JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
J Sjellands bedste Kornegn er en stor og udmarket godt Hovergaard, med betydeligt og godt Jor egods, beliggende i Nærheden af en af Siellands største Kjøbstæder, underhaanden at faae tilkjøbs. Til denne Hovedgaard, der er en af Landets største og bedste Avlsgaarde, og som en forsynet med en næsten nye og vel indrettet herskabelig Hovedbygning, meget gode, og for største Deelen nye Ladegaardsbygninger, samt en udmærket skjøn og god Lyst- og Frugthave, hører næsten complet Hoverie, meget Ugedagsarbeide, flere Kirker, betydelige og meget gode Tiender, god Skov, overflødig Tørveskiær, samt Jagt og Fiskerie. Med Eiendommen følger hele dens rig Høst efter 105 Tdr. Vintersæd, meest Hvede, og 210 Tdr. Vaarsæd, dens betydelige Besætning og Jnventarium; Alt paa meget favorable Vilkaar for Kjøberen. Nærmere Underretning om denne udmærkede Eiendom giver Hr. Assessor Neergaard til Vedbye gaard pr. Slagelse. Aunsberg Hovedgaard, i Lysgaard Herred, Aarhuus Stift, der staaer for circa 27 Tdr. Hartkorn Ager og Eng, frie Hovedgaards-Taxt, kan formedelst anden Bestemmelse, paa meget billige Vilkaar, erholdes i Forpagtning paa 10 Aar fra 1ste Mai 1831 at regne. Liebhaverne til denne i meget god Drift værende Eiendom, behager at henvende sig til Eieren Proprietair, Tiendecommissair Djørup paa Aunsberg pr. Viborg, Circa 1700 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, kan strax eller til 11te Decbr. Termin førstk., erholdes tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed. Schaarupgaard, den 18de Aug. 1830. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Af Baroniet Wilhelmsborgs Godses Umyndiges Midler, kan 87 Rbd. 21 s. rede Sølv og 18 Rbd. 69 s. Sedler og Tegn strax erholdes tillaans, mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Mohr paa Godthaab ved Moesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Provstie=Rug tjenlig til Sæd er som sædvanliChristen Schmidts Enke. at faae hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
NB. Mit Oplag af Kasketter og andet Bundt, magerarbeide som hidtil har været hos Hr. H. H. Lorentzen i Weile er nu henlagt hos Hr. Kjøbmd J. L. Andersen sammesteds, og er bleven forsynet med de nu brugelige Kasketter af nyeste Facong, og sælges samme for den af mig indsatte billige Priis. Ogsaa dhrr. Kjøbmand Christian Hansen, i Horsens, og Hr. Komd. Rimenschneider i Fredericia, er bleven forsynet med Kasketter af nyeste Facong, som ligeledes sælges for billige Priser. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Melerie og Schweizer Ost kan faaes til billig Priis C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Hos Tarliong paa Vestergade i Aarhuus er disse Dage arriveret friske Citroner, colleurt og hvil stærk Rom og fiin Melis, til nedsatte billige Priser. Extra god østersøisk Brød Rug af 1828 Aars Afgrøde haves endnu et lidet Partie, som til moderat Priis udsælges i halve og hele Tønder, af A. LewisEn Præst i Nærheden af Viborg, som i flere Aar har været Lærer ved en lærd Skole, ønsker at modtage tvende Drenge i Huset til Underviisning de for de lærde Skoler almindelige Videnskabsfag. Den ønskedes helst tvende Begyndere, der kunde følges ad og bringes saavidt, at de kunde indtræde i en af de høiere Klasser i en lard Skole. Nærmere Underretning gives af Overlærer Blache i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Dagbog over Landmandens Forretninger for hver Maaned især &c., af practisk Landmand Hansen 1 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Stiftsprovst Clausens Synodal-Prædiken i Roeskilde Domkirke den 7de Juli, 1 Mk. Demonstrativ Platil en Embeds-Cautions Assurance-Kasse, 4 Mk. Børne-Opdragelsen, et Ord til Forældre og Lærere af Dr. Hartloub 2 Mk. 4 s. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Processen mellem Generalfiskalen Guldder, og Magister Lindberg 2 Rbd. faaes hos J. Jessen. Det af det Kongl. danske Cancellie supprimerede, men nu ved Hs. Majestæts Høiesterets Dom frikjende te Skrift af Magister Lindberg, Er Dr. Prof. Theol. H. N. Clausen en ærlig Lærer i den christne Kirke: 3die Oplag." faaes heftet hos Undertegnede for 16 s. J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Beskrivelse over Ride Amt, ved C. Dalgas, occonomisk Henseende. Femte Stykke, faaes for 1 Rbd. i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Nyheder fra Rdlandet. Oprør i Brunsvig. Ogsaa her er det kommet til sørgelige Optrin. Alt i flere Dage bemærkedes der en urolig Gjæring blandt Folker, hvisaarsag der fra Residentsstadens ansetteste Borgere blev sendt en Deputation til Hertugen, for at gjøre ham bekjendt med Stemningen, at han i Tide kunde oprette en Borgergarde, til Sikkerhed og Orden. Men Deputationen blev viist bort, uden at vorde modtagen. Dette blev da snart bekjendt, og endnu samme Dags Aften, da Hertugen kjørte fra Comedien, blev hans Vogn hilset med en saadan Steenregn, at kun Hestenes Hurtighed og Rudskens Dygtighed frelste Hertugen fra at blive slagen fordærvet. Saasnart Hs. Durchl. var kommen hjem, lod han slaae Generalmarsch, og Slottet omringe paa alle Sider af Soldarer, samt Artilleriet, med brændende Lunte, kjøre op paa Slotspladsen. Men alligevel havde der i Nattens Mørke, af Biveie og især fra Haven af, trængt sig nogle talrige Hobe ind et Slottet, og sat Jld derpaa. Hertugen maatte flygte. Hele Slottet blev udplyndret, og den venstre Fløi er lagt i Gruus. Der faldt, ikke eet eneste Skud, ikke noget Menneske har mistet Livet, og ingen Privateiendom er bleven molesteret. Borgerne havde samlet sig under Hr. Löbbecke, Associe af Handelshuser Brødrene Lobbecke & C., og holdt Rolig, heden vedlige. Nu have Borgere og Soldater forenet sig derom. Statsraaderne Münch, hausen og Henneberg have oprettet en provisorisk Regjerings=Commission, og Landstænder. ne skulde uopholdeligen indkaldes. Const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Uroligheder i Sachsen. Den offentlige Rolighed er ogsaa for en kort Tid bleven forstyrre ret i Leipzig. Endeel Haandværkshobe, som vare misfornøiede med Øvrigheden, begyndte med at slaae Politidirecteurens Vinduer ind. Derpaa stormede de Raadhuset, og forlangte nogle ved Politiet ansatte Personer, afsatte, og det bevilgedes. Nu droge de med en frygtelig Jubel gjennem Gaderne; to Rytter=Eskadroner formaaede ikke at standse Spektaklerne. Endeel Embedsmænds Huse bleve stormede, og Alting ødelagt. En Senator var flygtet ud til sit Lystslot, tæt udenfor Byen, ogsaa det blev ødelagt, saa den ulykkelige Mand neppe fik Tid til at redde sig og sin Familie. Ogsaa fem Bordeller bleve ruinerede. De Brockhausiske Hurtigpresser, og et Uldspinderie bleve kun reddede ved Tilfælde og Aandsnærværelse. Men endelig erkjendte Borgerne selv den almindelige Fare, og der blev i al Hast oprettet en Borgergade; Enhver bevæbnede sig saagodt som muligt. Ogsaa Studenterne dannede et Korps, som virkede meget til Rolighed og Orden. Regjeringen havde nu, paa Vogne, sendt en Garnison af 2000 Soldater til Leipzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Nederlandene. De Deputerede for Generalstaterne i Belgien have erklæret, ikke at ville møde i Haag, da en Skilsmisse fra Holland er aldeles uundgaaelig. (Det vil sige: Administrationen, saa de sydlige Provindser faae en særskilt Repræsentation fra de nordlige.) Borgerne i Brussel have havt en lang Conferentse med Prindsen, af Oranien, og givet ham det samme Resultat. En Deputation fra Staden Lüttich deeltog i Forhandlingerne Da Prindsen havde overbeviist sig om, at det var Folkets eenstemmige Ønske, og at man forlangte Troppernes øieblikkelige Bortfjernelse, spurgte han Forsamlingen : "Love J da, at forblive Dynastiet troe? Hvorpaa den udbrød med Enthusiasme: "Vi sværge det! Prindsen gjentog: "Hvis Franskmændene faldt ind i Velgien, vilde i da forene Eder med dem Forsamlingen raabte: "Neil Nei " - Prindsen: "Vilde J de med mig drage til vort Forsvar. - Forsamlingen: Jal Ja! Det ville vi - Prindsen: "Ville i raabe med mig: Kongen leve!" - Forsamlingen: "Jkke førend vore Ønsker blive opfyldte, Men Prindsen leve! Friheden leve! Belgien leve!" Da brød Prindsen ud i Taarer, og Alle omfavnede hverandre i en almindelig Enthusiasme, selv de gamle Generaler, som havde blandet sig imellem Hoben, kunde ikke skjule deres Rørelse. Fra dette Øieblik af anseer man det som afgjort, at Begiens og Hollands Skilsmisse maa og skal skee. Derpaa reiste Prindsen til Haag, og Tropperne, som i 10 Dag. havde været indsluttede i det kongelige Palais, bleve betydede, strax at forlade Brussel, hvilket de ogsaa efterkom. Nu er man naturligviis meget spændt paa Udfaldet, nemlig: om Kongen vil inddrømme det. Den Lütticher Deputation, som har indfundet sig, som det hedder : i Borgervæbningens Hovedqvarteer, medbragte Fuldmagt til at erklære, hvorlunde Lüttichs Jndvaanere ere beredte til at understøtte deres Brusseler Brødre med Alt hvad der staaer i deres Magt, med deres eget Liv, om det behøves. Man beder dem forlange hvad de ville: Mandskab, Geværer, Munition, Kanoner, o. s. v. Deres Erklæring slutter saaledes : "Medborgere! Lader os forblive rolige, thi vi ere stærke, Lader og forblive enige, for at vedligeholde og forøge vor Styrke." Jmidlertid havde man dog allerede faaet den glædelige Efterretning, at den forhadte Minister van Maanen var bleven afsat, og en Hr. Nicolai kommen i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Jfølge andre Efterretninger havde van Maanen, selv forlangt sin Afsked. Lige oven paa denne Efterretning vare Statspapirerne stegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Det i Mons værende Artillerie vilde den 3die Septbr. marschere mod Brussel. Men strax greb hele Befolkningen til Vaaben og tvang det til at blive "Skulde det gjøres fornødent, tilføies der, saa vilde hele Mons ile Brussel til Hielp. - J Løwen reiste sig ogsaa hele Folkemængden, saasnart den erfoer at der vare Tropper i Anmarsch. De forlangte Vaaben af Pladskomman danten, men Denne forsikkrede, at han ingen havde, hvorpaa Folket stormede Kassernen, og fandt Vaaben i Mængde. Nu forlangte man, at Garnisonen øieblikke lig skulde strække Gevær og forlade Staden. Kommandanten levede det, men da Borgerne nærmede sig, gave Tropperne Jld, saa flere Mennesker bleve dræbte og saarede. Da styrtede Borgerne sig over Soldaterne, af væbnede en Deel af dem, Andre frelste sig ved Flugten Resten kapitulerede, og hele Staden er nu fri for Soldater. Aldrig saasnart var Efterretningen herom kommet til Hovedqvarterret, førend et Detaschement Dragoneblev afsendt mod Løwen, men disse bleve ikke allene hilsede fra Voldene med Geværild, men Folket gjorde tillige et Udfald, angreb Dragonerne, dræbte, blandt Flere, de, res Kommandeur, og tvang Detaschementet til at vende om igjen. - Ogsaa i Lüttich ere alle Jndvaanerne under Vaaben, og en heel Deel af dem, der siges halv tredie Tusinde, havde allerede begivet sig paa Marschen, til Brussel, anførste af Studenter; de føre 2 Kanoner med sig. - En betydelig Troppemagt koncentrerer sig mellem Maastricht og Antverpen, og i denne Stilling vil man sandsynligviis oppebie Resultater af Generalstaternes Forsamling, hvis ikke uventede Begivenheder forinden skulde gjøre deres Brug nødvendigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
- Directe fra Brussel meldes under 4de September, at der siden i Forgaars havde været en ny, stærk Gjæring i Staden; Deputationens Beretning havde ikke svaret til Folkets Forventning. - Paa Amsterdams Børs talte man den 8de Septbr. om, at der skulde være forefaldet nye Uroligheder i Brussel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Frankrige. Det er langtfra ikke roligt endnu i Paris. Der har nylig været en stor Bevægelse blandt Trykkerne, som havde sammenrottet sig mod Hurtigpresserne, som de alle have forlangt ødelagte, med den Erklæring, at hvis Sætterne vedbleve endnu een eneste Dag at arbeide, vilde de med Magt tvinge dem til at lade det være, og denne Trusel gik for en Deel i Opfyldelse, idet store Hobe af Trykkere stormede ind i flere Avistrykkerier, i Sloge Maskinerne istykker, og tvang Sætterne til at ophøre med deres Arbeide. Paa Grund deraf bleve flere af Hovedstadens Aviser pludselig, standsede, som f. Ex. Journal des Debats og le Temps. General Lafayette maatte selv hen med en Afdeling Nationalgarde for at beskytte Courriers og Constitutionels Trykkerier, og alligevel maatte Eieren af sidstnævnte love Spektakelmagerne, at han Dagen efter vilde afskaffe sin Hurtigpresse. Nu maa der hver Dag sidenefter gaae talrige Patrouiller i de Gader hvor der befinde sig Avis trykkerier. Men Trykkerne vedblive ligefuldt at true, og af en Hob, som drev det altfor vidt, bleve Fem arresterede, og det befandtes, at de vare forklædte, forhenværende Gensdarmer. - J Metz er der udbrudt Uroligheder, blandt Garnisonen. Et Dragonregiment forlangte at flere Officerer skulde afskediges. Et Artillerieregiment stormede Oberstens Huus, og begik mange Excesser. En Deel Haandværkere gjorde fælleds Sag med Soldaterne. Militairfængslerne bleve opbrudte, og adskillige Officerer insulterede. Borgerne havde nu grebet til Vaaben. Lignende Optrin skulle være passerede i Beford, Saargemand, Pontra Mousson, o. fl. St. J Niimes har der været nye Uroligheder, saa der fra Lyon var bleven beordret Tropper derhen. J Amiens er det heller ikke roligt. Den offentlige Opmærksomhed er nu meget spændt paa Exministrenes Proces; Kongen og alle Dannede ønske ikke Dødsstraf anvendt paa dem, men derimod Jn famle og Landsforviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Portugal. J Lissabon blev der den 18de August truffet overordentlige Anstalter til at forhindre en Opstand. Skytset paa Fortet Sam Jørge er bleven rettet mod Staden, og Fregatten Diana har lagt sig for Anker lige over for Terreiro de Paco. En Skipper som gik derfra bemeldte Dag, forsikrer, at der var en Gjæring, Staden over at Beskrivelse. Garnisonen i Almeida havde gjort Opstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Engelland. Fra London meldes under 3 Septbr. Idag hersker der a panic paa vort Pengetorv. Vor Consols ere faldne 1 1/2 PC., Ruslands 2 PC., o. s. v. Authentiske Nyheder gives her ikke, men her tales uafladeligt om Wellingtons Udtrædelse af Ministeriet og det nærforestaaende Revolutionsudbrud i Spanien. Desuden har Udførselen af Guld og Sølv formeret sig, og et herfra paa Portugal handlende Kjøbmandshuus har falle ret. Frygten for, at den Galskabsfeber som udbreder sig over en Deel af Fastlandet, skal have alvorlige Følger, anseer man for den vigtigste Aarsag til Statspapirernes pludselige Fald. Folkestemningen i Engelland gaaer nu over til den Yderlighed, at man seer mange Huse hvorpaa det trefarvede Flag er plantet, og at Enhver som vil ansees for Patriot maa bære den trefarvede Kokarde, saa det franske og engelske Folk synes at smelte sammen til eet. Mange Engellændere have saagar ladet sig indskrive i den nye Pariser Nationalgade. Ved denne Stemning holder man det for muligt, at det nærværende engelske Ministerium kan bestaae. Hvis man kan troe hvad Times fortæller, saa havde det nylig behage Hs. M. Kongen at udbringe Hertugen af Welling: tons Skaal, hvorpaa en durchlauchtig Person havde - J City gik det Rygte, at Engelland vendt sit Glas er ved hemmelige Tractater forbunden til at opretholde, Nederlandenes Uforkrænkelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Rusland. Nu meldes fra Stockholm (under 31te Aug.). Vi have modtaget Efterretning om, at den russiske Regjering ikke erkjender Tingenes nye Orden i Frankrige, men at Kabinettet betragter Hertugen af Bordeaux som berettiget til den franske Throne; at de trefarvede Flag ikke tillades Adgang til nogen russisk Havn, og at alle Franskmænd, der opholde sig i Rusland, have faaet Vink om at forlade Riget. (D. Statst., Blandinger. Feltmarskalk Diebitsch-Sabalkansky er i et overordentligt Ærinde paa Reisen fra Petersborg til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Hertuginden af Berry har anmodet sin Fader, Kongen af Neapel, om et Tilflugtsted i hans Stater for den afsatte Konge og hans Familie, og det er bleven bevilget. Carl X lader sig nu kalde: "Due de Milan. I den hollandske By Grevenmachern har man runeret Toldinspecteurens Huus, saa han maatte flygte, og flere andre Huse bleve spolerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Mens Prindsen af Oranien var i Brussel saae ha Marqvis Chasteler trække paa Vagt som simpel Gardist, og sagde til ham: "De her Marqvis, De er en tapper Mand 1. Og Hr. v. Chasteler svarte: "Prinds Alle Velgierne ere tappre, naar det gielder Frihedens Forsvar. Dennegang haabe vi, ville Løvterne bringes til Opfyldelse." Perpignans Jndvaanere have bortjaget deres Præfect, og slaget Vinduerne ind hos Biskoppen. Bed Borgervæbningens (60,000 Rd.) Mønstring i Pa rie Søndagen den 29de Aug. havde Folket det rørende Skue, at see Kongen og Lafayette omfavne hverandre midt paa Pladsen. Ved denne Scene faldt Hatten af Oldingens Hoved, og Kongen tog den selv op for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Mester Stoffel, en Elsasser Skomager, hvis heltemodige Færd i de tre Pariserdage vakke almindelig Beundring, spiste den 1ste Septbr. ved det kongl. Taffel. Sex Brusseler Deputerede havde stillet sig som Gidsler, for Prindsen af Oraniens Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
J Arragonien og Valencia har en frygtelige Storm tilintetgjort den hele Høst. J Murcia har man atter havt Jordskjælv. Det vil nok komme D. Miguel dyrt at staae, at et afhans Krigskibe har ved de storiske Øer taget 6 engelske Koffardieskibe, og var kommet ind med dem til Lissabon. Alle de over hele Frankrig adsplittede spanske Emigranter samle sig nu ved den spanske Grændse, og der sendes store Pakker med Proclamationer ind i Landet for at opfordre Folket til en almindelig Opstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Folket i Rheims har nedrevet Missionairernes Kors paa Calvariebjerget, og Rudera deraf slæbtes igjennem Staden under Raabet: "Bort med Jesuiterne, Ned med de Kronragede 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Hertugen af Ragusa er kommen til Holland, og den bekjendte franske Baron Estein til München.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
J Engelland har Høsten i Aar været særdeles heldig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Fædrelandet. Rhvn. den 11te Septbr. J Morges ankom hertil fra Stockholm det russiske Dampskib: Heba. Det havde en russisk Fyrstinde ombord. Det skal være bestemt til Odessa. (Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
J Onsdags Morges afseilede den her i Renden, liggende amerikanske Orlogscorvette, og gik nordefter, og i Torsdags Eftermiddags ankom sønderfra en russisk Orlogsfregat og en Brig, som ankrede i Renden. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 10 Septbr. 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bødekald. Generalkrigscommissair Gjedde, Silke= og Klædekræmmer Knud Lund, Urban Floor, Mad. Hammershøi født Mehl, Afanasia Ryge, Madame Næve, Snedker, mester Knutzen, Emma Jensen, Jacob Ancher, Slagter Jensen, Jfr. Philippine Francker, Alle i Khvn. Major og Consumtionskasserer Müllers i Roeskilde. Toldbetjent Busai Kjøge. Carl W. Lund i Restved. Kirkesanger Lisberg. i Gjerlev. Enkemadame Kabbel født Busch i Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Befordringer og Afgang. Amtmand og Landfoged paa Fehmern, Kammerj. v. Benzon, efter Ansøgning i Naade, og med Pension entlediget, og Auscultant i Rentekammeret, Kammerj. v. Lewetzow, udnævnt til Amtmand og Landfoged paa Fehmern. - Senator Lempfert i Altona til Landfoged i Sønder-Dithmarsken. - Cancellieraad og Birkedommer ved Grevskabet Muckadell og Holsteenhuus Birker, Stoltenberg Blom, beskikket tillige til at være Birked, ved Baroniet Brahetrolleborg. - Adjunct ved Metropolitanskolen, Magister Lindberg, efter Ansøgning i Naade entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
theol. Balslev beskikket til Adjunct ved Frederiksborg, lærde Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Reisende med Dampskibet Dania; Fra Khvn. til Aarhuus : Grosserer Petersen, Ritmester v. Elberg, Jndustrievestyrer Schlichtkrull med Søn, Bolonteur Blom, Handelsfuldmægtig Schindler. Fra Rhvn. til Fredericia og Strib : Greve F. v. Ranzou, Kammerjunker Ritmester v. Berregaard, Rentekammerbud Petersen, Kjøbmændene Dehn og Steinhardt, Mechanicus Porter, Bryggerkarlene Bojesen og Jensen. Fra Aarhuus til Fredericia og Striib: Uhrmager Wulff, Jomfr. Nathan, Frue Generalinde Juel med Kammerjomfrue, Kammerjunker Krogh, Hanne Dahl med Pleiedatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Major v. Quaade med Tjener, Jfr. Kjølbye, Frue Maforinde Heder, Frue Winkel=Horn med Søn, Madame D. Helmers og Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Bekjendtgjørelser. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, opføres af det herværende danske Skuespillerselskab Anden Adonnementsforestilling: Onsdag Aften: De borgerlige Stævnemøder. Lynspil i 1 Act. Og: De Uadskillelige. Vaudeville af Prof. Helberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Tredie Abonnementsforestilling: Fredag Aften: Den unge hidsige Mand, eller Raad til de unge Koner. Lystspil i 1 Act. Og Aprilsnarrene, eller Jntriguen i Skolen. Vaudeville af Prof. Heiberg. Werligh & Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Kleinsmedmester M. Smidts Enke, Mad. D. M. Smidt foretages Auction paa Raadstuen, Fredagen den 1ste October førstk. om Formidd. Kl. 11, over 2de Stk. Kongel. Obligationer dette Boe tilhørende, den ene til Beløb 500 Rbd. og den anden stor 100 Rbd. Sølv. Hvilket herved bekjendtgiøres. Aarhuus, den 11te Septbr. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Jfølge Foranstaltning af Skifteretten bliver det Dødsboet efter Jørgen Nielsen Hougaards Enke Mette Laursdatter tilhørende Huus i Langkastrup stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 27de dennes, den 11te n. M. og den 25de n. M. hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die i Stedet, som agtes solgt. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 1ste Septbr. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
J Forening med min Datter, der er opdraget i et af Kjøbenhavns bedste Pige-Jnstituter, agter Undertegnede at anlægge et Jnstitut for Pigebørn. Børnene modtages af enhver Alder, og undervises grundigt i Tydsk, Dansk, Religion, Regning, Skrivning, Geographie, Fædrelandshistorie, Tegning, og alle Slags Fruentimmer, Haandarbeider. Forældre som reflectere herpaa, vilde godhedsfuld behage at melde dem snarest mueligt, for at jeg derved kunde blive sat i Stand til at bestemme et dertil passende Locale. Wilhelmine Starcke, Aarhuus, den 28de Aug. 1830. ved Agen No. 293.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Undertegnede agter førstkommende Onsdag at begynde et nyt Cursus af min Underviisning i Dands. De ærede Forældre, som ville betroe mig deres Børn til Underviisning, som og Ældre, der ønske at øve sig i Francaiser m. v. vilde derfor behage at melde sig hos mig som snarest. Efter al Formodnig bliver det mit sidste Cursus for denne Gang, da jeg med Januari Maaneds Begyndelse agter at drage bort herfra - idetmindste for nogen Tid. P. Poulsen. Aarhuus, den 13de Septbr. 1830. Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Friske Citroner, stærk fransk Vinække til Syltning, lyst Pudersukker, hvid, lang og spansk Peber, guul og bruun samt fiin engl. Sennep, Carol. Riis, dito Riismeel, Sago, Sukat, Soja, hvid Christiansfeldter Sæbe, blaa og hvid fransk og windfor Sæbe, Norsk, Sweitzer, Stolter og Permesan Ost, Macaroni, Nude ler, fiin og ordinair Thee, m. m. flere Urtekramvare sælges til billige Priser hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Frisk islandsk Klipfisk er arriveret og sælges billig S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
En honet Mands Søn kan blive antaget i Lære F. Neidhardt. hos Farver Vestergade i Aarhuus. Særdeles got Multum 12 bredt, a 1 Rbd. al, kan faaes hos Farver F. Neidhardt. Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Skipper N. Falslev agter saa hastig muligt, at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-14
Den saa almindelig yndede Vesundiske Snustobak, kan nu igjen erholdes for 1 Rbd. pr. Flaske hos Siegumfeldt, paa Vestergade No. 647. i Aarhuus. Urania af Tielge. Oversat og ledsaget med en Epilog af Dr. Schmidt 7 Mk. 8 s. faaes hos J. Jessen.