JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Naar man betænker, at Redakteuren af den Berlingske Tidende er en Mand paa nogle og tredsindstyve Aar, og at han allerede var en Mand paa langt over de Halvhundrede, da han overtog denne for ham ganske nye Forretning, saa kan man ikke andet end med Respect omtale den Dygtighed, han har lagt for Dagen i denne Virksomhed. Ligesom Bladet under hans Redaction har erholdt mange Forbedringer og Udvidelser, baade hvad Jndhold og Rum angaaer, saaledes har den alderstegne Mand, der desuden er Medredacteur af Handels og Jndustrie-Tidende, og sysselsat med andre literaire Arbeider, ikke betænkt sig paa fra Nytaar af at give Bladet den betydelige Udvidelse, at det ukommer to Gange om Dagen, Morgen og Aften, og da Bladet har Avertissements Privilegium, ligesom Kjøbenhavns Adresseavis, kan det nu konkurrere med dette Blad, og vil sikkert blive en langt farligere Concurrent end den salig Commissionstidende var, skjøndt den var slem nok. At Berlingske Tidendes Redacteur har tænkt paa en saadan Concurrence, kan man ogsaa tydeligt skjønne af, at Bladets Morgenudgave er ganske rubriceret som Adresseavisen, og man siger ogsaa at denne nye Entreprise allerede skal have ført til det heldige Resultat, at Bladets Abonnenter ere stegne fra 3000 til henved 3,500. Da Hr. Nathanson, overtog Bladet, skal det have havt 1800 Abonnenter. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Om Pigebørns physiske Opdragelse har Hr. Prof. Eschricht i et af de sidste Nr. af "Dansk Ugeskrift leveret en Artikel, hvori han udhæver Grundene for, at unge Piger saa hyppigen lider af Stjævhed og Kjertelsyge, og angive de Midler, der egne sig til at sætte Grændser for dette Ondes udbredelse Blandt Midlerne mod Kjertelsyge, og især til dennes Afværgelse, nævner Fort, først og fremmest Søbade. Det andet Middel mod det omhandlede Onde angiver Forf. i en almindelig Jndførelse af Gymnastik i alle Pigeskoler, og han udvikler udførligere de velgjørende Følger af en saadan Foranstaltning, idet han tillige antager, at undladelsen heraf ikke saameget har hid rørt fra Overbeviisningen om dens Uhensigtsmæssig hed, som for Ligegyldighed for Pigebørnenes physiske Opdragelse. Endelig viser Forf. ogsaa det for Sundheden skadelige i at lade Pigebørn sidde i den qvalme Skolestue 5 Timer af Gangen, uden at lade dem komme ud i den frie Luft ved Timeskiftet. Man maatte i denne Henseende billigviis kunne forlange, at ingen Pigeskole oprettes uden i et Lokale med tilstrækkelig Gaards eller Haveplads for Børnene og under den Forpligtelse at lade Børnene benytte den hver Time i næsten et Qvarteer, ligesom dette nu er saa almindeligt i Drengeskolerne. Forf. opfordrer Skolebestyrerne til en saadan Foranstaltning og udtaler det tillige som sin Overbeviisning, at man uden videre burde indføre den i alle Fattigskoler eller andre offentlige Anstalter for Pigebørn, hvor dette ikke alt er skeet, f. Ex. ved Varsenhuusskolen. Den af ovennævnte Forf. her behandlede Gjenstand er vistnok af saa stor Vigtighed for Samfundet, at den har fuld Fordring paa det Offentliges Opmærksomhid. Den med sidste Post ankomne Journal des Debats indeholder og Componist Lumbyes Ophold i Parts følgende Anmeldelse af H. Berlioz: "Ogsaa maa vi omtale den ved sine berømte Valse bekjendte Componist fra Norden. Hr. Lumbye, hvem man for hans Melodiers Originalitet og Ynde sammenligner med Straus. Hr. Lumbye reiser for Tiden, for at gjøre sine Compositioner bekjendte. Den Virkning, de her have frembragt, kan kun forøge Componistens Anseelse. Hr. Lumbye er Dansk; han vender tilbage til Kjøbenhavn, hvorfra hans Landsmænd sandsynligviis neppe igjen ville slippe ham. Hans Balse udmærke sig ikke alene ved det Tiltrækkende og Smukke de besidde, de ere tillige vel skrevne og godt instrumenterede, uden overdreved Larm, uden Effectjagen og Charlataneri."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Til Beroligelse for Hr. Justitsraad Larsens Venner har Hr. Regimentschirurg Dr. Mansa bekjendtgjort, at han vel ved et omstyrtende Træ er bleven haardt qvæstet idet den høire Overarm og høire Laar, ere brækkede, ligesom flere, tildeels betydelige Contusioner af Hoved, Stulder og Ryg foranledigede, men at der dog, da intet Symptom har viist sig, der kunde tyde paa en livsfarlig Beskadigelse af de ædlere Organer, navnlig Hjerne og Rygmarv, er grundet Haab om, at han vil kunne reddes for sit Fædreland, sin Familie og Venner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Det kgl. Musæum for nordiske Oldsager har nu fra det kgl. Kunstmsæum erholdt samtlige derværende oldnordiske Gravkar ifølge en kongelig Resolution, hvorefter hele dette Musæums nordiske Afdeling forenes med Musæet for nordiske Oldsager. Jblandt disse Kar ere 3 Guldurner, fundne den 16. April 1685 af en Bonde ved Pløining paa en lille til Egeskov i Fyen hørende Ø, kaldet Munk, som da tilhørte Rigsraad Niels Krag, der presenterede den til Kong Christian den Femte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
J Mandags Nat tildrog sig det Uheld paa Kronborg, at der i Artillerivagten ved Flagbatteriet kom Jld i en Deel Krudt, ved hvis Explosion Bygningens ene Muur blev spængt og den vagthavende Sergeant temmelig haardt qvæstet; tvende andre Artillerister, som sadde tæt ved ham, slap med Skrætten. (Hels. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Fra Bogense hedder det under 4 Januar: "Vor Byes Jndvaanere bleve i Nat allarmerede ved Brandraab, idet den tæt ved Byen beliggende Veirmølle aldeles afbrændte. Jlden udbrød omtrent Kl. 2 1/2 med en saadan Hæftighed, at Møllen, efter mindre end 1/2 Times Forløb, styrtede sammen, hvorimod de i Nærheden værende Bygninger bleve reddede, da Vinden har derfra, og til Lykke er ikke noget Menneske eller Dyr indebrændt eller kommet til Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke, men af det paabegyndte Forhør er der Grund til at antage, at Jlden er kommet fra Mølleværket ved Frictionen."(H. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Fra Sønderborg skrives under 2. Jan. i "Dannevirke. Regjeringen har i disse Dage forbudt, at det danske "Sønderborger Ugeblad længere udgives. Bladet har derfor ophørt at leve, medens Udgiveren Bogtrykker Meyler og hans Redaktør. Moriz Retchenbach, herefter kun tør sysselsætte sig med Udgvelsen at det tydske Ugeblad. Meyler havde heller ikkun Privilegium paa Udgivelsen af et tydsk Blad idet han, ligesom hans Formand, Wisme, af hvem han havde kjøbt baade Trykkeri og Privilegium, fortsatte dennes begyndte Transgression af den kongl. Tilladelse, ved at udgive to Ugeblade, et tydsk og et dansk Om denne Omstændighed eller Bladets mod Statseenheden og Tronarveloven stedse stigende oprørske Tendens m. m. har været Grund til den danske Udgaves Undertrykkelse, er ubekjendt."J et Følgeblad til Ove Thomsens Avis for 6. ds. læses en Klaae, der af P. H. Lorenzen er indgivet til det kgl Politikammer i Haderslev i Anledning af at han tillig med nogle andre dansksindede Mænd er paa et offentlig Sted bleven voldeligen overfaldet af nogle Slesvigholstenere. Klagen lyder. Et sørgeligt Optrin er Anledning til nærværende Besværing Efter at Hs. K. H. Kronprindsen igaar havde forladt Byen, og Høitidelighederne til hans Ære vare forbi, gik jeg og flere Venner heraf Byen ind til Gjæstgiver Nehlsen, for at tømme et Glas Viin til Afsked med nogle Bekjendtere fra Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
J den offentlige Skjænkestue, hvori vi befandt os, sadde Advocat Stibolt og Jernstøberne Petersen og Bonnichsen. Det varede længe, inden den bestilte Viin kom frem, og medens vi som anstændige og ædruelige Gjæster omsider nøde samme, havde der været Tid nok maaskee for de i Stuen Antrufne, til at indkalde fra Borgerforeningens Lokale og, som det hedder, endog fra Jørgen Rabens Gjæstgivert, en fjendtlig Flot Mennesker til os, som ogsaa snart begyndte med at forstyrre vor selskabelige Underholdning. Medens vi ingen Ufred abnede, tømte en Staal for Hs. K. H. Kronprindsen, og een for Rigets Fane med en aldeles beføret bemærkning mod enhver Coucurrent, besvarede den indtrængende fiendtlige Flok, bestaaende af Borgerofficererne Bager Burmetter, Postholder Raben, Tobaksfabrikant Petersen og Bager Schley, de tre Sidste i Uniform, Sadelmager Bungartz sen, Kjøbmand Hans Bertelsen, Steentrykker Andersen, Skipper Baseck, Advokat Nissen, Stolemager Lauritzen, Glarmester Rasmussen, Kjøbmand N. P. Møller, Bogbinder Møller, Maler H. Hager og flere Andre, som ellers intet Ærinde viste at have i Stuen, begge disse vore Staaler med en Haanlatter. Hermed ikke tilfredse lagde Jernstøber Petersen og Saddelmager Bungartz sen formelig Haand paa vor Ven, Typograph Hermann Koch og udskjældte ham for Dreng, der Jntet havde i Stuen at bestille. Kort derpaa fattede bemeldte Saddelmager Bungartz mig i Brystet, og nu blev det klart, da Jngen af Politiversonalet var tilstede, at vi, for at værge for Liv og Lemmer, som efter de Angreb, de øvrige af de Jnd trængte een efter den anden udførte, nu svævede i Fare, maatte værge os saa godt vi kunde, og see til at forskaffe os den Fred, som man paa en saa undskabsfuld Maade havde forstyrret. Paa den underligste Maade var Værten forsvunden, som ellers burde have anvendt sin Jndflydelse, for at frede om vort korte Ophold under hans Tag Han maa forklare, hvilke Grunde der har afholdt ham fra at opfylde sin Pligt. – Skjøndt vi ved Guds Beskjærmelse og vort Mod kom med sunde Lemmer og svaret Liv ud at en fjendtlig og i høi Grad excentrisk Flok Menneskers morderiske Hænder, saa have vi dog den største Aarsag til at begjære Sagen undersøgt paa det Omhyggeligste at de saa særdeles Skyldige kunne vorde afstraffede efter Lovens Strænghed, at det kan sees, at Politiet i en Bye, hvor der er en for Staten og den borgerlige Fred høist farlige Faction tilstede, kan hævde sin lovlige Myndighed, og at der ikke hos fredelige Borgere og Bønder skal opsaae Frygt for, at vorde insulterede og morderisk overfaldne, naar de har begivet sig ind paa offentlige Steder."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Med Hensyn til hvad der i flere Blade er anført angaaende Beholdningen af den vidtbekjendte Guano paa Øen Jschaboe (efter Kjøbenhavnsponen), at denne ikke skulde udgjøre mere end 112000 Cons, gjør en Jndsender i Aarhuus Avis opmærksom paaat ommeldte Ø, er, efter et paalideligt Øievidnes Beretning, 1/4 Miil eller 6000 Fod rundt omtring, og over hele Øen er 70 Fods Opboe at Guano. Denne Øes kubiske Jndhold udgjør altsaa over 101 Mill. Kubikfod Guano, eller paa det Nærmeste 22 1/2 Mill. danske Tønder. Af denne Masse kunne altsaa mangfoldige Skibe faae Ladning; thi om ethvert Skib, som maatte anløbe Øen, var 4000 Tønder dansk Maal, saa kunne dog omtrent 5600 saadanne Skibe faae fuld Ladning, og saamange Skibe have vel neppe været ved nævnte Ø endnu. (Fra Jschabo hedder det, at hver Tønde Guano nu koster 1 Pd. St. og at flere Skibe have maattet tage bort uden Ladning.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Udnævnelser. Under 2. d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Copiist M. P. O. Rosenørn til Fuldmægtig ved Kjøbenhavns Politiret og Politiets øvrige Forretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 7. Januar: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 138 1/2 a 138 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Bekjendtgjørelser. Baiersk Øl og Hvidt Øl 3 1/2 og 3 Ls. for Flasken faaes hos Otto G. Bogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
En Tobakskjærermaskine (Krolværk, ønskes tilkjøbs af Lorenz Frandsen. Aar 1811 den 28de December blev i den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Nr. 517 1811 Procurator Dahl, som Actor, contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corsaren", Portratmaler Louis Touscher, og saaledes kjendt for Ret. "Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corfaren, Portraitmaler Louis Touscher, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de September 1790 § 20 foreskrevne Censur undergiven i 1 Aar. Saa udreder han og de af Actionen flydende Omkostninger, og derunder i Salair til de befalede Sagførere, Procuratorerne Dahl og de Auchamp, 5 Rbd. Sølv til hver. - Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes, under Adfærd efter Loven." Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres Den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets Justits-Contoir i Kjøbenhavn, den 28de December 1811. Krüger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Fra den 1. Januar d. A. udkommer denne Tidende 2 Gange om Dagen og leverer sine Abonnenter for 2 Rbd. Hvartalet (excl. Postgebyr), foruden Politik og Avertissementer, en staaende Feuilleton af for det meste danske Forfattere. Abonnement modtages paa de respective Postcomptoirer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Huset Nr. 113 i Bispegaden, som beboes af Madame Heilmann, er at faae tilleie fra næstkommende Paaske. Hans Th. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Huset Nr. 269, ved Domkirken, der beboes forTiden af Hr. Bundtmager Jessen, er fra næstkommende Flyttedag at faae til Leie, naar man henvender sig til Undertegnede. Orbech. Ribe, den 2 Januar 1845. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Søndag Aften den 12 Januar gives i Hr. Gjestgiver Fölsch's Locale en Aftenunderholdning til Jndtægt for det herværende borgerlige Musikcorps, bestaaende af: Første Afdeling. 1) Overture til den Hvide Dame, udføres af Musikcorpset. 2) Solo for Violoncel. 3) Qvintet for Basethorn, Clarinet, Piston, Klap horn, Valdhorn og Bassun. 4) Qvartet af Krommer. Anden Afdeling. Musiseres af Corpset. Tredie Afdeling. Vaudevillen Kong Salammon og Jørgen Hattemager." Aftenunderholdningen begynder Kl. 6, og billetterne kunne erholdes hos Hr. Kapitain Utzon a 10 ls. til Hovedforestillingen (Børn det Halve) og 5 ls. til Generalprøven som finder Sted Løverdag Aften.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Aftenunderholdningen gives ikke for noget sluttet Selskab. For dem, som have deeltaget i Samme og som maatte ønske at dandse bag efter, bliver henlagt en Liste til Paategning. Dersom et tilstrækkeligt Antal tegner sig vil Betalingen blive 6 ls. pr. Persona, og Dandsen varer indtil Kl. 3.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Pastor E. Mans Postil, (1ste Oplag, 1000 Exempl., som udkom f. A. er udsolgt. Paa 2det Oplag, smukkere udstyret og med større Typer, indbydes til Subskription. Man behage at tegne sig hos nærmeste Boghandler, i Ribe hos Termansen, hvor Planen er til behageligst Eftersyn – eller hos Boghandler N. C. Ditlewsen, Forlæggeren Store Kjøbmagergade Nr. 49.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Kjøbenhavn i December 1844.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
En Dreng, som har Lyst at lære Dreierprofessionen, kan til Paaske blive antaget af P. Pedersen, Dreiermester i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Ved Kongelig Rescript af 2 August d. A. er det bestemt, at det i Holstebroe efter hidtil gjeldende Bestemmelser i Begyndelsen af hvert Aars Februar Maaned afholdte Marked, for Fremtiden afholdes Tirsdagen efter første Søndag i Fasten. Ligeledes er det ved samme Rescript tilladt, at der herefter, i bemeldte Kjøbstad, aarligen, tvende Dage for det Hestemarked i Skive, som er ansat til den 9 Juni, afholdes et Marked med Heste. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Ringkjøbing Amthuus, den 30. December 1811. Kummel, constit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
Ved Kongelig Rescript af 17. d. M. er det tilladt, at det Marked, som hidtil, ifølge Rescript af 29 April 1841, er bleven afholdt den 17. October i Tarm Bye, for Fremtiden maae afholdes den 21. September. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Ringkjøbing Amthuus, den 30. December 1811. Kummel, constit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-10
En dulig Meierske ønsker sig fra næstkommende Maidag en Plads i Jylland. Gode Anbefalinger kunne forevises. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 13 Januar. No 5.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Som bekjendt beholdt Ministeriet ved Valget af den fjerde Vicepræsident kun en Majoritet af fire Stemmer. Efter denne Forhandling gik dHrr. Guizot og Duchatel til Kongen for at aflægge Beretning herom, og yttrede, at de af deres Kollegaer vare overdragne at forespørge om Kongen ønskede et andet Kabinet, i hvilket Tilfælde de vare rede til at anmode om deres Afsked. Kongen spurgte med den største Forbauselse Hr. Guizot hvad dette skulde betyde, hvorpaa denne svarede, at da han saae flere Personer, der nøde Hs. Maj. Tillidog personlige Omgang, stemme mod Ministeriet, kunde han og hans Kollegaer ikke andet end tro, at Kongen ønskede deres Tilbage trædelse. Kongen forsikkrede Hr. Guizot om sin uforandrede Tillid, at han ikke vidste det mindste om det forefaldne og bad at Ministrene vilde vedblive som hidtil, at forvalte deres Embeder til hans særdeles Tilfredshed. J dette Øieblik blev Deputeertkamrets konstituerede Bureau indladt, og Kongen, endnu opbragt, yttrede blandt andet til den valgte Vicepræstdent, at alle, som havde stemt imod ham, vare dupes" (paa bredt Dansk "Dosmerpandere). Til Pairskamrets Bureau, der strax efter kom ind, yttrede Kongen, at han haabede, at de ikke hørte til "dupes", og at de vilde understøtte et Ministerium, som han holdt meget, særdeles meget paa. Dette dupes har gjort stor Opsigt, og den konstitutionelle Opposition spyer Jld og Flamme. Kongens Yttring, siger en Korrespondentartikel fra Paris – giver vel Ministeriet en øieblikkelig ny Kraft, og Kabinettet er denne Gang undgaaet den truende Fare, men det er en Seir, der ligner et Nederlag, et Nederlag, der denne Gang ikke alene træffer Kabinettet, men ogsaa det herskende System."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Om den forhen saa aandrige Undervisningsministers, Villemains pludselige Sindssvaghed haves nu nærmere Efterretninger. J et Cabinetskonseil hos Kongen d. 29. f. M. bemærkede man, at han næsten hele Tiden var taus. Det Lidet, han talede, var forvirret og usammenhængende. Den næste Dag var der atter Conseil, Ministeren begyndte pludseligen at tale heftigen mod Jesuiterne; han bildte sig ind, at de tragtede ham efter Livet, og at han maatte springe i Vandet forat undgaae Kvalerne ved en langsom Forgiftelse. Bragt hjem gjorde han Forsøg paa Selvmord. Da hans Læge vilde aarelade ham rev han sig løs, og sprang ud af et Vindue ned paa Gaden, dog uden at komme synderlig til Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Denne pludselige sørgelige Sygdom giver Anledning til mange Gisninger. Man mindes nu Jesuiternes Fjendskab til ham; man mindes, at en anden aandrig Jesuitfjende, Hr. Eugene Sue, for nogle Uger siden kun som ved et Vidunder undgik et Forgiftelsesforsøg, og man anfører en tredie Skribent imod Jesuiterne, Statsraad og Professor Libris Exempel. Forrige Sommer gjorde han en Reise til Jtalien, paa hvilken han pludseligen blev saa farlig syg, at han kun med Møie kunde bringes tilbage til Paris. Siden den Tid hensygner han langsomt til Døden; Lægerne give ikke Haab om Helbredelse for denne gaadefulde Sygdom, og tilskrive den en af hine hemmelighedsfulde langsomme Gifter, som man kjender i Jtalien. Mærkværdigt er det, at Villemains Gemalinde blev vanvittig, da han første Gang var Minister og mistede sin Portefeuille. Lægerne havde haabet, at hun atter vilde faae sin Forstand, da hendes Mand anden Gang blev Minister, men den arme Dame vedblev at være vanvittig, og hendes Mand er det nu ogsaa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Jndenlandske Efterretninger. Magasinet paa Postkarethen der den 9. de om Aftenen afgik med Personposten fra Kjøbenhavn til Helsingøer, er, skjøndt ledsaget af Conducteur, paa Veien fra Lyngbye til Hirschholm, bleven aabnet, som der maa antages, med falske Nøgler, og en Post lade med circa 1000 Rbd. i Obligationer og 900 Rbd. i Contanter, bortstiaalet. Laden skal, opbrudt og tom, være fundet i Rudeskov. (B. T.) Blandt de Jndvendinger, man har gjort imod det nye Udkast til en Værnepligtanordning - mod hvilket vi gjerne indrømme at der kan gjøres mange Jndvendinger er ogsaa den, at det tillader Stedfortræd, ning. Det er underligt nok, at man kan have saameget mod denne Indretning. J Theorien tager den sig rigtignok ikke ud, der hedder det, at Værnepligten bør være lige for Alle, og at Enhver personlig bør opfylde den; men hvad Skade kan det være foren fattig Karl, at en riig Mand siger til ham: "Vildu opfylde min Værnepligt, saa giver jeg Dig 500 Rbd." Det er mange Penge for en fattig Karl, og han kan arbeide i mange Aar inden han har samlet dem, om han ellers nogensinde faaer dem samlet, og med en saadan Sum kan han, naar han har Forstand og Dygtighed, grunde sin Lykke. Fra dette Standpunkt betragtet, finde vi - man blive ikke bange for Ordet – at Stedfortrædning har noget af communistisk Natur ved sig; det er et lovligt Middel for den Fattige til at komme i Besiddelse al Noget af den Riges Overflødighed, og Staten er bedre tjent med at faae en stærk og haardfør Mand, end en forkjælet og villig Mand. Man mener, at naar Stilling bliver tilladt, vil Hæren komme til at bestaae af bare Leiesvende, som man udtrykker sig. For det Første er det Udtryk "Leiesvend her urigtigt anvendt; en Stedfortræder er ikke mere en Leiesvend, end enhver Anden, der for Betaling paataget sig et Arbeide for Andre; men desuden vil den Frygt, at alt for Mange ved Stedfortrædning ville unddrage sig deres Værnepligts Udførelse, sikkert vise sig ugrundet. Naar Værnepligtsbyrden blev lige for Alle, og Stedfortrædning tillodes, er det vel sandsynligt, at der vilde blive Mange, som kunde have Lyst til at lade stille for sig; men, som en Følge af Concurrencen, vilde Prisen stige, og ikke Alle vilde kunne bringe 500 Rbd. og maaskee derover tilveie, ligesom det og saa er at antage, at ved de mere luttrede Begreber, man nu har om Værnepligten, mange dannede unge Mænd selv vilde opfylde den, naar der ikke var særlige Hindringer i og hvorfor vil man da berøve dem det Privilegium, som Rigdom giver overalt i Verden, og som her aabenbart er til den Fattiges egen Fordeel, Vi troe, at det gaaer her, som det saa tidt gaaer, at man forvexler Navnet med Tingen. (O. Th. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
En Hr. Otto der er født i Danmark, og som for en 6–8 Aar siden studerede i Kiel, men som paa Grund af Uordener blev sagsøgt og landsforviist tilligemed en anden Studerende, har nu ifølge Kiel. Corresp.", efterat han har gjort sig hæderlig bekjendt som Muemoniker under Navnet Reventlow, faaet Tilladelse til, hvis han ønsker det, at vende tilbagetil sit Fædreland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Den 3 Januar indtraf Hs. K. H. Kronprindsen. til Slesvig, hvor han overnattede hos H. D. Prinds Statholderen paa Gottorff. Ved Jndtoget i Staden var Borgervæbningen opstillet, i hvis Spidse Stadens Øvrighed. J en Beretning herom i Hamb. n. 3. hedder det, at forat berede Prindsen en festlig Modtagelse og forat forhindre Borgergarden fra som sædvanlig at udeblive var den paa det Stræge ste tilsagt til Møde. Borgermesteren hilsede Tronfølgeren med en Tale, hvorpaa fulgte Tak. De Prindsen vel var stærkt angreben af Reisen (?), saa ilede han til Slottet og lod sig ikke engang see da det garnisonerende Militær bragte ham et Fakkeltog med et Hoch, og Jægerkorpsets Syngeforening afsang flere Sange. Ved Tilbagetoget istemmede Toget den slesvigholstenske Nationalsang, hvilket ogsaa Borgervæbningen havde gjort. Naar det paastaaes - hedder det fremdeles i N. 3. –, at Kronprindsen ikke er ankommen til Slesvig med naadigt Sindelag mod Staden, paa Grund af dens tydske Karakteer, og at han derfor har holdt sig tilbage, saa maa dette modsiges og vil man derimod have de sikkreste Beviser.