Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Vi have endnu at referere Indholdet af tvende Foredrag, der holdtes af det Ene af de geistl. Medlemmer, Kongen har udnævnt, Biskop Øllgaard, og af den Deputerede for det 11te Kjøbstæddistrict, Stiftamtmand Rosenorn, som først i det sjette Møde var tiltraadt Forsamlingen. Begge disse Stiftsøvrighedspersoner stemte mod en Comitee. Den Første ansaae det for sin Pligt, ei at tilraade nogen Forandring i Statsforfatningen; hans Ønsker i Henseende til denne samstemte med denne Pligt, Han antog, at Fleertallet af dem, der have underskrevet Petitionerne, ikke have vidst, hvad de gjorde." Han havde ogsaa formegen Tillid til Kongens Viisdom til at han skulde kunne troe, at Han af disse Underskrifter vilde drage nogen Slutning til Folkets Trang og Ønsker i den omh. Hens. Og den Gjæring, der skal være at befrygte i Landet, frygter jeg ikke." Biskoppen meente, at vi kunne overlade Fremtiden til Altstyreren, kun at Enhver til enhver Tid gjør sin Pligt." Rosenørn tillagde ikke Petitionerne synderligt Værd, men kunde dog heller ikke nægte, at der hos en stor Deel af Folket bevæge sig meer eller mindre klare Ønsker og statsretlige Garantier, som vistnok for størstedelen ere fremkaldte ved det fristende Ord Skattebevillingsret." Taleren gjorde et lille Udfald mod de offentlige Blade, som i saa rigeligt et Maal. tilbyde deres Belæring, som om disse Blade utilbørligen have søgt at fremhæve Grunde til Ængstelse, Mistro og Misfornøielse. Han troede, at en stor Deel af Folket var meest stemt for Enevoldsregimentet og kunde ikke antage, at Ønsket om en Constitution var almindeligt. Petitionerne ansaae han som ulovlige. "Jeg besidder ikke en saadan religiens Elasticitet, eller en saa skarp Dialectik, at jeg kan forklare mig, hvorledes det kan bestaae med den Eed, enhver Borger og Embedsmand har aflagt, at indgive og understøtte slige Petitioner." Sagen fik et særdeles ønskeligt Udfald. Til at behandle Forfatningsspørgsmaalet og det Withske Forslag, vedtoges, med 44 Stemmer mod 4, en Comitee: Rou lund, Otterstrøm, Nyegaard, Fleischer, Schytte. Fjortende Møde, den 30te Octbr. Hs. Majestæts Svar paa Jydernes Adresse blev meddeelt. Kongen bevidner dem sin allernaadigste Tilfredshed og Tak, det glæder Hs. M., at de jydske Provindsialstænder erkjende, hvad Hs. M. har seet sig istand til at udrette eller forberede til Landets og Undersaatternes Gavn." Hs. M. stoler, i sine Bestræbelser, paa Stændernes Medvirkning til stedse at vedligeholde den Tillid, som aldrig bør savnes imellem Regjeringen og Folket, og som Provindsialstænderne, ved deres Færd, kan bidrage saa væsentligt til at befæste." Sagen betr. Udkast til en Plakat ang. Kundgjørelse af Øvrigheds=Resolutioner, hvorved en ellers myndig Person sættes i Umyndighedstilstand, samt af Opbuds= og Falliterklæringer, foretoges til endelig Behandling. Ligeledes Sagen ang. Udkast til en Anordning, indeh. en Jndskrænkning i ugifte Bønderkarles Forpligtelse til at tage fast Tjeneste. Brinck-Seidelin havde stillet det Amendement, at 28 Aars Alderen forandres til 25 Aars Alderen. "Med 25 Aars Alderen bliver Karlen myndig, og det staaer dog i den meest skjærende indbyrdes Modsigelse, at han i alt Andet er fuldmyndig Mand, men dog skal være pligtig at underkaste sig Huustugten." Tøstesen var af samme Mening. Naar den ugifte Laarige Karl ikke maa ernære sig efter Egnens Skik, men derimod vel den gifte, om han end kun var 22 eller 24 Aar gammel, vilde jo dog den Forkeerthed fremkomme, at Konen gav sin Mand Myndighedsbevilling. With. Det er unaturligt, at nægte den 25aarige Bondekarl at bruge sine egne Hænder som han synes, aldenstund han uindskrænket kan raade over al sin Formue, hvor betydelig den end maatte være." Hiint Amendement blev imidlertid, med 27 mod 21, forkastet og Udkastet tilraadt. Femtende Møde, den 31te Octbr. Øllgaard oplæste et Andragende fra Seminariiforstander Dr. Brammer om Udvidelse af Skoleanordningens Bestemmelser med Hensyn til den confirmerede Land almues fortsatte Underviisning.