Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1685-08-01
De Fangne berætter at Tyrckerne foruden Frondeck Bassa af Pechet har udi denne Beleiring mist ofver 30000 Mænd. Samme Stad er i denne Beleiring saaledis ruineret oc forderfvet, at den snart er liig en Steenhob oc en forfalden Sted, Bolverckerne oc Porterne ere ruinerede, oc Artilleriet gandske udygtigt. Den 11. hujus stod Fienderne en halff Miil derfra, hvorfore Guarnisonen igien demolerede deris Batterier oc Approcheroc bekom endnu 500 Mænd fra den Keyserlige Armee indtil sig, som tillige med de andre arbeyder flitteligen paa det som er ruineret. En tro-værdig Beretning, om hvad som er passeret imellem den Christlige Armee under Hertugens af Lottringens oc den Tyrkiske under Scheitan Seraskier Bas sis Commando ved Granden 6. 16. Augusti. Efftersom den Tyrkiske Feldt-Herre Seraskier Scheitan Bassa, som forleden Aar hafde været Commandant udi Offen, fornam at Hertugen aff Lottringen hafde vel forsiunet sin Leyer for Neuhausel, oc var med Armeen marcheret ofver Skib-Broen paa hin side Donau, med det forsæt at hand vilde angribe Fienderne, og lefvere dennem et Feldtslag, da har hand forladt Gran, som hand samme Tid hafde beleiret, oc ladet alle sine Stycker føre fra Batterierne paa en meget beleilig Sted, hvor hand hafde Skoven paa den høyre oc venstre Side, oc for sig et Moratz, saa at ingen kunde vofve sig at komme til hannem: Oc enddog de Christne hafde nock som Mod og Villie til at fecte, saavelsom oc Canonerede lystig paa deris Fiender, saa siuntis det dog ikke raadeligt at gifve sig self udi saadan en Fare, oc som en Pollacke, der var bortrømt af den Tyrckiske Leyer, berettede, at Seraskieren var kommen udi den Jndbildning, at den Christelig Armee skulle ickun være 20000. Mænd stærck, oc derfore lettelig med sine 60000 Mænd kunde ofvervinde dennem, da har Hertugen aff Lottringen med de andre Generaler resolveret, sig til at lade ligesom hand vilde vige tilbage igien, paa det hand saaledis kunde locke Fienderne af Moratzen og siden angribe dennem, hvilket ocsaa bleff stillet udi Verck. Samme Dags Afften kom der Tidender at Fienderne begaffve sig effter dennem aff Moratzen, der Hans Førstl. Durchl. haffde nu stillet sine Folck udi Orden, lod hand slaa paa Paucker ne, blæse udi Trometerne, røre Trommerne, og marcherede saa lige fort, imidlertid gjorde Fienderne et Anfald paa den venstre Fløye, og alligevel den Christlige Armee vilde vel derpaa hafve vendt, sig om igien at komme dennem til hielp som vare kommen udi Action med Fienderne, saa bleff dog saadant forbudet, oc Marchen meere oc meere fortsat, indtil Hans Førstl. Durchl. om Morgenen kom paa en beleilig Sted oc der satte sine Folck udi Postur, dog saaledis at begge Fløyer ikke meget skulle komme til siu ne, paa det Fienderne icke skulle mercke hvor mange Stycker de førde med sig. Der Klocken var nu hen imod 7. da fremkom ocsaa Fienderne med deris Trommer, gjorde et stort Anskrig, oc først hilsede den Christlig Armee med nogle Canon-Skud paa den høyre Fløy oc omsider med en gruelig Furie gjorde et Anfald derpaa, men blefve dog med saadan en Tapperhed begegnede, at de saasom en Fæhiord motte begifve sig paa Flucten, hvorofver de Christne satte effter dennem, oc lode nocksom see deris Mandhaftighed, thi udi denne Fectning har de ihielslaget henved 4 a 5000 af de beste Janitskarer, 30000 Spahy, en heel hob af Rytteriet, oc bekommet 200 fangne, 24. Stycker oc der iblant 1. heel oc 2. halfve Carthauer, 1. Fyrmørse, 1200. Bomber, en stor mengde af Kugler, Gevehr, alle Fiendernis Telte, en stor deel Fetallie og 4 Fahner. Seraskieren er blefven saaret udi Beenet, oc hans øfrige Folck har med Flucten salveret sig. Den tredie Dag derefter har den almæctige Gud ydermeere velsignet de Christnes Vaaben, at den Armeen som er for Neuheulsel har erobret samme Festning uden nogen synderlig Modstand, hvilcket efterfølgende Relation omhandler: Der er nocksom enhver bevist, hvorledis den Guarnison som var udi Neuheusel, saavel med idelig skyden, som med et oc andet Udfald mandeligen hafver forsvaret sig, oc der ved icke en ringe Skade tilføyet de Christne som hafde beleiret dennem, indtil mand paa det sidste hafde forfærdiget et Batterie midt udi Grafven med 28 halfve Carthauer, oc tvende andre paa hver side med 21 halfve Carthauer paa et hvert Batterie i særdeelished, tillige med 19 Bøllere som derpaa blefve beskickede, oc efftersom dis se bleffve ideligen brugte og Festningen dermed haart angrebet, har de Christne endelig fuldfærdiget Galleriet, saavelsom oc Broerne ved tvende Bastioner, oc en halff Curtine der imellem, saa at mand den 15. hujus formodede en lyckelig Udgang, dog kunde Stormen for den overflødig Regn icke den Tid saa lige bliffve begynt, men den 19. dito klocken 11. formiddag der Brechen var befunden at være sicker nock, ere 3000. Mænd blefven commanderede at giøre et Anfald paa tvende Steder, nemlig først 1500. Mænd, paa hver Sted, oc derforuden skulde der være 2000. udi Hinderhold. De Keyserlige Folck har paa begge Stæder været de første dennem efterfulde de Lyneburgiske oc Svabiske paa den høyre, oc de Chur-Cølniske, Beyeriske og Franckiske paa den venstre side. Men efftersom Fienderne toge sig icke vare for saadant et Anfald imidlertid de Christne ideligen Canonerede, da var Pasteyen allerede indtagen førend de forventede eller fornam det, hvorfore de strax udstack hvide Fahner, begierede pardon, oc kastede mestendeelen deris Gevehr fra sig, men som dette slet intet kunde hielpe dennem, har de viget noget lengere tilbage igien oc atter udstucket en hvid Fahne, dog kunde alt dette icke formilde de forbittrede Soldaters Grumhed, at de jo nedhuggede alle som forekom dennem. 400. Mænd har af Fortviftelse sprunget ned i Grafven at salvere sig, men Rytteriet som stod paa Vact forekom dennem, oc ihiel sloge de fleeste, saa at af 30000. Tyrcker blefve icke fleere end 200. tagen til fange, den commanderende Bassa er dødelig blefven saargjort, som oc kort der effter døde; saa at mand nu fuldkommeligen kand heraf slutte, at Gud har været med sin Hielp tilstede hos de Christne, thi aff dennem ere icke over 40 blefven.