JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Privatbreve fra Paris melde, at et Spansk Laan, paa 200 Mill. Realer (8 Mill. Lstrl, er bleven afsluttet med nogle af de første Franske Bankør=Huse, men at Contracten intet indeholdt ihenseende til Cortes's Bons og at disse altsaa ikke kunne blive antaget i Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Portugals Statsgield beløber sig nu til 33 Mill. 200000 Milres eller omtrent 7 Millioner Pd. Sterl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
I Cadix er det Engelske Skib William, der kom fra Porto med Viin, og der ville complettere sin Ladning, bleven tilbageviist, hvorover vor Regiering har besværet sig. Paqvetbaaden Cortes, som man troede var forliist, er lykkelig indløben til Liverpool, og har medbragt flere Efterretninger fra Sydamerica. Den Mexicanske Kongres har bevilget Jturbides Enke og hendes Børn en aarlig Pension af 8000 Piaster, under den Betingelse at hun ikke maae boe i Nærheden af Mexico. 2 Generaler, der stode i Forbindelse med Exkeiseren, og havde tilskyndet ham at reise til Mexico, ere arresterede i Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Jfølge et Brev fra Lloyds Agenten i Mexico af 31te Juli have Mexicanerne taget flere Nordamericanske Skibe og et Europæisk, som vare bestemte til St. Juan de Ullao. Besætningens Tilstand paa dette Kastel er høist betænkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Efter Breve fra Chagres, af 11te Julii, havde Olaneta, af Misundelse imod de andre Spanske Generaler, erklæret sig for uafhængig, med 6000 Mand. Bolivars Armee bestod i Slutningen af Junii af 12000 Mand Infanterie og 2000 Mand Kavallerie; han havde sit Hovedqvarteer i Jauja.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
J La Guayra havde man fra Porte Bello den 22de Aug. faaet Efterretning, at den Dag seilede en Expedition med 3500 Mand Columbier til Chagres, hvorfra de skulle gaae over Jsthuus og i Panama indskibe sig til Peru.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Fra Maranham har man faaet Efterretning om, at Lord Cochrane har begyndt at bombardere Pernambucco og at man hvert Øieblik ventede Stadens Overgivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Madrid, den 11te Octbr. J nogle Dage har man blot talt om en tolal Forandring i Ministerium met under Hr. Zeas Jndflydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Alle Universiteter have faaet Ordre at ophøre med Underviisningen i Statsoeconomien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Den 7de har atter været Slagsmaal imellem Spanske og Franske Soldater i Gaden Alcala.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
J Madtidter Tidender læser man nu den mellem Spanien og Frankrig afsluttede Occupationsstractat. Den 7de blev her En hængt og En skudt, bagfra, som Gudsbespottere og Forrædere, fordi de ei kunne billige nærværende System.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
De til Gibraltar flygtede Spanier opholde sig endnu der, paa nogle nær, der have begivet sig til Lissabon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
General O'Donoihu er død der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Blandinger. Et Riim og to Breve af Luther. Da Luther, i Vinteren 1546, havde begivet sig paa Reisen til Eisleben, hvorfra han ikke kom levende tilbage, tog han underveis ind til sin gamle Ven Jonas i Halle, og forærede ham, til en Amindelse, et smukt Viinglas, prydet med et Vers, som paa Dansk vilde lyde omtrent saaledes: "Den gamle Doctor Jonas Bringer Doctor Luther dette Glas, Det skal dem lære at vide og troe, De ere skiøre som Glas begge To. Fra Halle, hvor han, da Saale steg over sine Bredder, maatte tøve nogle Dage, skrev han den 24de Januar, efter sin milde Sædvane, følgende skiemtsomme Brev til sin Kone: Min kjære og kiærlige Trine i Wittenberg, tilhænde. Kiære Trine, Vi ere idag komne til Halle, men ikke kiørte til Eisleben; thi der mødte os en stor Giendøberske med Vandbølger og Jiskager; hun bedækkede Landet, og truede os med Giendaab. Tilbage kunde vi heller ikke komme, formedelst Mulda; vi laae altsaa stille mellem Vandet, dog ingenlunde for at slukke vor Tørst derpaa, thi dertil fandt vi Torgisk Godto og gammel Rhinskviin meget bedre. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Luthers Helbredstilstand var dengang meget betænkelig. J Eisleben tog det Onde Overhaand meer og meer. Dog forlod hans Munterhed ham ikke. Til sin meget sorgfulde Kone skrev han endnu den 10de Februar (ottende Dagen før han døde) et andet Brev, saalydende: Til Katharina Luther, Doctorinde i Wittenberg, min naadige, kiære Frue. Jeg takker Dig ganske venligt for Din store Sorg, som ikke tillader Dig at sove, thi siden Du begyndte at sørge for mig, har jeg lidt Meget. Tæt udenfor mit Vindue er der, udentvivl i Kraft af Din Sorg, nedrullet en Steen, som nær var falden mig paa Hovedet, og havde qvæstet mig, som i en Musefælde; Den havde i Sinde at lønne Din Sorg, hvis ikke de kiære, hellige Engle havde sørget. Det er min Sorg, at hvis Du ikke ophører at sørge, forfølges jeg vel tilsidst af alle Elementer. Hvad læser Du i Din Katechismus, i Troesartiklerne? – Beed, og lad Herren sørge! Kast Din Omhue paa Herren, Han sørger for Dig, og meget mere, Hermed Gud befalet! Jeg vilde nu gierne holde Hiemfart, at sige, hvis det ogsaa var Guds Villie. Amen! Amen! Amen! (Dagen.) Veie i London under Floden Themsen. Et ved sin Nytte og ved Tankens Dristighed lige mærkværdigt Foretagende blev i London af en Franskmand lagt Plan til, og skal strax ved samme udføres. Man følte længe Nødvendigheden af en Forbindelse mellem Floden Themsens to Bredder, ovenfor Londonner=Broen, henimod Flodens Munding, men en Broes Opførselse paa dette Sted er, formedelst den Mængde og Størrelsen af de Skibe, som uophørlig seile op og ned af Floden, umulig. Man forsøgte derfor allerede for 25 Aar siden, om det var giørligt, at aabne en underjordisk Vei, som gik neden under Themsen; ja man begyndte endog to Gange at Arbeide herpaa, og bragte det heri temmelig vidt; men man var stedse nødsaget til, igjen at opgive Arbeidet, fordi man dybt nede i Jorden, hvor man gravede, fandt meget brede, Aabninger, som, opfyldte blot med Flyvesand, snart igien forskaffede Flodvandet Gennemgang, som da oversvømmede Gallerierne. Hr. Brunelle, berømt ved sine mechaniske til det Forunderlige grændsende, Arbeider, og hos hvem man kun maa beklage, at han ikke helliger sit Fædreland dette sieldne Talent, har nu udkastet en Plan til det omhandlede Projekts Fornyelse, som han ved Opfindelse af nye Midler, paa hvis gode Udfald man ikke kan tvivle, vil udføre. Til dette Øiemed traadte et Selskab sammen, og i faa Dage havde man tegnet sig for 2,200,000 Gylden. Man haaber at Parlamentet i sit næste Møde vil give den til saadanne Arbeider nødvendige Tilladelse, Denne underjordiske Vei, den første i sit Slags i hele Verden, vil erholde en Dybde af 34 Fod under Flodbunden, den vil komme til at bestaae af to Gallerier, som ved Arkader ere forbundne med hinanden. Ethvert Gallerie vil erholde en Brede af 13 Fod 6 Tommer, og en Høide af 15 Fod. De ville blive opførte heelt af Kampesteen, og deres ydre Giennemsnit komme til at udgjøre 35 Fod i Breden og 20 Fod i Høiden. Gennem den ene skulle Vognene kiøre frem, giennem den anden tilbage, begge ville paa Siderne erholde Fortog for Gaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Man har anslaaet den rene Jndtægt i Veipenge for denne Gennemgang til efter al Sandsynlighed at ville aarlig udgjøre 286,000 Gylden, saa at Foretagendet blider lige fordeelagtigt for Enkeltes Jnteresse, som for det Almindelige. Dette var atter et af det Underværker, som de mekaniske Videnskabers nuværende Tilstand tillader at foretage, og den Associations aand, som ved Enkeltes Samtræde er i Stand til at udrette saa store Ting, gjør mueligt at udføre. (Dagen.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
J Skov=Egnene ved Offenburg driver en temmelig talrig Røverbande sit Uvæsen. Den skal bestaae af alleslags Pak, aftakkede Soldater, Desertører, Haandværksfolk, Flygtninge, og andre Døgenigter. De angive sig selv at være tredive; og kalde sig: "Di De drive deres Frækhed saa vidt, at de Dreystige". fortælle Landboerne i følgende Knittelvers deres Væsen: Wir sind unskrer dreysig; Des Rachts, da sin wir flesig, Des Tags schauen wir zum Fenster hinaus, Und lachen die Leibgardisten aus. Dem Grotherzog geben wir nichts, Und nach dem Amtmann fragen wir nichts. Nylig greb man i Offenburg i en Høelade to af dem. Strax indløb fra Røver-Formanden et Brev, hvori truedes med at stikke Offenburg i Brand om de ei bleve frigivne. Man er paa en alvorlig Jagt mod (Dagen.) disse Forbrydere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Den russiskkeiserlige Ukas som byder Jøderne forlade Polen og dyrke Jorden i en russisk Kolonie, for saalunde at forædles til nyttige Statsborgere, skal ifølge en Skrivelse fra Witepsk, have forvoldt en panisk Skræk og Jammer fra Oüna indtil Don, gienlydende i tusindfoldigt Ekko.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
En Læge i Paris ved Navn Grimaut, har funden Granattræets Rod, som et ufeilbarligt Middel mod Bændelorm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Skibsefterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Ved den Storm, som rasede Natten imellem den 11te og 12te Octbr. ved de engelske Kyster er der alene omtrent 150 Fartøier strandede eller forulykkede, blandt disse ere følgende danske Skibe: Skibet Lovise, Skpr. Rieper bestemt fra Husum til Grimsby, det er siunket ved Scarborougt; Skibet Johanne, Skpr. Lauritzen, bestemt fra Hull til Newcastle; det er drevet paa Strand ved Grimsby med Tab af Anker og Toug; Skibet Fru Antie, Skpr. Bruhn, bestemt fra Husum til London; dette er total forliist ved Vlieland, og Mandskabet er formodentligen druknet; Skibet. Kong David, Skpr. Andersen fra Tøndern, det er drevet ind til Everland uden Folk og Master; Skibet. Hoffnung, Skpr. Lübens, bestemt fra Husum til Hull, og Grimsbye, det er drevet paa Grund ved Brancaster; Skibet Fortuna, Skpr. Jørgensen, bestemt fra Danmark til Newcastle, dette er totalt forliist ved Bamberg Castle, kun Skipperen og Styrmanden ere frelste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Udenlandske Efterretninger. Een af de Maader, hvorpaa Selskabet til Naturlærens Udbredelse vil søge at virke for Provindserne, er ved at lade unge duelige Haandværkere og Kunstnere, hvilke ere der oplærte, og der opholde sig, komme til Kiøbenhavn, for under Selskabets Tilsyn og Veiledning, at nyde den theoretiske og pragtiske Underviisning, som efter enhvers Bestemmelse, maa ansees for den nyttigste, og som deels Forelæsninger, deels de bedre Værksteder frembyde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Jblandt flere Concurentere ville de, som fremlægge de bedste Vidnesbord om deres Nemme, Flid og Duelighed, og som have Udsigter til, naar de vende tilbage, at giøre de erhvervede Kundskaber og Færdigheder frugtbringende, komme fortrinligst i Betragtning. Ansøgninger, ledsagede med de fornødne Vidnesbyrd, og Oplysninger, indsendes til Kbhvn., med Udskrivt: Til Selskabet for Naturlærens Udbredelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
J Hall. Literat. Zeit. for d. A. roses Professor H. C. Schumachers: astronomische Nachrichten &c., som et for Astronomien høist vigtigt Værk, hvilket Forfatteren er bleven sat istand til at udgive ved H. M. Kongens Understøttelse, og hvorved denne store Befordrer af Videnskaben har erhvervet sig nye Fordringer paa Astronomernes Taknemmelighed. Næsten alle Astronomer i Tydskland have leveret Bidrag til de allerede udkomne to Bind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Blandt de mærkelige Fremmede, som i denne Tid have været i Kiøbenhavn, er den som Helt navnkundige tydske General Lützow, om hvem den afdøge Digter Korner, skrev et Digt: "Lützows vermegene Jagd".
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Dampskibet Prindsesse Vilhelmine har gjort sin sidste Reise fra Lübeck til Kiøbenhavn og tilbage indbefattet 8 Timers Ophold der, i 52 Timer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
J disse Dage har man meget omtalt følgende Bekiendtgiørelse, der i et af de senere til Kbh. ankomne Nummere af Christiania Jntelligentssedler, fandtes indrykket; der stod nemlig i et af sorte Streger indsluttet Rum disse latinske Ord, som vi hosføie den danske Oversættelse: Dies (Dagen) Eides (Troskab) Fraternitas (Broderskab) Pugio (Dolk) og i Midten af disse fire latinske Ord stod med store Jntialbogstaver: BURSCH. J et strax derefter udkommen Nummer af den Norske Tilskuer der, som bekiendt, udgives af Departementsfuldmægtig Treschow Hanson, læstes, at Udgiveren, i Anledning af hiin Kundgiørelse i Jntelligentssedlerne, der havde vakt saa stor Sensation i Christiania, fandt sig foranlediget til at berolige Christianias Publikum med den Forsikkring, at der ikke vilde blive brugt nogen Dolk eller andre Vaaben i nogensomhelst tumultuarisk Henseende, o. m. d.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Den nordamericanske Commodore James Barrow, der saalænge levede i Kiøbenhavn, og som har gjort sig her bekiendt ved sine Bestræbelser for at forplante paa dansk Grund flere Slags fremmede mechaniske Jndretninger, f. Ex. de saakaldte americanske Møllevinger, er endeligen, efter i saamange Aar at have været sat ud af activ Tieneste i sit Fædreland, overdraget Commanden over Stationen ved Philladelphia. - Hans Venner i Philladelphia havde besluttet at give et stort Diner til Hæder for ham; men han frabad sig samme beskedent, for ikke at opvække Misundelse, hvis Følger han har havt nok af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
En Correspondent fortæller i Abendzeitung fra München, at et nyt Drama, betitlet Mainotterne, af en un Dansker ved Navn Haro Harring, giør der i denne Tid megen Opsigt. De nyeste Forhold imellem Grækerne og Tyrkerne ere hertil fordeelagtig benyttede. Stykket giør dybt Jndtryk. Man har kun at udsætte paa det, at Sproget er paa mange Steder altfor blomstrende, hvilket imidlertid er tilgiveligt hos en Yngling, der selv paa Hellas Grund med Begeistring har kæmpet Frihedens og Christendommens Sag imod Vantro og Tyrannie. Det Tyrkerne og indsværket i et Pesthuus. At han har giennemgaaet denne frygtelige Sygdom, bærer hans Legeme endnu kiendelig Spor af. I Dagen lyses efter et Middel imod Rotter, som foren Snees aar siden har staaet i et dansk Maanedskrivt. Siden findes anført et af Hr. Proprietair Maurier til Hindemaegaard anvendt Middel, der findes i den occonomiske Correspondent af 1817 No. 49, ogsaa i Erik Viborgs Skrivt og Rotter og Muus. - Det uskyldigste Middel er ellers at stege reen Vidske-Svamp, men ikke Jldsvamp, i velsaltet Smør, i smaae Stykker og lægge for Rotter hvor de have deres Gang, og sætte reent Vand derved. Naar Rotterne da drikke deraf, udbuldner Spampen, og de crevere da. Men det allersikreste er, som før er raadt: at holde endeel Katte som kan have fri Adgang til alle lukkede Steder i Husene, ved udskaarne smaae Huller paa Dørrene. Bide de end ikke Rotterne, saa bortskræmmer deres Ureenligheds Lugt dog snart baade Rotter og Muus. - Man maae dog hellere fødde en halv Snees Katte, end hine skadelige Dyrs Utallig J Aalborgs Aviser læser man, i Anledning af en elsket Religionslærers haarde Sygdom: Ei man seer Dig udi Templets Hall, Skiøndt saa Mangen længselfuld Dig venter - Mou da Herrens Engel snart Dig henter Mon til Dødens Land Du vandre skal Nei, thi Alle bede bønligen: Giv, o giv os atter ham igien."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Kiøbenhavns Børs-Cours, d. 26de October. Specier, 238, solgtes til 14 Rbmk. 4 enhalv s. Norske Speciesedler pr. 10 Specier 16 enhalv a 16 femottendedeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Ved Tallotteriets 1052 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 73. 8. 63. 42. 87.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Prædikanterne. I Domkirken, 20de Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stifts- og Amtsprovst Dr. Theol. Koefoed. J Cathrine Kirke, f. D., Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Copulerede: J Domkirken, den 29de October, Ungkarl Christen Thomsen med Pigen Kirstine Hansdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Begravede: Paa Cathrine Kirkegaard, den 27de Octbr., Jacob Løgtetænders Kone, Mette Marie Jvers datter, 40 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Charade. Karade. Kiender Du en Offerild, som brænder Klar og stadig for den gode Sag, Medens jordisk Dunst, som Hovmod tænder, Blusser kun - et Øiebliks Bedrag; J mit Første skuer Du dens Flamme. Altid, under Lykkens Spil, den samme. Gjennemstrømmet af dens ædle Lue Holder St. Georg mit andet Led. Dragens Tænder ham forgiæves true, Med Foragt han skuer paa dem ned. Uskyld staaer, som Møe, ved Heltens Side, Vel det lyster ham for den at stride. har Du aldrig Gaadens Nøgle fundet, Da var Dydens Tempelhal dig lukt, Jngen Seierspalme Du har vundet, Jkke plukket Glædens bedste Frugt. Hver en Himmel, som din Siel kan tænke, Skjebnen kun vil Nøglens Herre skiænke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Avls-T. J Følge Skifterettens Forlangende bliver den ef Niels Davidsens Enke Ane Lanstdatter i Vestervedsted forhen eiede enfierdedeel Gaard i bemeldte Vestervedsted, staaende for Hartkorn 3 Tdr. 2 Fdkr. en fierdedeel Alb. stillet til trende offentlige Auctioner nemlig den 17de November 1ste og 15de December hverDags Formiddag Klokken 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Ribe Raadstue, men tredie og sidste nuction derimod paa Gaarden selv, hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekiendtgiøres til Pantecreditorernes og de Lysthavendes Underretning. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Ribe, den 29de October 1824. Stadfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Undertegnede har indtaget en sort Stud. 1 a 2 Aar gl. Eieren kan erholde den imod at betale Foderløn og denne Bekiendtgiørelse. Ribe, den 29de Octbr. 1824. Niels Christian, Vognmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Efter den i Ribe Stifts Avis for indeværende Aar No. 63, 64 og 65 indrykkede Bekiendtgiørelse, var en Auction berammet at afholdes i Skiernbroegaard Mandagen den 30te August d. A. over endeel Panteobligationer, Landvæsens Commissair Petertens Stervboetilhørende, men som seenere ved indrykket Bekiendtgiørelse blev tilbagekaldt og udsat indtil videre, formedelst en af Arvingernes Forfald. Denne Auction vorder nu afholdt i Skiernbroegaard, Løverdagen den 20de November næstk. Formiddag Kl. 100; Hvilket herved bekiendtgiøres og hvor Lysthavende indbydes at møde. Ringkiøbing, den 26de Octbr. 1824. Kolbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Onsdagen den 24de Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 bliver paa Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe foretaget en Skiftesamling i Boet efter den i Hiermhede Hierm Sogn afd. Margrethe Dorthea Sand fød Kierulf, Enke efter forhen afd. Proprietair Jens Kierulf Sand, hvorved agtes taget Bestemmelse om Boets udestaaende Gieldsfordringer, hvoraf endeel grunder sig paa Obligationer der i flere Aar ere uopsigelige; hvorom Arvingerne og Creditorerne herved i Overeensstemmelse med Pl. af 21de April dette Aar underrettes, med Tilføiende at de Udeblivende ansees at samtykke i hvad der uden dem vedtages og besluttes. Hierm Ginding Herrederscontoir i Holstebroe, den 18de October 1824. Fugl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Paa Søndag den 31te October, bliver Bal i Ribe forenede Klubselskabs Locale. De Herrer som önske at deeltage i Ballet, ville behage, overeensstemmende med Lovene, at tegne sig paa Listen, som er henlagt hos Hr. Ramsing. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-10-29
Gode Humle til 8 s. Pundet faaes hos L. Buch
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Sels. Alder. Adresse Av. med Brevposten. som forsendes. overalt i Danmark. og Hertugdommene. No. 88. Tirsdagen den 2den November. Redigeres, trykkes og udgives. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
udenlandske Efterretninger. London, den 23de Octbr. Den 19de har Kongen, i et til Windfor holdt Conseil, befalet Parlamentets Udsættelse til den 6te Jan. næste Aar. Da denne Prorogation ei er ledsaget med det Tillæg: "At Husene, skulle samle sig i Anledning af vigtige Anliggender" saa vil den sandsynlig endnu engang blive fornyet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Efter Bladet Eclipse skal den foregivne Sammensværgelse i Lissabon, hvori Dronningen skulle være indviklet, være et nedrigt Paafund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Hertuginden af Gloucester er meget syg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Øerne Trinidad, Barbados og St. Christop, vare den 10de Septbr. i fuldkommen Rolighedstilstand. En Privatskrivelse fra Constantinopel siger, at en Expresse har overbragt Lord Strangford AlexanderNewskyordenen, til Beviis paa Hs. Russiske Majestæts Tilfredshed med hans Underhandling for den Russiske Regiering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Jfølge troeværdige Efterretninger fra Paris, skal man have besluttet, i Jan, næste Aar, at trække en betydelig Deel af de Franske Tropper tilbage fra Spanien. Fierdeparten af den nuværende Occupationsarmee skal besætte Festningerne, en anden Deel, omtrent ligesaastor, skal blive staaende paa Grændserne som Observationshær og Resten afskediges. Denne Anordning anseer man som sandsynligst Ultimatum, fra den Franske Regiering, paa den Spanskes Forestillinger angaaende de Franske Troppers Opholds Forlængelse i Spanien. England skal detsangaaende være ganske enig med den Franske Regiering. Fra 10de Octbr. 1819 til 10de Octbr. 1823 blev i England og Skotland indført 6 Mill. 413290 Qvarter fremmed Korn og 1 Mill. 464301 Centner Meel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Fra Gibraltar er indløben Efterretning om, at en Algiersk Eskadre paa 4 Brigger og flere Skonnerter, er udløben fra Oran for at krydse imod Spanske og Sardinske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Fra Jtalien, den 13de Octbr. General Adam skal nu have forbuden alle Brittiske og Joniske Skibe at tiene Tyrkerne længer. Skibe der fare under Tyrkisk Flag, er det Hellenerne tilladt at ødelægge, men Skibe under Europæisk Flag, maae de blot confiskere og afskedige Mandskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Man taler om et betydeligt Jordskjælv, der skal have ødelagt en stor Deel af Jerusalem, Omars Mo schee, forrige Salomons Tempel og fra Grunden af ruineret den hellige Grav.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Triest, den 12te Octbr. Et fra Tschesme i 14 Dage indløbet Skib, saae paa dets Reise den Tyrkiske Flaade i Vandene ved Samos. Grækerne fulgte den i nogen Afstand. Fra Smyrna meldes under 22de Septbr., at en fra Alexandria, af Vicekongen til Sultanen, afsendt Brig med 6000 Centner MokkaKaffe, og 22 Kister Egyptiske Paras (prægede Pengemyntet) ere kaprede af Grækerne og lykkelig bragte til Hydra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Paris, den 21de Octbr. Kongen har idag havt Forsædet i et Handelsraad. - Hertugen og Hertuginden af Orleans gjorde Hs. Majestæt en Visit. Den Engelske Gesandt ved det Nederlandske Hof Lord Granville, ventes med Første fra Haag. Man forsikkrer, at General=Raadet i Paris, har i sit Sæde iforgaars voteret Kong Ludvig VIII en Ærestøtte, som skal oprettes paa Bourbon=Pladsen. Hertugen af Regio har i sin Dagbefaling for Nationalgarden bekiendtgjort, at den efter en Kgl. Beslutning hvert Aar, den 12te April, som Aarsdagen paa hvilken Hs. Majestæt holdt sit Jndtog i Paris, alene besætter Vagten ved Hs. Majestæt Kongen og den Kongelige Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-11-02
Ved den Egyptiske Expedition skal have været 26 Engelske, 36 Østerrigske, 17 Spanske, 4 Russiske a. Transportskibe.