JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Fra Engeland er skrevet fra een af Oppositionspartiet, at Handels=Tractaten imellem Engeland og Frankerige, vil drage Storbrittanniens og Jrlands Undergang efter sig, saasom den franske Viin, og de frandske Moder ville giøre Engelænderne, forrykkede i Hovedet, og med Hadet imod de Franske vil og den Engelske Character forandre sig. Herlige Grunde! Nu faaer man snart at see, om Hr. For ikke haver andre og bedre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Kartoffelgildet. Hr. Hofapotheker Parmentie i Paris har givet et fortreffeligt Middagsmaaltid, som ene bestod af Retter der vare tillavedeaf Kartofler, og hvortil endeel af hans gode Venner vare indbudne. Man bragte først 2de Supper paa Bordet, hvoraf den ene ganske var kogt af Kartofler og og giennemsiet, den anden derimod en ganske klar Kiødsuppe, hvori man havde opløst noget Kartoffelbrød, Efter disse kom endnu en Re af Kartofler, tillavet paa Skibsmaade, derpaa et andet Fad med en Slags hvid Sance, et andet med jevnede Kartøfler, og et andet af la Maitre de hotel, og paa det 5te Fad var Frugten brunstegt. Den anden Anretning bestod af 5 andre Fade, som ei vare mindre velsmagen tillavede, først en Pastete, en Salat, en Pandekage og endnu en anden Kage. Det øvrige af Maaltidet var ligeledes delicat. En Ost, en Compot, et Tallerken med Sukkerbrød, en Tærte, og et Slags Melkager, alt af Kartøfler, udgjorde Efterbordet. Siden efter drak Selskabet Caffe, eller meget meere en Drik af Kartofler tillavet som Casse. Man fik ogsaa 2 Slags Brød, et af Kartofler blandet med Hvede, som lignede et temmeligt aabent Fiinbrød, et andet ganske af Kartofler, som var fastere Deigen. Hr. Parmentier ønskede kun, at han ogsaa havde havt en Drik af Kartøfler ved Haanden, som virkelig kan destileres af samme. Herle Selskabet var ved dette Kartoffelgilde paa godt Frask overmaade munter og vittig; og da man ellers vil paastaae, at Kartfler have noget indslumrende hos sig, saa frembragte de dog dennegang en ganske modsat Virkning. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
I Amsterdam er udkommet et Kaaberstykke, som selges offenlig; det forestiller: en Patriotisk Exercerborger i fuld Mondur med Bøsse paa Skuldren og lige for et Træe. - Neden under staaer: J Patriotiske Herrer, Lærer exercere, - Men naar man holder Stykket imod Lyset, seer man bag Træet Fanden i fuld Skikkelse med Hale og Horn samt en blodrød Tunge, i den høyre Kloe en Bøsse med Bajonet, en Pallas paa Siden, og i den venstre Kloe en Strikke, som gaaer om Halsen paa Exereerborgeren, hvorunder staaer: - J Patriotiske Herrer, Fanden lærer jeratsexercere, for atruinere Landet, og fortrænge Retten fra Stad. og Sat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Efter den Amsterdamer Patriotiske Hiulbørs beretning har den ivrige Patriot PollanttotZnithum paa Landagen i Holland ladet registere sine Betækninger som et Orakelsprog af Salammon paa den Preusiske Monarks Skrivelse til Generalstaterne, hvis Hoved Mening er: At man slet ikke bør lade engang vedgaae, at Hans Preusiske Majestæt kunde tage Deel i Arvestalholderens Sager, men meget meere haabe, at han vilde raade Statholderen til at indrette sin Opførsel, at han kunde fortienne de Herrer Staters Fortrolighed og Bevaagenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Professor van Hammelsfurt i Utrecht skriver, den samme lærer og i sine Forelæsninger i denne Tiid, at Frieheden bestaaer deri, at man kunde giøre, hvad man vilde. De nye Raadsherrer vise derimod i deres Forordninger at Hr. Professoren tager merkelig Feil. Fra alle Stæder har Opholdet i Utrecht, dette, Frieheds Sæde, saa meget ubehageligt, at i nogle Maaneder ere over 100 af de beste Familier dragne derfra og fleere lade til at vilde følge efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
I Utrecht er en stoer Deel bleven misfornøyet med deres nye Raadsherrer, og er kommet paa det Jndfald at ombede Generaalstatterne at afskaffe disse og indsette igien de gamle, derved er opstaaet 2de Partier, og kaldes de, som holde med de gamle Raadsherrer offentlig paa Gaden og skrives paa deres Dørre Orange Hunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
En gift Soldat af det Elborger Garnison, forlangte 14 Dages Permission; denne fik han og ankom med sit Permisions Pas i Lommen til Campen, hvor han udgav sig for en Desertør og blev vel modtaget, beværtet og rigelig forsynet med Reisepenge; Herpaa gik han til 3vol hvor han havde samme gunstige Skiebne, og da han foregav at vilde give sig i Tienneste i Utrecht, gav Vrykorpset ham anseelige Reisepenge og en stor Recommendationsskrivelse til det Patriotiske Societet i Amsterdam, hvor han atter fik rige Gaver: I Utrecht omsaalede han og foregav at han blot var disertert for ei at fægte imod Borgerne og vilde nu gaae til Tydskland; de roste hans Forset og gav ham resonable Reisepenge. Endelig er denne Disertør ankommet til rette Tiid igien til Elburg, hvorfor han offenligt har ladet sin Taksigelse aflegge til alle Patrioterne, og lover at leve vel i Vinter paa deres Respect og Erindring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Bekiendtgiørelser. G. M. 5. Ved Blikkenslager Meyer i Fridericia kan faaes gode Stege Maskiner, af følgende Notte, man behøver ingen Stegevender, ey heller nogen til at vende den, da den bliver ikkun hver fierdendel Time hengt et Hul om paa Hiulct som sidder paa Enden af Spedet, desuden bruges ey meere end en trediedeel Jldebrand som ellers, og Stægges en Time kortere end sædvanlig, Af forbemelte Maskiner er allerede bortkommen til Fyhn, Aalborg, Randers, Horsens, Veile, og Colding, og kan bekommes med Sped og fuld Tilbehør for 4re Rdlr. i ved huuner Meyer Blikkenslager i Fridericia. Den Søndre halve Deel af den saakalte Oberstinde - Brinkes Gaard heri Staden, tilligemed den halve Deel af Haugen, der er forsynet med gode frugthærende Træer, er at faae til Leie til næste Paaske flyttetid; Hvem som behager at Leie den, ville desangaaende henvende sig til Raadmand og Byefoged Buhl heri Staden, som i den Henseende haver Eierens Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-29
Jndenlandske Nyeheder. H. M. Kongen har givet Interessenterne i det Edsvoldske Blyeverk tilkiende, at dersom de fortsætte de begyndte Skurvninger efter Guld og andre Metaller, uden at optage de gamle Gruber, havde de ikke at befrygte, at det overdragne Gul verk med Bygninger, Materialier, og andre Indretninger, igien skulde vorde dem affordrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-29
Den for det her værende Militaire oprettede Exercer=Skole, hvis Foresatte er Hr. Major Falbe, har begyndt dens Øvelser paa den ny Exerceerplads ved Garde Casserrerne. Foruden Capitainer, ere af de 6 her i Garnisonen liggende Regimenter udvalgt Officerer og Underofficerer dertil. Men Lærre=Methoden med Stykken, er udtrykkelig og alvorlig forbuden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-29
Den Efterretning, som for ganske nylig i nogle offentlige Tiiden der blev meldet, at et
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-29
Jndenlandske Nyeheder. Laan af 8 Millioner Livr. skulle være aabnet i Genua for Kongelig Dansk Regning, er ganske ugrundet, og formodentlig kommet af en Misforstand, fordi den Kongelige Danske Agent ved den Jtalienske Havn, Hr. Etatsraad von Helfried befinder sig for nærværende Tiid i Ge nun, og efter ganske sikker Forlydende er i Begreb med at arbeide paa en Fornyelse; og paa een efter nærværende Tids Omstændigheder afpasset Moderation af en gammel, mellem det Danske Hof og denne Republik værende Venskabs og Handelstractat, og tilligemed har for Øie at regulere Betalingsterminen af det for omtrent 18 til 20 Aar siden fra Danmark negotierede Laan, og aldeles ikke for aabne et nyt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-29
Tanker ved Aarets Omvexling Paa nye den Sirket er fuldende, Som fængslet Aarets raske Dage, Og Tidens Vinge staar udspendt Fornyet Flugt om den at tage; Paa Ny vor Egn bær Vinters Lænker, Paa Nye din Straale, gyldne Soel Som os Midsommers Vellyst skienker, Sig skyder ned mod Sydens Poel, De Kredsers Tal er atter fuldt, Hvor aarlig Maanens Klode vandrer, Som skiftende fra heel til skiult. Gradviis sin laante Glands forandrer, Som høy og lav udi sin Flugt, Sin skrevne Bane stedse følger, Til andres Lys for os sig dølger. Og til ny Glands kun bliver slukt. Den viser, Menneske, din Lod, Hvis Slægt fremkommer, voxer, falder, Hvis Vey bestemt og een er traad; Af Væsen een i hver en Alder, Skiønt med ny Miner uden Tal, Hvis Liv er laant og staket varer, Som viger bort for andre Skarer, Og i ny Egne tiene skal. Lyksalig den, som Tid og Aar, Den Viises ønske Lod, tildeeler, Som Held ey blinder, Sorg ey qvæler, Som tryg i Dydens Skygge boer, Naar Tiden af sit Fyldhorn, goder, Hvad Mennesket fortære kan; Hvis Øyerelig skuer an Hvor Perlen sankes, Guldet flyder. Lyksaligt Folk; Lyksaligt Land, - Hvis Aar gaaer om kiendt af Plager, Og, svøbt i Fred, ey høre kan, Det Raab, som Krigens Gud ledsager; Den Ro, det Vel, vi længe smage! O Aar, hvori du nu gaar hen: Kom nu, kom evig saa tilbage. For Konge, Land og Landets Ven: Tilønsket af Peter von Westeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-29
Ribe Stift Kongelige privilegerede. Adresse=Contoir i Fridericia. den 29de December 1786.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
Tanker Ved Aarets nye Jndtrædelse. Til Dig Altings Begynder og Fuldkommer, Til Dig, som er al Godheds Kildevel; Til Dig, alt Kiøbs og Jorderiges Dommer; Til Dig, som gav os en fornuftig Siel, Ved Aarets første Dag bør Tanken først henvendes Du veed, hvordan det Aar, vi har begyndt, skal endes. Hvor tenksom er, i Tanken gaar tilbage, End og ikkun til sidst afvigte Aar; - Her findes nok til Lærdom, at uddrage. Naturens Bog for alle aaben staar, Naturen ligesom selv græd og fællet Taare, Dog lod den store Hob af Velyst sig begaare. Den strænge Vinter mangen Fattig kuet, Hvad føler ei den nogne Hungrige Naturen blev dog mild, da mange gruet, Og Grøden sig velsignet tegnede, Med Længsel ventede enhver paa Høstens Komme, Den kom, men, - Hvo ved Guds Kulte Domme: - Brød=Kurven høyt er hængt i vore Dage! - Os Livets Brød maaskee ei haver smagt. Den mette Siel nedtræder Hønning=Kage, Og Revselser ansees kun med Foragt; Men Frække! - viid dog det: Gud lader sig ey spotte, Vor Skam og Nøgenhed Gud underlig kan blotte. Langmodig Gud! Straf ikke i Din Vrede, Forbarmer, hør de Spædes Graad for Brød, Vor gamle Skyld vi alle vil afbede; At Naadens Gud, bønhører dog i Nød; Forargelser vi ei vil tage eller give; Din Forskrift skal i alt vor Vandrings=Regel blive. Al Godheds Gud vi alle da vil bede: Giv Frugthavhed af Jld, Luft, Jord og Vand, Din Godhed lad til idel Got os lede Velsign enhver udi sit Kald og Stand, Giv Kirken, Landet, Fred, Straf ikke som vi synde Or Gud, udi dit Navn vi Nye=Aar vil begynde. Om Aars=Beregningerne. Rommerne have brugt Tre Slags Aar paa adskillige Tider. - Det første havde efter Romuli Anordning, 10 Maaneder, hvoraf Martius var den første i Aaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
Saasom der dog endnu var en Misregning i det Julianske Aar af 11 Minnter, saa tabte Æquinoctia og Solstitia, eller Jevn Døgn og Soel=Veyr aldtild noget i deres visse Komme; - Det befandtes og i Aaret 152 at have gaaet 10 heele Dage tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
I den henseende reformerede Pave Gregorius TI Calenderen paa nye og fratog de 10 Dage, saa at man i det forhen meldte Aar, næst efter den 4de October, skrev den 14. de October, og paa det at herefter ikke skulle skee nogen Confusion, beskikkede han, at ei hvert 100 Aar, som tilforn, skulle være SkudAar, men, naar det Aar 1600 var forbi, skulle herefter hvert Hundrede og fierde Aar allene være Skudaar. - - Denne Beregning kaldes det Gregorianske Aar og vedkommen ei de ere gamle Romerske Aar=Beregninger, men for Materiens Skyld er tilføyet, og kaldes nu daglig den Nye Stiil, og bruges heri Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
J afvigte Aar er her i Byen Copulerede, Føde og Døde, som følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
føde døde Copul. J Trinitatis Menighed = 33 = 24 = 10 -J St. Michaelis Menig. = 43 : 52 = 13 2 J den Reform. Meenig. = 11 3 12 = 1 =J den Catholske Meenig. = 3 = 1 = 1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
J alt 90 90 25 Dødsfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
Den 2 Januar, her i Byen Forvalter Cort bech fra Lolland og ligeledes en Søn af Hr. Major von Povisch et Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
Bekiendtgiørelser. Skulle nogle mangle et eller andet Nommeraf Ribe Stifts Adresse=Contors Efterretninger for afvigte Aar, da kan samme faaes paa ommeldte Adresse=Contor. Kornden de med Proclamatis Kraft i Aviserne alle To rede skede Jndkaldelser bliver herved end videre 3de gange bekiendtgjort, at Skiftet efter afgangne Niels Basse af Taarup Bye Taule Sogn, Colding huus Amt, sluttes paa Fridericia Raadstue den 5te Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved saavel Arvingerne som alle andre vedkommende, der maatte have noget i hans Stervboe at erindre eller fordre, ville møde og lagttage deres Ret. Fridericia den 4 Januarii 1787. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Selveier Niels Nielsen Winckel i Horsted Bye Coldinghuus Amt, hvis Skifte staaer under min Behandling, da ville de anmelde og beviislig gjøre det for mig inden de Tider Loven befaler, eller i Mangel deraf tilskrive sig selv Tabet, da ingen
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
anden Proclama kan ventes. 29de December 1786. Fridericia den. H. de uoffmann, J Følge Kongl. allernaadigst Resolution og Rente J kammerets derefter føiede Foranstaltning, bliver Ødstedgaard i Bredstrup Sogn, Coldinghuus Amt. som er Hans Majestæt Kongen tilhørende, men haver været afg. General Majar v. Scholten overdragen til Brug paa Livs Tid, ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse Torsdagen den 15 Februarii næstkommendes Gaarden, staar for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Dens Udsæd er aarlig 16 Tdr. Rug og Hvede, 24 Tdr. Byg 40 Tdr. Havre og 7 Tdr. Boghvede, foruden Erter, og Vikker. Høeavlen er aarlig 90 Læs. Gaarden. kan græsse 30 og foere 60 stk. Qvæg=Høvder, og des den 10 Bæster. - At Gaarden i øvrigt er beliggende i den beste Egn, at dens Jorder ere beqvemme til alle Slags Sæd, ude af al Fælledskab, og for sig selv indhegnet, samt forsynet med fornøden god Bygning og har en skiøn Bøge og Eege Skov, beliggende tæt ved Gaarden, tilligemed Fiskerie af den dertil grændsende lille Strand, er saa almindelig bekiendt at det ville være overflødigt her vidtløftigt at beskrive samme. Liebhaberne ville behage at indfinde sig paa Ødstedgaard bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 10, hvor Auctionen foretages og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia d. 29 December 1786. H. Buhl, Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
En hviid Hund med brune Pletter er i disse Dage bortkommen fra Capitain von Randel her i Fridericia i hans Fraværelse, de som maatte vilde bringe, den enten til hans i boende Gaard i Fridericia eller underrette ham om, hvor samme er, loves en resonabel Douceur derforre. C. N. Ved Blikkenslager Meyer i Fridericia kan faaes gode Stege Maskiner, af følgende Nør te; man behøver ingen Stegevender, ey heller nogen til at vende den, da den bliver ikkun hver fierdendel Time hengt et Hul om paa Hiulct som sidder paa Enden af Spedet, desuden bruges ey meere end en trediedeel Jldebrand som ellers, og Stæges en Time kortere end sædvanlig. Af forbemelte Maskiner er allerede bortkommen til Fyhn, Aalborg, Randers, Horsens, Veile, og Colding, og kan bekommes med Sped og fuld Tilbehør for 4re Rdlr. ved Gunner Meyer Blikkenslager i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Fornuften
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Mit lys - mit sande Lys - Fornuften i min Hierne! Jeg kierlig favner dig, dig følger meget gjerne; Thi du i Verdens Kreds en Hovedstøtte er: Var du kun nøye kiendt af alle Mennesker. En god Husvaler er du i ald Ondskabs Plage; En god Veiledere i Modgangs mørke Dage, En Klippe som staar fast mod alle AdvindsStød, En Virkning af Guds Kraft, fra hvilken de udflød. Almægtig Visdom er din rette Fødsels Kilde, Har slig Fulkommenhed vel dannet noget ilde? Nei, du fra Lyset kom, ved Lyset saae igien, J Liv og Siel er jo din Virkning kraftigen. J alle er du et, dog ei i alle lige, Om Monnesker og Dyr man ikke eens kan sige, Dog et i alt og alt i et det samme er Forskælligheden kun i Verkets Skabning er. Jeg derfor ikke vil mig stort blant Store vise, Jeg ikke heller kan et indbildt Fortrin prise; Jeg kan ei ynde den, som Dyden giør til Nar Ei heller Hovmod Aand, som efter Skygger tar. Nei du Fornuft, som mig at kiende Dydens Pligter. Bestandig lærer, jeg vist for din ære sigter; Thi du skal være stor, dit Raad jeg følge vil, En sand Religion veileder mig dertil. Fornuft, gid Daaren dig dog engang maatte kiende! Hvor skulle han sig ei fra egne Veie vende Hvor smuk blev Verden til dens Selskab fik nyt Liv, Og for Tungsindighed en yndig Tidsfordriv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Historis. Frygt og Haab ere tvend modsadte Lidenskaber, og som følgelig burde frembringe forskellige Virkninger. Jkke desto mindre vil man af efterfølgende Historie see, at disse tvende Lidenskaber have frembragt hos en Persisk vis Konge en og den samme Virkning, paa den ene Side ved Frygt for Døden, og paa den anden Side ved Haab om et langt Liv. - Thi da denne Konge havde erfaret, at der i hans Lande opholdt sig en viis Stiernekyndig, som af Stiernernes Løb foregav at kunde spaae Mennesker deres tilkommende Skiæbne, saa blev han meget opbragt imod ham, som han ansaae det for et Bedragerie, for allene at tildrage sig Fordeele hos de Eenfoldige. - Han lod ham altsaa Nye Aarsdagen derpaa kalde for sig, siden han trode just den Dag havde især ved Aarenes Omverling noget meere mærkværdigt ved sig, end de andre Dage, Besluttede og derfore at forelegge ham et Spørsmaal, som han skulle opløse, og i andet Fald ei, da at lade ham kaste hovedskuld ud af Vinduet. Spærsmaalet var dette, at han, som havde hørt at han saa got vidste, hvad der skulle hendes andre, skulle og nu her i Kongens Nærværelse, sige, hvad der skulle hændes ham selv og hans egen Person inden en kort Tiid, " Denne Stiernekyndige, som maaske enten havde erfaret forud noget om Kongens Hensigt, eller fattede nogen Mistanke derom, svarede: at han vidste gandske vist, og havde seet paa Firmamentet og Constellationerne, og ved sin Udregning og Udpunktering derefter, og især ved at lagttage Aarets Ende og det nye Aars Tiltrædelse Klokken 12 om Natten at han skulle døe to Timer føren Hans Maje- Dette Svar rørte Kongen saaledes: at han ei allene forandrede sin første Beslutning. men gav ham dertil en god Pension, med Bealning og Erindring for Alting vel at tage sit Helbred iagt - ligesom Kongen og paadrog sin Livmedicus nøye og vel, at beobagte dennes Helbred og Livs Conservation, formenende altsaa derved at have efter denne Spaadom conserveret sit eget. Et lige ungeserlig Beviis af Overtroen i vore Tider læses i den Hollandske Politiske Hjulbør. - Ved Amsterdam skriver denne er en af de saakaldte Platsiske gandske smuk Orange farvet, som ellers ere hvide paa bugen og brune paa ryggen, fangen fornylig, Fiskerne falbød den offenlig, men ingen vilde kiøbe den, alle forundrede sig derover siden ingen Exempel gives derpaa i Historien. J midlertid har samme anlediget en heel Spaadom, og mange indbilde sig at samme er et Himmel Tegn paa det Oranniske Huuses Ophøyelse og være en Advarsel til alle, i tide at frafalde den Forbrittrelse imod dette Huus, og i andet Fald heele Holland i det nye Aar at blive, som denne Platfisk, baade blege og brune og maaske sorte. Nyeheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Vien den 2den Dec. Den første Deel af den almindelige Borgerlige Lovbog for de Keiserlige Lande er nu bekiendtgiørt og skal fra 1ste Jan. 1787 tage sin Begyndelse, og efter Keiserlig Resolution skal Dødstraffene aldeles ophæves, men derimod store Forbrydere sendes i et underjordisk Fængsel paa Livstid med slet Kost og daglig Prygl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
London den 4de Dec. Det Nag, som en opvognet og urolig Samvittighed fører med sig, viiste sig fornylig paa en Kone af en slet Charachter i London, som havde dræbt en beskienket Matros, det hunsede hendes Datter en Nat for 19 Guineer som han havde ved sig og begrov ham derefter ved Hielp af Datteren ved Søekysteen; hun gav sin Datter vel noget af Pengene for ei at tale derom, men havde siden ikke Roe, Nat eller Dag, saa at hun endelig aabenbarede det for Retten og uagtet Sagen var alt over 6 Aar siden og det udøvede Mord ei opdaget før, hun er derpaa arresteret tilligemed Moderen til Sagens nærmere Undersøgelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Presborg den 28de Nov. En Røverbande forlangte af Borgemesteren, der, at man skulle sende dem Brød og Viin, og i andet Fald vilde Fegge Byen i Aske. - Borgemesteren lovede Brød og Viin skulle blive dem sendt, de maatte allene bie saa længe, indtil at man kunde sammenbringe det fornødne Forraad; Jmidlertid lod han samme beblande med Opium baade i Brød og Viin; neppe havde de vel spiist og drukket, før dem paakom Søvnen, som derpaa lod dem ved en Commando afhente og bringe i Arrest, og nu anlagt Sag imod dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Paris den 25de Nov. Doctor Valland curerede nylig en Dame, for den heftigste Hovedpine, efter at alle mulige optænkelige Midler forgiæves vare brugte, ved at giøre en Aabning i Hovedet paa det Sted, hvor Smerten var heftigste, af hvilket 2 Øreorme udkom, og Patientinden derefter strax fant Lindring og befinder sig nu gandske vel. Lausanne den 3de Dec.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Næsten daglig ankommer fornemme Personer, hertil fra alle Europæ Egne for at consulere den berømte Doctor Tissot, saa at det er en stoer Sieldenhed at tale med ham allene et Qvarteer af gangen, denne ene Mand er meget fordeelagtig for Staden, og det er utrolig de anseelige Midler han indsamler ved allene at meddeele fine Raad i sin Stue, uden at gaae til nogen Patient.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
London den 5te Dec. Nylig stod Procurator Anlecte offenlig paa et Forhaanelses Skafatte, efter de Engelske Løve maae ingen Procurator aresteres, naar han enten er paa Veyen til eller fra Retteen; Procurator Anlette havde foret falskelig at han kom fra sine Forretninger, da han blev arresteret for Gield, og derfore maatte saaledes staae i Gabestokken. - Han stod der meget galant accommoderet og i en sort Kiol. - Juristerne har derøver holdt en Forsamling hos Minister Carl Mandsfield, hvorved en anden Straft end denne, nemlig for Meen=Eed skulle besluttes og anordnes, ligesom det meenes at Dødstraffen efter deres Paastand burde derfore fastsettes, siden Eeden bør være det helligste, og den der bryder, samme, bør døe og ei være værdig at leve, det skal overveyes af Parlementet og derover ved en Parlementser, fastsettes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Neapolis den 24de Nov. En 77 Aars gammel Præst ved Navn Sommer har en Morgen gandske uventet, efter at han i 17 Aar havde været blind, faaet sit Syn igien; da den gamle Mand vognede, syntes han at see Dagens Lys skinne igjennem Vinduerskuderne; han bad sin Kone aabne dem og fant til sin Glæde, at pan tydelig kunde see, den nærliggende Kirke og skille sin Kone og andre hans bekiente fra hinanden og kiendte sine Børn; han er siden saa fulkommen bleven helbredet fra sin Blindhed at han ikke meere behøver engang de Briller, som han for 174 Aar. brugte, før han blev blind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Dødsfald. Den 6te d. M. Hr. Provst og Sogne PræstBergendahl til Trinitatis Menighed her i Fridericia i sit Alders 64.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Subskriptions=Plan Bondestandens Forbedring, dens Ungdom. Opdragelse og Underviisninger Kongens befaling, Kronprinsens Bestræbelser og alle Patrioters Ønsker. Neppe taler den Lærde, at han jo giver Stof til disse Slags Samtaler, og enhver geistlig Mand klager ikke alleneste i vore Selskaber, men endog offenlig i fine Taler over Almuens og dens Ungdoms Vankundighed og Mangel paa Underviisning. Adskillige af vore værdige Geistligergaae endnu videre, de arbeide i deres Skrivter, de opgive Planer, efter hvilke disse kunde undervises i Religionen, i Videnskaberne, som ere dem nyttige i deres Stand og i Haandarbeider. Hr.