JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Haag, den 11te December. Man bliver her alt mere og mere bekymret for et fiendtligt Anfald fra den vestphalske Side, besynderlig, da de Franske have trukket over 3/4 Deel af deres Subsidietropper til Jour dans Armee. Venlod selv, Maastricht o. s. v. ere kun svagt besatte. Disse Omstændigheder have foranlediget vor General Dumonceau til meget alvorlig at drive paa, at General var fra Delfeyl indtil Coewerden, hvilken er betroet til hans staterne maatte føie bedre Foranstaltninger til Liniens For Commando.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Man vil her have gandske sikre Efterretninger om, at der i Emben, Lingen og Bochholt oprettes preussiske Magester, General Jourdan har faaet bestemt Ordre fra Paris at levere, det koste hvad det vil, de Keiserlige et almindeligt Feldtslag og drive dem tilbage igjen over Rhinen og Maynen. Jourdan har erklæret, at han vil giøre alt muligt, for at opfylde denne befaling, og naar han faaer Forstærkningerne, skal han strax søge et Slag, da han var vis paa sin Seier. Ogsaa vor Regiering har han ladet forsiere, at den maatte berolige sig da han ventede med Forlængsel efter Øieblikket til et Slag, og haabede det lykkeligste Udfald paa samme for de franske Vaaben.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Paris, den 11te December. Den toscanske Gesandt, Grev Carletti, har af Directoriet faaet Ordre at forinde Paris. Det hedte vel, at Sagen var bleven bilagt; men vor Regiering vedbliver sin Ordre. Følgende Brev, som Carletti den 29de November skrev til den indenlandske Minister, Borgeren Benezech, skal have foranlediget dette: "Med Tilladelse, Borgerminister, at jeg i Fortrolighed skriver Dem i dette Øieblik disse Par Linier tilJustinu, Kl. 1 1/2 om Eftermiddagen, siger man mig, at Ludewig 16des Datter skal afreise. Jeg forlanger ikke at vide Deres Hemmeligheder; men igientager blot her med Aabenhiertighed, at jeg ikke paa min Side skal bekiendtgiøre nogen Sag, som skal holdes hemmelig. Som den eneste fremmede Minister i Frankrige, der forestiller en Souverain, som er beslægtet med Ludvig 16des Datter, troer jeg dog, at dersom jeg ikke directe søgte Midler til at giøre den Durchlauchtige Fangne i de Personers Nærværelse, som man dertil vil ansee for tienlige, min Compliment, jeg saa meget desmere skulde udsætte mig for allehaande Bebreidelser, da man kunde troe, at mine politiske Meninger havde bevæget mig til at tilsidesætte denne skyldige Handling, J øvrigt maae den Beslutning, som De eller den franske Regiering tager, i Henseende til denne Communication, som jeg har havt med Dem, angaaende denne Sag, være af hvad Beskaffenhed den vil, saa skal jeg uden Murren respectere den, og blot tillade mig at give Dem, som det angaaer, tilkiende, at jeg ikke har ladet det mangle paa Forestillinger, dog uden at overlevere nogen officiel Ansøgning derom. Modtag, Borgerminister, min forsikring om den fuldkomne Høiagtelse, hvormed jeg er &c." - Herpaa svarede den indenlandske Minister den 29de: "Jeg har intet hørt om den Nyhed, som De i Deres Dagsbillet anfører. Jeg troer ikke selv, at Sagen (Prindsessens Afreise) allerede var saa nær, som man kan have berettet Dem. Jeg skal forelægge det fuldbyrdende Directorium Deres besynderlige Ansøgning, og lade dets Beslutning ufortøvet komme til Dem¬
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Det heder nu, at General Hoche skal, i Stedet for Pichegru, faae Commandoen over Rhinarmeen. - De fra Calais hertil ankomne engelske Commissarier havde blandt andre ansøgt om den forrige Prinds af Leons Hertugen af Cholseuils og Marquis Montmoreneyls Friladelse. Vor Regiering forlangte, at 3000 i engelsk Fangenskab værende Franskmænd skulde for disse 3 Fanger sættes i Frihed. Da Commissarierne ikke vilde antage dette og andre Forslag, fik de strax Ordre at at begive sig under Gens d'Armers Geleide, tilbage igien. Man ruster sig til et nyt Feldtog mod Østerrig, Engeland og det Tydske Rige. For Pengefonderne er allerede sørget, og Krigsministerens Jnstruxer til vore Generale, ved Rhin= og Moselarmeen give tun lidet Haab om Fred. - J Elsas og Lothringen er den første Classe gandske sat i Requisition.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Bruchsal, den 13de December. Siden den 10de høre vi igien Kanonernes Torden fra Egenen af Landau. J Torsdags angrebe de Franske General Otto ved Speyer; han lod dem komme ind til Schweigenheim, attaquerte derpaa med Wurmser=Husarerne, gjorde 37 til Fanger, toge 20 Heste til Bytte, og dræbte omtrent 100 Mand. General Hoze blev derimod trængt tilbage oven paa Biergstrækningen, og de Franske besatte Edikhofen; men saasnart General Hoze fik Forstærkning, drev han dem den 11te tilbage igien til deres forrige Stilling bag Queick. - Det Condiske Corps, som skulde marchere gjennem Manheim til Keyserslautern, og i Forgaars allerede stod mellem Rastal: og Durlach, har faaet Ordre at giøre Holdt, sandsynlig af den Aarsag, for ved Stallhofen at foretage noget mod Germers heim, og tournere Positionen ved Queick, saasom Sagerne. paa Hundsrycken allerede have taget saa god en Vending, at en Forstærkning af dette Corps ikke behøves der.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Kreuznach, den 13de December. De Franske retirere i største Hast over Stromberg til Mosel. Afvigte Nat have de forladt denne Stad samt Bretzenheim- og den hele venstre Strandbred af Nahe. Et Detachement Keiserlige Husarer har i Dag Morges taget vor Stad og Egn. i Besiddelse. Prindsen af Hohenlohe skal fra Bingen af angribe Fienden, og man forsikrer virkelig, at de Keiserlige skulle være i Besiddelse af Stromberg og Simmern.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Schwetzingen, den 13de December. Siden den 10de synes der daglig at være forefaldet Fegtninger i Egnen af Landau. J Dag og i Gaar ere mange Vogne med Saarede og et betydeligt Antal af fangne Franske blevne bragte her over Rhinen. J Nat blev Armeen paa den anden Side af Rhinen forstærket med i Grenadeerbataillon. J Gaar og i Forgaars er ogsaa det smukke Keiserlige Husarregiment Weesay gaaet over Rhinen ved Manheim.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Maynz, den 14de December. En nylig ankommen Coureer medbringer den Efterretning, at Fienden virkelig har forladt Kreutnach, og at Feldtmarskal Clairfait har forfulgt ham nogle Mile, hvorved et Monde rings= og et andet meget rigt Magasin er faldet de Keiserlige i Hænderne. General Nanendorf gaaer til Trier, GeneralKray til Trarbach, General Boros til Simmern, og Fyrst Hohenlohe til Bacherach, for derfra videre at forfølge Seieren over Fienden.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Frankfurt, den 15de December. Den sidste Tildragelse mellem Lautereck og Alten var af større Vigtighed, end man i Begyndelsen vidste. Denne Post dækkede de Franskes hele høire Fløi, og var den eneste Grund til deres Haab derfra at trænge videre frem, for at forene sig med Pichegrus Armee i Elsas, hvortil der bliver nu saa meget mindre Udsigt, da den Keiserl. Kongel. Armee bestandig rykker videre frem mellem begge de franske Armeer, og har nødet Fienden til at forlade Rhinsiden, ja endog Staden Sim mern. Deres venstre Fløi er i en fuld Rettrade, og vil ikke lidet paaskynde Prindsen af Würtembergs Rhinovergang ved Coblenz, hvilken hidtil blot beroede paa Operationerne i Pfalz. De i Coblenz liggende Franske skulle være meget bekymrede.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Garnisonen skal kun bestaae af 3 Batailloner, hver paa 500 Mand. De have Mangel paa Levnetsmidler, og deres Brød er meget slet. - Allerede i 14 Dage have alle de Personer forladt Landau, som ikke ville udsætte sig for Beleiring; det svære dertil bestemte Keiserlige Skyds staaer allerede ved Speyer. Dersom de korte Dage og det ofte indfaldne meget vaade Veir ikke hidtil havde forhindret Operationerne mod Mosel, skulde et alvorligt Angreb paa denne Fæstning allerede for længe siden været paafulgt. - Feldtmarskal von Clairfaits Hovedqvarteer, er hidtil i Furfelden, 3/4 Miil fra Kreutnach; General Jourdan skal have sit i Trier, og de 4 franske Divisionsgeneraler, Marceau, Championet, Bernadotte og Hatry, som hver har 7000 Mand under sig, commandere paa Hundsrycken. E. Sk. Ved dettes Afgang faaer jeg den Efterretning, at Feldtmarskal Clairfat er brækket op med 25000 Mand Cavallerie, uden at man veed hvorhen.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
London, den 15de December. Regieringen har ved en Expresser fra Generalmajor Døyle faaet den Efterretning, at en vis Officeer, som omtrent for 2 Maaneder siden har forladt Øen Dien, for at aftale med General Charrette Foranstaltningerne, hvorledes de udfordrende Nødvendigheder kunde blive ham tilbragte, er kommen tilbage til denne Øer, og har medbragt den Nyhed, at Charrette var i den Egn af Vendee, som kaldes Boecage, bleven indsluttet og sat ud af Stand til at have nogen Samqvem med de andre Overhoveder for Royalisterne; at det er lyktes den franske General Hoche at stille et Troppecorps af 6000 Mand mellem ham og Stofflet; men at disse 2de Royalistgeneraler dog have fundet Midler til at gjøre et Udrast til et forenet Angreb, efter hvilket det ommeldte republikanske Corps paa engang er bleven angrebet af dem, gandske slaget, og at de derpaa have begivet sig til Kysterne, hvorfra de havde affærdiget bemeldte Officeer til General Doyle, som ufortøvet har forsynet dem med Ammunition og andre Nødvendigheder. - Paa denne Efterretning er vore Troppers Afreise fra Jsle=Dieu og Greven af Artois's Reise til Edinburg bleven opsat. Benævnte General, Charrette, skal have opfanget en Depeche fra det parisiske executive Directorium til General Hoche, hvori der befales ham, at detachere 15000 Mand til Egnen af Paris, i Stedet for dem, som derfra ere blevne sendte til Rhinen til de derværende Armeers Forstærkning. Samme Ordre skulle ogsaa nogle Troppecorps i Bretagne have faaet. J Søndags fik Admiralitetet Depecher fra Contreadmiral Hervey, som endnu bestandig krydser med sin Eskadre paa de franske Kyster. - Tillige ere indløbne Breve fra General Brigadeer Doyle paa Jsle=Dien, hvilke melde, at Tropperne befinde sig sunde og muntre. - De spanske Colonister paa St. Domingo have viist sig misfornøiede med den erholdte Efterretning, at de tilligemed denne Deel af Øen skulle, i Kraft af Fredstractaten, afstaaes til Frankrige, og ansøgt vore Commanderende om at blive antagne under brittisk Beskyttelse. - Det heder, at vor Minister i Basel, Lord Macartney, skal komme tilbage hertil, og tage Veien gjennem Frankrige over Paris. Af de franske Emigrantere, som strandede paa de franske Kyster, ere 120 ankomne til Deal. Dersom dette er skeet efter vore til Frankrige sendte Commissariers Forbøn for disse Ulykkelige, saa synes denne Eftergivenhed at til kiendegive en Forandring i de Franskes Tænkemaade. - Fra Holland ere, som man hører, indløbne til vort Ministeriun, saadanne Efterretninger, som med det første lade forvente en Contrerevolution i dette Land.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Kiøbenhavn, den 25de December. Førstkommende Søndag den 27de December er Ordensdafor Ridderne af Elephanten og Dannebroge.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Den 21de hujus kom Vagtskibet fra Sundet, Fregatten St. Thomas, under Capit. Risbrichs Commando her paa Reden, og lagde den 23de ind igiennem Bommen. Den 23de hujus kom Capit. H. J. Hammer og J. J. Wal les fra Mallaga med Frugter og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Ved Tallotteriets 598 Trækning i Altona udkom: No. 80. 50. 3. 61. 76.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
AVERTISSk. S. Ja adskillige fra Norge og Provindserne have tilskrevet mig, at de ønskede at indlemmes i den borgerlige og civile Stands Liig= og Enke=Understøttelses=Casse, og des Aarsag først forlangt al muelig Oplysning om hele Jndretningen saa, da det ville blive baade for vidtløftig og bekosteligt at med dele enhver samme pr. Post, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre en Extract af Conventionens væsentligste Jndhold: 1. Jnteressenternes Antal er fastsadt til 625, hvorunder forstaaes, at Mand og Kone blive tvende Jnteressen, tere. 2. Jngen antages som er over 50 Aar eller beladt med nogen cronisk Sygdom, hvilket maae bevises ved Døbe= og Sundheds=Attester. 3. J Jndskud erlægges 2 Mk. pro Persona til Cassens Fond, 12 s. for Conventionen og 4 s. for Fortegnel4 Til hver afdød Medlems Liig betales pro Persona 3 s. samt til enhver blivende Enke 2 s. Quartaliter. 5. Quartaliter betaler enhver Jnteressent 12 s., hvoraf Lønninger &c. bestrides, det Overskydende lægges til Cassens Fond. 6. Naar Selskabet er complet og Dødsfald skeer, udbetales til den Afdødes Begravelse 50 Rdlr., i andet Fald forholdsmæssig efter Jnteressenternes Antal. 7. Naar en af Selskabets Medlemmer efterlader Enke, og hun selv er Medlem af Selskabet, da nyder hun i aarlig Understøttelse 50 Rdlr. 8. Jngen kan vente at nyde nogen Godtgiørelse af Selskabet, naar de ikke have contribueret til Cassen i 3 Maaneder og prompte erlagt deres Contingent. 9. Har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at fritage dette Selskabs Midler for al Arrest og Beslag. 10. Selskabet har sit Folio i Banquen, og har Bogholderen saavelsom Buddene stillet nøiagtig Caution for Oppebørselerne og Jncassationen.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Da jeg haaber at denne Oplysning vil være tilstrækkelig for enhver, som ønsker at medinteressere, maae jeg, med Fornøielse over Selskabets hastige Vext, melde, at Selskabet er næsten complet og altsaa faa Vacaneer haves. Jeg skulde derfore ikke undlade at bede, at enhver som ønsker at indlemmes førende Tallet er complet, behagentlig ville jo før jo hellere melde dem hos mig, de Udenbyes ved deres Commissionairer og de Jndenbyes personlig. Kiøbenhavn, den 11te Decbr. 1795. Chr Cramer Selskabets Bogholder, boende i Store Helliggeiststrædet Nr. 152.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Fra Pressen er udkommen: Lommebog for Fruentimmere, ved 2) Jens Kragh Høst. En Nytaarsgave, som indeholder: om Jnddelingen af Huusholdnings Udgivterne; og da bedste Midler til at blive en god Huusmoder; om Fordom og Dom efter det Udvortes; Violerne, en Fortælling, tilegnet Danas hulde Døttre; det bedste Æmmeblement til Lyksaligheds Befordring i Æg testanden; ogsaa Menneskekundskab hører til et Fruentimmer Uddannelse; om Qvindekiønnets Kald, om Fruentimmerlæs ning; Fortegnelse paa danske Skrivter, tienlige til at læses af Fruentimmers; om Aarsagerne til Misfornøielse i Ægteskal Den er trykt paa fiint Skrivpapiir i et beqvemt Lommeformat, og sælges indbunden for 48 s. paa Børsen No. 3. P. Liunge. mor. En lille Nød= og Hielpebog, til Nytaarsgave for El 4 skere og Ægtefolk; med Motto: love me litte and love me long, sælges indbunden for 20 sk. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Den gode Christines Historie, en Nytaarsgave for Tienester ger, og tillige en Læsebog baade for Tienestefolk saavelsom for Forældre og Herskaber, oversat af Cantor Hessel. Her finder man en formuende Borgerdatter, som efterat have overveiet de Vanskeligheder og Fordele, der ere forbundne med at tiene for sit Brød, kommer i slette og gode Tienester, og endelig paa et Sted, hvor der er Børn som betroes til hendes Omsorg, og viser overalt med sit Forhold, hvorledes en Tienesterige bør forholde sig, for at blive frie for Forførelse, opfylde sit Kales Pligter, og undgaae al slet Opførsel og Tænk maade; og da denne Menneskeclasse især trænger til Underviisning, saa troer man, at denne lille Bog skulde stifte megen Nytte. Den faaes indbunden for 56 sk. paa Trykp. og 72 s. paa Skrivp. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge. orende Historier for Børn til Nytte og Fornøielse, en NytVl aarsgave for Ungdommen af begge Kiøn, udgiven af Skoleholder M. Hallager. Børn elske Forandringer, saa og i Læsning, at rette sig efter deres Smag og tillige ved at mor og fornøie dem; at være dem til Nytte, har været Hensigten med denne Samling. Den indeholder: Bryderlig Kierlighed; Børnene som ville regiere sig selv; den ædle Søn og Broder, et Barn, som af Kierlighed til sin fattig Fader og mindre Sødskende, fattede den Beslutning i den dyre Tid at ville fulte sig ihiel; de tvende Brødre; Moderens Kieledæge og den af hende forhadte lille Jacob; Hertugen af Brunsvig og den fattige ærlige Dreng: Følger af Ulydighed; den gamle Gield eller Forjettelsens Opfyldelse af det sierde Bud; Faderens Testamente for den bedste Handling; 15 smaae Historier i Anledning af de 3 bekiendte Børne Mundheld: det kan jeg alt det kan jeg ikke; det behøver jeg ikke; Barberen eller den dumme Forøder. Den sælges heftet for 24 s. paa Børsen No. 3. P. Linnge. Jamling af Julelege til Fornøielse i Selskaber, med AnSviisning til Panternes Jndløsning, som indeholder: Fixeeregen; Giætten og Kyssen i Blinde, den philosophiske Examen; Avelslegen; Reisen; Contrabandelegen; Apotheket; Kiøbmandskegen; det gyldene A. B. C. eller Kierlighedsvirkning; der har du min Kurv; Tankefortolkeren; Advocaterne; de tre Dyr; Bevædtningen i Jerusalem; Alle maro, m.m., samt Underretning om hvorledes man skal indløse Panterne, tilligemed nogle Charader og Gaader, sælges for 20 sk. paa Børsen, No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Jen astronomiske Børneven, som indeholder: en Underretning om Almanakken og dens Beug, om Tidens Jnddeeling, om Maanedernes, Ugedagenes, samt Fest, og Søndagenes Navne, om Solens, Maanens Planternes og Stiernernes Løb, om Cometer, om Aarsagerne til Maaneskifterne, og dens saavelsom Solens Formørkelser, om Polarstiernen hvorledes den kiendes, og om Compassets Brug, med oplysende Figurer og Kobbere, og adskillige Spørgsmaal til at udrydde den Overtroe, som Almanakken har givet og endnu hos mange giver Anledning til, samt en Efterretning om den nye franske Almanak. Andet Oplag. Den sælges indbunden for 16 s. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge. Nort Anviisning, hvorledes man uden en Læges Hielp kan hel N. brede en Dryppert og vogte sig for at blive anstukken; tilligemed nogle Forskritter mod Uformuenhed til Beblandelse, 2det forbedrede Oplag, har forladt Pressen, og sælges paa Børsen i Bogladen No. 5 for 16 s., indheftet 18 s.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmel sken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Raadmand og Byefoged Bentzen, samt Kiøbmændene Diederich Peder og Ulrich von Cappelen af Vor Kiøbstad Scheen i Vort Rig Norge, som Skifte=Commissarier i afgangne Kiørmand Diederich von Cappelens Boe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, og Christiania, samt Christiansands Ugeblade, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formaae sig at have noget at fordre efter bemelte afgangne Kiøbmand Diderich von Cappelen, af hvad Navn og Slags samme maatte være, vermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 20de Novbr. 1795. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Kiøbmand Diederich von Cappelens Boe, at melde sig med deres Fordringer hos os undertegnede Skifte=Commissarier inden foreskrevne Tids Forløb, og beviisliggiøre samme. Scheen, den 28de November 1795. Bentzen. Diederich Peder & Ulrich von Cappelen. Raadmand og Byefoged. Kiøbmænd.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Cathrine Hedevig Abo, atgangne Guldsmed Lars Biørnsens Efterleverske, at Vor Kiøbstad Christiansand, ut i Vort Rige Norge, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub pæna præclus& perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Christiansands Ugeblade og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget efter bemelte hendes afgangne Mand at fordre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for hende at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig " allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den . 18de September 1795. Under Vort Signet (L. S. (R. A.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Cathrine Hedevig Abo, afgangne Guldsmed Lars Biørnsens Efterleverske af Christiansand, Bevilling ved Proclama Aviserne at indkalde bemeldte hendes afdøde Mands Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene at have noget at fordre hos min afgangne Mand Guldimed Lars Biørnsen, med deres Fordringer at melde sig hos mig, da intet af mig efter ovenmeldte Tids Forløb bliver udbetalt. Christiansand, den 2den October 1795. Cathrine Hedevig Biørnsen, fød Abo.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 4de Decbr. 1795. som for vedkommende Under= og Over=Retter bliver læst, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Overberg Casserer Gert Christian SchwingelsStervboe, hvad enten det maatte hidrøre fra hans private Handlinger eller hans havte Embede, eller af hvad anden Grund og Aarsag det end maatte være, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for een af os at anmelde og beviisliggiøre. Oluf Glad Schwingel, Herman Halling, Cancellie=Raad og Amtsfor residerende Capellan paa valter i Laurvig. Bergstaden Kongsberg. Claus Strøm, Magazin Forvalter paa Kongsberg.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Under 25de September 1795 er mig meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling ved Proclama i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Bergenske Adresseblade og den Altonaiske Mercur, 3 Gange med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, at indkalde alle dem som formenessig at have noget at fordre efter min afdøde Mand Hof=Agent Danckert Danckertsen, Krohn, det boede paa Runggaarden ved Bergen, dermed at fremkomme for mig og beviisliggiøre samme inden bemeldte Tid, hvilken Bevilling er læst ved Bergens Laugting den 27de October dette Aar, og i Følge deraf indkaldes med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som efter bemeldte min afdøde Mand forment at have nogen Fordring, af hvad Navn og Beskaffenhed den endog maatte være, dermed at fremkomme inden benævnte Tids Forløb med behørigt Beviis derom. Lunggaarden ved Bergen, den 14de November 1795. Johanne Margrethe sal. D. D. Krohns.