JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1800-12-08
Døde. Kbhm: Styrmand Joh. Henr. Leonhard Liersen Mad. Karen Juel, fød Schulz. Høker Riss Petersen, Friis, 32 A. Skipper Niels Petersen, 51 A. Mad. Marie Kirstine Smidt fød Benke, 34 A. Erich Olsen, 68 A. Johan Kristian Kolvig, 68 A. Toldbetjent Peter Thorsen. 60 A. Enkemadame Jnger Marie Kruse fød Svane, 65 A. Skrædermester Johannes Neylin. Holbek, Mad. Ellen Katr. Hansen, fød Holm, Søndergaarde: Nicolay Hansen, Proprietar, Finnerup Præstegaard: Sognepræst Ole Aagaard Arff, 56 A. Nye Hellesund ved Christiansand. Mad. Alne sal. Giert Langefeldts, 63 A. Kierteminde, Sognepræst Johan Ernst Heilmann, 66 A. Kronshøi. Jfr. Anna Doroth. Thoboe, 54 A. Aalborg, Peder Sternum Kaaes, 22 A. J Cette. Consul Evalds Søn, David Christian Kongsberg. Frue Karen Mag. Borck, fød Collette. Stielbye Dignebolig: Povel Hein Eggers. Fladstrand; Mad. Ane Cathr. Hedemarch, fød Brønnum.
Viborger Samler, 1800-12-08
Nørre Jyllands Landstingdomme for Novbr. Maaned Hr. Proprietær Monrad til Schierilgaard contra Selveier Niets Mortensen i Skivum. Kiendes for Ret: Den paa Aars og Sleth Herreders Ret den 18 September f. A. afsagde Dom derved er Niels Mortensen friefunden for Proprietær Monrads Tiltale ihenseende Kiøbet af hans paaboende Gaard i Skivum, med videre ) bør ved Magt at stande, udi Sallario betaler Proprietær Monrad til Jndstævntes Sagfører herved Retten, Procurator Burlund, 16 Rdlr., saa betaler han og til Justits=Cap sen for unødig Trette 6 Rdlr. 4 Mk. og til Domhuus set efter Placaten 2 Rdlr. 4 Mk. som alt efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Justitiens Tvang. Sluttelig anmærkes: at Sagen ikke enten ved Hiem, eller Landstinger utilbørligen er opholdt.
Viborger Samler, 1800-12-08
Bekiendtgiørelser. De som have paataget sig at samle Subskribentere, paa den nyeste Abecke af Chr. Frid. Jngerslev Præst i Gylling, ombedes ufortøvet at ville indsende deres Subskriptionslister til Bogtrykter Lund i Aarhuus, da Bogen alt er færdig fra Trykken. Chr. Frid. Jngerslev. Opmuntring. Lyst at deele Almisser ud, grundet paa MenneskeKierlighed, finder dog Sted, blandt ikke faa af Nordens Beboere; dog synes mig nu især, at Tiden og Omstændighederne byde enhver tænkende op dertil: Jkke allene det usædvanlige Jubel=Aar m. m. fremæsker os; men især den almindelige Trang; Fattige findes fast i alle Egne, trængende til anseelige Gaver; selv de uheldige Mennesker som efter fortient Dom, maae lide Fængsels Straf og Kummers Nød. Min Meening er altsaa at opmuntre de Store og rige, ja enhver efter sin Evne, som for Gud, at tage Deel derudi hver paa sit Sted og det saaledes: at enhver af den Rigdoms Laan han her haver, paatog sig at understøtte nogle Fattige hver Maaned, med 1 Skpr. Rug for 3 Mk. og 1 Skpr. Byg for 2 Mk. til 1 Octbr. 1801. Hver Jordegodsejer efter sin Evne og Godsets Storhed 25 Personer, ja 100 Personer om ikke fleere maanedlig: foruden andre frivillige Gaver. Dette ville hemme den høje Priis, og skaffe den elendige Brød og Grød. Kan den første Consul i Frankrig daglig bespise 1000 Mennesker, ere vi andre da saa arme eller begierlige, at vi ikke kan lindre daglig forbenevntes Nød, Jngen tager mig det ilde op, mit Navn forties gierne her.
Viborger Samler, 1800-12-08
NB. Tre Tabeller for den danske og norske Landalmue har jeg faaet færdige efter den i danske Minervad A. foreslagne Plan, nemlig : en Moral- en Juridisk og en Heste og Qvæglæge-Tabel. Disse i Haandskrivt har jeg overladt til den patriotiske virksomme Bogtrykker Hr. Niels Lund i Aarhuus, som har paataget lig deres Trykning og Forlag, og dette sidste endog saa betydeligt, at han venter at kunne forsyne samtlige danske Staters Landalmue med dem alle 3. Paa det at nu saamange hönderhuse som mueligt kunne vorde forsynede med disse Tabeller og Forlæggeren, lippe uden leb, beder jeg ærbødigt enhver den har Grundsætniger og Ævne dertil, især Landalmuens offentlige Lærere, at de ville virke krafteligen til disse Tabellers Afsætning, og til den Ende forsyne lig med et passende Antal Exem, larer. Og dersom baade Tabelmethoden og de udkommende Iabeller vinde de höierværdige Herr. Biskoppers Andest, bør man haabe, hvad de herved ydmygst anmodes om, at de med al Kraft anbefale I abellerne og opmuntre deres Stifters Geistlighed til at antage sig dette Oplysningsmiddel med al muelig Virksomhed. Baade Hr. Bogtrykker Lund og jeg ere forsikrede om, at ingen at de ærede Hr. Bogtrykkere, imod Lovgivningen, paatage sig nogen at disse 3 Tabellers Eftertrykning. Stederne, hvor de blive tilfals, skulle nærmere vorde bekiendtgjordte i de offentlige Tidender. Kandlev Præstegaard d. 21 Novbr. 1800. N. Blicher. Varretschous Hovedgaards Avling med Underliggende Varret og Vrigsted Sogners Konge og KirkeTiende, item Klaring Sogns Kirketiende, saa og Hollænderiet ved Barretschou, bestaaende af 170 Kiør, bliver Fredagen d. 27 Februari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 paa Varretschou, ved offentlig Auction op baden til Forpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1801. Gaardens Jorder ere inddeelte 19 Marter hvoraf 5 bliver til aarlig Sæd, og 4 til at hvile, Citra fra 30 til 41 Tønder Land hver foruden Engbund. Conditionerne kan forinden faaes til Eftersyn i Veile, hos Giæstgiver, Dering, i Horsens hos Hr. Postmester Schaldemoese, og paa Varretschou hos undertegnede, som tillige foreviser Markerne. Gaarden er beliggende i en at Jyllands sengtvareste Egne i Bierre Herred, 2 1/2 Miil, fra Horsens og 3 fra Veile. Barretschou d. 22 Novbr. 1800. Bredahl. Forvalter.
Viborger Samler, 1800-12-08
Da jeg, som i 4 Aar har staaet ved den Kongl. danske Dyrlægges Stole, nu med Testimonium for at have anagt offentlig Cramen, paa mine erhvervede Kund staver, et hertil ankommen, og agter at opholde mig som Stifts Kuursmed og Dyrlæge, saa vil jeg paa bedste Maade have mig recommenderet, til alle respective, som maatte behøve min Tjeneste til Deres Creaturer, da jeg brenden om forlanges vil indestaae for Castreringen, samt for at udbede, saavel Qvier som Sviin. Trousserig i Vester Tostrup Sogn, Rinds=Gislum. Herred i Viborg Amt d. 21 Novbr. 1800. Andreas Scerup. Kuur med.
Viborger Samler, 1800-12-08
Auction, Mandagen d. 11 Decbr. næstkommende Kl. 2 Eftermiddag og efterfølgende Dage, bliver paa Randers Raadhuus ved offentlig Auction opbuden og Absolut bortsolgt en stor Deel gode Kiøbmandsvahre, bestaaende af Klæde, Schlæg, dobbelt og enkelt Damast, Bar can, Kallemank, Tamiser, Stoffer, Scharlon, Nettelduger, Kammerdugs Tørklæder, hvide dobbelte Frønser, alle Coleurer fiin Silke og Navn-Traad, Merlius og alle sorter vævet Kniplinger, Atlaskes og alle Colleurer Engelske Baand, en stor Deel Ulden Baand, fiin hvid Kramtraae Engelsk Lak m. m. m. som paa Auctionsstædet foreviises, hvor Liebhaberne behagelig giver Møde. Randers d. 5 Decbr. 1800. Stadfeldt.
Viborger Samler, 1800-12-08
Subscriptions-Plan. Blant Oldtidens Verker indeholde L. A. Senecas Skrivter en fortrinlig Skat af skiønne Lærdomme, fremsatte i et kort, ædelt og kraftfuldt Sprog, og ere saare vel skikkede til at være en ligesaa underholdende, som gavnlig almeen Lekture. J de Fritimer, jeg havde tilovers paa den sildigere Tid, jeg var ved Akademiet, fandt jeg min Moeroe i at oversætte enkelte Stykker af denne Forfatter og naaede saavidt, at de mindre moralske Afhandlinger ligge færdige til Trykken, om de skulle komme for Lyset, berver paa mine Landsmænd, som herved indbydes til Subscription paa samme. Jegkiender de Forbringer man har til den, som paatager sig, at oversætte de gamle Klassiker; hvorvidt Publikum kan vente samme opfyldt af mig, kan skiønnes af det Stykke om Livets Korthed, hvilket jeg, som en Prøve, lod indrykke i Minerva for Sept. 99. thi jeg er mig bevidst, at jeg paa de øvrige hverken har anvendt mindre Tid eller Umage. - De Stykker, som skulle udgiøre denne Samling, blive følgende: Om Forsynet: Su Sindsroe. Om den Viises Standhaftighed: Om Livets Korthed. Om et lykkeligt Liv. Bogens Størrelse bliver 16 a 17 Ark: et lignende Bind skal, om jeg lever, og finder bifald, og enten ved er tilstrækkeligt Antal af Subskribentere eller ved Understøttelse: at Selskabet for de skiønne Videnskaber sættes istand dertil, udkomme i det mindste hvert Aar af denne Forfatters Værker. Prisen bliver 3 s. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapir, og for nitid og corrett Tryk er Hr. Hempel Borgen.
Viborger Samler, 1800-12-08
Subscriptionen modtages hos Denne og hans Kommissionærer, samt paa de fleeste af Kiøbenhavns Boglader: Paa 10 Exemplarer gives det ellevte stit. paa Trykningen begyndes, saasnart jeg seer mig skadesløs.
Viborger Samler, 1800-12-08
Ærrøeskiøbing den 8de Sept. 1800. Christian Gorm LimtildeResiderende Capellan i Ærrøeskiøbing.
Viborger Samler, 1800-12-08
Bogtrykker Lund i Aarhuus udgiver som sædvanlig en Nytaarsgave til 1801, hvorpaa subskriberes i Viborg hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1800-12-08
20 Skippund gammelt Blye bliver bortsolgt ved Ræhr Kirke i Thye Onsdagen d. 17 Decbr. førstkommende, som herved til Liebhaberne Efterretning bekiendtgiøres. Paa et got Huus med 3 Skpr. Hartkorn forlanges til Laans 150 eller 200 Rdlr. paa 1ste Prioritet, til Snapsting 1801. Bogtrytteriet i Viborg giver Anviisning.
Viborger Samler, 1800-12-08
J min Gaard i Graven hvor Bogtrytteriet for var, er til 1ste Mai at faae til Leie det halve nemlig 3 Værelser, i Kiøkken, 1 Spisekammer, Gaardsrum, og et Stykke Havejord. Chr. Bram. Ligesom jeg til Almens Nytte har udgivet Grundtegning af Europa, der faaes illumineret for 4 s. Stykket, saaledes agter jeg og at udgive i samme Henseende Tabeller over Naturhistorien forsynede med gode og passende Figurer i Træesuit, som skal blive at faae for 2 s. Stykket. Naar de udkomme, skal nærmere blive bekiendtgjort. A. F. Just.
Viborger Samler, 1800-12-08
Af Ringkiøbings Lak: Oplag faaes hos Just i Viborg: Rødt, No. 6 Pundet 16 mrk. No. 1. . . 12 Mk. No. 2 . . . 10 Mk. som ere Fabri No. 3. = = 9 Mk. kerens egne No. 4. . . 6 Mk. Priser. Sort, No. 1 Pundet 12 Mk. No. 2 . . . 10 Mk. Enkelte Stænger faaes og
Viborger Samler, 1800-12-15
No. 50.
Viborger Samler, 1800-12-15
Paris d. 24 Novbr. Endnu er den første Konsul her, og gav i Gaar Gesandterne Audience. Dog ere hans Heste og en Deel af hans Garde afgaaet til Armeen.
Viborger Samler, 1800-12-15
Det officielle Blad modsiger det Rygte, at den franske Regiering skulde have forlangt af Keiseren, at Russerne ej maatte rykke frem i Gallicien, og at de 4000 Mand, som ere landede i Neapel, ei maatte gaae over dette Riges Grændse.
Viborger Samler, 1800-12-15
Man foretager nu en almindelig Folke=Tælling, over heele Frankerig, og Folke=Mængden af 18 Departementer er allerede offentlig bekiendtgjort paa 2 Tabeller.
Viborger Samler, 1800-12-15
Her bevilges nu adskillige Pensioner til berømte Lærde. Saaledes ere der tilstaaede Moral=Læreren, Sanct Lambert 2400 Franker, omtrent 500 Rigsdaler, aarlig. Man vil i det mindste godtgiøre, at man kiender Sædelærens Værd.
Viborger Samler, 1800-12-15
Professor Lavai giør Regieringen opmærksom paa den i Spanien herskende Pest, og paa de Handlendes Gierrighed, som den sædvanlige Pestbringer. Han foreslaaer, som ufravigelig Regel, at alle fra Afrika, Spanien og Gibraltar kommende Skibe, skulde gaae til Qvarantaine ved Marseille, som det eneste Sted, hvor man paa denne Sag anvender den tilbørlige Opmærksomhed. Alle Vahre, som komme fra den sydlige franske Havn, skulle renses med Svovl og ViinEddike. Dette Forslag har han indgivet til det forrige Directorium, og nu igientager han det til det nærværende Konsulat.
Viborger Samler, 1800-12-15
London den 25 Novbr. General Pulteney, skal overvintre i Portugal. Vigtige Depescher ere til færdig afsendte til Malta og Gibraltar.
Viborger Samler, 1800-12-15
Af den Beretning, som Dyrtids-Kommissionen, i Underhuset har indgivet, seer man, at dette Aars Høst var i det Hele een Fierdedeel slettere, end i frugtbare Aaringer. Da man af Præsterne fordrede Efterretninger og Levnetsmidlerne i deres Sogne, meldte en Landsbye-Præst blot Kartofler, som Sognets eneste Næringsmiddel. J Fredags blev i Underhuset indleveret en Ansøgning fra den Edinburger Magistrat, hvoraf erfares, at der i Edinburg, næst London Rigets betydeligste Stad, vare 4000 Familier, der ej egentlig kunde regnes til de Fattige, og dog lede stor Nød, formedelst Levnetsmidlers overordentlige Dyrhed.
Viborger Samler, 1800-12-15
De betydeligste Paalæg for det tilstundende Aar ere bevilgede saaledes: 405,000 Pund Sterling, omtrent 12,430,000 Rigsdaler, maanedlig til Søe=Etaten, og for hele Aaret 475,000 Pund Sterling, eller 2,850,000 Rdlr., til Transportskibene og de friske Krigsfanger, 2,448,523 Pd. St., eller 14,691, 138, Rdlr., til Land-Etaten, 35,000 Pd. St., eller 210,000 Rdlr., til fremmede og hemmelige Tienester, 60,000 Pd. St., eller 360,000 Rdlr., til Understøttelse for franske Emigranter, og 8000 Pd. St., eller 48000 Rdlr., til Underholdning for dømte Forbrydere. Disse faa Skatte-Artikler fordre altsaa en Bagattel af 47,319, 138 danske Rigsdaler, eller meet end 4 Rigsdaler af hvert levende Menneske, man almindelig regner, at der findes i Engelland. Og disse Udgifer ere, som man seer, for det meeste Følger af Krigen, der af Oppositionen angives, som Moder til alle Engellands Ulykker, og af Ministerio, som Hoved Middelet til deres Velstand.
Viborger Samler, 1800-12-15
Fra Lissabon skriver man, at Pesten ogsaa nærmer sig til Portugal, og raser i Apamonte, der ligger paa den venstre Bredde af Guadiana Floden, der skiller Portugal og Spanien fra hinanden. Der døe i Spanien meget færre Fruentimmer end Mandfolk, da man af Kirkebøgerne seer, at der ved 11000 Dødsfald ere efterladte 4665 Enker, men ikkun 117 Enkemænd. Man regner ellers Antallet paa de Døde fra 12te August til 1ste Novbr., i Kadix til 16000, i Sevilla til 30000, i Beres til 8000, i Isle de Leon, til 8000, i Port St. Marie til 3000, og i Rota til 1500, i alt 79,500 i disse 9 Stæder, hvis hele Folkemængde ansættes til 279,000 Mennesker. Den viser sig ej gandske, som den sædvanlige Pest. De Syge faae ingen Bylder. Sygdommen begynder med heftig Smerte i Lemmerne, hvorpaa følger Hovedpine og stærk Feber. Femte Dagen er Sygdommen paa den høieste.
Viborger Samler, 1800-12-15
Oprørs=Aanden yttrer sig igien i Naboelauget af Limerick og Vaterford. Man giver derfor Krigsretten frit Løb, og vil endog ansøge hos Regieringen om flere Tropper. Byen Kappoqvie var stukken i Brand paa 3 Steder.
Viborger Samler, 1800-12-15
Det befrygtede Fredsbrud med Maratterne var blot indbildt. Deres Paschwa har givet vor Regiering i Kalkuta mange igientagne Beviser paa sit Venskab.
Viborger Samler, 1800-12-15
Franken den 25 Novbr. En Note fra den bayerske Minister Montgelas til de keiserlige Ministre, giøre den Meening sandsynlig, at Kurfyrsten af Bayern vil indgaae separat Fred med Frankrig. Brussel d. 25 Novbr. Man melder fra Ostende, at Havet endnu daglig opkaster Liig og Vrag.
Viborger Samler, 1800-12-15
Paris d. 26 Novbr. Rygterne om Krig og Fred ere i disse Dage aldeles modsigende: Nogle sige, at Krigen er vis, at Kobenz har forladt eller i disse Dage skal forlade Luneville, og at Bonaparte vil afgaae til Armeen, for at give dens Foretagender større Eftertryk, andre paastaae, at der bliver intet af hans Reise, og at Keiseren har tilbuden at overgive os Mantua, naar Vaabenstilstanden maae forlænges. Dog mene de fleste, at et Feldttog bliver nødvendigt, førend Freden kan erholdes. Man skulde dog synes, at der allerede ere slagtede alt for mange Mennesker. Ved Audience den 23de, havde og den danske Legations-Sekretair Manthey sin Afskeds=Audience. Bonaparte anmodede oftere den danske Minister, von Dreyer, at bevidne sin Regiering Konsulattets ualmindelige Tilfredshed med Hr. Mantheys ypperlige Forhold. J Begyndelsen af næste Maaned, vil Hr. Mon they reise tilbage til Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1800-12-15
Marskal Rochambeau, der kommandeerte saavel i den amerikanske, som først i denne franske Friheds Krig, er forestillet Bonaparte af Krigsministeren. Kapitani, som regiere over den lille italienske Republik San Marino, har degiert af Borger Monge, at tale for denne til den første Konsul, at de maatte vorde indsluttede i den tilkommende Freds=Traktat. Ellers sige de vilde vore Naboer tilintetgiøre vor Republik. For 3 Aar siden vilde Bonaparte have udvidet deres Gebeet, hvilket de frabade sig. Saadan Troer vist sielden at finde.
Viborger Samler, 1800-12-15
London d. 28 Novbr. Breve fra Flaaden, i Middelhavet forsikre, at Aberkrombie gaaer med 16000 Mand til Ægypten. Dog kunde det vel træffe sig, at de paa Veien kunde faae lidt at bestille i Jtalien, og der maaskee for erig glemme Ægypten. I Havnen ved Kurakaro skal vi have erobret en Fregat og 60 Koffardieskibe, af hvilke de 6 vare riigt ladte.
Viborger Samler, 1800-12-15
Søndags Morgen heftede man en Udlænding af Anseelse, forseglede hans Papirer, bragte ham i Forhør, og derpaa i Fængsel. Hans Forbrydelse er ubekiendt. J forrige Aar er til Engelland indført 300,693. Centner Riis, 1,261932 Qvarter Hvede og Meel, 67,988 Qvarter Byg og 479,320 Qvarteer Havre. En Qvarter er omtrent 2 Tønder dansk Maal. Man trøfter sig til ligesaa stor Jndførsel i næste Aar. Men, dersom Kiøbmands Gierrighed ey er i Stand til at føre bag Lyset eller trodse alle Forbudde, seer det ud til, at der vil slaaes en frygtelig Streg over denne deres Regning.
Viborger Samler, 1800-12-15
J Anledning af Dyrtiden har Pitt holdt en overmaade skiøn Tale i Parlamentet, efter hvilken man dog ei undlød at stikle paa hans Burgunder Viin.
Viborger Samler, 1800-12-15
Mallaga d. 5 Novbr. Her og i Kadix har den smitsomme Sygdom nu standset meget. Man haaber, at det kolde og vaade Veirligt, som nu er begyndt, stal gandske hæve den. Ogsaa i Seville standser det Omde meget. Skulde nu kuns ikke Engellænderne bringe denne med saa mange andre Ulykker andensteds om i Verden.
Viborger Samler, 1800-12-15
Jtalien d. 15 Novbr. Franske Officerer forsikre at et Korps paa 30000 Mand skal passere fra Frankrig igiennem Piemont. Det østerrigske Korps under Sommariva staaer i det Ankonesiske, hvor ogsaa 15000 Mand ere ankomne til Søes fra Triest. Basel d. 25 Novbr. hele den Makdonald. ske Armee staar nu i Graubundten og Velili, 35000 Mandstark. For den tredie Reserve Armee paa 18000 Mand, som nu marscherer igiennem, maae Schweiz tilfærdig skaffe Brød og Fourage.
Viborger Samler, 1800-12-15
Bonaparte har, i en Privat Audients givet Borger Glaire mange skiønne Løfter om sin Omhu for Schweizes Lykke. Det havde vel været den største Lyk te for den, om den aldrig havde lært ham at kiende.
Viborger Samler, 1800-12-15
Tydskland d. 28 Novbr. Den største Deel af den Morcanske Armee staaer i Egnen ved Fuessen.
Viborger Samler, 1800-12-15
Efter al Formodning er det Frankernes Plan, at deres 3 Armeer skulde møde hinanden i Tyrol. Armeen under Moreau er 80000 Mand stærk, og i meget godt Stand. Man de begynde hist og her at begaae nogle Uordener.
Viborger Samler, 1800-12-15
Paris d. 29 Novbr. Af Consulens Feldeqvipaae er det halve gaaet til Jtalien og det halve til Tyskland; Kilgsminister Berthier ledsager ham; men naar han reiser, veed man ei. Adjutant Lemorrois, som Bo. naparte afsendte for 4 Dage siden, er gaaet til Mayland og en til Wien, som man først troede. Altsaa venter man, han har bragt Brune en Angrebsordre.
Viborger Samler, 1800-12-15
J det lovg. Korps have 3 Statsraader, i Regieringens Navn, skildret Frankrigs Tilstand, hvori de ej glemme Engellands Synder, der ere Skyld i, at Freden hidtil ei har kundet komme i Stand. der tales kun om Krig og man venter, at den er begyndt i Tydskland eller Jtalien. Lucten Bonaparte beholder, imens han opholder sig i Madrit, Ambassadørs Løn og Gesandten der nu er der, bliver anbragt i Senatet. Carnot, General Massen og Gesandten Ruffin, der endnu sidder fangen i de 7 Taarne i Konstantinopel, hedder det faae og Plads der.
Viborger Samler, 1800-12-15
Man har foreslaaet, at formindske Fredsdommernes Antal i Frankrig fra 6000 til 3600. dra Bajonne skrives : at man har anholdt 40 Skibe, hvorpaa vare spanske Mænd, Koner og Børn, der for Pesten ville flygte fra Spanien til Frankrig; de maae nu i Hyrons holde en stræng, Qvarantaine, (Maaskee den bliver de ligesaa haard som Pesten, forresten vaages her paa Grandserne strængt over Qvarantainen, ligesom man og i Spanien søger at standse dens Udbredelse over Andalusiens Grændse.
Viborger Samler, 1800-12-15
Luneville d. 26 Novbr. General Clarcke er reist herfra den 21de, Joseph Bonaparte har siden efter afsagt det til hans Huusholdning bestilte og den 24de marscherede endeel af Tropperne herfra til Diion. Her menner man, at Kongressen ophæves og man vil alt mærke Grader af Kulde i Gesandternes Adfærd mod hinanden.
Viborger Samler, 1800-12-15
Wien d. 29 Novbr. I Gaar kom en Coureer fra Grev Cobenzl, der strax blev besvaret. Baron Thugut var i denne Anledning 2 Timer hos Keiseren, der dog var upasselig af en stærk Hoste, hvorfor Kejseren ei heller reiser til Armeen, men har ladet sine Heste kalde tilbage. Den hele keiserlige Armee maar scherer ellers opad. Erkehertug Johans Hovedqvarteer bliver i Salzburg.
Viborger Samler, 1800-12-15
Erkehertug Palatinus kom i megen Skynding hertil i Gaar fra Ungarn og reiste ligesaa hastig tilbage. Man siger Aarsagen var: at der i Pest er opdaget en Sammensværgelse mod Regieringen, og at man alt havde arresteret henimod 100 Personer, hvoriblandt ere endeel Advokater. At der paa Galliciens Grændse staaer saa stor en russisk Armee, gjor her megen Opsigt og giver politiske Hierner meget at grunde paa.
Viborger Samler, 1800-12-15
Krigsrygtet bringer her Banksedler til at falde; Dukater og Sølvmynter emigrere eller krybe i Skiul og man maae, for at faae Fingre paa en Dukat, give en Gylden i Opgeldt.
Viborger Samler, 1800-12-15
Regensburg d. 1ste Decbr. Efter 4 Maaneders Stilstand ere nu Fiendtlighederne igien begyndt i Lengfeld, 2 Mile herfra. Det skeede i Gaar, da de keiserlige under Oberst Walmoden med Uhlanerne overfaldt de Franske og fangede 117 Mand med 7 Officerer og 23 Heste. De vedbleve at fange til Aften og havde da 500de franske fangne og desuden et got Bytte. Derimod have de franske heller ikke været ledige.
Viborger Samler, 1800-12-15
Den 29de om Morgenen have de ved Storm indtaget Wasserburg i Overbayern ved Floden Jnn og gjort den keiserl. Besætning til Krigsfanger.
Viborger Samler, 1800-12-15
Tydskland d. 29 Novbr. og 2 Decbr. Strasburger Breve sige: at Reservearmeen i Diion under General Murat skal over Bierget Cenis gaae til Jtalien og kommanderes af General Berthier; General Brune skulle derimod udføre en anden Expedition. Angercaus Korps holder Wirzburg indsluttet; Passagen er sperret; saa man ikke veed hvad der paa hiin Side passerer; men da der den 2 Decbr. ere bragte 6 Læs saarede franske fra Egnen om Wirzburg til Franckfurt, maae der dog have været noget at bestille.
Viborger Samler, 1800-12-15
J Tyrol, hvor man venter den hele franske Armee vil samle sig til et eftertrykkeligt Angreb, ere de keiser. 30,000 Mand stærk og omtr. 20,000 tyrolske Skytter have besat Passene.
Viborger Samler, 1800-12-15
J Bøhmen og ved Jnfloden begynder og den keiserl. Armee at rangere sig. Kort sagt, man seer og hører nu alle Krigens gruelige Forvarsler i Tydskland.