JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-16
For Farten paa de til første Klasse henførte nærmere Lande er Afgiften ansat til 64 s. som er 10 slavere end den i Danmark nu paabudne, men 24 s. høiere end den for Hertugdommene gjeldende. For de fjernere Reiser har man ansat Afgiften lige med den nu for Hertugdommene anordnede Afgift for de fjernere curopæiske Steder paa denne Side cap finisterre, nemlig 80 s, med Hensyn til hvilken Størrelse Hertugdommenes Commission ikke har troet at kunne samtykke i nogen for de transatlantiske Rei Forhøielse. ser har man optaget den i Danmark for disse nugjeldende Størrelser, nemlig 1 Rbd. 64 s. hvilken Størrelse man ikke troede at kunne forhøie til de hidtil i Hertugdommene for den transatlantiske Fart paabudne 2 Rbd. Da Commissionen har anseet det at være af særdeles Vigtighed at tilveiebringe Lighed, med Hertugdommene i denne Afgifts Ansættelse, der har saamegen Jndflydelse paa den commercielle Rørelse, og da den, efter hvad oven er anført, ikke kunde ansee det hensigtsmæssigt at bringe saadanne Forhøielser i Skibsafgifterne i Forslag, der kunne tjene tilat dække Tabet, som maatte opstaae af de Nedsættelser, der vare nødvendige for at tilveiebringe Lighed med Hertugdømmene, saa har Commissionen ikke troet at burde tilbageholde de her fremsatte Forslag til en hensigtsmæssigere Regulering af Lastepengene, uagtet de anstillede Calculer, som ere base rede paa en af Commissionen under Litr. F. Skibsfart, fremlagt Tabel over Danmark Aaret 1834, have udviist en Formindskelse i Statskassens Jndtægter for den indenlandske og fremmede Fart af circa 22,000 Rbd., som imidlertid ikke ubetydelig vil formindske ved de for Hertugdømmene optagne Forhøielser i Lastepenge Afgiften. Frafgiften. Denne Afgift er nu for de forskjellige Reiser anordnet med følgende Størrelser: a) for Reiser udenfor Europa pr. Commercelæst 24 s. for Skibet og ligesaameget for Ladningen; b) igjennem Kattegattet paa samme Maade pr. Commercelæst 20 sk. for de ved Østersøen beliggende fra mede Lande ligeledes pr. Commercelæst, 12 s. og d) i al indenrigs Fart for Skibet, uden Hensyn til om det er ladet eller ballastet, pr. Commercelæst 3 s.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
VI. Forklaring over til Danmark indført, Kaffe, Viin og Salt. VII. Forklaring over indførte stempelplig Manufacturvarer i Kongeriget Danmark. Endvidere fremlagde Committeen følgende Andragender, som af Flere af Forsamling Medlemmer ere til den blevne afleverede, nemlig: 1) fra Tøi- og Bomuldsvæverlauget i Kjøbenhavn om Manufacturvarers Fortoldning. fra Eieren af Maglekilde Fabrik her i Roeskilde om Tolden paa Bomulds- og Linnedgarn og om Toldfrihed for Steenkul til Dampmaskiners Brug; 3) fra Grosserer J. Owen i Kjøbenhavn om Tolden paa Vitriololie, Soda m.m. Justitsraad Salicath afleveret en af Gjenpart af en saakaldet Jndustrie-Ansøgning til General-Toldkammeret om Forbud mod alle fremmede broderede Varers Jndførsel.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
fra nogle Handlende i Odense betræffende forskjellige Toldafgifter m. m. 6) fra Glashandler Corporationen i Kjøbenhavn om Told for slebne og uslebne.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Glasvarer, fra Grev Lerche om Toldfriheden og Udførselstolden af Uld; nuget i Kjøbenhavn om Jnd fra Udførselstolden af Huder og Skind 9) fra Viinhandlerlauget sammesteds om Tolden paa Viin. fra Tobakspinderlauget sammesteds om Tolden paa Tobak, og 11) et ved Committeens Medlem, Agent Voigt, afleveret Udtog af en Petition fra Svendborg og Faaborg, Toldafgifterne vedkommende; til hvilke Andragender Committeen, forsaavidt det fandtes passende, har taget Hensyn i sin Betænkning. Endelig afleveredes følgende den tilstillede Andragender, hvortil Committeen ikke har kunnet tage noget Hensyn, da de ikke staae i Forbindelse med det Lovudkast, der har været underkastet dens Bedømmelse, nemlig: 12) fra Proprietair Hoffmann-Bang til Hoffmannsgave angaaende at den Humle, som herefter indføres til Danmark fra fremmede Steder, maa vorde underkastet Control fra Skomagerne, Garverne og Sadelmagerne i Maribo om at det maatte forbydes Kjøbmændene at opkjøbe raae eller utilberedte Huder og Skind til Udførsel; og 14) fra Guldsmedlauget om at det Guld og Sølvarbeide, som fra fremmede Steder indføres, maatte underkastes en Undersøgelse og paatrykkes et Stempel om Gehalten.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Commissarius skal ikke modsige de statsoconomiske Grundsætninger, hvorfra hine Ytttringer gaae ud. Men dog holder han for, at disse Grundsætninger med al den saagodt som mathematiske Evidents, som de synes at have, naar man bliver staaende ved de almindelige Begreber, dog formedelst de mange forskjellige Forhold, hvormed de kunne støde sammen, maae i Anvendelsen taale adskillige Jndskrænkninger. Det kan dog neppe være Borgerne aldeles ligegyldigt, om det Erhverv, hvortil deres Forbrugs Artikler give Anledning, falder i Medborgeres eller i Fremmede, Hænder.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Betræffende Udførselstold paa vor Natur producter, da kjender Udkastet ogsaa meget lidet til saadan Told, der størstedeels allerede Tid efter anden er blevet afskaffet. Med Hensyn til de enkelte Artikler, der endnu ere belagte med Udførselstold, har man havt særdeles Grunde, der under Detaillen ville blive Gjenstand for nærmere Overveielse.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Professor Bang, der under Sagens Behandling fremsatte nogle Amendements, beat, naar han strax tog Ove. det nærmest for at give de egentlige S. kyndige i Forsamlingen Leilighed til at erfare, bedømme og berigtige de Betragtninger, som Lovndkastet og Committeebetænkningen fremkaldte hos andre Forsamlingens Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Med Hensyn til de særegne Fond, som høre under det kongelige Generaltoldkammer og Commercecollegium, troede han, at der i Præmisserne til Forsamlingens Betænkning kunde optages en Yttring om, at Hans Majestæt Kongen vilde henvende sin Opmærksomhed, paa, hvorvidt disse særegne Fonds kunde være at sætte i Forbindelse med de almindelige Statsintrader, og at i alt Fald Regnskaberne over samme maatte offentligen bekjendtgjøres, hvortil der er den specielle Grund, at Jndtægterne af disse Fonds netop, i det Mindste for størstedelen, hidrøre fra almindelige Han foreslog der Afgifter eller Skatter. for, at Forsamlingen, efter i sin Betænkning at have omtalt Omkostningerne med Toldens og Consumtionens Opkrævelse og de separate Fonds under Genneraltoldkammeret og Commercecollegiet, vilde gjøre det Tillæg at man i Henseende til disse Gjenstande i Særdeleshed maa henholde sig til hvad der er anført i Forsamlingens allerunderdanigste Andragende om Rigets Finantsvæsen. Endeligen maatte han gjøre nogle bemærkninger i Anledning af det af den kongelige Commissarius Anførte om det omhandlede Beskyttelsesprincip. Taleren yttrede blandt andet, at dersom Committeens Princip var det rigtige, burde det udtales af Forsamlingen tillige med de nødvendige Jndskrænkninger, uden Hensyn til at de Paagieldende derved kunde alarmeres; thi det er bedre at de erfare, end at de forblive uvidende om, hvad der dog eengang maa indtræde. Tvende Sætninger syntes ham aldeles klare; først, at man ei skal fremkalde nye Jndustri-Anlæg ved Beskyttelsestold, og dernæst, at Beskyttelsen aldrig bør være større, end at der bliver en følelig Concurrence tilbage. Et advarende Exempel, frembyder den Beskyttelse og de kostbare For for Danmark, der have kostet, Mi staae de fleste af disse og dog br. paa et meget lavt Trin. Sammenlig de.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
med Englands og Belgiens Beskyttelsesystem passer sig ikke, formedelst Jndustriens derværende Høide og hele særegne Beskaffenhed; derhos kunne større Stater lettere af slutte sig ved høi Jndførselstold, da det indenrigske Marked er saa stort, hvilket navnligen gielder om det store tydske Toldforbund. Den Kongelige Commissarii Argumer, fra den Skranke, som Haandværksdriftens Jndskrænkning til Kjøbstæderne sætter for den industrielle Production, syntes ham ei at ramme de fleste af de Gjenstande, hvor her er Tale, thi de produceres i Fabriker, som ei ligge i Kjøbstæderne, og som p. flere Maader ere begunstigede. Grev Holsteinyttrede, at Committeen vistnok fortjente Forsamlingens Tak for i Jndledningen. til dens Betænkning at have udtalt saa rigtige og for Danmarks Vælfærd saa vigtige Grundsætninger, som, hvis de end ikke strax i alle Henseender skulde kunne finde practisk Anvendelse, dog uden Tvivl maae betragtes som gode Sædekorn, der, udstroede af Provindsialstænderne, tidligen eller sildigen maatte bære gavnlige Frugter. Han maae i Særdeleshed anbefale den Grundsætning, ikke at lægge Udførselstold paa Danmark raae Producter, efterdi det, da Agerdyrkningen allerede bærer de fleste directe Skatter, synes ubilligt, at den skulde bære en betydelig Deel af de indirecte Skatter, især da dens Producter holdes ude fra de fleste Lande ved Jndførselstold. Med Hensyn til Fabrikkerne meente han, at der burde gjøres nogen Forskjel, da de Fabrikker, som forarbeide Landets raae Produkter, uden Tvivl snarere kunde fortjene Beskyttelse end andre. Da Committeen har udtalt det Ønske, at Transitiolden ganske maatte vorde ophævet, anmodede han den af Kongen Tilforordnede om at ville oplyse, hvor stort Beløbet af Transitiolden hidtil havde været. Et Medlem af Forsamlingen fandt det glædeligt, at Committeen havde erkjendt Be delse, hvortil man nu ogsaa et i England, skjøndt man der var vaersom med i denne Henseende at foretage Forandringer deri. Denne Varsomhed, des at Overgangen til det friere Concurikke skete paa eengang men lidt efter lidt, burde nu vistnok, saalænge de andre europæiske Lande ikke opgive Beskyttelsessystemet, ogsaa her iagttages, naar ikke Fabrikeerne gandske skulde gaae til Grunde. Det bør derfor, meente han, bestemt udtales, at saadan Beskyttelse ikke for Fremtiden, kan ventes tilstaaet Fabrikationen, samt at den efter en vis Tids Forløb ophører, men Overgangen bor ikke være for pludselig, hvorimod dette System bør, ligesom er paatænkt med den nye Matriculs Jndførelse, gradeviis eller successive, samt efter givet Varsel, føre. gieldende.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Etatsraad Steenfeldtyttrede, at han, som Medlem af Committeen, var i eet Punct dissentierende fra de øvrige Medlemmer, forsaavidt der nemlig har været Spørgsmaal om at give Varsel om et friere Systems Jndforelse, da Committeen har antaget, at en saadan Varselstid i Almindelighed burde være 3. Aar, hvorimod han har anseet 1 Aar for tilstrækkeligt. Almindelighed er han vel enig i, at ingen voldsomme Forandringer bor skee ved Overgangen fra et System til et andet, men han troer dog, at det maa forholde sig anderledes med Toldafgiftsystemet, thi ligesom Beskyttelsessystemet ikke er noget nyt i Europa, saaledes maatte Fabrikanterne ogsaa kunne vente, at samme vilde undergaae Forandring. Tolden kan ei have Stabilitet, men maa være foranderlig; de kunde saaledes ikke bygge paa sammes Varighed og burde være tilfredse med, at de have nydt Godt deraf i den Tid, der er gaaet. Emancipationen af Handelen paa de dansk-vestindiske Øer skete pludseligen, skjøndt Mange tabte derved, vider synes ei at være Anledning for Regjeringen til her at gaae en anden Vei. Han bifaldt vel, at Forandringen skee ved successive at nedsætte Tolden, men man burde strax udtale sig mod Systemtet og paa Snareste to Haand paa Forandringen.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Committeens Medlem, Proprietær Neergaard anførte, at saa enig han maatte være med Etatsraad Steenfelt i, at man ikke bør favorisere Fabrikkerne paa Landets Bekostning og at dette bør ophøre, forsaavidt det hidtil har fundet Sted, kan han dog ikke være enig med ham, naar han modsætter sig det Varsel af 3 Aar, som af Committeens Pluralitet er foreslaaet. Det er en Velfærdssag for de Vedkommende, hvorom her er Tale, og den fortjener derfor Stændernes fortrinlige Opmærksomhed. Man maa ikke herimod anføre, at slige Hensyn ikke forhen i alle Tilfælde ere tagne af Regjeringen, thi det er bekjendt, at Saadant har foranlediget mange og store Tab for de Handlende og Fabrikanterne. At afværge saadanne uforudseelige og uforskyldte Tab, bør være en ufravigelig Regel ved alle de Forandringer og Forbedringer, som Forsamlingen vil bringe i Forslag.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
me else om ersen, lievposter. vilege. Berlingske vertissement. politiske lende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Tirsdagen den 17de Mai. No 117.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Paris, den 8de Maj. – "Courier frangais" siger: Der er givet befalinger til Toulon, at man der skal sammendrage elleve Krigskibe, hvoriblandt fire Fregatter af første Rang. Man troer at denne Flaade vil komme under Admiral Hugons Befaling, og at Kongen vil, førend den afseiler, tage den i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Det hedder ganske almindeligt, at denne Expedition er bestemt til de levantiske Farvande og skal danne en Evolutions=Flaade, naar de politiske Anliggender, tage en fredelig Vending. Ødelæggende Oversvømmelser have nylig fundet Sted i flere Egne af Frankerig. Som en Følge af hyppige Sneefog i Bjergstrækningerne ere Seine, honne og Eure traadte over deres Bredder og have anrettet megen Skade. Tiers-parti's Blade forsikkre, at det ingenlunde er noget om, at de nordiske Magter nogensinde skulde have protesteret mod en fransk Jntervention i Spanien. - De legitimistiske Blade ville vide, at Hofferne i Berlin og Vien først da have viist sig beredvillige til, paa en venskabelig Maade at modtage Prindserne, efterat der fra det franske Hofs Side var blevet lovet dem, at Juli-Revolutionens Aarsfest skulde for Fremtiden være og forblive afskaffet.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Moniteuren af 6te dennes siger: Vi erfare, at i Overeenstemmelse med Loven af 25de Juni 1835. og Ordonantsen af 27de samme Maaned, skulle de unge Soldater, der høre til Contingentets første Halvdeel af Classen for 1834, og hvilke endnu ere i deres Hjemstavn, kaldes under Fanerne. De skulle sætte sig i Marsch mellem den 20de Mai og den 15de Juni d. A.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Det er allerede omtalt, at Grev Jauberts Beretning over Supplementar-Creditten, med Hensyn til de offentlige Monumenter, indbefattede betydelig Dadel mod Hr. Thiers. Under disse Omstændigheder forlangte Hr. Thiers, at hiint Project, skulde saasnart som muligt, og i at Fald førend Budgets Debatterne, bringes til Discussion, hvilket Kamret ogsaa bifaldt. "Journal des Debats" søger nu i Dag at forsvare Grev Janbert mod den Mistanke, at han, i de Doctrinaires Aand, meer end nødvendigt, havde stillet Hr. Thiers blot. Desuden var den omhandlede Gjenstand ingenlunde af politisk Natur. – Efterat man havde hørt paa Grev Jau berts Beretning, delibereredes der over en Supplementar-Credit, der tildeels skulde anvendes til at betale Carl des Civil-Listes Creditorer og Pensionairer med. Siden Juli-Revolutionen havde hidtil de Pensionairer, der i Venden havde fægtet med mod Fædrelandet, været udelukkede fra al Deeltagelse i denne Pensions-Liste. Men paa Hr. Parauts Forslag, til hvilket Finants-Ministren sluttede sig, blev dem tilstedet Adgang til Pension, skjøndt Oppositionen indvendte, at det under alle Omstændigheder, vedblev at være en Forbrydelse, at have baaret Vaaden mod sit Fædreland, og at slige Forbrydere aldrig burde faae Pension. Da omsider Forslaget, støttet paa den dybe Elendighed, hvori hine Pensionairer vansmægtede, gik igjennem, raabte man fra den venstre Side: "Altsaa atter et Skridt tilbage til Restaurationen.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
J Budgets-Commissionen kan man endnu ikke blive enig om, hvad der skal gjøres med Algier. Commissionens Majoritet skal imidlertid have besluttet, at reducere Occupations-Tropperne til 14,000 Mand, hvorved den egentlige Colonisation vel maatte ophøre og Frankerig kun beholde de nordafricanske Besiddelser som militaire Punkter. Jmidlertid kan man forudsee, at saavel Krigsministren som Marschal Clauzel paa det alvorligste ville modarbeide denne Plan.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Portugal. Directe Efterretninger fra Lissabon, af 29de forrige Maaned, stadfæste Meddelelsen om det portugisiske Ministeriums Reorganisation; men man seer dog heraf, at Marine-Ministeriet er blevet overgivet til Hr. d'Albuquerque, og Justits-Ministeriet til Hr. Miranda. Man troer i Lissabon, at Hertugen af Palmella er bestemt til en Mission til London, for at underhandle over den nye Handels-Tractat, med Hensyn til hvilken de nye Ministre skulle være gunstigere stemte for England end deres Formænd. Hr. Silva Carvalhos Udnævnelse til Finants Minister havde indgivet de portugisiske Capitalister ny Tillid og bevæget dem til at stille en Sum af 170,000 Pund Sterling til Regjeringens Raadighed.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Ved at skabe en ny militair Titel havde Dronningen søgt at trøste sin Gemal over Tabet af Hærens Over-Commando, som Cortes har nægtet ham. Prindsen er udnævnt til Marschal-General.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Tydskland. Vien, den 4de Mai. - Den 1ste dennes om Aftenen Klokken 8 ankom D. D. K. K. M. M. til Presborg under ubeskrivelig Jubel. Rigsdagens Tilforordnede vare i Masse tagne D. D. M. M. imøde. Begge vare i ungarsk Costume, Keiseren i Feldtmarschals Uniform og Keiserinden klædt som den berømte Marie Theresia. Det er kun at beklage, at Veiret var ikke ganske gunstigt. Broen, hvorover D. D. M. M. kjørte, var skjønt oplyst. – Den 2den Kl. 1, fandt det højtidelige Slutningsmøde Sted. Den 4de tiltraadte D. D. M. M. Tilbagerejsen og ere allerede i Gaar Eftermiddag i ønskeligt Velgaaende ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Man fortæller, at Hs. Majestæt Enke-Kejserinden vil aflægge et Besøg hos Høistsammes durchlauchtigste Familie i München, henimod den Tid, da Kongen af Grækenland ventes.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
J Hannover er den almindelige Stænderforsamling den 9de dennes traadt sammen til dette Aars Diæt.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
J den kurhessiske Provinds Overhessen ere Vejene usikkre ved Røvere, som allerede have plyndret flere Mennesker og selv angrebet Hurtigposten. Denne Røverbande skal bestaae af Landfolk, formodentlig ogsaa af forhenværende Smuglere, som have maattet nedlægge Haandværket.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Rusland. St. Petersborg, den 30te April. – Blandt de i det sidst henvundne Aar i Eparchiet Oxel døde 54,720 Personer naaede 35 en Alder af 100 Aar, syv en Alder af 101 Aar, to af 102 Aar, tre af 103 Aar, tre af 105 Aar, een af 106 Aar, een af 107 Aar, en af 108 Aar, een af 111 Aar, een af 112 Aar, een af 116 Aar, een af 117 Aar, een af 118 Aar, een af 120 Aar og endelig een af 122 Aar.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Tyrkiet. Constantinopel, den 16de April. – Hr. v. Pi som i, som af det herværende russiske Gesandtskab har faaet det Hverv at indcassere Krigs-Contributionen, har allerede modtaget 100,000 Ducater og har sendt dem til Odessa. Porten lover indtil Midten af Maj at afbetale en lignende Sum; den stræber at gjøre sig Ruslands Venskabsbeviser værdig, og aldrig har et saa fortroligt Forhold fundet Sted mellem Hoffet i Petersborg og Sultanen, som i dette Øjeblik. Man skylder Ruslands diplomatiske Agenter den Retfærdighed at indrømme, at de opføre sig mod Porten med overordentlig Delicatesse, og det kan ikke betvivles, at hvis Sultanen inden den afham selv foreskrevne Termin ikke skulde kunne skaffe de nødvendige Midler tilveje, vil han vistnok ikke blive manet af Hr. v. Butenieff, snarere vil denne forskaffe ham enhver mulig Lettelse. Sultanen synes ogsaa aldeles ubekymret for den nærmeste Fremtid og er i godt Lune. J Forgaars saae man ham ved Mønstringen af et nyt organiseret Jnfanteri-Regiment, der bivaanede Høitidelighederne her. Han talte næsten med alle Soldater og var usædvanlig venlig. J Morgen vil han tage den Flaade i Øiesyn, der under Tahir-Paschas Commando skal gaae under Sejl i næste Uge. Man fortæller at den forrige Vey af Tunis ogsaa vil indskibe sig, hvoraf man da atter slutter, at han maaskee skal indsættes i sin Post igjen.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Den tyrkiske Gesandt i Vien, Hr. Maurojeni, er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Porten har beordret Said-Effendi og KondgiPascha til Grækenland, for at være nærværende ved Salget af de Godser, som den græske Regjering agter at foretage i de tyrkiske Undersaatters Navn, der maatte vandre ud af Grækenland, og som paa denne Maade skulle holdes skadesløse. Man mener at Udbyttet vil beløbe sig til flere Millioner Pjastre.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Mehemed Ali har atter sendt en Deel af sin aarlige Tribut. Det lader til, at denne Paschas Finantser ere bedre ordnede, end man i Almindelighed troer. Som bekjendt er han en drivlig Speculant, og om han end i den senere Tid ikke har været heldii Feldten, saa skal han i commerciel Henseende have gjort desto heldigere Affairer. Mehemed veed, at Penge ere uundværlige i Krigen, og at det især i Orienten kommer an paa, at kunne byde over fyldte Kasser, for at fængsle Sejren til sine Fahner, Porten har derfor al Grund til at være paa sin Post og ikke at foragte en Rival, der er Mester i Forstillelseskunsten, og som med jernfast Standhaftighed forfølger sit Maal. Jkke destomindre seer man af alle her trufne Forholdsregler, at Tingene ere faldne tilbage i den gamle Slendrian, og at der stoles paa Forsynet. Rigtignok organiserer man, reformerer og søger at omdanne Alt; men dermed er intet gjort til Landets Forsvar; thi de nye Anordninger ere mere beregnede paa en langt bortliggende Fremtid end paa den nærværende Tid.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
J "Journal d'Odessa læses: Det synes at stadfæste sig, at der i London mellem den derværende tyrkiske Gesandt og den engelske Regjering er blevet udkastet en ny Told-Tarif for Constantinopel og Tyrkiets øvrige Havne. Man paastaaer, at denne fastsætter en Afgivt af 5 pCt. for alle Jnd- og Udførsels-Artikler, og at Handelen med alle Slags Varer, uden Undtagelse, skal være befriet for enhversomhelst Jndskrænkning. Hvis man derved mener Monopolernes Ophævelse og en fri Udførsel af Korn, vilde saadant unægteligt have de heldigste Følger for Agerdyrkning og Handel.
Berlingske Tidende, 1836-05-17
Den tyrkiske Avis Tekwimi Wekaji af 11te April, taler paa følgende Maade om en Jldebrand i det storherlige Laboratorium: "Da man for nogen Tid siden var beskjeftiget i det storherlige Bombardeerhuus med Forfærdigelsen af Raketter og andet Fyrværkeri, der skulde afbrændes i Festens Nætter og i den almindelige Lystigheds Tider, da opstod pludselig, ifølge Allads Beslutning, en Funke. Strax antændte sig det, efter sin Natur saa hurtigt ildfængende Krudt, uden at Arbeiderne kunde gjøre noget derimod; Laboratoriet blev ødelagt af Jlden; den ene Halvdeel af Arbeiderne bukkede under (?) for Skjæbnen, men Befrielsens Hjelpemiddel blev den anden Halvdeel til Deel. Allah besluttede naadefuld, at Nabo Bygningerne skulde blive ubeskadigede. Da denne Ulykke kom Hs. Høihed for Øre, behagede det Høistsamme at befale sin Protomedicus, at han ved særdeles Læger og Saarlæger skulde lade de saarede Arbeidere behandles, og at han skulde sørge for deres samvittighedsfulde Pleie. Desuden har hver afde saarede Fyrværkere modtaget storherlige Naades Foræringer.