Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 43. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Mai 1828. Om Fødemidler for menig Mand. Den sande Oeconomie er at give nærende let Føde, og ikke at give tung grov Føde. Let nærende Føde gjør Folket muntrere og let til Arbeide. Saaledes er paa Samsøe Almuens Næring mere god og nærende Føde end grov Bondeføde. Fra Melet til Brød sigtes Kliden, som gives til Kreaturene, og Øllet smager af Malt og Humle. Paa Grund af denne lette nærende Føde forrettes alt Arbeide med Pløjning og Høst med usædvanlig Kraft og Tilfærdighed. Pløjes til Byg, da lægges med een Aov med fire Heste 3 Tønder Bygland om Dagen. Der pløies uden Hvile fra Klokken 4 om Morgenen til Klokken 9 om Aftenen. Ploven hviler aldrig, men man skifter Heste fire Gange om Dagen, og et Beed varer fire Timer. Kjøresvenden har det strengest, thi han maa løbe, og er det ikke en stor Dreng, som kan udholde det, maa han ride, da Hestene gaae bestandig i stærk Skridt for Ploven. Haves Folk fra Jylland, som ei ere vante til denne lette nærende Føde, da spise de usædvanlig meget, og mere end Landets egne Beboere, indtil de blive vante til den bedre Føde. Omtrent et Aar medgaaer, indtil den Overgang fra tung grov Føde til den lettere og meere nærende bliver til Vane. Det er kostbart, og gjør at man ei søger Folk fra Jylland, det varer saalænge inden de blive tilvante. Hvor man fra skarpe Egne søger Folk til den fede Marsk, der er det en Regel, at man søger strax at fylde dem med feed Mad, thi da spise de for Fremtiden mindre. Man giver dem de første Dage feed Suppe kogt paa Flesk med store Meelboller i, derefter Flesket, som er meget feedt, derpaa tykke Pandekager med Smør, paa. De fremmede Folk forspise sig strax i denne kraftige Føde, og spise herefter meget mindre. Der er stor Forskjel paa Kornvares Forbrug i de Huusholdninger, hvor Folkenes meste Føde bestaaer i Melkemad, og der, hvor de nyde kun lidet af dette nærende Fødemiddel. Der hvor Davren bestaaer i Øllebrød med Spegesild til, eller hvor Eftermaden for det meste er Spegesild eller tør Fisk, der er Øldrikken og Brødspisen meget større, der bruger man en tredie Deel meer af Rug og Malt end hvor Melkemad er den meste Føde. Saaledes forbruger en Huusholdning ved Liimfjorden aarlig 24 Td. Rug og 20 Td. Malt, men ved Colding, med samme Antal daglige Spisere, aarlig kun 16 Td. Rug og 12 Td. Malt. Uformuende bruge, istedet for Kjød, at koge Kaal og Suppe paa saltet og røget Jster. Af Svinet sælges Siderne, men Hovedet og Ryggen beholder man. Saaledes i Ringkjøbings Amt, der er tør Fisk og Melkemad Almuens sædvanlige Føde. J en Bondegaard nedsaltes til Vinteren gammel Væder og to gamle Faar. Lammene sælges. Af Svinet beholdes Hovedet og Ryggen, men Siderne sælges. Der bruges saltet og røget Jster istedet for Kjød at koge Kaal og Suppe paa Rugen er undertiden meget dyr; mange Egne ere ikke beqvemme til Rugavl, saa at der ikke frembringes det Fornødne. Til Brødet sættes da Byg eller Havre, det giver meget got Brød, men bliver hastigere tørt. Nogle tage halvt Bygmeel og halvt Rugmeel, nogle tage mere, andre mindre. Ligeledes bruges i dyre Aaringer Ærtemeel i Brød, hvorved iagttages, at naar de groveste Saaer ere afrensede, maa Ærtemelet udrøres i koghedt Vand, indtil det faaer den Grad af Varme, at Rugmelet kan blandes derudi. Det Samme gielder om Vikker i Brød, formodentlig og om Bønner. Til Brød er Himmelbyg, som og kaldes ægyptisk Byg, fortrinlig. J Øvrigt bemærkes, at hvor Rug ikke passer, skulde man dyrke Vaarhvede, dens Dyrkning lønner sig bedre, endog i sandig Hedejord. Hvor Jorden drives som Alsædsjord, i Egnen norden for Liimfjorden, er Vaarrug en Hovedsæd, den saaes enten alene, eller Vaarrug og Havre tilsammen, det kaldes Blanding, og bruges til Brød. Er Forholdet, som 6 Skp. Havre til 2 Td. Vaarrug, da er Brødet meget godt, men Bonden tager sædvanligen halvt af begge, ofte er der meest af Havre. Bonden anseer Havren for at være bedre og smagfuldere i Rugen, end Bygget, som giør Brødet desuden hastigere tør. Kartofler kan og bruges. Til en Bagning tages 3 Lpd. kogte Kartofler, d. er 2 Skpr. og 3 Lpd. Rugmeel og intet VandEt Lpd. Rugmeel bliver æltet deri om Aftenen, med Suurdeien, og de 2 andre Lpd. bruges til Stifæltning om Morgenen, saa stærkt rasker det. Det giver velsmagende Brød, og kan uden Anstød spises af enhver. Malt kan enhver Huusholdning gjøre selv.