JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Throk, den 22de August. Feldtmarskal v. Wurmsers Hovedqvarteer bliver dog nu forflyttet videre fra Trient til Bohen, hvor allerede ere føiede Anstalter til dets Jmodtagelse, og de første Etager i alle Huse ere udrømmede. Cavalleriet maa af Mangel paa Fourage trække endnu videre tilbage. Egnene, som ligge for Bohen, ere ikke meget Biergige; men bag Bohen hæve de høie Bierge sig, som tiene til Landets Forsvar. Her altsaa concentrerer, den Wurmerske Armee sig, tilligemed alle frivillige Landets Forsvarere. Men, dersom Feldtmarskal Wurmser skal for har fint denne sin Stilling, er det nødvendigt, at de Corpser, som staae bag ham, skulle afværge, at de Franske ikke nænge ind fra Siden af de Vorarbergiske Lande og Bayern. General Moreans Fremtrængen synes at blive farlig, da sam ne ogsaa kommer i Nyggen paa Feldtmarskal Wurmser. - J dette Øiebul store der, at General Ditonaparte, efterat han har taget Røverede i Besiddelse, marcherer mod Trient, og at en Deel af den franske Colonne, som var trængt frem til Dodennen, styrer sin March igiennem Jnthal mod Jnstruck Fra Egnen ved Augsburg, den 24de August. Imellem de franske Tropper under General Morean af det Keiserlige Troppecorps under General Latour er det i Dag kommer til en Regtning ved den haverske Stad Friedberg paa hiin Side Lech, i hvilken de Franske have seiret. Følgende Beretning indeholder de nærmere Omstændighedder: Efterat Republikanerne den 22de havde drevet de Keiserlig over Lech, og den franske Avmers Hovedqvarteer var bleven forflytter til Augsburg, tog Felttøimester Baron von Latour enconceneveret Stilling med sit Corne paa Høiene af Friedberg, og holdte ved stærke Detachementer Strandbredden af Lich besat. Den republitanske Armee under General Moreau samlede sig i Gaar mellem Lech og Mertach. J Dag henimod Kl. 3 sat i flere Colonner deels oven, deels neden for Staden. Angsburg, under Bedækning af dens Artillerie, igjennem Leed, hvorved Infanteriet hist og her gik indtil Skulderne i Vandet, og holdte med Armene Geværerne Veiret. Saa snart Republitanerne. Trøds de Keiserliges heftige Jld, havde middiggjort Leths Strandbred, lode de Lechbroerne igien sætte Stand, og rykte derpaa frem mod Høiene selv af Friedberg. Østerrigerne forsvarede deres Stilling indtil Kl. 11 under en stygtelig Kandmild; men da trak de sig videre tilbage til Banern, hvorhen den republikanske Armee fulgte dem. General Morean vil, inden tilkommende Søndag være i Munchen, at ersbrede Kanoner og over 1500 Keiserlige Krigsfanger ere allerede indbragte i Augsburg. En fransk General skal efter Rygtet være druknet i Lich – De churpsalgiske Tropper, trække sig allevegne tilbage i Bayern, uden at føie sig til de Keiserlige.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Augsburg, den 26de August. J Onsdags den 24de ere de Franske trængte herfra over ken ind i Bayern, have erobret mange Kanoner, og gjort 2 til 1000 Mand til Fanger. Deres Man alt til Manchen I Dag marcherer alle franske Militaire gandske fra vore Grændser til Bayern. Kun et Par 1000 Mand forbliver her J Følge den trofne Vaabenstilstand kunne udnu være gandse relige.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Paris, den 26de August. Freden med Margreven af Baaden er nu ogsaa bleven sluttet. I Gaar blev denne Fredstractat oplæst i 300 Rander. Forsamling, og derpaa overleveret en Commission til Undersøgelse. - De nyeste Depecher fra General Jourdan gaae til den 16de, og melde: "at han har indtaget Amberg, og efterre Timers Fegtning erholdet en Seier over Østerrigerne ved Salbach, som derved have mistet 129 Mand, og 200 Fan. ger, at han har fordrevet Østerrigerne ud af Neumark, fra gienne af Sultbache, og at Fienden har trukket sig tilbatil Schwarienfeldt. - J den Fegtning, som General Mareauls Tropper havde den 14de med Prinds Tøndes CorvSchmaben, gjorde vore Soldater mange Ludvigskors til Bye. - Man har nu en nøiagtig Liste over de 2de spanske og de franske Flaade, som den 5te løb ud fra Cadix. Flaaden under Admiral Langara bestaaer af følgende 10 Linieskibe: St. T. nidad paa 186, Mexicant paa 112. St. Nicolas og Neptune paa a. St. Talmod Firme, Oriente, Atlante, Terridie og Gloriole paa 4 Kanoner, videre af Fregatterne Guedelonde paa 36, og Catalina paa 34 Kanoner, af Corvetter, ne Atrevidst og Helena paa 22, Desrubiera paa 200, Plopa. og af Brigantinerne Atoche paa 22, og Totaro paa Kanoner. Denne Flaade skal have taget Coursen til BreDen anden spanske Flaade, som Admiral Soland command, rer, skal være bestemt til Vestindien, og ligeledes bestaae, følgende de Linieskibe: Principe de Asturias paa 112, S. Carlos paa a. St. Vineente paa at, Bahama, Søber no, Peland, Connouistader, Arrogante, Gallarde og S. Damasen paa 74 Kanoner, end videre af Fregatterne, H. lene paa 36, og Diana, Cicilia og Tetis paa 34 Kanoner. Admiral Richerne Estadre bestaaer, foruden 3 Linieskibe, en i Fregatter. Disse Flaaders Udløben har her foranlediget den Rygte, at en virkelig Krigerklæring var udstædt af Spanien mod Engeland, og at den engelske Minister Lord Bute have forladt Madrid. Man siger endog at den her værende preusiske Gesandt har faaet denne Efterretning fra Madrid, meda de nyeste Breve fra Engeland intet melde herom, maa maoppedie nærmere Bekræftelse. General Hoche er afreist in Paris, og befinder sig nu Angers, og skal søge at befæste de Fred, som han har grundet i de vestlige Departementer Fra Toulon meldes under 18de: at den engelske Eskab, havde nogle Dage i Forveien krydset nær ved Kysterne; at Stide vare blevne overraskede af et Vindstille, og der paa Timer beskudte fra alle Batterier, som kunne naar dem, blevne meget beskadigede. Vinden, som reiste sig, brag dem endelig i Søen igien, a af samme skulle have mistet deres overste Master. - Ogsaa i Nærheden af Brest ere ved Hanens Datterier nogle engelske Stide blevne fordrevne. - vore Blade forvalles at det Cleviiste og andre preussiske En paa denne Side Rhinen forblive i fransk Besiddelse; men Preussen derimod mart skulde bekomme Dertugdommer Be- Fra General Duonaparier hertil ankommen en Deceer, som har medbragt et betydeligt Antal erødrede østerrig. Faner.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
London, den 26de og 30te August. I Gaar Morges kom Capitain Gregarn med Depecher i vor Gesandt i Madrid, Marquis von Bute, hvilke ma have været af stor Vigtighed, siden Kabmetsministerne sto bleve forsamlede Kl. 11 og skildtes først ad Kl. 3, hvorider bleve affærdigede Erpresser til Madrid. Wien og Pen borg. Af alle Omstændigheder seet, at vor Forfatning. Spanien bliver bestandig mere fritisk. Man vil paastaa sat der i den sidste Tractat mellem Spanien og Frankrige befinder sig en hemmelig Artikel hvori Frankrige garanderer Spanien Fæstningen ibraltar, og Spanien Frankrige det portugisiske Brasilien. Det bekræftes ogsaa, at den franske Krigsslaade under Admiral Richerner, i Sælskab med de spanske under Admiralerne, Soland og Langara, den 4de hujus løbet ud fra Cadix, og at Admiral Mann, som hidtil laae for Cadix, skal forene sig med Sir John Jervis Estadte i Middelhavet. Om en kort Tid vil det vise sig, om vi skulle faae en almindelig Nred, eller Krigsluen udbrede sig videre.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Vore blade sige: at det portugisiske Hof har forestillet, at der som det ikke ufortøver blev understøttet af Engeland med 160, og Mand, og i det mindste med i Million Pund Sterling, vilde det see sig nødt til at give efter for Frankrige. J Cabinettet er det nu bleven besluttet, at Parlamenter ikke tal forsamle sig, førend Slutningen af October Maaned, jor imidlertid at oppedie, hvad Virtning Understatsserre. tair Hammonds Gesandtskab vil have. Directoriet i Paris skal have besluttet, at ikke indlade sig i nogen Underhandling. med ham, ifald han skulde blive bestemt til Paris. - Det Rygte er almindeligt, at Kabinettet har besluttet, at rømme den Corsica, og at sende de der værende Tropper, deels til Gibraltar, deels til Vestindien, saasom denne De en Kri med Spanien dog ikke var at forsvare. De Franske skulle i Havnene ved Kanalen lade forsamle mange flade Fartøier jeg igjen udskrive 80,000 Mand. Der siges, at samme ere bestemte til en Landgang paa Engeland.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Erlangen, den 27de August. Om de Fegtninger, som den 23de og 24de forefaldte i Fransen, have vi her følgende Efterretninger: "J Fegtningen den 23de blev de Franskes høire Fløi under General Bernadosom strakte sig indtil Nenmark, ganske slaaet efter en herlig Modstand. General Bernadotte, i Spidsen af det bekiendte Husarregiment, Champiron, rykkede mange Gang, mod det Keiserlige Cavallerie. Dette maatte nogle Gange bige; men nu trængte tillige er anseeligt Corps Keiserligt Jnfanterie frem mod det franske Cavallerie, og gjorde al videre Modstand forgiæves. Overalt gjorde de Keiserlige mange Fanger, og ikke stælden rigt Bytte. Mange Stæder i det Oberpsalhise skulle ved det Bernadottiske Corpses Tilbageryt, ning have lidt meget. I Teiningen skulle Jndbyggerne have stræbt endeelte Franskmænd med Leer og andre Agerdyrtningsnedskaber, hvorpaa dette Stæd er bleven stukket i Brand af de Fingtende. - Den 28de ankom den Keiserlige Generalmadet Fyrsten af Lichtenstrin her til Erlangen med 6 Regimenter, Cavallerie. Jndtil den 20de hujus har den Wartenslebenske Armee faaet nye Forstærkning af 25 til 30,000 Mand, og besuden skulle 15000 Mand fra Erkehertug Carls Armee være født til General Wartensleben, ved hvilke fornemmelig omkeldte Seier er bleven vundet, ved det samme faldt det franske Corps under General Bernadette i Flanken.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Bayreuth, den 27de August. Efter de blodige Fegtninger den 23de og 24de trak de Fran se tilbage til det Bambergske. 2 Divisioner af samme stode i Gaar Morges i en Leir ved Forchheim, og et de Tæps af 16,000 Mand ved Pegnitz. Tilbagerykningen over Nürnberg blev foranlediget derved, at de Franske ved den af Ertedertug Cari detacherte Fyrste af Lichtenstein bleve angrebne i Flanken. J Gaar vare Østerrigernes Forposter tæt ved Fyrre helm ved Kerschbach, Kirchhernbach K., i Forening med Jndbyggerne, i Haandmænge med de Franske. Mange psatiske og hambergske Stæder have virkelig, forbittrede overde Franske, bevæbnet sig med alle Slags Vaaben, og forenet sig med Østerrigerne, for videre at forfølge dem, hvilket torde drage onde Følger efter sig. Forrige Nat omringede de Franske den hambergske Stad Edermannstadt, lod ingen komme ud, ogstar Jld paa samme, for at hævne sig; dog skulle, formedelst det hosliggende preussiske Amt Streitbergs Forbøn, kun i Huse være afbrændte. Efter Breve fra Bamborg marcherede de Franske tildeels igiennem denne Stad, og ellers over Mannen, i al Tilfærdighed videre tilbage, og en anden Deelretirette gjennem Alscharund til Kiningen. Efter andre Beretninger derimod ville de Franske med deres Hovedmagt oppe die Forstærkning i Leiren ved Forchheim; besynderlig, da de Keiserlige ved deres hurtige Efterrykning endnu intet Artillerie havde kundet skaffe tilveie, til at giøre Angreb med.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Regensburg, den 27de August. I Gaar indløb følgende Officialberetning fra Erkehertug, Carl om de i Franken af Østerrigerne tilfegtede Seiervindinger over de Franske: "Paa erholden Efterretning, at Foldttvimester Grev v. Wartenslebens Corps atter var bleven nødt til at trække sig tilbage, og at Fienden havde vundet nogle Marcher, for at komme for H. K. Høihed til Donau, ilede Høistsamme med en Deel af sin Armee i forrerte Marcher Hr. Feldt. tøimesteren til Hielp, angreb den 22de og 23de den fiendtlige høire Fløi under Bernadotte ved Teiningen og Neumark, og slog ham gandske. Efter en herpaa udstædt Ordre til Feldttøimesteren Grev von Wartensleben, angaaende et almindeligt Angreb den 24de, attaqverte H. K. H. atter den samme Dag, vandt Veien fra Neumart til Amberg, forenede sig med Grev v. Wartensleden ved Amberg, angreb den fiendtlige Hovedarmer under General en Chef Jourdans Anførsel sammesteds, og slog den tilbage. Fienden mistede af Døde, Saarede og Fangne henimod 3000 Mand, 2 Faner og mange Kanoner. Paa samme Tid lod H. K. H., for at true Fienden i Flanken, og i Ryggen, en stærk Colonne marchere lige fra Neumark til Nurnberg, hvilken efter den i dette Øieblit erholdte Rapport allerede er trængt frem over Nürnberg og Erlangen, indtil Bayersdorf, har i Nürnberg erobret mange Kanoner og Munitionskarrer, taget mange Bagagevogne til Bytte, og gjort mange Fanger. Den af Fienden besatte churpsalziske Fæstning Rothenberg overgav sig til Feldtmarskallieutnant Hobe, Garnisoner blev gjort til Krigsfanger, og 3 Kanoner erobrede. Af en Skrivelse fra Regensburg, den 27de August. Krigsskuepladsen har nu paa den ene Side igien trukket sig bort fra vore Egne. J Egnen af Nürnberg have de Keiserlige ogsaa taget en fransk Krigskasse og megen Munition til Bytte J Mandags bleve Teining besat af Østerrigerne. 2) Gaar ere samme ogsaa rytte ind i Amberg. J Dag ere 300 franske Krigsfanger passerede herigiennem. Bataillonen Hohenlohe, som var her i Besætning, er nu brækket op herfra.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Vor Hovedvagt og Statsporte ere nu igjen besatte af Stads garnisonen. Paa Biergene ved Donau, hen af Winzen, ere mange Skandser blevne opkastede. Formodentlig skulle samme tiene til at kunne i Nødsfald bestryge Donan dermed.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Churfyrsten af Bayern har dog nu, ved General MoreaulsFremtrængen fra Schwaben til Bayern, fundet sig bevæget til at forlade München, og er afreist til Sachsen. Man er i stor Bekymring formedelst General Moreans Fremtrængen. i Bayern, da Østerrigerne, som staae imod ham, synes alt for svage til at imodstaae hans store Magt, og han kunde komme Erkehertug Carl i Ryggen.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Cassel, den 30te August. Ved overordentlig Leilighed ere her i Gaar Aftes indløbne Breve fra Hanau af 28de August, hvilke melde: at GeneralJourdans Armee var i fuld Tilbagemarch, og at Østerrigerne allerede vare rykte frem indtil Schweimfurt. De Franske skulle allerede have begyndt at slaae Broer over Mannen. - Den engelske Statssecretair Hammond reiser i Fredsforretninger fra Berlin til Paris. - Det preussiske Corps i Westphalen, har faaet Ordre at brække op og der er bleven givet hver Gemeen 90 skarpe Patroner.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Frankfurt, den 30te August ) I dette Øieblik indløb med en Coureer den Efterretning :at den franske Armee under General Jourdan har samlet sig igien i Franken, trængt endeel af de Keiserlige tilbage, forflyttet Hovedqvarterret igien til Bamberg, og paa nye tiltraadt Marchen igien til Nürnberg. J Dag tidlig ere 30 franske Munitionsvogne gaaer igiennem Steinhelm til Fran ten.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Hanau, den 31te August. I dette Øieblit forsikrer man, at en nye hidsta Fegtning er den 28de forefaldet imellem de Franske under General Mo tran, og de Keiserlige i Bayern, til Skade for de Sidste, og at de Franske derpaa vare rykte ind i München, og efter andre Beretninger, med et Corps tillige ind i Regensburg; men disse Efterretninger behøver endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Amsterdam, den 2den September. Fra Hessen Cassel meldes under 18de August : Viste vig lige Begivenheder i Møde. Efter en geheim Ordre maae 18000 Mand af vore Tropper holde sig i Beredskab til at sætte sig i March paa første Vint. Man forsamler i al Vilde mintaire Corpser. Arsenalerne og alt, hvad der hører til det miletaire, ere i fuldt Arbeide. Disse gandske uventede Tildragelser have sat enhver i en hange Forventning. Fra Bavermmel der man, at der i dette store og skiønne Churfyrstendomme ventes et Corps preussiske Tropper, hvilke med aabne Armee skulle blive imodtagne.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Helsingøer, den 9de September. Fra den 5te hujus til i Dag ere 225 Skibe passerede Sundet. Den 6te indkom fra Nordsøen de danske Orlogeskibe Sophia Friderica, Oldenborg og Briggen Glommen, samt det svenske Orlogsskib Kong Gustav den Tredie og FregattenJaramas, hvilke alle tilligemed sidstommeldte svenske SkilFrederie Adolph samme Dag gik til Østersøen. I Gaar indkom fra Nordsøen en engelsk Fregat og en dito Lugger.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Kiøbenhavn, den 9de September. Den 16te hujus kom en Division af den combinerede danske og svenske Eskadre, som i nogle Uger har krydser i Nordsøen, tilbage her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
J Dag gik den svenske Estadre under Seil til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Vacancer, Sognekaldet til Grum og Dangaard i Aarhuus Stift, 340 Rdlr.; Sognekaldet til Brorup og Lindknus, i Riber Stift, 2600 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Ved Tallotteriets 745 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 1. 68. 63 a.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Spørgsmaal. Hvad kan være Aarsagen til, at de smaa Kiøbstæders Fattigvæsen ene bestyres af Sognepræst og Borgemester, Vader ikke høist billigt, at af Stædernes Borgere bleve udvalgte i det mindste 2de, der i Forening med Førstnævnte kunde paa see, at denne for enhver Stad saa nyttige Indretning (naar den med Redelighed bestyres bitte skulde geraade andre, end de Trængende, til Fordeel. Da Fattigkassens Fonder Borgernes frivillige Gaver, er da nogen meere berettiget til at dispomere derover, end Giverne, hos hvem man tillige kunde vente den strengeste Apartiskhed. Burde ikke denne Commission (for at hæve al Mistante) offentlig for samtlig Borgerskabet. aflægge Regnskab; - Spørgeren, der tilfulde kiender slige et Duumirats inter reiserte Forhold, ønsker for det Almindelige, at en kyndig Mand vilde i et af vore periodiske Skriften, grundigen besvare ovenstaaende, i Haab, at det paa høier Steder vil blive værdiget en nøiere Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Avnkrigskors. Ved den i Dag foretagne 11te Trækning af det ved Forordningen af 3de Julii 1783 paa Annuiteter til 4 og 2 priCent Reme aabnede Annuitets Laan ere følgende Nummen udkomne, nemlig: Andre Cents Anniteter til 1000 Rdlr. Stykket : Norge, saa ilde. a 3de 26. 124 Byg. 22. ge og saa ang ans. Af ægte Cents Anuusteter til 150 Rdlr. No. 334. 36 16 og 84. 43. 46. Eierne af de med disse udtrukne Nummere betegnede Anne tete Beviser vilde altsaa behage til 1ste Januarii 1800 at la sammes paalidende Capital med deraf forfaldne Rente af: dre i den kongelige Casse, da deraf ingen videre Rente fra meldte Dag at vorder godtgjort. Finants=Collegium, den 1ste September 1796.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
At det har behaget Gud, ved en stille og roelig Død, den 14de August sidstleden at bortkalde min elskte Mand, nu afdøde Præpositus honsrarius Bertel Severin Flinthoug, forhen Sognepræst for Lyngdals Menighed i Christiansands Stift, i hans Alders 15de Aar, 9 Maaneder og 2 Dage, giver jeg mig herved den Ære at bekiendtgiøre for fraværende Slegt og Venner, forvisset om disses Deeltagelse i min billig Sorg. Aae Præstegaard i Lyngdahl, den 22 August 1796. Anna Bast sal. Flinthoughs.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Haa egne og Sødskendes Vegne, tilmeldes fraværende Slægt og Venner: at min Søster Birgithe ChristinGottsche, Enke efter Hørkræmmer Peder Waagensen, om Aftenen den 6te September af Brystsvaghed, og efter et langt varigt Sygeleie, i hendes Alders 31te Aar, omskiftede Tiden med Evigheden. Hendes efterlevende Sødskende ere forsikrede om Venners omme Deeltagelse i vores Sorrig over denne Sødsters Bortgang, hvis taalmodige hengivenhed under Forsynet, Godgiørenhed og flere Dyder, som zirede hendes kon te Vandel, gjør os hendes Tab smerteligt. Skriftlig Condolence frabedes. Kiøbenhavn, den 7de September 1796. Gottsche, Hof= og Stads Rets Procurator.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
At det har behaget den alvise Gud, i Gaar den 19de August at bortkalde fra dette Jordiske til det evige Liv, min i Livet høistelskende kiære Mand Kiøbmand Anders Thoftdahl i sin Alders 41de Aar, dette maae jeg herved sørgeligst bekiendtgiøre for fraværende Slegt og Venner, forvisset om deres Deeltagelse i denne min store Sorg, frabeder jeg mig al skrift: lig Bevidnelse derom. Nyekiøbing paa Morsøe, den 20de August 1796. Anna Elisabet Totterup, sal. Thoftdahl.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
da den i Rentekammeret den 7de d. M. holdte Licitation over Leverance af Kornvare til Kongelig Tieneste, har havt en saadant Udfald, at de Qvantiteter Kornvare, som i dette EfterAar behøves anskaffere til Kongelig Tieneste, kunne paa denne Maade erholdes mod en efter Omstændighederne nogenledes passende Betaling; saa bekiendtgiøres herved af Rentekammeret. til forlødig Efterretning for Vedkommende: at følgende at de ved bemelte Licitation den 7de i d. M. skete Bud ere approberede under de ved Placaten af 12te Julii sidstleden bekiendtgjorte Conditioner, nemlig: 1) paa Leverancen af det lietterede fulde Qvantum Rug til Søe=Etaten, under det Vilkaar at samme at Leverandeurerne besørges fragtfrit leveret der i Staden; 2) paa Leverancen af den Deel af Bagget til Bryggerlauget, som blev lietteret til Abentelse fra Callundborg og Holbechs Kiøbstæder, samt paa reveranten af den Deel at bemelte Bog, som en tilbuden bragtfrit leveret her i Staden mod en Betaling under 12 Mk. pr. Tønde. Og da foruden dette saaledes antagne Bogsom udgiør i alt 194 Tdr. 7 Skpr., end videre behøves til Bryggerlauget 3200 Tdr., saa antages dette manglende Qvantum Bog af de første Licitations Nummere, paa hvis Leverante fragtfrit der i Staden er skeet Bud ved Licitationen med 12 Mk. pr. Tønde, nemlig : 600 Tdr. af No. 7. 1000 Tdr. under Rummer a., 1000 Tdr. under Nummere, og 6 Tdr. af Nummer 10 og endeligen 3) paa Leverancen af de øvrige lietterede fulde Qvantitæter Kornvare, nemlig: toradet Bog til SøeEtatens Grynmaling, Erter til Sør=Etatens Proviantgaard, Aug til Landmilitaire Etatens Brøddagning og til det Kongen ge Oplags=Magazin, samt Havre til Deputater, alt fragtfrileveret paa de i forbemelte Placat bestemt Steder. Og ka ellers endver at de Mindstbydende herom vente nærmere skrivt. Communication fra Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1796-09-09
Da det for mig blev anmeldt, at Stormand Peder Jen er Wulf der af Byen, som i nogen Tid havde været i Farten fra Engeland, var i afvigte Høst fra Skibet Been Charlotta, faldet over Borde og bruknet i saa tilskrev jeg herom Hr. GeneralConsul Wolff i London, som derefter har besørget ung hidsende saavel den Afdødes Tøi, som de Penge han i London havde til og de. Efter forraaaende Registering bliver Tøiet nu ved Auction bortsolgt, og Boet derefter behandlet til Deeling imellem den Afdødes Arvinger, som for mig ere opgivne at være følgende, nemlig: 1) Fuldfødskende: a) sohanne Kolstrup, gift med Skrædermester Sederqvist i Christiania; b) Else Wull, ugult, opholdende sig i Christiania; og Nicoline Busch, død, og skal hade efterladt sig en Søn, som skal være i Mos. 2) Halvsødskende: a) Arent Mull, boende i Tregdestord, b) Peter Wuls, opholdende sig i Borre Sogn i Jarlsberg Grevskab; c) Claus Wuli, ogholdende sig paa samme Sted: a) Jngeborg Holdet Mult, ualst, opholdende sig der i Byen, og e) Anne Marie Wall, nant, opholdes de sig i Drobak. Samtlige visse Arvinger, de Umyndige med Værger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde deres ArveRet og samme under Skiftet at lagttage. Med lige Varsel indkaldes endver som maatte have noget at fordre i Boet, til at opgive og bevise deres Fordringer; ligesom og enhver der maatte vært afgangne Peder Wuli noget skyldig, eller fra ham have nogen Ting i Forvaring, anmodes uopholdelig at betale eller aflevere hvad Bogt hos dem tilkommer. Ellers meldes til Efterretning, at en Stifte Session er berammet at holdes i Boet den ande denne Maaned, til hvilken Tid Vedkommende vilde fremkomme med hvad der kan tiene til Oplysning om Boets Jndtægt en Udgift. Tønsberg, den 11te August 1796. J. Wulisberg, Byefoged.