JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
7. General Anselme beretter National=Konventen, at han er sat over Var=Floden, og trukken ind i det blomstrende Nizza, uden at see een Fiende (Piemonteserne flyede nemlig, da de bleve Franzoserne vaer langt borte, og i Fæstningen Montalhan paa den første Opfordring. 8 Beleiringen for Lille ophæves efter et 14 Dages Bombardement, hvorved 500 Huse bleve lagte ganske i Aske og 2000 Bygninger stærkt beskadigede. 14. Frankerne drage igien ind i Verdun, efterat det havde været 41 Dage i de Allieredes Hænder. 15. Beleiringen for Thioville ophæves, efter at have varet i 53 Dage. 20. Dumourie kommer med Generalerne Bourdonna Beurnonville, Valence a. til Valenciennes, for at aabne Feldttoget i Belgien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
21. Kustine erobrer Grændsefæstningen Maynz (Nøglen til Tydskland) ved Kapitulation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
22. Den franske General Neuwinger drager ind i Frankfurt. 23. Kanonernes Torden forkynder langs hen af Grændserne, at ingen udenlandsk Fiende meere staaer paa Frankerigs Gebret. 24. Det nye franske fuldbyrdende Raad besluttet: at Republikens Soldater ikke skulde nedlægge Vaabnene, eller trække i Vinterqvarteer, førend at Fienden var bleven trængt tilbage over Rhinen. November. 6. Slag ved Gemappe. (Dumouriet og Clairfakommanderende Generaler.) Franzoserne bestormede 3 Stokværk af Forskandsninger, som i Formaf et Amitheater vare optaarnede over hinanden og bleve forsvarede af en stor Mængde frygtelige Jldsvælg. (Tallet paa de i dette yderst mordiske Slag, - den første Hovedtræfning (hataille range) som Franzoserne i denne Krig vandt i aaben Mark - paa begge Sider Blevne angives saa forskjelligt, at Historieskriveren giør best i, at forbigaae samme. Overhovedet maae man i denne Krig følge CæsarøExempel i hans Borgerkrigens Historie og intet Tal angive. Det eneste, som her ikke bedrager er Udfaldet. Jkke de Faldnes Hob, men en Seiers Gevinst er det, som bestemmer dens Værd, og i denne Henseende var Slaget ved Gemappe et afgiørende Slag. Belgiens Erobring var den umiddelbare. Frugt af Dumouriz's Seier.) 7. Dümonrie drager ind i Mons og 14, i Brussel. 27. National=Konventen erklærer Savoxen, paa Indvaanernes ivrige Ansøgning og Forening med Frankerig, for det 84de Departement, under Navn af Departement du Montblanc. " 28 Dumouries drager ind i Lüttich. 29. General Miranda erobrer Citadellet for Antwerpen. December. Beurnonvilles (som Frankerne kaldte deres Aar) forgiæves Forsøg paa at bryde frem imod Trier, som forsvares af Hohenlohe. 2. Preusserne og Hesserne erobre Frankfurt igien. - En franske Eskadre aabner den i 144 Aar (siden den vestphalske Fred 1648) spærrede Schelde=Flod. 3. General Valence erobrer Citadeller for Namür. 11. Ludvig Vi bliver forhørt for National Konventens Skranker over de imod ham forfattede Anklagelsespunkter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
15. National Konventen giver det bekiendte revolutionistiske Dekret, hvori den foreskriver de Republikens Generaler, som føre deres Armeer i fremmede Lande. en egen Instruktion. 16. Dümouries drager ind i Achen. (Non plus ultra 20. Ludvig VI møder med sine Forsvarere for National. Konventen. Denne beslutter, at hans Sag skal uafbrudt forhandles lige til Dommens Afsigelse. Saa vidt de vigtigere Begivenheder i Aaret 1792, som have Hensyn til Franker=Krigen. J denne Stilling, befandt Tingene sig ved dette Aars Slutning; et Aar, som i uventede Lykkes=Omvexlinger, i kiekke ofte uhyre Bedrifter var rigere end mangt i Decennium. - Først Keiser=Leopolds II pludselige Død; siden Kong Ludvigs VI Forskydelse fra den meest glimrende og uindskrænkede Trone i Verden til Fængslets skumle Ensomhed. - Frankerig engang efter den anden rystet af Folkeforbittrelsens konvulsiviske Træk. - Tydskerne i uopholdeligt Seiersløb, nu ikke meere langt fra Paris; uun, til Verdens Forhauselse, i endnu hastigere Fart tilbage udaf Frankerig; alle deres Crobringer igien i Frankernes Hænder. - Som en høit voxen Strøm, der allevegne overstiger sine Bredder og river Træer og Klippimassemed sig, oversvømme franske Hærhobe i Nord og Øst og Syd deres Fienders Lande. Det hele østerrigske Belgien, Hertugdommet Savopen, det paradisisk Grevskab Nizza, Bispedommene Lüttich og Basel (Brundtrutt), de velsignede Marke fra Landan lige til Maynz alt - alt dette i ikke fulde 3 Maaneder af dem erobret e) Efter det saa kaldte Montblane eller hvide Bierg - fordi det stedse er belagt med Snee og Jis - det høieste Bierg blant Savoyens Alper, ved Chamonis. Det er 2450 Tviser, eller 14,700 Fod høiere end det middellandske Havs Overslade og blev Begyndelsen af August 1787 første gang besteget af Hr. v. Saussare. Fra Mizza til Antwerpen, i en Strækning af 150 Mile, staae den nyefødte Republiks seierrige Hære paa erobret fiendtlig Grund, Og mellem disse Erobringer - det hele blomstrende for sin Jndustrie saa berømte Belgien i hvilket allene tæller 470 Qvadratmille Land, 134 Stæder og 2995 Landsbyer, og dertil en Folkemængde af næsten 3 Millioner Mennesker og 150 Millioner Livres i aarlige Jndkomster, *) - Hvilken en Kontrast, og hvor naturlig sammes Følger. - Nu coner, alt ingen Lyd mere af den ved Krigens Begyndelse i National=Forsamlingen saa ofte anpriste Grundsætning: "ikke at føre Krig for at giøre Erobringer. Nu bemærker man intet uden stolte Planer, svimlende Haab og den aabenbare Hensigt : at ophøie Frankerig til en Universal=Republik. ) Men tæt ved Aarets Ende omstyrter den foranderlige Lykke sit Hiul; Begyndelsen til Nederlag følger paa de afbrudte Seierløb. Og Europa, som ikke vil lade sig af een Nation udrive af sine forrige Forbindelser, bereder sig til Krig, alle i Jndledningen anførste Magter væbne sig Aargangen 1793 skal see et af de sieldneste og frygteligste Skuespil: - et Folk, som vover at kjempe imod en heel Verdensdeel. (Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Det allerede disse Bidrag Nr. 19, den 8 Mart. udførligt beskrevne i Paris oprettede religiense Selskab, hvis Lemmer kalde sig Theophillantroper, omtales nu første i de tydske Aviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Udkomne Skrivter, (Nr. 15. Predigten uber Religissitet und einige andere Gegenstande, velche auf die fitkliche Denkart der Menschen Einflus haben, von Dr. Marezoll, 1 Rd. 64 s. hos Schubothe, Proft & Storch. Til Konferenceraad Anker fra nogle Interessentere i det asiatiske Kompagnie, hos Bruun for 4s. Den menige Mands Opfordring til Geistligheden, efter mange Bønders og Borgeres indstændige Begjæring, udgivet af en Deel af Stadens tænkende Borgere, hos Buch, Malling, og Hegelund for 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Dannemarks Historie, med en Plan til den europæiske Stats histories bedre Behandling, forfattet af K. D. Hullmann. akademisk Privatlærer i Frankfurt ved Oderen. Af det tyde ske oversat, forandret rettet og omarbeidet af N. H. S. Bloch, Doktor i Philosophien a., 1 Rd. Tryk. 8 Mk. Skrive, og 30, Mk. Medianp. hos Hegelund, Liunge og Proft. Bibelen forsvarer sig selv Nr. 17, 2 s. Den Geistlige Stand bør afskaffes, 3die Hefte, 22 s. Trykp. og 28 s. Skrivp. hos Holm. Skrivter som udkomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Paa Schubothes Forlag udkommer en af Hr. Pastor Birkner selv besørget tydske Oversættelse af hans Skrift om Trykkefrihee, e) Efter Folkerepræsentanten, Ech af ser i aux den ældres, officielle Beretning. ) ligesom fordum Ludvig 14, til et Universal=Monarke den, som tildeels bliver omarbeidet, formeret og med Anmærkninger forsynet af Forfatteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Af samme Skrift udkommer et nyt og forbedret dansk Oplag hos Soldin, som modtager Subskription indtil Maanedens Udg. Beckherlins hebraische Grammatik for Anfanger in Schulen, bliver oversat paa dansk paa Liunges Forlag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Prof. Jacobs algemeine Religion, ein Lesebuch for gesittete Stande og Ledensbeschrebung des Generals Buonaparte besørger Soldin oversatte paa dansk. Ligesaa besørger Soldin en Oversættelse af La Vie de Voltaire, par Condorcet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Endvidere udkommer paa Soldins Forlag en dansk Oversættelse af J. H. Helmuths Volks Naturgeschichte. Vakancer: Sognekaldet til Frederichsværn i Aggershuus Stift. 150 Rd.; Sognekaldet til Rødding og Kryberg i Viborg, Stift, 350 a 400 Rdr.; Sognekaldet til Garnisons danske Meenighed i Kiøbenhavn, 1200 Rdr.; Sognekaldet til Giersløv i Sielland, 224 Rdr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 10de Maji Vertshuusholder Niels Mortensen, Søn, Knud. Fadd Vognmand Hans Andersen Huul og Snedker Peder Hansen Lunds Hustruer, Hans Andersen Huul, Skræddermester J. Lund, og Tømmersvend Lars Andersen. Den 13de Blegmand Niels Jørgensens Søn, Niels. Fadd. Jfr. Rippuer, Jfr. J. Horup, Handskemagermesterne Ole Holm og Jens Nielsen, og Feldbereder Niels Jacobsen. Copulerede: Den 17de: Hr. Jørgen Lundt Lachendorph, adJungeret og succederende Sognepræst til Ringe, og Jfr. Anna Sophia Philipsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Avertissements. Pro Memorial. Endskiønt vi ved vor Skrivelse af 18de Novbr. 1794 have ladet Stiftets Handlende og Søefarende advare, at det under nærværende Conjuncturer var farligt for dem at nærme sig den Deel af de marrokkanske Kyster, hvor Keiser Muley Solimann ikke er anerkiendt, men især Havnen Darlbeyda paa bemeldte Kyster, hvor de udsatte sig for at miste deres Skibe og Ladninger, saa have vi dog Efterretninger fra Barbariet, at man paa Høiden af disse Kyster har seet danske Skibe. Vi maae derfor herved tienstligst anmode Hr. Kammerherren behageligen at lade bekiendtgiøre til Advarsel for de Handlende og Søefarende i Fyens Stift, at ei allene bemeldte Darlbeyda men end- og Havnene, Saffy og Mazagan paa de marokkanske Kyster ere farlige at komme nær, og at de, i Tilfælde af Opbringelse af deres Skibe, have at tilskrive sig selv de Ubehageligheder, som dera kunne flyde, i hvilken Henseende de fra Regieringens Side aldeles ingen Understøttelse kunne vente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
General Land=Oeconomie og Commerce=Collegium den 13 Mai 1797. Schimmelmann. Schestedt. Ljungberg. Dræbye. Fabricius. Winther. 1 Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Buchwald i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Jandagen den 19de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. M. 9 og følgende Dage, bliver i Palalet paa Hiørnet af Norgesgade og Dronningens Tvergade i Kiøbenhavn ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Pretiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Steene og Perler, Guld, hvoriblandt et kostbart Guld emailleret Skakspil, Guld= og Sølvmedailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcellain, Steentøi, Glas, Meubler, saasom prægtige Krystal=Lysekroner og Lamper, en Baldaqvin med røde Fløiels Gardiner, rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, Senge med Silke og andre Omhæng, Mahogni og andre Kommoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt TaffelUhr med Fløiteværk, samt andre smukke Taffel=Uhre, et positiv med 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Flyttespil, som drives ved Huul og Vægtlodder, Kufferter, Pak= og Reisekister, Materier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur tildeels i Guld, og Sølvrammer, Vinduesgardiner af Atlask og andre Silketøier, samt af Sukkerdug og Netteldug, Silketøier af Atlask, Damast, Jllystring, Taft og Plan Bomuldstøier, fine Nettelduger, tildeels med Guld og anden Brodering, Meubellærret, Tapet=Lærret og Papiir Linned af Damastes og Dreiels Dækketøi, samt fin og ordinaire Lagener en stor Mængde Sengeklæder af Silke=Bolster, Olmerdug og ordinairt Bolster, samt Krølhaars Madrasser, Silketøis, Sirtses og uldne Sengerepper, en nye laqveret og forgyldt Portechalse med rødt Fløiels Betræk og Guldgaloner, med meget mere, som alt tilhører Hendes Majestæt Høisalig Enkedronning Juliane Marias Stervbor. Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres til Prokurator Weid mann, boende i Kiøbenhavn paa Østergade Nr. 54 og bekommes Cataloge, imod Erlæggelse 4 s. til de Fattige saavel hos ham som paa Posthusene i Nyborg og Odense i Fyen, i Colding, Ribe, Horsens, Aarhuus=Randers, Wiborg, Hobroe og Aalborg i Jylland Martboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster og i Stege paa Møen. De Ting som skal bortsælges kan af Liebhaverne behagelig tages i Øiesyn forinden Auctionen. Onsdagen den 24de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10. J Slet bliver efter Vedkommendes Begiering paa Toldkammeret i Odense, ved offentlig Auction bortsolgt endeel confiequerede Snus= og Røgtobakker, samt Kaffebønner, der herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning. L. M. Bendz. Odense den 16de Mai 1797.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Natten imellem den 13 og 14 Mai sidst, er en Arrestant, navn N. lig Hans Halvorsen, paa en næsten utroelig og ubegribelig Maade, udbrudt af den til den meest muelige sikre Bevaring indrettede Arrest i Odense Raadhuus. Dette Menneske, skal efter de nu indhentede Oplysninger, have begaaet mange Tyverier, og ligesaa ofte han desaarsag er greben og heftet, haver han udbrudt af de sværeste Fængsler, saa at han ved de ergangne Domme, er betragtet for et Menneske, der hverken kunde bevares i Jern eller inden Mure, som og hans i Odense Arresthuus aflagde Prøver have viist, hvilket her ville være for vidtløftigt at detaillere. Enhver som maatte forekomme dette farlige Menneske, anmodes at opbringe ham til Odense Raadstue for der at blive taget under Betragtning til vedbørlig Undgieldelse, for hans begaaede Forbrydelser, da alle Udgifter derved skal blive erstattede. Ved Undvigelsen var han iklædt en gl. Lærredskittel og Lærredsbuxer, en gl. blaae og rødtærnet Hue, 1 Par gl. hvide Uldstrømper og 1 Par gl. Skoe, Hans Vext var temmelig stor, føer af Lemmer, sort af Haar og blaae af Øine, forresten var hans Udseende skummelt, hans Udtale halv Svensk, og hans Alder omtrent 40 Aar. Odense den 15 Mai 1797. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Engelland. Denne albydende Stats politiske Horizont graaner næsten i samme Forhold, som den ved Freden opklarer sig i det rivaliserende Frankerig. Medens Storbrittanniens Ministre følge, hvorhen en gammel Vane trækker dem, og i en despotisk Tone foreskrive andre store Magter (man see neden for under Artiklen Spanien) Love, maae de i deres eget Gebeer, og det just fra den farligste Side, taale de ømmest Yomygelser; og skulde det være sandt hvad Frankerig, i sin Forbittrelse, gav den brittiske Regiering Skyld for under den hele Krig: at nemlig al den uforsvarlige Blodsudgydelse, alle Mord og Oprørsseener, alle Komplotte- og Sammensværgelser, der saavel sønderreve FrankerigsJndvolde, som ogsaa dybt saarede den øvrige Menneskehed, ikke vare andet end en Følge af engelske Jntriquer, og af det engelske Bestikkelses=System, - dersom disse skrækkelige Bebreidelser kunde være sande: saa synes nu Giengieldelsens frygtelige Time at være kommen. Den Sorg, som vi (i No. 36, 37 og 38) yttrede i Anledning af Matros Jnturrektionen, over de betænkelige Følger, som samme endnu kan drage efter sig, ligesom Efterretningerne og stumme Giæringer, som, det efter Anseende lykkelig stillede Oprør uagtet, dog stedse ulmede under Asken, have, desværre, kuns alt for meget stadfæstet sig. En nyt Matros=Oprør - langt farligere end det første, da det ikke meere ledes af Ordenens og den kloge ModerationsAand som det første, men allerede er betegnet med blodige Voldsomheder - er den 7de d. M. atter udbrude paa Lord Bridports Flaade. Da denne Admiral gav Signalet til at løbe ud, nægtede Matroserne Lydighed under det Paaskud: at deres Solds Forhøielse var endnu ikke bekræftet af Parlamentet. De gjorte paa nye igien Strikker fast ved Masterne, for at opklynke alle dem, som befandtes at være dem imod. Matrosernes Deelegerede begyndte deres Processioner forfra, og seilede fra et Skib til et andet. Da de om Eftermiddagen ogsaa vilde om Bord paa Linieskibet London, erklærede Admiral Colpops. dem, at han ei tilstædte dem Adgangen. Han lod sine Søefoldater lade skarpe, og da Matroserne paa Skibet med Magt fordrede de Deelegeredes Jndladelse, saa lod Admiralen fyre, hvorved flere Matroser bleve dræbte og saare de. Men de langt talrigere Matroser overvældede Søesoldaterne og bemægtigede sig Skiort, Paa oegge Sider tæller man Døde og Saarede, hvoriblant ogsaa den første Skibs Lieutenant skal befinde sig. Matroserne have herpaa saa alle Officerer paa Skibet London i stræng Arrest; Lieutenant Bouvier vilde de hænge op paa Hovedmasten, men skiænkede ham Livet paa hans høitidelige Erklæring, at han maatte efterkomme Admiralens befalinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Næste Dag, den 8de, vare alle Kabinetsministre forsamlede herom og om Eftermiddagen hedde det alt, at de (Ministrene) havde ved Telegrasen Efterretning, at Matroserne igien syntes at vende tilbage til Rolighed, paa Forestillingen om, at Parlamentet sysselsatte sig med deres Sag. Nogle forsikrede at Matroserne paa Skibet. London havde den samme Dag (den 8de) besluttet sig til at løbe ud, fordi man havde forestillet dem, at den franske Flaade var i Søen. Andre vilde have seet Admiral Colpoys Flag paa nye at vare fra hans Skib, men endnu Andre paastode reent ud, at Matroserne havde ophængt Admiralen. De nyeste Efterretninger ere imidlertid høist uroelige. De insurgeerte Matroser - hedder det i Breve fra London af 9de d. - have bemægtiget sig alle Skibe, aftakket de fleeste Officerer og sat dem med deres Bagage paa Land, hvorhos Matroserne ere stedse bevæbnede med Pistoler og store Knive i Baadene. Admiral Colpoys og hans Kapitain have de ogsaa sat paa Land og overgivet Lieutenanterne Kommandorn over hans Skib. Matrosernes Delegge rede have den 8de beordret alle endnu i Spithead liggende Skibe til St. Helens. De ville (som det ogsaa alt den første gang hedde) kuns i det Tilfælde gaae i Søen, naar en fransk Flaade viser sig; for dette Tilfældes Skyld beholde de ogsaa endnu nogle Officerer og Bord, for da at lade samme kommandere. Admirallerne Bridport og Gardner ere endnu om Bord paa Flaaden. - Midlertid er Matrosernes Forbittrelse stegen til det høieste, da fem af deres Deelegerede bleve dræbte og til saarede, den gang de med Magt vilde bestige Skibet London. Den hele Strandbred var den 8de fuld af nysgierrige Mennesker, og alt var en Knastelig Forventning af Udfaldet. Og denne maae nu atter blive tilsyneladende beroeliggende, saa vil dog, selv i beste Fald, Engellands største Styrke - dets Fortræfselige Marine - for lang Tid være rystet fra Grunden af thi hvorledes skal, uden Mistillid paa begge Sider, Regieringen kunde antage en nye Underkastelse af Matroserne - eller disse en endnu større Udstrækning af Generalpardonen, da det alt er kommet til lige Operin, som vanskeligt lade sig glemme og endnu vanskeligere tilgive, og ved hvilke Matroserne ere blevne alt for fortroelige med Uordenens og Ulydighedens Aand, saavel som med Følelsen af deres Overmagt og Uundværlighed - Saa meget er vist, at man i Paris alt den 4de d. holdt sig forsikret om, at store Forandringer vilde foregaae i Engelland, og at adskillige Pariser=Banqviers have vægret sig ved at betale Effecter paa London, under det Foregivende, at denne Hovedstads nærværende Tilstand, var dem ubekiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Da Pitt den 8de i Underhuset foreslog Formerelsen af Matrosernes Sold og dertil forlangte for de resterende otte Maaneder af dette Aar, fra 1ste Mai af, 372,000 Pund (1 Million 860,000 Rd. 1) gjorte Fox og Sheridan ham heftige Bebreidelser over: at han havde tøvet saa længe hermed, og derved givet Anledning til nye roligheder. paa Flaaden." Pitt svaredet Man maatte bebreide ham hvad man vilde, han kunde ikke erklære sig over denne Sag. - Ogsaa i Jrland blive Udsigterne stedse meere stormende. Arrestant=Transporterne til Dublin vedvare afbrudt. Hertugen af Leinster, en af de største i Jrland, har nu ogsaa erklæret sig imod Ministrene og tilveiebringer i Grevskabet Kildare en Addresse, hvori deres Afsked forlanges Vicekongen lod ham kalde til Slottet, men han erklærede, at han blev ved sin Beslutning. - Nu hedder det, at Ministrene have endelig besluttet sig til at afsende Prindsen af Wallis til dette ulykkelige Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Holland. Uagtet den med Keiseren sluttede Fred, have alle hollandske Tropper faaet befaling, til den 10de d. M. at holde alting i Beredskab til et Feldttogs Aabning. Man troer derfor, at en, fælleds med Frankerig foretagen, Landgangs=Expedition er i Værk, og virkelig skulle allerede 50 Transport. skibe ligge færdige til at modtage Tropper. Lægger man nu hertil, at en respektabel Flaade ligger seilfærdig i Texelen, og at den franske Flaade i Brest bliver ved nye Rustninger bragt til 22 Linieskibe, saa synes slig en Operation ikke usandsynlig. De Høistkommanderende ved den hollandske Sør= og Landmagt Admiral de Winther og General Daen deels ere allerede i Begyndelsen af denne Maaned afreiste til Paris i største Hast. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Den sidst Erindring fra den franske Gesandt (set Nr. 39. har dog havt til følge, at Konstitutionen er rykket dens Fuld endeels nogle Punkter nærmere. Jsær er blevet sørget for den offentlige Underviisning - den nødvendigste og vigtigste Green til Kulturen i en velornet an bliver Stedet for et Batavisk National=Hiverstrær. IafteDage bliver ogsaa Republikens nye Jndoeling, som man troer i 15 Departementer, dekretteret. Ligesaa skulde de 11te bestemmes, om Gudstieneste overhovedet og Geistlighedens Lønning skal udgjøre en Artikel i Konstitutionen eller skal forbigaaes med Taushed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Jtalien. Veronas Jndtagelse er ikke gaaen af uden megen Blodsudgydelse. Ved de mordiske Operin, som forefaldt derved, kom i Begyndelsen Franzoserne og siden Venetianerne i Knibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-19
Franzoserne kastede nogle Haubitzer i Landsbyen Croce=Bianca, hvorved en fast Bygning, i hvilken Ven tianerne have de deres Krudtvogne og Krudtfade med 500 Dalmatier, deres Officerer, Heste, Vogne a. sprang i Luften. De øvrige Venctioner bleve herefter, paa nogle saa nær, som man tog til Fanger, næsten alle nedsablede. Pohlakkerne, hvis Oberst, Sibrawsky, blev saaret, og som tilligemed Lombarderne udgjorte den største Deel af det franske Korps, fægtede med den yderste Forbittrelse, og toge en Fane til Bytte. Dagen derpaa, den 21de April, kom det atter til en meget blodig Fægtning, i hvilken Franzoserne indtage en af Veronas Forstæder. Disse Tildragelser og Stadens Beskydelse, hvilken virkelig hele 4 Dage blev bombarderet fra Kasteller ne og ved denne Jld næsten er ganske lagt i Aske, tvang Veroneserne endelig til den (alt i sidste No. meldte Kapitulation. Generalernes Vietorv og Kilmaines Korps var 10,000 Md. stærk. For Staden bleve 11 Kanoner fratagne Venetianerne. Strax efter Veronas Jndtagelse blev et Munici palitæt oprettet, i hvis Spidse staaer en ivrig Revolutionisk Statsen af Venedigs Skytspatron, den hellige Markus havde man med en Klæde om Halsen slæbt omkring i Verona Gader a. - Ogsaa Vicenza er igien bleven besat af Franzoserne og nu skal Bunaparte med 25,000 Md. have sat sig i Marsch imod Venedig selv. Senatet, som alt for rum Tid siden lærte at indsee sin politiske Misregning, har allerede under d. 12te April ladet udgaaen Proklammation, hvori det høitideligt bevidner sin Redelighed, samvittighedsfulde Neutralitæt, oprigtige Sinddeelag imod den franske Republik o. s. v. og reent ud intet vil have vidst og alle de imod Franzoserne begaaede Troeløsheder. Den 15de gientog det i en Skrivelse til Buonaparte omtrent det samme, men saa meget Senatet nu end søger at give den ganske Sag en god Udlæggelse eller i det mindste at vælte Skylden af sig, saa vil det dog aldrig kunne bevise, at Dalmatierne og de øvrige venetianske Linietropper have bekriget Franzoserne uden høiere Bese ling. Den franske Armee er nu ogsaa ganske besiælet af Hævn imod Venetianerne, som saa grusomt have myrdet saa mange af deres Vaabenbrødre, Staden Venedig kunde vel være saa temmelig sikker for et fiendtligt Angreb, men selv i dens Midte hersker megen Giæring, som kunde have onde Følger.