JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1795-08-17
Da det synes, at Forordningen af 13 Febr. 1775, enten maae være ukiendt eller forglemt af adskillige markedsøgende Handlende, især Jøder over hvis Omstreifen de boesatte Handlende besvære sig, saa bliver herved bekiendtgjordt, at enhver fremmed Handlende, som kommer til dette Stæds Markeder, maae være betænkt paa at medbringe behørig Pas efter bemelte Forordning, og at det i øvrigt vil være dem tienligst, at de i denne Egn holde dem samme Forordning efterretlig. Lemvig den 24 Julii 1795. Lindahl.
Viborger Samler, 1795-08-17
Efter Anmeldelse fra vedkommende Herredsfogder, er paa Forstrandene udi Thisted Amt i Maji Maaned d. A., inddreven følgende Vrag, hvorpaa findes Mærker, nemlig :a) Paa Worupser Strand. Et Oxehoved næsten halv fuld af ung hvid fransk Viin, med Mærke paa den ene Side af Spundhuller, 2 og paa den anden Side 6. b) Paa Steenberg Strand. Et Oxehoved ligeledes næsten halv fuld af fransk ung Viin, med Mærke paa den ene Side af Spundhullet 7 og paa den anden Side WE. c) Paa Kliim Strand. Tvende Foustagier med Viin udi og Mærker derpaa: C. A. W. X. F. II. H. O. L. H. O. W.)H. T. O. A. V. T. E. H. N. F. En Savstok, mærket W. V. I. K. N. d) Paa Thorup Strand. En Juffert med Mærke l. N. H. heel og holden. c) Paa Wuust Strand. En Viin-Tønde med hvid Viin udi med Mærke: W. W. H. E. D. 2de Vrag Viin-Tønder mærket. M. C. T. O. N. & d. A. H. E. A. V. X. P. A. L. E. f) Paa Lild Strand. Trende Foustager, de 2de med hviide og den ene med rød Viin udi, de første mærket med 2de dobbelt W. og den sidste med H. L. 8) Paa bemeldte Lild og Tømmerbye Strand. Et Stykke kroget Ege-Træe, 12 Alen lang og 1 Al. i Kandten, med Mærke N. O., 1 Tønde med Drikkevare, som ligner ung Viin med Mærke W. W. og 1) Paa Hiordahl Strand.
Viborger Samler, 1795-08-17
Fire Viinahmer med hviid Viin og en dito tom. Hvilket, i Følge Forordningen af 12 Martii 1790 og Julii f. A., herved bekiendtgiøres 3de Gange udi de Berlingske og Viborger offentlige Tidender samt Eierne til fornævnte Vrag indkaldet at ligitimere sig inden den i Lovene bestemte Tid, imidlertid ere Viinene foranstaltet bortsolgte ved Auction. Thisted Amthuus den 24 Julii 1795. Ferslev, Amtmand.
Viborger Samler, 1795-08-17
Mandagen den 31te Ang, om Formiddagen K. 10 Slet præcise bliver i Horsens ved offentlig Auction bortsolgt at Sal. Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Steebboes anseelige og store Ind- og Udboe, bestaaende af alle Slags Meubler, Sengeklæder, Linnet, Porcellain, Kobber, Tin, Messing, Jern &c. Karether og andre Vogne, Heste, Køer med videre. Trykte Catalogi herover ere nogle Dage før Auctionen at bekomme hos underskrevne Borgmester Carøe. Liebhaberne ville behagelig bemeldte Tid indfinde sig. Horsens den 27de Julii 1795. Carøe.
Viborger Samler, 1795-08-17
Auktion. Efter Domme og Udlæg, bliver Hodtager Sogns Konge- og Kirke- Korn- og Qvægtiender i Ginding Herred, Ringkiøbing Amt, i alt Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., med alle dertilhørende Herligheder og Rettigheder, saaledes som Lars Madsen Dalgaard eier samme, saa og Huuset ved Hodsager Kirke, stillet til offentlig Auction udi Kirkgaard i Hodsager Sogn, 1ste Gang Torsdagen den 20de Aug. næstkommende Kl. 9 Slet Formiddag, 2den Gang samme Dags Eftermiddag Kl. 3 Slet, og 3die sidste Gang, paafølgende Mandag den 24 Aug. Kl. 9 Slet, Formiddag. Saa bliver og samme Tid den 24 Aug, i Huuset. ved Hodsager Kirke stillet til offentlig Auction, bemelte Lars Dalgaards Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sængeklæder, Kobber, Tin, Mæssing, Jern og Træevare, Jernkakkelovn, en Koe, med mere, som her er forvitløftig at opregne, alt i Følge Domhaverens Fuldmægtig Hr. Herredsfoged Møllers Begiering. De Lysthavende ville derfore behagelig indfinde sig ovenmelte Tider og Steder, hvor Konditionerne skal blive bekiendtgjorte. Holstebroe den 24 Julii 1795. Tranberg.
Viborger Samler, 1795-08-17
Løverdagen den 22 Augusti førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet bliver paa Rissumgaard i Hylke Sogn ved Skanderborg foretaget Auction over samme Gaard og dens Hartkorn Hovedgaards Taxt 17 Tønder 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 1 3/4 Alb. Ager og Eng, 3/4 Album Skovskyld, med derved liggende Hedemølle, hvis Hartkorn er Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 1 Alb., Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og Kongens Anpart Tiende af 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. samt Kirkens Tiende af 23 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn i Ring-Closter og dito af det saa kaldede Schaarup Taunnestrup Jord 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk. 2 3/4 Alb., som alt om mulig, agtes bortsolgt enten separat eller samlet, og Hovedgaardens Eiendomme i smaae og store Parseller af 2 til 7 Tdr. Hartkorn med Bygning eller Tømmer til samme. Gaarden og Eiendommene, om sælges samlet, kan muelig tiltrædes næste Michaeli med den indavlede Afgrøde eller til 1ste Maji 1796. Fæshoveder kan foruden behøvende Bester fodres og græsses omtrent 50 Stkr. Eiendommene ere saa bekiendte af fortrinlig Godhed, at samme ikke behøver at nævnes for Bekiendte og vil af Ubekiendte selv kunde erfares. Conditionerne bliver i øvrigt paa Auctionsstedet bekiendtgjort. Nissumgaard den 30te Julii 1795.
Viborger Samler, 1795-08-17
Anders Olesens Gaard i Leyring, som Auction., ved Auction igaar blev afhendet, bliver Tirsdagen den 25 og Onsdagen den 26 August Kl. 10 Formid, stillet til anden og tredie Auction og ved den sidste absolut bortsolgt tilligemed Afgrøden, Besætning og den øvrige Bo. Auctionen holdes i bemeldte Gaard. Viborg d. 15 August 1795. Tolstrup.
Viborger Samler, 1795-08-17
Auction. Den 2den September førstk. bliver Auction holdet i Ørum Præstegaard i Fiends Herred over en Deel, god Jndboe, nemlig Sengeklæder, Sengesteder, Kakkelovne, Kobber, Massing, Tin og noget Sølv m. m. og en Deel Udboe, gode Køer, Faar, Bæster m.m. Begyndelsen skeer om Formiddagen Kl. 9. Efter Auctionen bliver tillige holdet en Skifte-Samling i Sal. Hr. Amptrups Stervboe sammesteds, som herved 3de Gange til Kiøberes og vedkommende Arvingers saavelsom Creditorers Efterretning bekiendtgiøres. Wrone den 8de Aug. 1795. Hans Clausen.
Viborger Samler, 1795-08-17
Da jeg formedelst tiltagende Svaghed, ikke selv kan bestyre min iboende Mølle, er jeg findet samme underhaanden at bortsælge, Liebhabere ville behage at indfinde sig hos mig for at tage Møllen og dens Eiendomme i Øiesyn, og accordere om Kiøbet. Bierring Mølle den 4de August 1795. Hans Møller.
Viborger Samler, 1795-08-17
Hos Farver Degen i Viborg, kon en duelig Farversvend faae Condition til førstkommende Nytaar aller forEn Karl som har tjent Herskaber, og har lær at kiøre, ønsker sig gierne en Tieneste strax eller til 1ste November som Kudsk hos et Herskabpaa Landet. Anviisning faaes herfra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1795-08-17
De som endnu restere med Betalingen saavel for afvigte Aars Viborger Samler som for indeværende Aars første halve Aargang, ombedes uden længere Henstand at indsende samme til Randrup.
Viborger Samler, 1795-08-24
DEN Kongelige privilegerede. VIBORGER SAM LER No. 34. Tre og Tyvende Aargang. Mandagen den 24 Augusti.
Viborger Samler, 1795-08-24
under 10de Julii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: om Forligelses-Commissioners Stiftelse overalt i Danmark, samt i Kiøbstæderne i Norge.
Viborger Samler, 1795-08-24
2det Kapitel. Angaaende Indretningen i de øvrige Kiøbstæder i Danmark og Norne. 6. 12. J enhver af de øvrige Kiøbstæder skal Magistraten foreslaae 4 eller 6 af de meest oplyste og retskafne Mænd iblandt Byens Jndvaanere, af hvilke det heele Borgerskab, efter fleste Stemmer, vælger 2, til at være Forligelses Commissarier. Disse bør (saafremt de ikke have lovligt Forfald, eller gyldig Aarsag til Undskyldning) hvad enten de ere Borgere, eller ikke, paatage sig dette Embede, og forestaae samme i 3 Aar; dog maa de ikke begge afgaae paa engang, men der skal forholdes, ved Omskiftning, paa samme Maade, som det i D. L. 3. 183, og N. L. 320. 3 Art. er befalet, i Henseende til Overformyndere. Dersom der, i nogen af de smaa Kiøbstæder, ikke skulde findes saa mange kyndige Mænd, at bringe i Forslag til Meglere, som ovenanført, maae Antallet, efter Leiligheden, indskrænkes, endog indtil een, naar et flere kan haves. J øvrigt bor Procuratorer være undtagne fra at vælges til Forligelses Commissarier, efterdi de tvistende Parter forud kunde have benyttet sig af deres Raadførelse. 5. 13. Disse Fredsmeglere bør, saa længe de ere i dette Embede, være befriede for alle andre personlige Oncra, saa længe der findes nogen iblandt det øvrige Borgerskab, som dertil er beqvem og duelig. 5. 14. Forligelses Commissionens Protokol føres af Byeskriveren, og autoriseres af Stiftamtmanden, eller af Amtmanden; hvor denne er Øvrighed paa Stedet. 15. Den første Gang, de udnævnte Mænd tage Sæde i Commissionen, skulle de i Protokollen indføre og underskrive deres Embeds Eed saaledes. Jeg N. N., som af Borgerskabet N. N. Bye er valgt til Megler i Forligelses Commissionen, lover og sværger, at og med yderste Kræfter skal søge at befordre mindelig Forening imellem Parterne, i alle de Sager, som indkomme for bemelte Commission, og at jeg dertil skal bidrage med al muelig Nidkierhed, og Redelighed, efter mine Evner, samt efter min bedste Overbeviisning og Samvittighed. Saa sandt hielp mig Gud og hans hellige Ord: 5. 16. J de Kiøbstæder, hvor Stiftamtmændene boe, ville Vi, at de, saa ofte andre Embeds=Forretninger tillade det, skulle selv være tilstæde i Forligelses Commisionen, for, ved deres umiddelbare Mellemkomst og Jndflydelse, at befordre Enighed imellem de tvistende Parter; Og naar de besøge andre Byer i deres Stifter, ville Vi paa lige Maade have Forligelses Væsenet der anbefalet til deres Omhue og Medvirkning. Denne Regel bør ligeledes lagttages af Amtmændene, i Hensigt til de Kiøbstæder som ere, eller herefter blive henlagte under deres Amter.
Viborger Samler, 1795-08-24
3die Kapitel. Angaaende Indretningen paa Landet i Danmark. 6. 17. Paa Landet, skulle Amtmændene selv forestaae Forligelses Væsenet, og søge at tilveiebringe Forening imellem Parterne, førend disse maae tillades at skride til Rettergang. Men, hvor Amternes Vidtløftighed udfordrer det, skal Amtmanden, paa de fraliggende Steder beskikke de dueligste og redeligste Herredsfogder, eller andre bekiendte retskafne og kyndige Mænd, som ville paatage sig denne hæderlige Forretning, til Forligelses Commissarier, paa sine Vegne, og tydeligen bestemme, samt offentligen bekiendtgiøre Grændserne for det Distrikt, som i denne Henseende betroes enhver af disse; Og bør samme efter Muelighed, inddeeles saaledes, at ingen af Distriktets Beboere faaer længere. end 4 Milles Vei til Commissionen. . 18. Protokollerne autoriseres af Amtmanden, og føres af Forligelses Commissario selv, eller dennes Fuldmægtig.
Viborger Samler, 1795-08-24
4de Kapitel. Angaaende hvilke Sager, der ere Gienstande for Forligelses Commissionernes Mellemhandling og Megling. 5. 19. Alle civile Sager i Almindelighed, hvad enten de angaae Eiendomme, Rettigheder, Gjælds Fordringer, eller andet, skulle være Gienstande for Forligelses Væsenet; hvorfra dog undtages: a) Søgsmaal efter Vexler, eller Vexel=Obligationer. b) Fordringer i Stervboer og Fallit, eller Opbuds=Boer: efterde Processes Omkostninger ikke finde Sted, i disse Tilfælde, ved første Jnstance. 5. 20. Det boriagttages, at, naar noget Sogsmaal begynder med Forbud, eller Arrest, Sagføreren da, efter at saadan Forretning er skeet, indkalder sin Vederpart til Forligelses Commissionen. Men, dersom Forening et der kan bevirkes, forfølges Arresten eller Forbuddet ved Stevning til den første Rettens Dag som holdes, efter at Sagen er bleven henvist fra Commissionen til Domstolen.
Viborger Samler, 1795-08-24
J. 21. J Henseende til det Slags Sager, som ei kan paaskiønnes, uden foregaaende Grandskning paa Aastedet, da bør Vedkommende, førend de henvende sig til Meglern, lade holde de fornødne Besigtelses-Forretninger, til Sagens Oplysning, efter L. 1 B. 17 K. J. 22. Fornærmelser ved Ord eller Gierninger, naar samme paatales af den forurettede Part selv, bør ligeledes andrages for Forligelses Commissionen, førend der desangaaende skrides til Rettergang; og Lovens 1 B. 24 K. 8 Art. skal ikke være til Hinder i deslige Sagers mindelige Afgiørelse, omendskiønt deraf kunde flyde Slagsmaale, Volds, eller 3 Marks Bøder. S. 23. Men de Sager, som af Justits-Væsenet paatales, eller anlægges, efter vedkommende Collegiers eller Øvrigheders Foranstaltninger, indstevnes strax for Retten. 5. 24. Endeligen bor Lovens 1 B. 5 K. 2 Art., og dens 3 B. 4 K. 4 Art., der handle om ærerørende Sigtelser imod Øvrigheds Personer og Rettens Betiente blive i Kraft. 6. 25. J Egteskabssager, naar begge Parter ere tilstæde, skal Forligelses Commissionen forsøge at bringe de tvistende Parter til Enighed, og til at vedblive at leve tilsammen: men, kan Forening ikke paa denne Maade treffes, da maae Commissionen ikke bevilge enten Skilsmisse eller Egteskabets Ophævelse, eller Adskillelse fra Bord og Seng, hvilket allene skal henhøre til vedkommende Retters og Øvrigheders Afgiørelse; dog maae det være, tilladt, i det sidstbenævnte Tilfælde, at imodtage begge Egtefællers Forening og de Vilkaar, med hvilke de samtykke i at leve adskildte; paa det at samme kan blive til Regel, ifald Separation den bevilges. saa ved 40 Aar gaaer af Anf. 26. J de Sager, som indkaldes for Politieretten, skal denne Ret selv, naar Sagen angaaer private Fornærmelser, forsøge at bevirke mindeligt Forlig imellem Parterne, uden Hensigt til Lovens 1 B. 24 K. 8 Art., paa den samme Maade, som ved Forordningen af 5 Julii 179358, er befalet, angaaende Politie-Retten i Kiøbenhavn. 5. 27. Ligeledes bør forholdes i Giæsterets=Sager, da disse formodes ei at taale Ophold. J. 28. De i sidstansorte to 4 benævnte Sager høre altsaa ikke til de almindelige Forligelses Commissioner. 29. Skulde Tvistigheder opkomme imellem Borgere eller andre Civile, paa den eene, og nogen af de i Kiøbstæderne indqvarterede Militaire, paa den anden Side, da bør disse ogsaa søges mindeligen foreenede ved Forligelses Commissionen; Dog skal Regimentschefen, eller den høistbefalende Militaire paa Stedet, først derom gives Underretning, paa det han kan beordre Vedkommende, at indfinde sig ved Meglingen; ligesom han og, ifald han anseer det fornødent, kan lade Auditeuren, eller en Officier være overværende; hvilke da tager Sæde i Commissionen, for at medvirke til at bilægge Sagen.
Viborger Samler, 1795-08-24
5te Kapitel. Om Forligelses=Commissionernes Pligter og deres Fremgangsmaade, ved Sagernes Behandling, samt Foreningernes Virkning, og de fleere Bestemmelser, der vedkomme Forligelses Væsenet, i Almindelighed. c. 30. Forligelses-Commissionen paa ethvert Sted skal holdes eengang om Ugen, og dertil fastsættes en vis Dag, som ansees beqvemmest, men naar ingen Klage er anmeldt, bliver Commissionens Møde ufornødent. 5. 31. J Kiøbenhavn, hvor Sagernes Mængde udkræver flere Dages Beskjeftigelse, samles Commissionen saa ofte, det behøves. Denne Regel følges ogsaa, i lige Tilfælde, paa andre Stæder. 5. 32. De, der have nogen Besværing eller Anke at fore, som, efter de foranførte Bestemmelser, er Gienstand for Megling, til mindelig Afgiørelse, skulle i Forveien enten skrivtligen eller mundtligen andrage samme for Commissionen. 5. 33. J Kiøbenhavn melder Klageren sig hos den Assessor af Hof= og Stadsretten, som vorder udnævnt til Medlem i bemelte Commission; efterdi denne vedbliver Forretningen, uden Omvexling. 5. 34. Paa det at enhver kan være underrettet om, hvor han har at henvende sig, i dette Tilfælde, bør Commissionerne offentligen bekiendtgiøre de Tider og Steder, som bestemmes til at modtage Klager.
Viborger Samler, 1795-08-24
J. 35. Saasnart nogen Besværing, eller Anmeldelse om Klage er indkommen, foranstalter den Commissarius, der har modtaget samme, strax begge Parter tilsagte, ved en skrivtlig Seddel, udstedt in duplo, at møde til en vis Tid, og, dersom Sagsøgeren eller Klageren ikke boer eller opholder sig i Jurisdictionen, indkaldes hans Fuldmægtig, eller den, som paa hans Vegne, har fremført Besværingen.
Viborger Samler, 1795-08-24
Officielle Efterretninger fra Vestindien melde, at Øerne St. Eustache, St. Martin, Marie golante, Destrade, Guadeloupe, Martinique, Grenada, St. Vincent og Dominique ere i de republikanske Troppers Hænder, som have taget dem fra Engellænderne, efterat de havde tilføiet dem berydelig Skade. Man har frataget dem eller forbrændt 120 Skibe, og forstyrret al deres Magt i disse Egne. Caraberne have forbunden sig med vore Tropper, for at slaae Engellænderne. Emigranterne have i disse Colonier efterladt os meere end for 800 Millioner Gods. Man venter nu paa en gunstig Leilighed, til at bringe den store Mængde Producter, disse Øer indeholde, til Frankerie.
Viborger Samler, 1795-08-24
Den aarlige Examen i Wiborg, Latineskole begynde i For den 7de September førstkommende.
Viborger Samler, 1795-08-24
Bekiendtgiørelser. Paa Baroniet Ryssensteens Forstrand fra Torsk Minde nør paa til Westervig Forstrand, er i afvigte Junii og Julii Maaneder løs af Havet opdrevet, saasom i Strandfoged Søren Røns Strandlehn paa Harboere, 1 Søe- eller Havn-Tønde 4 Al. lang. 2 1/2 Al. breed i største Ende, belagt med 2de Jern Skinner og 14 Stkr. Jernbaand, med Tønden fulgte 5 Al. Jern Lænker, og paa dens ene Ende fandtes med Farve paasadt, videre i samme Strand-Lehn. en mindre Havn-Tønde, belagt med 2de Jern Skinner og 8 Jernbaand, revet 2de Steder paa den eene Ende BREMHN 1784, et Oxhoft 1/3 Deel fuld af hvid ung Viin, mærket 2 W., samt i Nørre Langer Strand=Lehn, et Oxhoft 1/3 Deel fuld af hvid un Viin, belagt med 2de Jerngjorde, mærket BDW. og endelig et dito Oxhoft 1/2 Deel fuld af hviid Viin mærket 29 W. De som formene sig berettiget til disse saaledes uden levende Folkes Følge inddrevne Vahre, indvarsles herved 3de Gange i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis og Viborger Samler, inden den i Loven og Forordning af 12 Martii 1790 foreskrevne Tids Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, med lovgyldige Beviser herfor, at melde dem paa Ryssensteen pr. Lemvig, hvorfra Vahrene, mod lovlig og billig Biergeløn samt paagaaende Omkostningers Erstatning, til dets retmæssige Eiere udleveres. Rammegaard den 8 Augusti 1795.
Viborger Samler, 1795-08-24
Paa Ryssensteens høie Eieres Vegne P. Lanng.
Viborger Samler, 1795-08-24
At Auctionen til Bortforog ning af Utup og Støbenlyst Hovedgaards Avling med Tiender, som var bestemt til den 5te Augustii, holdes paa Raadstuen i Horsens den 19de September førstkommende Kl. 11 Slet, bekiendtgiøres herved 3de Gange. Urup den 17 August 1795. Schmidten.
Viborger Samler, 1795-08-24
Da Forpagtningen af Lillerup Gaarden og Elling Lodden er udløben til 1ste Maji 1796, agter underskrevne Eiere i Følge Kongelig Tilladelse at bortsælge disse Eiendomme, som alt er af Lillerupholms fri Hovedgaards Taxt, ved offentlig Auction enten samlet eller udi Parceller; Lillerupgaard i er udsat i 6 store, og Elline Lodden i 6 mindre Parceller. Med Parcellerne paa Lillerup Mark følger alle paa Gaarden værende Bygninger. Eiendommene ligger omtrent midt imellem Horsens og Schanderborg, i Nærheden af Landeveien, og ere fortrinlige baade til Græs og Korn. Med Parcellerne følge de paa samme værende Skovparter. Auctionen over Lillerupgaards Eiendomme, holdes paa Gaarden Mandagen den 21de September førstkommende, og over Elling Lodden udi Holmsgaard Dagen efter, nemlig den 22de Septbr. hver Dag Kl. 10 Slet om Formiddagen. Conditionerne kan 3 Uger forinden Auctionerne faaes til Eftersyn her paa Gaarden, hvorfra Eiendommene paa Forlangende bliver foreviiste. Schmidten. Urup den 17de Augusti 1795.
Viborger Samler, 1795-08-24
Formedelst Helbreds Svækkelse ved Aarenes Tiltagelse, agter jeg at afhænde det overflødige og indskrænke min Forfatning alerne til Handelen, og til den Ende ved offentlig Auction Mandagen den 21 September førstkommende om Formiddagen Kl. 10 at begynde at lade bortsælge følgende Eiendomme : 1) Min saa kaldede Nedergaard indrettet til Avlings Brug, bestaaende af 15 Fag muuret Bindingsværk, hvori er Fæe, Faar- og Vognhuus, 18 Fag grundmuuret Lade og et Huus til Gaden, 14 Fag ege Bindingsværk, samt loftet overalt. Bygningerne alle nye og i god Stand. 2) Efterskrevne Markjorder: a) En stor Eng, inddiget, Kjærer kaldet med vedliggende Fiskerie og Vandmølle Privilegium; i denne Eng avles et Aar og andet 10 a 11 store Borger Læs Høe. b) Teglpladsen kaldet, som nu bruges til Kornsed med derved liggende Eng. c) Endeel Markjorder under forskjellige Navne, bestaaende af Agerland og Engbund, samt nogle til Græsning gode Bakker, som alt ligger tæt omkring Gaarden og neden Bjergene (hvorved Dristen meget lettes) hvilket specificeret i Catalogi skal blive anført, og forinden paa Forlangende, enhver foreviist. Endeel Ind- og Udboe samt Kreaturer, bestaaende i omtrent 300 Lod forarbeidet Sølv, Kobber, Tin Messing, fiin og grov Linnet, Sengeklæder baade fiine og ordinaire, Commoder, Speile, Sengesteder, Borde og Stoele, 2 a 3 Hester, nogle Fæekreaturer, samt Faar og Lam, en nye Postvogn og smuk Kane, samt Arbeidsvogne, Ploug, Harver, tilligemed Hestetøi, hvoriblant et Sæt nye Læder Bringtøi, og videre, som ikke her for Vidtløftigheds Skyld specificeres. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, hvoriblant denne : at de faste Eiendomme betales til Snapsting 1796, og de som kiøber af Ind- og Udboe for 200 Rdlr. og derover, gives Credit til samme Tid. Lemvig den 14 Aug. 1795. Karen Øllgaard, Sal. Andrups.
Viborger Samler, 1795-08-24
Løverdagen den 19de September næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i følge vedkommendes Forlangende og tagne Beslutning under Skiftets Holdelse sidste 5te hujus, efter Stiveier Huusmand Søren Sørensen, Smeds afgaane Hustrue Ane Dorthe Nielsdatter af Alstrup Sogn og Bye under Gislum Herred, Aalborg Amt og Viborg Stift, foretaget offentlig Auction udi og over Sterbboehuuset i ermeldte Alstrup med tilliggende Grund, saavelsom de Stervboen tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af lidet Sølv, noget Kobber, Jern og Træesang, Borde, Stole, Kister, Skrine, Skabe, Stueuhr, Jernkakkelovn, undeel Senge- og Fruentimmer Gangklæder, Kiøkken= og Brøgger= samt Smede-Redskaber saa og en Koe tilligemed nogle Faar-Kreature a. hvilket herved til de Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange i denne Stiftstidende, bekiendtgiøres. H. Hjorth, Hobroe den 12te Aug. 1795.