JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
J London har en kunstig anatomisk Model været udstillet af Dr. Ameline, hvilken har fundet meget bifald. Om den end ikke har saa skjønt Udseende som et Voxpræparat, saa kan derimod ethvert af de enkelte Lemmer udtages, for særskilt at forevises. Forfærdigeren fordrer 4000 Louisdorer for denne Model. (Froriep Den berømte herlige tydske Skribent, Gros vicar Jgn. Heinr. v. Wessenberg, som man længe antog for Forfatteren af Andagtstimerne, har udgivet et interessant Værk, som i Dresd. artistisch. Notizenblatt d. A. No. 3 af Bøttiger meget anbefales. Titelen er: Die christlichen Bilder, ein Beforderungsmitteel des christlichen Sinnes. Constanz 1827, st. 8. 1100 S. med 19 af M. Esslinger stukne Kobbere. Prisen 7 Thl. 12 Sr. Noget om tyrkiske Mynter: De have dobbelte Aarstal, det ene angiver den regierende Sultans Tronbestigelsesaar, det andet hans Regjeringsaar. De sædvanlige Guldmynter kaldes Grousk, og indeholde 40 Paras. Frankerne kalde dem Piastre. Paa den ene Side seer man Storherrens Navnechiffer (Toughre) dannet af Ordene: Sultan Mahmud Søn af Sultan Abdul=Hamid, og derunder præget i Constantinopel 1223. Det er nemlig hans Tronbestigelsesaar efter Hegire-Regningen; efter den kristelige Tidsregning var det, 1808. Paa den anden Side staaer, Sultan over begge Have og begge Continenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
En noget større Mynt Altmischlik kaldet, udgjør 60 Paras. Paa den ene Side staaer, Sultan over begge Have og begge Continenter, Sultan, Søn af Sultan. Paa den anden: Sultan Mahmud, Sultan Abdul-Hamids Søn. Hans Regjering være varig, præget i Constantinopel 1223. Tallet af de under nærværende Sultan udkomne Myntpræg er omtrent 27, men af disse ere flere satte ud af Kurs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
De græske Jnsurgenter have endnu ladet det beroe ved Efterligning af tyrkiske Guldmynter; men endskjøndt disse græske Mynter ere bedre end hine, blive de dog i hele det osmanniske Rige betragtede som falske Mynter, hvilke de vedkommende Øvrigheder bemægtige sig, hvor de forefindes. Præget er slet, og viser ved første Øiekast en slet Efterligning. De almindeligste kaldes: On Jkilik, indeholde omtrent tolv Piastre, og have paa den ene Side Storherrens Chiffer med Tilnavnet: Adli, (den Retfærdige), hvorfor man ogsaa kalder dem Adlier. Paa den anden Side staaer, Præget i Chalisatets høie Residents, derover 15 - derunder 1223. (Af Dresdener Abendzeit. 42, undertegnet Richard Roos.) Appert fra Paris den anden Howard, har nyelig besøgt Gens, han har ogsaa besøgt Lausanne. Paa begge Steder besaae han med største Opmærksomhed Straf=Arbeids Anstalterne og beklagede at Frankrig ikke havde deres Lige. Han er Medlem af den Commission, ved hvilken Hertugen af Orleans veldædigen virker for Fængselsvæsenet. Morgenbl. 77.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Det er bekjendt at Elisa von Hohenhausen, for faa Aar siden skrev en Fortælling, kaldet Caroline Mathilde, og at hun havde den Frækhed at kalde denne usle deels af Opspind deels af usande Udsigender sammensatte Fortælling, der vidnede om at hun ikke kjendte Historien, en historisk Skildring." Den er nu optrykt i det hamborgske Tidsskrivt "Die Biene" April d. A. fordi, mener Udgiveren, den for Læsere i Hamborg og Omegn vist maatte læses med Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
En slet Fortælling, der ei har historisk Grund, skulde læses med Jnteresse, Man haaber, at Hr. Det. J. Kr. Høsts Skrivt om Struensee og hans Ministerium skulde bidrage til rigtigere Begreber om hint Tidsrums Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
En parisisk Læge, Gauthier har under Navnet Kallisthenie udført det i Theorien, i Henseende til det qvindelige Kjøn, som den bekjendte Oberst Amoros har iværksat for den mandlige Ungdom. Han mener, at uagtet de Svenske Sedler. store Fremskridt, der i et halvt Aarhundrede er gjort i Opdragelsesvæsenet, har man dog for lidet agtet paa Gymnastiks Anvendelse forden qvindelige Ungdom. Kallisthenie er en velberegnet, methodisk og regelmæssig Anvendelse, af saadanne Øvelser, hvorved unge Fruentimmes physiske Egenskaber paa bedste Maade kunne udvikles i Harmonie med deres Aandsdannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
England er det eneste Land, hvor Kallisthenien hidtil har været bragt i Gang ved Opdragelsen. (Mere i Morgenbl. 74 o. s.)(1) J Vaabenfabriken i Tula (i Rusland, forfærdiges, efter Hamels Beskrivelse, aarligen 700,000 Geværer og 25,000 Kaarde- eller Sabelklinger, 3000 Arbeidere sysselsættes der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Kjøbenhavns Børs, d. 5 August 1828. Hamburg 2 M.a vista 214. Species 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved Dito lydende paa r. S. 4 pC. Dito Dito. . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. Rbd. Sedl. 52 Rbs. Tegn. 86 Rbd. Sedl. i Banco. 4 Rbd. r. S. 110 3/4 111 Sedler. 998,100 Rbd. r. S. 106 - i Banco. 96 96 Kr. S. 98 98 1/2 i Banco. i Sedler. 59 3/4 60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 64. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 August 1828. (* Det nye tyrkiske Militairvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Sultanen selv bærer de nye Troppers eller Nizam-dgedids Oberstuniform. Den er ligesaa pyntelig, som let, hvorimod Monarkens sædvanlige Dragt var overordentlig tung. Han synes at finde stort Behag i at lade sine Soldater manovrere paa de offentlige Pladser i Constantinopel. Ofte lader han uddeele blandt dem store Summer, for stedse at indtage dem mere og meere. Folket gaber skareviis og med stor Forundring paa Talim (Vaabenøvelsen). Men for en Europæer kan der neppe gives noget Latterligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Det vil maaskee synes, at man saaledes i alt for lidet af den store Klosterkirke. maa tilstaae det, ifald det troes, der ei kun blive mere af den. Kirken er som sagt 15 Alen høi i Murene. Mon altsaa ikke en Raadstue kunde foreenes dermed? – Mulighed er der i Tingen. Hvorvidt det var passende, at anbringe indenfor en Kirkes Mure det Fængsel, der skal forbindes med Raadstuebygningen, er noget men overlader dem at afhandle, der føle Kald dul; her sees blot paa hvad der er fordeelagligst for det Offentlige, og man beder kun tillige taget i Betragtning, at da der bliver anlagt Skoler, hvorfra Religion og Sædelighed skal bevirke Gudsfrygt som den første, skulde vel en stræng Orthodore ikke have meget at dadle, over at der for den anden af de to fornemste Stytter og Hovedpiller, hvorpaa et Lands Flor og Velstand befæstes, nemlig Retfærdighed, og saa i samme Bygning var Lokale, saaledes at i Bygningens nederste Deel hensattes Forbrydere. af forskjellige Klasser, som maaskee kunne rystes noget i deres Jnderste, ved at være fængslede der, hvor Herrens Frygt saa ofte havde bedret en Synder, eller om en Saadan, paa samme Sted, nu i Nattens Mørke troede – om end af Overtroen - de Hedenfarnes Aander anklagede dem og vidnede om deres Forbrydelser. Men nok herom; - hvorledes Mennesket bør tænke, og hvad det tænker, kjender man.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Hvad nu Raadstue-Indretningen angaaer, da bemærkes, at i vestre Ende ligger Gulvet omtrent 2 Alen under Kirkegaardens Overflade, hvorfore Fugtighed findes omtrent 15 Alen heni Kirken. Men derfor kunde fra Gulvet opfyldes 2 a 3 Alen høit, og i Længden til 3die Lærers Vaaning. Under 2den Lærers Boepæl erholdt Arrestforvareren en Lignende. Dernæst under Skolen, en Rad af 4 Arrester, 3 Alen brede og 4 Alen lange; saa en Gang med Vindue til Enden i Nord, atter 4 lignende Arrester. Her blev nu et stærkt Skillerum. Under Communicationsgangen og 3die Lærers kamre bleve 2de Arrester, og for Enden mod Nord blev en rummelig Gieldsarrest hvor derkunde være Kakkelovn, stødende til en Skorsteen, som løb gjennem Lærerens Kammer til Afbetjening i Skolen. Endnu var under den midterste Skole endeel Plads, deels til en saakaldet borgerlig Arrest, deels til Vagthold &c. og endda til 2de simple Arrester til mindre Forbrydere, om behøvedes flere end de 10 anførte Arrester. Under 1ste Lærers Skole, var nu en Plads, som kunde afgive ligesaa god Skole og Bopæl som for 1ste Lærer oven paa; thi Kirken er i Gulvet særdeles tør i den østre Ende, hvilket ei allene sees af det gule og tørre Gruus og Sand der udgjør Jordbunden, men ogsaa af de ældgamle hele og holdne indtørrede Liig, saavel de nede i Begravelseskjelderen, som de ovenfor staaende. Værelserne kunde blive 4 a 5 Alen høie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Med Hensyn til Raadstuens Indretning oven paa, da skjønt man efter Tegningen til den nye Raadstue vel har flere Fordringer, end det lokale i Klosterkirken kunde afgive efter denne Plan, formener man det dog ei var saa ubeqvemt, naar i den østre Ende, nordre Side blev en Thingstue 12 Alen lang og 8 Alen bred, samt for Sessionens Skyld og til Vidners Aftrædelse tillige, et Værelse paa 6 Alens Længde og 4 Alens Brede, hvorved endnu et dito til Arkiv, lige saa stort, begge i søndre Side. Man kunde jo ogsaa indrette disse 3 Værelser, 2 Alen længere mod Vest. J vestre Ende kunne man ialfald indrette et lige Locale, nemlig til en Deliberationsstue for Fattig- og Skole-Jnspection, Byens Repræsentantere, eller til Afbetjening for een Retsbetjent, naar en Anden havde Forretninger i Tingstuen. Det ene af Værelserne kunde gives en Kamin eller Arnested for paa Raadstuen sig indfindende Høitideligheders Skyld. Raadstuesalen blev da 35 a 36 Alen lang. Skorstenene i Bygningen, hvor de skulde føre gjennem Salen, anlægges derfor i 1ste Skoles nordvestre Hjørne, og fra midterste Skole lagdes Kakkelovnstud over Gangen, mellem begge Skoler. J den vestre Skoles nordøstre Hjørne blev en Skorsteen, hvorfra Læreren for midterste Skole i sit Kammer erholdt Kakkelovn, og fra Gieldsarresten kunde Kakkelovnstud anlægges derop i. Begge Skorstene gik da lige op igjennem Skoler og Raadhuus sahl tæt ind til nordre Muur, hvorved 2 Kakkelovne kunde anbringes i Sahlen, og ovenfor Loftet, trække Skorstenene paa suffisante Stole, til de kunne føres lige ud af Taget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Det omtaltes at fylde under Arrestforvarerens Værelser og Arresterne. Det var maaskee rettest at anbringe en Kielder derunder, for endmere at sikkre sig for Fugtighed, men da maatte og kunde vel graves 1 1/2 Alen dybt, for at faae de fornødne Høider. Kirkens Mure bleve da saaledes anvendte: Kielderetagens Høide 2 3/4 Alen. Arrestforvarerboligens 3 3/4 - Imellem Skolernes Raadstuens Tillæg for 3 Bjelkers Høide a 8 Tom. I. - Bielkerne. Er 16 1/2 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Da de 8 Bielker, der ligge over Kirken vel borttages og andre passende indlægges, var der endog Leilighed til, ved at indrette Raadstuens Loft, der vel blev gibset, at give det en hvælvet Gesims, og at lægge Bielkerne 3/4 a 1/2 Alen høiere paa Murene, for at vinde Høide i Salen, eller fordeele den paa de andre Etager. Tilbygningen ved Kirken skulde afbetjenes foran til Indgang til Arrestforvareren og Kielderen, samt Trappegang til vestre Skole, og i den østre Ende til de andre 2 Skoler og Raadstuen. Forsaavidt behøvedes aftoges Hvelvingerne der. Trapperne forbleve saaledes under Tag, uden endog at noget af den indvendige Kirke brugtes, dertil. De Piller, som staae mellem Sidebygningen og Kirken, troer man ikke ville blive til nogen Uleilighed; thi deels blive de kun for en Deel synlige nede i Gangen, og deels om Buerne end række noget op i de 2 Skoler, kunne de for mures til, end ikke at blive kjendte. At jo Patronen for Hospitalet, Eieren af Klostergaardens og Eieren af en anden tilstødende Hauge, ville tilstæde fornødne Vinduer i Bygningen ind til Haugerne, paatvivles ikke, til den syndre Side haves Vinduer, saavidt den halve Bygning naaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Hvad der maaskee syntes det vanskeligste, var at erholde en Raadstuegaard for Arrestanterne, naar de skulle i fri Luft. Dog lader Tingen sig indrette. Kirkegaarden, der ligger til Syd, kunde afgive Plads. 4 Alen fra Indgangen, som indrettes i vestre Ende, kan sættes et 16 Alen bredt og langs med Tilbygningen 18 Alen langt Hegn, af enten Muur, Bindingsvaeller Plankeværk, 6 Alen høit, hvorved visinerholdtes rummelig Plads. (Odenses Austuegaard er vel ei større. Endnu haves Længde af 10 Alen ned til Haugen (fra hvil passelig kunde udlægges end 1 Alen, og i Kirkegaarden der er bredere: 21 a 22 Alen, vil en Legeplads med Locum for Skolebørnet kunne indrettes. J begge Hegnene indrettede Porte, og fra Sidebygningen Udgange. Haugen, som tilhører den gamle Skolebygning, og løber langs med Kirken, hvor Tilbygningen ophøren, kunde maaskee deles mellem 2 af Lærerne dersom den ei behøvedes til Gaard eller Legiplads. Ved den gamle Skole, kunde som fer indrettes Hauge, eller den, og Pladsen forat Kirkegaarden afbetjenes af Skolebørnene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Den gamle Raadstue paa Torvet skulde da nedrives, ligesom og Sprøitehuset, og dette kunde opbygges tilligemed en Vagtstue og Veierbod for Enden af Haugen, der støder til Raadstuen, hvorved disse Indretninger altsaa kom til at ligge langs for Møllergade. Hervavandt Torvet betydeligt i Størrelse og Symmetri, hvortil det i begge Henseender trængt, men i første vist ei vil vinde, ifald den befale nye Raadstue skulde opbygges. Men - altsaa erholdt Svendborg hverket en ny Raadstue eller Skole, som man dog havde forventet, og som vilde have prydet Byen særdeles meget. Jkke nægter Jndsenderen, han gjerne gad have seet 2de for Svendborg laa mærkværdige offentlige Bygninger opførte til Giengield for dem, man forlængst havde solgt og foruden hvad han efter Paalæg dertil butebetale, endnu gjerne vilde yde en frivillig Skjæl efter hans Evne. Jmidlertid haves kun dit Offentliges Bedste for Øie, og Vished for at dette blev tjent ved at afbenytte Klosterkirken, som i det Hele vist ei vilde koste de 11,000 Rbd., Raadstuens Overslag lyder paa, saa at Byen selv sparte de 6 a 8000 Rbd., en Skolebygning af nye vilde koste. En billig Ligninaf hvad Byen burde betale for Indretningen, Skolerne, og hvad til Raadstuen, afgav visine ikke engang det Halve af hvad den burde betafor de nye Bygninger. Omegnens Kontribuentere saae end hellere, der besparedes saa meget mueligt ved Raadstuens Anskaffelse. Ogsaa gjerne tilstaaes det, at Klosterkirken, naar den blev indrettet, afgav intet udmærket smukt Syn siden den ligger afsides og i det hele bliver indelukket af Gaard og Hauge paa den Side, der vender mod Byen, samt den forreste Deel af Fasaden dækkes af Tilbygningen, og den modsatte vender mod Klostergaardshaugen, som ei kan sees. Dog behøver en Raadstue ei absolut at ligge paa et Torv (det giør jo ikke den Odenseiske), og hvor Hovedhensigten blot er Nytte, synes denne, hvor den kan opnaaes med halv Bekostning, imod den dobbelte, for blot at fornøje Øiet, at burde foretrækkes uden just at tale om de pengeløse og trange Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Skulde man nu formene, herved at erholde alt formeget af Kirken, og ikke være enig i at den enten burde eller kunde anvendes til Raadstue tillige, saa det blot indrømmedes at Skoler, der indrettedes, kunde dog saa hensigtsmæssigt 4 a 5 Skoler samt en Arbeidsskole indrettes i de 2 øverste Etager, og den underste kunde, i paakommende Tilfælde, hvad Kirken i Krigens Tid har gjort, afgive et godt Arsenal, hvorimod indtil saadan Nødvendighed kom forhaanden, de Handlende her i Byen kunde give en ei ubetydelig Leie af Lokalet som Pake eller Kornhuus, hvortil de saa ofte trænge. Bekostningen blev mindre end paa en ny Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Skjøndt nu det deels er afgjort, at en ny Raadstue skal opføres paa Byens og omgivende Jurisdictioners Regning, samt deels, at Klosterkirken skal nedbrydes, og dens Midler anvendes til en ny opbyggende Skole paa Pladsen, ligesom og Kirken nu atter har været til Auction, og er solgt for 165 Rbd., hvilket Bud man siger bliver approberet, saa troer dog Jndsenderen, man ei tager ham hans anførte Mening ilde op, men at maaskee endog en Anden vilde kunne være hældigere i at bevise Rimelighed og Rig lighed af: at Kirken kan og bør afbenyttes, om ei tillige til Raadstue, saa dog til Skole; men snart maatte en kraftig Talsmand fremtræde, inden Kirkens Nedrivelse begyndtes, som ei vil vare længe til, eller for den nye Raadstue var liciteret. En Svendborger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Indenlandske Efterretninger. Den 4de d. M. døde Kjøbenhavns ældste Boghandler, J. H. Schubothe. For tre Aar siden høitideligholdtes paa Børsen hans Jubilæum som Boghandler, (see dette Blad, 1825 No. 43.) Som Dreng paa fjorten Aar var han kommen i Lære hos Boghandlerne Faber og Nitsche, og efter dem fik han den Boghandel, som han siden med saa meget Held i en lang Række af Aar fortsatte. Han udmærkede sig ved Redelighed, Virksomhed og sjelden Tienstvillighed, og mange gode Skrifter ere paa hans Forlag udkomne. Til den stille, blide Aftens Hvile, Sølverlokket Gubbe fryder sig; End han skuer Haabets Blomster smile, Som der gjorde ham saa lykkelig, End eengang han lader Øiet hvile, Paa den Dag, der var paa Glæder riig Himmelskt Haab er for det gamle Hjerte; Øiet brister, – slukt er Livets Hjerte. Saadan var den Stund, som Dig bortvinkede, Fra Din Stræben her i Livets Dag, Og den Dyd, som i Dit Øie blinked', Fulgte Dig til Hjertets sidste Slag; Det var den, som her hans Vandring sminkede Som der boede under Gubbens Tag, Som der leded Dig med Fred i Døden, Over Støvets Hjem til Morgenrøden. Hist hvor Vaaren atter Krandsen binder, Der hvor Rosen staaer i evig Flor Hist hvor Dyden Lønnens Krone vinder, Over Stjernen, der hvor Aanden boer, Der - o Olding! - de igjen Dig finder, Som Dig elskte paa den dunkle Jord, Did, Din Færd, Din Daad paa Tidens Bølger, Over Evighedens Grændse følger! J. H. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Blandede Efterretninger. Roy. Den nuværende franske Finantsminister og Pair, Grev Anton Roy, er født d. 15 Marts 1765 i Savigny i Champagne. 1786 var han Advocat, 1792 fremtraadte han som Durosoys's og andre Personers talentfulde Forsvarer, og reddede adskillige af dem fra Skaffottet. To Aar tidligere oprettede han i Eure-Departementet betydelige Manufacturer. 1815 blev han udnævnt til Deputeret i Seine-Departement. Han voterede med Mindretallet. Hans Beretning angaaende Budgettet for 1817 forskaffede ham almindelig Agtelse. - Kongen overdrog ham d. 7 Dec. 1818 Finantsministeriet. Men allerede d. 29 s. M. søgte han om sin Afskeed, og trak sig tilbage tilligemed Richelien, Mole, Laine og Pasquier fra Forretningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Den 19 Nov. 1819 blev han anden Gang udnævnt til Finantsminister. 1821 foreslog han, i Henseende til Grundskatten, en Nedsættelse af 29 Mill. Fr. og en Forringelse i Lønningerne af 5,600,000 Fr. Men desuagtet frembød hans Budget et Overskud af 30 Mill. for dette eneste Aar. - Den 13 Dec. 1822 trak han sig med alle de øvrige Ministre tilbage. Dagen derpaa fik han Grevetitlen og blev udnævnt til Pair. Han efterlod Finantserne i den meest blomstrende Tilstand og et Overskud af 50 Mill. og 100,000 Fr. i det Kgl. Skatkammer. De Taler, som han 1822, 1823 og 1824 holdt mod Villeles ødelæggende Finantsforetagender, have sikkret ham Almeenhedens største Agtelse. Efter Villeles Bortfjernelse fra Forretningerne blev han d. 4 Jan. 1828 tredie Gang Finantsminister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Elisabeth Thomas Cordieux, en fød Savojarderinde, er anseet for den ældste Person i Frankrig, og hun tildrager sig i Paris alles Opmærksomhed. Hun er fød 6 Dec. 1714, er altsaa snart 114 Aar gammel. Man kalder hende i Paris la Doyenne de lespece humaine. Hendes Ansigt har endnu kun faa Rynker. Hendes Øine ere gode, hendes Appetit levende; hun gaaer dagligen, uden at det anstrænger hende, 4 Lienes, og hun har uden Stav vandret fra sine hjemlige Bjerge til Paris, efterat hun først paa Theatrene i Lyon og Diion havde udstillisig for Skuelystne. Bl. f. I. U. 133.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
J Køln, den gamle Stad ved Rhin, ha den store nedrerhinske Musikfest ogsaa i dette Aar fundet Sted, i Pindsedagene; den tredie Gang siden man begyndte hermed. Allerede længe iforveien vare Tilberedelserne begyndte Et Samfund af 5 Mænd ledede, med en rosværdig Anstrængelse og ikke almindelig Indsigt, alle Anstalterne; og i Nabostæderne Elberfeld, Dusseldorf, Aachen, og flere vare Deeltagere, som flittigen indstuderede enkelte Musiknummere. Køln har en fortræffelig Musikal i det ældgamle i Aaret 1441 opbyggede HuusGurzenich. Salen indtager hele Husets Længde, og er 175 rhinlandske Fod lang, 70 1/2 F. bred, og 24 F. høi; den kan beqvemmeligen rumme 2000 Tilhørere foruden Orchestret, og den er særdeles akustisk bygget. For de to Festdage var Salen smagfuldt prydet, og meget godt oplyst Orchestret hævede sig terrasformigt, endte i en stor Halvkreds, og gav tilstrækkeligt Rum og alle ønskede Beqvemmeligheder for omtrent 500 Personer. Der vare omtrent 280 Sangere, og 200 Jnstrumentister. Vi forbigaae at nævne hvad der blev givet, kun bemærkende, at et nyt Oratorium "Jephta blev opført, componeret af Bernhard Klein i Berlin, en født Kølner. (Mere i Bl. f. Lit. Unterh. 144.) Til Underholdning for de mange Fremmede, der vare samlede til denne Fest, vare de Walralske Samlinger af gamle Malerier, Kunstværker og Sieldenheder aabnede i disse Dage. - Deres forrige Eier, som døde d. 18 Marts 1824, havde indsat Staden Køln til Arving af hans hele Efterladenskab, med den udtrykkelige Betingelse, at Samlingen bestandig og udelelig skulde forblive i Køln. Efter en af dertil udnævnte kyndige Mænd i Aaret 1826 til Raadet indven Beretning forefandtes i alt 521 Haandskriter, 488 originale Dokumenter, 1055 gamle trykte Værker, 13248 Bøger, 9923 Mineralier, (Doubletter ikke medregnede, 1661 Malerier, 3875 Haandtegninger, 38254 Kobberstik, 3165. Træsnit, 38 Marmorantikker, 104 fædrenelandske Oldsager, 323 graverede Stene, 1297 Anticaglier, og 5958 Mynter. Kongen har overladt til Opstilling og Bevaring af det Hele den saakaldte Køllnske Gaard, der i forrige Tider sine Curfyrsterne af Køln til Aftrædelses Qvarser. Stadens Jndvaanere have hver Søndag Morgen Adgang til Samlingerne uden Betaling. Fremmede maa derimod løse Adgangskort, og for dem ere visse Tider hver Tirsdag og Torsdag bestemte. C. "Artistisches Notizenblatt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Om den mærkværdige Ferdinand FrantsWallraf, som forhen eiede hine Samlinger, henvise vi i øvrigt til Conversations-Lexiconnet. Gall erklærede, at han ingen Hjerneskal har fundet, der saameget lignede Gothes som Wallrafs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Ligesom i gamle Dage syv græske Stæder, stredes om Æren at have været hin berømte Sangers Fødested, saaledes strides nu om, hvor vor Tids fortryllende Sangerinde, Henriette Sontag, er født. Hidtil nævnte man snart Manheim, snart Mainz, snart Køln som hendes Fødested; men nu skal det (efter Zeit für d. eleg. W. af 19 Apr.) være den gamle lille Stad, Bacherach, der ganske upartisk er beliggende lige midt imellem begge sidstnævnte Stæder. Ja hvorfor ikke, Ved Bachus's Altar kan vel denne tiende Muse først have hilset Verden. Hendes Fader, siger en af de tyske Skribentere, har vel i tidligere Dage levet her. J det mindste blev jeg tilfældigviis Øjevidne til, hvorledes, efter Mainz's Erobring i Vinteren 17923 ved Custine, en fransk Chasseur-Kommando kom en Af tin til Bacherach for der at fængsle en vakker ung Handelsbetjent, der hed Sontag, var fra Elsas, og blev beskyldt for at være deserteret eller emigreret. De bandt ham strax Hænderne paa Ryggen og førte ham til Mainz. Der skal han fra et Kloster, hvor han holdtes fængslet, være undkommen; men hans sildigere Skjæbne er mig ubekjendt. Bl. f. I. U. 137.