JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
(Jndsendt.)¬ J adskillige offentlige Blade har man i disse Dage læst en Jndbydelse, hvoraf sees, at den Jnteresse, som den gamle nordiske Mythologie har vakt, og det Lys, hvori den ved mange skarpsindige Mænds udbredte og dybtgaaende Undersøgelser er bleven sat, har frembragt hos flere det Ønske, at de dannende Konstnere vilde forsøge at behandle derhen hørende Æmner, ligesom allerede flere ældre og nyere Digtere have erhvervet sig store og almindeligen erkiendte Fortjenester ved poetiske Fremstillinger, hentede fra hiin rige og mærkværdige Kilde. For at opmuntre hertil, er sammenskudt en Sum af 200 Specier, som er bestemt til Præmier for Haandtegninger, hvortil Æmnet er taget af den nordiske Mythologie. Der ønskes saavel Tegninger, hvorefter Malerier kunne udføres, som og Tegninger, der kunne udarbeides i Basrelief. Ligeledes ere to Præmier udsatte for Tegninger af enkelte Figurer, der ere eiendommelige for den nordiske Mythologie, saasom Baldur, Bragi, Jdunna, eller Andre. Nærmere Underretning giver den i Adres-Avisen og Statstidenden indrykkede Jndbydelse. Til Udsættelsen af disse Præmier gav Hr. Etatsraad og Finantsdeputeret Collin, i December f. A., Jdeen, og foruden ham have i Jndbydelsen og Sammenskuddet deeltaget de Herrer Rentekammer-Deputeret Grev Moltke til Bregentved, Etatsraaderne Holten og Hvidt, Etatsraad og Høiesterets Asses for A. Müller, Pastor Dr. Mynster, HøiesteretsAdvocat Treschow og Flere, hvoriblandt adskillige af Universitetets Professorer, dog ikke nogen af de i Adresseavisen No. 119 urigtigen nævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Indenlandske Efterretninger. Et for Yndere af de nordiske Sager interessant Skrift er i denne Tid udkommet under Titel af: Nordiske Kæmpe-Historier, efter islandske Haandskrifter fordanskeede ved C.C. Rafn, 1ste Deel, Konning Hrolf Krakes og hans Kæmpers Sag (192 S. 8vo.). Med Rette kalder Oversætteren, i Forordet til Bogen, Saaaen om Stordaad af en Konge, som for over tusind Aar siden prydede Leire=Throne, et kjerligt Minde om Forfædres Bedrifter. Har den end ikke den strængeste historiske Sandhed i Begivenhedens enkelte Træk, saa er der dog talende Beviser nok for Hovedsagnets trofaste Grundvold. Dobbelt interessant bliver denne Saga ved den udødelige Evalds Sørgespil Rolf Krage, som ikke kan være nogen Mand af Smag ubekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
To saarige Tvillinger, Jomfruerne Lethanker, fra Stockholm, ere ankomne til Kjøbenhavn, og agte med det første at give en Vocal- og Jnstrumentalconcert paa Hoftheatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Antallet af de hidtil igjennem Sundet passerede Skibe have, efter Handelstidenden, været omtrent 1,100 færre end i Fjor i samme Tidsløb. - Af Kornvarer, i reneste og bedste Qvalitet, er der nyligen solgt nogle Partier til Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Professor og Ridder Brønsted har i Neapel fundet i en stor græsk Grav Bronzer af ganske overordentlig Skjønhed. De have sandsynligviis været Skulderspænder, der forbandt begge Harnisker, eller en Pragthielm Øredækker. Paa hvert af dem er forestillet en Kriger med en overvunden Amazone, ikke symmetrisk, men harmonisk, saaledes som de Gamle, ligesom ogsaa de bedre Cinquacentister pleie at anordne det. Arbeidet er høist fuldendt og i stor Stiil. Med det første vil der udkomme en Afbildning deraf, efter Brødrene Riepenhausens Tegning. Ertsen er desværre saa tynd, at de ikke kunne afformes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Det af Prof. Brønsted forfattede Brev om den i Olympia fundne Hjelm er nu ogsaa oversat paa Jtaliensk, og tilegnet Hs. H. Prinds Christian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
J dette Aars Leipziger Messecatalog ere 3500 Bøger anmeldte, og man veed endnu ikke, om der ei vil gaae med Aandsføden som i denne Tid med Legemsføden. Forrige Messe fik, efter en Beretning i tydske Blade, allene en Boghandler i Kjøbenhavn 24 Centner Krebs (uafsatte Bøger) tilbage, som han maatte betale dobbelt Porto for. Men dette maa nok være en Misforstaaelse. De 24 Centner Skrifter vare uden Tvivl ikke nye, men gamle, som i mangfoldige Aar have ligget i en dansk Boghandlings Lade i Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
J dette Tilfælde bliver Forbryderen almindeligen død paa Stedet, eller døer strax derefter, naar der slaaer Koldfyr til, hvilket ogsaa var hiin Ulykkeliges Lod; han døde næste Dag paa Veien til Forviisningsstedet. Knuten er det eneste strænge Tugtelsesmiddel, der blandt de utallige Straffe, som anvendtes i Rigets første Aarhundreder, er blevet i Brug. En stor Deel af den Caffe, der forbruges i Europa, er den, der avles paa Øen Java og kaldes Javacaffe. Den Jord, hvorpaa den voxer, kan næsten faaes uden at svare nogen Forpagtningsafgivt, og Planterne kunne sælge hver Pical (136 Pund) for 4 Piastre, og endda vinde overordentligen derved. J Holland giør man Forskjel mellem bleg, guul og brun Javacaffe; den brune eller den ældste betales dyrest. Naar den i Java ligger i Pakhuset, taber den i det første Aar 8 pC., i det andet 5 og i det tredie kun2 pC. Java leverer i det Hele 25 Mill. 840,000 Pund eller 1/12 Deel af hele Europas Forbrug, der regnes for 486 Mill. 158,960 Pd. Der gives her saa megen Jord til Caffeens Dyrkning, og Arbeidslønnen er saa ubetydelig, at den Mængde, der kan leveres deraf, er uden Grændser. Der synes intet videre nødvendigt, uden fuldkommen Frihed at dyrke den, og Befrielse for ubillige Paalæg. Man har antaget, at fra den Tid af, de høie Priser begyndte at virke paa Dyrkningen, nemlig fra 1817, Java om 5 Aar vilde være istand til at avle 70 Mill. Pd. Caffe, altsaa ikke mindre end St. Domingo i Aaret 1790, da denne Øes Cultur, under de Franske, havde naaet sin største Høide. Caffedrikningen har i Europa tiltaget i den Grad, at de Bønner, man 1812, kunde kjøbe i Java for 2 Piastre hver Pikul, i 1814 og 1815 betaltes med 10, 15, 20, 30. Arbeidslønnen for den vestindiske Caffes Dyrkning er 167 pC. høiere end for den Javanesiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
De saakaldte chinesiske Fuglereder ere paa de indiske Øer en vigtig Handelsartikel. Disse Reder bygges af et Slags Svaler, Hirundo esculenta, hvis Naturhistorie endnu er temmelig ubekjendt. De ligne de sædvanlige Svalereder, og findes i afliggende Klippehuller. Adgangen til disse Huler er tildeels meget vanskelig, og Rederne kunne kun samles af saadanne Mennesker, der fra Ungdommen af ere vante dertil. Man klavrer derop ad Stiger af Bambos og Rørstole; de ligge ofte adskillige 100 Fod over det heftigt stormende Hav. Naar Samleren stundom har naaet Hulingen, maa han krybe med Fakler igjennem mørke Fieldkløfter, hvorfra han ved det mindste Feiltrin kan styrte i Afgrunden og uundgaaeligen finde sin Død. De deles efter deres Godhed i tre Classer. Den sædvanlige Priis i Canton er 5 Pd. 18 S. 1 1/2 D. for hvert Pund af første Sort. De ere en Luxusartikel, som kun de Store nyde, og den bedste Deel sendes til Hoffet i Hovedstaden. De sandselige Chinesere spise dem i den Jndbildning, at de ere meget pirrende og styrkende; men deres bedste Egenskab er nok den, at de ere aldeles uskadelige. Fra Java udføres aarligen 27,000 Pd. for det meste af første Sort. J den indiske Archipelagus indbringe disse Fuglereder 1 Mill. 263,510 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Kjøbenhavns Børs, d. 5 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264, Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1820. 73 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet de 4 Febr. f. A.) 90 Rbdlr. r. S. (uden Renter. eller 118 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 163. Svenske Sedler 68 1/2 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-05
Bekjendtgjørelse. De, som maatte ville aflevere Bidrag til Skilderiet, eller Breve til sammes Udgiver, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Höecke, i store Helliggeiststræde No. 144, under Adresse: Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Jndsendt.) Til Underretning for dem, som mueligen ønske at reise med Pakkeposten, og ei kjende de i senere Aaringer gjorte Foranstaltninger, saavel med beqvemmere som hurtigere Befordring, kan Jndsenderen forsikkre, at han med flere Passagerer, til forskjellige Tider, og paa flere Router, har fundet sig særdeles vel tilfreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Jndsenderen har oftest reist paa Touren imellem Kjøbenhavn og Kolding, og vil fornemmelig søge at oplyse ovenmeldte forbedrede Befordringsmaade paa denne Route. Jgjennem Sielland tilbagelægges Veien, efter Afgang fra Kjøbenhavn Kl. 9 Løverdag Formiddag, i omtrent 17 Timer. Posten bliver strax om Natten indskibet i de særdeles vel indrettede Postjagter. En Beltpassagen ikke meget uheldig, er Posten efter den gode Befordring gjennem Fyen, Søndag Aften Kl. 11 a 12 i Kolding. Samme hurtige Befordring skeer ogsaa paa Reisen fra Kolding, og Jndsenderen har endog i Vintermaaneder været i Kjøbenhavn Søndag Aften Kl. 11, efter Afgang fra Kolding den foregaaende Løverdag Morgen Kl. 8. Paa denne Route har Jndsenderen stedse, paa Begjering, erholdt Kalesche paa hver Station, for enten at undgaae Regn eller Kulde. Denne store Beqvemmelighed er ved Pakkeposten nu hyppigen afbenyttet, og i de senere Aar indført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Hvorvidt de af Forfatteren i No. 39 paaankede Mangler ved Dampskibsfarten ere afhjulpne, er Jndsenderen ubekjendt, men forinden han nedskriver Anke over Postbefordringsvæsenet, burde han søgt Kundskab om de Kongl. Postanordninger, og de derefter føiede Foranstaltninger. Den 23de Mai, 1821. (Jndsendt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
J Der Gesellschafter oder Blatter far Geist und Herz, 37sten Blatt d. A., skrives fra Kjøbenhavn, at Prof. T. Baden har udgivet et Skrift, hvori han søger at bevise den nordiske Mythologies Ubrugbarhed for de skjønne Kunster. Efterat Correspondenten har angivet Skriftets Jndhold, lægger han til Man maae sandelig undre sig over, at en Professor ved de skjønne Kunsters Academie i Kjøbenhavn i Aaret 1820 taler saaledes og kan finde Tilhængere. Redacteuren gjør herved følgende Anmærkning: Man vilde og i Tydskland finde mange Fiender af den nordiske Mythologie, naar den nemlig, afsluttet i nyere Kunstværkers Jdee Kreds, skulde levendegjøres, og Grundene for Grækernes Myther turde vel blive overveiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Indenlandske Efterretninger. Med Hensyn til den i Jsland værende Mangel paa Tømmer og anden Trælast har Hs. Majest. Kongen, ved allerhøiest Resolution af 30te i forrige Maaned, allernaadigst bemyndiget Rentekammeret til herefter, naar og saalænge det maatte ansees fornødent, at meddele fremmede Staters Undersaatter Beseilings-Passe til at indføre Tømmer og anden Trælast i fornævnte Land, uden deraf at erlægge den ved Forordningen af 11te September 1816, §. 3, paabudne Afgivt, men i øvrigt under de i allerhøistbemeldte Forordning. foreskrevne Vilkaar og saadanne særdeles Betingelser, som Rentekammeret i hvert enkelt Tilfælde maatte finde passende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Charlottenlund vedbliver at være Kjøbenhavnernes Yndlingsted, hvor man til Vogns, Hest og Fods, naar Veiret er smukt, drager ud. Teltene formere sig der med hvert Aar, og den ny Vei, der er anlagt for Kjørende og Ridende tvers igjennem Lunden, giør, at alle, der ville til Dyrehaugen, tage derigjennem. J Søndags talte man 500 Vogne af alle Slags, som indtil Portens Lukning kom tilbage fra Charlottenlund til Staden. Regner man i Gjennemsnit 4 Personer for hver Vogn, og lægger hertil alle de, som tage derud med Paketbaaden og den store Seilsbaad Helsingøer, der begge kunne optage 250 Personer og i Almindelighed hver Søndag gjøre denne Lystfart to Gange, saa kan man, naar hertil føies adskillige Tusinde Fodgjængere og endeel til Hest, antage, at Charlottenlund paa en saadan Dag besøges af 5 til 6 Tusinde Mennesker, eller 1/4 Deel af Hovedstadens Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Udtog af en Skrivelse fra Holsten af 4 Juni 1821. Et blidt og behageligt Veirligt har nu afløst den ligesaa ubehagelige som uventede Kulde. Kornet staaer godt og Græs haves i Overflødighed, saa at, efter al Sandsynlighed, Prisen paa Fødevarene, især paa Kjød og Smør, vil blive taalelig. Jkkun Sukker- og Caffepriserne ere ikke faldne. - J Herskabet Pinneberg, paa den saakaldte Harkesheide, anlægges nu en Colonie, under Navn af Fredriksgade, i hvilken mange Familier af den arbeidende Classe ville finde Arbeide og Underhold. - En ulykkelig Jldsvaade har lagt et Huus i Tønningen i Aske, i hvilket netop en Kjøbmands Kone med sit Barn fra Kjøbenhavn befandt sig, men som dog med de andre Beboere af Huset lykkelig blev reddet fra den overhængende Fare. - Pensioneret Oberst v. Niemann i Altona er ved Døden afgaaet. Ogsaa er Herredsfoged Bertelsen i Frøs og Calslund Herred, i Amtet Haderslev, og Tingskriver Gundermann, i Hvidding og Norderrangstrup Herred, i disse Dage afgaaet ved Døden, og derved ere tvende gode Embeder blevne ledige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Odense, d. 6 Junii. Jgaar blev her paa Assistentskirkegaarden jordet en Sognepræst fra Jylland, Provst Peder Damgaard Høst, som paa en Reise til Kjøbenhavn med Kone og to smaae Børn blev syg underveis og her maatte ende sine Dage, til stor Sorg for sin talrige Familie. Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen med flere af Byens og Omegnens Præster vare med at ledsage den Afdøde til sit Hvilested, hvor Hs. H. Hr. Stiftsprovst Paludan Müller af dette uformodede Dødstilfælde tog Anledning til at anstille passende og trøsterige Betragtninger for de Efterlevende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Aalborg, den 2den Junii. J Majmaaned har Veiret her været meget fugtigt og koldt. J Slutningen af samme faldt megen Hagel og Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
(Efter Forlydende, skal i Hasseriis sidstafvigte Onsdag være faldet meget svære Hagel, som endnu næste Morgen Kl. 6, laae uoptøet.) Aftenluften var saa kold som i Martsmaaned. Med Juni Maaneds Begyndelse er det blide Veirlig vendt tilbage. Det tegner til at der vil blive megen Frugt, da Jndsekterne ikke have kunnet beskadige Træernes Blomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
De Portugisere, der befandt sig i Venedig, bevirkede, at han, forklædt som en Munk, undkom; men i Florenz blev han paa ny arresteret, og Storhertugen, det spanske Hof ganske hengiven, sendte ham, betynget med Lænker, til Neapel. Grev Leonos, Rigets Vicekonge, lod ham komme for sig, og overraskedes saa meget af Fangens værdige, storsindede Væsen, af den Lethed og Færdighed, hvormed den Ulykkelige talte det Portugisiske, og den nøie Kundskab, han viste at have om det Lissabonske Hofs Anliggender, at han saa meget omhyggeligere troede at burde forsikkre sig hans Person, og at lade ham sætte i Fængsel, indtil den ny Vicekonges Ankomst, der, som en af Diævelen besat Bedrager, lod ham fordømme til Galeierne. Hertugen af Medina Sidonia, der, under Sebastians Regjering, havde været spansk Gesandt ved Hoffet i Lissabon, vilde see denne mærkværdige Person, og blev ved Synet af ham saa truffen og rørt, at han maatte gaae grædende bort. Hoffet i Madrid ansaae det nu for sikkrest, at blive befriet for denne urolige Fange, og lod ham paa Øen della Semine henrette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
J Revolutionstiden bleve Planterne paa St. Domingo meget trykkede. Adskillige af dem troede, at kunne frelse deres Fædreland ved at gjøre det uafhængigt. De sendte Deputerede til Hertugen af Orleans, som de foreslog i en Audience, at udraabe til og hylde som Konge af Vestindien. Hertugen svarede: "Jeg veed ikke hvad der skal blive af alt det og af mig med. Men jeg vil ikke give nogen virkelig Bevæggrund til at anklage mig. Jeg vil holde Deres Skridt hemmelig; men gjør det ikke endnu engang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Norge. Paa Grund af Omstændighederne har Hans Kongelige Majestæt under 21de Mai d. A. naadigst behaget at befale, at den Boghandler H. A. Hielm i Christiania ved Kongel. Resolution af 15de Januar 1816 givne Tilladelse til at faae det af ham udgivende Blad, det Norske Nationalblad kaldet, imod den nedsatte Betaling til Postcassen, som for adskillige andre Blade er bestemt, forsendt med Posterne i Riget, indtil Hans Majestæt anderledes maatte bestemme," skal indtil Videre være tilbagekaldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Trondhjem, den 14de Mai. Herfra kan meldes tvende behagelige Efterretninger. Den ene at Vinterfiskeriet i Lofoden i Nordland i dette Aar har været saa ualmindelig rigt og indbringende, som man paa lang Tid ikke kan erindre det, hvilket er særdeles vigtigt saavel for vor Bye som for Bergen; og den anden, at Foraaret kom her i Aar temmelig tidligt, og at Veiret til Dato har været mildt og gunstigt for Jordens tidlige Tilsaaning og Behandling. Naar dette er Tilfældet her i disse Egne, pleier man med Sikkerhed at kunne regne paa en god Kornhøst, hvis ikke for megen Tørke, især for St. Hans Dag, indfalder, hvilket rigtignok meget kan formindske Afgrøden i Henseende til Qvantiteten. For det Meste bliver man i disse Dage færdig med den saakaldte Vaaraan eller Vaarvinde her omkring Byen, som ellers mangen Gang først begynde henimod denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
J Hamborg foreviser i denne Tid en Hr. Geognis saadanne optisk mekaniske Forestillinger, som Pierre og de Gabriel foreviste i Kjøbenhavn for en Snees Aar siden og Brødrene Frey i afvigte Aar. De roses meget, saavel for Decorationernes Ypperlighed som Mekanismens og Be lysningens Fortrinlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Den under Navn af Patrik Peale bekjendte Friherre v. Seckendorff, som i sin Tid gav mimiske Forestillinger i Kjøbenhavn, agter at gjøre en literarisk Reise til America, og har paa sin Reise gjennem Hamborg holdt Forelæsninger over følgende Spørgsmaale: 1.) Hvorfor og hvorledes satte man al sin Tid Priis paa Historien, 2.) Hvilke ere Menneskets vigtigste Culturperioder, 3.) Hvorledes løsreve Konst, Poeste og Philosophie sig ganske fra Historien, og tjene den ligesom til Mindemærker,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Efter en Forestilling fra Stænderne i Hannover er den pinlige Retspleie nu aldeles og ubetinget overdraget de Kongelige Domstole. Jøvrigt oplives vel atter Godseiernes Retspleie, men ikke der, hvor den tredie Deel af Jldstederne staae under Landretten, og hvor ingen Besidder af Retspleien allene tæller den tredie Deel til sit Sogn, eller naar flere Besiddere af et Steds Retspleie ikke have forenet sig om en eneste Jurisdiction. Ogsaa Dommerne hos Godseierne erklæres udtrykkelig for Statstjenere. Hvo, som giver Slip paa Retspleien, bliver dog i Besiddelse af Politiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Ved at grave i Krakau en Canal, er en gammel Vandledning, som løber igjennem en stor Deel af Staden, atter bleven opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
J Goldberg døde nylig et Barn af Vandskræk. Det var for et Aar siden, efter Sigende, blevet bidt af en ikke gal Hund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Jkke langt fra Mitteenwalde vilde en Skovfoged med sin Kiereste og dennes Veninde for nogen Tid siden aflægge et Besøg, og hørte, ved at gaae igjennem Skoven, at der fældedes Træe. Snart opdagede han flere Skovtyve, og, i det han vilde tage Øxen fra een af disse, bibragte een af de andre ham et Slag paa Hovedet med sin Øxe, saa at han styrtede død mod Jorden. Ogsaa hans Trolovede og den anden Pige bleve dræbte, dog bleve Morderne strax grebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
J den lille By Mücheln, i Hertugdommet Sachsen, en Miil fra Freiburg, blev for nogle Uger siden en Kjøbmand myrdet i hans Krambod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Et ungt Menneske der i Byen kom for at kjøbe Klæde. Kiøbmanden bukkede sig; den Ondskabsfulde styrtede sig over ham og slog ham, indtil han faldt død ned. Derpaa væltede han Klæde over Liget, opbrød Cassen, i hvilken han fandt 50 Daler, tog en Klædes Kappe, og gik bort Først efter to Timers Forløb indfandt der sig Nogen i Kjøbmandens Bod, hvor man opdagede Misgierningen. Da man havde seet Morderen komme ud fra Kramboden, faldt Mistanken paa ham. Han var gaaen til Halle og havde der skiftet Klæder; men i Passendorf traf man ham i Kroen, hvor han blev arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Sildefiskerie Selskabet i Emden, stiftet af Friedrich Il., har opløst sig, og overladt dets Creditorer sin Formue af 323,000 Gulden. Med disse Penge oprettes i Enkhuusen ved Zundersøen et andet Selskab, hvilket i Aar vil udsende 24 Buiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
J Dresden er der siden Professor Kügelchens Mord begaaet endeel Røverier og Tyverier, der opvække Formodning om en heel Tyvebande, til hvis Opdagelse en smuk Dame, i lang Silkekaabe, med Fjer i Hatten, der, med bundne Hænder, er bleven bragt til Stokhuset, maaskee vil lede. Hun skal i et lidet Huus uden for Staden have havt et Oplag af Tyvekoster, hvilke hun afsendte til sin forrige Mand i Bøhmen, som hun vel var skilt fra, men dog harmonerede med i Tyvegrundsætninger. J G. Pahls Popilitische Lectionen &c., 1820. fortælles, at en fordums lydsk Rigsgreve anordnede i sit Land, da han havde det Uheld at brække et Been, en Beenbrudskat, som vedblev at staae ved Magt, endog længe efterat Benet var lægt – en Kiendsgierning, som man maatte ansee for opdigtet, dersom Forfatteren ikke beraabte sig paa Pitter, som Hjemmelsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1820. 73 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 90 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15 3/2. Svenske Sedler 68 1/2. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-09
Bekjendtgjørelse. De, som maatte ville aflevere Bidrag til Skilderiet, eller Breve til sammes Udgiver, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Höecke, i store Helliggeiststræde No. 144, under Adresse: Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 40000 Men Attende Aargang. No. 47. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Juni 1821. Fortid og Nutid. Kommer, danske Piger, kommer Lytter til min Sang! Ak, maaskee i næste Sommer Tir min Harpes Klang. Om henfarne Tiders Sæder. Lyde skal mit Qvad, Danske Pigers gamle Hæder. Helst jeg sjunge gad. Fordum saae man Kongedatten Bære Melkespand, Og med Sang og Dans og Latter Jle hen til Strand, Hvor den djærve Orlogskæmpe. Ved sin Snekke stod, Haabed der sin Tørst at dæmpe, Før han den forlod. Pigen med sin Liliesinger Spinder fine Lind, Spundet: Heltene det bringer, Rødmende paa Kind. Og hun røgte Fadeburet, Laved Mad og Drik, Og naar Tinnet det var skuret, Hun i Marken gik. Op med Sol Prindsesser stode, Toge deres Rok, Fem, sex Timers Søvn de trode Var til Hvile nok; Naar da Alt var sat tilrette, Som sig hør og bør, Saae man dem paa Eng og Slette Malke deres Køer. Og i Qvel de Qvæget dreve Hjem til Kongeborg, Hvor saa tidt en mægtig Greve Vented dem med Sorg. Selv af Kildevæld de øste Vand, som Hoffet drak, Derpaa deres Heste løste Og til Kilden trak Spinde, karde og haldyre Var dem Tidsfordriv, Stundom spilled de paa Lyre, Fletted Kurv af Siv. Aldrig var det dem Vanære Selv at kjøre Plov Alt, som kun til Gavn kan være, Agted de som Lov. Og naar man i Høsten trængte End til deres Arm, De slux Kongesmykket slængte Fra den hvide Barm; Ginge glade ud i Vangen Og tog Leen fat, Medens de istemte Sangen. Slog de Græsset brat. Og den lange Vinteraften.