Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-30
Kiøbenhavns LINTION ExtraordinAf 30 April. 1948369 A. S. 15 & Er A. S. 80 Rbd. Min Herre! Fra Modena berettes, at mand tvivlede paa det de Franske forlode aldeeles Lombardiet, førend Keiseren og Kongen af Sardinien vare blevet enige om, hvor vidt Grændse-Skællet skulle strække sig mellem deres Staatter, da deres Keyserlige Majestæt paastaaer, at mand bør overlade ham til fuldkommen Besiddelse Søen Orte udi Over Over-Meyland, saa velsom det dertil hørende Landskab, som er biskoppens af Novara Gebeet; dernæst, at mand maae aftræde ham Staden og Gebeetet Seravalle udi Nedre Meyland ved de Genuesiske Grændser beliggende, og endelig at de Keiserlige maae nyde lige saa frit Fart paa Tessin-Strømmen som de Kongelige Sardiniske Underdanere, hvilken herefter skal være Grændse-Skiællet imellem bemeldte 2de Magter. Men Kongen af Sardinien veigrer sig ved at samtykke deri, efterdi, naar Keiseren var bleven Herre af Søen og Landskabet Orta, saaledes skulle bekomme 2de Eiendomme midt imellem de 2de fornemste Provincer, som bedækker Kongen af Sardiniens Lande paa Grændserne, den ene paa Nord og den anden paa Sydre-Siden; Mand vil dog haabe, at den Vanskelighed vil ved Kongen af Frankeriges Mellemhandling vorde ophævet. Fra Paris skrives, at Gemakkerne paa Slottet Vaar bleve med stor Fliid i Stand satte, og skuldt Fløye ne paa det samme bygges videre ud, paa det at Kong Stanislaus kunde sig der med sin gandske Hoff-Staatt opholde. Som Kongen den 11 udi afvigte Maaned reyste tilbage fra Rambouillet til Versailles, og skulde træde af Vognen for at gaae ind paa Slots-Gaarden, hendte det sig at en fra Provence nyelig ankomen Mand som som endnu aldrig havde været ved Versailles eller ved Hove, der hand saae Schweitzer Garden at holde sine blotte Kaarder i Haanden, ogsaa trok sin ud af Skeeden, meenende udi sin Enfoldighed, at hand maatte giøre ligesaadan, for at bevise Kongen Ære; Men hand blev straxen for det samme fastsat, dog kort derefter igien løsgivet, som mand befandt, at den gode Mand ey havde havt nogen ond Hensigt. Med andre Breve fra Paris haves, at Kong Stanislaus ikke, som Ordet gik, kommer til at residere paa Chambord, men Mendon, som til den Ende med alting indrettes, Dronningen hans Gemahlinde har allerede forføyet sig did for at besee de Gemakker, som hun skal have, og vil med det første fløtte did hen, for at opholde sig der stedse. Kong Stanislaus siges at skulle forblive der sammesteds indtil Dronningen af Frankerige hans Daatter i Barselseng var nedkommet. Ellers har mand her bekommet Tidende om at Commandanten i Buenos=Ayres udi America havde, i den Tanke, at der imellem Kongen af Spanien, som hans Herre, og Kongen af Portugal var Krig, bemægtiget sig Colonien paa Sacramento samt tvende Portugisiske Skibe. Dog meener mand, at denne Sag med det gode imellem begge Hoffer torde blive afgjort. Fra Fra den Haag. relateres, at mand forspørger en stor Fortrolighed imellem de Franske og Russiske Gesandter Marquisen af Fenelon og Græven af Golofskin, uden at vide om, som endeel siger, der handles imellem dem om vigtige Sager eller ey. J følge af yngste Breve fra Constantinopel forlyder det, at alting var i største Forvirring og Uorden i samme Stad, efterdi Krigen med Persianerne førdtes endnu stedse u Mand. løkkelig for det Ottomanniske Rige. debiterer og, at den smitsomme Syge atter begynder at yttre sig. Hvad som det Russiske Hof har ladet det Store-Brittanniske Hof foredrage, i henseende til de imellem Cronen Engelland og det Russiske Rige under forrige Keysers Petri mi Regiering oprættede Tractaters Stadfæstelse og Fornyelse, det samme er og denne Staat vederfaret.