JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Selskabets Afdeling der tæller allerede henimod 400 Medlemmer, bestaaende af Landets geistlige og verdslige Embedsmænd, samt Personer af Almuestanden. Denne Afdeling bestyres af Domkirkepræst A. Helgesen, som Formand, Land- og Byefoged S. Thorgrimsen, som Casserer, og Syssel manden i Guldbringe Syssel H. Thorgrimsen, som Secretair. Her i Staden har Selskabet 36 Jslandske Medlemmer, og bestyres for Tiden af Secretair og Fuldmægtig i det Kongel. Rentekammer B. Thorsteinson som Formand, Overkrigscommissair og Auditeur G. Johnson, som Casserer, samt Professor F. Magnusen, som Secretair. Efter det til Selskabet aflagte Regnskab have dets contante Jndtægter været følgende: N. V. Bidrag fra Medlemmerne i Island 1552 Rbd. 75 s. Ligesaa fra de Jslandske Medlemmer i Danmark Hvortil kommer fra Selskabets Velgjørere her i Landet, nemlig: Geheimeconferenceraad Bülow til Sanderumgaard, 50 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Kammerherre Grev W. Moltke, Deputeret i Rentekammeret og for Financerne, pr. 100. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Prof. og Dr. Theologiæ B. Thorlacius, Ridder af Dannebrog 187 - 488. Maj. og Classel. Jnspecteur Scheel, Rid. af Danneb. 16. Capellan Harboe i Ørslew . . . 24 - Adjunct Fogtmann i Herlufsholm . 5 2249 Rbd. 47 s. Udgifterne have derimod været 802 - : - Selskabet har derfor i Behold, 1647 Rbd. 47 s. Ovennævnte Selskabets Velgjørere, saavelsom Stiftamtmand Castenschiold i Jsland, og Grev Knuth, Committeret i Rentekammeret (som for Tiden opholder sig paa en Reise i Jsland, der begge have ved betydelige Bidrag understøttet Selskabet, anseer Man det for en kjær Pligt herved offentligen at bevidne sin Taknemmelighed. – Saasnart Selskabet i afvigte Aar var stiftet, begyndte dets herværende Afdeling med at udgive det store hidtil trykte Jelandske Verk Sturlung Saga (Sturlunge Slægtens Historie, som indbefatter Jslands Historie i det 12te og 13de Aarhundrede, under de borgerlige Uroligheder, i Landet, og hvoraf dets Forening med Norge blev en Følge. Af dette Verk, som, naar hele Udgaven er færdig, vil udgjøre omtrent 120 Ark, er første Binds første Afdeling allerede færdig, og udgjør med Fortalen, der er ledsaget med dansk Oversættelse, 32 Ark. Ligeledes har Selskabet forfattet paa Jslandsk og udgivet et historisk Tidsskrift over de siden 1804, (da de Jslandske Tidender standsede) foregaaede mærkværdigste Begivenheder, især dem der vedkomme Jsland, og for Tiden arbeides der paa en kort Geographie paa Jslandsk, som med tilhørende Karter ventes at blive færdig i næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
J Forhold til Selskabets Formaal ere dets Kræfter endnu svage, og enhver Saakyndig vil vel tilstaae, at Selskabets Foretagender ere af den Natur, at de i og for sig ere forbundne med Bekostning og Besværlighed, der meget forøges ved Jslands Naturbeskaffenhed, og overordentlig forstyrrede Pengevæsen. J disse Omstændigheder troer Selskabet derfor at finde Undskyldning naar det herved anbefaler dette Jslands Almem Anliggende til det danske Folks særdeles Velvillie, og tillige indbyder enhver, som vil bidrage til at fremme Selskadets Foretagender derom at henvende sig til en af Selskabets ovennævnte Embedsmænd, her i Staden. Secretair Thorsteinson og Overkrigscommissair, Johnson, boende i Sqvaldergaden No. 195, eller Professor Magnusen paa Regentsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Kjøbenhavn, d. 15 April 1817. Indenlandske Efterretninger. Anordning om en Jubelsest at holdes i Aaret 1817 til Erindring af Reformationen ved Dr. Martin Luther. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At, som Vi erkjende Vigtigheden af det Gode, der tildeeltes Vort Fædreland ved den renere evangeliske Lære, og med landsfaderlig Glæde overskue denne Læres velgjørende Følger i de snart udløbne Tre Hundrede Aar, saa ville Vi og, at den inderlige Tak, der i Hjerterne ydes Alherren, fordi han gjorde saa vel mod Landets Slægter, skal gives Leilighed til at frembryde ved offentlig Lovsang og Priis i Hans Templer, og lydeligen at yttres paa ethvert Sted, hvor Hans blide & vangelium forkyndes. Vi paabyde derfor herved en Jubelfest i dette Aar, at holdes overalt i Landets Kirker, ved Kjøbenhavns Universitet, og i hver af de lærde Skoler, overeensstemmende med de Høitider, som Vore Fædre andægtigen holdte i Aaret 1617 og 1717, til Minde om Doctor Martin Luthers, Aar 1517. den 31te October begyndte, og af Forsynet kraftigen vedligeholdte Reformation i den christne Kirkes Lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Saa ville Vi og, paa det at denne Reformations Mærkelighed end nærmere kan vorde kjendt blandt menige Mand, fra Almueskolerne lade uddele et kort forfattet Skrift, hvori fornemmeligen den tilvoxende Ungdom kan underrettes om samme. Og da det er Os vigtigt, at den christelige Troesbekiendelse, som Dr. Luther ved Reformationen fremkaldte, aldrig skal glemmes, saa have Vi og allernaadigst ladet foranstalte, at en nøiagtig Afskrift af den augsburgske Confession vorder trykt, saaledes som den oprindeligen blev overgivet, det latinske Sprog; hvoraf eet Exemplar anskaffes, til hvert Pastorat, paa vedkommende Kirkes eller Kirkers Regning; og som dette forbliver ved Pastoratet, saa skulle Præsterne Mand efter Mand dertil være ansvarlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Om de Høitideligheder, som ved denne Fest bør finde Sted, ville Vi, foruden hvad Vi ellers særskilt have befalet, endvidere her allernaadigst kundgjøre følgende: I. Den Jubelfest, som i Anledning af Reformationen ved Dr. Martin Luther i Aaret 1517, høindeligholdes i Vore Lande i dette Aar, skal vedvare i 3 Dage, nemlig den 31te October, samt den 1ste og 2den November næstkommende. 2. Søndagen forud, nemlig den 26de i Octo der Maaned, skal fra alle Prædikestole den anstundende Fest forkyndes, og intimeres til dens Høitideligholdelse. Ligeledes skal, paa samme Dag, 2de Herolder i deres Herolds Dragt, paa alle offentlige Pladser i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, kundgjøre Vor Villie om Festens Høiideligholdelse og Dagene, som dertil ere bestemte. 3. Dagen førend Festen, nemlig den 30te October, skal om Eftermiddagen fra Klokken 8. til 6 ringes med alle Kirkernes Klokker, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet. 4. Stadsmusikanten i Kjøbenhavn skal strax efter Ringningen, med blæsende Jnstrumenter, især Basuner, lade udføre fra Trinitatis Kirkes Taarn nogle af de meest høitidelige Psalmemelodier; hvilket ogsaa bør finde Sted paa Festens 2de første Dage om Aftenen mellem 6 og 7, fra eet af de andre Kirkers Taarne. En saadan Musik skal ogsaa opføres i andre Kjøbstæder, fra ethvert Steds Hovedkirke, naar den af Stadsmusikanterne eller Andre kan gives. 5. Ved Solens Opgang den 31te October, skal Festens Jndtrædelse forkyndes i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, med Kononernes Løsning 3 Gange Volden rundt. Hvilket ogsaa skal skee paa andre Steder i Vore Stater, hvor Volde og Kanoner ere. 6. Paa Festens første Dag, Fredagen den 3 1/2 October, skal i alle Kirker holdes høitidelig Takkefest for Guds Varetægt over den evangeliske Lære i den forløbne Tid, i Kjøbstæderne baade til Høimesse og Aftensang, paa Landet til den fædvanlige Kirketid paa ethvert Sted. Paa denne Dag skal til Høimesse prædikes over Joh. 8de Cap. 12te Vers, og til Aftensang over Epd. 2det Cap. 3de til 10de Vers. Kirkerne skulle efter ethvert Steds Leilighed prydes, som til høitidelig Fest, og Kirkemusik skal overalt, hvor den kan haves, foranstaltes af Vedkommende. Efter Prædiken skal saavel til Høimesse, som til Aftensang, synges Psalmen: O Store Gud vi love Dig &c., hvilken Psalme istemmes af Jnstrumental-Musik, hvor denne kan gives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Vore Biskopper skulle prædike til Høimesse i deres Cathedral-, Dom- eller Hovedkirker. 7. Paa Festens, anden Dag, Løverdagen den 1ste November, skal ved Kjøbenhavns Universitet og i samtlige lærde Skoler, efter forudgangne Programmer, holdes Taler i det latinske Sprog; Ved Universitetet af den første Professor i Theelogien, og i enhver lærd Skole af Rectoren, og hvor ingen Rector er, af Skolens første Lærer; Musik med Cantater eller Chorsange skal tilføies, hvor der kan skee. Ved samme Høitidelighed skulle ogsaa academiske Promotioner finde Sted ved Universitetet. 8. Festens tredie Dag, Søndagen den 2den November, skal ligesom dens første Dag, holdes høitidelig i alle Kirker, baade til Høimesse og Aftensang, med egentligst Hensyn paa, at anraabe Gud om Naade og fremdeles Beskyttelse for Kirkens rene Lære, og til at opmuntre sig til, at værdeligen vandre derefter. Paa denne Dag skal prædikes til Høimesse over 1 Cor. 3die Cap. 11te Vers, og til Aftensang over Hebr. 13de Cap. 8de Vers. Psalmerne paa denne Dag istemmes ligeledes af Orgel- og anden Jnstrumental Musik hvor samme kan gives; - og skulle de Collecter og Bønner, som til hver af Kirkefesterne meest findes passende, vorde Præsterne paa ethvert Sted tilsendte. 9. Paa Festens 1ste og 3die Dag skal kimes og ringes saaledes, som ved Høitideligheder er sædvanligt, og ligeledes paa Festens anden Dag i de Kjøbstæder, hvor Taler i de lærde Skoler holdes. 10. Jngen offentlig Forlystelse, saasom Skuespil, Bal og deslige maa tillades paa nogen af de 3de Festdage eller Aftenen forud, og saavel paa den første, som den sidste Festdag skulle alle Arbeidssysler hvile, saaledes som i Hensyn til Fest og Helligdage er anordnet. II. Den 2den November skal, ved Solens Nedgang, paa samme Maade som for Morgenen, den 31te October er anordnet, med Kanonernes Løsning ankyndes, at Festen er til Ende. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 9de April 1817. bes. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Det Kongel. Frederiks Hospitals samtlige Fonds Kapitaler vare ved Udgangen af Aaret 1816 følgende: a) Hospitalets eget Fond 883, S01 Rbd. S. V. og 2015 Rbd. 60 s. N. V., hvoraf 600,000 Rbd. S. V. er i 6 Kongel. Obligationer, som Hospitalet er overdraget, istedetfor den før havte Jndtægt af norske Postintraders Overskud. Ligeledes er herunder tillige beregnet en Kapital af 8000 Rbd. S. V., som afgangne Grev Adam Gottlob Moltke, og en anden af 6500 Rbd. S. V., som afg. Geheimeraadinde Stampe har skjænket Hospitalet; b) Afg. Etatsraad Dahl gaards Legat for Syge, 23,340 Rbd. S. V. og 8500 Rbd. N. V. c) Afg. Grosserer Niels BrochsSygelegat, 3220 Rbd. S. V. og 434 Rbd. 36 s. N. V. d) Georgine Grevinde af Moltkes, fød Buchwalds Legat, 7300 Rbd. S. V. og 1100 Rbd. N. V. e) Grevinde Holcks Legat 2300 Rbd. S. V. og 2350 Rbd. N. V. f) Afg. Geheimekonferentsraad Schytts Legat 1173 Rbd. 19 1/2 s.S. V. og 300 Rbd. N. V. g) Det mosaiske Troessamfunds Syge-Legat 40,000 Rbd. S. V. b) Afg. Etatsraad Winsløws Syge=Legat 2760 Rbd. S. V. i) Det Cappelske Reise=Stipendium 13,500 Rbd. S. V. k) Det Cappelske Pensions Legat 15,670 Rbd. S. V.; i Alt: 992, 764 Rbd. 19 12 s. S. V. og 2050 Rbd. N. V. Den danske Kirke i London, hvis Præst i Følge Kgl. Resol. af 7 Marts d. A. er bleven chiemkaldt (See Skilderiet No. 27), er bygget henved Slutningen af det 17de Aarhundrede. Menighedens første Præst, var Christopher Meddel, som forlod sit Kald 1690 og gik over til Indepedenternes Sect. J W. Deels Skrift, om Daaben, som han oversatte 1706, siger han i et Brev til sin Menighed, at han ikke var kommet i Kaldet ved Giftermaal, Gave eller Patrolskab, men ved frivilligt Valg, at han af Skrupler over, ikke med nogen Fred og Fornøielse at kunne røgte sit Embede, blev urolig, og at han af angen anden ham vitterlig Aarsag blev afsat; at han derefter blev Prædicant og Lærer for Jndepedenterne, som ere temmelig vel reformerede fra mange af de gamle antichristiske Levninger, i det de holde ingen store og herlige Prælater, ingen Altere, Lys, indviede Kirker og Præsteklæder, Orgelværk og Musik, Billeder, Besværgelser, Renselser, Offringer, Bekiendelser, Afløsning &c.; men hvad Lærdommen angaaer ere de meest Calviniske."Ti Aar derefter gik han fra denne Sect over til Qvækerne, men, for ei at kaldes foragteligen en Qvæker og af Frygt for at afsættes fra sit Embede igjen, beholdt han sin Mening hos sig selv. Endeligen nedlagde han sit Embede, og, søgende sit. Brød, ved lovligt Arbeide, bekiendte han sig offentligen til Qvækerismen." Hans Brev er dateret Chelmsfords Fængsel. Efter Hans Hammonds Forsikkring skal Meidel være gaaet til Norge, hvor han vilde forføre Folket, men, efter Frederik d. Fjerdes befaling, blev der sat Provsteret over ham, som dømte ham til Landsforvisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Ved en frivillig Collect, som sammenbragte 181 Rdlr. 4 Mk., blev Menigheden sat istand til at bygge sig en Kirke, som d. 18 Nov. 1696 blev høitideligen indviet. Bygningen bestyredes af Cajus Cibber, en Flensborger af Fødsel, der døde 1700, som Kongen af Engellands Kammer-Billedhugger, og var Fader til den af Pope i Dunciaden just ikke retfærdigen gjennemheglede engelske Digter af samme Navn. Kirken er en smuk Bygning, over hvis Indgang sees Christian den Femtes Navnetræk. Grunden blev, efter engelsk Skik, fæstet paa 999 Aar, mod 5 Pd. St. i aarlig Leie. Da der i Menigheden ikke var nogen, som var indfødt eller naturaliseret Engellænder: Egenskaber, uden hvilke ingen kan besidde faste Eiendomme eller tage dem i Fæste, saa formaaede man en vis Joh. Butcher til at laane sit Navn og lade sig som Fæstetager indføre i Fæstebrevet. Til Oplysning og nøiere Bestemmelse af det, der i No. 27 har været indrykket angaaende den norske Trælasthandel, fortjener endnu følgende at anføres: Man pleier at inddeele den norske Trælast i 3 Classer, engelsk, dansk og spansk Last. Den engelske var altid den bedste, og bestod af udsøgte Varer, som sjeldent bleve consignerede til andre Steder end til Engelland. Tolden paa norsk Trælast blev forhøiet i Engelland i Aaret 1818. Jndtil den Tid fortoldedes den tylteviis, men fra Toldforhøielsen af i Cubikfod, ligesom i Danmark. Enten det var en tretommers Planke eller et tommetykt Brædt, enten Planken var 8 Fod eller 16 Fod lang, saa var Tolden, efter den gamle Tarif, lige høi. Dog ikke allene derved at Tolden blev saa særdeles forhøiet, men ogsaa ved Nordamericanernes Tilførsel, blev Afsætningen saa meget formindsket. Den eneste Trælast, Engelland, endnu henter eller lader sig tilbringe fra Norden, er fra de svenske Havne Calmar og Vestervig, hvis Tømmer agtes for bedre end det norske. Da den største Deel af den norske Trælast tilforn gik til Engelland, hvilken Afsætningskilde nu er ganske stoppet, saa kan man med Sandsynlighed antage, at Norge i det Hele neppe afsætter 1/2 Deel af den Trælast, det kunde blive af med tilforn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
J Følge Breve fra St. Thomas af 19de Febr. d. A., som med sidste Post ere komne hertil over Engelland, er Sukkerhøsten faldet meget uheldigt ud, og man giør sig ikke Haab om at faae et større Udbytte end 7 til 8000 Tdr. Bliver dette Tilfældet, saa vil neppe det halve Antal af de Skibe, som ere gaaede didhen, og anslaaes til 90, faae Fragt tilbage. J forrige Aar bestod Høsten af omtrent 30 til 40,000 Tdr. Sukker. Alle muelige Slags Varer ligge opdyngede paa vore vestindiske Besiddelser, og der findes ingen Kjøber dertil. Tilforn gik de sleste Varer, der kom fra Europa, til Sydamerica, hvor spanske Kjøbmænd, fra Guayra, Buenos Ayres a. afhentede dem; men ved de i Sydamerica herskende Uroligheder er denne Afsætning ganske standset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
De lave Priser, hvori Theerne nu staae, lægge en betydelig hindring i Veien for det Asiatiske Compagnie, med Fordeel at kunne gjøre nogen Expedition paa China. Congo staaer her i dette Øieblik noget under 2/2 Specier Pundet: en Priis, under hvilken Compagniet selv aldrig har kunnet havt den i Fredstider; thi, Omkostningerne iberegnede, kostede denne Theesort det 4 Mk. D. C. Naar man nu lægger hertil, at denne Artikel selv i China skal være stegen i de sidste Aar, og den altsaa ikke mere engang kan faaes for 2/3 Specie Pundet, saa indseer man let, at der ikke kan være nogen Fordeel for Compagniet, hvis Expeditioner desuden altid ere større, og derfor desto bekosteligere end private, ved at lade, under nærværende Omstændigheder, komme Thee fra China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
J Gaar solgtes ved fjerde og sidste Auction Gaarden Nr. 7 paa gammel Amagertorv, tilhørende Grosserer Christianis opgivne Bo, for 26, 700 Rbdlr. N. V., foruden den i Eiendommen staaende første Prioritet paa 14,393 Rbd. S. V., og en anden Heftelse paa 2,500 Rbd. N. V., til Urtekræmmer C. Riis. Gaarden er i Brandeassen, forsikkret for 27,200 Rbd. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Mariboe, den 14de April. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn- og Fedevare samt Creature, i afvigte Martii Maaned, følgende: En Tønde Hvede 32 Rd. En Tønde Rug 18 Rd. En Tønde Byg 16 Rd. En Tønde Havre 8 Rd. En Tønde hvide Ærter 22 Rd. En Tønde graae Ærter 22 Rd. En Tønde Bønner 18 Rd. En Tønde Vikker, 14 Rd. En Tønde, Kartofler 5 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. 8 s. Et Pund fersk Flæsk 3 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. 12 s. a 2 Mk. Et Pund. Smør 5 Mk. a 6 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. 6 s. Et Pund Talg 1 Rd. Et Slagtenød 80 Rd. a 100 Rd. Et Sviin 50 a 60 Rd. Et Faar 10 Rd. - Alt i Rbd. N. V. J denne Tid har en Bondedreng i Holebye, under Høybyegaards Gods, 23 Aar gammel, og endnu ikke confirmeret, bortstiaalen fra sin Huusbonde, en Sølvspiseskee; men ved at forære den til een af sine Bekjendtere, har han ikke allen handlet uegennyttig; men endog søgt at gjøre sig Venner af den uretfærdige Mammon. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Odense, d. 15 April. Hos en af Odense Handlende paa Vestergade indtraf i Formiddags den Malheur, at Bielkerne under et Kornloft, knækkede, og ved Nedstyrtningen tillige sprængte Mellemloftet, som begge med et frygteligt Bragstyttede med Kornet ned i underste Etage. Ved et besynderligt Lykketræf opholdt just ingen af Familien sig i samme Øieblik i Stuen, hvor de ellers vilde have været udsat for den øiensynligste Livsfare. Tvende Karle, som derimod befandt sig i 2den Etage, slap ogsaa med nogle Stød af det over dem nedfaldende Træeværk. Forbygningen er gandske ramponeret. - Tildragelsen kan, muligt tjene Flere til Advarsel, som iaar have store Korn dynger liggende, itide at lade undersøge, hvorvidt Lofterne aarke at bære den velsignede Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Odense, d. 15 April. Ved Vaabenhusets Nedbrydelse af Graaebrødre Kirke, fandtes en halv Alen dybt inde i Muren, omtrent halvanden Alen fra Jorden, en veltilskaaren Skriverpen, et Blækglas og et lidet Stykke Papiir indmuret. Jntet deraf blev reddet uden Pennen, som er meget før, og lader til at være af en Kalkun. Men Blækhuset blev af Skjødesløshed slaget i Stykker og Papirets Jndhold ikke efterseet førend det ved Luften var hensmuldret. Denne Pennefjeder er da i det mindste 236 Aar gammel, altsaa nok den ældste Pen der findes i Danmark, og endnu saa god at enhver kan skrive med den - kun ikke den der skar den - - Det i No. 47 omtalte fortidlig fødte Barn af den ulykkelige skoldede Kone, fulgte snart efter Moderen i Døden. - Vil vor Cours saaledes blive ved at forbedre sig hver Postdag, som den nu har gjort i nogen Tid, og som har megen Sandsynlighed, saa kunne vi inden denne Maaneds Udgang kjøbe en Specie for 5 Rbd. og til 11te Juni Termin for 2 Rbd., som Rigsbankens Navneværdie bestemtes til. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 April. Cours. Hamb. 2 M. 650, a vista 560. Amsterdam 2 M. - , a vista 610. London 2 M. 23 Rbdlr. 72 s. Paris 2 M. - . Spec. 565. - Specier solgtes til 34 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 a 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Rbksedler 25 1/2. Norske Species. 23 a 24. Svenske Sedler 9 Mk. 4 s. a. 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Blandede Efterretninger. J Riora ved Ebro i Spanien er Landsbyen Armedillo gaaet aldeles under ved et Bjergskred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Marschal Massena, Prinds af Esslingen, er d. 4 April død af en Lungebyld i en Alder af 66 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
J Sverrig er Jndførslen af alle Vine (Kirkevine allene undtagne, Rom, Bomuldsvarer og Porter bleven forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Den bekiendte Mystiker, Dr. Jung, som kaldte sig Stilling, er nyligen død i Carlsruhe i en Alder af 77 Aar. Paa adskillige Steder i de sydlige Dele af Kirkestaten og i det Toskaniske skulle ondartede Febere anrette stor Ødelæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Kongen af Portugal har foræret Hertugen af Wellington et Sølv-Taffelservice for 55 Personer, hvortil Sølvet allene skal have kostet 200,000 Pd. St. (5 Mill. Rbd.). Opsatserne paa Platmenagerne have alle Hentydning paa Hertugens Seiervindinger. Dette Service ankom nyligen til London i 65 Casser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 32. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 April 1817. Om Solpletterne. Splen selv har Pletter, siger Monarken, naar han, følende, at han kun er et Menneske, lig Knud den Store, vil beskjæmme sine Hyklere; men, ligesom Thyre Dannebod, maa man lade ham selv sige, hvad i enhver Andens Mund let kunde blive til en Brøde. Solen selv har Plettet, siger den Lærde, med en i Beskedenhed indhyllet Stolthed; men aldrig saasnart peger man paa en Plet i hans Sol, førend vi see ham i fuld Harnisk mod den forvovne Jagttager. Men uagtet den, der neppe er et Sandskorn imod Solen, sjeldent kan taale at man opdager Pletter hos ham, synes Naturen dog at have sørget for at vise os, at selv det Allerklareste og Allerreneste i hele Skabningens Række, hiin store, Alt oplivende og Alt opvarmende Straalekugle, ikke er fri for Pletter. Den lader os Dødelige skue disse, til Advarsel for hver den, der daarligen indbilder sig at være, hvad intet Endeligt, efter sit Væsen, kan være, fuldkommen. Dagens straalende Regent tilraaber saaledes alle Jordens Monarker: end ikke jeg er uden Pletter. Hvad Astronomerne Scheiner og Kepler vovede at yttre om Solen, burde det vel ogsaa være tilladt at yttre om Mennesker. Men kun en Scheiner og Kepler kunde med Føie sige om det Rige, hvori deres Aand virkede: "der Tankens Yttring er, som selve Tanken friDe eneste Pletter, som udenlandske Tidender nuomstunder vove at tale om, ere Solpletterne, og det synes, som Alting paa Jorden nu var saa frit for Pletter, at man maa søge dem med Teleskopen i Solen. Saaledes gaaer det med de fleste menneskelige Jdrætter i Almindelighed. Sieldent seer man hvad der er os meget nær, det, der er langt borte, forekommer os derimod saare tydeligt. Dette være nu som det vil – der tales i denne Tid saa meget om Solens Pletter, at det for endeel Læsere sikkert ikke vil være unteressant, at faae nogle tydelige Begreber om denne saa ofte omtalte og omskrevne Gjenstand.