men det sees dog af alting, at de Allierede hidtil kun have bemægtiget sig enkelte Stæder, og Punkter ved Skysterne, som Ægypterne tildeels have forladt, fordi de ikke lode sig forsvare. Det synes som at Mehmed Ali vil kaste sin Hær ind i Lille-Asien og opfordre de Troende til den hellige Krig, og i Følge Efterretning fra Alerandrien af 3die Octbr., skal Jbrahim Pascha af sin Fader have faaet befaling til at marschere. mod Constantinopel, for at befrie Sultanen fra de Vantroendes Formynderskab; dette er det første Skridt til den almindelige Brand, hvis Følger ikke lader sig beregne. Fra Alerandelen skrives ogsaa, at man hvert Øieblik ventede General Stopfords Eskadre dertil, men 30000 Beduiner vare echelonviis opstillede langs Kysterne, og 8000 Md. Nationalgardere bleve mobiliseret. Engelænderne rose sig af at have revolutioneret hele Libanoon, men dette skal saa langt fra være Tilfældet, at de meget mere ere blokerede i de tagne Kyst=Steder, og Kaifa maae allerede igjen have cipituleret. Den ægyptiske Soliman Pascha har ladet 2 Europæer skyde, der var truffet med Vaaben ihænde, og har udstædt en Proclamation til Libanons Beboere, hvori han opfordrer dem, til ikke at troe de fremmede Løgnere, der i de christne Magters Navn opfordrer dem til Oprør; de Magter, hvorpaa de beraabe sig have i blodige Krige fægtet mod Revolutionerne, og det er daarligt at tiltroe dem, at de i Modsigelse, mod sig selv, ville anraabe Folkeslagene til Voldgiftsmænd mellem deres Lidenskaber. og deres Regjeringer, og ved et forkasteligt Middel at ville vanære deres Flag, der hvor de selv sende en keiserlig Prinds til vore Kyster, neil dette kan kun betragtes som en egenmægtig Handling af hine Uværdige." Efterretninger fra Constantinopel sige i Modsigelse med de franske Efterretninger, at Maronitterne havde gjort Opstand; men det franske Cabinet havde (i Følge en anden Beretning) sendt Generalen for Lazaristerne til Syrien for at prædike Lydighed og Underkastelse mod Ægypterne. Der tales forøvrigt om, at Soliman Bey skal ved Be rut have tilføiet de Allierede et ikke ubetydeligt Tab. Frankerig. Af de nærmere Details angaaende Mordforsøget mod Kongen, erfares, at den kongl. Vogn var truffen af 6 Kugler; i Følge Bladet Temps vilde Folket efter Attentatet have ødelagt de radicale Presser, hvis oprørske Prædikener er Skyld i denne Skjendsel. Efter Aftagelsen af den første Forbinding have Lægerne fundet sig nødsaget til at afsætte 3 af Morderens Fingre. Jndholden af de Papirer man har fundet hos Darmes, ere for det Meeste Afskrifter, af revolutionaire Pamphleter og Proclamationer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Ved en kongl. Ordonnants er Pairskammeret beskikket til Dommer i Sagen, og dette har den 15 Oct. været forsamlet og har erklæret sig for competent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Indenlandsk. Militaircommissionen i Kbhvn., der lader til at blive af de langlivede Commissioner, er endnu ikke færdig, og det skal være meget uafgjort, naar den vil kunne vente at blive det. Efter Sigende, skal Commissionens første Medlem, Generalmajor v. Rømer, være kaldet derover for at refferere Hs. Maj. Status af Commissionens For(Dannev.) handlinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
I Kjøbenhavnsposten har Magister Lindberg faaet en diærv Jrettesættelse, fordi det trækker i Lanadrag med hans Bibeleversættelse, skiøndt han erholder en betydelig aarlig Understøttelse af et engelsk Bibelselskab, saalænge han arbeider paa denne Oversættelse." Hidtil har Hr. Magisteren ikke benægtet denne Paastand. Juridisk Ugeskrivt meddeler i sit sidste Nummer det første Exempel paa Anvendelsen af den nye Forordn. af 11te April 1840 paa svigaatig Fallent. Ved Hof og Stadsretsdam er næmle Urtekræmmet Fouqvier Tainville Schou, for slig spigagtig Fallit, idet han deels havde forstukket Penge hos sig og deels taget Varer paa Credit, kort for Fallitten og igjen udsolgt dem under Prisen, bleven dømt til 1 Aars Arbeide i Forbedringshu"Mod den jydske Stænderforsamling - hedder det i "Siællandsposten" - vende nu Alle, hvem Kongens og Landets Vel ligge paa Hjertet, deres Blikke. Savner den end enkelte fremragende Talenter, som Roeskildeforsamlingen havde at fremvise, vil dog Jngen kunne nægte, at den ved sine forrige Møder har godtgjort, at den er sit Kald fuldkommen voxen, og hvad dens Selvstændighed og Patriotisme angaaer, da tør vi frit paastaae, at det forekommer os høist tvivlsomt, om den ikke bør tilkjendes Prisen. Bogtrykker Elmquist (den forrige Commissionstidendes Bogtrykker) har ved en Circulaire, der den 19de ds. gik med "Morgentidenden", en af førstnævnte Blads Efterfølgere, underrettet Publicum om, at i Snaregaden Nr. 12 i Stuen i Kbhvn, modtages fra Mandagen den 19de Octbr. alle Slags Bekjendtgjørelser og Adresser, af hvad Navn nævnes kan, til Trykning. De ham saaledes tilsendte Bekjendtgjørelser vilde blive trykte i Forening paa eet Stykke Papiir og med saa stor Orden og Nøiagtighed, som det i nogen Maade er muligt, og Betalingen vil blive saa overordentlig billig, at sikkert Alle og Enhver skulle føle sig tilfredse dermed. Aftrykkerne ville blive gjorte i tusindviis og gratis omdeles blandt Publicum, uden at Modtagerne have Noget at betale, ved et Selskab, som i dette Øiemeed har constitueret sig. Altsaa atter et Forsøg paa at omgaae Lovene og tilintetgjøre Adresseavisen, hvilket dog formodentlig vil strande som alle de Andre. Som vi børe, skal ogsaa Politiet have modsat sig disse Bestræbelser. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Fra Aarhuus skrives under 21de October: J Mandags Aftes endte det Müllerske Selskab sine Forestillinger her for dennegang. Næsten hver Forestilling er givet for fuldt Huus, idet man almindeligt erkjendte, at vistnok intet reisende Skuespillerselskab i Danmark nu kan maale sig med dette. Det tager herfra til Randers og Aalborg, hvorfra det om 2 a 3 Maaneder agter igjen at komme tilbage hertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Til Hr. Skuespildirecteur Müller læses i sidste Aalb. Avis et Digt, hvis ene Vers lyder saaledes: Fra flere Steder hørtes nylig tale Om Deres nye, valgte Personale; Dog, blandt de mange Præster og Præstinder J Kunstens Tempel, een man unævnt finder; Og hvad der volder her det bittre Savn, De giætter vistnok, er - Printzlaus Navn. Tilgiv, jeg selv bedrøvet, da maa spørge: Er det med Grund, at vore Damer sørgeI Hemp. Av. No. 196 læses under Forlangt Jndrykkelse følgende: Til Hr. dager, den literaire Affalds-Ager, der i Mørket agerer. "Multa agende, nihil agensStimanden ligger i Skjul og myrder fredelig Borger, Ligerviis myrder og du Borgernes Ære, i Skjul Anden Mand skylden da faaer, og du smører lumskelig Hæle. Lumpenhed nævnes Din Færd, c." er vel Dit Navn. Alle Ting driver Du paa; Du stikker Din Næse i Branden, Skriver-Recepter, hvortil Du dyppede Pennen i - Gift. Snart anonym, sendonym, som Brændeviinsmand, "Archiater Skriver Du Dig; til Dit Navn føier jeg et "Archifou." Det, som Det Udspring ansaae for eneste savnede Gode, Han, som Du mener, dog sik, – uden Recept af en Nar Hvad der er mere, Han fik hvad ikke han søgte sig givet; Du maaskee veed, Din Recent Andre har hjulpet engang Du er jo Talernes Trumf og Liberalismens Trompeter, Skammelig er dog Din Færd, lumpen og illiberal. Men jeg vil haabe, Du nu kun gransker i hellige Skrifter, Derved Du snarere vil fremme Din Salligheds Sag. W. i Jylland pr. Octbr. 1840. Chr. Spillemand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Fra Kiel skrives under 10de October: Efterspørgselen, af Remontebeste har ikke i lang Tid været saa stærk som paa vort Hestemarked i Mandags. Paa selve Torvet, var der kun 800 Heste, og Halvparten var allerede bortreven Kl. 10 om Formiddagen. De bedste Heste vare Dagene iforveien solgte i Staldene. Priserne ere derved stegne betydeligt. Dog gielder dette kun om Heste af holst, og dansk Race. (K. C.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Jfølge Skrivelse fra Frederikssund er en Fiskerjolle fra Liseleie i Stormen Natten til den 4de De forlist paa Siællands Rev. Den var ude paa Sildefiskeri og hele Besætningen, bestaaende af 4 Maod, fandt Døden i Balgerne. De efterlade 3 Enker og endeel uforsørgede Børn. Forresten leed de øvrige Fiskere fra Liseleie, Lynæs og flere Byer stor Skade paa Fiskeriredskaber, Baade og Garn, hvilken Skade endog beregnes til over 2,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-10-27
Nye udkomne Skrifter. Salomon, et belletristisk Maanedsskrift, redigeret af Gottlied Siesby. 1ste Hæfte. 2 s. - Regimentets Datter. 24 s. (Det kal. Theaters Repertoire Nr. 122.) – Almindelig Grammatik. Et videnskabeligt Omrids af Dr. Fr. Lauge. 1ste Hæfte. 5 s. - Fortsatte Undersøgelser om det gamle helleniske Sprogs rette Udtale. 1ste Hæfte, Svar paa Hr. Lector Henrichsens Modskrivt om samme Gjenstand, af Prof. Dr. S. R. J. Bloch. 5.