JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Jndenlandske Efterretninger. Aff vor Baggesens vittige Blad Søndagen er nu No. 2 udkommen, og indeholder: 1) Til de tre Gratier (Svar paa Sendebrevet i No. 1). 2) Den danske Skueplads. Opførelsen, af Barselstuen i Tidsdragter d. 4de Febr. 1814. 3) Til de tre Familier, som havde indbudet mig til Morgen, Middag og Aften sidste Søndag. J Svaret paa de tre Gratiers Sendebrev giør Digteren os end nøiere bekjendte med hvad vi kunne vente os hos ham. Saaledes hedder det blandt andet: Og stundom skal jeg i en hellig Tale, Naar vi har spøget længe nok og leet, Som hurtig Bladet vendende Prophet, Trods Udbyes Vender om, andægtig Eder male Vort korte Livs evindelige Hale (Dog mindre ført og mindre ud i eet) Hvorledes, for Exempel, Evigheden Kan altid anbefales ubeseet, Dem, som i Tidens Kortenspil herneden, Blev beet. Da just, naar det er Vinter, det, som kommer, Og forestaaer, Er tidlig eller sildig Vaar og Sommer, J hvor det gaaer. Og vise skal jeg paa den Livets Scene, Hr. Jngemann har malt saa fuul, At det er ei saa sort som mange mene, At der er og lidt grønt - hvis og Athene Derover skulde blive guul Ved den i den sidste Tid saa overordentlige strænge Frost er Vandet imellem Sverrig og Sjælland lagt til, og Samfærslen imellem begge Lande over Jsen begyndt. Man seer derfor mange Folk komme hertil i Slæder fra Sverrig, som kjøbe her alle Slags Varer, især nye Møbler, hvilke saa smagfuldt forfærdiges her i Kjøbenhavn. Ogsaa en Deel Stude ere komne hertil fra Naboriget, og de ere os saa meget mere velkomne, som Slagteqvægs Overførsel over Beltet hidtil har været saa J. Dette Sted trænger, efter Anmelderens Tykke, til nærmere Oplysning. Athene, som i det forløbne Aar har været blaa (paa Omslaget) fra Januar Maaned af guul. Hvis Guder, ligesom vi Mennesker, have Galde, saa er dette Særsyn let at forklare. besværlig og næsten umuelig. - Blandt mange andre Varer er Rugen falden til det Halve hvad man betalte for den for omtrent to Maanet er siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
J Hempels Avis foreslaaer en unævnt Patriot Jordbrugerne i Danmark at betænke dem, der i den sidste Tid have lidt Tab vid Krigen, og han tilbyder sig at skjænke de bedste af de 20 Hornqvæg han, som Besætning, eier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
J offentlige Blade modsiges det udspredte Rygte, at Grev Herm. Wedel Jarlsberg skulde have lidt Skibbrud paa en Reise til Norge, Han var endnu ikke afreist fra Jylland d. 28 f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
En Deel formuende Jndbyggere i Helsingøer have ædelmodigen sammenskudt en Sum af omtrent 60,000 Rdlr. D. C. til, Jndkjøb af Brødkorn, Gryn, Urter, Flesk m. m., der alt for Jndkjøbsprisen efterhaanden i smaa Partier skal udsælges til de mindre Formuende. Endeel Huusmænd have for Cancelliet andraget, at de ved forrige Michaelis indgik Accord med en Forpagter om at aftærske den paa Gaarden avlede Sæd, imod derfor at nyde endeel Korn og 676 Rdlr. i Penge, hvilken Løn de formene at burde beregnes i Rigsbankpenge efter Frd. af 5te Jan. f. A. §. 40, hvortil Forpagteren ikke er villig. Cancelliet har derpaa svaret, at den accorderede Betaling bør betragtes som Løn, og da den skulde udbetales efterhaanden, som den var fortjent, eller maanedlig med en vis Deel af det Hele, og Tærskningen, i Følge de indhentede Oplysninger, begyndte den 28de Sept. f. A., og var fuldført den 6te Mai d. A., maae Huusmændene være berettigede til at oppebære de 2/3 af Lønnen, som er forfalden efter allerhøistbemeldte Forordnings Publication i Rigsbankpenge efter foranførte §s. Bydende. Men da en Deel af den dem tilkommende Løn, af Forpagteren for Forordningen udkomforskudsviis er betalt, og allerhøistbemeldte Forordning er anvendelig paa allerede betalt Gjæld, saa maa Cancelliet antage, at det Forudbetalte først maa afgaae i den Tærskerne tilkommende Løn, efter begge Summers Nominal-Størrelse i dansk Courant, og blot Resten blive Gienstand for Reduction efter Forordningens §. 40. J Øvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Kapitelstaxt for Fyen og Langeland paa Afgrøden 1813. Rug 17 Rbd. 76 s. N. V., Byg 12 Rbd. 1 s., Havre 6 Rbd. 38 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
(Riber Avis.) Ribe. Capitelstaxt for Ribe Stift paa Afgrøden 1818. - Ribe Amt, 1 Skp. Rug 3 Rbd. 23 s., 1 Skp. Byg 1 Rbdlr. 93 s., 1 Skp. Havre 1 Rbdlr. 14 s., 1 Skp. Boghvede 1 Rbd. 60 sk., 1 Lpd. tør Flesk 9 Rbd. 59 s., 1 Lpd. Smør 12 Rbd. 43 s., 1 Potte Honning 1 Rbd. 30 s. - Weile Amt, 1 Skp. Rug 3 Rbd. 74 s., 1 Skp. Byg 1 Rbd. 66 s., 1 Skp. Havre, 86 s., 1 Skp. Boghvede 1 Rbd. 54 s., 1 Lpd. tør Flesk 8 Rbd. 52 s., 1 Lpd. Smør 9 Rbd. 4 s., 1 Potte Honning 2 Rbdlr. 13 s. Ringkjøbing Amt, 1 Skp. Rug, 4 Rbdlr. 8 s., 1 Skp. Byg 2 Rbd. 4 s., 1 Skp. Havre 1 Rbd. 13 s., 1 Skp. Boghvede 2 Rbd. 34 s., 1 Lpd. tør Flesk 7 Rbd. 69 s., 1 Lpd. Smør 9 Rbd. 40 s., 1 Potte Honning, 1 Rbd. 2 s. Saaledes sat i Ribe den 1ste Februar 1814. Koefoed. Hjort. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Capitelstaxt paa Kornpriserne i Lollands=Falsters Stift 1813. - Aalholm og Mariboe Amt. Hvede 25 Rbd. 1 Mk. 3 s. Rbp. N. V., Rug 18 Rbd. 2 Mk. 5 s., Byg 10 Rbd. 1 Mk. 10 s., Havre 5 Rbd. 3 Mk. 10 s., Hvide Ærter 18 Rbd. 1 Mk. 2 s., Graae Ærter 17 Rbd. 1 Mk. 1 s. - Halsted Amt. Hvede 23 Rbd. 1 Mk. N. V., Rug 18 Rbd. 4 Mk. 9 s., Byg 10 Rbd. 4 Mk. 14 s., Havre 5 Rbd. 5 Mk. 6 s., Hvide Ærter 17 Rbd. 12 s., Graae Ærter 16 Rbd. 2 Mk. 11 s. - Nyekjøbing Amt. Hvede 22 Rbd. 11 s. N. V., Rug 15 Rbd. 4. Mk. 8 s., Byg 9 Rbd. 3 Mk. 14 s., Havre 5 Rbd. 5 Mk. 3 s., Hvide Ærter 16 Rbd. 2 Mk. 7 s., Graae Ærter 17 Rbd. 7 s. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Rettelser. dille 217, Lin, 16 nedenfra, Urgentum, læsUnguentum. Pille 218, Lin, 13 ovenfra, Anmærkninger til, l. Efterretninger om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Kjøbenhavns Børs, d. 19de Febr. J disse Dage solgtes her: Havannah Sukker 6 Mk. 1s. til 7 Mk. Pdt., dito 5 Mk. 4 s. til 5 Mk. 6 s., Haysan 33 Mk. 8 s., Congo 29 Mk. 8 s., Kam voy 28 Mk. 12 s., Allehaande 6 Mk. 3 s., Jamaica Rom 33 Rbdlr. pr. 30 Viertler (alt i Rby.). Cours d. 18de Febr. Hamborg a vista 441 3/2, London 2 Maaneder 16 1/5, Speciecours 630. Specier solgtes til 31 1/2 a 32 Rbmk. - For Committeesedler blev givet 84 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Blandede Efterretninger. Øen eller Fyrstendømmet Rügen hedte i Oldtiden Roia eller Royan, og ligger 1/4 Miil fra Fastlandet; den har i ældgamle Tider formodentlig hængt sammen med Østersøen, hvorfra den er bleven skilt ved Øversvømmelser; derfor finder man her ogsaa saa mange Halvøer, som Wittow, Jasmund, Monchguth, Ummanz og Zudar. Den har sit Navn efter Rügerne, der i Begyndelsen boede paa de pommerske Søkyster paa hiin Side Oder, men siden gik til Landet paa denne Side Oder og toge deres Hovedsæde paa den efter dem kaldte Øe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
De rugiske Fyrster bragte i det 13de Aarhundrede ogsaa paa denne Side af Vandet en Strækning Land ved Vaabnenes Magt under sig, som kaldtes Fyrstendommet Barth, men da den sidste ragiske Fyrste Hertug Wratislaf XI døde, blev Rügen forenet med Pommern under Hertug Bogislafs Regjering. Kong Waldemar 1, understøttet af hiin navnkundige Ærkebisp Absalon, erobrede Rugen 1168, ødelagte Templet og Svantevits Dyrkelse, og tvang Rügens Fyrster til at vorde danske Lehnsherrer. Da den sidste Fyrste Witzlaf døde 1825, blev Fyrstendømmet overladt til den pommerske Hertug Wartislaf IV som Lehn. J den bekiendte nordiske Krig, der udbrød i Begyndelsen af det 18de Aarhundrede, var Sverrig ogsaa i Tydskland meget ulykkeligt; i Freden til Stockholm mistede det, paa Øen Rugen og det Stykke, der ligger imellem Meklenborg og Floden Peene nær, hele det øvrige Forpommern. J den 1756 udbrudte Krig, erklærede Sverrig sig atter mod Preussen, men i Hamborger Freden 1762 blev alting igjen sat i samme Stand som 1720. Schweitz, d. 24 Jan. Pestalozzi er bleven Keiser Alexander forestillet, og Monarken modtog ham med stor Udmærkelse og fritog Staden, Yverdon, hvor denne berømte Mand boer, for det Militairhospital, som var bestemt at oprettes der(Løb, Correspondent.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
(Af Lübecker Corresponden af 11te Febr. d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Udtog af en Skrivelse fra Hannover d. 9de Febr. Jgaar blev her Freden undertegnet mellem Dannemark og Rusland. Jfølge samme ere alle politiske Forholde, som forinden Krigens Udbrud have fundet Sted mellem begge Stater, igjen oprettede, ligesaavelsom Handelsforbindelserne. Alle Reqvisitioner til Behov for den russiske Armee, som bloqverer Hamborg, ophøre, hvad til sammes Underholdning udfordres, betales af Hs. Keiserl. Majestæt efter venskabelig Overeenskomst med Hs. Majestæt Kongen af Danmark, til hvilket Øiemed Commissarier fra begge Sider blive at udnævne. Det bliver fastsat, at Armeen ikke skal overskride en vis Linie i Hertugdommet Holsteen, (St. T.) Kjøbenhavn, Frykt hos P. H. Hheckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Nyeste. dere af Kjøbenhavn. Moder Høs Ellevte Aargang. No. 16. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solding. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 Februarii 1814. Brevvexling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Udgiveren har Tid efter anden modtager med Fodposten en stor Deel Breve, indeholdende Klager, Anledning af de i hans Blad omhandlede Gjenstande. Ved at indrykke nogle deraf til Prøve, troer han at kunne give sine Læsere en ny Stadfæstelse paa den Sandhed, at intet paa Jorden er mere ulige end Smag og Behag. Man vil deraf see, at den ene vil have Roser og den anden Tulipaner, kort sagt, at Gratierne selv ikke vilde være istand til at samle saadanne Blomster i Hesperidernes Have, der, bundne i en Krands, kunde behage alle Mennesker. For Pokker, Hr. Udgiver, vil De da ikke høre op at plage os Deres Blad kunde være et løierligt og moersomt Blad, naar De kun vilde lægge Den lidt mere efter at lære at kjende Publicums Smag. Hvad Diævelen bryder man sig om Deres antiqvariske Undersøgelser, Hvem kommer det ved om en gammel Borgruin har tilhørt Biskop Absalon eller Prinds Absalon, Om det har været en Hengst eller Hoppe, der har været Næssekonge i Fyen for mange Hundrede Aar siden Om der hver sorte eller hvide Jøder Fanden Vold i Cochin, eller om der blandt Negerne paa Guldkysten findes hebraiske eller chaldiske Navne Min Karl hedder Zacharias, endskjønt han er baade født og opdragen i Aarhuus; men alligevel er det aldrig faldet mig ind at troe andet end at han er en ærlig Jydekael, eller at Jyderne i gamle Dage have havt nogen Maskepie med Phoenizerne. Nei, min Herre, ønsker De at jeg skal vedblive at holde Deres Blad, saa maa De levere noget, der er værd at læse. Løjer det er det Folk ville have, og saa brav Spektakler, kun Spektakler, det er mit Liv, Nu har der længe intet Skjænderie væ get, i Deres Blad - tvertimod har alting været saa redeligt, saa roligt, at man falder reent Søvn derover. Nei, Krig, var det end kun om Berberisser, det er det, Folk vil have Elias Springgaas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Høistærede Hr. Udgiver, Jeg læser gjerne Deres Blad, men især de Nummer deraf, som indeholde antiqvariske og andre curisse Undersøgelser, saasom det er noget, hvoraf man dog altid kan lære noget, og jeg siger med den store Cicero, doctring animum relacat, Med megen Fornøielse har jeg derfor læst Anmeldelsen af Prof. Wedel-Simonsens Borgruiner, Betragtningerne over hebraiske Navne, som findes blandt Negerne paa Guldkysten &c., og andre saadanne vigtige Undersøgelser, thi jeg har alle mine Dage været en enthusiastisk Elsker af Curiøsiteter og Antiqviteter. Førend seg fik den fordømte Gigt at drages med, kunde man faae mig til at løbe tre Mile i eet Træk, naar man lovede mig at jeg skulde faae en Kjæmpehøi, Steendysse, eller en gammel Offersteen at see, ja engang gjorde jeg endog en Reise til Wordingborg med Posten, blot for at besee et Stykke af en gammel Stridsøre og en Flitsbue, der, som man fortæller, skal have tilhørt Einer Tamberskelver og være den samme, der brast for ham ombord paa Ormen hiin lange. Jeg kan derfor ikke finde mig i, at De fylder Deres Blad med saa meget om Komedier, Politik og Forordninger, og saa meget andet, der umuelig kan interessere et tænkende Publicum. Hvad bryder jeg mig om Komedier, jeg gaaer jo aldrig paa Komedie. Kan det ikke være Folk ligegyldigt om den eller hiin Actrise har gjort sine Narrestreger, saa eller saa, og hvem rager det enten den eller hiin Komediant har spillet som Mester eller Fusker? Hvem kommer det ved hvor langt Kosakkerne streife eller hvo bryder sig om at læse Forordninger om Pengevæsenet og andet sligt, Vil De lyde mit Raad, Hr. Udgiver, saa giør De Deres Skilderie til et litterairt Blad, søg at belære Deres Læsere, og at udbrede nyttige Kundskaber om Bøger og videnskabelige Materier. Franzenius, Dr. phill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Den alt for strænge Critikers Jndvending mod Beskyldningen for Pedanterie *),(Jndsende.) Von Thybde lever end Stygotius er død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Paa Nutidsheltenes nærværende Theater Man end har af og til med pralende Krabater, Men sielden med Pedanter meer sin Nød Latinen er, med Græsk, for lang Tid siden, vegen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
J samme Grad, som Tydsk og Fransken herer stegen -Med Sabel leger end hver Hovedstadens Pog, Mens Landsbyebræsten selv sig skummer ved sin Bog. Derfor er logisk blot, men chronologisk svigter Den Slutning, nys har gjort en ny parnassisk Rus; Fordi han virkelig en Thyboe er, som Digter, Er den, som dadler ham, og en Stygoting. 27). 5) See Epigramme i dette Blads forrige Numer, S. 234: "Til en alt for stræng Critiker." 4. Det Epigram, hvartil ovenskagende Modepigramhar givet Anledning, er egentlig en Efterligning af et fransk Vers, som man paastaaer sigtede til en vis fransk - ikke dansk - Pedant, ved Navn Nogant, der i Begyndelsen af indeværende Aarhundrede begyndte at drive sit litteraire Uvæsen i Paris, og hvorom nan læser Adskilligt i Kotzebues Erindringer fra Paris, S. 104. Denne Mand var saa grandseende, at han kunde see Alt, kom ikke, at han selv var en Pedant af første Skuffe. I et Lystspil, hvori der forekommer de Ord: "naar jeg engang skulde komme iblandt lutter Blinde, vilde jeg lade begge mine Øine stikke ud, for at ligne dem", fandt han en Satire paa de Soldater, som mistede Synet i Ægypten, J et Stykke, som hed Belisarius, troede han at gjenkjende General Moreau, Ordene formen sa porte (luk Dørren) ansaae han for Oprørs udtryk, thi tillukte Derre, pege paa en Sammensværgelse. Brigand var et Ord, som man efter hans Formening, gjorde bedsti, ikke at lade slippe af Munden, da man let kunde mene Mænd, dermed, som tage Deel i Statens Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Jndenlandske Efterretninger. Kongelig Bekjendtgjørelse. Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Oldenborg og Pommern, Fyrste til Rygen, gjøre vitterligt, at Vi, i Anledning af den med Hs. Maj. Kongen af Sverrig under 14 Jan. .A. afsluttede Fred, allernaadigst ville have ophævet alle de i Anledning af Krigen saavel med bemeldte Rige, som med Storbrittanien, Rusland, Preussen og Meklenborg, føiede Foranstaltninger imod ovennævnte Staters Undersaatter og Eiendomme; og have Vi allernaadigst befaler, at der i Anledning af Freden overalt i Vort Rige og Vore Lande skab ved Høimesse=Gudstienesten i Kirkerne afsynges høitidelig Lovsang, og offentligen fra Prædikestolen frembæres Tak til Fredens almægtige Giver. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 10 Febr. 1814. Frederik R. Faar. Cold, Bülow. Monrad. Örsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
En Mand har for Cancellies andraget, at han i afvigte Aar afhjøbte en anden Mand en Parcell, og at foreløbigen under 8de Sept. Vilkaarene ved Kjøbet bleve opskrevne paa slet Papiir, hvorimod en lovformelig Kjøbecontract først blev oprettet den 18 Dec. næstefter. Da Sælgeren nu har paastaaet den i Eiendommen indestaaende Deel af Kjøbesummen omskreven til Rigsbankp. efter det for 8 Sept. gjældende Omskrivningsforhold, hvorimod Kjøberen formener at saadant dør skee efter Kjøbecontractens Datum, saa har han forespurgt, hvilken af disse Meeninger der maatte være den rigtige. Collegiet har derpaa svaret, at da Forord. af 5 Jan. f. A. §. 33 end ikke fordrer, at Contracten skal være skriftlig, men ogsaa er anvendelig paa en mundtlig Kjæbslutning, hvilket Frd. af 10 Augusti 1813 s. 4, end yderligere godtgiør, saa vil Sælgerens Paastand efter Cancelliets Skjønnende være grundet, under den Forudsætning, at Parterne virkeligt d. 8 Sept. f. A. ere blevne fuldkommen enige om Kjøbet, skjøndt den formelige Expedition først senere er iværksat. J Øvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Tvende Executores Testamenti have for Cancelliet andraget, at en ved Døden afgangen Mand med Hustru, ved et under 30 Junii 1802 oprettet og den 31 Julii s. A. confirmeret Testament, have legerer deres Formue til offentlig Brug, dog saaledes, at Renterne af Samme skulle deles imellem visse opgivne Personer, saalænge disse levede m. v. Da denne Capital, stor 60,000 Rd. D. C.,der i Sept. 1807 blev indbetalt i Overformynderiet, nu, i Følge Overformyndernes Opgivende, vil blive omskreven til 26,600 Rbdlr. 48 s., hvoraf Renten for Tiden udgjør 343 Rbdlr. 5 Mk. 8 s. halvaarlig, saa have de anholdt om at meddeles Cancelliets Resolution angaaende, hvorledes disse Renter ville blive at deele imellem Legatarierne. Collegiet har derpaa svaret, at Legatariernes Ret maa, efter Cancelliets Formening, bestemmes efter Omskrivningsforholdet fra den Tid, da Testator (thi hans Kone kunde ei efter hans Død omgiøre Testamentet) døde, og forsaavidt Capitalen, der efter det Andragne er indsat i Overformynderiet, er saaledes forringet, at den ei kan tilsvare Legacarierne efter bemeldte Omskrivningsforhold, følge det af sig selv, at de proportionaliter maa nedsættes. Men in ensu opstaaer endnu den Vanskelighed, at der, foruden de Legatarier, som der er tillagt en pars aliquanta, ere andre, som aarligt oppebære en pars aliquota af Overskuddet, og der kunde sporges, om disse sidste nu kunde erholde no ger, saalænge de første, formedelst Capitals og Renters Nedsættelse ei kunne nyde deres fulde Legater. Men, da samtlige Legatarier, der i Madhold af Testamentet, inden Frd. af 5te Jans udkom, vare komne til at nyde Noget, have en i Henhold til Dettes Størrelse ligestor Ret, saa finder Cancelliet det at være rettest, at Jndtægten nu deles imellem alle, der, paa den Tid Frd. af 5te Jan. udkom nøde noget af Massen, hvad enten de hørte til Dem, hvem visse aliqvante Dele af Massen vare legerede, og som i det oprettede Testamente ere betegnede med Tal, eller de ere iblandt Dem, som et vist Qvotum af Overskuddet er tillagt, og hvilke ere benævnte med Litteris, saaledes at De af den Jndtægt, Massen nu oppebærer, nyde en ligesaa stor forholdsmæssig Deel, som De den Tid nøde af den daværende Jndtægt. Naar Renten efter allerhøistbemeldte Frd. §. 25 og Tabellen Littra Bii sin Tid forøges, bliver enhvers annum i samme Forhold at forøge; men, naar Nogen af de Nydende døer, forholdes der med hans Part aldeles efter Testamentets Bydende. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
En Forligelses=Commission har for Cancelliet andraget, at en Mand for Samme har indklaget et Krav af 400 Rdlr. D. C., han skal have paa en Kjøbmand for noget til denne i Aaret 1811 solgt Hvede, hvilken Capital Creditor har paastaaet, omskreven til Rigsbankpenge efter den Tid, da Samme i Aaret 1812 skal være bleven krævet, hvorhos Commissionen, da dette Klagerens Opgivende, at have krævet Gielden, ei er beviist, og da Debitor kunde paastaae, at afgjøre Samme efter Forordn. af 6 Jan. f. A. §§. 31, har anholdt om, herover at meddeles Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at, saafremt Gielden endog er krævet i Aaret 1812, saa kan dette Krav dog et betage Debitor sin Ret til at afgjøre Gjelden efter allerhøistbemeldte Forordnings §§. 31, med dens Beløb i Dansk Courantsedler eller Rigsbanksedler efter Jndløsningsforholdet, naar han kun berigtiger dette inden 4 Uger efterat Creditor i Overeensstemmelse med Forordningen dertil har opfordret ham. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Den for afvigte Aars Afgrøde satte Kapituls Taxt for Sjællands Stift er følgende: Rug 21 Rbdlr. 66 Rbs. pr. Tønde, Byg 12 Rbdlr. 29 s., Havre 7 Rbdlr. 4 s. - For Fyens Stift. Rug 27 Rbdlr. 76 Rbs. pr. Tønde, Byg 12 Rbdlr. 1s., Havre 6 Rbdlr. 38 s. For Lollands-Falsters Stift (see forrige Numer). - For Aarhuus Stift. Rug 31 Rbdlr. 3 Mk. pr. Tønde, Byg 13 Rbdlr. 2 Mk. 12 s., Havre 7 Rbdlr. 4 Mk. 8 s., Boghvedegryn, 32 Rbdlr. 4 s., Smør 163 Rbdlr. 1 Mk. - For Aalborg Stift. For Vensyssel og Hann-Herreder: Rug 28 Rbdlr. pr. Tønde, Byg 14 Rbdlr., Havre 8 Rbdlr.; for Thye og Morsøe, Rug 34 Rbdlr. pr. Tønde, Byg 16 Rbdlr., Havre 9 Rbd. For Viborg Stift. Rug 28 Rbdlr. 4 Mk. 4 s. pr. Tønde, Byg 13 Rbdlr. 2 Mk. 8 s., Havre 7 Rbdlr. 3 Mk. - For Ribe Stift(see forr. No.), (Efter Coll. Tid.) Efter de seneste, til den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commission, indkomne Beretninger, har Qvægsygen i Hertugdømmet Holsteen yttret sig i alle de Amter og Districter, hvor den største Deel af de fremmede Tropper har været samlet, og hvor Communication med det befængte, tildeels fremmede, Qvæg, ikke har kunnet tilstrækkeligen forhindres. Fra 10de Decbr. indtil 9de Febr. ere i begge Hertugdommerne i Alt bortdøde 652 Høveder, nedslagne 276 Stkr. og igjennemsyggede 32 Stkr. Den efter Troppernes Afmarsch foranstaltede, mueligst strænge Spærring af de befængte Steder, og Nedslagning saavel af det syge, som tilsyneladende endnu sunde Qvæg paa samme Sted har hidindtil havt den gode Virkning, at Smitteen ikke har udbredt sig videre fra de først angrebne Gaarde, og i Hertugdommet Slesvig hidindtil ikke videre end til 4 Steder i det Kiel og Fredrichsort nærmest beliggende Danskwohlder adelige Godsers District og den dertil grændsende Kjøbstad Eckernførde. (Coll. Tid.)