Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Det nordiske Studentermøde. Den Fest, der vil udgjøre Mødets Glandspunct, Vanketten i Christiansborg Slots Ridehuus, gaves i Tirsdags Aftes. Ridehuset, dette store, fra ConcertePublicum velbekjendte, men med sine nogne kalkede Vægge uhyggelige Rum, var forvandlet til en mægtig Løvsal. Grønt skjulte Galleriet, hvor Musikken var placeret men som forøvrigt stod tomt, hvilket var en udtrykkelig Betingelse for Tilladelse til Husets Benyttelse. Det Grønne aabnede sig imidlertid. 12 Grotter paa hver Side, i hvilke røde, røde og hvide, og gule Vaabenskjold vare anbragte; i hvert af disse læstes Navnet paa en Mand af eet af de tre Folk, som i den nyere Tid har bidraget til deres ydre Anseelse og indre Udvikling, saaledes f. Ex. af Svenske: Gesier, Atterbom, Tegner, Berzelius, Bystrøm, Thore Petre osv., af Norske: Herman Wedel-Jarlsberg, Schultz, Sverdrup. J. Aall, Dahl, H. Foss osv., af Danske: Thorvaldsen, Oehlenschläger, Grundtvig, Rask, Schouw, Clausen osv. Ovenover disse Skjolde var udenpaa det skjulte Galleri anbragt et lige Antal lignende Skjolde med Navne af Fortidens Navnkundige, saasom af Svenske: Gustav Wasa, Gustav Adolph. Carl XII. Gustav III, Linne, Sergel, af Norske: Hakon Adelsteen, Tordenskjold, Holberg, Anna Colbjørnsen, af Danske: Margrethe, Niels Ebbesen, Griffenfeldt, Niels Juel, Ewald osv. Husets nederste Endevæg, ligeover for den kongelige Loge, skjultes af en malet Klippe decoration, der sluttedes af rødt Drapperi, ovenover hvilket de tre Flag vaiede. Den øverste Endevæg dækkedes af en Skovdecoration, ligeledes omgiven af rødt Drapperi, over hvilket 3 store Skjolde, hvert med sin af de nordiske Løver, skjulte den kongelige Loge. Ligeoverfor Hovedindgangen fra Ridebanen var langs Væggen anbragt en Pyramide af levende Blomster, Roser, Camelier, Levkøier og andre, der steeg lige op til Galleriet. Foran denne var Talerstolen anbragt, drapperet med Hermelin og guldbræmmet Purpur, Foden og Trappen skjult af Orangetræer. Bissens Apolle- og Minerva stode paa hver sin Side af Talerstolen. Belysningen bestod i 12 Kroner der hængte fra Lofte og vare forbundne med hinanden ved tykke grønne Guirlander, og desuden i tvende Rader maatte Lamper, anbragte langs Gallerierne, samt i 3 uhyre Candelabrer, der vare dannede af de tre i Husets Midte staaende Stolper, omvundne med Grønt, hvorunder hver af de tre Nationers Farver. Det Hele frembød et i høieste Grad imposant Skue, og det er kun simpel Retfærdighed, naar vi nævne, at det er Hr. Theatermaler Christensen, der i Forening med Dhrr. C. Borgaard og H. Lehmann har bestyret Decorationen og ved sin opoffrende Tjenstvillighed og utrættelige Jver har bragt et Locale istand, med hvilket Kongeborgens prægtige Sale neppe vilde kunne maale sig i Skjønhed. Kl. 8 1/2 aabnedes Porten, og det uendelige lange Tog drog fra Ridebanen af, under en af 2den Brigades Musikcorps udført festlig Marsch, derind og rundtom de Borde, der bare Anretningen, indtil det store Rum omsider næsten fyldtes deraf. Festens Deeltagere udgjorde ikke mindre end henimod 1600 Mand, hvoraf naturligviis Studenter, de fremmede og vore egne, udgjorde Hovedsummen, men blandt hvilke dog heller ikke de andre Stænder savnede Repræsentanter. Foruden samtlige Universitetets Lærere og Borgerrepræsentanterne, vare nemlig mange forskjellige Autoriteter og Embedsmænd, Digtere, Skuespillere, Musikere og Konstnere, hvis velvillige Bistand man enten havde nydt ved denne Leilighed eller som man vilde vise Opmærksomhed, indbudte, saaledes f. Ex. ikke blot flere af Konstacademiets Bestyrere, Forstanderne for de offentlige Samlinger, men ogsaa et Medlem af saagodtsom alle Regjerings collegier, naturligviis med Undtagelse af Cancellierne, Commandanten og et Par af Hoffets høieste Embedsmænd. Lector A. F. Kriger førte tilligemed Mag. M. M. Hammerich Præsidiet og aabnede for Maaltidets Begyndelse Festen med en almindelig Velkomsttale, efterat en Sang af Professor J. L. Heiberg var afsungen. Efterat derpaa Skaaler vare udbragte for de forskjellige nordiske Universiteter, deres Studerende og Lærere, og flere svenske og danske Sange dertil afsungne, besteeg Advocat Lehmann Talerstolen, hilset af Mængdens Acclamation, og i et smukt og begeistret Foredrag, ofte afbrudt af stormende bifald, udbragte han en Skaal for Nordens Eenhed. Professor Høyen udbragte derpaa med Genialitet og Varme en Skaal for Kunsten i Norden, og ansaae det for et godt Varsel, at Nordens tre første Kunstnere. Thorvaldsen, Dahl og Sergel, havde været knyttede sammen ved Venskabets Baand. Stiftsprovst Tryde udbragte derpaa efter et ypperligt Foredrag en Skaal for en fri Udvikling af den skandinaviske Jdee, og Dr. Sturzenbecker en for Alvor i Glæden, for Handlen uden Rast og No. Mag. Monrad besteg Talerstolen under Acclamation og udbragte, idelig afbrudt af Bifald, i et humoristisk, smukt og begeistret Foredrag, en Skaal for Nordens Qvinder. – Saaledes endtes denne Fest, under hvilken Sang og Musik endnu i Mellemrummene afvexlede med hinanden. Der herskede en herlig Stemning, en gemytlig Tone, saa Mindet om den vist bestandig vil staae levende præget i alle Deeltagernes Erindring.