JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
J No. 41, i Store Kongensgade er til Kiøbs adskillige Sorter fineste Theer, og Caffe=Bønner med Skaller og uden Skaller, alt for billig Priis. Tillige opvartes honette Personer med Caffe og Thee, samt Puns og Aftens=Maaltid hos Sr. Klog. No. 133, i Vognmagergaden lige for store Brøndstrædet. er til Kiøbs at bekomme beste Chocolade a 2 Mk. Pd. tages den 8 Pd. og derover da 28 s. Pd., og Dito uden Sukker 3 Mk. Pd. Allerfineste blaa Caffe=Bønner 2 Mk. Pd. i Lispundviis bedre Kiøb, Mocca Dito 2 Mk. 4 s. Pd., hvidagtig Puddersukker, 2 Mk. Lispd. 10 sk. Pd., lysebrunt Dito 8 Mk. Lispd. 9 s. Pd., fiin Congothee 6 Mk. Pd., beste gammel Theebohe 3 Mk. 2 s. Pd. faaes i Vognmagergaden Nr. 146.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
I Jsenkræmmer Thomsens Gaard paa Hiørnet af Høybroe, Stræde, er levendes Gieder a Pd. 18 s. at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Hos Fiskehandler Rasmusen paa det Kongel. Fiskerhuus, ere nyelig indkommen store fede Karper, Karusser, samt Gieder og Aborrer, store og smaa færske Søe Kræbs, alt for billigste Priiser. J Snarregaden Nr. 13, lige for Assistents=Huset ere nylig indkommen Gieder, Aborrer og Kræbs til Kiøbs, for billigste Priiser.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Hos Jb Pimig paa Østergade No. 35 og i Store Kirkestrædet lige over for Glarmesteren er gode fede Karper, Karudser, Gieder, Aborrer og Sudder, alt for billigste Priser. Kreaturer.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
En Ramskoppet Sværfuchs Hoppe 12 Aar gammel af meget smuk Skabning og særdeles god Natur, samt reene Been og gode Øyne, falbydes til Stutterie, og anvises i No. 32, paa Østergaden. Medirammenter.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Hos G. Casparsen i Store Helliggeist Strædet Nr. 149. er indsadt til Forhandling det af mange aproberede og bekiendte Liig storne=Plaster, samme er indeelt i Æsker, de smaae 1 Mk. og de store 2 Mk. Stykket, hver tilligemed følger en trykt Opskrift hvorledes samme skal bruges.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Bøger. Svar til dem, som i de offentlige Blade have meldet om Provst Beyers Skrifter, nemlig hans Evangeliske Harmonie og korte Spørsmaal over Catechismi Fem Parter, tilligemed det, som de deri have meldet, kan bekommes hos Boghandlerne Hr. Pelt og Rothe paa Børsen, og hos Sr. Peder Humble paa Hjørnet af Myntergaden og Gammel Myndt i No. 122, 2 Ark in Qvarto for 8 s. Paa samme Stæder kan og bekommes Provst Beyers Evangeliske Harmonie 2 Alphabeter 19 Ark in Qvarto for 1 Rdlr. 2 Mk. Saa og Provst Beyers korte Spørsmaal til Forklaring, over de Fem Parter i Catechismo for Fattige og Eenfoldige 3 Ark in Dundecimo for 4 s. eller 25 for 1 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Anviisning til Kiøbenhavns Jndvaaneres Boepæle kan faaes paa Adresse=Contoiret Separat for 8 s. Ligesaa og Lomme=Bog til hver Mands Brug for 12 s. uindb. begge kan passe sig i et Bind.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Tienestsøgende. En Student, som foruden i de Academiske Videnskaber, i Skrivning og Regning, og kan informere i Geommetrien, hvorved Børn vænnes til Nethed i Hænderne ved Brug af Circul og Linial, søger Condition Timeviis her i Byen; Anviisning gives ved Snedker Sr. Berg i Lille Larsbjørnsstrædet.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
En skikkelig Pige, der forstaaer hvad hun bør, søger Condition til nestkommende Michaels=Dag for Stuepige, enten her i Byen, eller paa Landet; Efterretningen faaes i Lærredsboderne Nr. 7.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
En Tiener søger Condition hos et Herskab, som kan accommodere Fruentimmer og Mandfolk, og kan forevise gode Attester om sit Forhold og kan tiltræde strax; Han er at finde i Frederichsberggaden i Nr. 221.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
En skikkelig Pige søger Condition hos et Herskab eller honette Borgerfolk for Stuepige; Hun er at finde i Fiolstrædet Nr. 219. Et honet Fruentimmer søger Condition som Huusholderske eller Stuepige; Hun er at finde i No. 149, paa Hiørnet af Vognmagergaden og Store Brøndstrædet.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Undvigte. Jnsidder Mads Larsen i Vangede, der efter Beretning skal være Dragon, advares herved at tilbage levere Kroemanden i Van gede det ham tilhørende, eller bliver han paa lovlig Maade tiltalt, og da han ey vil lade sig finde, bedes enhver mod en Douceur at give mig hans Opholdstæd tilkende. Kiøbenhavn den 20 Julii Jacob Terkelsen, paa Skiden Torvet i No. 225.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Da een mig ubekiendt Person, som i Fredags den 16 Julii i et vist Ærinde kom op til mig, paa en underfundig Maade borttog, og mig uafvidende med sig bortførte een Assistence=Seddeel af Pr. 67, No. 61203, paa 48 Par Silke Strømper sadt paa Assistence=Huuset den 11 Januarii 1773. for 45 Rdlr. og endnu til Dato ey har indfundet sig med samme, saa ligesom jeg allerede haver anmeldet det paa Assistente=Huuset, og Seddelen altsaa ey kan komme den i Hændehavende til ringeste Nytte, advares ogsaa alle og enhver, som maatte forekomme benævnte Seddel, at anholde, og imod en raisonable Douceur at tilbringe mig samme; J manglende Fald maae den eller de, som Seddelen bliver antruffen hos, vente at blive anseet og tiltalt, som de der paa en ulovlig Maade Hans Thiis Nagel Abelfeth, er kommet til samme. logerende i Læderstrædet Nr. 20.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
En liden brun Mynne Han Hund med et grønt Silkebaand, om Halsen, smaa skallede Pletter paa Siderne, er fra sin Eiere, bortkommen; Hvem om samme kan give nogen Oplysning lover en Douceur i No. 110, i Studiistrædet.
Københavns Adresseavis, 1773-07-20
Fundne og opdagede Sager. Den 19 Julii er funden et Spanskrør med en vel forseet Knar imellem Kiøbenhavn og Frederichsberg, hvilken Eieren kan bekomme i Borgergaden hos Skoemager Paul Jahn i No. 182.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Silke=Avlens Historie. En almindelig Attraae efter Beqvemmelighed og Pragt, har altid drevet Menneskene til at betiene sig af alt det som paa nogen Maade kunde tiene hertil. Blant de Ting som denne Lyst til Pragt har gjort almindelig og næsten uundværlig, hører og Silken; hvo veed nu omstunder vel ikke, at Silken er en Jndiansk Orms Arbeide, som den med en uefterlignelig Kunst forfærdiger sig til en Boeli, medens den forvandles fra en krybende Orm til en flyvende Sommer=Fugl. Hvad disse Dyr sig selv overladte kunde frembringe udi deres Fædreneland, blev snart utilstrækkelig; man fordrede meget meere, man udtænkte Midler at formeere dem ved Cultur ligesom andre tamme Dyr, man bragte dem ud af deres Fædreneland, tillige med dem deres Forder, det hvide Morbær Træe, og nu omstunder er vel intet Land, hvor jo nogen Silke aarlig avles, i det ringeste af nogle Liebhabere som varteer dem for deres Fornøyelse. Hvorledes man først har begyndt og efterhaanden meer og meere lagt sig efter disse elskede smaae Dyrs Avl og forarbeidet deres Spind, vil man udi følgende Beretning kortelig fortælle, hvormed man lover sig i det ringeste nogle Læseres biefald. Silkens Brug stammer egentlig først fra China af. Keiserinde Luisu, en Gemahlinde af den berømte Hvang Til som levede 2697 Aar for Christi Fødsel, tilkommer den Ære at have opfunden Silkens Brug. Handelen udbredede denne Opfindelse meget hastig over andre Lande, ved Perserne, som den Tiid handlede paa China, blev den bragt til de Vestlige Lande af Asien, derfra til Grækenland og saaledes videre. Man vidste i Førstningen uden for China ikke at Silken blev spunden af en Orm, og gjorde sig adskillige Fabler om dens Oprindelse, som hos nogle gamle Skribentere gaves ud for at være af Plante=Riget. De Gamle, i sær Romerske Skribentere, beskrive 3de Arter af Silke, Byssing, Serica og Bombycina. Byssina var et Slags fiint Ægyp isk Garn; Bombycina var, som man meener, den Silke som blev avlet uden for China, og fik sit Navn af Silke Ormene, som bleve kaldte Bombyces. Se rica var den fiineste og kostbareste, og havde sit Navn af den Egn i China, som blev kaldt Serica Regio. Pampbile, Plates Datter, skal til Salomons Tider paa Øen Corførst have vævet Silke Tøyer, som efter hendes Fødestad, derefter blev kaldet Coisk Tøy. Til Jtalien synes Silken at være sildigere bragt hen, og dens Avl endnu sildigere at være kommen i Brug. Julius Cæsar beklædde Skuepladsen med Silke Tøy, Tiberius forbød Mandfolk at bruge Silke=Klæder; Cajus Caligula bar Silke=Klæder. Men man troer at det kuns har været halv Silke, og holder for at Elagabolus var den første Romere, som har en Klædning af bar Silke, Hans Eftermand Alexander bar kuns halv Silke Klæder, og Aucelius vilde ikke give sin Gemahlinde Ulpia Severing en Klædning af bar Silke, efterdi han ikke vilde at Silke og Guld skulde være af lige Værdie; thi man solgte 1 Pund Silke for 1 Pund Guld.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Under Keiser Justinianus begyndte man først i Europa at avle Silke i nogen Mængde. Tvende Munke skal første have lært Silke Ormenes Vartning i Indien, bragt Æg derfra, og paa indiansk Maade klækket dem ud i Møg, og føddet dem op med Morbær=Blad, hvorefter de første Silke Manufacturer skal være anlagt i Constantinopel, AthenTheden og Corinth. Dog er man og af den Meening, at Æggene ere bragt af en Perser til Byganz paa Træe Stokker, hvorpaa Silke=Ormene efter deres Forvandling til Sommer=Fugle havde sædt deres Æg. I det 12te Aarhundrede blev Silke=Avlen først almindelig i Jtalien. Kong Roger i Sicilien, som paa sit Tog til det forjættede Land, havde indtaget de Stæder, hvor Silke Manufacturer vare, anlagde selv nogle i Palermo og Calabrien efter sin Tilbagekomst i Aaret 1130, og derfra udbredede Silke=Avlen sig først over heele Jtalien, og for nærværende Tiid er Jtalien især Øyre=Jtalien meget riig paa god Silke. Den Plemontiske og Bolognesiske giør hinanden Fortrinnet stridig. J Turin frygter man, at Luften forderves af Silke=Ormene, og derfore er det ikke tilladt at holde dem i stor Mængde. Før midt i det 15de Seculo finder man ingen Spor til Silke=Avlen i andre Lande. J Frankrig ere de første Silke Manufacturer opkomne i Aaret 1470, under Ludvig den 11te. Man lod komme Arbeydere fra Genua, Venedig og Florenz, og i Tours bleve de første Silke=Tøyer forfærdigede. Carl den 8de gjorde Forsøg paa at frembringe den raae Silke, og lod derfore i Aaret 1494 plante hvide Morbærtræer; desuagtet blev Silken dog endnu saa var, at Hendrich den 2den bar ved en vis Høytidelighed de første Silke=Strømper. De vigtigste Bestræbelser til Silke Avlens Jndførsel høre Hendrich den store til; han oprettede Plantager og Huuse for Ormene i de varmeste og beqvemmeste Egne, og Ludwig den 14de bragte det saa vidt, at man, medens han regierede, avlede udi Provingerne Dauphine, Languedoe og Provence over 1,800,000 Pund raae Silke. J Tours vare 8000 Silke Stole, 800 Silke Møller og 40,000 Mennesker levede af denne Handtering. Endnu er Silke=Avlen i Frankrig i stor Værd, hvorfore man og pleyer at lyse Velsignelse over Ormene, før de krybe ud af Æggene med en vis lang Bøn. (a)
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
J Aaret 1599 kom de første Silke=Orme til Tydskland, og der blev gjort smaae Forsøg dermed til Rothenburg an den Tauber. Johan Philip, Curfyrst til Maynz, uddeelte visse Præmier til de Bønder=Børn, som samlede den meeste Silke, Herzog Friderik til Würtenberg lagde en Morbær=Plantage an ved Neustadt, og Fyrst Carl af Lictenstein lod til Feldberg i Østerrige plante Træer og klække Orme op. Til Dresden gjorde Daniel Kraft den Erfaring at Morbær=Træerne mindre kunde forfryse end andre Træer. Jfak von Nikeln, gjorde et Forslag til Silke Avlen i Holland, men tabte derved den Credit han havde forhvervet sig ved adskillige nyttige Anmærkninger over denne Avl. Endnu i Begyndelsen af dette Aarhundrede, saae det, al anvendt Møye uagtet, kuns slet ud med den tydske Silkegal.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Den forrige Konge af Preussen gjorde de roesværdigste Anstalter udi sine Stater til denne Avls Udbredelse, og overdrog Videnskabernes Academie til Berling at drage Omsorg det for. Dog stemte Fremgangen ikke i alle Stykker overeens med Hensigterne. Men ved den nu regierende Konges Omhvagelighed synes Silke Avlen ret at komme i Flor, og man vil neppe finde een iblant de tydske Staater, hvor den er bragt saa vidt. befalinger, bekiendtgjorte Anviisninger og Opmuntringer have udvirket en ivrig Bestræbelse hos mange Undersaatter efter at udføre Kongens Hensigt til deres og Landets Beste.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Det Halliske Waysenhuus har Professor Francke at takke for den der siden 1774, med god Fremgang drevne Silke Avl. J Aaret 17753, har man der frembragt 150 Pund reen Silke, og Morbær Plantagerne bestode af 35,687. Stammer. Den synlige Fordeel af Silke=Avlen har formaaed andre Tydske Stater at indføre den hos sig. Aar 1723 er (a) V. Adjutorium nostrum in nomine Dominii. R. Qui fici coclum & terram. V. Dominus vobiscum. R. Et cum spiritu tuo. N. Oremus Misericordam tuam, Dus omnipotens suppliciter exoramus, at ista Bombycum semina quo um opera sile, necessitatibus humanis & ec. clestæ tue ornementis tribuere dignaris benedictione ; tue virtutis foreantur nascantur & desen, dantur a bestiis rapacibus, at infi mitatibus veneficis, & ab omnisus adversis, at quibus vexari passant sper Benedictionem tum & invocationem saactissimi nominis tui, at per merita beatæ Marie virginis, excludantur, multiplicentur, tandemque opus suum feliciter compleant, ad honnorem tuum, ad eclestæ fitiorumque inte sperantium utilitatem, per Jesum Christum, Dominum nostrum, Amen. den anlagt i Grevskabet Hanau. J de Würtenbergiske Lande er en meget anseelig Plantage.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Doctor Becker fik af Churfyrsten til Pfal et Stykke, Land til 20,000 Morbær=Træer, men hans Forehavende blev til intet, og siden have privat Personer med Fordeel sammesteds lagt sig efter Silke=Avlen. Næst Fyrsten af Lichtenstein, har Hr. Ernst Ludwig Carl, gjart sig fortient ved den Østerrigske Silke=Avl. J Aaret 1751. har man indført Silke=Orme=Avlen i Bøhmen.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Sverrig, Danmark og Engelland har man vel gjort Erfaring, at raae Silke kan aples i disse Lande, men for Resten er man ey kommet vidt med Silke Orm Avlen. I Holland avles og lidt eller ingen Sikke. J Schweiz synes man at have gjort nogle lykkelige Begyndelse. Spanien har og Silke Plantager. Fra Portnaal, Rusland, Ungern og Pohlen er ikke bekiendt at man der i nogen Mængde legger sig efter Silke Avlen. For Resten ere mange Europælske Stater af Tydsk ands Exempel blevne opmuntrede til denne Avl, da de have seet at Morbær=Træerne komme sort et koldere Clima end det Franske. Ligesom Silke Avlen har udbreedet sig mod den vestlige Deel af Asien og derfra til Europa, saaledes er den bleven udbredet fra China af, Silkens første Fædreneland, udi de omliggende Jndianske Riger. J Begyndelsen var denne Green af den Chinesiske Handel meget betydelig; en stor Deel af Jndien og heele Japan blev forsynet med Silke fra dette Rige. Aar 1309 efter Christi Fødsel, forbød Keyser, Chim Cum Silkens Udførsel, men dette Forbud blev meget snart igien tilbagekaldt. I Stam, Java, Bengalen og Tangut er Silke=Avlen for nærværende Tid i stor Flor Persien har Kongen aarlig 12,000 Coleb eller 3, 150,000 Pd. Silke af hvad som der avler.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
J Africa er Silke Avlen ubetydelig, paa den Canariske Øe Teneriffa avles lidt. I America er man allerede kommen videre dermed; man kan ey med Vished sige hvor længe det er siden Silke Anlen der er bleven anlagt. De Franske forefandt allerede ved deres Ankomst til Florida baade Morbær=Træer og Silke Orme, formodentlig have de allerede længe tilforn været indførte der. De nyeste Skribentere melde og om Silke=Avl i Caroling og Georgia, og rose den sær i Georgia. J Carolina føder man med god Fremgang Silke Ormene baade med sorte og hvide MarbærBlade; men i En opa vil Silken ey blive god efter de sorte, maaskee ere de hist fiinere og bedre. Af anførste Fortælling seer man lettelig, at et meget store Antal af Menneskeer maae være beskiæftiget med en saand bredet Silke Avl, overveyer man nu tillige, hvor mangsoldige der desuden have fundet og endnu finde Arbeyde ved Silke Manufacturerne, som have tiltaget i Forhold med Silke Avlen, maae man billig forundres over, at en liden Orm, næsten fra Verdens Begyndelse af, har gjort saa megen Opsigt med sit Spind; og denne Orm skulde vel neppe bleven nogle faa nysgierrige Naturforskere bekiendt hvis den ikke ved dette sit Arbeyde var bleven berømt. Den hører under de Nat Papilions, som spinde sig ind naar de forvandles, af hvilke vi have adskillige Arter, som ligne den; men hidindtil har man af deres Spind endnu ikke vidst at giøre nogen synderlig Brug, Til Slutning vil man endnu anføre Maaden, hvorledes den saa høy, agtede Silke Traad bliver til. Den er følgende: Af de fordøyede Morbærblade samler sig en Saft i Underdeedeelen of Ormens Legeme, som med Forvandlings Tiden for tykkes, og endelig drages ud af Ormen og i samme Øyeblik bliver sammenhængende og hærdes af Luften. Naar den vil spinde, søger den sig et beqvemt Sted ud, hvor den kan kleve nogle Tra der an ved andre faste Legemer. Ved denne befæster den igien andre rundt omkring sig i en Oval Figur, som udgiør et Spind, der ind ad til altid bliver tættere, og hvilket sidste er egentlig den gode Silke, det udvendige udgjør en slaas Floret=Silke. Mange Orme holde ikke denne Orden, hænge ey heller deres Spind nogensteds an, slig Spind hører derfor og blant Florer=Silken, under Navn af kort Spind
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Lotterie=Sager. Det Kongel. Danske Tal=Lotterie blev trukket 40de Gang i Altona Torsdagen den 15 Junii, under Opsigt af den Kongelige anordnede Justits=Direction, og i en stor Mængde Tilskueres Nærværelse, med de sædvanlige Ceremonier for Stadens Raadhuus. De udkomne Nummere ere: Gevinsterne bive strax udbetalt uden nogen Afkortning af de Herrer Collecteurer her i Staden, hvor igien kan behagelig indsettes til Kiøbenhavns 36de Trekning Mandagen den 26 Julii.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Det Kongel. Danske og med 250000 Rdlr. garanterede Tal=Lotterie trækkes 36de Gang i Kiøbenhavn Mandagen den 26de Julii, hvortil hos alle Collecteurer kan giøres Jndskud til Løverdag Eftermiddag.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Reisende. Kiøbenhavn. Jndp. Hr. Lieutenant Staffeldt fra Norge; Hr. Kapitain Rappe fra Fredensborg; Hr. Lieutenant Kørcken af den anden Siællandske National Bataillon fra Wordingborg; To russiske Officierer Hr. Kapitain og Lieutenant Toxen fra Helsingøer; Hr. Legations Raad Dreier fra Fyhn. Udp. Hr. General=Auditeur Bruun, og Hr. Conferentsraad Fabritius paa Landet; Hr. Baron von Bodemejer til Helsingøer.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. En Student. Frue Kirke, Mr. Barfod. Catechet Sibbern.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Catechet Sinding. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. Mr. Worsøe. Hell. Geist Kirke, Mr. Buch. Catechet Kuhlman. Trinitatis Kirke, Mr. Ørsted. St. Petri Kirke, Hr. Pastor Resewitz. Christianshavns Kirke, Mr. von Haven. = Frederichs Tydske Kirke, Hr. Pastor Lorck. = = Garnisons Kirke, Hr. von Einem.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Dødsfald. Kiøbenhavn. Hr. Kammer=Raad Peder Bugge, død den 21 Julii i hans Alders 73 Aar. Den 14 Junii 1750, blev han Proviant=Forvalter, og den 1 November 1762.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Kammer=Raad.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Seylfærdige Skippere. Skipper C. C. Kaabelgaard agter om 7 a 8 Dage at afseyle herfra til Drammen, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; Vedkommende behager at melde sig hos Mægler Jürgensen, eller Skipperen, logerende i Uhrmagerens Stue i Nyehavn Nr. 15. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. Postmester Berends: Den Forventende er Hr. Postmester Boctius; Og den, som reyser til Hamborg den 24 Julii er Hr. Postmester Heng. Touren falder og tillige til Jylland den 31 Julii førstkommende.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Gaver fra PublikoTil Frie Skolerne. J Dag blev indsendt 10 Rdlr. med Hosskrift: Der Herr Agent Holck belieben einliegende 10 Rthlr. unter die 5 Frey=Schulen zu vertheilen, und 34 deren Nugen anzuwenden; auch wird ge beten, den richtigen Empfang in den Adres Avisen, zu notiren. Giveren takkes hiertelig. Af bemeldte 10 Rdlr. er 2 Rdlr. bleven strax sendt til Hr. Pastor Münters, 2 Rdlr. til Hr. Pastor Abildgaards, og 6 Rdlr. til Hr. Krøls tre Skoler. Holck. Til Adresse=Contoiret indsendt 5 Rdlr. med Hosskrift: Til Syge=Kassen fra C. T. 4 Rdlr. Til Hr. Krøls Frie=Skole fra C. T., 1 Rdlr. Nok til Syge=Kassen 22 Mark med Hosskrift: Disse 2 Mark giver jeg S. V. M. til fire Fattige, fordi C. S.S. D. H. fik en Søn i Søndags den 18de Julii. De ædelmodige Giver takkes hiertelig paa de Trængendes og Syges Vegne for disse kiærlige Gaver.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Bekiendtgiørelser. Madame Le Grand, qui a tenu pension & Ecole, francoise pendant bien des annees a Copenhagne, fair savoir an public, quelle eft de retour de Paris, og des affgives de samille Pavoitappelle &quelle vent comme cidevant prendre des pensionaires & des Ecolieres, ceur qui anront beson de ses servicees, skadresseront cher Son Excellence Monsieur Le Conseiller von der Liine dans la Rue des Marchands Nr. 88.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Madame Le Grand, som forhen haver holdet Pensionnairer og Fransk Skole i nogle Aar her i Kiøbenhavn, lader Publicum vide, at hun er kommen tilbage igien fra Parts, hvor Familie Forretning havde kaldet hende, og vil som tilforn imodtage Pensionairer og honette Borgerfolkes Børn udi Skolen. De, som kunde behøve hendes Tieneste, kan adressere sig hos Hans Excellence Hr. Geheimeraad von der Lühe paa Store Kiøbmagergade Nr. 88.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Hos mig undertegnede boende i No. 41. i Store Kongensgade opvartes daglig for honette Personer fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 7 om Aftenen med Chocolade Caffee og Thee i Koppeviis for sædvanlig Priis, saavel som Aftens=Mad og Puns; Hvorfor det respective Publicum og mine Velyndere bedes at beære mig med deres gunstige Nærværelse, da enhver efter Ønske skal blive opvartet. M. Klog.
Københavns Adresseavis, 1773-07-21
Et Pige=Barn paa 12 til 13 Aar gammel er bortkommen, og var klædt i en brun Sirtzes Kofte, et trykket Lærrets Forklæde, og et stribet stukken Skiørt; Hvem hun maatte forekomme, bedes at levere hende til hendes Forældre boende i Farvegaden Nr. 44. Dersom nogen behøver nogle Læs Gruus, da kan samme bentes paa Kulv=Torvet i No. 77. J Geerzen boendes paa Hiørnet af Hallemstrædet i Huuset. Nr. 60, beliggende lige ud for Lille Kongensgade, giver Anviisning hvor der er en Condition at faae for en midaldrene Pige, som en vandt ved at omgaaes smaae Børn, eller en Gaal Amme, som kan forevise gode Attester, kan strax blive antaget. Giver og Anviisning hvor der er en Sahl og Sengkammer med Meubler paa, og Kiøkken dertil, strax til Leye at bekomme. Giver og Anviisning paa en Kielder som ligger paa et meget nærsom Sted ved Søefarten, til hvad Handel maatte være.