Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-11-01
J Aarhuus Avis læses følgende Ansøgnintil det kongeloge danske Cancellie, som vi ansee for interessant nok til at optages, uden at vi dermed ville tilkjendegive nogen Mening om det fremsatte Factum. "Efter Tilsigelse mødte jeg i Dag i den her i Byen nedsatte Undersøgelses-Commission, betræffende Overauditeur Lassens Embedsforhold, hvor min Forklaring blandt andet blev modtaget angaaende en af Sognefoged Peter Laursen i Tale afgiven skriftlig Erklæring om hvad der var passeret i Frederikshavns Bytingsret i en Sag imellem Gjæstgiver Jelstrup og Procurator Hansen. J denne Erklæring, som af mig var affattet, af Peter Laursen egenhændig underskreven og af mig i Commissionen afleveret, forekommer Ordet "tirren det, da Manden ikke kunde udvikle sig over Betydningen af dette Ord, uagtet han i sin Forklaring til Protokollen har udsagt Noget der kommer i Harmonie dermed, og uagtet det er et Ord, der er almindelig bekjendt og brugeligt selv iblandt den simplere Mand, saa tog Assessor Algreen-Ussing deraf Anledning til at tilføie Protokollen, at det blev mig at Commissionen betyde, at jeg ved lignende Erklæringers Affattelse maatte iagttage større Nøiagtighed, paa en for mig fornærmende Maade. Da jeg ikke fandt nogen beføielse for Commissionen, i hvis Navn Ussing, gav dette Dictat til Protokollen, til en saadan Jnsinuation, forlangte jeg strax at Commissionen til Prototollen vilde forklare i hvad Hensigt det blev givet og om jeg skulde betragte det som nogen Jrettesættelse. jeg da maatte tilbagevise. Dette blev mig imidlertid negtet, uagtet jeg gjentog min Begjæring derom, og jeg maatte saaledes see mig afskaaret al Ret til Forsvar mod det paa mig skete Angreb. Det er ikke vor retfærdige Regjerings Villie, at en Retshandling skal gjøres til en Retskrænkelse, og jeg seer mig derfor nødsaget til at ansøge det høie Collegium om, at Assessor Algreen-Ussing maa blive betydet, at han ikke kan negte at modtage mit Forsvar til Protocollen mod hiint Angreb, som det ikke er mig betjendt at noget Commissorium eller Ordre berettiger ham til at fremsætte. Jeg var ved hiin Leilighed kun fremtraadsom Vidne, og som saadant har Commissionen at modtage min gortkarig, men dens Myndighed straker sig ikke til noget Raisonnement over mine Haand linger udenfor samme, og jeg maa derfor tilbagevise den skeete Jnsinuation, som noget jeg ikke respecterer eller agter. - Jblandt flere Deponentere, der i Dag bleve edfæstede, var ogsaa Arrestforvarer Lauritzen. Jeg var tilstede under Beedigelsen, men ikke da dennes Forklaring blev forelæst, og var saaledes ikke under Edsakten bekjendt med dens Jndhold. Da jeg imidlertid er kommet til Kundskab om, at der skal være udsagt, at Examin juris Thomsen og jeg oftere er gaaet ind til Gjeldsarrestanten Jelstrup i hans Arrest og forblevet der i flere Timer, hvilket jeg for mit Vedkommende maa paa det bestemteste modsige som en aabenbar Usandhed, saa er denne Arrestforvarerens Forklaring, som saaledes paagjælder mig, beediget uden Jagttagelse af Lovens 141, og jeg maa derfor underdanigst andrage paa, at denne Deponent paa ny maa vorde fremkaldt og foreholdt det Urigtige i Forklaringen. – Ligesom jeg ikkun gjør Krav paa Retfærdighed, saaledes kan jeg ikke andet end ønske, at Commissionen, saafremt jeg oftere der skal fremstaae, maa være in pleno, eller istedetfor dens fraværende Medlem Procurator Westerbye, en anden Mand maa tilforordnes, om hvem den fuldkomneste Overbeviisning kan haves, at man ikke skulde see sine personlige Rettigheder tilsidesatte. Jeg kjender Assessor Ussings Forstand, og den agter jeg, men hans Hjerte og gode Villie kjender jeg ikke -men det veed jeg, at man begaaer en stor Feil, der leder til Misbrug og Vilkaarlighed, naar Magten gives i Hænderne paa den Mand, der ikke forener disse Egenskaber. Frydenstrand pr. Frederikshavn, den 19de Octbr. 1839. Underdanigst Christian Testrup Foss, Fuldmægtig og Examinatus juris" Viborg den 24de October. Vort igaar afholdte Mortensdagsmarked var i Forhold til, hvad det ellers pleier at være, temmelig ubetydeligt. Med Kreaturer, hvoraf kun faa vare paa Markedet, gjordes ingen Omsætning, og de faa Kjøbere, der havde indfundet sig, vare tilbageholdne formedelst de høie Priser, som imidlertid opad Markedsdagen dalede noget. Priserne paa Stude varterede meest fra 65 til 75 Rbd. Parret og derover. For Køer, der skulde kælve til Efteraaret, forlangtes der 24 a 30 Rbd., ellers var Prisen 11 a 20 Rbd. - Rug betaltes med 20 a 21 Mk. Tdn., Byg med 14 a 15 Mk. Tdn., Kartofler, 4 Mk. Tdn. - Levende Gæs kostede 4 Mk. 8 s. a 5 Mk. Stkt., dito Ænder 4 Mk. Parret. - Oxekjød 5 a 8 s. Pdt., fersk Flesk 12 s. Pdt., Smør 16 a 18 s. Pdt., Æg 16 s. Snesen. - Hørlærred kostede 22 a 26 s., Blaarlærred 16 a 20 sk. pr. Alen. (Vib. Av.)- En Bonde mistede her Markedsdagen en Hest ved uforsigtig Fodring, nemlig ved at lade den drikke Vand, efterat den i Forveien var fodret med los Rug. Dagen forud skal han have været budet 71 Rbd. for den. (S. Bl.)