JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Dramadigteren A. Dumas og Romandigteren, Balzac kom forleden i Klammeri i et stort Selskab i Paris. Balzac sagde, idet han gik: "Naar jeg engang ikke duer til Noget, saa skriver jeg Dramer. "O, for den Sags Skyld kan De gjerne begynde strax." raabte Dumas efter ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
J Frankrig vil man have gjort den Erfaring, at Kartofler, som nedlægges i en jævn upløiet Mark og slet ikke hyppes, give et langt bedre Udbytte end dem som behandles efter den hidtil brugelige Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Der fortælles, at en Englænder skal i Sommer have reist i hele 4 Uger uafbrudt med Dampskibet imellem Cölln og Mainz og tilbage igjen, og da denne vedholdende Gjentagelse af een og samme Fart foranledigede Captainen til at gjøre den Yttring til den tro Passageer: at Rhinegnen nok behagede ham almindeligt vel, svarede Britteen: "Hvad, Rhinegn, Jeg var i Neapel og Constantinopel, og har vel seet lang skjønnere Egne; men saa god Carbonade, som man faaer ombord i dette Dampskib, har jeg endnu ingensteds fundet; og derfor agter jeg ogsaa at forblive her i nogen Tid endnu En Doctor i Dünaburg kom forleden, i Fuldskab, til at synke en Nøgle, som var flere Tommer, lang. Efterat han havde spiist og drukket ligetil fjerde Dagen efter, døde han endelig. Røglen blev skaaren ud efter hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
J et Farveri i Heidenheim, en lille Stad i Tydskland, sprang en Damppande af Kobber med et forfærdeligt Knald. Tvende Arbeidere, som stode i Nærheden, bleve øieblikkelig ihielslagne, en tredie saa ilde saaret, at han døde om Natten; en fjerde mistede en Arm og en Fod, og flere Andre bleve meere eller mindre saarede. Selv Værkstedet, hvori Panden befandt sig, ødelagdes aldeles; Væggene indstødtes i det tilgrændsende Vaaningshuus, et Kjøkken sammenstyrtede, og en Pige, som var sysselsat med Madlavning, skoldedes skrækkelig af en nedfaldende Vandgryde. Jet Rum, hvori Eierens Kone og Børn laae, nedstyrtede Gulvet, saa de faldt ned i Kjælderen. Ogsaa et nærliggende Uldspinderi blev ilde tilredt af Sprængningen, der var saa heftig, at Overdelen af Panden, som veiede 150, slængtes hen over et andet Huus, hvor den fandtes paa en Afstand af 60 –70 Skridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
J Meiningen er nylig død en Mand, som almindelig ansaaes for yderst fattig, da han førte den allerusleste Levemaade, men efter hans Død fandt man, at denne Gier rugede over en Skat paa 30,000 £. Hans eneste Overdaadigheds-Artikel var Kaffe, men ogsaa den vidste han at drage tredobbelt Nytte af. Ubrændte stoppede han Bønnerne i sin Pibe og rog dem som Tobak, efterat de dernæst vare malede, kogte han Kaffe paa dem, og tilsidst tørrede og pulveriserede han Grumset, hvoraf han da betjente sig som Surrogat for Snuustobak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Grevinde Epernay besøger Carlsbad regelmæssigt hvert Aar. Paa sin sidste Reise derhen, fik hun, paa en af Stationerne, en Postillon paa 16 Aar. Kan Du ogsaa kjøre?" spurgte hun, idet hun steeg ind i Vognen. "Ja vel, naadige Frue, svarte han: "Det var jo mig, der væltede Dem ifjor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Fra München haves atter en sørgelig Efterretning: Hr. v. Glockner, Generalsecretair ved Krigsministeriet, havde, som Følge af overdrevne Bygge speculationer, maattet erklære sig fallit. Kort efter styrtede han sig i Jfarfloden, men det blev seet af en forbikjørende Bonde, der trak ham endnu levende opaf Vandet. Seenere skal det være lykkedes ham, at skjære Halsen over paa sig. Han efterlader sig en Enke og tre Døttre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Følgende skrives fra Frankfurt a. M. d. 8de Decbr. "Her har en Tildragelse vakt den største Opmærksomhed. Sagen angaaer en magnetisk Kuur, som ved en Pariser-Somnambulinde er bleven udført med Held paa den unge Dr. Martin hersteds. Hr. Martin leed længe af et epileptisk (faldende) Sygdomstilfælde, som tiltog Aar for Aar og lod endelig til at ville vorde ulægeligt. Alle Lægers Hjelp og Kunst, fjern og nær fra, forblev frugtesløs. Da fik den Syge ved en i Paris bosiddende Ven Underretning om, at der befandt sig en Somnambulinde, som, uden at reise fra Stedet, forskaffede Syge Hjelp i den videste Afstand og overhoved gjorde Undergierninger. Naar intet Middel kan frelse, saa griber Mennesket dog endnu altid gjerne, om det saa kun er efter et Halmstraa, og saaledes modtog Dr. Martin da ogsaa den indløbne Efterretning fra Paris. Der skeete nu angaaende den Syge Forespørgsel hos Somnambul inden, som i hendes magnetiske Tilstand anordnede, at der først skulde sendes hende en Haarlok af Patienten. Man efterkom denne befaling, og Mirakel Damen gav nu ved denne Haarlok en meget nøiagtig, Forbauselse opvækkende Fremstilling af hele Sygdommens Enkeltheder, idet hun tillige angav de Midler, som en vare istand til at kurere ham. Disse bleve samvittighedsfuldt anvendte, og Dr. Martin er, under de herværende Lægers Tilsyn, allerede saa vidt og grundig i Bedring, at der slet ikke tvivles om hans fuldkomne og snart forestaaende Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Storhertugen af Mecklenborg-Schwerin har i denne Tid tilkjøbt sig en af Englands ædleste og skjønneste Fuldblodshingste, Bockingham, foren Priis af 200,000 Rd. Courant (30,000 Rbd.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Den indtraf forleden til Hamborg med Dampskibet "John Bul!" fra London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Ogsaa Slagterne i Hamborg ere i denne Tid med store Høitideligheder og i Procession dragne indi deres nye Slagter-Halle, hvor der blev holdt Taler, sjunget, spiist og drukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
En ung svensk Marineofficeer er nylig bleven ansat i fransk Tjeneste; hvorledes, berettes saaledes: Han havde medbragt til Ludvig Philip et Brev fra sin Bedstemoder i Finland, hos hvem Kongen havde været i Besøg under sine Reiser i Norge, og Hs. Majestæt, som meget vel havde erindret sig den gjæstmilde Modtagelse han havde nydt paa den finske Herregaard, paalagde den unge Mand at hilse sin Bedstemoder fra ham, at han nok skulde sørge for hendes Sønnesøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Hele Stockholm strømmer i denne Tid hen til St. Maria's Kirkegaard i Sødermalm, for at betragte den vidunderlige Hund, som nu over femten Aar har ligget der paa en Grav, og i stum Smerte før get over sin deri hvilende fordums Herre. Denne sælsomme, næsten fabelagtigt klingende Kiendsgierning, vakte allerede for flere Aar siden stor Opsigt. Offentlige Blade og Reiseberetninger talte meget derom. Lidt efter lidt sank den i Glemsel, nu er igjen den svenske Hovedstads, ja hele Landets Opmærksomhed henvendt derpaa. Orvar Odd, en ung svensk Forfatter, omtaler den saaledes: "Naar Du, kjære Læser, kommer i Rærheden af St. Maria's Kirkegaard, saa forsøm ikke at gaae derind. Du kan gjøre Regning paa, til enhver Tid at finde en Hund der, som ligger henstrakt paa en Grav, uden Bevægelse, død for Alt hvad der omgiver den, hensjunken i rørende Græmmelse, altid i den samme Stilling, altid paa den samme Plet. Du finder den der Sommer og Vinter, i Solskin og det rædsomste Uveir. Den skyer ikke Vinternattens Kuld; eensom ligger den der med sin Sorg i Middags timens Larm. Om Sommeren legger den larmende Ungdom paa Kirkegaarden; men det førgende Dyr man har givet det Navnet "Fidele, der i Almuens Mund er bleven til Fille" – hører og seer Jntet af hvad der foregaaer omkring det, og endnu er det aldrig lykkedes Nogen, at bringe det til at forlade den Plet, hvorpaa det hviler. Om Vinteren graver Hunden sig ned i Sneemasserne og trodser den strængeste Kulde. Over femten Aar har den saaledes tilbragt paa denne Grav. Det var nemlig i Aaret 1825, man først bemærkede det sælsomme Phænomen, som man dog ikke skjænkede den Opmærksomhed, det fortjente. Saaledes gik det til, at man sildigere, da allerede nogle Aar vare forløbne, ikke mere var istand til, med Vished at sige, hvo det arme troe Dyrs Herre, som ligger begraven paa dette Sted, egentligen har været. Dog vil man mindes, at der, omtrent paa hiin Tid og paa samme Plet, har fundet en Jordefærd Sted, som vakte meer end almindelig Opmærksomhed, fordi Kisten blev baaren og fulgt til Graven af Søfolk. Den Afdøde har maaskee været en fremmed Skibscapitain. Hunden er af en hos os ganske ualmindelig Race, dens Phystognomie har noget meget Paafaldende, og i de store Øine ligger et næsten rystende Udtryk af Sorg. J det første Aar pleiede den dagligen at forlade Kirkegaarden nogle Øieblikke, for i Slagterboderne at søge sig en Smule Næring. Sildigere har en i Nærheden af Kirken boende aldrende Dame forbarmet sig over den, og den faaer endnu sin daglige Føde af hende. Hendes Omhu for den gaaer endogsaa saa vidt, at hun, i den kolde Aarstid, ofte har bredt Maatter og Tepper over den, men disse ere altid blevne stiaalne. En kunstfærdig Dilettant i Stockholm, Friherre Carl af Bennet, har malet og lithographeret dette yderst interessante Dyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
J Stockholm faldt forleden Aften en fattig gammel Kone i Vandet; en Herre, der saae det, styrtede strax bagefter, og reddede hende. Denne menneskekjærlige Handling blev udøvet af Capt. i Svea Livgarde, Baron Stjernstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Efter mange frugtesløse Forsøg er det omsider lykkedes en indfødt Normand, som tragisk Digter at gjøre Lykke hos Christiania's Publikum. Det er en ung Apotheker, ved Navn Monson, fra Trondhjem. Han har skrevet et Femakts-Sørgespil Hævnen",der behagede saa almindeligt, at han blev fremkaldt. Forlangte Jndrykkelser. Endeel Bælgere have bestemt at samles paa Grenaae Raadstue Mandagen den 10de Januar næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 for at foretage et Prøvevalg af Amtsraadet for Randers Amt i de mindre Landeiendomsbesidderes Valgklasse, og da det ligger i Sagens Natur at det vil være nødvendigt for de 3 østlige, Nørre, Sønder og Mols Herreder, hvis locale Jnteresser ere saameget forskjellige fra den øvrige Deel af Amtet, at skaffe sig en indsigtsfuld og dygtig Repræsentation i Amtsraadet, var det meget ønskeligt, at idetmindste eet Medlem af hvert Sogneforstanderskab i bemeldte Herreder ved denne Leilighed gav Møde, som det sikkreste og næsten eneste Middel til at bevirke Enighed hos Valgmændene, uden hvilken der er Grund til at befrygte, at vi aldeles ikke blive repræsenterede i Amtsraadet og vore Jnteresser som Følge deraf ei heller tilbørligt varetagne. Endeel Vælgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Den respective Havnecommission i Aarhuus vilde vist forekomme mange af Borgernes Ønske, ved at underrette dem om Udfaldet af det Forslag, som sidste 14de September blev Magistraten tilstillet af 51 Skibsrhedere, Kjøbmænd og Skibsførere, angaaende en Forbedring og Udvidelse af Aarhuus Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Bekjendtgjørelser. Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Auction i Stamhuset Rathlousdals Skove over Ege= og Bøgetræer paa Roden, hvoraf en betydelige Deel ere tjenlige til Gavntræ. Auctionen afholdes saaledes: 1) i Weilskoven, Mandagen den 17de Januar førstkommende. Mødestedet er ved Skovfogedhuset sammesteds, Formiddag Kl. 9.2) i Ravnskoven ved Gersdorffslund, Tirsdagen den 18de Januar førstkommende. Mødestedet er ved 3) i Meerkier, Onsdagen den 19de Januar førstkomGersdorffslund, Formiddag Kl. 10. mende. Modestedet er ved Kongshuset, Formiddag Kl. 9.4) i Cornsberg, Torsdagen den 20de Januar førstkommende. Modestedet er ved Skovfogedhuset sam 5) i Torrild Nørskov, Fredagen den 21de Januar mesteds, Formiddag Kl. 10. førstkommende. Modestedet er ved Skovfogedhuset sammesteds, Formiddag Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hads & Ning Herreders Contoir, den 29de December 181. Nyholm, const. Tirsdagen den 11te Januar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Hr. Proprietair Roedsted afholde Auction i store Borupgaards Skov, over endeel paa Roden staaende Ege, tjenlige til Bygningstræe, saa og over nogle Bøge, samt Elle o. s. v., og tillige over noget Hestetøi, Øltønder, Dørre, Vinduer, dito Karme og Poster, en stor Jern=Griber m.m. Modestedet er ved Skovfoged Ebbe Olesens Huus. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 29de December 1841. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Omendskjøndt det er det handlende Publicum bekjendt, at jeg hidindtil hver fjortende Dag har befordret Varer og Gods herfra til Hamborg og derfra tilbage til Haderslev, saa undlader jeg dog ikke herved, med Hensyn til Avertissementet af P. C. Sølling den 19de Decbr. d. A., hvorefter dette kunde betvivles, at underrette Alle, som i Fremtiden ville beære mig med Opdrag, at jeg fra nu af vil drage Omsorg for at denne Tour hver ottende Dag fuldføres. Haderslev, den 26de Decbr. 1841. Jürg. Raben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Al mit Værksted fra i Dag af er flyttet til Studsgade N 173, hos Hr. Værtshuusholder Bendstrup, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for de Wrede, der have og fremdeles ville forunde mig deres Arbeide. Aarhuus, den 21de Decbr. 1841. C. F. Høegh, Guld-og Sølvarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Extra gode graae lollandske Ærter kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Et nyt mørktærnet Hestedækken med grønne Kanter og mrkt. R., er sidste Nat tabt paa Veien fra Nathlousdal til Aarhuus. Finderen bedes at aflevere samme til Kudsken paa Jægergaarden ved Aarhuus, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Mandagen den 20de dennes er paa Veien mellem Rønne Kroe og Aarhuus tabt en Støvle til den venstre Fod, som mod en passende Findeløn bedes indleveret til Hr. Gjæstgiver Larsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Paa det næsten ufremkommelige Stykke Vei fra den nye Chaussee til den gamle Randers Landevei, gjennem Aarhuus Mark væltede en Vogn Aftenen den 20de dennes, hvorved bortkom et Jernsving til en Maskine, nogle Agestolkroge med Læder-Remmer m. m., som Finderen vil behage at aflevere til Kjøbmand N. H. Larsen i Aarhuus, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Fra "J" er modtaget et Stykke med Overskrivt: "Om Hr. Skuespiller Podenphanth, som ønskedes optaget i nærv. ; men da jeg først modtog det idag Formiddag, vil det ikke kunne indrykkes for i Tirsdagsavisen. Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Propr. Krarup til Haraldslund, L. Eberhardsen i Grund føer, Dines Pedersen og Kromand Thomsen i Spørring, Jens Bech i Hinnerup; Formand: Langballe i Grundføer Mølle. Trige og Ølsted. Jens Geertzen og Niels Jensen i Trige, Chr. Søren sen og A. Andersen i Pannerup, Rasm. Jensen og Sognefoged Nielsen i Ølsted, J. Rasmussen i Hæst; Formand, Poul Holme i Trige. Elsted. Propr. Secher til Saastrupgaard, Niels Sørensen og H. Andersen i Elsted; Formand, Propr. Storm til Kjærgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Elev. Sognefoged D. Sørensen, P. Andersen, J. Andersen, og J. S. Sørensen; Formand: Agent Nyholm til Schaarupgaard. Framlev Herred. Borum og Lyngbye Sogn. Søren Jensen i Borum, Sognefoged P. Nielsen i Lyngbye, Erik Pedersen i Borum, J. Sørensen i Lyngbye, Sognefoged S. Pedersen i Borum, R. Pedersen, i Yderup; Formand. Ritmester v. Friis til Lyngbyegaard. Harlev og Framlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Sognefogderne N. Sørensen i Snaastrup og P. Sørensen i Hørslevbole, Poul Sørensen i Snaastrup, Mølle, Knud Poulsen i Labing, Jens Sørensen i Woergaard, Erik Laursen i Lillering, Fr. Christensen i Fram lev, Sognefoged Laurs Jensen i Schibye; Formand: K. J. Knudsen i Taastrup. Storring, Stjær og Galthen. Ramsing i Høver, Søren Wad og P. Kilstrup i Stor ring, J. Poulsen og J. Nielsen i Galthen, J. Madsen og P. Due i Stiær, N. Nielsen i Høver; Formand: Propr. Wittusen til Gammelgaard. Sielle, Skjørring og Laasby. S. Jensen, J. Madsen og E. Mortensen i Sjelle, J. Sørensen, R. Sørensen og J. Laursen i Laasbye, Chr. Høiriis i Rhode, P. Jensen i Skjørring; Formand: Kammerjunker Folsach til Wedelslund. Skivholme og Skoubye. R. Jensen og J. Madsen i Skivholme, J. Jespersen, Anders Jensen og Niels Fogsgaard i Herskind, Jens Rasmussen og Fr. Nielsen i Skoubye; Formand: Cancelliraad Mohr. Hads Herred. Gosmer og Halling Sogne. S. Pedersen og Seyer Jensen i Fensteen, Poul Sindal og P. Andersen i Halling, P. Jacobsen i Spøt trup, N. Andersen i Smedrup; Formand: Pastor Weisner. Torrild. H. Rasmussen og J. Andersen i Torrild, P. Pedersen og Jochum Nielsen ibd., Chr. Nielsen i Krogstrup og J. Rasmussen i Fensholdt. Hundslund. Claus Jensen Mosegaard, R. Sondrup, R. Tendrup, S. Poulsen, N. Bisgaard, N. Worgaard, og Jens Svineballe. Gylling. J. Andersen, K. Rasmussen, N. Christensen, J. Marcussen, M. Christensen, Alle i Gylling, Knud Jensen i Søebye, S. Sørensen i Leerdrup; Formand, Poul Jensen i Gylling. Odder og Tvenstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Kammerraad Terndrup til Pedersminde, Kjørboe i Skjægs Mølle, Eriksen i Svorbeck, N. Jensen i Mors holdt, R. Rasmussen i Tvenstrup, J. Thomassen og M. Pedersen i Odder, Formand: Cand. pharm. Secher. til Faurgaard. Ørting og Falling. P. Jørgensen og J. Jeppesen i Ørting, P. Jespersen og R. Mortensen i Falling, J. Jørgensen og J. Pedersen i Amstrup, Chr. Leth i Halkiær, Formand: N. Leth. Randlev og Bjerager. R. Nielsen, J Simonsen og R. Thomsen i Randlev, P. Sørensen i Boulstrup, R. Kjersgaard i Bjerager, R. Boulstrup i Rørth. Jens Rasmussen i Dyngbye; Formand, Propr. Lauritzen til Sveigaard. Saxild og Nølev. S. Thuesen i Saxild, M. Rasmussen i Nølev, O. Jensen i Kysing, O. Thuesen i Rude, J. Pedersen i Assendrup. Alrøe. Sognefoged J. Pedersen, P. Pedersen, S. Christensen, N. Jørgensen; Formand, Pastor Palludan. Thunøe. H. Jørgensen, R. Hansen, R. Jensen, R. Sørensen; Formand, Pastor Sevel Af Randers Amt. tilføies nogle af de Sogne som ligge Aarhuus nærmest: Hjortzhøi og Egaa: Propr. O. Secher til Hjortzhøilund, og Schmidt til Skjeringmunkgaard, Gaardm. Søren Helbo af Hjortzhøi, Jørgen Krause af EgaaJens Andersen af Skjering, Søren Jensen af Hjortzhøi og P. Sørensen i Egaa. Til Formand, Propr. O. Secher til Hjortzhøillund. Todberg og Meilby. Propr. Pind til Krannestrup og Hansen til Kalstrup, Grom. S. Pedersen i Todberg, Jørgen Jensen i Meilby, Niels Madsen i Bendstrup, Jørgen Hougaard i Meilby og Chr. Nielsen i Todberg; Formand: Agent Nyholm til Schaarupgaard. Hornslet: Sognefoged And. Pedersen i Tindrup, Grdm. P. Bach i Rodskov, Rasm. Rasmussen i Eskerod, Peder Smed i Kradberg, Forpagter Budtz, Grdm. Jens Lading i Tendrup og Niels Jensen i Kradberg; Formand: Forpagter Budtz paa Rosenholm. Skjødstrup Sognefoged Søren Rytter i Skjødstrup, Niels Mollerup i Vorre, Chr. Rasmussen, P. Rasmussen og Jens Nielsen af Aastrup, samt R. Andersen i Segalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-01
Til Formænd ere endvidere valgte for Sogneforstanderskabet i Thorsager og Bregnet Sogne: Forvalter Olsen paa Caløe; Mørke og Hvilsager: Baron Rosenkrantz; Mygind, Krogsbek og Skjørring: Pastor Røgind. Søby, Skader og Halling: Pastor Berthelsen. Wirring og Essenbek, Pastor Dinesen; Gjesing og Nørager. Propr. Pind til Løvenholm; Vivild og Veilbye, Propr. Kieldsen til Hevringholm; Sødring, Raabye og Dalbyneder: Propr. Borup til Demstrup; Mariemagdalene og Koed, Pastor Graae. Nimtofte og Thøstrup, Pastor la Cour Karlbye og Voldbye, Propr. Jngerslev, Aalsøe og Hoed: Lieutn. v. Dinesen til Katholm; Feldballe og Nødager: Capellan Schmidt; Hyllested og Rosmus, Pastor Sørensen; Knebel og Roelse. Propr. Poulsen til Roelsøgaard; Agrie og Egens Forvalter Olsen paa Caløe; Vistofte, Proprietair Leemeyer til Strands; Tved: Propr. J. R. Poulsen til Qvelstrup; Draaby. Propr. Mønsted til Lyngsbechgaard; Helgenæs: Propr. Munk til Kongsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-04
18 22 No 2 Tirsdagen. den 4 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stiftstidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-04
Nyheder fra Udlandet. Porten vil (efter Beretninger fra Constantinopel) være kommen efter Conspirationer i Thessalien, der, hemmeligt understøttede af Frankrig, true med hvert Øieblik igjen at sætte det sydeuropæiske Tyrkie i Oprørsflamme. De fremmede Gesandters Forestillinger synes uvirksomme, da Portens Mistænkelighed mod den græske Regjering, og endnu mere mod Frankrig, kjender ingen Grændser. Det er en vigtig Efterretning, at den hidtilv. Storvizir, Rauf Pascha, er styrtet, og Jzzet Mehemet Pascha, forhenv. Statholder i Syrien, en ivrig Tilhænger af det gamle System og Ven af det russiske Parti, er udnævnt i hans Sted tilStorvizir, det tyrkiske Riges høieste Værdighed næstefter Sultanen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-04
Frankrigs Hovedstad er for Øieblikket i en saa forunderlig bevæget Stemning, at Regjeringen har seet sig foranlediget til at samle en heel Deel Tropper tæt omkring Hovedstaden. Pairsrettens Dom beskjæftiger udelukkende hele Pressen og truende Røster fornemmes. Denne Reactionens øieblikkelige Triumph - siger et af Bladene – forfærder det constitutionelle Kongedømmes besindige Venner. Men Pressen seirede over Restaurationen, den vil ogsaa seire over Dynastiet Orleans." Et andet anvender paa Regjeringen en Jndskrivt som stod paa en Solskive: Enhver Time, der hengaaer, saarer Dig, den sidste dræ der Dig!" Den af Dupoty (En af de Domfældte) redigerede Folkets Journal" erklærer Domfældelsen, for en offentlig Ulykke." Bladet National" siger: nu, da et forhadt Ministerium griber til uhørte Forholdsregler, ville Skribenterne vide at opfylde deres Pligter. Og de have Nationens høieste Villie paa deres Side." – "Siden Juliforordningerne - hedder det et andetsteds - har Pressen ikke faaet saa haardt et Stød. Endnu er den materielle Rolighed ikke bleven forstyrret." – Ministeriet var forsamlet for at raadslaae om de afsagte Domme skulde fuldbyrdes eller formildes. Kongens Sønner have alle tre stemt imod Dødsstraffen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-04
Den spanske Regent har besluttet, at opløse de Cortes ifald Majoriteten deri vil erklære sig imod Regjeringen. Valgene i Alicante have givet Anledning til blodige Optrin, idet en Bande trængte ind i Salen, hvor Valgene skeete, og med Dolkestod myrdede den Cortesdeputerede, Proyet, der fungerede som Forsamlingens Secretair. Ogsaa i Valencia og Carthagena skal der i samme Anledning være forefaldet Uroligheder. Regenten har stadfæstet den af Krigsretten afsagte Dom over de fem (fraværende) Officerer som havde Vagt paa Slottet i Natten til den 7de Octbr. Oberst Marquest er dømt til Døden og de 4 andre Officerer fra 4 til 6 Aars Fængsel. J England træffes der overordentlige Forberedelser til Kongen af Preussens Modtagelse. Et Krigsskib paa 80 Kanoner med 500 Md. Besætning udrustes paa det pragtfuldeste, for at afhente Hs. Majestæt og hans Følge, der vil blive meget stort og glimrende. Bemeldte Linieskib skal ledsages af to Fregatter og et Dampskib. Den egenhændige Skrivelse, hvori Dronning Victoria bad Kongen af Preussen, om at staae Fadder til sin lille Søn, lød saaledes: "Jeg vilde ansee det for et særdeles gunstigt Varsel formit Barns Lykke, hvis D. M., min meget elskede Fætter, var tilsinds, personligen at holde det over Daaben."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-04
Paa den preussiskerussiske Grændse begaaes mange Voldsomheder af Russerne, der vække stor Forbittrelse. Saaledes trængte nylig endeel Kosakker 3 Miil ind paa det preussiske Gebeet og bortslæbte herfra en derboende, forhenv. russisk Undersaat, og transporterede ham til – Siberien. Til Gjengield er nu fra preussisk Side udsat en Belønning af 30 1/4 for hver Kosak som indbringes. Paa et andet Sted stod en ung Pige og vaskede noget Linned i en lille Aa, der udgjør Grændseskjellet. Strømmen førte et Stykke Tøi over mod den anden Side, og da Pigen vadede over for at hente det tilbage, raabte de russiske Toldbetjente: "Contrebande!" og affyrede deres Geværer, Pigen traf de ikke, men de ihielskjøde hendes Moder!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-04
Pavens Generalvicarius: Cardinal Joseph della Porta Rodiani, med Tilnavnet: Santa Susanna, er død i Rom den 18de Decbr., 70 Aar gl. Endelig er den pavelige Regjering bleven bevæget til, ved en Forordning, at befale Vaccinationen indført. Alene i Rom skal der i det sidste Aar være død over 2,000 Børn af de naturlige Kopper.