JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Den 7de Dito har Hs. K. M. allern, beskikket Johan Magnus Christian Weise til at være virkelig Kammer=Assessor Den 10de Dito haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigt confereret Capitain Frederich Anthon Græve af WedeJarlsberg hans hafte Compagnie ved Livgarden til Fods til Capitain og General-Adjutant Jobst Conrad von Rømmeling, Samme Dag er ved det Danske Liv Regiment Rytterie Second Major Arnold Ludevig von Haxthausen bestilt til Premier Major, Major Peter von Paulsen til Major i Regimentet, Second Ritmester Janus Frederich von Jeminger til Escadron Chef, og Premier=Lieutenant Joachim Friderich, v. Gottschalck til Second Ritmester ved bemelte Regiment, Ligeledes er Capitain og Commendant paa Fladstrand Peter von Leth benaadet med Majors Caracter af Cavalleriet, saa og Premier=Lieutenant ved Jngenieur Corpset Engebrecht Hansen von Hoff benaadet med Capitains Character af Jnfanteriet. Ligesaa er Premier=Lieutenant Otto Frederich von den Osten allern. bestilt til Capitain og Compagnie-Chef ved det Danske Liv=Regiment til Fods.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Under Dato Christiansborg Slot den 10de November har Hs. M. allernaadigst udgivet et Patent og Høyeste Ret i Danmark for 1775 og siden fremdeles for de efterfølgende Aaringer indtil videre. Den Den 11te Dito er den hidtil værende Markgrævelige Baadenske Geheime Hofraad Simon Voltz, som Kongelig i Henseende til Hertugdommet Holsteen subdelegered til den anden Classe af Rigs=Kammerets Visitationen i Witzlar, af Hs. Kongelig Majestæt allernaadigst bleven beskikket til Kongelig Geheime Legations=Raad. Samme Dag er Andreas Gros kop beskikket at være Hof=Bedemand, naar samme Embed lovlig ledig vorder. Studiosus Christian Fogh ligesaa at være Sogne Præst for Torring og Heldum Meenigheder i Riber. Stift. Justitz=Raad Hermann Colbiørnsen ligesaa at være Laugmand over Christiania Laugstoel. Procurator Jens Stoud ligesaa at være Byefoged og Byeskriver paa St. Thomas i Vestindien. Ole Thestrup ligesaa at være Secretair ved Protocollen i Høyeste Ret. Den 17de Dito er Christian Frederich von Bülow allerne bestilt til Kongel. General=Adjutant, Premier LieutenanFrederich Christian von Heinson til Ritmester a la suite ved det Danske Liv Regiment Rytterie, og Capitain-LieutenanHinrich Leonhard Wilhelm von Dørcks til Stabs Capitain ved det Norske Liv=Regiment til Fods.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
NB. Hvad udi forrige Maaneds Tidende var anført: at Justitz=Raad Rasmus Steensen, Landsdommer i Jylland, skulle være avanceret til Etats=Raad, er urigtig, men skal være at forstaae om Justitz Raad Steen de Steensen Proprietair paa Aunsberggaard i Jylland.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Fra den 29 October til den 26 Novbr. ere her i Staden, copulerede 96 Par, fødde 96 Drenge, 101 Piger, tilsammen 197, døde 32 Mænd, 38 Qvinder, 46 Drenge 36 Piger, tilsammen 152; ere altsaa 45 flere Fødde end Døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svaghedder: Alderdom 11, Apoplexie 1. Barselseng 2, Blodstyrtning 3 Brystsøge 6, Drukned 1, Durchløb 2, Dødfød 1, faldet til Døde 1, Feber 8, Forkiølelse 2, Hidsig Feber 5, Hæng sig selv 1, Jnflammations Feber 2, Kopper 12, Nyefød 1. Obstruction 1, Purpur=Feber 1, Slag 43, Skiørbug 1 Svindsoet 11, tærende Syge 15, uangivne Svagheder 20, Vattersoet 1.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 30te Octobr. til den 26de Nov. af Patienter indkomne 90, udgaaet 50 døde 9, af Barselqvinder indkomne 33, udgaaet 38, af Børn fødde 33.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Paa Hs. K. H. Arve Prinz Frederichs høye Formæhlings Fæst var følgende Decorationer og Jlluminationer her i Staden see.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Paa den islandske, finmarkske og grønlandske HandelsPlads, var ud til Vandet foranstaltet en Decoration, bestaaende af tvende Graasteens Obelisquer, staaende paa de res Piedestaler, hvorpaa det Kongelige Danske og Hertug, Meklenborgske Vaabener vare anbragte. J Midten var en Piedestal af Marmor, hvor paa stod en Groupe forestillende Kiærligheds Gud mod hvilken Homen tændte sin Fakkel, holden de Prindsens og Prindsessens Portrait i en Medaillon. Paa hver Side af Piedestalen laae en Hav Gud, begge hvilende paa Delphiner; af disse Delphiner saavelsom af Midten paa Decorationen, hvor tillige en Grotte var anbragt, løb Vandet først i 2 Vandskaaler, og derfra udi Søen. Ligefor denne Handelspladses Verf laae et Skib behængt med alle Nationers Flagge, som ved Prindsessens Ankomst saluterede med 2 gange 15 Skud, og hvorpaa var Janitskarmusik. Strax efter at Hs. K. H. var ankommen paa Slottet, løb under Kanoners Løsning et Skib af Stabelen fra bemelte Vers, som der før fremmet Regning var bygt, og blev kaldet Prindsesse Sophia Friderica.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Hr. Agent Bødenhoff havde ladet udlægge tvende store Skibelige for Nyehavn, under de Herrer Peder Tingbergs og Krøyers Commando, som ved (S. T.) Prindsessens Ankomst suluterede Hende med 27 Kanonskud og 3 gange 3 Hurra af nogle hundrede til den Ende paa Skibene opstilte Matroser. Da Høystbemelte var forbie blev igien paa ligeMaade saluteret, saavel som ved Hendes Modtagelse paa Landet.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Om Aftenen Kl. 11 lod velbemelte Hr. Agent et lidet Fyrværk afbrænde i Kanalen ved Holmens Kirke.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Ved bemelte Kirke var paa Kirkens Bekostning opreist en Balcon, behængt med Topper og udziret med Grønt og Blomster. Paa dens ene Side lod sig høre Janitskarmusik. paa den anden vare 6 Skoledrenge hvide iklædte med Krandse paa Hovedet og i Haanden, som sang følgende Vers, hvortil Musiken var componeret af Cantor Falk! Velkommen til Danmark, velsignet Fyrstinde Her Himlen bereder dig Ønskernes Havn; Bliv Du, Friderica, vor Nordens Gudinde, Vær stedse en Engel i Frederichs Favn! Henrykte af Glæde, vi nordiske Sønner, Frembyde de Palmer og Krandse vi har, Og ønske, at Himlen som Dyderne lønner, Med Naade vil krone vort Kongelig Par: Jblandt de troe og velmenende Undersaatter, der i Anledning af vores naadigste Arveprindses høye Formælings=Fæst illuminerede deres Huse i Nærheden af Slottet, har Mad. Schiønberg, forhen Vartsfrue ved Hs. Kongelige Høyhet Kronprindsen, paa følgende Maade udmærket sig. Ihendes iboende Huus No. 270, paa Vandkosten, som bestaaer af 4 Fag, var i de to mellemste, der bestaaer af 8 Vinduer, anbragte: 1) Hs. Majestæts Kongens høye Navn med dobbelt Chifferomgiven med en Laubærkrands og Krone over, hvorunder stod antegnet: For Dig, o Konge, jeg et Hierte her frembær, Som fuld af Ærefrygt og skyldig Troskaber. 2) Hs. Majestæt Dronning Juliana Maria høye Navn ligeledes med Lautbærkrands omgiven og Krone over, hvorunder var antegnet: Durak mig Haand i Nøden, Jeg elsker dig til Døden. 3) Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsens Navn, omgiver med en Laurbærkrands, som blev holdt af den norske Løve, og Krone over, og holden af to flyvende Engle, hvorunder stod antegnet: O Kronprinds, min Lykke og Ære, Min Glæde til Døden skal være. 4) Hs. Kongelige Høyhed Arveprindsens Navn, omgiver med en Laurbærkrands og Krone over, og derunder antegnet: O Prinds, hvad er Du stor, Hvad elskes Dir i Nord. J fire mindre Vinduer oven over var i hver af de tre anbragt Deres Kongelige Høyheder Prindsesserne, Lovise Augusta, Charlotte Amalia og Sophia Friderica deres Navne, omgiven med Laurbærkrandse og Kroner over. Under Prindsesse Lovisa Augusta Navn var antegnet: Prindsesse! Du Himmelens Gave, Og Deel i mit Ønske skal have. Under Prindsesse Charlotte Amalia Navn var antegnet; Den ældste Konges fuldkommenste Datter, Din Dyd udi Nord vi kiender og skatter. Under Prindsesse Sophia Friderica Navn var antegnet: Din Ankomst mig glæder og fryder, Gid Himlen Dig krone med Dyder. I det fierde af samme smaa Vinduer var følgende allerunderdanigste Ønske anbragt: See! her den beste Kongeslægt, Der nogen Tid besteg en Throne; Tag, Almagt! Dem i Varetægt, Fra Modgang du Dem evig skaane; Ja lad den danske Konge=Stamme, Til Verdens sidste Slægter naae; Og indtil Jorden udi Flamme Forgaaer, den danske Throne staae, Da skal det sidste Folk i Norden, Lyksalig skatte sig paa Jorden.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
J nye Kongensgade bag Slottet saaes hos Hr. JusticeRaad Martfelt fire illumminerede Pyramider, som forestilte følgende, nemlig den første: Hs. Kongelige Høyheds Navn i Krands med Krone over. Den anden: Hs. Kongelige Høyheds den høye Bruds, ligeledes ziret med Krands og Krone. Den tredie viste et Røgelse=Alter med Kar og antændt Røgelse. Paa den fierde læstes en Medaillon denne Jnskription. En patriotisk Jld, som ey kan slukkes ud, Den brænder i vort Bryst for Konge, Prinds og Brud, Iøvrigt vare begge Etager med Lys rigeligen illuminerede.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Paa Hiørnet af Brolæggerstrædet og Nytorv var følgende Jllumination opført: J første Vindue saaes Prindsessen, Billede i en Medaillon, paa den høyre Side Dyden, og paa den venstre Kierlighed, alt malet en bronze. Paa samme Decoration læstes følgende: Dyd og Kierlighed var til Frederichs Bryst, Dine troe Ledsagerinder, See de lønne Dig med en salig Lyst, Og med Friderich Dig forbinder.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
J det andet Vindue saaes Dannemarks og Norges Sindbilder, som ofrede ved et Alter, paa Alteret var skrevet: For Frederichs og Sophies Lyksalighed.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
J det tredie Vindue saaes Prinds Frederichs Billede, ligeledes i en Medaillon, ved den høyre Side Viisdom, og ved venstre Ære. Paa denne Decoration læstes: Viisdom forenet med Ære, Friderich, boer i din Siel; Thi Du er skabt til at være Cimbrers og Normanners Vel.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
J det fierde Vindue saaes en antiqve Obelisk, hvorpaa var paa en Tavle forestillet Prindsens og Prindsessens Navn foreenede i et. Ved den høyre Side stod den almindelige Glæde, og ved den venstre den almindelige Lyksalighed. Paa Foden af bemelte Obelisk læstes følgende: Fra Olymp skal Held og Glæde stige, Deres Mildne krone denne Dag, Frederichs Held er Himlens Velbehag, Himlen føler den, og Dødelige. J Larsleistrædet hos E. Bang, Udi første Fag Hs. Majestæt Kongen siddende, og over Høystsammes Hoved en flyvende Engel med et Blad i Haanden, hvorpaa læstes følgende Begier, og jeg vil give dig hvad dit Hierte begierer. J det mittelste Fag Hs. Kongel. Høyhed Prinds Frederich, staaende, i en Æreport med et brændende Hierte i Haanden, neden ved saaes ligesom Vand, hvorudi et Skib kom seylende, og ankrede for bemelte Port, af hvilket udkom en Dame, som ligeledes havde et brændende Hierte i Haanden; oven over saaes to brændende Hierter, og neden under læstes: To Hierter i foreenet BrandEr vist en høyst lyksalig Stand. J tredie Fag Hs. Majestæt Dronningen siddende, og ved hendes Fødder en Pelikan, der gav sine Unger Die, hvorved læstes følgende: Som en om og kiærlig Moder. Du opføder Landets Poder. Hvilket alt oplystes ved Lamper af Eggeskaller i Mangel paa andre.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Efterretninger om de Engelske Provinzer i America, nemlig: Nye=Engeland, Massachusets Bay Bo. Boston, Nye=Nork &c. i Henseende til sammes Beliggende, Regierings Form, Jndvaanere, Handel &c. tagne af Major Robert Rogers korte Beskrivelse over Nord=America.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
(Fortsettelsen) See August Maaned. Til denne Provinzhøre og endnu flere Øer, som ere ligesaa behagelige og frugtbare, endskiønt ikke af saa stor en OmkredsStreightisland (?) lige over for den vestlige Kant af Longissland. Begge disse Øer tilsammen giøre en Canal, hvori giennem de fra Nyeyork kommende eller derhen gaaende Skibe kan passere. Dernæst Fischerisland i Sundet, imellem Longlisland, og den Provinz Connecticut, tillige med nogle andre, som ligge deels i Bayen, deels i Sundet, hvoriblant det Sundet liggende Barnisland nylig har faaet et Friheds Brev, til at anlegge en Stad, hvormed man og allerede virkelig har gjort Begyndelse. Den Stad Nyeyork har en meget lykkelig Situation til Handling. Den har en god, sikker og beqvem Havn, til hvilken Skibe af sædvanlig Størrelse giennem 3 Adgange kan løbe ind, nemlig giennem Sundet imellem Longisland og Streightisland, giennem den smale Pas som meest beseyles, og endelig giennem den ligeledes snedre Canal imellem Streighelisland og Kysten af Nyejersen. Staden kan saae fersk Vand fra de omliggende Søer og Floder, mod Norden til Montrea- og Qvebeck, og mod Vesten til de store Søer Eria, Ontario og andre, henimod 600 Mile vidt, undtagen nogle saa Stader, hvor Vahrene maae udlosses, og den driver Handling i den aabne Søe, ikke allene for dens egne, men og for de Connecticutiske og Nyejerseyske Kyster, som her ombytte deres Landsproducter og Vahre mod udenlandske.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
De Vahre, som herfra udføres, komme meest fra de 3 Colonier, Connecticut, Rhodeisland og Nyejersey, og bestaa af Hvede, Meel, Sviin, Foerværk og Biberskind i stor Mængde, videre i Pibestaver, Planker, træe Meubler, Hørfrøe, Raae= og Stangjern og noget Kobber. Man har nyelig bestemt visse temmelig anseelige Opmuntringer til mange nye Manufacturer og Plantagers Anlæg, men især for Hamp Avlingen, som af Provinzen selv anseelig skal belønnes. J Staden Nyeyork er og oprettet et Selskab, som forsamler sig paa visse Tider, og raadslaaer om at befordre Handelen og Occonomien, men især søger at ophielpe Linned Ulden= og Jern Fabrikerne, og udsætter anseelige Præmier for dem, som derudi distingvere sig. Saadant et fornuftigt Forhold maa vist bidrage til at vedligeholde denne Provinzes Credit og beriget Jndvaanerne, da tillige deres indenlandske Fabriker, giøre dem mindre trængende til udenlandske Vahre og Manufacturer. () Saaledes ka der vor Forfatter Landet; men paa det Charte som Ludwig Evans med megen stor Møye har tegnet, og Jacob Turner stukket i stor Folio udi Philladelphia, kaldes det Stateisland, hvilket Navn det formodentlig har faaet af Hollændernes første Nedsættelse i denne Provinz. Kongen af Storbrittannien er en uindskrænket Overherre af denne Provinzes Grund og Jord, og beskikker Gouverneuren, Vice Gouverneuren og Raadet; men de frie Landgods Eiere udvælge deres Deputerede, som med hine udgiøre det lovmæssige Statslegeme. De Stæder Nyeyork og Albanyhave ligeledes Friheds Breve, at forfatte Love for sig selv, (hvilke dog ikke maae stride imod de Storbritanniske Love, som anordnes af Majoren og de Oldermænd som aarlig udvælges af enhver Stads frie Borgere.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Her ere adskillige Religions Secter, thi man finder Jndvaanere af den Biskoppelige eller høye Kirke, Presbyterianer, Lutheraner, Anabaptister, Mæhriske Brødre, Qvækere og Jøder, som alle holde deres Gudstieneste efter deres egne Kirke Anordninger og i deres eget Sprog. Videnskaberne blive og i denne Provinz meget opmuntrede. Det Collegium i Nyehork er meget vel indrettet, har en Ober Forstander, Professorer og Under=Opsynsmænd, og er tillige forsynet med en god Bogsamling. Mange unge Lærde blive her aarlig creerede til Bacialaurer og Magistre, og i Almindelighed ere alle Stæder i den hele Provinz vel forsynede med Skoler. 7) Den Provinz Nyejersen.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Efter denne Overgivelse blev Regieringen af Øst= og VestNyejersey lagt under den Provinz Nyeyork, udi hvilken Tilstand det forblev indtil Anno 1736, da de begge tilsammen fik en Stadtholder, som var Sir Lewis Morris. Dog alligevebeholdt hver Deel endda en Slags egen Regiering for sig, og deres fælleds Parlement forsamler sig Vexelviis i Burlington i Vest Nyejersen og i Pert Ambøy ved Udløbet af Raritton i OstNyejersey, hvilke tvende Stæder, omendskiønt de hverken formedelst deres Handel, eller Jndvaaners Antal ere betydelige, have dog ligesaa god Stadsfrihed, som den 8 Mile ovenfor Amboy ved Rariton liggende Stad Newbronswie (Nye brunswig) som holdes for den i beste Flor værende Stad i hele Provinzen. Jorden i denne Provinz er overalt lige god og læt at dyrke, samt beqvem til at bære Hvede, saavelsom alle andre Engelske Kornvahre og alle under denne Himmel Egn voxende Frugter; hvorfor man og her har den beste Cyder (Viin af Frugt) i heele Nord Amerika. Tømmertræet har skudt sig tyndt og høyt Veyrret, og Egetræer blive meest tagne til Skibs=Bygning. Denne Provinz har og en stor Mængde rindende Vand til Møller, Jernhammerværker, og en Mængde Jern Ertz som i adskillige høye Ovne bliver smeltet, og paa Hammer værkerne med stor Fordeel forarbeydet i Strænger og Plader Man troer og at dette Land er riigt paa Kobber= og Sølv=Ertz, saasom man af begge Deele har i adskillige Egne fundet nogle afhugne Stykker riigt Ertz; men man har endnu ey med Nytte gravet i nogen Mine, undtagen Oberst Schylers Kobberværk i Ost nye Jersey, omtrent 20 Mille Vesten fra Staden, Nyevork, hvilket allerede har bragt en anseelig Gevinst. Jkke een eneste nogenledes betydelig Flod løber ind i denne Previnz. Den Flod Rassaick, som mod Norden løber udSøen, har omtrent 20 Mille fra dens Munding et stærkt Fald, hvor den styrter ned fra en over 20 Foed høy steil Klippe Næsten hele Landet i denne Provinz er dyrket, hvorfor den og findes ikkun lidet Vildt. Men det som desuagtet meget hindrer denne Provinzes Flor, ere de bestandige Stridigheder og Processer. Den driver og umiddelbar ingen betydelig udenlandsk Handel, men sælger i Philladelphia og Nyeyer, sine egne Vahre mod Fremmede, og overlader begge disse Stater den Fordeel, som den selv kunde have, dersom den forholdt sig klogere.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Denne Provinzes fornemste Udførsel bestaaer af Hvede, fiint Meel, Tømmer, støbt Jern og i Stænger, Kobber, Ertz og Horn=Qvæg som i stor Mængde drives til Philladelphia og fedes en Tid lang paa de der værende feede Græsgange, førend man sælger samme. Regierings Formen er her lige saaledes som i Nyeyork, og de adskillige Religions Secter ere her ligesaa talrige som der.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Her er og i Princestown, 30 Mille fra Philladelphia oprettet et Collegium til at lære Videnskaber, hvilket skal være saavel forsørget og saa got indrettet, at det meget blive besøgt af unge Mennesker ikke alene fra denne, men og fra andre Provinzer. 8) Den Provinz Pensylvanien. Denne Provinz blev og, som allerede forhen er meldt anseet af Hollænderne som et Stykke af Nye Nederland, eller Nova Belgia, og i den Henseende indbefattet med i det Gav Brev, som Kong Carl den 2den Ao. 1663. gav sin Brode, Hertug Jacob af York og St. Albans, endskiøndt det ikke synes, at denne Provinz derudi udtrykkelig er bleven anmelt. Den ligger imellem den 39 og 42 Grad nordlig Brede, og den 72 og 78 Grad vestlig Længde, og grændser imod NordOst til Jersey, mod Norden til de 5 vilde Folks Land, mod Vesten til de Apalachiske Bierge og mod Sønden til Maryland.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
v. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender a.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Regieringen i denne Provinz er eiendommelig og kaldes saaledes, fordi dens Besiddere er af Kongen begavet med et næsten uindskrænket Over Herredomme; han beskikker sin Ober=Gouverneur, Raadet og Øvrigheds Personerne. Folkets Deputerede blive i hans Navn sammenkaldte, og efter deres Beretning giver han Love, som ere gyldige, uden dertil at behøve Stadfæstelse af Kongen, eller det Storbritanniske Parlement. Men en nye Kongelig Forordning befaler, at dersom Eiendoms Herren ikke i egen Person opholder sig der, maae han til at beskikke en Ober Gouverneur have Kongelig Confirmation, ligesom samme og udfordres, naar han selv er tilstæde i Philladelphia, og udvælger forsig en Under Gouverneur. Ved en anden Forordning ere alle Ober Gouverneurer i heele Amerika, naar de anklages for en slet Forvaltning, forbundne til at aflegge Regnskab for den Kongelige Banks høye Ret. Udi denne Provinz findes ligesaa mange Religions Secter, som i Nyeyork, og den har maaske endnu flere af dem; thi iblant andre har man og bevilget et Catholsk Capelle, endskiønt den største Deel af Jndvaanerne bestaaer af lutter Qvækere. (Beslutningen følger.)gende Jordegodser, men og de midt i Provinzen dyrkede, ere saavel høyst frugtbare og læt at dyrke som og give meget Korn, have Mængde af Frugter, sort Hornqvæg, Faar, Sviin &c. Saadanne Jordegodser ere gemeenlig paa det allerbeste dyrkede, thi Eierne ere saa kloge, ikke at bortforpagte større Godser, end Forpagterne med Fordeel kan bestride, hvorfor de betale Everen en liden aarlig Rente. Denne Provinz har og rindende Vand til alle Slags Værker og Manufacturer af den største Mængde Jern, som nogen Provinz paa det faste Land har. Dens Skove ere fulde af Vildt, og dens feede Enge ganske opfyldte med Hjorder af Qvæg. Kort sagt, dette Landskab paa det faste Land, trænger langt mindre, end alle andre Lande til dets Naboer og fremmede Kiøbmænd i Henseende til Levnets Nødvendigheder, og Beqvemmeligheder. Deres Handeler stor, vidt udbred og meget betydelig, ja ikke særre end 300 Skibe blive herfra afsendte med Ladninger til Europa og Vestindien. Endog den indvortes Handel i Landet med Jndianerne strækker sig meget vidt, og er meget fordeelagtig De fornemste Vahre, som udføres, ere: Hvede, fiint Meel, Øll, grost raae= og Stang-Jern, Oxehoved= og Pibe=Staver, Pelsværk raae Huder, Hornqvæg, Sviin, Hørfrøe, og deslige. Korn. Priis: 6.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Dansk Vaar=Sild. Rug Holstensk Td. Rd. Mk. s. Høste=Sild 3 Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 5 Mk. s. Norsk Sild Td. Holstensk Hvede Td. 2 Rd. 2 a 3 Mk. s. Tran Tønden Laalandsk Td. 5 Rd. Mk. s. Sal. Byg Td. Rd. Mk. 1 Rd. 3 Mk. 4 s. Norsk Tønd. Gryn Td. Rd. Mk. 5 Rd. Mk. Lyneborger, Td. Malt Tønden, 1 Rdlr. 5 Mk. Spansk Tønd. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. s. Engelsk Td. Gryn Td. 4 Rd. a 4 Rd. 4 Mk. Fransk Td. Boghvede Gryn Tønd 4 Rd. a 4 Rd. 4 Mk. Vi Erter Tønden Rdlr. 2 Rd. 2 a 3 Mk. Fæde Vahre. En Adme Rhinsk Vi" uden Rig Islands salted Lammekiød Tønden Rd. Et Oxsehv. rød Viis. den Rig. Fleskrøget Lispd. 1 Rd. 1 Mk. s. Et Oxsebr. Fransk, Oste Fynske Skpd. 6 Rd. 4 Mk. den Rig Holsteenske Skpd. 9 Rd. Rd. Et Oxehoved Fran Smør Fynsk Td. 22 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Sællandsk Td. . 24 Rdlr. Tælle Lisp. 2 Rd. 1 Mk. s. uden Reg. Brøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Hu Brunsviger) Styk Fisk.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Garleb. Bergens Fisk Skpd. 12 a 13 Rd. Norsk Jern Skippd. Graasey salted Td. - Tiære Tønden. tør Skippd. 9 a 10 Rdlr. Hør Skipd. 3 Klipsisk Skippd. 16 a 17 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 2 3/4 Norsk Torsk salted Td. Rd. Mk. ". BrænJslandsk Td. 526 Rd. Mk. Pommersk Fyr Jslandsk tør Fisk Skpd. 13 421 Rdlr. M. Pommerst Bøg Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. 5 s. Høste Sild Td. Rd. Mk. : Norsk Sild Td. Tran Tønden. 5 Rd. Mk. 22 Rdlr. 3 Mk. 6 Salt. 18 Norsk Tønd. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s. Lyneborger, Td. 6 a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Engelsk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Fransk Td. Viin. Rdl. Mk. s. En Abme Rhinsk Viin. . uden Rigs 65 a 85 Rdlr. 6 Et Oxsehv. rød Viin den Rigs 40 a 60 Rdlr. 56 a 70 Rdlr. Et Oxsebr. Fransk Viin. 36 a 50 Rdlr. 40 a 58 Rd. 1. uden Rige. 18 a 28 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin 74 a 76 Rdlr. uden Rigs 46 a 48 Rdlr. Humle. Bruuswiger) Skpd. 44 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Garleb. Norsk Jern Skippd. 36 Rdlr. 1 12 Rd. 3 Rd. 3 Mk. Tiære Tønden. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rdlr.) Bonitee. Brænde. Favnen.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Pommersk Fyr Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Pommersk Bøg 4 Rd. 45 Mk. Holsteensk Rdlr. Mk. s. Jydskenkelt = 4 Rdlr. 4 a 5 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Fyhnsk Rdlr. Mk. Elle Rdlr. 3 Mk. s. Birke. Rdlr. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. Mk. a 1 Rd. 8 s. Et Læs Torv. 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Kul Tønden, Mk. s. Foering. Høe et stort Læs Rd. Mk. . dito mindre 1 Rd. 2 Mk. s. Halm et Læs 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret. Rd. M. . - unge Parret 1 Rd. 4 Mk. Capuner sæde et Par Rdlr. Mk. mavre et Par Mk. Høns gamle Parret Mk.
Berlingske Tidende, 1774-11-01
5 - unge Parret 3 Mk. i Kyllinger et Par 1 Mk. 8 sk. Ænder et Par Mk. E. Duer et Pars. 3 Mk. 8 s. 1 Mk. 8 sk. k. Æg en Snees 1 Mk. 2 s.