Norske Intelligenssedler, 1804-12-04
Meerskums Pibehoveder med og uden Sølvbeslag, smukke Silhouet-Rammer, sine og ordinaire Violiner, extra gode romanske Violinstrænge, Mahogne Theeskrine med Blikdaaser, dito Tobaksdaaser, foret indvendig med Blye, store engelske Presenteer-Fade, 8te Sorter extra godt 3 Traades engelsk Bomuldsgarn, samt meget fiint 2de Traades til Som eller Broderie, alle Sorter hvid og couleured Bøhmisk Syetraad, forskiellige Sorter Silke-Bomulds- og Linneds-Lidser, diverse Sorter Reged og ubleged Seilgarn, sine hollandske Liinbaand, forskiellige Sorter smalle og brede sine Kniplinger, diverse couleurede Silke og Bomulds Dames & Mands Vanter, samt Pengepunge, forskiellige Sorter fine og ordinaire Glas-Varer, Pommerantz-Essentz, Messing Lysestager, samt Voxstabler med og uden Vox, god Liverpools Tobak, 3 Sorter godt Flensborger Korn-Brendeviin, samt fransk Brendeviin i Oxhovder og mindre Partier, nyelig hiemkommen Haugefrøe af dette Aars Avling til Udsæd næste Aar, er at bekomme hos Johan Anthoni Hincke. Moss den 26de November 1804. Det Dramske patriotiske Skibsselskab behøver (foruden de allerede for ejende tvende Fartøjer) til Stykgodsfarten imellem Kiøbenhavn og her et tredie, der maatte være 36 til 40 Læster drægtig, helst en Gallease af Takkelage, af Eeg bygget stærkt og godt i alle Maader, vel forsynet med forsvarligt Jnventarium. Har nogen saadant Fartøi at sælge, ville de behage at tilkiendegive det for undertegnede Selskabets Directeurer, eller sammes Bogholder Hr. Mægler Faye, der, om alt anstaaer, strax paa Selskabets Vegne kan derom med Vedkommende contrahere. Drammen den 17de November 1804. Andreas Strøm. Ole Saxeborg. Trykfejl, som herved rettes: (See Incell. Sedlen No. 47. I Söndagsskolens Regnskab er blandt Ludtægten anfört: Zahlcesserer Schaft 5 Rd., istedenfor 8 Rd., og Stadshauptmand Thrane 4 Rd., istedenfor 5 Rd., som var disse Herrer virkelige Bidrag. Chr. d. 24de Nov. 1804. Wulfsberg. Lumholtz. Jeg har, midt i den critiske Tidspunct, da min occonomiske Forfatning truedes med et stort og i lang Tid uopretteligt Skaar, dog nydt den for mig ubetalelige Glæde, at erfare det deeltagende Sindelaug, som saa mange af Bøigdens boesiddende Mænd i denne Henseende lagde for Dagen. Ved at giøre Jndbrud paa min Pakbod havde Tyve bortstiaalet Vahre fra mig, for henimod 2000 Rd.; uden at være fattig var dette lidte Tab alt for føeleligt til at jeg ikke skulle have gjort de Foranstaltninger som vare muelige for at faae min Eiendom tilbage; men, hundrede Veje stode jo aabne forSkurkerne, til snarligen at undstye med deres gjorte Bytte, hvis jeg ikke hos andre havde fundet Deeltagelse til at forekomme dette, og her fandt jeg da at jeg havde mange Venner, saavel blandt Totens som Næss Almue. 50 Mænd lode i flere Dage deres Arbeide ligge uforrettet medens de ved stadig Jver undersøgte allevegne hvor den ringeste Sandsynlighed ledte paa Spor. Omsider fandt vi da hvad vi saa begierligen søgte i en saa kaldet Høeloug paa Gaarden nedre Hovie i Næss Præstegield; Kaasterne vare saa at sige begravede med Høe, hvilket var meget haardt tiltraadt; en levende Glæde viiste sig ved de gienfundne Sager i alles Ansigter, og at denne var uskrømtet sagde dens vældige Yttring. Jeg har været noget udførligere end nødvendigt, for deres Skyld for hvem det passerede maatte være ubekiendt; min egentlige Hensigt med dette Avertissement er: herved offentlig at yde enhver saavel blandt Totens som Næss Sogns agtbare Mænd, tilligemed flere i de omliggende Bøigder der ved denne Leilighed har viist deres virksomme Deeltagelse min varmeste, min inderligste, Tak. Tillige bekiendtgiøres herved at hverken det som endnu savnes blandt de giensundne Vahrer, eller Tyven selv, endnu er opdaget. Guderudvolden i Totens Præstegield den 22de November 1804. C. Hilstad. Pin Kones Faster Magdalene Hesselborg, som i en Række af Aar med et svagt Legeme, men især i de sidste 2 1/2 Aar ved en Rørelse i den ene Side tilligemed smertefuld Gigt, har med Hristelig Hengivenhed i Forsynets Villie taalmodigen udholdt meget haarde Sygdoms Smerter, overgik Natten til den 26de denne ved en stille og rolig Død fra dette Timelige til det Evige, hvilket herved communiceres fraværende Slægt og deeltagende Venner. Laurvig den 28de November 1804. Niels Joh. Bugge. Nemin Mand Niels Andreas Christensen efter 14 Dages Sygeleje ved Døden er afgaaet, bekiendtgjøres herved fraværende Slægt og Venner. Bragernæs den 30te November 1804, Maren Christensen fød Arctander.