JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Indenlandsk. Under 15de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Cand theol. N. C. Voetmann til personel Capellan hos Sognepræsten for Størring, Stiær og Galthen Menigheder i Aarhuus Stift, J. C. Funder, samt personel Capllan for Grund før og Sjørring Menigheder i Aarhuus Stift N.M. Blanch til paa eget An- og Tilsvar at overtage dette Sognekalds Bestyrelse. - Under 16de har Hans Maj. allernaadigst beskikket Sognepræst for Magelby Menighed paa Møen, O. J. Freuchen, til Sognepræst for Farø Menighed i Sjælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Under samme Dato har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Kammerjunker og constitueret Premierlieutenant i den Kongl. Livgade til Hest R. J. v. Ferral til Overbetjent ved Toldvæsenet paa St. Croix, og constitueret Told- og Consumtionsoverbetjent i Roeskilde J. F. Tofte, til Tolder paa Samsøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Efter Rygtet skal Resultatet af Cancelliets Betænkning over Stænderforsamlingernes Petioner angaaende Jnstitutionens Udvidelse være: at Majoriteten er for Samme. Dette for Danmark J Fremtid saa vigtige Anliggende, vil sandsynligviis komme for i et af de første Statsraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Den lehmannske Sag for Høiesteret begyndt te at foretages i Mandags Formiddags Kl. 9, under. som Man kunde formode, et meget talrigt 4 Publicums Tilstedeværelse. Efterat Stævningen e og Hof= og Stadsrettens Dom vare oplæste, gav Generalficalen Etatsraad Treschow et Recit af Sagen, hvilket varede til Kl. 11 1/2, hvorpaa Sa 3 gens Documentation begyndte. Da denne, som Man meente, vilde medtage næsten hele Tirsdag, vilde Lehmann efter al Sandsynlighed først komme til at replicere og Onsdagen, og Dommen rimeligviis ikke blive afsagt for Torsdag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Efter Forlydende medbringer den i disse Dage til Frankerig afreiste Copitain Ticherning, til den danske Gesandt i Paris, endeel Ordener m.M.,med hvilke Hs. Majestæt Kongen af Danmark agter at hædre nogle franske Notabliteter. - J Kjøbenhavn sælges nu "Lehmanns-Schirting, "Lehmanns Plus=Kager;" kort sagt: Alt er lehmannsk. Grunden til den sidste Corfars Beslaglæggelse skal være, at der i Samme fandtes en Carricatur, eller om Man vil, et Portrait af Censor, Hr. Reiersen, siddende paa en Bunke, Kjøbenhavnsposter", hvorpaa stod: "Tilbageblik paa Aaret 1841 med flere Jndskrivter. Hr. Jsrael Levin aftræder fra 1ste Februar fra Deeltagelsen i "Dagens" Redaction, da Man ikke længere vil yde ham det Honarar, han hidtil har faaet. Rygtet om Maleren Blunks Bortviisning fra Wien og senere paafulgte Selvmord i München ansees af hans kjøbenhavnske Kunstfæller for Uandhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
En Mystification er i denne Tid Gjenstand for almindelig Omtale i Hovedstaden. En dertil for nogen Tid siden ankommen fransk Dame, der havde en med en fornem Mands Navn underskreven Anbetalingsskrivelse med sig til en fremmet Diplomat, blev af denne indført i nogle af de første Circler, hvor hun blev almindelig feteret. Ved et Tilfælde har det nu viist sig, at Damen er en dame galante, som agter at oprette et Jnstitut for semmes libres i Kbhvn.; men hvilket vel ikke vil lykkes hende. De erclusive Selskaber siges at ærgre sig (Rd. Av.) uhyre over denne Scandale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Fra Rom meldes i "Dagen", at Thorvaldsen, nu er fuldkommen rask. Han har siden sin Ankomst til Rom kun her arbeidet lidet, og er for Tiden beskjæftiget med at eftersee nogle Marmorbasreliefs, udførte i hans Studio efter Bestilling fra Kongen af Würtemberg. Artisk Adam Müller, der desværre har Brystsyge, og hvis Tilstand især i November var meget betænkelig, er nu bedre. Han arbeider paa et stort Malerie, i den strengt kirkelige Stiil, forestillende Christus med de 4 Evangelister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Sagen i mod de lollandske Seddelfabricanter, eller rettere, Entrepreneurer for en Fabrik for falske Pengesedlers Forfærdigelse, er nu bleven paadømt. Commissionens Dom lyder paa, at Handelsmand Lublin hensættes til Arbeide paa Fæstningen i 8 Aar og Borrella i 6 Aar. Som tidligere anmeldte blev Josensen, som for dem havde forfærdiget Sedlerne, da han var hamborgsk Borger, i denne og for længere Tid siden idømt 2 Aars Tugthuusstraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
J en Sag, anlagt imod Lieutenant Crome og Typographerne Konnerup og Møller i Aarhuus (fordi de, uden Tilladelse af Politimesteren, den April f. A. henimod Midnatstid have i Forening afbrændt nogle Fyrværkerisager, næmlig romerske Lys, udenfor Aarhuus, i Nærheden af Byen, hvorhos Crome har vedgaaet, noget tidligere paa 2 forskellige Aftener at have uden Tilladelse opsat Raquetter udenfor Byen, ligesom han endvidere tilstod, i den Tid, han opholdt sig i Aarhuus, at have solgt smaae Fyrværkerisager til Forskjellige blandt Andre ogsaa til Børn) har Høiesteret nu kjendt saaledes for Ret: "De Tiltalte Konnerup og Møller bør for Acters Tiltale i denne Sag fri at være. Lieutenant Crome bør til Aarhuus Kjøbstads Politikasse bøde 4 Rbd. Sv., samt betale de af Sagen lovligt flydende Omkostninger og derunder de ved Lands Overrettens Dom bestemte Salairer. Saa betaler han og i Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret 10 Rbd. Sy " Ved Aarhuus Kjøbstads Politiretsdom vare de Tiltalte Alle anseete med Mulcter, Cromeaf 10 Rbd. og hver af de Andre paa 4 Rbd. Sv.;men i Overretten bleve Samtlige frifundne, og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Af Legatet forevangelisk christelig Læres Udbredelse udsættes aarligen Præmier for opbyggelige Prædikener, holdte i det meest populaire Sprog til Nytte for Almuen, over disse tvende evangeliske Sandheder: "Den ved Jesu Christi Lidelse og Død fuldbragte Forsyning som det eneste Middel til bodfærdige Synderes Frelse og Sallighed." og En sand evangelisk Christens Lyksalighed endog her i Livet fremfor Verdens Børn under alle gode og onde Begivenheder, der tildrage sig." Tvende Præmier ere iaar vundne af Hr. S. C. Engelstedt, Personel-Capellan i Skaarup i Fyen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Ved Udgangen af 1840 var Sygeantallet, Frederiks Hospital 332; i Løbet af f. R. indkom3921, altsaa tilsammen 1258, hvoraf i Aarets Løb 336 døde og 3583 udgik fra Hospitalet, saa at Sygeantallet ved dette Aars Begyndelse var 339. Hospitalets russiske Dampbade have i f. A. været afbenyttede af 468 Syge, der have erholdt 6174 Bade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Hr. de Meza i Helsingøer takker i Byens Avis sine Venner og Veninder for Hvad de godhedsfuldt have sendt ham til Livets Ophold, idet han ønsker dem et glædeligt og lykkeligt Nytaar. Dem, som aldeles Jntet have undet ham, ønsker han: at de, naar de opnaaer en saa høi Alder, som han har opnaaet, ikke maae savne og undvære Livets Fornødenheder og Opmuntringer, som han og hans Familie allerede i rum Tid have maattet savne og undvære.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
- Det skulde vel ikke være den agtede Læge, Justetsraad de Meza, der i sin høie Alderdom nødes til, i et offentlig Blad at indrykke et saa beklageligt Avertissement.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
J Kongelunden paa Amager saae forleden en Forstbetjent, der gik med sin Doublet fire Ørne sidde i et Træ. De to fældede han med det ene Løb, og den tredie med det andet. Den Fjerde, som imidlertid havde lettet og var fløiet hen i et andet Træ, gav ham Tid til atter at lade, og blev derpaa ligeledes nedlagt. Formodentlig have disse Rovfugle, der ellers ere saa skye, været udmattede af en lang Flugt, og derfor søgt Hvile i den eenligt staaende Kongelund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Prof. David, der tilligemed et andet Medlem af Commissionen angaaende Fængselsvæsenet, Bygningsinspecteur Friis, har foretaget en Udenlandsreise og besøgt England, Belgien, Frankrig Schweitz, og Tyskland, er i disse Dage vendt tilbage til Kjøbenhavn, hvorimod Jnspecteur Friis først vil indtræffe noget senere. Figaros "Nytaar i Ridehuset vil blive afholdt den 21de 22 og 23 ds. Jdet vi henholde os til hvad vi tidligere have berettet om det smagfulde Arrangement og Belysning, skulle vi kun bemærke, at der hver Aften vil blive udført 21 større og mindre Musikstykker, hvoraf de 15 ere forskjellige hver Aften og de 6 ere nye i denne Anledning af Forskellige componerede Musiknummere. Det er at vente at denne Fest vil blive skjænket ligesaa megen Opmærksomhed af Publicum, som de tidligere af Hr. Carstensen arrangerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Fra Kiel meldes, at Commissairer skulle sammentræde der den 17de d. M. for at tilendebringe et Territorial-Magestifte imellem Holsteen og Fyrstendømmet Lübeck, hvorom Underhandlinger have fundet Sted allerede i længere Tid. For Holsten, er Regjeringsraad, Kammerherre von Heintze, og for Fyrstendømmet er Hofraad, Friherre v. Berg befuldmægtiget til denne Underhandling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Forleden Dag udførte en 14-aarig Matrosbreng et sandt Storværk, som fortjente Paaskjønnelse. En Mængde Mennesker løb paa Skøiter, paa Peblingesøen, og iblandt dem en 12 Aars Dreng, som pludseligt sank igjennem et Hul i Jsen, Der var ingen Redskaber tilstede, hvormed Man kunde faae ham op, hvorfor den omtalte Matrosdreng, uden at betænke sig, sprang ned i det samme Hul, bukkede under Vandet og endelig arbeidede sig med Drengen op igjennem det samme Hul. da Jsen rundt om var fast. Han kjendte slet ikke den reddede Dreng; men yttrede koldblodigt, da Man roste ham: Han kunde ellers ikke komme op, og jeg syntes ikke han skulde ligge der, J Mandags otte Dage var Sandgraver Jens Sørensen med hans 6-aarige Søn gaaet ud paa Horsens Fjord for at stange Aal. Kommende til Steensballesund siger Faderen til den Lille, at han skulde hjem, hvilket han ogsaa gjorde, idet han paa en Slæde med 2 Pigkjæppe begav sig paa Hjemveien. Neppe kommen Halvpeien, faldt Barnet med Slæden i en Jisvange. Her havde den lille Dreng funden sin Grav, hvis ikke heldigviis Lodsen N. H. Høgh, der kom fra Boller, havde seet ham i Livsfare hængende saa godt som død i Jsen. Ved Aandsnærværelse og med megen Anstrængelse lykkedes det Høgh at bringe Drengen ud af Baagen, og hjembar ham som Liig. Liget, kom strax under Districtslægens, Kammerraad Mikisch's Behandling, og efter flere Timers Anstrængelse lykkedes det ham, at bringe Barnet tilLive igjen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Endnu den 5te Jan. var Skibsfarten ved Støk holm i fuld Gang. (Ved Gotheborg var den stand tet formedelst Jislag.) Skonnerten "Redigheten, Ept. Kraelius, som i afvigte November Maaned var afseilet fra Kjøbenhavn til Daderhudswik, har endnu ikke naaet sin Bestemmelse, og da al Efterretning om den savnes, er den sandsynligviis total forulykket tilligemed Besætningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Hr. Skuespiller Pødenphant oplyser nu i Aalborg Avis, at Grunden, hvorfor han ikke har svaret paa det grove Anfald, der nylig blev gjort imod ham i Aarh. Avis, ingenlunde er Frygt for Hr. Y.; men alene den, at Hr. Overkrigscammissair Elmquist har nægtet at optage hans Tilsvar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
J Aalb. Avis No. 13 læses følgende Avertissement: Hr. Districtslæge Nyrop. J deres første Jnserat i Aalborg Avis advarer de Publicum for at troe en Erklæring af mig, og i det andet findes en inddirecte Beskyldning for Ukyndighed i mit Fag, ja endog for Charlataneri. Dette er mildest talt ikke collegamæssigt og endnu mindre christeligt; thi Jntet er lettere, end at dræbe Publicums Tillid til en Læge, især naar Anathemaet udtales af En hvem Publicum troer saakyndig. Kan de ikke skaffe Dem Praris eller Renommee paa anden Maade, end ved saadanne lidet smukke Manøvrer, saa er De at beklage. J selve Stridspunctet: leed Skolelærer Jensen den 6te Novbr. 1841 af Typhus" gjælder mit Nei idetmindste ligesaa meget som deres Ja. - Enhver veltænkende Læge afskyer Charlataneri, og især det Slags, der bestaaer i at udraabe en mindre betydelig Sygdom for farlig. - Naar man overlader en Patient, at give enten saa eller saameget, og han da giver den høieste Sum, saa kan han vel siges at have betalt rundeligen. Og hermed vil jeg for min Part ende denne Strid, som jeg antager hverken at gavne Dem eller skade mig, men maaskee kjede Publicum. - Thisted den 15de JanuMichelsen. ar 1812.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Kjøbenhavns Børs den 18te Januar 1842. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197 1/2: Species 200; solgtes til - 3 - s.) B.-Disconto 4, pCt., norske Speciessedler; pr. 100 Specier, i Sedler, svenske Sedler pr. 2 Rigsgjæld -- Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter 100 a 100 1/2 - Sedl.: Nationalb.-Obligatorer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 pr. S. Ved Tallotteriets 1532. Træt, i Abhvn. udkom: 40, 21, 86, 76, 69. XXXXXXXX XXXXXXXX
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
AVERTISSEMENTS. Gullerødder faaes i Tønder og Skjeppe Dahlerup. viis hos Mit Sted i Nørregade er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, Niels Mortensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
Ægte sort Blæk faaes billig hos J. C. Lybne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-22
To Karle kan faae Tjeneste paa Landet til 1ste Mai naar de derom melde sig, og accordere med Hr. Overkrige commissair Faye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Ao 1847. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissemenistidende, Amtsavis eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 26de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Politiske Ayeheder. Cngeland. Fra London skrives, at Lord kammerherren Grev Delaware har den 11te ds. paa Dronningens befaling sendt Jndbydelseskort til Daabshøitideligheden til den fornemste Adel. 13 Statsvogne ere beordrede til Wind for; den Vogn, hvori Kongen af Preussen og Prinds Albert kjører, vil paa Daabsdagen blive trukket, af 6 Par melkefarvede Heste. J selve Slottet, i Fragmore Lodge og Castlehouse ere Soveværelser indrettede til 160 Personer, og i de fornemste Huse i Windsor ere ogsaa Sænge bestilte. Den Uge, naar Daaben er bestemt skal en Revue finde Sted, hvori flere Regimenter og en Deel af Artilleriet skulle tage Deel, Umiddelbar efter Festlighederne, kommer Dronningen til London, for i egen Person at aabne Parlamentssessionen; Kongen af Preussen, Kong Leopold o. fl. ville ledsage hende dertil. - Bladet "Morning Avertiser", taler om den almindelige Nød, der hersker blandt de Fattige, og siger blandt Andet: "Jstykkerslaaelse af Lanterner og Vinduer, for at blive arresteret og temporair faae Livets Ophold i Fængslet, er i kort Tid eftere forekommet, og det synes, som at vore Medborgeres Nød bringer dem til at begaae det fortvivlede Skridt, at plyndre Bagerboutikkerne, for at undgaae Hungersdøden; hvormeget vi ogsaa maae fordømme Brødtyveri, saa maae vi dog tilstaae, at det er det tilgiveligste Slags Rov men den Omstændighed, at det ikke ere enkelte Tyverier, men de gientages ofte, tvinger os til af gjøre det Sporgsmaal: Hvordan det Lands Til and maa være, i hvis rige Hovedstad en Mængde forhungrede Mennesker af Mangel paa Brød, forledes til at stiæle ved høi lys Dags Frankerig. Det ministerielle Blad "Messager", melder officiel den franske Gesandt Hr. Salvandys Afreise fra Madrid, men den anden Gesandtskabssecretair Hertugen af Decazes's Søn er bleven tilbage som Chargedaffaires. Altsaa bliver Tvisten med den spanske Regjering vel ikke jevnet, uden ved Engellands Mægling, saa meget desmere, som der skrives fra Madrid, at det spanske Ministeriums Vægring for at tillade den franske Gesandt at overlevere sit Creditiodirecte til Dronningen, er bleven bifaldet af de Cortes i begge Kammerne. Derimod synes Etiquettvisten med Rusland, at være aldeles bilagt, da den russiske Gesandt Hr. v. Kisselev havde indfundet sig paa Ballet i Tuillerierne, hvor Kongen havde underholdt sig nogen Tid med ham; og man troer ogsaa, at den franske Gesandt havde faaet Ordre til at indfinde sig ved Couren Nytaarsdag i Petersburg. Fornævnte Ball, der fandt Sted den 12te Januar var meget glimrende. Jndbydelse var udstædt til det diplomatiske Corps, til Ministre, Marskalker, Deputerede &c. over 4000 Personer vare indbudne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Blandt de 800 Damer, der sade ved de med de herligste Blomster og meest udmærkede Retter besatte Tafler, udmærkede sig især Marquisen af Casaricha og Grevinde Toreno, der vare uhyre pragtfuld paaklædt. 200 Huushofmestere i brillant fransk Costume med Kaarden ved Siden og 500 Lagaier opvartede Gjæsterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Belgien. Fra Brussel skrives under 17 Januar, at Kongen af Preussen vil under Navn af Greven af Zollern begive sig paa Jernbanen, fra Lüttich til Ostende, og Torsdagen derpaa ville Belgiernes Konge afreise, og begge Konger ville mødes i Ostende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Budenlands. Bankregnskabet for Bankaaret 1819. 1841 er udkommet Bankens Activer vare 29,288, 463. Rbd. 93 s., men da den skylder 23,010, 114 Rbd. 94 s., saa bliver tilbages, 278,320 Rbd., og der er denne Sum, som Banken eiede den 31 Juli f.A. Efter Fradrag af Udgifterne beholdt Banken i Rettoindtægt 467,311 Rbd. Banken har disconteret 9686 Verler til et Beløb af 10,511,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
J Randers Avis gjøres opmærksom paa, at Hofholdningen i 1840 har kostet 1,994,011 Rbd. eller en Ottendedeel af Statens Jndtægter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Under 18de d. M. har Hs. Maj. allernaad, udnævnt Kammerh. Ceremommester J. S. v. Levetzar Storkors af Dannebroge og Dannbrogsmand til Ordens-Ceremonimester. - Under Gaars-Dato har Hs. Maj. benaadet Statsraad og Deputeret, det kongl. Generaltoldkammer og Commerce-Collegium C. P. Francke, Ridder af Dr., med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Den Lehmannske Sag. Den 19de ds. Kl. 912 endtes Documentationen, hvorpaa Generalsistalen nedlagde sin Paastand, som gik ud paa, at Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom underkiendes og derhen forandres, at Tiltalte for sit formastelige og høist løvstridige Forhold ansees med en passende corporlig Straf, samt tilpligtes at udrede Actionens Omkostninger m.v. Hr. Lehmann tog dernæst Ordet og talte til Kl. 1 1/2 og paastod sig frifunden og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige. Efter en meget kort Replik fra Generaliskalens Side og en ligeledes kort Duplik fra Tiltalte, indlodes Sagen Kl. lidt over 2. - Vi tilføie, at da Hr. Lehmann kjørte hjem fra Retten, blev hans Vogn ledsaget af endeel af dem, der havde været tilstede i Retten under hans Foredrag. Efterat Høiesterets Assessorer havde samlet sig den 20de om Morgenen Kl. 9 for at votere i denne Sag, afsagdes Kl. 1 3/4 følgende Dom, i Nærværelse af et talrigt Auditorium, der iagttog den strengeste Taushed: "Candidatus juris Drig Lemann bør straffes med Fængsel i tre Maaneder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
J Henseende til Actionens Omkostninger bør LandsOver- samt Hof- og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Generaliskalen for i Høiesteret betaler Tiltalte 100 Rbd. Sølv." Efterat Dommen var afsagt, begav en talrig Menneskemasse sig hen til Hr. Lehmanns Bolig, hvor man udbragte et Hurra for den Domfældte. – Efterat Overretsdommen i Sagen imod Lehmann var falden den 4de f. M. og paaanket for Høiesteret, har denne Domstol fremmet Sagen saa hurtigt, at den efter et Forløb af mindre end syv Uger, uagtet Retsferier er indtrufnet disse, ere blevet definivt paakiendt. Sagen blev procederet mundtlig for aabne Døre, og den Anklagede forsvarede sig selv med ligesaa stor Klogskab, som Kraft og Veltalenhed. Man er saaledes i alle Henseender kommen Hr. Lehmanns Ønske imøde i Henseende til Sagens Behandling. – Høiesteret har fundet ham skyldig – den Domstol, som er Retfærdighedens faste Haandhævet, og hvis Apartiskhed et Landets Stolthed. Man skulde have haabet, at Sagen dermed var endt, saa at man ligesaavel udenfor Retten vilde have vedligeholdt den tilbørlige Agtelse for Dom stolens Hellighed, som man i Retsfalen selv adlød den Opfordring dertil, hvis Vigtighed maatte være indlysende for Enhver, og hvilken endog de Journaler, der sympathisere med Hr. Lehmanns politiske Anskuelser, indstændigt havde lagt Publikum paa Hjertet. Dette Haab er desværre ikke gaaet i Opfyldelse. Allerede da den Anklagede paa en af de foregaaende Dage ville begive sig hjem, forefaldt et Gade=Optrin, der er blevet misbilliget end- og af hiint Parti saavelsom af Hr. Lehmann selv.Men endnu større Misbilligelse fortjener den Adfærd, som fandt Sted den 20de de om Middagen efter Dommens Afsigelse, og siden i Aftes indtil over Midnat. Hvad Forstand, hvad Lovlighed er der i slige støiende Gadeoptrin. (B. T.)J Berl. Tid. No. 18 læses fra Kjøbenhavns Politikammer følgende Bekjendtgjørelse, dateret 21de Januar: De i de tvende sidste Dage forefaldne Gadenordener, til hvis Standsning den offentlige Magts Anvendelse har varet nødvendig, da andre mildere Midler viste sig frugtesse, foranledige Politiet til, i Medfør af tidligere Anvedninger, og navnligen Politiplacaten af 24de Mai 1826 mod Opløb og private Meningsyttringer paa offentlig Gade, herved alvorligen at advare Alle og Enhver mod at indfinde eller opholde sig hvor Gadeopløb finde Sted, da Magt vil blive anvendt mod dem, der ikke strat paa Opfordring fjerne sig, og Enhver maa have sig selv de deraf flydende Følger at tilregne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Den til Kjøbenhavn ankomne mysteriense franske Dame, der er bleven saa meget feteret i de diplomatiske Cirkler, skal være en Madame Randean, som Man siger prædiker Damernes Emancipation efter den moderne franske Catechismus. Egentlig skal det have været hendes Bestemmelse at gaae til Rusland, hvor hun for har været og skal have givet unge Adelsmænd Underviisning i Finantsvidenskaben; men som førte til saa heldige Resultater fordem, at Keiseren skal have fundet sig foranlediget til at frabede sig hendes fremtidige Besøg, Den 10de De afsagde Høresteret Dom i den Aaret 1838 imellem Pastor Edsberg i Hornflit, Tendrup og Kraberg Byer opstaaede Retssag om en saakaldet Ydegaas, som Hr. Pastoren formeente sig berettiget til at fordre af hver Mand, fordi hans Formand i Embedet, Provst Byberg, havde indberettet: at Ydegaasen hørte til de Kaldet tillagte Erpenser. Høiesteret stadfæstede Landsoverrettens Dom og frifandt Beboerne der paastode at Bdegaasen af dem var leveret Provst Byberg som en Villighed, men ikke som nogen Rettighed, hvilket det heller ikke var lykkedes Pastor Edsberg at modbevise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-01-26
Fra Nykjøbing p. M., skrives under 18de De Den sidste Deel af Correspondentartikken fra Løgstør i Aalborg Avis Nr. 8, synes os at trænge til yderligere Forklaring forinden vi kunne blive fortrolige dermed, thi at de Liimfjordsfarten nu underkastede Former af Toldvæsenet skulde være saa besværlige og bekostlige at man derfor skulde ønske at blive paalagt de Baand og den Tvang som fængslede samtlige Kjøbstæder, forinden de blive bevilgede fuldkommen Toldstedret, er os sandelig en Gaade. Tvertimod antage vi, at Kjøbstæderne ei alene ved Toldstedretten, men endogsaa ved de derved fremkaldte Former, nyde Fordeel, thi derved kan den Kjøbstæderne underminerende Landpranger og Kreilerhandel paa bedste Maade aflægges, hvilket vi antage maa ophielpe Oplandskjøbstæderne, og at det derfor kun maa være en vanskelig tilfredsstillet Person, der fremkommer med den Yttring, at ansøge om Fritagelse for den benaadede Toldstedret. Neil vi ville af Hjertet takke Kongen og Stænderne; den Første, fordi han saa velvilligen gav os og de Sidste fordi de saa utrættelig drøftede og derefter indstillede til allernaadigst Bønhørelse, det at ansøgte om. At vi en kjende de vedtagne Former paa samtlige Toldsteder, maae vi indrømme, men vi have nok hørt, at de ere noget forskellige, hvilket muligen kunde nøvendiggjøre en Regulering, men langtfra nogen Ophævelse.