Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-04-17
Tyrkiet. Fra Konstantinopel meldes den 14de Marts, at en Ladning af Tyrkiske Mynter, som Vicekongen af Ægypten har sat ud af Cours, er ankommen dertil. Denne Forholdsregel af Vicekongen, hvorved han har casseret endeel af Sultanens Mynter, ansees for det fjendtligste Skridt, han har gjort imod Porten. Fra Leiren ved Taurus er den Beretning indtruffen, at Jbrahim Pascha er totalt slaaet af Druserne. - Hovedstaden er ganske bedøvet over den uventede Efterretning, at Sultanens almægtige Svigersøn Halil Pascha pludseligt er falden i Unaade og forviist Landet. Man siger, at han har intrigueret med Emin Pascha af Adrianopel, som man nu offentligt kan betegne som den forgiftede Pertew Paschas Morder og som paa samme Tid blev henrettet, og derved paadraget sig Sultanens Unaade. Begge søgte at bortfjerne Pertew Pascha og ere nu selv styrtede ved en anden Jndflydelse. – De forskjellige Bjergfolk i Syrien have reist sig i Masse mod Ægypterne og forlangt Portens Beskyttelse. Ægypterne befinde sig efter gjentagne Nederlag i fuldkommen Opløsning, og Jbrahim Pascha har med Resten af sin Armee trukket sig tilbage til Fæstningerne og Kysterne. - Efter en Beretning fra Alexandria af 26de Februar ligger Jbrahim Pascha syg i Haleb, men har erklæret, at han strax efter sin Helbredelse vilde een Gang for alle gjøre Ende paa de Syriske Opstande. – Den Engelske Regjering har i flere Stæder i Bulgarien, Rumelien, Macedonien, Albanien og Bosnien udnævnt Vice-Consuler eller Consular=Agenter; da de derved foraarsagede Udgifter ere for store, til at det kan lønne sig for Handelens Skyld, mener man, at den dermed har politiske Hensigter. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Syrien skal Antallet paa de Druser, der ere i aaben Opstand mod Ægypterne, beløbe sig til 25000 Mand. Jfølge deres sidste Seir ere de velforsynede med Penge, Artillerie og andre Krigsfornødenheder. - Porten har i en officiel Note til de forskjellige Gesandtskaber i Konstantinopel erindret dem om, at ifølge de bestaaende Tractater maae de venskabelige Magters Gesandter ikke optage Nogen, som ved sin Herkomst er en Undersaat af Porten, hos sig og tilstaae ham fremmed Beskyttelse. - Paa den Græsk-Tyrkiske Grændse forefalde endnu Røverier og Uordener af alle Slags, uagtet der baade fra Græsk og fra Tyrkisk Side ere trufne kraftige Forholdsregler derimod. – Efter Halil Paschas Fald ansees Risaat Bey for Sjælen i Civil Administrationen. Algerie. Jfølge en telegraphisk Depesche fra Marschal Valle blev Coleah den 26de Marts besat af de Franske; Jndvaanerne kom Tropperne imøde og Byens Øvrighedspersoner beholdt deres Poster. En Leir af 4 Batailloner, 4 Stykker Skyts og 50 Heste er oprettet Vesten for Byen Coleah og sikkrer Roligheden i denne Deel af Provindsen Algier. Desuden ere flere Tropper leirede i Omegnen. Denne Expedition beviser, at Abdel Kader enten mangler Villie eller Evne til at opfylde sine Forpligtelser; thi efter Forliget til Tafna skulde han bevirke Overgivelsen af Blida og Coleah, der vel ikke vare besatte at hans Folk, men dog af ham hengivne Stammer, medens det nu viser sig, at en militairisk Expedition var nødvendig, dertil og at Befolkningen kun har underkastet sig Overmagten. – Ben-Alssas Forslag gaae ud paa, at hans Herre Achmed Bey igien skal indsættes i Constantine imod at betale Krigsomkostningerne og en aarlig Tribut, og at han selv mod en aarlig Tribut anerkjendes som befalingsmand i Bugia, Stora og deres Gebeet. Marschal Valle gjør meget af Ben=Assa og har foræret ham en prægtig Sabel, en Agent er sendt til Paris for at skaffe hans Forslag Jndgang. – Efterretninger fra Mascara, Abdel Kaders forrige Hovedstad, melde, at han lader al sin personlige Eiendom bringe til Medeah, som han formodentligt vil gjøre til sin Residents, i Mascara skal kun den fattige Deel af Befolkningen være bleven tilbage. Abdeel Kaders Magt i Syden tiltager paa en foruroligende Maade, nogle fjerne Stammer i Ørkenen Sahara skulle have underkastet sig ham. – Jfølge Breve fra Toulon af 31te Marts er det besluttet at besætte Stora. Fra Constantine skulde en Colonne paa 2000 Mand rykke ud, og en Flottille skulde udskibe 1200 Mand Landingstropper tilligemed Artillerie; dog ventede man ingen stærk Modstand.