Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Kongelig Forordning Under Datum Christiansborg Slot den 29de Al Februarii 1792 har Hs. kongelige Majestæt, udgivet Brandforsikkrings Anordning for Kiøbstæderne i Danmark af følgende Jndhold: at da de Bygninger paa Landet i Danmark, som i Følge den ved 20de Artikel i Brandforsikkrings Anordningen for Kiøbstæderne i Danmark af 13de Januarii 1761 allernaadigst givne Tilladelse, Tid efter anden ere blevne indlemmede under Kiøbstædernes Brandforsikkring, om sidder ere stegne til saadan en Mængde, at de uden Forening med Kiøbstæderne, og uden mærkelig Byrde, indbyrdes kunne erstatte hverandre deres Brandskader: saa har Hs. Majestæt, saavel i Betragtning deraf, som fordi Jldebrand paa Landet forefalder oftere, og efter Bygnings maaden og Rednings Anstalterne foraarsager større Skade, end i Kiøbstæderne, og da Kiøbstæderne ogsaa nu ere stegne saa meget i Vurderingen, at og de uden mærkelig Byrde eller Forening med Landsbygningerne indbyrdes kunde erstatte hverandre deres Brandskader, allernaadigst fundet for godt at resolvere, at ovenmeldte Tilladelse skal aldeles være ophævet fra næstkommende 1ste Julii, og Kiøbstæderne i Danmark efter den Tid allene have en egen Brandforsikring, saaledes at de ikke bidrage noget til de Brandskader, som indfalde blant de forsikkrede Landbygninger efter den 1ste Julii 1792, ligesom disse Landbygninger fra samme Tid af ei heller bidrage noget til Brandskade i Kiøbstæderne. Og at enhver desto bedre kan være underrettet om, hvad ham i denne Henseende paaligger at lagttage, har Hs. Majestæt i en nye Anordning ladet samle og sammendrage, alt hvad Hs. Maj. anseer nyttigt og nødvendigt i Henseende til saadan almindelig Brandforsikkring. allene for Kiøbstæderne i Danmark og derfor herved allernaadigst ophæver forbemeldte Anordning af 13de Januarii 1761 og seenere desangaaende faldne Resolutioner og udgivne Reskripter, samt til den Ende allernaadigst byder og befaler: J. 1. Alle Kiøbstædbygninger i Danmark (Kiøbenhavn undtagen, for saavidt de der allerede ere forsikkrede, eller Eierne ikke udi denne Jndretning frivillig vilde indtræde) med hvad Navn de nævnes kunne, skulle herefter, som hidindtil, indbyrdes erstatte hverandres Brand skader, hvorimod alle Brandforsikkrings Kasser, for enkelte Kiøbstæder, Kiøbenhavns Brandkasse, allene undtagen, skulle være forbudne. F. 2. Alle Bygninger skulle taxeres lovlig og forsvarlig ved tvende af vedkommende Øvrighed udmeldte kyndige og upartiske Mænd efter deres rette Værdie, saaledes som Bygningernes Beskaffenhed og Tilstand paa den Tid forefindes, og Taxationsmændene med Eed kunne bekræfte og for den saaledes ved Taxationen ansatte Summa antegnes til Forsikkring. Jndhegninger om Gaarde og Hauger af Muur, Plankeværk eller Stakeet kunne taxeres til Forsikkring, men ikke Gierder, Træer eller Vexter, ei heller Jnventarium og Redskaber som ikke ere muur eller nagelfaste, eller saa store, at de i en Jldebrand ikke kunne bortflyttes. Dog tillades, at en Kirke eller anden Bygning af saa stærke Mure, at den ikke kan formodes, at blive ganske ødelagt ved Jldebrand, maa, efterat den først er taxeret og ansat til sin rette Værdie, paa Eierens eller Vedkommendes Forlangende, nedsettes under Forsikkringen til den Summa, som ved Taxations=Forretningen skiønnes at være den høieste Skade, Bygningen ved Jldebrad nogensinde kan lide, og de Kirker, hvis Jndkomster ikke ere tilstrækkelige til at betale af en saadan Summa, maa end videre nedsettes indtil 12000 Rdlr. Nedsættelsen skal skee for hver Længde eller Bygning især, da Taxations=Summen allene anføres inden Linien, men Forsikkrings=Summen derimod udføres, hvorved følgende 3 s. skal lagt tages. Da almindelig Omvurderings Forre ning i afvigte Aar er foretaget over samtliKiøbstæder, saa forsikkres de deri anførte Bygninger ogsaa efter disse Forretninger, indtil formedelst Forbedring eller Forandring, eller efter 10 Aars Forløb, en anden Taxation vorder sat. C. 3 Taxations=Forretningerne skulle være omstændelige og tydelige, og deri anføres Kiøb stædens, Rodens, Qvarterets eller Fierdingens Gadens eller Strædets samt Eierens eller Beboerens Navn, tilligemed Husets Numer. Hver Længde, saasom Stuehuus, Sidehuus, Tverhuus o. s. v. anføres, beskrives og taxeres forsig, hvorhos kortelig meldes Bygningens Beskaffenhed, enten den er af Grundmuur, Blandingsmuur, eller klinet, Ege= eller Fyrre=Bindingsværk, hvor mange Fag eller Alen lang og dyb, hvor mange Etager høi, samt Qvist, Kielder og Værelser, hvorledes disse ere indrettede med Paneel, Betræk, Gibsning, Kakkelovne, indmurede Kiedler a., med eller uden Skorsteen, og om den er tækket med Steen eller StraaTaxationen udføres altil saaledes, at den sammenlagt for alle Gaardens eller Husets Bygninger kan udgiøre fulde 1000, hele 100, eller 10 Rdlr. Alle Taxations=Forretninger udfærdiges in Forma i det seeneste 8 Dage efter Taxationen, og med næste Post har Magistraten eller Byefogden at indsende Gienpart deraf saavel directe til General=Land=Oecommir og CommerceCollegium, som til Stiftamtmanden. Forsømmes dette saaledes, at en Repartition imidlertid. indfalder, hvorunder Forretningen kunde og burde været inddraget, betaler Magistraten, Byefogden, eller den Rettens Betient Forsømmelsen findes hos, ved næste Repartition dobbelt Brandhielp af de ved Forretningens Ophold fra Repartitionen udeladte Summer. F. 4. Fra den Dag Taxations=Forretningen er holdet, underskrevet og attesteret, skal Eieren være berettiget til Erstatning af Brandforsikkringen for al den Skade, som de i Taxations=Forretningen; anførte og taxerede Bygninger tilsøies ved Jl brand og Lynild, ved Nedrivning eller anden Foranstaltning for at dæmpe og standse Jlden.