JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Keiseren skal selv med egne Øine have villet see den Elendighed, som ved denne frygtelige Naturbegivenhed er vederfaret hans Undersaatter, og derfor haver gjort en Reise giennem alle Rigets østlige Provindser. Han har ladet en stor Deel Manderiner halshugge som endnu skal have villet forøge de Ulykkeliges Elendighed. Den 11. August. Det skal have været i Maji, og ikke som man først berettede i August f. A. at denne ulykkelige Begivenhed er forefalden. Foruden det store Antal Mennesker, ere over 50 Chinesiske Krigskibe, og 300 Chinesiske Kiøbmandskibe forulykkede ved den allergrueligste Storm som nogensinde har blæst over Jorden, som har været Aarsagen til denne Ødelæggelse. Der er endnu intet mældt om, at noget Europæisk Skib har taget Deel i, eller været nær ved denne forfærdelige Naturbegivenhed. Øen Formosa har i meere end hundrede Aar været allene i Chinesernes Besiddelse, siden Hollænderne bleve fordrevne derfra. Nogle angiver Antallet paa Formosas Jndbyggere, som nu ere undergaaende, for 8, andre offentlige Blade for 5 til 6 Millioner. Dette Antal er vel vanskeligt at bestemme. Ray nal angiver Øens Omkreds for 130 til 140 Mille.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Fra Amsterdam under 16. d. M. mælde Aviserne, at Ulykken dog ikke skal være vederfaret heele Øen Formosamen kun en stor Deel deraf. En meget hæftig Storm og et otte Timer tillige vedvarende Jordskjælv har foraarsaget Ødelæggelsen. De tre fornemste Stæder, 20 Landsbyer, Fortet Seeland, og to andre Forter skal kun være nedkastede, og deres Gruus bortskyllet af Bølgerne. Antallet af de Mennesker, hvis Liv det har kostet, bliver altid uden Lige stort. Den liden Naboe=Øe Ponzhou er tilligemed forskiellige andre ikke at see meere. Den 22 Maji 1782, skal være Dagen, paa hvilken Ødelæggelsen, begyndte. Efterretninger fra Paris under 15. August ansætter de omkomne Menneskers Antal kun til 40000. Men Efterretningerne ere overhovedet vaklende.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Rotterdam den 19. August. Blade=Tobak bliver atter søgt, og er steget halvanden a 2 Styver Pundet. Urtekram, Kaffee og Sukker, blive ved det gamle. Høsten har i Aar været tiligere, og bedre end sædvanlig. Danske Skibe vedholde deres Fortrin for andre, endog for de hollandske, thi da Freden endnu ikke er sluttet, saa er man endnu meget frygtsom for at betiene sig af dem.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Berlin den 1 Septembr. Udi Büschings wochentliche Nachrichten No. 35, læses følgende: J forrige Aar vare 50 Aar forløbne fra Brødre Missionens første Begyndelse blandt Negrene paa de Danske Øer i Vestindien, St. Thomas, Croix og Jan, og i Aar er det et halvt hundrede Aar siden, deres Mission begyndte blandt Hedningene i Grønland. Man maae enten være meget uvidende, eller særdeles uretfærdig og ubillig, naar man ikke finder sig at være BrødreUnitetet Tak skyldig for denne Mission, hvorved det unægteligen har stiftet og udrettet meget godt. Men for ret at sætte Priis paa deres Bestræbelser, maae man kiende de Mennesker, de anvendes paa. Jeg vil ikke sige noget om de eenfoldige, skidne og ildeelugtende Grønlændere, men allene tale om Negrene. Disse ynkværdige Mennesker ere ved Krig og Rov blevne fangne, og ved Salg komne i et umenneskeligt Slaverie i langt bortliggende Lande og forskiellige fra deres Fædreneland, hvori de af de fleeste Herrer holdes langt slettere end deres Fæe. Derover forfalde de enten til en fortærende Græmmelse, eller til Fortvivlelse, Oprør, Manddraab og Selvmord, eller og til en Levemaade, som er værre end den blot dyriske. Disse meest foragtede og elendigste Mennesker antage de evangeliske Brødre sig af Medlidenhed, lære deres Sprog, omgaaes kiærlig, taalmodig og broderlig med dem, og stræbe utrætteligen ved Evangelium at oplyse, at forbedre og stille dem tilfreds. Deres Bestræbelser slaaer ogsaa efterhaanden an hos fleere end Tusende, som nu for Guds Skyld vise sig lydige, villige og troe imod deres Herrer og ere taalmodige i Trængsler, glade i Haabet, som de sætte til Gud, dydige Mennesker og sande Christne. Sandelig, saadanne Bestræbelser fortiene ikke allene det største Biefald, men og den beste Understøttelse. Man kan læt forestille sig, at Missioner nes Underholdning koster Brødre=Unitetet meget, thi jo talrigere Meenighederne blive af Negere og Grønlændere, desto fleere Lærere og Opseere, desto større Forsamlings og Skole Anstalter udfordres der. De blodarme Negre og Grønlændere kunde ikke skyde noget til Omkostningerne, men Brødre=Unitetets Directorium maae sørge derfor, og jeg veed ikke, hvorledes det endnu bestandig bringer dem til Veie, men jeg begriber nok, at det maae falde tungt, i sær, da det har desuden mange andre Missioner at underholde.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Aalborg den 11. September. Hs. Majestæt har under Dato Fredensborg Slot den 6. August. h. a. udgivet Placat angaaende Godtgiørelse til Hengst Eierne af Bondestanden, paa de Steder, hvor vedkommende Godseiere ikke selv allerede have truffen beqvem Jndretning med deres Bønders HesteAvl, til at forekomme Bøndernes Efterladenhed i at lade deres Hopper bedække. Et, da der af adskillige Godseiere er bleven klaget, at i Bønderne forsømme at lade deres Hopper bedække, for at svare den ringe Betaling, som dem ved H. M. under 6. Dec. 1780. udgangne Placat er paalagt at give til Hengst Eierne og det paa sine Steder befrygtes, derved i Tiden kunde blive Mangel paa det fornødne Antal Heste hos Bønderne, til Skade for Godseierne og AgerBruget i Almindelighed; saa vil H. M. til at forekomme saadan befrygtende skadelige Mangel af Bønderheste, allernaadigst have anordnet og befalet; ligesom H. M. og hermed anordner og befaler: at Godseierne paa de Steder hvor de maatte finde det fornødent, og hvor de ei selv holde frie Hengst for deres Bønder, skal være berettigede til, at paalegge enhver Bondegaard, at betale noget vist i Penge eller Hest Foder af Høe, Halm eller Havre, for en eller tvende Hoppers Bedækning, eftersom det maatte findes fornødent paa ethvert Sted til den eller de Hengst-Holdere i Sognet eller Byen, som de af største Lodseieren vare anviiste, at lade bedække hos, hvad enten de virkeligen lade deres Hopper bedække eller ikke; men de Bønder, som ville have fleere Hopper bedækkede, end det Antal, hvorfore de til aarlig Afgift ere ansatte, have angaaende Betalingen for disse selv at komme overeens med Hengst=Holderne; i øvrigt, naar en Bonde, uagtet dette Anbefalede skulle forsømme at lade de dertil destinerte Hopper bedække, skal han betale udi Mulct fire Mark. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Fra Viborg berettes, at den 25 Aug. slog Torden, ned og afbrændte tvende Gaarde i Nielstrup under Løvenholm. Den 26. hujus blev ligeledes Laden paa Palstrup antændt af Lynild og afbrændte i Grunden henved 200 Fag Huus, tilligemed over 2000 Traver Korn næsten 4000 Læs Høe og en betydelig Mængde Korn paa Lofterne med meere, som ei kunde reddes formedelst alle Husene vare sammenbyggede. Den 29 opkom om Morgenen Jld løs hos Brændeviinsbrænder Christen Lerke i Randers, som lagde det meeste af hans Udhuse i Aske men dermed blev Jlden standset og greb ei videre om sig Paa Hobroe Marked blev Sæde=Rugen i forrige Uge. solgt for 3 Mk. til 3 Mk. 5 s. og tilsidst og Aftenen for 2 Mk. 8 s. Skieppen; altsaa blev Prisen lettere end mange formodede, der gjorde sig Haab om at den skulde blive opdreven i 4 til 5 Mk. Skieppen, derfor kjørte ogsaa nogle tilbage og ei vilde sælge deres medbragte Korn.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Den 10, hujus blev Hr. Wandall tilsendt under Forsegling med Hosskrift: Udlovet til Fattige og faderløse Børn for Herrens naadige Beskiermelse i alt 5 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Døde. Den 16. August. i Østerlinnet udi Riber Stift Pastor Emeritus Hr. Peder Thun i sit 82 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Den 5. Septembr. her i Byen Hr. Johan Peter Holtzberg, Factor ved Bogtrykkeriet. Han var fød i Kiøbenhavn den 23 Dec. 1713.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Den 8, i Skolegadens Fattighuus Jens Halse, forhen Taarnvægter, 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
(Den Kiøbenhavns Post er i Gaar udebleven.)
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Bekiendtgiørelse. (Endelig har jeg efter lang Forventning og mange J. S. Omstændigheder erholdt fra Viborg Bogtrykkerie det af mig belovede Skrift om mit Liv og Levnetsløb, tilligemed min i Aaret 1758 den 23 Septembr. i Kiøbenhavn for sal. Hr. Provst Bytzow aflagte Troes Bekiendelse. De som gunstigst have prænumereret paa samme Skrift ville nu imod deres erholdte PrænumerationsSeddels Tilbagelevering lade samme hos mig affordre uden videre Betaling. Ligeledes ogsaa de der have subscriberet, hvilke nu betale for Exemplaret paa Skrivpapiir 6 Mark og paa Trykpapiir 4 Mark. Til samme Priis ere ogsaa endnu nogle faa Exemplarer tilovers, hvilke kunde erholdes til Kiøbs for andre Liebhabere og bekommes i mit Logie hos Mester Skræder Sr. Steener paa Graven i No. 105. Aalborg den 10 Septembr. 1783. Frederich Julius Sorgenfrey. Jens Munchgaard i Sæbye er tilfinds at sælge underhaanden sin iboende Gaard og Eiendom, bestaaende af 18 Fag, teilhængt til Gaden, 7 Fag i Gaarden til Kreaturer, en Hauge, med gode Frugttræer, et Stykke Jord i samme paa en halv Tønde Sæd indplanket med Steendige, tillige 6 Ager Markjord, samt en Deel Kobbersmeds Værktøi, 200 Rdlr. kan blive staaende paa første Prioritet i Gaarden. Liebhaberne vilde derom adressere sig til forbemældte Munchgaard.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
(Fra een af Dronningborg Godses Tienere, navnlig Morten I Christensen i Helsted, er Natten imellem sidstafvigte 2 og 3. Septembr. bortstiaalen paa Marken en mørk sortebruun Mærplag 3 i 4de Aar, uden Aftegn, klippet paa den venstre Side af Lænden H. B.; Tyven, som skal om Natten have passeret Randers, var iklæd en hvid Vadmels Trøie, med Hat paa Hovedet og hvid Hue under Hatten, angav i Porten at være fra Bøstbroe, og at have hentet Plagen i Neder=Hornbech hos Peder Melgaard, hvor den havde været til Græs; hvo som om denne Plag kan give tilforladelig Oplysning, ville behagelig anmælde det for Evaldsen i Randers, da Umagen skal blive belønnet. qvem for en Handlende, da det ligger ved Søen og med Et smuk Sted i Fladstrand er til Kiøbs, samme er meget beden ene Side støder til Landeveien. Det er got opbygt og endnu meere Plads derved at bygge paa. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Controlleur Rold i Fladstrand og hos Bødker, Søren Larsen i Aalborg, med hvem om Kiøbet kan accorderes. Freditorerne udi Stervboen efter Velædle og Velbyrdige Frue & Cicilia Schrøder, sal. Hr. Kammerraaad og Amtsforvalter Holmers efterladte Enke, som den 20. Junii sidst her i Byen, ved Døden er afgaaet, blive herved indkaldede inden 6te og 12te Uges Dagen fra Dato af at anmælde hvad de maatte have at fordre, til underskrevne Skifte Forvaltere saaledes, som Loven fodrer efter død Mand, ligesom og forventes Debitorerne forinden erlegger det de maatte være skyldige, da enhver derefter skal blive tildeelt det ham med Rette kan tilkomme. Aalborg den 3. Septembr. 1783. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Nogle tyvagtige Mennesker, ved Overstigelse af mit Plankeverk ud til vester Aae, i Nat haver bortstiaalet et Sirtzes Skiørt, hvid i Bunden med tre Rad Fabler, en rød og hvid Bomulds Sirtzes Kappe til et Omhæng, og et Sirtzes Forklæde; hvo som beviislig kan opdage dette Tyverie loves en raisonabel Douceur og dens Navn fortiet. Aalborg den 4 September 1783. - Klitgaard.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Ja Sr. Anders Thornings Creditorer have overdraget ham den hans Opbudsboe tilgodekommende og udestaaende Boggield, saa ville Debitorerne til bemældte Sr. Thorning betale, hvad de i saa Maade ere skyldige. Aalborg den 27. August. 1783. Steenfeldt. Laur. Hauschou.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Opbudsmænd.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Formedelst Forflyttelse bliver i Mygind Præstegaard 1 ved Auction den 23. Septembr. d. A. bortsolgt en Deel Boeskab, saasom Skatol, Dragkister, SlagbænkeSkabe, Ryslæders Stole, Borde, Senge, en Cariol med Hestetøi, samt adskilligt meere.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Sognedegnen for Jerslev og vester Brøndeslev Meenigheder, udi Jerslev=Herred, Aalborg Stift, Sr. Schiønning, hans Hustrue, Dorthe Andersdatter døde d. 20. Jun. a. c., de, som her haver at gielde eller fordre, indkaldes herved 3 Gange med 6 og 12 Uges Varsel fra Dato af at mælde sig enten hos undertegnede eller udi Stervboehuuset den 9. Decembr. førstkommende Klokken 9 Formiddag, da Skiftet den Tid, om mueligt, agtes sluttet. Tolstrup Præstegaard den 1. Septembr. 1783. Oluf Ravn.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Paa Thidemansholms Græsning i Vensyssel er af vinterfødte Stude, der er i god Stand af Størrelse og Kiød, tienlig til at stalde, hvem der maatte saadan gode Stude 60 a 70 Stkr. for nærværende Tid behøve, vil jeg have mig recommenderet for at handle med dem derom. Thidemansholm den 2 Septembr. Peder Biering.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Efter Forlangende af Selveier Peder Hansen i Moldberg i HorT num Sogn, Aalborghuus Amt, bliver foretaget offentlig Auction Mandagen den 22. Septembr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 over 2de ham tilhørende Bøndergaarde i bemældte Moldberg Bye, den eene af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr., som beboes af Niels Jensen, og den anden af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr., som beboes af Christen Christensen, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Nibe den 30 August. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
di Ellitzhøi Bye og Sogn, Hornum Herred, Viborg Stift, I er for nogen Tid siden ved Døden afgaaen Jomfr. Sophie Hedevig Broch. Det paaligger mig i Følge hendes Gave=Brev dateret den 16. April. 1782., og allernaadigst confirmeret den 15. August. 1783. at betale hendes Gield med videre; thi indkaldes herved 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger den sal. Afdødes Credi= og Debitorer; de første at fremkomme med saadanne Beviser, som efter død Mand kan gielde, da de skal nyde promte Betaling, og de sidste med deres Gields Betaling: begge Deele inden 12 Uger fra undertegnede Dato, da ingen Krav efter den Tid antages, hos mig her udi Ellitzhøi. Ellitz høi Præstegaard den 2 Septembr. 1783. Christen Scalesin, Sognepræst for Ellitzhøi og Svenstrup, Meenigheder i Hornum Herred, Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Fra et Linnerup Sogn, Sted Lønsgaarde kaldet, i Vrads=Herred, Silcheborg Amt, er Natten imellem den 9 og 10. August, undvigt en Person ved Navn Mouritz Mogensen, som for falske Bancosedlers Forfærdigelse var mistænkt, og hvorover Forhør allerede var holdet: bemældte Person har lysbruunt Haar, smaa mørkbruune Øine, som sidde temmelig dybt i Hovedet, med hvilke han skieller til høire Side, temmelig haarrig i Ansigtet, han fører det høire Been lidet stivt, ved Undvigelsen havde han, saavidt man veed, hvide Vadmels Buxer og Trøie, blaa Strømper og et blaat og hvidt Klæde om Halsen. The anmodes alle og enhver, som denne Person maatte antreffe, at anholde ham, og hans Paagribelse behagelig tilmælde mig, da der strax skal vorde føiet Anstalt til hans Afhæntelse, og alle derved paagaaende Omkostninger betalte. Randers den 22. August. 1783. Buchwald.
Jyske Efterretninger, 1783-09-12
Ja Schibsted og Haals Broer, Sohngaardsholm tilhørende, nu vorde tagne under Hoved=Reparation, og begge med nyt Rækkeværk forsynede, af fireskaaren ege Tømmer til den første, saa bekiendtgiøres herved de Reisende, som derover maatte passere, og andre Vedkommende, at Schibsted Broe bliver optaget førstkommende 8 Septembr., men ventes at blive færdig 8 Dage derefter, og hvorpaa Haals Broe den 22. dito ligeledes optages, og inden 8 Dage derefter at være satte i Stand. Sohngaardsholm den 27. August. 1783. Høst, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Lissabon den 29. Julii. Uagtet al den Omhue, her er anvendt paa at hindre den store contrebande Handel, her gaaer i Svang, har det dog ikke været General-Jnspecteuren mueligt at stand see den, da disse Varer bleve udtagne af den Engelske Paketbaad og andre Skibe, bragte i Land, og skiulte i de fornemste Adels=Huse som ligge ved Strandsiden. Dette forestillede Jnspecteuren Hendes Majestæt i Ober=Stald mesterens Marquien af Marialvas Nærværelse, en Mand. som staaer høit anskreven i Hoffets og alles Yndest. Hvad hans Huus angik, bad han, at det maatte blive visiteret. Han lod sine Betientere kalde saasnart han kom hiem, forestillede dem, hvad der vilde skee, og befalede, om nogen havde contrebande Varer, at de da strax skulde skaffe dem bort. Betienterne holdte den heele Advarsel for Spøg Men da Visitationen virkelig nogle Dage efter blev anstillet, overbevistes fornemmelig en af hans Tienere om Alvorligheden i denne veenlige Paamindelse, derved at virkelig Varer for 12000 Crusader, som fandtes i hans Værelse, bleve confiscerede, og Personen selv kastet i Fængsel.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Paket Agenten er det bleven paalagt, at advare Paketbaadenes Capitainer, om at vogte sig for en usædvanlig stræng Visitation, efter hvilken alle deres medbringende Sager og Varer, ufortøvet blive bragte i Land under Toldbodens Ansvar, da de overblevne først ved Afreisen afleveres dem. Capitain Braitwaite, en Kongelig Engelsk Officier, hvis Skib er et Kongeligt Fartøi, vilde ikke taale nogen Visitation. Han maatte desaarsag finde sig i at der blev lagt 3 Slupper tæt ved hans Fartøi, for at hindre, at intet blev bragt i Land. Contrabanditembr. sterne blive nu nødte til at betiene sig af Fiskerne uden for Barren, for at være dem behielpelige i deres Næringsvei.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Fra de Spanske Grændser den 15. August. Man siger at Don Bacelo har betient sig af et Krigspuds og anstillet sig som han vilde giøre Landgang, og da de Algierske Tropper rykkede frem i stor Mængde for at forhindre samme, skal han have givet en heftig Kanon ild paa dem og derved anrettet et stort Blod=Bad. Hans Venner forsikkre, at han ikke kommer tilbage for han har forvandlet Algier til en Aske=Hob og ødelagt Havnen, men om dette skeer denne Gang vil Tiden lære.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Paris den 15. August. Vore fra Vestindien tilbagekomne Skibe have bragt til Europa en stor Mængde Piastre, som de Svenske Skibe have efterladt sig paa St. Domingo og andre Øer.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
J en 14 Dages Tid har Disconto-Cassen ladet smelte for 12 Millioner Livres touxnois, som skal ompræges til Ecus.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Den 22. Augusti. Ved en Corvette er der sendt til Nordamerika 4 Millioner Livres, da Pengemangelen i denne nye Republik let havde kundet bringe nogle oprørske Hoveder i Uroe. Man haaber, ved denne nye Penge Transport at qvæle alle deslige Ubehageligheder i Fødselen.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Af en Skrivelse fra Madrid den 18 Augusti. Vor Bombardement for Staden Algier er nu til Ende, og Don Barcelo er i 48 Timer kommen tilbage med sin Flode den 11. til Carthagena. Fra den 1. til den 8. hujus har han ladet kaste 3500 Bomber ind i Algier, hvilke der have gjort en stor Forstyrrelse. Man saae daglig Staden paa mange Steder i lys Lue, og adskillige Magaziner ere ødelagte. Algierne have ofte forsøgt at løbe ud med deres Fartøier, men de bleve af vore Kanoneerbaade drevne tilbage. De have gjort over 11000 Kanonskud paa vor Flode og kastet henved 300 Bomber, af disse faldt een paa vore Kanonbaade og dræbte 22 Mand og en Officeer. Commandeuren reddede sig ved at svømme. Den heele Expedition har kostet os 24 til 25 Mand døde og 12 til 13 blesserede. Man vil nu see om Algierne ere tilbøielige til at giøre Fred med os, hvis ikke, er det alt besluttet i Conseillet at giøre disse Søerøvere saaledes aarlig en Besøgelse som denne for dette Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Mapland den 18 August. Tisdag, Onsdag og Torsdag i forrige Uge vare for os særdeles skræksomme Dage, formedelst det haarde Uveir, og den stærke Storm. En Lynilds=Straale slog ned i en Kirke som var fuld af Mennesker, dog kom ingen til Skade uden alene de uden for Døren staaende Skildvagter.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Wien den 31. August. Da det nu herefter staaer enhver frit for at handle og vandle med hvad han vil, og sælge samme ud i store eller smaa Partier, ja endogsaa drive adskillige Haandteringer, saa siges her, at Hans Majestæt vil have den Naade for dem, som dyre have tilkiøbt sig et udelukkende Privilegium, at erstatte dem deres derved lidende Tab; thi tilforn maatte enhver tilkiøbe sig Frihed til at drive een eller anden Haandtering. For at handle med Parykker blev betalt 8 til 10000 Gylden; for at have Frihed til at holde Caffeehuus 12 til 16000 Gylden; for at sælge Frugter 12000 Gylden. - Men nu kan de spare alle disse Udgifter.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Keiseren har i alle offentlige Opfostringshuuse forbudet at bruge Snørlive, og det Medicinske Facultæt skal oplyse Publikum om i et Skrift, hvor farligt og skadeligt det er, at bruge disse Maskiner. - Men, til hvad Nytte? - saa længe Fruentimre meere bekymre sig om Moderne, end om at vedligeholde Sundheden.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Londen den 2 September. Kobberstikker Nylland blev, som forhen er mældt i Fredags ophængt. Han gik sin Død med temmelig Sinds Rolighed i Møde, og da det er Skik, at Delinqventernes Arme bindes bag til, førend de udføres af Arresten, saa skeede nu ogsaa det samme med ham, og da een af Rettens Betiente sagde til Skarpretteren: Bind dog ikke hans Arme saa tæt, svarede Nyland: Lad ham kuns min Herre, giøre det, det giør mig ikke uroelig. - J Vognen skal han dog have beklaget sig for den Geistlige, at Vidnerne imod ham for Retten vare aldeles ikke tilstrækkelige, og at han var uskyldig fordømt; men han vilde forresten ikke udlade sig med nogen Bekiendelse, men sagde, at han havde opskrevet sine Tanker, og disse skulde findes efter ham forseglede. Aftenen for hans Død, blev han besøgt af hans Kone, hans 3 Børn og 2 Brødre, og med disse tog han i Arresten en meget rørende Afsked, hvorved han til Slutning blev selv sat udaf sin roelige Sindsforfatning og faldt i Besvimmelse, da han bad dem at bil se sin ældste Søn, som var fritærende og befinder sig i Ostindien. Han har gjort en Present af sine smukkeste Kobberstykker til Præsten og Jnspecteuren ved Arresthuset og til sine Procuratorer, at de skulle have disse til en Erindring om den ulykkelige Konstner.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Haag den 6. Septembr. Staterne af Holland have under 28 August udstædt tvende mærkelige Resolutioner, angaaende den ulykkelige Fændrik de Witte og Gartner Brakel. I den første have Deres Høimægtigheder billiget det, at Hans Fyrstelige Høihed, Arvestatholderen havde afviist Ansøgningen om Benaading fra sig, da det efter de Hr. Committeredes Formeening ogsaa egentlig tilkom Deres Høimægtigheder. - J den anden Resolution have De overladt denne Justitz=Sag til Hoffets retfærdige Paadømmelse, og derhos erklæret, at de ikke fandt nogen Aarsag, hvorfor Rettens ordentlige Gang skulde forandres.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Ribe den 10 Septembr. Det haarde Veir af Sydvest bragte os Natten imellem den 6. og 7, sidstafvigte saa høi en Flod, at henved 60 Stkr. af Byens Køer og Stude, som græssede ude i Byens Mark, maatte drukne. Om Eftermiddagen den 7. fulgte derpaa et stærkt Tordenveir, der vedvarede heele Natten foruden nogle Gaarder og Huse, som afbrændte i Egnen deromkring, tændte et Lynild det smukke Spir an paa Taarnet af den Thøringlehnske Kirke Arrild, og smeltede Blyet, hvilket nedflød gloende paa Taarnet og hindrede dets Redning; Klokkerne i Taarnet faldt ned igjennem Hvelvingen. Præsten, den gamle Hr. ProvsBøyesen, tilligemed Kirkeværgerne og en stor Deel af Meenigheden, der hastede til Redning, vare saa lykkelige, ved anbragte vaade Jord=Sadder at forebygge, at den øvrige Kirkens Bygning ikke bleve antændt.
Jyske Efterretninger, 1783-09-19
Fladstrand den 9 Septembr.