Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-17
Efterat den almindelige Undersøgelse over Førstefødselsloven er endt, har Pairskammeret nu begyndt med at gjennemgaae de enkelte Artikler, og blev da den 7de et af Hertugen af Crillon foreslaaet Amandement, hvorefter Loven kun skulde være anvendelig paa dem, som svarede i det mindste 1000 (istedetfor 300) Fr. i aarlig Skat, forkastet, dog kun med 106 imod 105 Stemmer. Man spaaer heraf et slet Udfald for det hele Udkast, hvorimod nu er indkommet 60 Ansøgninger til de Deputerede. J en af disse foreslaaes, i Tilfælde af Lovens Antagelse, atter at oprette Munke= og Nonneeklostere, hvor de yngre Sønner og Døttre kunne indspærres - Militair=Intendanten Hr. Sicard er ogsaa bleven forhørt i den Ouvrardske Sag. Fregatten Amazone, som var i Tripolis for at reklammere de opbragte pavelige Skibe, er kommet tilbage til Toulon, og har fuldkommen opnaaet Hensigten af sit Ærinde - Fra Marseille haves en moersom Beretning om Scenen med den ved Udløbet strandedee gyptiske Goelette. Som for at give det Hele et religiøst Anstrøg havde Man valgt Skjærtorsdag, hvilke rigtig nok stak temmelig af imod Skibets Bestemmelse Kristnes Ødelæggelse. Et prægtigt Amfitheater var reist for Øvrighedspersoner og andre Jndbudne. Sædvanlig er en Præst tilstæde, naar et Skib løber af Stabelen, forat indvie det; ved Krigskibe læses endog forud en Messe. Da dette ikke vel lod sig gjøre ved et tyrkisk Skib, bleve Fransk-Tyrkerne enige om, at plante Korset og Halvmaanen forenede paa Forstavnen; men Paschaens Agent tænkte i denne Punkt deelikatere, og vilde ikke tilstæde slig Amalgamering. Hvad skeete, Neppe var Skibet begyndt at glide, før det pludselig standsede. Alle Hænder sattes i Bevægelse, de frygteligste Eder udstødtes, Øvrigheder, som Tiden blev for lang, forlod Amfitheatret, og Folket, som heri saae en Guds Straf, loe og preb af fuld Hals, medens Bygmesterne gjorde sig lystige over Jngenieuren, der var hentet fra Toulon, for at forestaae Bygninger og paa hvis Dulighed vel intet var at udsætte; men han var fremmed og kjendte ikke Grundens Beskaffenhed. Efter tree Timers Anstrængelse lykkedes det at faae Skroget, slæbt hen til Vandet, men Enden var ikke endda; thi Forstavnen blev siddende saa dybt i den muddrede Grund, at Agterspeilet stak lige i Veiret. Nu blev der først en Piben og Støien, hvorimellem mangt et lystigt Jndfald hørtes. En raabte: "Paschaen vil tage sig et Bad, en Anden, at Gud havde aabenbaret sin Vrede paa Græker fjenderne, som det da gik ud over. Hele Langfredag arbeidedes paa at faae Skibet flot, som vist har liidt betydeligt, hvormeget Vedkommende søge at skjule det. Jøvrigt gik det bedre med en Korvet og en Brig, som nogle Dage efter ogsaa løb af Stabelen for Vicekongen af Egyptens Regning. Den 3 d. gjorde Hs. Majestæt Kongen med DD. K. H H. Dauphin og Dauphine atter, som det kaldes, deres Stationer til flere Kirker i Anledning af Jubilaet, men deeltog ikke i den anden store Jubilæums=Procession den 7de, skjøndt Man havde ventet dem tilfods i i simple Dragter. Den første store Procession bivaanede blandt Andre Marskal Soult med en Bønnebog under Armen og Øinene fæstede stivt i en anden, som han holdt opslaaet for sig. For at lokke des Flere til dette geistlige Hoverie, er lovet, at en stor Procession skal regnes ligemed fem mindre Stationer, naar Deeltagerne derhos ikke forsømmer at bede fem Paternostere og fem Ave Marier. Exemplet med den barfodede Damme har alt fundet Efterfølgere, hvorved da igjen afstædkommes slemme Pøbel=Optøier, og en slig Poenitents=Helgeninde blev nylig saaledes forfulgt med Piben og Husen, at hun tilsidst maatte retirere ind i en Hyrekareth, for at naae i Hjemmet.