JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-11
Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Kjøbmand Peder Holm og separerede Hustru heraf Thisted, der have opgivet deres Bo til Deling ved Skifterretten, bliver herved, i Henhold til Placaten af 26de October 1792, indkaldt til, inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Thisted, den 3die August 1836. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-11
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring stilles den Gaardmand Søren Christian Nielsen tilhørende Gaard i Hofer By, Østrild Sogn, med Eiendomme, af Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Album, samt Avl, saaog Konge-Korntienden og Kirke-, Korn- og Qvægtienden af Jesper Jensens Huus i Hofer, af Hartkorn 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Album, til trende Auctioner, som afholdes Løverdagen den 17de September og 1ste og 15de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende Første paa Thisted Raadstue og Sidste, hvorved absolut Salg agtes, i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse skeer saavel for Panthavere som Liebhavere, ifølge Placaten 22de April 1817. Thisted, den 6te August 1836. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-11
J Continuation af de i nærværende Tidende indrykkede Avertissementer og Auctionen over Hovedgaarden Villestrup med Underliggende, førstkommende 26de August dette Aar, bekjendtgjøres endvidere, efter allerhøieste Resolution, at Eiendommen ved bemeldte Auction vil blive opraabt alternativ, deels samlet, deels med Reservation af efternævnte Skovstrækninger, nemlig: A. Thisted Nørskov, af Areal circa 100 Tdr. Land, med Huset Burholdtslund med Tilliggende. B. Astrup Nørskov, Møldrup Nørskov og Dronningbjerge Skovgrunde eller, som de og under Eet benævnes, Moldrup Nørskov, af Areal circa 300 Tdr. Land, med de 2 Huse, Brændemosehuus og Dronningbjerge, med Tilliggende. Langmosen og Heden, Nord for Dronning bjerge, circa 47 Tdr. Land. Møldrup Kjerbjerge og AxelterBoghauge, indeholdende circa 288 Tdr. Land, tilligemed Husene Madumhoved og Dalvaadhuus med Tilhørende, af Areal circa 42 Tdr. Land.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-11
Ved saaledes her at bringe dette til offentlig Kundskab, tilføies endvidere, at i det forseglede Brev, som vil blive tilstillet Godsinspecteuren, Justitsraad Bindesbøll, og først aabnes efterat Hammerslag er skeet, er opgivet et Minimum af de Kjøbesummer, for hvilke Eiendommen, deels samlet, deels med Undtagelse af de ovenmeldte Skovstrækninger, kan sælges, saa at Approbation paa et af Buden, vil strax kunne meddeles, naar den i det forseglede Brev fastsatte Kjøbesum er opnaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-11
Torsdagen den 18de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Hans Barsøe, paa hans Bopæl Nr. 305 i Skomagergaden, ved Auction bortsælge en stor Deel Bohave af Kobber= og Messing=Tøi, Senge=Steder, Senge=Klæder, Drag=Kiste, Stole, Borde, Speile m.m., samt des uden en Deel Fruentimmer=Gang=Klæder, og et store Laurbær-Træ i Ballie m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de August 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-11
Jfølge passeret Udlæg bliver det Thomas Therkildsen, af Nørresundby tilhørende, ved samme Byes Østerbom beliggende Huus, stillet til een eneste offentlig Auction, som afholdes i Huset selv, Onsdagen den 31te Dennes, om Formiddagen Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Frankrig. Triumphbuen ved Bartiere de letoile afsløredes den 30te Juli i Ministrene Thierss og Argouts Nærværelse. Tilskuerne vare faa. Monumentet skildres, baade i dets Enkeltheder og som et samlet Heelt, som noget Fuldkomment. Det var strax efter Felttogene mod Østerrig og Preussen, Napoleon lod det begynde, til Minde om de tilfægtede Seire. Det skulde i Pragt og Størrelse overgaae alle Oldtidens og den nyere Tids Triumphbuer. D. 15de Aug. 1808, Napoleons Navnedag, lagdes Grundstenen. Grundvolden gaaer, 26 Fod ned i Jorden, er 168 Fod lang og 84 Fod bred, Under Restaurationen hvilede Arbeidet indtil 1823, da Regjeringen gav Ordre til dets Fuldendelse, til Minde om dets spanske Felttog, og Jdeen var at fuldende det med endnu mere Pragt, en den oprindelig bestemte. Det gik fremad saavidt, at Jdeerne og Udkastene til Basreliefferne vare færdige, da JuliRevolutionen kom. Denne fremmede endnu hurtigere Værkets Fuldendelse. Det er omsider i Aar tilendebragt. Det harn en Høide af 152 Fod, en Brede af 138 og en Dybde af 68. Den mellemste, eller Hovedbuen, er 90 Fod høi og 45 Fod bred, de tvende mindre 75 Fod høie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Moniteuren af 2den D. indeholder en Ordonnants, ved hvilken General Bugeaud, til Løn for den over Arabernes tilfægtede Seier, er udnævnt til Generallieutenant. Jfølge et Brev fra Oran vil Generalen snart vende tilbage til Frankrig og overlade de yderligere Operationer til GeneralLetang. Abdel-Kader, som gjentagne Gange har anholdt og Fangernes Udvexling, skal for Tiden være i Begreb med at tugte en Vasal, som, under Træfningen med de Franske, ei parerede Ordre. Efterhaanden sætter man den største Deel af de fængsledes Personer igjen i Frihed. Det er da intet Under, at de lattermilde Parisere begynde at drive Spot med det saakaldte store Complot. Bidende Yttringer fattes det da ikke heller paa. Det store Complot er fløiet bort, hedder det, man vil sende en Lufthallon med Politiagenter efter det, for at fange de Sammensvorne." Trods al denne Spot bliver man ved at fængsle flere Personer, for, om muligt, omsider at faaes fat paa Nogle, man kunde holde paa. Journalistiken vedbliver sine bittre Udfald mod de senere Foranstaltninger. Bladet Temps" drager stærkt til Felts mod et Circulaire, ved hvilket man indbod Øvrighedspersoner til at bivaane den Sørgefest, man i Invalidhotellet havde foranstaltet til Minde om dem, som faldt ved Fieschis Attentat. Journalen dadler Likke, at man vilde forene Mindet om et Attententat mod Folskeets Frihed med Mindet om et Angreb paa Kongens Liv, men destomere, at d. 28de Julii blot skal erindre om et Snigmord og høitideligholdes som et Slags 21de Januar (Ludvig den 16des Dødsdag). Den beklager sig ogsaa over, at Revuen udeblev. Vel, siger den, vare Borgere af alle Classer tilstede, for at strøe Blomster paa Frihedsheltenes Grave, og Nationalgarden var overalt, men - ikke forsamlet. "Fol sket har saaledes feiret Julidagenes Cultus; Ministeriet har undertrykt den." Folket har gjort sin Pligt, men have Ministrene ogsaa gjort deres Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Efter Breve fra Bayonne skal Carlisternes General, Vilplareal, have sat sig i Besiddelse af Vittoria. Han viiste sig med 12 Batailloner, nogle Escadroner og en betydelig Artilleripark, den 28de for Staden og allerede den 29de var den ved Capitulation i hans Magt. Iøvrigt vil man vide, at Staden allerede i længere Tid paa en Maade var forladt af Christinerne, og at deres svære Skyds, deres Hospitaler, selv deres Magaziner vare skaffede bort. Herom var nok Villareal bleven underrettet ved opfangede Breve, og det var da intet Under, at han benyttede Leiligheden. Ved denne opfangede Correspondence skal man iøvrigt ogsaa have erfaret, at Christinernes Stridskræfter, deels ved Desertion, deels ved Sygdomme og Fægtninger, vare sammensmeltede til det Halve af deres oprindelige Styrke. J en Depesche, fra Cordova advares derfor den franske Fremmedlegions Chef, General Bernelle, for ei at indlade sig i nogen alvorlig Fægtning, hvorved, under nærværende Omstændigheder, let Alt kunde sættes paa Spil.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Seer det saaledes paa Krigsskuepladsen misligt nok ud for Dronningens Sag, synes det end at see være ud i Hovedstaden selv. Der er det atter, Natten mellem den 24de og 25de Juli, kommet til aabenbare Uroligheder, hvis Tendents synes at have været, at styrte det nærværende Ministerium ved en formelig Opstand. Ved denne Leilighed faldt 3 eller 4 Jndivider af Folkets lavere Classe, som tydeligt nyttrede sig for Carlisterne, for Nationalgadens Vaaben. Dagen derpaa var Tyrefægtning. Da dette Skuespil var endt, defilerede Nationalgaden og blandt Folkemasserne hørte, man Raabet: "Ned med Ministrene, Friheden leve!" Om Natten derpaa udsendtes da talrige Patrouiller og National garden fik atter Leilighed til at kjønne sin Hevn paa Personer, som mistænktes for Carlisme. Denne Nat faldt imellem 20 og 30 saadanne Personer. En af Hovedgrundenne til den almindelige Misfornøielse er uden Tvivl Borgerkrigens Forlængelse, som almindelig tilskrives General Cordovas Uduelighed. Som det lader, maa Dronningen nu give efter, ved at afskedige ham fra hans Post; thi, efter samstemmende Efterretninger over Paris og London, skal General Sarsfield have erholdt Ordre fra Madrid at afløse ham. Om Gomets Expedition lader sig for Øieblik, ket intet Tilforladeligt meddele. Snart hedder det, at den er paa Tilbagetoget til de baskiske Provindser, snart, at den Operationer endog have vakt Bekymring i det nordlige Portugal, da den ikke tæller faa Migueliter i sine Geleder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Det græske Laan har været paa Bane i Underhuset. Udenrigsministeren udviklede Grundene, hvorfor den sidste Trediedeel af Laanet eller 20 Millioner Fr. endnu ikke var udbetalt. J 1830 forpligtede nemlig Grækenland sig til at udbetale Porten 40 Millioner Piastre somtrent 1 Mill. Fr.), for en Udvidelse af sit Gebeet, og hertil var de 2 første Trediedele tildeels anvendte, men ikke til reen græsk Øiemed. Jfjor var der et Deficit i Grækenlands Statskasse; Urolighederne i Landet d. A. forøgede Nøden endnu mere og Frankrig og England bleve enige om, at gjøre et Forskud af 6 Mill. Fr. Rusland foreslog derimod, at alle 3 Magter paany skulde garantere de 20 Mill., men kun aarlig udbetale 2 1/2 Mill. Dette vilde de andre Magter ikke indrømme, da Laanet eengang for alle var garanteret og Grækenland derved blev insolvent. Ministeren viste fremdeles, hvorledes Grækenlands Jndtægter i de sidste Aar havde forbedret sig, idet Statens Deficit, som i 1834 beløb sig til 10 Mill., i Aar kun anslaaes til 4 Mill. Han anbefalede altsaa til Britternes Ædelsind, at de ikke vilde lade en Nation synke, som de selv havde ophiulpet af Elendigheden, og androg paa, at Kongen maatte autoriseres til at garantere den sidste Trediedeel af Laanet. Herimod bemærkede Hr. Robinson, at Grækenland befandt sig i det største Anarchi, at Kong Otto ikke vilde vende tilbage, hvis han ingen Forskud fik og at England ikke var forpligtet hertil, da Rusland ei vilde indlade sig deri, førend der blev aflagt rigtigt Regnskab for Pengenes Anvendelse. Kongen af Bayerns Løfte, at Landets Jndkomster især skulde anvendes til Renternes Afbetaling, var ikke bleven overholdt og Tractaten af 1832 følgelig factisk opløst, idet mindste maatte det bevises, at Grækenland for Fremtiden vilde blive en bedre Betaler, hvilket Taleren betvivlede. Dr. Bowring besværede sig endvidere over, at England endnu havde 2600000 Pd. Sterl. at fordre af Grækenland. Tilsidst blev Ministeren, Andragende dog antaget med 81 mod 40 Stemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Ved Nathan Meyer Rothschilds Død har Europa mistet den ene af fine 5 store Finantsmagter. Efterretningen om hans Sygdom beskjæftigede allerede i flere Dage det londonske Publicum, da den om hans Død endelig over bragtes ved en Brevdue fra Boulogne. Depeschen var kort og indeholdt kun de Ord: "Han er død. - Under hans Sygdom vare Fonds faldne; Visheden om hans Død havde den modsatte Virkning, da man nemlig tillige erfarede, at hans Firma vil vedblive at operere under hans Sønners Bestyrelse. Baade Times og de andre engelske Journaler skildre hans Død som en af den nyeste Tids vigtigste Begivenheder i det europæiske Samfund. Der henvises nemlig til de mageløse Finantsoperationer, som han har foretaget sig, ikke alene med sin egen umaadelige Formue, men tillige i Forbindelse med sine Brødres Firmaer i Paris Frankfurt, Wien og Neapel. Enhver af disse byder ligeledes over colossalske Rigdomme. Alle 5 havde Agenter næsten i hver betydelig Stad i den gamle og nye Verden og stode saaledes i Forbindelse med samtlige der boende Pengemænd, hvilke ydede Familien Rothschild uindskrænket Tillid, deeltage i alle dens store Laan og i enhver Finantsopefration, som af den blev foreslaaet. De efterlevende Brødre ere alle bekjendte som kloge Forretningsmænd, men den Afdøde var dog egentlig Sjælen i Foreningen og det var ham der satte den Capital=Masse i Bevægelse, som befinder sig denne Families Hænder. Hvor betydelige hans Huses Forretninger maa have været, kan man slutte deraf, at hans Tab ved et eneste Laan, og det endda i Begyndelsen af hans Virksomhed, anslaaes til 4 1/2 Millioner Rigsbankdaler. Han havde sit faste Ophold i London, hvor han havde ægtet Datteren af en londonsk Kjøbmand, ved Navn Cohen, som Begyndelsen gjorde Vanskeligheder ved at give ham sin Dato ter, fordi han ikke fandt hans Udsigter gode nok Han havde 9 Sødskende; af disse overleve de 8, nemlig: ældre og 2 yngre Brødre og 4 Søstre, ham. Den Formue, over hvilken han, kort for sin Død i Frankfurt, har disponeret ved Testamente, anslaaes til imellem 13 og 12 Mill. Specier. Han efterlader 3 Døttre, af hvilke den en ler gift med den keiserlig østerrigske Generalconsul Anseln Salomon von Rothschild i Frankfurt, og 4 Sønne af hvilke kun 1, som for Tiden studerer i Leipzig, endnu et mindreaarig. Hans Lig er ført til London og for det Dampskib, paa hvilket det gjorde Reisen fra Maynz til Rotter, dam, betaltes omtrent 5000 Rigsbankdaler. Han var fød anden 16de Sptb. 1777 og havde levet i London siden 179.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Blandede Efterretninger. De norske Statsindtægter have for Aaret 1835 overstegeUdgifterne med circa 417,000 Spdl. Med Hensyn til dette Resultat fortjener at bemærkes, at Toldintraderne have uanseet at Trælasttolden ved Tariffen af 1833 er bleve nedsat med 1, andraget 331,760 Spd. Sølv og 88,318 Spd. Sedler mere, end i Budgettet for afvigte Aar var gjor Regning paa.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Under 2den Juli er i Norge udkommen en Forordning: der, forsaavidt dette ikke strider imod de med andre Magter bestaaende Tractater, ophæver de saakaldte Liggedag for Skibe, der komme fra fremmede Steder. Fra saadanne berettigede, dog ere nogle Artikler, som f. Ex. usaltede og utorrede Fisk, levende Dyr, Træplanter og Havefrugter i deres naturlige Tilstand, derfra undtagne. Fra Fartøier, som have indtaget deres Ladning i en norsk Havn, maa derimod af Enhver skee Udsalg af alle i Norge producerede og tilberedte Fødevarer, i hvilkesomhelst Qvantiteter; dog Brændeviin ikke i mindre Qvantitet, end et Anker eller 40 Pot. ter. Fremmede Kornvarer kunne, naar de, efter at have været fortoldede og lossede i en norsk By eller Ladeplads, der fra igjen forsendes til en anden indenlandsk Plads, udsælges fra Skibet, i hvilk somhelst Qvantiteter i 8 Dage; men derefter kun en grus. Denne Forordning maa nødvendig have en skadelig Jndflydelse paa den danske Skibsfart paa Norge, eftersom de danske Skippere hidtil havde en Hoved fortjeneste ved i Norge at udhøkre de enten for egen Regning, eller i Commission medbragte Fødevarer, hvilken Fortjeneste de nu tildeels maae afstaae til den norske Handelstand, I New=York døde den 2de Juni Expræsidenten Madi son, 86 Aar gl., og saaledes er kun een Expræsident til bage i de forenede Stater, nemlig Joh. O. Adams. Murats Enke, Grevinden af Lipano, skal have faaet Tilladelse til at vende tilbage til Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
En Bønnebog, som Hertugen af Orleans har bestemt til Keiserinden af Østerrig, fuldendes nu under Aims Chanevaards Bestyrelse. Texten, som det kgl. Trykkeri leverer, er trykt med Guld og de meest glimrende Farver, paa en Maade, som denne Anstalt holder hemmelig. Halvtredssindstyve Vignetter, Jnitialer og Randtegninger ere udførte af de bedste Kunstnere. Bindet er af drevet Guld og Emaille, paa den ene Side staaer Marias Historie i 12 Medailloner, paa den anden Legenden om Keiserindens Skytspatroninde. Agrafferne forestille Evangelisternes Dyrfigurer, og ere særdeles skjønne; desuden ere begge Bindtavlerne uden paa prydede med kostbare Ædelstene og indvendig beklædte med et i Lyon forfærdiget Drap Nor-Stof med Dobbelt Ørne. Snittet er som de gamle Haandskrifters, malet og med riig Forgyldning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
J Mødet den 8de Juni tilkjendegav Præsidenten, at Agens Nielsen havde indgivet Forslag til en Petition om, at den ved en Handelstractat maatte bevirkes Lettelse for Jndførsel at danske Kornvarer i England; men at han nu havde taget Samme tilbage, da han formeente, at Forsamlingen ikke vilde have Tid til at tage den under Overveielse. Et Andragende fra Langaa Byes Beboere om, den nye Matricul" blev tilstillet vedkommende Committee.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
J Mødet den 9de Juni tilkjendegav Præsidenten, at han, at de Deputerede fra Randers, havde modtaget følgende Andragender fra Kjøbmændene i den nævnte By, som ønskedes tilstillede vedkommende Committee: 1) om Oprettelsen af Filialbanker, i Jylland og navnlig af een i Randers, 2) bemærkninger i Henseende til Toldvæsenet, og 3) at der maatte paalægges de fremmede reisende Handlende en Skat. Med Hensyn til 2 indleverede Andragender: nemlig fra Procurator Callundann, dom, gen anden Maalestok for Skatterne end Hartkorner, m.v., og fra Peder Winther om Ophævelse af Remontecommissionen, blev det besluttet, at der ikke dermed kunde gjøres nogen Undtagelse fra den tidligere vedtagne almindelige Regel Agent Nielsen oplæste en Petition om Modification i Frd. af 6te April 1832, betræffende straatækkede Huse, i Anledning af de oplæste Andragender fra Thisted og Skive Byer, hvilken Gienstand Proponenten ønskede maatte gives Udvidelse til alle de mindre Kjøbstæder i Jylland, der befindes i det paagjældenlingen herom at nedsætte en Committee, hvortil valgtes : Kbud. Faartoft, Procur. Westerbye og Kammerr. Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
J Mødet den 14de Juni tilkjendegav Præsidenten, at følgende Andragender vare indleverede, for at tilstilles vedkommende Committeer: fra Skolelærer Alling i Staun og fra endeel Skolelærere i Hillerslev og Hundborg Herreder og Forbedring, i Skolelærernes Kaark, fra Ørsted og Voer Sognes Beboer om Ophævelse af Sommerskolegangen", og fra Amtsfuldm. Olsen i Randers om Stænderforhandlingernes Offentlighed, samt om, at Valgbarheden ikke maatte være betinget af Grundbesiddelse. 2de Andragender om Hoveriets Afløsning, det enen fra Gunnerup Godses hoveripligtige Gaardbeboere, det andet fra 15 hoverigjørende Bønder under Hovedgaarden Krastrup, bleve henlagte i Læsesalen, da Committeen i Sagen om Hoveriets Afløsning allerede havde afgivet sin Betænkning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
J Mødet den 15de Juni bleve følgende indkomne Andragen, der tilstillede vedkommende Committeer, fra Fræer og Store Brøndum Sogne om, Landbrænderiernes Frigivelse, fra Hørby Sogn om Friægterne", og fra Elsborg Sogns Beboere om Jndførelsen af den nye Matricul, om Sommerskolegangens Ophævelse, og om "Skolelærernes Kaars Forbedring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Odense, den 7de August. Fienboen glæder sig ret til hans Komme som Blomstens og Frugtens Naar sit grønne Poulun Alfen i Skoven har reist.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
(Fyensreisen af Ochlenschlager.) En sand Folkefest oprandt for os igaar, da det elskede Fyrste var, som de trofaste Fyenboer altid gjensee med lige Glæde, vor høie Gouverneur med Gemalinde, i bedste Velbefindende, indtraf i vor Midte. Efter en lykkelig Overfart over Belter ankom de Kgl. Reisende til Nyborg, hvorfra de, efter et kort Ophold, toge til Juelsberg, og indtoge der en Dejenner. Ved deres Ankomst hertil Kl. 8 Aften modtoges de udenfor Møllebroport af et Detaschement Dragoner og en Afdeling af de borgerlige ridende Jægercorps. Udenfor Byen paraderede tillige det borgerlige Fodjægercorps og Borgervæbningen i Gaderne. Ogsaa var ved Jndkjørselen anbragt en Æresport med Deres Kgl. Høiheders Navnetræk. Under Folkets Jubel ankom det ædle Fyrstepar til Slottet, hvor Høistsamme modtoges af Stadens civile og militaire Autoriteter. Jmidlertid havde endeel Borgerofficerer med Borger= og Jæger=Musikcorpset forsamle, sig i Slotshaven, for at bringe Ds. Kgl. Høiheder en hjertelig og ærefrygtsfuld Hyldest. Det behagede Hs. Kgl. H. Prindsen selv at begive sig ned til den forsamlede Mængde, hvor Hr. Stadshauptmand Brodersen, efter naadigst dertil meddeelt Tilladelse, med nogle faa hjertelige Ord bød den elske de Fyrste velkommen, og udbragte et Hurra for ham, hvortil Høistsamme, dybt bevæget, paa det venligste takkede. Jmidlertid var det blevet Aften, og Mørket gav Løsenet til en almindelig Jllumination over hele Byen, hvorved blandt flere Steder Hr. Kbmd. Kaarups nye, smagfuldt indrettede Galanteriboutik paa Overgade især udmærkede sig. Et Transparent med Navnetræk saaes paa Frimurerlogens Locale. Det behagede Do. Kgl. Høiheder at kjøre gjennem Hovedgaderne, for at tage Jlluminationen i Øiesyn, og overalt mødte de den glade Modtagelse som kun kan ventes der, hvor sand Hengivenhed troner i Hjerterne. Mange Fremmede, som de høie Reisendes Ankomst har de lokket hertil Byen, blandede sig med Jndvaanerne, der i glade Klynger vedbleve at gjennemvandre Gaderne næsten til Midnat. Jmorges Kl. 9 behagede det Hs. Kgl. H. Prindsen, at give Byens Embedsmænd Audients, og derefter, tilligemed Hs. Kgl. H. Prindsesse Caroline Amalie, at bivaane Høimesse-Gudstjenesten i St. Knuds Kirke, hvor Hs. Høiærv. Hr. Biskop og Ridder, Dr. Faber prædikede. Jaften Kl. 8 modtage Ds. Kgl. Høiheder Cour paa Slottet. Destoværre, bliver det høie Fyrstepars Ophold kun kort denne Gang, da de forlade os paa Torsdag, for at tiltræde en Reise i Jylland, men vi glæde os imidlertid ved det sikkre Haab, snart igjen at fordem blandt os.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
J Svendborg feirede Musikens Venner en sjelden Fest den 3die August, da der i den skjøndt oplyste St. Nicolai Kirke gaves en stor Concert i to Afdelinger til Fordeel for Huusarme. Hr. Hofjægermester, Baron v. Holstein til Hvidkilde anførte, i Forening med derr. Concertmestere Werschall og Bredahl, det over Choret anbragte Orchester, der bestod at henved 60 Damer og Herrer, for størstedelen fra Byen og Omegnen. Som en værdig Jndledning gaves først Ouverturen, 1 til Joseph og hans Brødre, hvorefter fulgte Hymne af Prof. Guldberg til Weyses Musik, hvormed første Afdeling var sluttet. Den anden bestod af en Ouverture af Spohr og en Nytaarscantate af Thaarup og Weyse. Det Hele udførtes med en Præcision, der overgik Alles Forventning, og vel især maa tilskrives Hr. Baron v. Holstein, ved den utrættelige Virksomhed, hvormed han i flere Aar har arbeidet for Tone kunstens Udbredelse i det sydlige Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Aalborg. Natten til den 9de D. strandede det svenske Dampskib Odin, som havde overført Statsministeren Grev Wetterstedt til London, paa Tilbagereisen derfra, herpaa Kysten sønden for Agger. Besætningen 48 Mand og 10 Passagerer ere reddede. Endeel af Jnventariet vil vel kunne bjerges, men Skroget neppe. 4 Passagerer indtraf igaar hertil og leiede strax et Fartøi, hvormed de fortsatte Reisen til Gothenborg, som var Dampskibets Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Verel-Cours. Hamborg, den 9de August. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 913. London 2 M. 13 Mk. 7 s.; k. S. 13 Mk. 3 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 463/8. Lissabon 50 3/8. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 201 1/2. Species 1. pCt. Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-13
Blandede Efterretninger. Paa Forespørgsel, hvorvidt en Forligelsescommission, for Jndkaldelsen af 36 Auctionsdebitorer fra 2 forskjellige Auctioner, hvilke Jnkassator havde begjært indkaldte for Forligelsescommissionen, har været berettiget til at beregne sig Gebyhr som for Jndkaldelsen af 36 forskjellige Personer, nuagtet Debitorerne vare samlede i een Klage, saaledes at disse stode opførste under enhver af de Auctioner, hvorfra deres Gjæld hidrørte, altsaa i 2 Afdelinger, og alle havde afgjort deres Gjæld, forinden Sagen skulde foretages, saa at ingen Mægling fandt Sted, har Cancelliet under 21de Mai anmodet Amtmanden om, at give Vedkommende Besked i Overeensstemmelse med hans yttrede Formening, at de lin casu ikke var udstedt færlig Jndkaldelse for enhver i Klagen nævnet Debitor, og da i alt Fald ingen Mægling for nogen af de indklagede Debitorers Vedkommende havde fundet Sted, kunde Commissionen ikkun fordre Gebyhr som for een Klages Paategning.