JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Nogle Rendsborger Jsraliter have seet sig foranledigede til, i Anledning af den i offentlige Blade omtalte Bansættelse af isralitiske Debitorer, at erklære: at denne Ban, der alene bestaaer i Udelukkelse fra Synagogen, er grundet paa det Princip: "at Opfyldelsen af retmæssige Forpligtelser til Medmennesker er Grundvolden for al Religion, og at offentlig Gudsdyrkelse af dem, der ikke efterkomme denne første hellige Pligt, ikke er andet end tom Tant og offentlig Forargelse." Fremdeles oplyse de: at bemeldte Ban ikke udgaaer fra Overrabbineren; men fra den isralitiske Ret i Altona; at den ikke anvendes imod Skyldnere, der ei kunne betale, men kun imod dem, der ei ville betale, og at saasnart En med Eed har bekræftet sin Uformuenhed til at opfylde en indgangen Forpligtelse, finder den paa ham ingen Anvendelse. Denne Bansættelse, der desuden ved allerhøieste Privilegium er tilstaaet den jødiske Ret, som første Tvangsmiddel, skal iøvrigt allerede ved flere Leiligheder have viist sig at være af Nytte, saameget mere som kun Uredelige, ikke Fattige, behøve at frygte den. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Jtzehoe den 20de December. Jgaar var den mærkværdige Dag, paa hvilken Hertugdommens dyrebare Statholder, Landgreve Carl, har tilbagelagt, sit 9de Decennium. Under de meest deeltagende Øn skeer for hans Velvære klang de fyldte Glas i den herværende Casino, men den meest rørende Høitidelighed fandt Sted i det herværende Vaisenhuus, hvor vor Tidsalders Fyrsters Nestors durchlauchtige Datter, den høiærværdige Abbedisse, Prinsesse Ju linne, forsamlede omkring sig 24 af de ældste Kloster=Fattige, Mænd og Koner, blandt hvilke ogsaa var en 91-aarig Kone, og vederqvægede dem i flere adelige Damers Nærværelse med et herligt Maaltid, ærende i Oldingernes Forsamling den graahærdede Faders Alder, og ærende under religiøse Sange den Uendelige, som selv aldrig ældende, aldrig lader den Aldrende savne Støtte og passende Glæde. Et lignende Mord, som det meget omtalte, der forleden forefaldt paa Chausseen imellem Bramsteds og Quickborn, blev i Natten til 10de Novbr. sidstl. begaaet paa Lischnitz Mark, i det Lauenborgske, paa en ung Reisende. Mistanken faldt strax paa en Muursvend, ved Navn Burchard, eller Buchart, som var fulgt fra Lauenborg med den Dræbte. Forfulgt med Stikbreve, blev han anholdt i Cotzlin, og i hans Randsel fandtes da, foruden 36 Rdlr. i Penge, flere Sager som tilhørte en allerede tidligere myrdet Mand, Dr. Koblingk i Elbing, Burchards Hiem. Betynget med Lænker og ledsaget af Gensd' armer er den saaledes for et dobbelt Mord Mistænkte bleven transporteret til Lauenborg, hvorfra han formodentlig senere vil (Jtzeh. Ugebl.) blive udleveret til Elbing.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Beltpassage. Fra den 8de til den 15de Januar. Til Fyen, Forvalter Neergaard; Overlærer Bentsen. Til Siælland. Hr. G. v. Lützau, Frue Smidt; Lærer, Ness; Volonteur Bojesen; Skpr. Petersen; Skibstømmermester Hallgrimsen; Stud. U. og C. v. Schmidten og Plesner; Kbud. Smidt, Thychsen, Weber og Meier; Stud. Med. Hofmann, Silke= og Klædeh. Berendz; Elev Nissen; Stud. Lange Monrad og Wiborg; Architect Jacobsen; Kbmd. Brodersen; Stud. juris Schiern; Frøken Schiern; Grev Bellmann, Pastor Achermann, Sigtevæver Fryd; Handelscommiss. Blom; Fuldm. Wiborg; Lieut. Faaborg og Schulz; Forv. Preisler; Handelsreisende Dubois; Lieuten. Bech, Stud. la Cour og Crone; Toldbetienterne Hornemmen og Møballe; Jfr. Petersen; Forp. Holm; Cand. Pharm. Foersom; Handelsmand Samson; Contoirbetient Ølting.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
AVERTISSEMENTS. Fra Kiøbenhavn er hidsendt: Den kloge Zigennerpiges Spaakunst, samt et Udvalg af smukke og muntre Kunststykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Denne lille Bog indeholder at spaae sin Skjæbne af de fem Linier inden i Haanden; at forklare de underlige Figurer som fremkomme i en grumset Kaffekop den Spog: at hensætte, især Nytaarsnat, et Glas med Æggehvide, og siden udtyde de fremkomne Figurer; Røveren Rinaldos moersomme Tærningespil; at forvandle et Selskab til Spøgelser; at forhere en Dames Natkappe og fl. Kunststykker. Den faaes i Commission, for 1 Mark, trykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
At Selveiergaardmand Johan Jørgensen paa Faarlov Mark er i Overeensstemmelse med Lovens 3171 erklæret i Umyndi hedsstand, og at Gaardmand Hans Nielsen paa Waarbye Mark er beskikket til hans Værge, dette bekiendtgiøres herved. Slagelse den 9de Januar 1835. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En ung Pige, som syer Linned= og Skræddersyening, ønsker at gaae ud at sye ugeviis, imod en billig Betaling. Avisroeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En ung Pige ønsker sig Condition som Lærerinde hos en honet Familie paa Landet eller i en Kiøbstad. Hun forstaaer det franske og tydske Sprog til Fuldkommenhed og er ovet i de sædvanlige Skolevidenskaber; ogsaa i de nu brugelige Haandarbeider, samt Linned= og Skræddersyening, seer hun sig i Stand til at give Underviisning. De herpaa Reflecterende bedes henvende sig til Hr. Kammerraad Heilmann i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En beqvem Beboelsesleilighed, bestaaende af 3 Værelser til Gaden, et Sovekammer til Gaarden, Kiøkken og Spisekammer, samt Loftsrum, kan til Paaske Flyttetid 1835 erholdes tilleie hos M. Goth paa Slotsgaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En hvid sortplettet Hund med hvid Blis og sort Hoved, af Vindspiller-Racen, er bortkommen. For dens Oplysning og Tilbagelevering loves en god Douceur. Bogtrykker Magnus anviser Eieren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En duelig, ædruelig og troe Møllersvend, som har lært paa en Stubmølle, og været Svend i det mindste 4 a 5 Aar, kan erholde Condition til 1ste Mai, naar han skrivtlig henvender sig i portofrie Breve til Møller N. Jacobsen paa Rønnebeksholms Molle pr. Nestved. Uden gode Beviser nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En Dreng, som har Lyst at lære Væverprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos Væver Ibsen i Slagelse. Bogen "Praktisk Landmaaler, modtages hos J. Jørgensen paa Gammeltorv, til Subskriptionsprisen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En lille Leilighed, bestaaende af 2 Værelser med eller uden Kiøkken, ønskes tilleie til Paaske Flyttetid. Nærmere Aftale kan træffes hos Barbeer Andrup, Nyetorv Nr. 47. En, paa en af denne Kiøbstads reelleste Gader liggende Huusleilighed, med 3 Værelser, Kiøkken, Staldrum, Loftsrum, Kielder, Hauge og flere Beqvemmeligheder, er førstkommende Paaske Flyttedag at faae tilleie. Aviserpeditonen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Torsdagen den 1ste Januar om Aftenen er fra Gaardmand Ole Christensen i Krøyerup bortkommen en blakket, stiernet Hest, med en sort Streg hen af Ryggen. For sammes Tilveiebringelse loves en Douceur af ovennævnte Eier. To store smukke Værelser ere at faae tilleie hos Hansen paa Smedegaden til Paaske Flyttetid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Trende Dagvogns-Timesedler ere tabte i Ringsted den 8de Januar. Finderen ville, imod en passende Douceur, aflevere samme enten paa Befordrings-Contoiret i Slagelse eller C. Sundt. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En givt Bødker, hvis Kone kan paatage sig at forestaae et Meierie, ønsker sig Condition til 1ste Mai paa en Herregaard. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
En duelig Handelsbetient med bedste Anbefalinger, søger Condition strax eller til 1ste Mai. Kiøbmand Lassen i Slagelse anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Ved Altonas 1277 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
1de Aarg. LLI No. 4. eller: Mile. 9. Fod. Slagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 13 Januar 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Udtog af en meteorologisk Dagbog. December 1834.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Veiret i denne Maaned udmærkede sig i en paa faldende Grad ved den stille, rolige Luft, den overvættes Mildhed og den store Mangel paa Væde i 12 Dage herskede en fuldkommen Vindstille, og stærk Blæst havde man kun i 5 Dage. Den 8de og 9de stormede det; Natten imellem disse to Dag var rædsom med vilde Regnbyger. Naturligviis var Mølletrang en Følge af denne bestandige stille Luft. - Luftens Mildhed var saa stor, at man ofte ikke følte nogen Trang til Kakkelovnen, og at Marker og Enge beholdt, indtil Maanedens Udgang, de livfuldeste Udseende. Vintersæden bedækkede Jorder med sit grønne Teppe, som i Henseende til Farvens Skiønhed, overgik næsten enhver af dens Beklædninger om Sommeren. Man havde vel imellem lidt Nattefrost og lidt Riim om Morgenen, hvorved Jorden i en halv Dag kunde faae et Vinter-Udseende; men det svandt snart hen; det samme var Tilfældet med den eneste Snee; man saae, et tyndt Lag, som faldt om Morgenen den 23de. Den 22de og 23de havde man saamegen Kulde, at der blev seet Jis paa Vinduerne om Morgenen; men som var snart forbi. - Luftens Væde var ubetydelig kun i 11 Dage faldt nogen Regn, og deraf regnede det dog kun stærkt den 1ste, 8de, 30te og 31te, meest og stærkest om Natten. - En mildere Vintermaaned kan man ikke forestille sig; i mange Dage, f. Ex den 29de, var det det blideste og deligste Veir; naar Solen imellem iskinnede, kunde man kiendelig fornemme dens Varme. Luften var ofte fuld af Electricitet, og det lynede Nytaarsaften. Denne overvættes Mildhed var saameget mere paafaldende, som at Vinden var i 20 Dage nordlig og kun i 14 sydlig (derimod i 25 Dage vestlig og i 8 østlig). Men disse nordlige Vinde kunde ikke medbringe nogen Kulde, da de vare saa svage, og kunde blot betragtes som lokale Forandringer; de kunde derfor ikke medbringe Vinterkulden fra de nordlige Lande. - Denne Vindens Svaghed og Mangel paa østlige Vinde gjør det uvist om ikke en streng Vinter vil pludselig indfinde sig; hvilken visse Phoenomener synes at bebude, f. Ex. et stærkt Nordlys om Aftenen d. 22de, med lange, lige opstigende Striber; ligeledes visse smaae Jagttagelser; men som kunne slaae feil og ere usikkre, endelig, som man fortæller fra Søekysten, nogle nordiske Fugles Ankomst ved Enden af Aaret. – Ligesom man havde halve Sommerdage og det mildeste Veir, selv med nordlig Vind, saaledes var Maaneden ikke heller besværlig ved det Mørke, som hører til denne Aarstid; thi vel havde man nogle mørke og nogle taagefulde Dage, saaledes fra den 25de til den 28de, men Solen skinnede dog af og til i 21 Dage, og Taagen fordeelte sig pludselig. – De sydvestlige Vinde herskede i Begyndelsen og Enden af Maaneden; de nordvestlige i Midten af den. – Barometret stod ofte meget høit, men det var besynderligt at det stod over Storm den 2den December, uagtet Vinden var svag og Veiret godt. Mon ikke en usædvanlig indvortes Varme udvikler sig i denne Tid af Jorden? – December i 1853 var vel ogsaa meget mild, men medbragte dog nogen Snee; de sydlige Vinde vare dengang langt hyppigere og de nordlige sieldnere, dertil var den langt meere mørk og regnfuld end dette Aars December.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Ægypten. Fra Alexandria berettes under 20de November Vicekongen har tiltraadt sin aarlige Reise til Neder Ægypten for at besee Markarbeiderne; han vil derfra begive sig til Cairo og Over-Ægypten. Marskal Marmont, som allerede har været i Cairo, vilde reise fra Alexandria til Suez, derfra til Bierget Sinai og derpaa sætte over det røde Hav og begive sig til Kossir, for at besee Over-Ægypten, hvorfra han igien vil reise tilbage til Alexandrien og derpaa indskibe sig til Europa. Under Krigen i Morea besad Alexandria kun 30 uerfarne Skibsbygmestere; Havnene vare saaledes beskaffne, at Skibe, som stak dybe i Vandet kunde kun med Vanskelighed løbe derind. Ved Hielp af de udmærkede Mænd, som han forskrev fra Europa, bragte Vicekongen ved sin Vedholdenhed det dertil, at Alexandria nu besidder et stort Arsenal, en veløvet Escadre, commanderet af Officere, som ere dannede i Frankrige og England og en Marine=Skole. De talrige unge Prinser af Mehemed Alis Slægt, blive øvede i Vaaben og beskjæftigede med alvorlige og nyttige Studier. Den ældste af hans Børnebørn, Said Bey, tiener paa Linieskibet St. Jean d'Acre som Marine-Aspiran, af anden Klasse. Han har paa det giort sin første Søereise til de syriske Farvande, og er efter sex Maaneders Fraværelse kommen tilbage til Grækenland. Hr. König, en Franskmand, men som forstaaer Tyrkisk, er bleven hans Lærer i det franske Sprog, han har ogsaa en persisk Sproglærer, udmærkede Lærere i Tegning og i Søevidenskaberne forventes fra Europa. Hr. Carrey, som tilforn har været ansat ved den polytechniske Skole i Paris, underviser Prinsen i andre europæiske Sprog; 26 udvalgte unge Mennesker nyde den Ære at deeltage i hans Underviisning. – Arbeiderne til Nilens Jnddæmning blive fortsatte med en ualmindelig Virksomhed. Over 12000 Arbeidsfolk ere fordeelte i Regimenter paa begge Bredderne af den rosettiske og damiettiske Nilarm, og kasernerede og deres Antal tager bestandigt til. Paa Forlangende har Hr. Cerisy udleveret fra Alexandria 100 Maskiner for at udpompe Vandet, som strax ere blevne satte i Virksomhed. Ægypten vil opnaae en overordentlig Velstand, naar det vil lykkes, som man har Grund til at haabe, at faae Magten over Floden og regulere dens Oversvømmelse. (Ved disse Dæmninger drives Vandet høiere i Veiret, man bliver derved istand til baade at kunne aflede det til de høiere Egne, som ligge længere borte fra den, og derved giøre dem frugtbare, og tillige til at forhindre, at de lavere og nærliggende Egne ikke blive for stærkt oversvømmede; et koldssalsk Foretagende og de gamle ægyptiske Pharaoner værdigt. Mehemed Alt var en sand stor Mand, naar han tillige var en ædel og dydig Mand, hvortil de Principer udkræves, at skaane sine Undergivnes Friehed saameget som mueligt og at stræbe efter, at enhver af dem kan leve vel tilfreds efter sin Stilling i det menneskelige Liv.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Mehemed Ali har efter Marskal Marmonts Raad skrevet til Hr. Brunel, som bygger Tunnel under Theemsen, og indbudt ham i de meest smigrende Udtryk til at komme til Ægypten, for at tilbringe een eller to Maaneder ved Nilens Bredder, og at befordre dette store Foretagende ved sine Raad og Erfaringer. Han er tillige anmodet om, dersom han ikke selv kan komme, at sende en paalidelig Mand dertil. – Kronen paa disse Arbeider ved Nilen vil blive sat ved den Jernbane, som skal anlægges fra Cairo til Suez, hvorved en lettere Communication imellem Jndien og Europa vil blive aabnet. (Af the Journal of the Geographical Society of London, Vol l. 255, erfares, at Vicekongen har ladet anstille Forsøg ved Hielp af Englænderen Briggs paa at tilveiebringe Vand i Ørkenen ved at lade grave artesiske Brønde i den imellem Nildalen og det røde Hav, hvilke Forsøg skulle lykkes ifølge de nyeste Efterretninger derfra.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Athen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Vi ville nu haabe, at Athen vil opblomstre paa nye, paa nye blive et Humanitetens Sæde, skiønnere forklaret af Kristendommens Aand, som bedste maae kunne fattes i den Stad hvor Paulus selv talede, og som bedst kan fattes af den Tale han der holdt, og som er os overleveret. (Den læses i Apastlernes Gierninger 17de Cap., læs den!)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
For det nye Athen er allerede gjort noget: Den gamle og rette Indgang til Parthenon, som længe har været tilmuret, er bleven aabnet, en stor Plan er lagt til at anstille Opgravninger i Grunden og en Deel Oldsager ere allerede fundne. Staden skal omdannes, og anlægges paa en regelmæssig Maade og efter en stor Plan. Den 22de Marts 1834 lagde Konge Otto Grundstenen til sit nye Slot, og den 22de Februar blev en høitidelig Gudstieneste i det gamle Theesei-Tempel, (som siden blev omdanne. til den Hellige Georg), og Stadens Ophøielse til Grækenlands Hovedstad celebreret ved en almindelig Jllumination. - Den 1ste December 1854 afseilede Regentskabets Medlemmer, tilligemed den engelsk Minister Damkins paa den engelske Fregat Portland til Athen; Ugen tilforn afreiste Jndenlandske Ministeren Colletti, og Krigsministeren General Lesuire over Land dertil, alle offentlige Bestyrelser ere i Begreb med at flytte, Kongen vilde afreise nogle Dage derefter; to Batailloner Baierske Tropper, tilsammen 2000 Mand, ere ankomne til Athen, men da der ikke er der nogen Casserne, saa maatte de indqvarteres i Husene, til Atheniensernes store Misfornøielse, Stridigheder ere opkomne, og en Græker har dræbt to Soldater. Men alt er endnu i sin Begyndelse, og med Tiden vil nok Athen komme igien i Flor. - Konge! sagde en gammel Qvinde med hvide Haar og vaklende Trin, til Konge Otto, da han sidst var i Delphi: Jeg har levet 120 Aar, gid Du maae leve 200; gid Dine Undersaatter, maae formere sig som Kiernerne i de Granatæbler jeg holder i min Haand, og blive saa lykkelige, som vi nu ere ved at see Dig. – Denne Pythias Ord ville vel ikke gaae i Opfyldelse; men tidligt eller sildigt vil sikkert noget Stort fremkomme af Grækenlands Gienopstandelse, og at Athen er nu bleven det nye græske Riges Hovedstad er vist en af Aarets 1854, store Mærkværdigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Nyeste Post-Efterretninger. Exdeyen af Algier er død i Alexandria i Ægypten den 30te October f. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Den 13de December skulde det diplomatiske Korps være forsamlet i Athen; Levnetsmidlerne stige der betydeligt. - Den gamle Kolokothroni ligger for Døden, Kongen har besluttet at forglemme hans Oprør og sendt sin Livlæge Dr. Røsel til ham. Regieringen søger at drage de misfornøiede Samier, til Grækenland, og har overladt dem de offentlige Bygninger i Staden Chalkis paa Euboen til Beboelse og en Deel Jorder udenfor Staden. - Nu har man ogsaa faaet Efterretning fra Nauplion af 30te November og Opstanden i Albanien; Albaneserne skulle have forbundet sig ved en Eed til ikke at nedlægge deres Vaaben førend de have tilkiæmpet sig deres Uafhængighed. Taphil Murzi har besat Pavoli med 6000 Mand, en Afdeling er afsendt mod Janina, og en anden mod Bitoglia.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Det engelske Blad Morning Herald vil tilskrive det en russisk Intrige, at Namik Pascha er rappelleret fra London, og Nuri Effendi udvalgt til hans Successor. - Marskal Marmont skal have tilskrevet den østerrigske Jnternuntius, at Mehemed Alis Regiering i Syrien og Ægypten er meget tyrrannisk, og at han aldrig kunde beqvemme sig til at træde hans Krigstieneste. – Ankomsten af en georgisk Prins fra Persien skal have bevæget Lord Ponsonby. til at tilbagekalde to Courere, som vare i Begreb med at afgaae til London. – Bladet Times beretter: at Mehemed Ali skal have tilsendt de europæiske Hoffer en Note om at erkiende sin Uafhængighed; men det engelske og franske Kabinet have erklæret Sultanen, at de alvorlig ville modsætte sig et saadant Foretagende. – At den engelske Regiering begynder at betragte Vicekongens uafladelige Erobringer, især i Arabien, med Jalousie kan sees deraf, at Raadet i Jndien har besluttet at kiøbe den vigtige Øe Socotora foran Jndløbet til det røde Hav, hvorfor en Officeer er bleven afsendt fra Bombaitil Jmamen i Mascate. (Forbliver England i god Forstaaelse med Vicekongen saa kan Øen tiene det til en Station for Dampskibsfarten fra Jndien til Europa over Ægypten, og kommer England i Strid med ham, saa er Socotora et fortræffeligt Angrebs punkt for at bemægtige sig Ægypten).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
J Palermo i Steilien er for nyelig en offentlig Procession, hvorved Prins Leopold, Kongens Broder, var tilstæde, bleven forstyrret ved det, at en velklædt Mand med dragen Dolk og med Gebærder, som en Rasende, trængte sig frem imod den Gruppe af Ministre, Generaler og Adjutanter, som omgave Vicekongen; en Lieutenant Carasco rev Dolken fra ham og Soldaterne dræbte Morderen, som formodentlig var beskjænket eller afsindig. Processionen kom paa nye i Gang og Prinsen blev modtaget af en almindelig Folkejubel. – J det Neapolitanske har Vinteren indfundet sig, Biergene ere belagte med Snee. Den nye store Fregat Parthenoppe er bleven fuldstændigt udrustet. Den neapolitanske Marine bestaar af 2 Orlogskibe, 6 Fregatter, 4 Corvetter og Brigger. - Fra Rom vides intet andet at fortælle, end at nogle Cardinaler ere blevne udvalgte til høie Embedsposter; at den russiske Gesandt har givet en stor Fest paa sin Keisers Navnedag, hvorved Damerne glimrede af Diamanter. Marskal Bourmont og hans Søn og Philhelleenen, Evnard vare tilstede derved. – Don Miguel vil afreise fra Rom, man siger at den portugisiske Regiering og det romerske Hof begynde at nærme sig hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
J Paris trættes man over Debatterne i de Deputeredes Kammer, om Amnestie=Sagen, som man betragter som et politisk Spilfægterie, og Tilhørerne i Kammerne blive stedse sieldnere. – Der giøres Tilberedelser til den nye engelske Ambassadeurs Lord Covleys Modtagelse, som synes at have faaet Ordre til at bekræfte de afsluttede Tractater med Hensyn til Spanien, Portugal og Belgien. Kongen af Belgien har ogsaa erklæret Deputationen fra Senatet og Repræsentanternes Kammer ved Nytaars-Gratulationen: at de Bekymringer, som syntes at have nogen Grund ved Aarets Slutning, ere nu aldeles forsvundne, og at han har faaet den fuldkomneste Vished om, at Freden ikke er truet paa noget Punkt i Europa. Han sagde ogsaa, at Belgiens indvortes Tilstand er meget tilfredsstillende, og at det i de sidste 4 Aar har gjort store Fremskridt. - Ved Nytaars-Gratulationen i Paris førte den russiske Ambassadeur, Greve Pozzo di Borg Ordet for det diplomatiske Korps; han talte blot om den almindelige Freds Vedligeholdelse. Paa de Deputeredes Kammers Præsident Hr. Dupins Tiltale, svarede Hs. Majestæt, at han indsaae Nødvendigheden af at anvende Lovens Strenghed mod Oprørerne, som bekymrede ham; men at han haabede aldrig oftere at blive bragt i denne Nødvendighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-13
Man har ingen nyere Efterretninger fra London, end fra 3die Januar, hvoraf intet Nyt læres. Der hersker en dump Stilhed, og alle berede sig til den store Valgkamp. Folket er roeligt, siger et engelsk Blad, da der er sig sin Magt bevidst, og stoler paa den nye legitime Magt, som vil fremtræde. – Bladet Morning Chronicke fortæller en heel Deel om, at Hertugen af Wellington lader Tower sætte i Forsvars-Tilstand. - Den loyale Addresse fra 5750 City=Torps er bleven overleveret Kongen af Premierministeren, og er bleven meget naadigt modtaget.