Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
2. Alle Jndvaanere her i Byen (graduerede Geistlige og verdslige Betiente undtagne, som formodes selv at drage den fornødne Omsorg for deres Børns Underviisning) skulle i Almindelighed være pligtige at sætte deres Børn i Skole hos een af fornævnte Skoleholdere, saasnart de ere 6 Aar gamle; men skulde nogen af Byens Jndvaanere foregive, at de selv hidindtil have læst, eller herefter kunne og ville læse for deres egne Børn, skulle saadanne hidindtil af Forældrene underviste Børn efter Advarsel strax møde for deres Sognepræst, at han kan erfare, hvad de hidindtil have lært, og skulde der da være Haab om, at de kunne lære inden eller udenad af eller ved Forældrene, kan det for det Første prøves med dem et halvt Aars Tid, efter hvis Forløb de paany skulle møde for deres Sognepræst. Og naar han da finder, at Børnene ikke haver lært hvad de i denne Tid burde og kunde, skal saadanne Forældres Foregivende ikke videre gjelde, men deres Børn uden Ophold sættes i een af de offentlige Skoler. 3. Dersom een eller anden af Borgerskabet her i Byen hellere vil holde en Person i Huset, til at undervise deres Børn, end lade dem gaae i de offenlige Skoler, kan det ogsaa tillades, dog med det vilkaar, at en saandan Person, om han er ustuderet, først af vedkommende Sognepræst, naar denne agter det fornødent, examineres, om han er dygtig dertil, og maa han ikke læse forflere eller andre Børn end de, der høre til det Huus, af hvis Beboere han er antaget og lønnes. 4. Skulde nogen af Borgerskabet her i Byen ikke strax sætte deres Børn i een af Byens Skoler for tilbørlig at lære deres Christendom, naar de derom af Prædikestolen ere advarede, saa bliver med slige efterladne Forældre paa følgende Maade at forfare: først kalder Sognepræsten dem forsig, og forelægger dem en vis Tid, inden hvilken de skulle seende deres Børn til Skole, og lyde de ikke saadan Formaning, melder Sognepræsten, det skriftlig for Magistraten, som strax mulcterer de Angivne at betale fra 1 til 4 Rd. til de Fattige, som i Mangel af mindelig Betaling udpantes, og de Fattige, som ikke kunne betale Mulcten, sættes paa Vand og Brød efter Omstændighederne fra 1 til 4 Dage. 5. Dersom nogen Borger eller Jndvaaner her i Byen tager nogen anden Mands Barn til sig, enten for at tjene sig, lære et Haandværk, eller alene for at give dem deres Underholdning, saa skal slige Borgere og Jndvaanere være pligtige at have samme Omsorg for, at disse Børn gaae i Skole og lære deres Christendom, som for deres egne Børn; hvorfor Enhver skal være pligtig at give deres Sognepræst tilkjende, hvilke Børn de have i deres Huse, som ikke have været til Confirmation; ligesom de ogsaa, under den i Forordningen af 24de Sept. 1708 dicterede Straf, skulle være pligtige at lade saadanne Børn hver Søndag møde ved Catechisationen. Erfare Sognepræsterne, at slige Børn ere uoplyste i deres Christendom og behøve videre Skolegang, saa advare de først Husbonderne, eller dem, de opholde sig hos, at sætte saadanne Børn i Skole. Efterleve de ikke dette, saa forfares mod Hus bonderne, og dem som ere i Forældres Sted paa samme Meade, og med samme Straf, som i foregaaende 4de Post er dicteret for de modtvillige Forældre, der ikke lade deres Børn tilbørlig lære deres Christendom. 6. Det paalægges begge Byens Skoleholdere, enhver i sin Skole, at holde et tydeligt Register, som kan vise, hvilke og hvormange Børn hver Dag søger Skolen Aaret igjennem, med Forklaring, saavidt muligt, hvorvidt ethvert Barn i sin Læsning er avanceret, paa det at Sognepræsterne og Skolens Jnspecteurer, naar de komme i Skolerne, uden megen Vidtløftighed kunne erfare, hvilke Forældre eller andre Personer forsømme at lade deres Børn gaae i Skole, for at de derfor kunne blive straffede. Af disse Registere skulle Skoleholderne hver Søndag efter Catechisationen meddele Sognepræsterne enhver for sig Sogn, en Extract, som kan vise, hvormange Børn af hvert Sogn, der i forafvigte Uge have søgt Skolen, og hvormange, der Skolen have forsømt. Efterlade Skoleholderne at holde disse Registere, eller de befindes urigtige, eller de forsømme at levere Sognepræsterne ugentligen Extract deraf, straffes de første Gang paa 4 Mk. til de Fattige, anden Gang dobbelt og saa fremdeles, hvilket af deres aarlige visse Løn indeholdes. 7. Børnene bør saalænge undervises og gaae i Skole, indtil de have lært deres liden Catechismus og den befalede Forklaring, forsaavidt ikke er indstræget, og veed deres Christendom saaledes, at deres Sognepræst skjønner, at de fra ordentlig Skolegang kunne befries. Men uanseet, et Barn saaledes ei længere gaaer i Skole, saa skal samme dog, indtil det har været til Confirmation, være pligtig at møde paa Kirkegulvet, ved den offentlige Catechisation hver Søn, og Helligdag i Kirken. Udebliver noget Barn derfra, og Forældre eller Husbonder efter Erindring. fra Sognepræsten ikke tilholde dem at møde, skal bemeldte Forældre eller Husbonder, naar ingen gyldig Grund til Udeblivelse haves, efter Forordn. 24de Sept. 1708 for hver Gang betale 1 Mk., som udpantes hos dem i Mangel af mindelig Betaling. 8. De Børn, som have lært Catechismus og begyndt i Forklaringen, skulle møde ved den ugentlige Catechisation om Onsdagen i Kirken. Begge Skoler kunne alternere med hinanden, saa at enhver Skoleholder møder med sine Børn hver fjortende Dag, forbliver hos dem og har tilbørlig Opsyn med dem under Catechisationen. 9. Som det formedelst Børnenes Mængde og Tidens Korthed ikke er muligt for Skoleholderen, at undervise ethvert Barn især, saa skal han inddele dem i Klasser, dem, som læse udenad i Catechismus for sig, og dem, som læse udenad Forklaring, for sig, og under eet undervise dem, som ere af lige Fremgang. Og for at han ikke skal hindres heri ved et eller andet Barns sildige Komme i Skolen, saa skulle samtlige Børn være i Skolen til den Tid, Skoleholdet og Formiddag og Eftermiddag efter Jnstruxen begynder, og saafremt noget Barn for dets længere Udeblivelse, bliver straffet med Riis, have Forældrene isaafald ingen at klage over, uden sig selv. 10. De Forældre, som ikke have Evne at betale for deres Børns Skolegang, skulle skriftlig tilkjendegive Magistraten og deres Sognepræst deres Uformuenhed i dette Tilfælde, da der skal meddeles Skoleinspecteurernes skriftlige Resolution, om deres Børn kunne nyde fri Underviisning eller ikke, samt hvilken af Byens Skoleholdere de bør søge. Disse Resolutioner skulle overleveres vedkommende Skoleholdere til Efterretning og Efterlevelse. Og for at Sognepræsterne stedse kunne have den fornødne Underretning om de Børn af ethvert Sogn, som er bevilget fri Skolegang, ogsaa flittig søge Skolerne, saa skal Skolemesterne ved de i 6te Post ommeldte Registere, ugentlig give dem Oplysning derom. befindes det da, at slige fattige Børns Forældre eller Husbonder ikke lade deres Børn gaae i Skole, og nyde den dem bevilgede fri Underviisning, saa straffes slige Forældre og Husbonder paa den Maade, som i foregaaende 4de Post er foreskrevet. 11. Skulde een eller anden af Forældrene behøve deres Børns Hielp om Sommeren i Høe og Kornhøstens Tid, saa anmelde de sligt for deres Sognepræst, og naar han da befinder, at Barnet for den øvrige Tid af Aaret har flittig søgt Skolen, og er saa vidt avanceret i Læsning, at det nogen Tid kan være fri for Skolegang, saa meddeler han derom sin skriftlige Tilladelse, som indeholder hvor lang Tid Barnet maa være af Skolen; hvorefter dette bør søge Skolen igjen under forommeldte Straf. 12. Naar een eller anden Helligdag indfalder om Ugen, skulle Børnene de øvrige Dage gaae i Skolen, og Skoleholderen ligefuldt nyde den ugentlige Skoleløn efter Jnstruxen af 15de October 1761. Dersom Vedkommende ikke i Mindelighed ville betale samme, anmelder Skoleholderen dette for Magistraten, som efter Omstændighederne tilholder de Skyldige at betale det Resterende under Udpantning. 13. Det skal ikke være Forældre eller andre, som have Børn i Skolen, tilladt enten selv og endnu mindre ved deres Tjenestebud at give Skoleholderen nogen Erindring eller Jrettesættelse. i Henseende til deres Omgang med Børnene: men formene de at have billig Aarsag til Besværing over Skoleholderne i et eller andet Tilfælde, bør de andrage sligt for deres nærmeste Øvrig, hed, som undersøger Sagen, og efter befundne Omstændigheder, enten frikiender Skoleholderne, eller sætter dem til Rette, eller og, naar Forseelsen er af den Beskaffenhed, mulcterer dem fra 1 til 6 Mk. til de Fattige, som af deres aarlige visse Løn indeholdes. 14. Foruden de idelige Besøg, som Præsterne efter deres Embeds Medfør i Skolerne foretage, bliver een eller tvende Gange om Aaret, ligesom Skolens Jnspecteurer finde dette fornødent, holdt offentlig Examen i bemeldte Skoler, da Børnene overhøres i deres Christendom, samt Regning og Skrivning, og saafremt det da befindes, at Børnene efter Fundatsen have gaaet i Skole, men i Almindelighed ikke have gjort den Fremgang, som efter deres Skolegangs Tid og Nemmes Beskaffenhed med Rette kunde ventes af dem, saa erindres Skoleholderen første Gang om, med større Flid og Troskab at passe sit Embede, anden Gang mulcteres han paa 5 Rd. til de Fattige, som paa forommeldte Maade indeholdes, og om sligt intet frugter, tager Skolens Jnspecteurer saadanne Forholdsregler, hvorved det egentlige Øiemærke, som er Ungdommens tilbørlige Underviisning, kan opnaaes. 15. Skulle Skolens Jnspecteurer her i Byen efter Tids Omstændighederne finde det fornødent, at gjøre een eller anden nærmere Anordning om Byens Skoler, som kommer overeens med Loven, og de om Skolevæsenet udgivne Kongel. Forordninger, skal samme ansees ligesaa gyldig, som omden Ord til andet i denne Fundats var indført. Og skulde her i Byen med Tiden skee en saadan Indretning, at ethvert Sogn faaer sin egen Skole, skal denne Fundats dog staae i sin fulde Kraft. 16. Saasnart denne Fundats af Stiftets høie Øvrighed er approberet, skal den til alle Vedkommendes Efterretning af Prædikestolene bekjendtgjøres, og paa det ingen i Fremtiden skal undskylde sig med Uvidenhed herom, skal samme fremdeles aarligen den første Søndag efter Michelsdag af Prædikestolene oplæses. Forestaaende efter vor bedste Skjønsomhed og til Ungdommens Nytte forfattede Fundats (der tillige underskrives af Hr. David Fog som Sognepræst til St. Cathrine Menighed, uden at derved af ham paastaaes nogen Jnspection med den af salig Dr. Anchersen og Frue stiftede Skole) indstilles herved underdanigst og ydmygst til Deres Høigrevelige Exelences og Deres Højædle Høiærværdigheds høigunstige Approbation.