JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Af Breve fra London, den 19de December. De som stærkest have drevet paa den Nødvendighed, ved Vaaben at bringe Amerikanerne til en uindskrænket Submision, begynde nu, endskiønt for sildig, at blive overbeviiste om, at dette har været det sletteste Middel, hvilket allene kunde have været brugt, for at forebygge Coloniernes saa skadelige Affald. - Ministernes Uenighed i Henseende til den vigtige Sag, hvorledes Sagerne paa nærværende Tid til at hand have Kronens Ære, og udvirke en nye Forening med Colonierne, best kunde angribes, har været Aarsag i at Pake=Baaden, som skulde afgaae til America med Depecher for General Howe og hans Broder, er 12 Dage i Falmouth bleven opholdt. - Efter hvad man offentlig taler og skriver, ere i det Kongelige Raad foreslaget 3 Midler: Først at lade alle Tropper komme tilbage, og derimod saaledes at formeere Søemagten paa Coloniernes Kyster, at al Handel med Fremmede kunde hemmes. Det andet Middeler, saaledes at forstærke Armeen og Fløden, at man med Kaarden i Haanden kunde foreskrive Colonisterne Love. Men det tredie Partie er af den Meening: at da 3 frugtesløse Feldttog vare holdte, uden at have faaet saadan en Magt over Colonierne, hvorved man er bleven sat i Stand til at betving samme, saa maatte nu blive udnævnte Commissarier, det kunde træde i Underhandling med General-Congressen eller Stats=Forsamlingerne besynderlig i enhver Colonie, om saadanne Betingelser, der kunde tiene til Grund tilen stedse, varende nye Forening, men Rustningerne imidlertid gaae sort, for paa det eftertrykkeligste at kunne drive Krigen til Lands og Vands, naar Colonierne ikke skulle ville give Tilbud om Fred Gehør. - Den største Vanskelighed imod saadan en Fred foraarsager Independentzen, hvilken, som man i Almindelighed er forvisset om, Colonierne bestandig skulde søge at paastaae, i Særdeleshed da deres Vaabens Lykke har været dem saa overmaade gunstig, og de i Disciplin og Magt daglig blive stærkere. Man troer selv, at Lord Chatham ikke turde vide at overvinde denne Vanskelighed, naar han atter skulde blive første Minister, og i saa Fald turde Lord Hilsborough igien faae Stats-Secretariatet for America. J Forventning af en nærmere Opdagelse, sporer man i nogle Egne af dette Rige en stor Jver, til at understytte Regieringen ved Krigens Fortsættelse. Staden Manchester har virkelig aabnet en Jndskrivelse, for at hverve 1000 Mand til Kongens Tieneste. Leverpool har allerede gjort det samme. Til Tieneste i America skulde og, saa snart mueligt, nye Skottiske Regimenter blive hvervede. Paa Folk til Land Tieneste bliver i Landet jo længere, desto mindre Mangel, fordi Pengene altid meere formindskes, for de tunge Paalægs Skyld, og en Mængde Mennesker, af Mangel paa andre Midler, til at nære sig, maae vælge Soldater=Standen. - Af en Tidende fra Boston den 30te October seer man de Anstalter, Amerikanerne have truffet, for at opholde de fangne Bourgoyniske Tropper. Efter samme vare disse Fangne fordeelte i den Egn Charlestown, uden at de torde komme til Boston, og General Heath maatte med 1000 Mand af Landmilitzen holde Vagt over samme.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Den 23de Dec. J Følge de seeneste Breve og NyeyorkTidender, har General Gates selv endda været i Albany, og man har ey heller med Vished erfaret, at han har detascheret Tropper til General Washington. Denne sidste er virkelig tilstrækkelig nok bleven forstærket fra Pensylvanien og Virginien. En Skrivelse fra en Officeer i Canada melder, at den Burgoyniske Armee har været meget besværet med Bagage og Qvinder samt Børn. Dens Mængde af Artillerie har og været samme til ligge saa stor Last, og tilsidst til ingen anden Nytte, end at forsyne Americanerne dermed for alle tilkommende Feldttoge. General Carleton skal i Canada endnu have 4 til 5000 Mand regulaire Tropper. Af disse skal en Deel, tilligemed et Corps Canadier støde til de friske Tropper, hvorved man tænker at skaffe en Armee paa 15000 Mand, som skal begynde Operationerne paa den Vey, som General Bourgoyne har gaaet, der og nu formedelst de at ham giennemhugne Skove er i det mindste bedre at komme frem paa, end den forhen var. - Rivingtons NyeyorksGazette af 15de Nov. melder: at udi de Americanske Staters saavel civile, som militaire Etater havde reyst sig store Tvistigheder, og at et anseeligt Antal af de Americanske Departementer havde erklæret en af dem fattet Resolution, at afsætte General Washington fra Commandoen over Armeen, og forlangt, at Hr. Green, en Jndfød fra Rhode-Jsland, som nu er bleven deres Favorit, maatte træde i Washing tons Sted, som Generalissimus. Mange iblant os ønske, at vi kunde bygge vort Haab paa stærkere Grunde, end paa saadan en Revolution. - De til America bestemte Tropper skal, som man forsikrer, først afsendes til Canada, og det saa tilig i Foraaret, som mueligter. De skal bestaae at 10000 Mand, af hvilke 2000 skal være Skotter, og de øvrige Engelænder og Jrlænder. Til Generaler over disse Tropper bestemmer man General Amherst, og den nu værende Lieutenant Governor i Gibraltar, General Murran; men hvem af begge der som Chef skal udføre Ministerii Plan, synes endnu ikke at være afgjort.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Paris, den 19de Dec. Den 3die hujus har man i den Provinz Rousillon seet et meget usædvanligt Nordlys. Den næstforegaaende 26de Sept. og 12te Nov. havde man der og seet Nordlys. Saa som nu den 15de Nov. skeede en Oversvømmelse, som næsten ødelagte Provinzen, saa meener Gazette de France, at det og vil findes Folk, som søge at giøre dette sidste Nordlys til en Forbetydning paa bedrøvelige Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Bryssel, den 22de December. Man har i Engeland gjort store Vedemaale om, at Frankerig i Aaret 1779 skal saae Krig, og de Franzoser, som ere af den Tanke, vil finde deres Meening stadfæstet udi det Kongelige Stats=Raads Anordning til at aabne et Lotterie af 25 Millioner, hvorudi det iblant andet heder: Hs. Majest. havde, formedelst de Fordeele, som hans tagne Messyrer, forskaffede ham, kundet i dette Aar undvære al extraordinaire Bistand, dersom ikke Allerhøystsamme, paa en Tiid, da andre Magter see sig nødte til anseelige Krigs=Udrustninger, havde fundet det viseligen handlet, endnu at fortfare med de hidindtil af Forsigtighed gjorte Bekostninger.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Rom, den 10de Dec. Man har nu Haab, at de imellem den hellige Stoel og det Kongel. Neapolitanske Hof endnu værende Stridigheder skal blive bielagte ved den her ankomne nye Spanske Ambassadeur Hertugen af Grimaldi, og ved den Franske Minister Cardinal von Bernis.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Constantinopel, den 20de Nov. De sidste Breve fra Bassora melde, at der er sluttet Fred imellem Porten og Perserne, hvorved de paa begge Sidet ere vel tilfreds. Capitainen paa det her fra Crim ankomne Tyrkiske Skib, beretter, at de Tartarer, som endnu hænge ved Tyrkerne, kort for hans Bortreise, have havt en heftig Skiærmydsel med dem, som ere paa det Russisk KeiserligHoffes Side, hvilken er udfalden til de sidstes Skade. Endskiønt disse Beretninger endnu ikke ere bekræftede, saa havde dog sat saa meget Moed i de Tropper, som Porten endnu bestandig lader afgaae til Crim, at de gaae derhen i den fast Forhaabning, at man i næste Foraar igien skulde blive Mester af heele Crim. Det synes virkelig at Porten paa nærværende Tiid iagttager meere Orden og Overlæg i sine Messyrer, end i forrige Krig. J disse Dage ere 4 nye Krigskibe, som ere bygte i det Tyrkiske Riges Havne, her ankomne, og fleere blive endnu inden kort Tiid ventede.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Warschau, den 20de December. J Følge de seeneste Efterretninger fra de Tyrkiske Grændserer, uagtet man overalt taler og skriver næsten om inte andet, end den forestaaende Krig imellem Rusland og Porten, dog endnu Haab, at det ikke skal komme til et offentlige Fredsbrud. Store Magter see ikke saa meget paa de Fordeele, som de derved kan erholde, men meget meere paa Krigens Følger, og holde for, at de have meere Nytte af at kunde i Fred befolke deres vidtløftige Stater, endom de efter store Landes Erobring skulle blotte deres egne Stater for Folk.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Den 17de hujus blev her i den Evangeliske Kirke, baade det sædvanlige Skriftemaal, og den hellige Communion første Gang holdt i det Pohlske Sprog af Consistorial=RaadRingeltaube, derhos bleve og siunge Pohlske Palmer. Sammesteds skal engang maanedlig prædikes og synges Pohlsk og en Evangelisk Psalmebog i det Pohlske Sprog bliver paa nærværende Tiid trykt i Kønigsberg.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Fra Donau, den 24de Dec. Den nedsablede Moldauiske Fyrstes Læge, ved Navn Saulus, som man taler saa meget om, blev for nogle Aar siden af ovenmeldte Fyrst sendt til Tydskland, Frankerig og Jtalien, for at indkiøbe adskilligt, som kunde være tienligt til Videnskabernes Befordring. For nogle Aar siden var han og i Wien, han kiøbte sammesteds Bøger for nogle 1000 Gylden, og sendte dem over til sin Herre. Han talede ikke alleneste Grædsk, men endog got Latin, Fransk og Jtaliensk.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Hamborg, den 6te Januarii. Den her værende Russisk Keiserlige Minister Baron von Gross har med en Estafette fra sit Hof erholdet den glædelige Tidende, at Hs. Keyserlige Høyhed, Stor-Fyrstinden af Rusland, den 23de Dec. om Formiddagen Kl. 11 lykkelig er nedkommen med en Prinz, som har faaet det Navn Alexander, og befinder sig tilligemed sin Durchlautigste Frue Moder ganske vel.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Francfurt am Mayn, den 29de Dec. Fra Ferney er indløbet den Efterretning, at Hr. von Voltaire er død.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Corsøer, den 3de Januarii. Udgaaet den 2den hujus Lieutenant Møller til Fyen. Den 4de huj. Kongel. agende Post med 2 Læs. Den 7de huj. Copiist Holm til Hamborg, alle fra Kiøbenhavn. - Jndkomne den 2den huj. Kammerherre Schindel fra Holsteen, Cancelie=Raad Mathiasen, og Commandeur Ahrenz fra Holsteen. Den 4de huj. Kongel. agende Post med 2 Læs, Lieutenant von Bævenfeldt fra Holsteen, Kammerherre Baron Wedel Jarlsberg med Commtesse Søster fra Jylland. Den 7de huj. Fuldmægtig Dorschaus fra Holsteen, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Helsingøer, den 9de Jan. Den 5te hujus ankom fra Østersøen 1 Engelsk Brigantin fra Memel med Hørfrøe til Jrland og fra Nordsøen indkom Skipper Lytte af og til Kønigsberg med Stykgods fra Amsterdam, som strax igien afseilede. Den 6te huj. ansom det Asiatiske Compagnies Skib, Kongen af Danmark, ført af Capitain With til Canton, Den 7de huj. 1 Engelsk fra Memel med Horfrøe til Jrland, som Gaar laverede ud af Sundet med liden Vind af O. N. O. For kort siden er paa Kiøge Bugt forulykket 1 Engelsk Skooner af og til Lyn fra Memel; Folkene og Ladningen bierget, men Skibet i Stykker, J Sundet ligger nu for contrair Vind Capitain With til Canton, Hverken i Sundet eller Havnen er endnu ringeste Jis. Paa det til China bestemte Skib faldt nyelig Bootsmandens Dreng Søren Lindam ned i Rummet og blev saaledes forslaget, at han 3 Dage derefter døde, blev ført her i Land og begravet.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Kiøbenhavn, den 9de Januarii. Den 5te September 1777 er Knud Geelmunden forundt Bevilling at maae allene holde et Adresse Contoir i Bergen.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Den 19de Sept. er Henrich Berg beskikket at være Chirurgus i Ebbeltoft og underlagde Herreder. Hr. Niels Siersted i være Chirurgus Practicus udi Schanderborg Bye, samt Wrads, Hads, Hielmslew og Giern Herreder. Hr. Jn vert Boysen at være Chirurgus Practicus i Randers Bye, Hospitalet sammesteds, samt Støvring, Synderling, Ga then, Houelberg og Rougsoe Herreder, skal boe i Randers.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Den 10de Dec. er Provst og Sognepræst Hr. Peder Udsinbeskikket at være Sognepræst for Thorstrup og Hørne Pernigheder i Riber Stift. Den 17de Dec. er Studiosus Andreas Køhler beskikket at være residerende Capellan i Kiøge Studiosus Henrich Steensen Müller ligesaa at være Sognepræst for Fajøe Meenighed under Lolland. Joachim Henrich, Hahn ligesaa at være Byeskriver i Rødbye og Herredsskriver i Fugelse Herred. Den 29de Dec. er Copiisten i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir Søren Schade allern, beskikket til Fuldmægtig sammesteds. Den 31te Dec. er Lorenz Schrøder, Lieutenant ved Livgarden til Fods, og Johan Christian Schrøder, Lieutenant ved Søe-Etaten, forundt Bevilling at føre deres Farbroders, afg. Conference, Raad Johan Christian de Schrødersees Navn og Vaaben.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Den 5te Jan. 1778 er Studenten Ludvig Ferdinand Rømer igjen allern. beskikket til Copiist i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
J Anledning af Scheens Jndvaaneres ved den stærke Jldsvaade lidte Skade har Hans Majestæt allernaadigst resolve ret, ey allene at komme dem til Hielp med 3000 Tønder Rug, men endog tilladt dem en Collect paa Landet i Norge, som og i Kiøbstæderne og paa Landet i Dannemark.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Udi Siellands Stift (Kiøbenhavn og Bornholm undtagen) ere i afvigte Kirke=Aar copulerede 2131 Par, fødde 3824 Drenge, 3738 Piger, tilsammen 7562; døde af Mandkiøn 3246, af Qvindekiøn 2953, tilsammen 6199. ere saa 1361 fleere fødde end døde.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Udi Aalborg Stift ere i Aaret 1777 copulerede 709 Par, fødde 1204 Drenge, 1139 Piger, tilsammen 2343; døde af Mandkiøn 1255, af Qvindekiøn 1185, i alt 2440; ere altsaa 97 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Udi Viborg Stift ere i afvigte Aar copulerede 497 Par, fødde 1597 Børn, døde af begge Kiøn 1676; ere altsaa 75 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Ved Tal=Lotteriets 183 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 66, 51, 74, 17, 75. Ved Døden ere afgangne: J Øster-Riisøer Mad. Florentz, Hr. Tolder Florentzes Kiæreste. Her i Staden den 27de Dec. Tobakshandler Sr. Martin Orelius, 57 Aar. Den 1ste hujus Sr. Jacob Krohn, Toldbetient, 55 Aar. Den 5te hujus Frue Karen Barfoed, fød Nissen, afg. Capitain Barfoeds Enke, 59 Aar. Mad. Karen Prytz, fød Lund, Supercarga Prytzes Hustrue 36 Aar. Den 7de huj. Christen Olsen, Møller paa Stokhuus=Møllen, 39 Aar.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Avis ENTS. Fra Pressen er udkommet den Jødiske Historie fra Verdens Skabelse til Jernsalems sidste Ødeleggelse, med historiske, geographiske, chronologiske og critiske Oplysninger af Mag. Christian Bastholm, Doctor Theologi og Sognepræst ved Olai Kirke i Helsingøer. Tvende Deele. Paa Trykkapur koster dette Værk 10 Mk., paa Skrivpapiir 13 Mk. hos Gyldendai Silkegaden No. 66. Paa samme Sted faaes og Forfatterens nyelig udgivne Aandelige Taler ee for 6 Mk. paa Tryk og 8 Pik paa Skrivpapiir, samt den Geistlige Talekomst for 5 Mk. paa Tryk og 7 Mk. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Paa Maanedsskriftet: Det almindelige danske Bibliother imodtages Subskription indtil Januarii Udgang her i Staden hos mig, som Forlægger, i No. 11. 12 og 13 paa Børsen; i Aalborg hos Hr. Doctor Lafent og Hr. Saurbier; i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering og Bogbinder Jessen; i Assens hos Hr. Lieutenant von Busetist; i Bergen hos Hr. Axenzen og Regimentsfeldskiær Hempel; i Christiania hos Hr. Toldinspecteur Lund og Kiøbmand Peter Pløen; i Friderichshald hos Hr. Capitain von Haxthausen; i Friderichsstad i Norge hos Hr. Regiments Qvarteer, mester Abildgaard; i Trondhiem hos Hr. Jnspecteur Klingenberg, i Hadersleb paa det Kongelig privilegerede Bogtrykkerie; i Helsingøer hos Hr. Professor Baden; i Odense hos Boghandler Hr. Jversen, og paa det der værende Adresse Contoir, i Randers hos Hr. Marcus, M. Galthen; i Wiborg hos Hr. Fries Amanuens og Bogtrykker Hr. Mangor, Prisen for Subskribenterne er 24 sk. Tryk= og 2 Mk. Skrivpapir for Hæftet; altsaa for heele Aargangen 3 Rdlr. paa Tryk og 4 Rdlr. for Skrivpapir. Liebhabere kan og lade sig tegne i enhver Maaned paa ovenmeldte Steder, men de maae da behage tillige at tage de foregaaende Hæfter, thi ellers vilde Forlæggeren blive forlegen med disse da ubrugbare og ufuldstændige Stykker. Sælskabet, som benyrer dette Skrift, ladet tillige venligst indbyde alle Lærde og Gennier, at de vil beære de med Originaler passende til den udgaaede Plan, hvilke jeg imodtager med en billig Erkiendtlighed, naar de vinder Selskabets Bifald; alle Bekiendtgiørelser i Videnskaber og Konster indrykker jeg omsonst paa Omslaget, naar de tilsendes mig postfrie, og inder Hæftes Udgang. Christian Gotlob Proft, Kongelig Universitets Boghandler i No. 11. 12 og 13 paa Børsen.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Professor Brünnichs Rineralogie, stor 21 og et halv Ark, og trykt paa Fransk Papiir, sælges hæftet for 88 s. i Forfatterens Boelig paa Nørregade; og i Aalborg hos Boghandler Wilde.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
De Agende Posters nye Indretning foraarsager Porto For høyelse paa Aften Posten til Provindserne med 1778 Aars Begyndelse, som da skal begynde at betales hver gang paa Posthuset efter Vægten, følgelig bliver Prisen herefter aarlig for hver Satz, som de Herrer Distributeurer maa svare, saaledes: J Siælland 8 Mk. J Fyhn 9 Mk. J Jylland og Holsteen 10 Mk. De behage igien at sætte Taxt for Vedkommende saaledes, at De der har Deres Umage belønnede. Det samme behage de og at gjøre for BipostContoirerne, med hvilke Contoiret her ey befatter sig. Kiøbenhavn, den 29de December 1777. Holck. Johan Christopher von Koss, Sogne=Præst til Bygland, Præstekald og Provst over Raaboygdelaugets Provstie, gjør hermed bekiendt, at Sogne=Præsten til Omblie Præstekald i Raaboyg, delaugets Provstie og Christiansands Stift, Velærværdige Hr. Henrich Abel, sidstafvigte 16de Mai ved Døden er afgangen, og hans Stervboe af mig taget under Behandling; som det da af det allerede i Skiftet anmelte erfares, at Stervboet ey formaaer ordentlig Proclama at bekoste, saa bliver dette Dødsfald i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange bekiendtgjort, til den Ende, at enhver som i dette Stervboe haver noget at fordre, eller skyldig maatte være, ville behage derom, at indkomme med Underretning, inden Aar og Dag fra Dødsfaldet, da Skifte=Samling paa Omblie Præstegaard skeer, og om muelig samme Tid bringer til Slutning. Byglands Præstegaard, den 4de Novbr. 1777. Johan Christopher von Koss. Frig efterstaaende Kongelige Bevilling: 3di Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til DanI mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug ud Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Hr. Carl Christian von gram, Ridder, Vores Geheime=Conference=Raad Kammer Herre og Ober=Jægermester, og Johan Joachin. Anchersen, Vores Etats=Raad og Assessor i Vores Høyeste Ret, som Skifte Commissarier efter afg. Kammer=Herre Chriian Stegfried von Plessen i Paris, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den altonaiske Mercurius 3de gange efter hinanden, saa og ved Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, maa indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring efter fornævnte afg Kammer=Herre Plessen, at indfinde sig inden Sex Maaneder fra den sidste Publications Dato hos fornævnte Commissarier, for at anmælde og beviisliggiøre deres ha vinde Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndialdelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; forbydende alle og enhver herimod, efter som foreskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, i Kiøbenhavn, den 28de Novbr. 1777. under Vort Signet, Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, (L. S.) Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Geheime-Conference=Raad Gram og tats=Raad Anchersen, som Skifte Commissarier efter afg. Kammer Herre von Plessen i Paris, Bevilling at maa i Aviserne indkalde bemelte Kammer Herre Plessens Creditorer.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Jndkaldes alle og enhver, som maatte formeene sig, til afg. Hr. Kammer=Herre Christian Siegfried von Plessens Stervboe at have nogen Prætension, at mælde sig hos os inden den i Bevillingen allernaadigst foreskrevne Tid, og deres fordring at justificere, hvor efter skal gaae, hvad Ret er. Kiøbenhavn den 6te Janu. 1778. C. C. Gram. J. J. Anchersen. Dons Gaard, en Miil fra Colding, opbygge til Beboelse for en honet Familie, staaer for Hartkorn, med en dertil liggende Eng, 9 Tdr. Fdkr. 1 Alb., foruden af Nyegaards frie Hovedgaards Tart. Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 en og halv Alb., som ligeledes bruges til Gaarden, item Wester NebberKirkes Tiende, hvis Tiende ydende Hartkorn er 22 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb., der ligeledes oppebærges paa Kierven til Gaarden, og ud Forpagtning til 1ste Mai næstkommende, for et Aar betales 2de Rdlr., foruden alle Kongel. Skatter, Skoenser og navnlige Udgifter i alle Maader, er til bemelte ste May at faae udi Forpagtning, hvormed følger den lagte Rug ford 11 Tdr., ligesom og til Avlingens fortsættelse først udi For Aaret, fornøden Halm og Høi til 12 Hester og Køer, samt fornøden Huusveie til de dertil udfordrende Folk. Under samme Forpagtning kan og faaes Starup Kirkes Tiende, hvis Tiende ydende Hartkorn er 198 Tdr. og kuns er halv Miil fra Gaarden beliggende; den, eller de, som haver Lyst til forbemelte Eiendommes Forpagtning, eller Kiøb, vilde behage at adressere sig til Raadmand Bahusen udi Colding.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Da Peder Pedersen Røygaards Hustrue Maren Sørens Datter i Kyssing Bye, Saxild Sogn, ved Døden er afgangen, og hendes Efterladenskaber paa 31te Dag lovlig registeret og vurderet, hvor samme Tid blev befunden at nogle hendes Børn og Arvinger var fraværende, saasom en Søn Niels Pedersen Røygaard der farer til Søes og vides ey hvor er, og 2de andre Sønner Anders og Peter Pedersønner Røygaard, opholdende sig i Kiøbenhavn; saa indkaldes herved 3de gange disse og de øvrige Arvinger til at møde i Stervboen førstkommende 8de April 1778, hvor Skiftet igien bliver foretagen og om mueligt sluttet; ligesaa indkaldes til samme Tid og Sted Credi og Debitorer at møde, de første at fremlægge lovgyldige Beviser paa hvad de kan have at fordre, og de sidste at betale hvad til Boen kan være skyldig, da enhver skal vederfares Ret. Wilhelmsborg, den 20de Decbr. 1777. S. Thierbye, Forvalter ved Godset.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Et Hospitals Opbyggelse af Grundmuur paa 12 saa med Arbei- de og Materialer af alle Slags, som næstkommende Sommer skal opbygges i Grønbech Sogn og Bye, beliggende i Lysgaard Herred, Silkeborg Amt, bliver stillet til offentlig Licitation Fredagen den 27de Februar. 1778, om Formiddagen Kl. 10 Slet, i Mad. Saabyes Gaard i Aarhuus, og den Mindstbydende tilslagen, paa de Conditioner, som i seeneste fra 16de Januar. indtil Licitations=Tiden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Borgemester Carøe i Randers, paa Bogtrykkeriet i Wiborg og hos Mad. Saabye i Aarhuus; paa hvilket sidste Sted samme Tid til Eftersyn bliver afleveret en Tegning over hele Bygningen; paa Stedet hvor Hospitalet skal sættes, og, som af Grund Eieren selv dertil er udviist, staaer et Huus, som han har forbunden sig til Betids at lade ned tage, for at giøre ryddelig Plads; Sogne Præsten Hr. Provst Levring i Granbech lader bemelte Plads forevise, i Fald nogen derom behage at mælde sig; skulde nogen have Lyst til at paatage sig forbenævnte Bygning, ville de behage til bestemte Tid og Sted at indfinde dem. Ristrup, den 29de Decbr. 1777. M. Teilmann.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
De som have noget at fordre i Stervboet efter sal. Mad. Wil helming Sophia Knoph, Præste Enke af sal. Hr. Hans Sommerfeldt i Randers, indkaldes med 6 Ugers Varsel til den 20de Febr. førstkommende, deres Fordringer i Stervboehuset i Randers at anmælde og beviisliggiøre, da dennem Sal vederfares Ret efter Loven. Randers, den 5te Januar. 1778.
Berlingske Tidende, 1778-01-09
Mandagen den 12te Januar. førstkommende holdes SkifteSamling i min iboende Gaard her udi Odense, for at bringe, saasnart mueligt, Skiftet efter afg. Hr. Salomon von Hauen til endelig Slutning; og indkaldes derfore herved alle fraværende Arvinger, at de til bemelte Tid og Sted enten selv vilde møde, eller ved Fuldmagt møde lade. Odense, den 27de Decbr. 1777. E. Ancher.