JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-02
Døbte. Den 5te, Snedkermester L. Mathiasens Søn. Johan Frederik Mathiasen; Fadd. Mad. Thietgen og Hartvig, Glarmester Hasselriis jun., Malermester Claudi og Garver Spøhr. S. D., A. Andersens Søn i Eibye. Carl Petersen; Fadd.: Pigerne M. Andersen og A. G. Stephensen, Feldbereder DiWaidtløv, Sognefoged P. Nielsen og Gaardmand H. Nielsen, Begge i Eibye. S. D., Hattemager H. J. Dorchs Datter: Jensine Petrine Dorch; Fadd. Mad. Petersen fra Langeskou, Mad. Rasmussen, Handelsbet. C. Wolff, Hattemagersv. N. P. Dorch og Barnets Fader. Den 11te, Blikkenslager R. A. Hantverks Søn. Just Anton Robertus Hantverk; Fadd. Mad. Tönni og Stillau, Stadshauptmand Brodersen, Juveleer Harksen, og Uhrmager J. Foersom. Den 12te Veibetjent L. P. Eerslevs Søn Christian Richard Eerslev; Fadd. Mad. Madsen, Jfr. H.S. Clausen, Veipiqveur M. M. Bonde og Jnstrumentmager C. Larsen. Den 16de, Gaardmand A. Knudsens Søn i Eibye: Søren Christian Andersen; Fadd.: Gaardmand S. Hansens Enke i Skouballe, Gaardmand S. Hansens Kone i Ellinge, Ungkarlene M. Rasmussen, N. Hansen og H. Hansen, Alle af Eibye. Den 19de, Dagleier N. Povelsens Datter: Caroline Kirstine Nielsen; Fadd. Trompeter Petersens Enke, Pigen M. Larsen, Skomagersvendene N. Hansen og J. Nielsen. S.D., Skomagersv. M. Petersens Søn. Søren Christian Mortensen; Fadd., Skræder M. Jensens Enke, Væver N. Sørensens Enke, Skomagerm. P. Withrock og Dagleier H. Withrock. Den 25de, Tjenestekarl R. Larsens Søn, Lars Rasmussen; Fadd.: Pigerne J. Larsen og M. Rasmussen, Ungkarlene S. Larsen fra Aasum, A. Larsen fra Store-Tombiere og J. Rasmussen fra Brylle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-02
Kopulerede. Den 25de, Ungkarl Rasmus Larsen og Pigen, Apelone Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-02
Døde. Den 10de, Hjulmand Hans Knudsen i Widiemahuset, 77 Aar. Den 15de, J. Holms hjemmedøbte Søn, Søren Christian Johansen, 16 Dage. Den 30te, Skomager M. Westrøms Datter, Oliva Westrøm, 2 1/2 Aar. C. St. Hans Sogn. Døbte. Den 6te, Smaakjører M. Thranes Søn. Jacob Jacobsen Juul Thrane; Fadd. Frue Aagaard og Mad. Borch, Skolelærer Christiansen, Muursv. P. Petersen og Avlsmand C. Thrane. S. D., Snedkermester R. Bus's Datter: Julie Rasmine Busk; Fadd.: Pigerne S. og S. Busk, Snedkermestrene Mohrmann og C. Busk, samt Vagtmester Lumbye. Den 10de, Brændeviinsbr. J. Nielsens Datter: Edel Rosalia Nielsen; Fadd. Mad. Bøllemose, Jfr. Bøllemose, Forligelseskommissair, Kjøbmand Eilskou, Fuldmægtig Nicolaysen og Handelsbet. A. Nielsen. Den 12te, C. Poulsens Søn, Sophus Theodor Thorvald Poulsen; Fadd.: Pigerne A. Dahl og S. Poulsen, Korporalerne Rasmussen og Føhns. Den 24de, Vagtmester C. R. Grønbecks Datter: Hedevig Marie Henriette Nathalie Grønbeck; Fadd. Mad. Hirschfeldt, Jfr. E. Jacobsen, Major v. Linstow, Dr. Ruge, Stadshauptmand Brodersen, Lieutenant v. Dahl og Handelsbet. Andrup. Den 26de, Skomagerm. R. Thorvaldsens Søn. Frits Martin Thorvaldsen; Fadd. Mad. Rasmussen og Krag, Skomagerm. N. Pedersen, V. Meier og N. Bjerregaard. S. D., Pottemager svend J. M. Christiansens Datter: Caroline Amalie Christiansen; Fadd.: Pigerne C. Hansen og S. Behrendt, Rebslagersvend H. Pedersen og Pottemagersv. L. Larsen. S. D., B. K. Hansens Datter: Ane Marie Kirstine Hansen; Fadd.: Jfr. M. Thrane, Pigen M. Hansen, Korporal Heldager, Skomagersv. N. Hansen og Ungkarl P. Jeppesen. Døde. Den 11te, J. Jørgensens Søn, Jens Christian Theodor Jørgensen, 10 Maaneder. Den 12te, Brændeviinsbr. M. Hansens Søn, Lars Ditlev Hansen, 2 Maaneder. Den 14de, Brændeviinsbr. N. Jensens Kone, Ane Cathrine Nielsen, 7 Aar. Den 15de, Trompeter Frederik Wilhelm Jensen, 15 1/2 Aar. Den 18de, Smedem. C. Madsens Søn, Hans Christian Eriksen, 2 1/2 Aar. Den 19de, Veiopsigtsfører Rasmussens Søn, Anders Rasmussen, 2 1/2 Aar. Den 24de, Jndsidder Daniel Christiansen, 76 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
No. 125. 64 Aargang. Blikts Fyen. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. 4 August 1835. Tirsdagen. Jndhold. Almindelig Politik. Spanien (Strængt Manifest imod Rolighedsforstyrrerne. Hærenes Stilling). Uden¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
landske Blandinger. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Statistik. Tildragelser. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Som bekjendt har den tyrkiske Regjerings Vægring ved at lade et fransk og et engelsk Regjeringsskib passere igjennem Bosphorus, vakt megen Opsigt i Paris og London, hvor de offentlige Blade udtalede sig meget bittert i den Anledning, og navnligen har den ministerielle "Journal des Debats" grebet Leiligheden til, tre Gange at drage tilfeldts imod Rusland, hvilket Man iøvrigt anseer for, ikke at være saa alvorligen meent, men meere beregnet paa, at hjelpe Regjeringen til nogen Popularitet ved de da forestaaende Juli festligheder. Jmidlertid har hiin Vægring dog foraarsaget adskillige alvorlige Jndsigelser hos Reis-Effendi fra den engelske og den franske Gesandts Side, hvorimod hiin har beraabt sig paa Traktaten til Chunkar=Eskelessi, der forbyder ethvert Krigskib Passage igjennem Bosphorus. Hamborger Korrespondent, beretter endvidere, at Gesandterne havde derpaa fremdeles spurgt, om denne Bestemmelse og saa indbefattede russiske Skibe, hvilket Spørgsmaal Reis Effendi paa det bestemteste havde besvaret beggende. Denne vigtige Erklæring strider rigtignok imod Alt, hvad Man hidtil havde hørt om denne Traktat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Spanien. J Anledning af de urolige Optrin i Saragossa har Ministeriet grebet til en Forholdsregel, som har vakt den største Uvillie hos alle liberale Blade. Samtlige Officerer og Underofficerer i Saragossas Borgergade, samt Magistraten, havde i tre Adresser til Dronningen anholdt om: 1) Ophævelse af alle Klostere; 2) Fremskyndelse af Presseloven; 3) Fremskyndelse af Loven angaaende de geistlige Anliggender; 4) Afsættelse af alle Embedsmænd, som ikke ere konstitutionelle Grundsætninger ivrigen hengivne; 5) alvorlig Undertrykkelse af Carlisternes Planer. Under disse Betingelser lovede Man, med sit Liv at ville indestaae for Roligheds og Ordens Vedligeholdelse. - Som en Art Svar herpaa forelagde Ministeriet Regentinden et af hende bekræftet Manifest, der indeholder Principer, som ere uendeligen afvigende fra dem, Man hidtil har tillagt det nye spanske Ministerium. Dets Bestemmelser ere: 1) Alle i Madrid og andre Stæder værende Officerer skulle ufortøvet afgaae til deres Garnisoner eller Depoter; i modsat Fald tabe de deres Ansættelse og Rang; 2) Borgergade=Loven skal strax træde i Virksomhed; 3) Provindsernes Generalkapitainer skulle, under eget Ansvar, strax nedsætte Krigsretter og stille alle Forstyrrere af den offentlige Rolighed for samme; 4) alle Militaire opfordres til, under haard Straf, ved forekommende Uroligheder at stille sig til Øvrighedernes Disposition; 5) alle offentlige Embedsmænd skulle under alle Omstændigheder blive paa deres Poster; 6) de Embedsmænd eller Officerer, som høre til hemmelige Selskaber, skulle miste deres Rang og Gage. Det er imidlertid ei blot i Saragossa, men over hele Arragonien, hvor den offentlige Mening meer og meer udtaler sig for alle Klostrenes Ophævelse, og uagtet Regjeringens Ulyst dertil, troer Man dog, at den snart vil blive nødt til at give efter for Folkets Villie, saameget meere som Man ogsaa i Madrid frygter Gjentagelsen af lignende Scener, som de, der netop for et Aar siden fandt Sted imod Klostrene og deres Beboere. Om Natten imellem den 17 og 18 Juli var virkeligen et Kloster blevet angrebet, dog uden Fremgang. Regjeringen har imidlertid anseet Sagen, for vigtig nok til at træffe store Forholdsregler derimod. De nyeste Beretninger fra Krigsskuepladsen stemme størstedeels overeens i, at skildre Slaget den 16 Juli (S. 485)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
som det betydeligste, der endnu er forefaldet imellem Carlisterne og Christinerne, og bekræfte, at det faldt ud til Fordeel for Sidstnævnte. Kampen varede i 7 Timer, indtil endeligen Carlisterne maatte vige for Christinernes Tapperhed, og trække sig tilbage til Estella. Paa dette Tilbagetog lede de betydelige Tab, Veien til Estella var opfyldt med Døde og Saarede. Som Hovedresultat af dette Slag ansees, at Christinerne ere blevne besjællede af nyt Mod. De nyeste Efterretninger naae til den 21 Juli, paa hvilken Dag Don Carlos endnu var i Estella, hvor han havde udnævnt Jturalde i Erasos Sted til Overgeneral i Navarra, da Sidstnævnte formedelst Svagelighed har nedlagt Kommanden. Cordova var den 20de brudt op med sin Armee, fra Pampelona til Puenta la Reyna. Carlisterne koncentrere sig ved Los Arcos. Saaledes staae Carlisterne imellem den christiniske Armee og Castilien, men synes, formedelst Cordovas Stilling i Ryggen af dem, ikke at ansee et Jndfald i Castilien for tilraadeligt. Ved et Udfald fra Puenta la Reyna to Dage for det store Slag have de atter mistet en af deres betydelige Støtter, Artillerie-Oberst Gaston de la Reyna, som havde helliget deres Sag baade sine Talenter og sin store Formue. Derimod er det ugrundet, at Moreno er dræbt; han havde kommanderet Carlisterne den 16de. Det bekræfter sig, at Sagastibelza er saaret, men ikke om Villareal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Krigsministeren, Marskal Maison er saa upasselig, at han har maattet udeblive fra Statsraadet. Af de flygtede Aprilfanger skal Napoleon Lebon være ankommen til Tydskland, Andre til Schweitz over Jura, hvor den Ex=Deputerede Hr. de Ludre havde ventet dem. Det synes, at de til Belgien ankomne Flygtninger ikke faae Tilladelse til at forblive der, men at de ville blive forsynede med Passer til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. J Anledning af en Forespørgsel fra Øvrigheden i Nyborg med Hensyn til, at en der hjemmehørende Skipper, som farer fra Kjøbenhavn, paa sidstnævnte Sted var sat i Næringsskat, har Kancelliet, svaret, at omhandlede Skipper, i Henhold til Lovens 3 32 og Kancellie=Skrivelse af 12 Novbr. 1785 og 16 Octbr. 1827 allene kan ansættes til Næringsskat i Nyborg, hvor han med Familie er bosat. - Fremdeles har Kancelliet paa en anden Forespørgsel svaret, at Skippere bør ansættes til Næringsskat paa det Sted, hvor de have taget Borgerskab, og til Skole= og Fattigskat der, hvor de ere bosiddende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Statistik. De aarlige Omkostninger ved Toldlinien, imellem Nørre=Jylland og Slesvig beløbe sig - ifølge Fædrelandet. - til over 16,000 Rbd., hvortil endnu kommer Anskaffelsen af Hestene første Gang til Personalet, nemlig til Kontrolleurer og Betiente, naar de ansættes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Efter samme Blad tæller Dannebrogsordenen for nærværende Tid 3 Storkommandeurer, 75 Storkors, 89 Kommandeurer og 807 Riddere, af hvilke Sidste 165 ere Udlændinger og 642 Jndfødte. Sidstnævnte henføres til følgende Klasser: 295 Militaire, 193 civile Embedsmænd, 132 Geistlige, Lærde og Kunstnere, samt 22 Kjøbmænd, Fabrikanter og Proprietairer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Ved Udgangen af Aaret 1828 hensadde 1406 Forbrydere (1079 Mandfolk og 327 Fruentimmer) i de forskjellige Fængsler i Danmark. Med Glæde erfares, ved statistiske Oplysninger af Hr. Prof. David, at Freqventsen siden den Tid ikke er stegen; thi ved Udgangen af Aaret 1834 var Antallet kun 4 større, nemlig 1410, hvoraf 1097 Mandfolk og 313 Fruentimmer. For Odense Tugthuus er Tallet steget fra 8 Mandfolk og 11 Fruentimmer til 12 af hvert Kjøn. Tildragelser. J Kardyb, Kobberup Sogn, Fjends Herred, afbrændte den 27 f. M. en Gaardmands Vaaningshuus. Hans Kone var nær bleven et Offer for Jlden; Man maatte nemlig med en Brandhage rive hende ud af det brændende Huus; imidlertid blev hun meget forbrændt. En Soe og en Hund omkom i Luerne og det meste Jndboe brændte. Jlden var opkommet i Skorstenen, imedens Konen bagede. Huset var assureret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Tre Tømmersvende, som i forrige Uge vare fra Kjøbenhavn tagne ud i "Renden for at fiske, ere druknede, formodentligen fordi Baaden i den stærke Blæst er kantret. De skulle alle være Familieforsørgere. 2de Blandinger. Sidste Numer af Fædrelandet, indeholder en interessant Artikel, hvori Forfatteren fremsætter de, efter hans Formening, vigtigste af de almindelige Gjenstande for Provindsialstændernes Virksomhed. Som den første og vigtigste betegnes, at Stænderne, efterat være, som Man vel tør formode, af Regjeringen sat i Kundskab om Landets hele oekonomiske og financielle Tilstand, dets Statsgield, dets Jndtægter og Udgifter, skulde andrage, paa de Jndskrænkninger i Statshuusholdningen, der maatte kunne lade sig udføre, hvorved det maatte undersøges, om det ikke var muligt, at lette Afgiftsbyrden paa det Hele, ved at lægge en Deel af Byrden over paa de Mange, der leve af deres Renter af Statspapirer, og om ikke det saakaldte privilegerede Hartkorn burde ansættes til ligesaa stor Landskat som det saakaldte uprivilegerede. Jblandt de øvrige Gjenstande forekomme: at bestemme Statsgielden til en ufravigelig Størrelse, med en fast Plan til dens Forringelse; Rentefodens Nedsættelse; Afværgelse af, at saa mange Midler fra Provindserne indflyde i Kongens Kasse; Filialbankers Oprettelse; Forebyggelse af Kasse mangler; Reform i det lærde Skolevæsen og Realskolers Oprettelse; større Næringsfrihed; Retsforholdet imellem Godseierne og Fæstebønderne; de offentlige Frireiser; Ophævelse af offentligt Veiarbeide; Tallotteriets Ophævelse; almindelig Værnepligt; Kommunallov for Kjøbstæderne og Stænderforhandlingernes fuldkomne Offentlighed. Ved at fremsætte Ønsket og Tallotteriets Ophævelse, bemærker Prof. David, som tidligere har leveret det danske Tallotteries Historie fra 1773 til 1825, at han har villet fortsætte denne til vore Dage; men at han netop nu maa beklage, at hans Ønske og at erholde de hidhen hørende Materialier meddeelte, er bleven afviist med den bemærkning: "at saadant nu ikke kan tilstaaes."Hr. Apotheker Dahlerup i Thisted har i Randers Avis- fordi han har fundet Vanskeligheder ved at faae sine Bemærkninger indrykkede i Thisted Avis - erklæret, at han havde haabet, at Fattigkommissionen i Thisted vilde have draget ham til Ansvar for de af ham gjorte beskyldninger; i dets Sted har den erhvervet sig et Vidnesbyrd af Amtet, der giver dens Handlemaade et vist Anstrøg af Rigtighed og - som han siger - stempler ham som Bagvasker. Han har derfor besluttet at formaae Kommissionen til, enten at fralægge sig de gjorte beskyldninger eller ændre det Paaankede, hvorfor han beder Enhver, som denne Sag, maatte interessere, at tilbageholde sin Dom, indtil et af disse Resultater er tilveiebragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Politievennen henleder Opmærksomheden paa Kjøbstædernes Borgervæbningsfonds, der, ifølge kongelig Plakat af 11 Mai 1804, ere bestemte til at lette Borgervæbningens stundom byrdefulde Pligter. Forfatteren bemærker, at den fattige Haandværksmand, naar Vaabenøvelse eller anden Tjeneste kalder ham flere Timer fra Arbeide, ofte med misundeligt Øie seer paa sin meer bemidlede Medborger, som med en Pengesum har kjøbt sig engang for alle fri for hiin Besværlighed og Tidspilde; men han veed ikke, at Frugterne af disse Penge skulle komme ham til Gode, og skjænke ham nogen Skadesløsholdelse for den Værnepligt, han in natura maa yde. Af Renterne skulle nemlig tillægges de Borgere, der allene ernære sig ved deres egne Hænders Arbeide, en passende Godtgjørelse for den Tid, de anvende i borgerlig militaire Tjeneste=Forretninger, hvilken Godtgjørelse bestemmes til 1 Mk. for Tjeneste=Forretninger, hvortil behøves en Tid af 3 Timer eller derunder; 2 Mk. fra 3 til 6 Timer, og i Forhold for længere Tid. At dette menneskekierlige Lovbud ikke overalt har været bragt i Udøvelse, viser en af de større danske Kjøbstæder, hvor Man er meget nøieseende i at fordre Borgervæbnings=Pligten opfyldt, det være sig in natura eller i Penge, og hvor af Borgervæbningsfondet en ikke uanseelig Kapital er udsat paa Renter; men det er saa langt fra at de indkommende Renter anvendes efter Bestemmelsen, at ikke engang den i Plakatens § 9 anordnede Kommission, som skal bestyre Fonden, er etableret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
J "Dagen" har en Jndsender anført en Fortælling af Hr. Lector Buchwald i dennes Konversationsblad, hvori denne først siger, at han og hele Odsherred og Omegn havde anseet det for en afgjort Sag, at hans Broder, Kapitain Buchwald til Anneberggaard vilde være bleven valgt til Deputeret til Stænderforsamlingen, og dernæst besvarer Spørgsmaalet, hvorfor dette ikke skeete, paa en Maade, der er yderst graverende saavel for en høi Embedsmand, der sigtes for, ved "Overtalelser, og "Parlamenteringer, at have villet indvirke paa Valget, som for den valgte Deputerede, om hvem han siger, at det ved Valget hed, at han Dagen i Forveien havde pryglet sin Stedfader, samt tilføier, at det ubesindige, Valg allerede bliver almindelig fortrudt og beklaget. Jndsenderen antager, at hiin Embedsmand bør fralægge sig Sigtelsen, hvilket han anseer for aldeles nødvendigt for en Deputeret, hvem det offentligen og af en Embedsmand paasiges, at Rygtet gik, at han, som anført, havde gjort sig skyldig i en Forbrydelse, hvorfor Loven sætter Livsstraf. Odense. J Nyborg har i denne Tid en Slave dræbt en af sine Medfanger ved at bibringe ham et Knivstik i Siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Hundedagene have i Begyndelsen udmærket sig ved en paafaldende Kulde med nordlig Vind; men i de to sidste Dage have vi havt det skjønneste Sommerveir, og Vinden, er gaaet østlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 29 Juli er Sognepræst for Udbye Menighed i Sielland, J. F. Dame, udnævnt til Konsistorialraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie: Søllerød, Sognekald i Siellands Stift, 488 Rd. - Marie Magdalene og Koed Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
AVERTISSEMENTS. En Møllersvend, der i flere Aar har forestaaet Bestyrelsen, ved en stor hollandsk Veirmølle som første Svend, og fra dette Sted har gode og paalidelige Anbefalinger, saavel om moralsk Opførsel som Duelighed, ønsker sig Kondition til førstkommende Novbr. Mølleværkets Vedligeholdelse kan han og paatage sig. De herpaa Reflecterende vilde behage at henvende sig til Kjøbmand P. Andersen i Odense, Nedergade No. 673.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
En midaldrende honet Mand ønsker sig i Odense eller dens Omegn 2 meublerede Værelser samt Kosten hos en honet borgerlig Familie. Man melder sig i en Billet, hvori Navn og Stand er opgivet, samt Prisen, mærket C. B., paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Saasnart stille Veir indtræffer, brændes Rapsfoder ved Keirupgaard. Kløverhøe. er til Salg i Bulbroe, hvor tillige indtages Kreature paa Græs og Vinterfoder. Man henvender sig til Eieren eller Forvalteren paa Aalykkegaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
At afdøde Kjøbmand Henrich Lunds og efterlevende Hustrues Døds= og Fallitboe nu er hende extraderet til frie Raadighed, bringer jeg, som Skifteforvalter, herved til offentlig Kundskab. Byefogedcontoiret, Faaborg den 23 Juli 1835. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Jfølge Dom og derefter foretaget Execution, blive de Møller M. A. Møller tilhørende tvende paa Korsøer Kjøbstads Grund beliggende Møller opbudne til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes Fredagene den 14 og 28 August samt 11 September d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første Auctioner paa Raadstuen og tredie Auction i selve Møllestedet. Møllerne, som ere beliggende nær hinanden, og som have været eiede og afbenyttede under eet, bestaae af en hollandsk Veirmølle, 5 Lofter høi, og en Stubmølle, hvortil hører en passende nær ved beliggende Møllebolig med Have og 10 Tdr. 2 1/2 Skpr. Land gammelt Maal paa Korsøer Mark. De paa første Prioritet indestaaende 4500 Rbd. Sølv forventes at kunne fremdeles blive staaende i Eiendommene. Konditionerne kunne forinden Auctionen erfares paa mit Kontoir. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaveren til Efterretning, overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817. B. Bentzen. Korsøer den 25 Juli 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Fæste Auction. Løverdagen den 15 August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, ifølge Begjæring fra Besidderen af Baroniet, Holsteenshuus, afholdt offentlig Auction paa Baroniet Holsteens huses Birketingsted over Bortfæstningen, paa Livstid, af en fæsteledig Gaard i Diernisse Bye og Sogn, under bemeldte Holstenshuus Gods, hidtil beboet i Fæste af Hans Sørensen. Til denne Gaard ligger et Areal af lidet over 60 Tdr. Land geometrisk Maal, Ager og Eng, overhovedet gode Jorder; ligesom desuden hertil er fornøden Gjerdselskov og Tørveskiær. Konditionerne, hvorpaa denne Bortfæstning vil finde Sted, kan erfares paa Forvaltningskontoiret paa Holsteenshuus, og Liebhaverne ville forinden Auctionen tage Gaardens Bygninger med tilliggende Jorder i Øiesyn. Muckadell, Brahetrolleborg og Holstenshuus Birkers Kontoir Auctions=Direkteuren. den 24 Juli 1835. 2de Boss Tabt. Følgende Sager, indpakkede i en med grønt faconeret Papiir overtrukken Papæske, der var omtrent 1/4 Alen lang, 1/4 Alen bred, og 5 Tommer høi, indvendig hvid, nemlig: en liden rød Saffians=Æske, deri et Par Ørenringe med indfattede Stene, lig Diamanter; et Haar=Halsbaand med Guldlaas, deri 3 hvide Perler; et Par Haarberlokker, den ene lidt lysere end den anden, med Guldbeslag; tre Brystnaale, den ene et Kors med indfattede ægte Perler, den anden en Stifmoderblomst med 5 Stene, Topaser og Ametyster, den 3die et Guldkors med en liden Perle i Midten; en liden blaae Æske, mærket M. B. B., deri 2 Guld=Fingerringe med mørkt Haar, indfattet under Glas, og en med 2 hvide og en rød Perle; en rød Paplade, deri et Par Bronce=Armbaand med 3 gule Stene;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
en presset Syetaske med Souvenir paa en liden Plade, hvorudi et Guld-Fingerbøl med Bogstaverne M. B. B., en liden blaae og rød Maroquins Æske, en liden Sax, en Staal= og en Been=Preen, en paa hvidt Fløiel malet Naalebog, Brodeergarn og flere Smaating, samt et grønt Papirs=Mønster til en Hue med paasyet Tyll; en presset mørk Stambog i rødt Fouteral, med adskillige beskrevne Blade (tildeels i det svenske Sprog);et grøn= og hvidstribet Ghingans og et bruunt Thibets Livbaand med Silkesnore og Duske; et sort presset Fløielsbaand, omtrent 3/4 Alen; 4 Alen mørkerøde Taftes Baand; 2 - lysegule dito dito; lyserøde Flors dito; et Par hvide Silkehandsker; et - hvide franske Handsker, mærket M. B.B. d. 24 Octob. 1834; et - rødagtige Handsker; et Bomulds= og Silke=Tørklæde; et hvidt Lærreds=Lommetørklæde med rød Kant, og mærket M. B. med rødt, ere paa en Reise i Midten af Juni Maaned, fra Nyborg over Kjerteminde, Odense og Middelfart til Snoghøi, hvor den først savnedes, bortkommen sin Eier. Skulde Nogen herom kunne give nogen Oplysning, vilde man behageligst desangaaende henvende sig til nærmeste Politie=Øvrighed. Gjæstgiver N. Larsen paa Odense Postgaard vil for sammes Tilveiebringelse udbetale Vedkommende en god Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
Bekjendtgjørelse. J anstundende Efteraar agtes de i Jordløse Kirke værende Liigkister førte ud af samme og nedsatte paa et passende Sted, i Kirkegaarden, ligesom den aabne Begravelse under Kirkens Gulv agtes tilkastet. De Afdøde, hvis Liig gjemmes i formeldte Begravelser, ere: A. J selve Kirken: Kancellieraad Lund til Damsboe. Christian Fog Lund, en Søn af No. 1. Frue Penz, og 2 Andre, hvis Navne ei vides.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-08-04
J Begravelsen under Kirkens Gulv: Kommerceraad J. E. de Falsen til Søeboe, og hans Koner, Margrethe Marie Fravn og Johanne Tommerup.