JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-09-04
Bekjendtgjørelser. J Ullerup Bye, Aggersborg Sogn, Hjørring Amt, bliver Fredagen den 10de Septbr. førstkommende Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction hos Sognefogden sammestæds, over: a) Den af Peder Eye i Aggersborg sidst beboede Gaard. b) Den af Christen Christensen i Ullerup sidst beboede Gaard, og begge Gaarde den almindelige Enkekasse for Gjæld udlagte, den første af 6 og den sidste at 5 Tdr. Hartkorn. Eienendommene, som ere gode, sælges i store og mindre Parceller, eftersom Liebhaverne maatte ønske det, og der kan ventes billige Vilkaar. Foruden en Hovedparcel, der er udsat ved hver Gaard, ere der og mindre Parceller, hvorpaa i Særdeleshed Professionister vil kunde etablere sig, og finde god Udkomme. Bemeldte Eiendomme, som ligge ved Liimfjorden, have god Aggerjord, Eng, Fædrivt, og fornøden Brændsel; paa Gaardenes Tilliggende ere Bygninger. Karter og Hartkorns Beregninger over Parcellerne, samt Conditionerne ere strax til Eftersyn hos Hr. Capitain og Forligelseskommissair Kjerulf paa Aggersborggaard, der og paa Forlangende lader Eiendommene forevise. Hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Underretning for Lysthavende, der indbydes at møde ovennævnte Tid og Sted, da Eiendommen absolut bortsælges, uden flere Auctioners Holdelse, naar nogenlunde antagelig Bud gjores. Kollerup, den 17de August 1813. J. C. Hansen. Auctionsdirecteur. Saavel uberettigede Mennesker, som Eierne af løsgaaende Kreature og Faar advarer jeg at afholde sig fra min mod lovligt Hegn forsynede Toft, eller og være fornøiede med hvad der maatte ramme dem. A. F. Just.
Viborger Samler, 1813-09-04
Hovedgaarden Wingegaardstaaende for Hartkorn Agger og Eng 12 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. beliggende i Sønderlyng Herred, Viborg Amt, bliver førstk. 15 Decbr. 1813 om Formiddagen Kl. 11, paa Viborg, Raadhuus ved offentlig Auction, opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819, bemeldte Hovedgaardsjorder indeholder omtr. 150 Tdr. Aggerland, inddeelt i 12 Tægter hvor aarlig saaes 12 Tdr. Byg, 24 Tdr. Rug, og 48 Tdr. Havre, drives ved 12 hoveriegjørende Bønder, den paa Gaarden holdende Besætning har hidtil været 50 Stude, Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behagelig erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Conditioner, hvorefter Bortforpagtningen skeer, er fra 11 Septbr. d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg og Viborg, paa ethvert Steds Bogtrykkercontoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Veile, og hos Undertegnede. De Lysthavende ville behagelig give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29 August 1813. Lund.
Viborger Samler, 1813-09-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1813-09-08
Krigsefterretninger. Hamborg d. 3die Septbr. Da de Beretninger, som skulle melde os de vigtige Krigsbegivenheder af 26de og 27de August o. s.v. ved Dres den, formodentlig ere gangne feil; saa ile vi med at gjentage hvad derom berettes fra Leiptzig og Hannover, der lyder saaledes: a) Leiptzig d. 25 Aug. Hs. D. Fyrst Major generalen har bekjendtgjort Keiser Napoleon er kommen til Løvenberg, har angrebet Fjenden, der var paa høire Side af Floden Bober og drevet ham ud af alle sine Stillinger. Fyrsten af Moskwa og Hertugerne af Ragusa og Tarent have gjort den samme Bevægelse og kastet Fjenden paa hiinside Bober. Man vil undres over, at Hs. M. Keiseren, den 19de jagede Fjenden ud af Gabel og den 21de slog ham ved Bober. Keiseren befinder sig vel" b) 28de Aug. Jfølge indløbne officielle Beretninger har Hs. M. Keiser Napoleon den Store tilfægtet sig en afgjørende Seir over de Østerrigske og Russiske Armeer ved Dres den den 27de August og derved gjort 15000 Md. til Fanger og erobret 14 Fah ner og mange Kanoner. c) 29de Aug. Efter andre denne Morgen indløbne officielle Beretninger beløb Fangernes Antal sig allerede d. 28de Aug. om Formiddagen til 30,000 Md. blant hvilke og vare 3 østerrigske Generaler; tillige vare 20 Kanoner og mange Fahner erobrede. Keiseren forfølger Fjenden uafladelig.
Viborger Samler, 1813-09-08
Hannover d. 31te Aug. (Kl. 9 Aften) En fra Cassel hidkommen Coureer bringer den Tidende: Den 26de forefaldt en blodig Fægtning ved Dresden, hvorved de Franske drev Fjenden tilbage og forfulgte ham. Den 27de angreb den franske Keiser den fiendtlige Armee ved Dresden og tilfægtede sig en glimrende og afgiørende Seier over de Allieredes Armeer. Udfaldet af begge disse Slag, hvori Fjenden bragtes i en græsselig Uorden, bestaar af 40,000 Fangne, 30 til 40,000 Md. Dræbte og Saarede. Blandt de fangne 5 fiendtlige Generaler og 600 Officerer. Desuden erobredes 60 Kanoner og 5 Fahner. Fjenden, der stærk forfølges, trækker sig overalt tilbage.
Viborger Samler, 1813-09-08
Jtalien d. 100 Aug. Den neapolitanske Monitor siger "J det Øieblik, da hele Europa kun ønsker Fred, er det trøsteligt at vide, at vor Konge, efter Keiser Napoleons Jndbydelse, reiser til Dresden. Hans Fraværelse vil smerte Hans Undersaatter; men den glædelige Fredens Fremtid overvinder dette Smertens Jndtryk
Viborger Samler, 1813-09-08
Philladelphia, den 8 Juli. Skrivelse fra General Dearborn til Krigsministeren i Hovedqvarteret Fort Georges, d. 6 Junii. Min Herre! Jeg har i Aften faaet en Expres fra Indgangen til Søen med den Efterretning, at vore Tropper under General Chandlers Commando i Morges Kl. 2 ere blevne angrebne af den hele engelske og indianske Styrke og at ved en besynderlig Ulykke, ere, uagtet vort Tab var ringe, da det ikke overgaaer 30 Mand, og Fjenden bragtes i fuldkommen Uorden og fordreves fra Valdpladsen, de to Brigade generaler Chandler og Winder tagne til Fange. De vare rykkede frem for at recognoscere et Artilleriekompagnies Stilling, da Angrebet begyndte. Man siger, at den engelske General Vincent er dræbt.
Viborger Samler, 1813-09-08
Oberst Clarke er bleven dødelig saaret, og tilligemed 60 Fanger af det 42 engelske Regiment, falden i vore Hænder. Fjendens Tab er ialt 250 Mand. Han sendte en Parlementær for at begjere Tilladelse til at begrave sine Døde. General Levis tager, ledsaget af Brigadegeneral Bøyd, Kommandoen overde fremrykkede Tropper. Andre Fægtninger, af liden Vigtighed, have og havt Sted imellem vore Tropper og Fjendens. Vi vente ufortøvet Forstærkning.
Viborger Samler, 1813-09-08
Buenos Ayres, den 9 Mai. Bulletin fra den Hær, der beleirer Montevideo: Vare Monte=Videns Jndvaanere ikke nedtrykke de af militær Despotisme, eller havde de en Civil guvernør, der vilde opfylde sin Pligt, haandhæve sin Værdighed og gjøre Krigskommandanten det fatteligt, at det er unyttigt at forlænge Forsvaret, saa er der ingen Tvivl paa, at jo denne Plads allerede havde forlangt at capitulere. Af de 23 til 24 tusende Mennesker, som der ere indsluttede, vilde, vide vi, de to Trediedeele underkaste sig den nye Tingenes Orden; men de vove ikke at forklare sig. Den af 2500 Mand, deels Soldater, deels væbnede Jndvaanere, bestaaende Garnison fortsætter, Forsvaret kun i Haab om 4000 Mands Ankomst, dem man har lovet den at sende fra Europa, og imedens den smigrer sig med dette Haab, bereder Landets Hær sig til nye Foretagender. Snart skal Løbegraven aabnes paa Marsmarken; Kanonen skal gjøre sin Virkning og alt for silde skal man indsee, at man tidligere havde burdet indgaae et fornuftigt Forlig, uden at udsætte sig for Krigens yderste Strænghed, hvilken truer Pladsen.
Viborger Samler, 1813-09-08
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-09-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Frankrig. Den 24de Aug. ville Hs. M. Keiserinden forlade Paris for at begive sig til Cherbourg. Allerede d. 19de skrev man derfra, at de Stæder, Keiserinden skulle passere igjennem, hver Nat vare illuminerede, da man ikke vidste naar Hun kom. Det store Scheldeflaadens Flag, som ellers ej heises uden for Keiseren, var bragt til Cherbourg, for at bruges ved Høitideligheden.
Viborger Samler, 1813-09-08
Den Wiener Cours er betydelig sunket siden Krigen atter brød løs.
Viborger Samler, 1813-09-08
Man anfører fra Dresden, at Fyrst Poniatowsky, er brudt ind ved Gabel med 22000 Franske. Tyrkerne have nu atter Krig med Servierne og har d. 21 og 24 Juli fægtet mod dem og taget med Storm et Batteri med 200 Md. og 4 Kanoner.
Viborger Samler, 1813-09-08
Den 6te Aug. kom Tyrkerne atter Schabatz fra Vandsiden temmelig nær, men Servierne samlede alt hvad de kunde for at holde dem tilbage.
Viborger Samler, 1813-09-08
Wien. Fyrst Schwarzemberg havde d. 17de Hovedqvarteer i Melnick. Ungarerne forsyne den østerrigske Armee med en stor Mængde got let Kavalleri.
Viborger Samler, 1813-09-08
Den bayerske Hær under General Wrede staaer nu ved Jnfloden.
Viborger Samler, 1813-09-08
Pesten lader sig atter spore i Konstantinopel og Omegnen.
Viborger Samler, 1813-09-08
Den 20de Aug. om Aftenen rasede et dobbelt Tordenveir i Jnspruck og Omegn, hvormed fulgte Storm og Hagel, som ødelagde Glasruder, Træer, og Kornet.
Viborger Samler, 1813-09-08
Gjennem Strasburg og Maynt, komme endnu idelig franske Regimenter og deriblant endeel Kavalleri.
Viborger Samler, 1813-09-08
Kongen af Preussen har overdraget Grev Tauenzien Kommanden over det 4de Armeekorps, og Gen. Stutterheim Militærgouvernementet i Landet mellem Oder og Weichsel.
Viborger Samler, 1813-09-08
Indenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske, og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-09-08
Kjøbenhavn, d. 3 Septbr.
Viborger Samler, 1813-09-08
Deklaration. Fra den Tid, Freden mellem Danmark og Sverrig var sluttet i Jønkøbing, har Hs. Majestæt oprigtig og uafladelig bestræbt sig for at vedligeholde Venskab og god Forstaaelse med dette Naboerige; men har tillige ikke kunnet dølge for sig selv, at den svenske Regjering, langt fra at besieles at samme Aand, kun alt for ofte har givet Beviser paa et modsat Sindelav.
Viborger Samler, 1813-09-08
Ved hiin Fred havde Sverrig forbunden sig til at bortfierne Dannemark Fienders Krigskibe og Krydsere fra sine Kyster. De vedblere imidlertid, ei allene at anholde danske Skibe tet under den svenske Kyst, men toge dem endog i svenske Havne. Den danske Regjerings gjentagne Besværinger over det Tab, som derved tilføiedes Danmark og Norges Handel, bleve sielden besvarede, aldrig afhjulpne. Den svenske Kyst i Kattegattet forblev saaledes efter Freden i den samme fiendtlige Stilling til Dannemarks Skibsfart, hvori den havde været under Krigen. Krigserklæringen, som den svenske Regjering lod sig formaae til at udstæde mod England, frembragte i den Henseende aldeles ingen Forandring; og, efterat Freden igjen var sluttet med Storbrittanien, udbredte Faren for den danske Skibsfart sig over hele den svenske Kyst. Den danske Søemand kunde haabe, under et venskabeligt Naboelands Kyster, at være betrygget mod Overfald og Opbringelse. Han maatte troe, at en Regiering, der ikke sielden brammer med Frihed og Selvstændighed, vilde, for sin egen Værdigheds Skyld, havde sine Territorial-Rettigheder mod enhver Fornærmelse. Men han fandt sig skuffet i sin Forventning, naar han i Farens Øieblik søgte Beskyttelse og Redning paa svensk Grund, hvor Fjendens bevæbnede Fartøier ubehindrede ventede paa deres Bytte. Berøvet, sin Eiendom og ofte forfulgt af Fjenden, endog op i Landet, kunde han blot beklage sit Tab, men maatte tillige føle en billig Harme over Naboelandets Uvirksomhed i at beskytte sine Kyster. Den Bestemmelse i Fredstraktaten, at al Eiendom, tilhørende begge Staters gjensidige Undersaatter, der ved Krigens Udbrud var lagt under Beslag, skulde frigives, blev fra Danmarks Side iværksat uden Ophold og med den strængeste Nøiagtighed. Derimod tilbageholdes endnu fra den Tid flere danske Undersaatters Eiendomme i Sverrig. De ofte fornyede Reclamationer og sammes Udlevering, eller Erstatning for Værdien, have kun tilveiebragt intetsigende Udflugter eller Løvter om Godtgjørelse, som man histil forgiæves har haabet at see opfyldte. Men Sverig lod det ikke forblive ved disse Beviser allene paa sit uvenskabelige Sindelav mod Danmark.
Viborger Samler, 1813-09-08
J Begyndelsen af forrige Aar sluttedes mellem det svenske og russiske Hof et Forbund, der siden blev stadfæstet i Abo, og hvorved Sverrig erholdt Forsikring om Ruslands Bistand til at udføre den allerede lagte Plan og bemægtige sig Kongeriget Norge. Til samme Hensigt blev et lignende Forbund senere hen sluttet mellem Sverrig og Storbritanien. Førend man imidlertid skred til aabenbare Fjendtligheder, vilde man ikke lade lempeligere Midler uforsøgte.
Viborger Samler, 1813-09-08
Ved listige og troløse Bekjendtgjørelser, som fra Sverrig bleve Tid efter anden indsendte til Norge, søgte man at friste dette Riges Jndbyggere til at unddrage sig fra deres retmæssige Arvekonges Herredømme. Paa samme Tid blev et stort Antal Skibe, som for den danske Regjerings og adskillige Privates Regning efterhaanden afgik med Kornladninger til Norge, tilbageholdt i svenske Havne, hvor de havde søgt Tilflugt, deels formedelst Storm og Søeskade, deels for at undgaae fiendtlige Krydsere. Alle Forestillinger, som bleve gjorte mod denne voldsomme og for Norges Jndbyggere grusomme Foranstaltning, vare aldeles frugtesløse. Den ligesaa haanende, som paa disse Kornladninger uanvendelige Forevending, at Kornudførselen fra Sverrig var forbudt, var det eneste Svar, som fra Sverriges Side blev givet. Hensigten med at hindre Korntilførsel til Norge var umiskjendelig. Nordmanden skulde ved Hungeren tvinges til at underkaste sig Sverrigs Herredømme. Stolende paa sine mægtige Allierede bluedes den svenske Regjering end ikke ved at gjøre Hs. Maj. det Forslag, at afstaae Norge, imod at erholde andre Lande, hvoraf Sverrig ikke er i Besiddelse, og hvorover det ingen frie Raadighed har eller kan vente.
Viborger Samler, 1813-09-08
Da nu den svenske Regjering hverken ved bedragelige Forslag, der ofte vare forbundne med Trudsler, eller ved sine gjentagne Forsøg paa at friske Nordmændene til Utroskab og Frafald, kunde naae sit Maal, lagde den sin Misfornøielse for Dagen, ved at ophæve de ministerielle og Handelsforbindelser mellem begge Stater. Man paalagde Hs. Majestæts charge d'Affaires i Stokholm at begive sig bort, og den herværende svenske Mission blev tilbagekaldt. Den danske Generalconsul blev ligeledes bortviist fra Gothenborg. Kort Tid derefter afbrød den svenske Regjering al Samfærsel mellem begge Stater.
Viborger Samler, 1813-09-08
Sverrig havde saaledes allerede tilintetgjort enhver venskabelig Forbindelse med Danmark. Adgangen til de svenske Stater var spærret for enhver danske Undersaat.
Viborger Samler, 1813-09-08
Man gik nu videre. Den sædvanlige og ved Traktater sikkrede Postgang mellem Danmark og Norge gjennem Sverrig blev standset.
Viborger Samler, 1813-09-08
Man forbød venske Skibe at betale Øresunds Told, hvortil Hs. Majestæt, ifølge de ældre Traktater med Sverrig, der paa nye ere stadfæstede ved Fredsslutningen i Jønksping, har den upaatvivlelig ste Ret. Dog - ikke nok, at svenske Skibe paa denne Maade fritoges for den Forpligtelse at erlægge Tolden i Øresund; svenske bevæbnede Fartøier have endog med Magt hindret andre Nationers Skibe fra at klarere ved Øresunds Toldkammer i Helsingøer. Endelig har en svensk Søeofficeer skrivtlig erklæret til den Kgl. Gouverneur paa Bornholm, at have Ordre til at opbringe alle Skibe under dansk Flag, og at hindre Samfærselen mellem Christiansøe, og Bornholm. Ogsaa er en Kongelig Søeofficeer, kort Tid derefter, paa sin Reise fra Bornholm til Kjøbenhavn, i aaben Søe bleven anholdt af en svensk Brig, og bragt til Østad, hvorfra han endnu ikke er kommen her tilbage.
Viborger Samler, 1813-09-08
Efterat den svenske Regiering paa saa mange Maader ei allene har tilsidesat enhver naboelig Pligt mod Danmark, og ophævet alle de Forbindelser, der sædvanligviis finde Sted mellem Naboer og Stater, der leve i god Forstaaelse med hinanden; men endog aabenbarligen brudt Freden mellem begge Riger, deels ved at tilføie de Kongelige Undersaatter betydeligt Tab, og end mere ved at indgaae Forbindelser med Kongens Fjender, som sigte til at underkaste sig Kongeriget Norge, seer Hs. Majestæt sig skiønt ugjerne, tvungen at gribe til Vaaben, for med Magt at afværge alle videre Fornærmelser af en Regjering, der alt længe har udovet Fjendtligheder mod de danske Stater og de Kgl. Undersaatter.
Viborger Samler, 1813-09-08
De udforderlige befalinger i den Henseende ere allerede udstædte til Hs. Maj. Søe- og Landmagt. Aldrig var en Forsvarskrig retfærdigere. Aldrig har nogen Regjering med større Langmodighed og Overbærelse drælet at anvende Vaabens Magt, for at hævde Statens Sikkerhed og værne om Undersaatternes Eiendom. Kiin Nødvendigheden har kunnet bevæge Hs. M. til en Beslutning, der strider mod Hans Hjertes Folelser. Men disse maae vige for den høiere Pligt, at beskytte de Ham af Forsynet betroede Stater og Undersaatter mod ufremæskede og troløse Angreb fra en Regjerings Side, hvis fiendtlige Planer mod Danmark ere hele Europa bekjendte.
Viborger Samler, 1813-09-08
Hs. Maj. der altid med Tryghed stoler paa Sit elskede Folks urokkelige Troskab og Hengivenhed, har ikke villet tilkjøbe Sig en haanlig og usikker Fred ved Offeret af Sine troe og tappre Nordmænd, men Han ønsker intet heller, end at den svenske Regjering, ved at erstatte det Tab, der er bleven Hs. Majestæts Undersaatter tilføiet, og ved at antage og følge fredelige Grundsætninger, vilde give Anledning til, at den gode Forstaaelse mellem beggel Nationer, der tjener til deres gjensidige Fordeel, igjen kunne vorde tilveiebragt. Kbhavn d. 3die Septbr. 1813.
Viborger Samler, 1813-09-08
Som en følge af de nu mellem Danmark og Sverig udbrudte Fjendtligheder, har Hs. Maj. i Gaar (den 3die September) ved Parolen allern. tilkjendegivet, at Krigen med Sverig er udbrudt, ligesom Allerhøistsamme i Dag har befalet, at alle svenske Undersaatter, som maatte befindes paa opbragte eller opbringende Skibe, skulle behandles som Krigsfanger.
Viborger Samler, 1813-09-08
Bekjendtgjørelser.
Viborger Samler, 1813-09-08
Fortegnelse. Over uindløste Breve ved Viborg Post Contoir for Julii Maaned d. A. Porto. No. 21 fra Aalborg, Lieutn. v. Toft til Aarupgaard. 9 Rbs. No. 12 fra Aarhuus, P. H. Schjønning i Viborg 9 Rbs. No. 2 fra Flensborg, Sergeant Mørck i Ditto 36 Rbs. No. 1 fra Ditto, Peter Andersen i Sneiblera 36 Rbs. No. 2 fra Holstebro, A. Kierkegaard i Wixø . 4 Rbs. Sogn pr. Thisted, No. 7 fra Horsens, Pastor Wentzel i Aling 9 Rbs. No. 4 fra Randers, Kragh til Frammelevgaard pr. Viborg. 4 Rbs. No. 11 fra Ditto, Christen Rosem i Viborg 4 Rbs. kesogn i Viborg. No. 15 fra Dito, Poul Madsen i Theilhuset, 4 Rbs. 4 Rbs.
Viborger Samler, 1813-09-08
No. 12 fra Ditto, Sognepræst for Nicolai Kir ved Hvam. No. 1 fra Roeskilde, Christen Nissen i Weirup By sønder Wium Sogn. 21 Rbs. Viborg Post Contoir d. 7 Septbr. 1813. Hansen.
Viborger Samler, 1813-09-08
Leie Auction. Til Micheli 1813 er Leietiden udløben paa 4 Jordstykker, der ere Nørre Sogns Kirke tilhørende, nemlig: 1) En Aaer i Knebbelstoft, forhen leiet af Gregers Daae den ældre. 2) 3de Dito i Vesterriis, forhen leiede af Jens Bestrup. 3) 3de Ditto i Jacob Skrivers Toft, forhen leiede af Søren Christensen Wammen. 4) 1 Ditto i Gallihoitoft, der havdes i Løie af Mads Pedersen Væver. Disse Jorder vorder altsaa stillet til Leie-Auction, næstkommende Tiirsdag d. 14de September Formiddagen Kl. 9 paa Viborg Raadhuus, efter de Conditioner som da vorder oplæste. J. Erling.
Viborger Samler, 1813-09-08
Kirkeværger.
Viborger Samler, 1813-09-08
Aalborg Raffinaderies Sukker, er som sædvanlig at bekomme herved Oplaget i Partier til efterskrevne Priser. f. Raffinade pr. Pd. 30 Rd. - Mk. 4 s.)f. Melis - 29 Rd. - Mk. 4 s.) Mid. Candis 29 Rd. 3 Mk. 4 s.) D. Cour. Br. P. Sukker 22 Rd. - Mk. 4 s.) Br. Sirup 8 1001 Rd. - Mk. - s.) Viborg d. 8 Septbr. 1813. N. Gjørup.
Viborger Samler, 1813-09-08
Hovedgaarden Thiele staaende for Hartkorn Agger og Eng 58 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. beliggende i Sønderlyng Herred, Viborg Amt, bliver forstk. 15 Debr. 1813 om Formiddagen Kl. 11, paa Viborg Raadhuus ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819, bemeldte Hovedgaardsjorder der indeholder omtrent 800 Tdr. Aagerland, inddeelt i 12 Tægter, hvor aarlig saaes og Tdr. Byg, 114 Tdr. Rug, og 230 Tdr. Havre, drives ved 58 Hoveriegjørende Bønder; til Gaarden avles aarlig 2 a 300 Læs Høe, den derpaa holdende Besætning har hidtil været 120 a 130 Stude, 16 a 20 Køer, og 80 a 100 Faar med deres Yngel; Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behagelig erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Conditioner, hvorefter Bortforpagtningen skeer, er fra 11 Septbr. d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg og Viborg, paa ethver Steds Bogtrykkercontoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Veile, og hos undertegnede. De Lysthavende ville behageligst give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29 August 1813. Lund.
Viborger Samler, 1813-09-08
Hovedgaarden Wingegaardstaaende for Hartkorn Agger og Eng 12 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. beliggende i Sønderlyng Herred, Viborg Amt, bliver førstk. 15 Decbr. 1813 om Formiddagen Kl. 11, paa Viborg, Raadhuus ved offentlig Auction, opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819, bemeldte Hovedgaardsjorder indeholder omtr. 150 Tdr. Aggerland, inddeelt i 12 Tægter hvor aarlig saaes 12 Tdr. Byg, 24 Tdr. Rug, og 48 Tdr. Havre, drives ved 12 hoveriegjørende Bønder, den paa Gaarden holdende Besætning har hidtil været 50 Stude, Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behagelig erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Conditioner, hvorefter Bortforpagtningen skeer, er fra 11 Septbr. d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg og Viborg, paa ethvert Steds Bogtrykkercontoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Veile, og hos Undertegnede. De Lysthavende ville behagelig give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29 August 1813. Lund. Saavel uberettigede Mennesker, som Eierne af løsgaaende Kreature og Faar advarer jeg, at afholde sig fra min mod lovligt Hegn forsynede Toft, eller og være fornøiede med hvad der maatte ramme dem. A. F. Just.
Viborger Samler, 1813-09-08
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1813-09-08
Udenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske og andre danske Aviser.)J Følge ankommen Beretning fra Chefen for den Glückstadske Søe-Equipage, Capt. og Ridder Kruse, har en Fægtning d. 25de f. M. havt Sted paa Elden mellem 7 danske og 11 engelske Kanonbaade. Omstændighederne derved ere som følger:
Viborger Samler, 1813-09-08
Samme Dags Morgen Kl. 4 afgik Lieutenant O. Lütken med 4 Kanonschalupper til Brunsbüttel, for at recognoscere Fjenden, der laae til Ankers for Neu feldt, 1 Brig og 11 Kanonschalupper stærk. De fiendtlige Kanonschalupper lettede og stod med stiv Kuling af N. V. over Ebben mod Brunsbüttel. En halv Time efter Flodens Begyndelse lettede Lieutn. Lütken for at retournere. Kl. 10 1/2 saaes Lieutn. Lütken fra Glückstadt med vaiende Signal for fiendtlig Forfølgelse. Lieutn., Ridder Hedemann, der laae med 3 Kanonschalupper for Glückstadt, lettede og søgte at roe mod Floden og den stive N. V. Vind til Assistance. Kl. 11 1/2 dreiede Lieutn. Lütken til med de 4 Kanonschalupper under Batteriet ved Jbenfleth, ankrede og nedlagde sine Master. Omtrent paa samme Tid bleve de engelske Kanonschalupper beskudte fra Batteteriet, som de besvarede, men trak sig Syd efter udaf Batteriets Skudvidde, og en hæftig Jld begyndte mellem de 4 danske og II engelske Baade. Kl. 12 1/2 kom Lieutn. Hedemann, efter overordentlig Anstrængelse i Linie med de andre Kanonbaade, som han lod lætte, og søgte med Kraft at nærme sig Fjenden, der holdt sig paa langt Kanonskuds Distance. Den af tagne Kuling saavelsom Strømmen satte 6 af de engelske Kanonbaade 1 1/2 Kanonskud nær under Batteriet, hvorfra den sammesteds nærværende Capitain Kruse lod give 3 Lag, da de, uden at besvare disse, øieblikkelig kastede Syd over igjen. Kl. 1 1/2 kom en af Fiendens Kanonbaade paa Grund under Sydsiden, 2 andre lagde sig hos den til Assistance og de øvrige 8 formerede en uordentlig Linie imod vore, til Beskyttelse for den i Ulempe værende Kanonbaad.