JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Bekjendtgjörelser. Min gode og retskafne Mand Chresten Pedersen, forhen Undergraver ved Frue Kirke, indslumrede ved en blid og rolig Død igaar Aftes til den evige Høile, efter flere Aars svag Helbred og 8 Dages Sygeleie, i den høie Alder 82 Aar og vort Ægteskabs 30te Aar. En Søn og en Datter efter leve ham. Min Trøst er, at jeg, nu gammel og svagelig, snart skal gjensamles med ham i de Eviges Boliger. Dette Sorgens Budskab blev det min sørgelige Lod at bekjendtgjøre Familie og Bekjendte. Aalborg, den 1ste April 1834. Mette sal. Chr. Pedersens. At vor eneste Søn, Sigvardt Christian Christensen, i Nat Kl. 12, blev os ved Døden bortrøvet af en londartet Skarlagens= og Nervefeber, i en Alder af 5 1/2 Aar; dette bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 29de Marts 1831. Karen Marie Christensen, Jens Christensen, født Færck. Skomagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
At jeg er meddeelt Bevilling som Sigfører ved Retterne i Aalborg By og Amt, tillader jeg mig herved at bringe til offentlig Kundskab, i det jeg i saadan Egenskab anbefaler mig, saavel til at udføre Sager ved Retterne som og til at forfatte Ansøgninger, Klager og Documenter angaaende Kjøb og Salg, Obligationer m.v., samt andre passende Commissioners Udførelse. Aalborg, den 19de Marts 1834. P. R. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Hvidt Vadmel kjøbes og couleurt Vadmel sælges af Far rer P. Schjerven. Condition for en duelig Gartner, der kan tiltrædes strax, eller 1ste Mai d. A., anvises.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Efternævnte Transi gods har her henlagt i Toldstedets Pakhuus over den i Toldforordningen foreskrevne Tid, uden at Eiere dertil har meldt sig, nemlig: 22 Stkr. Jern Kakkelovnsplader, vog 3 Skpd., indstrandet den 12te August 1823 heri Tolddistrictet med Skipper J. Pedersen af Ribe. Mkt. 4 Nr. 19 1 Foustage Cichorie 27-16 Tommer 3, Cubikfod. Mk. 4 Nr. 20 1 Foustage Cichorie 2717 Tommer 3, Cubikfod. Mk. 4 Nr. 21 1 Foustage Cichorie 26 1/2 15 Tommer 2, Cubikfod. Mkt. 4 Nr. 22 1 Foustage Cichorie 26117 Tommer 3, Cubikfod. Hertil indført fra Helsingøer den 10de Marts 1828 med Skipper John Ellingsen af Frederikshavn. Desaarsag ifølge bemeldte allerhøieste Forordning, herved indkaldes vedkommende Eiere, eller deres med Notarial=Fuldmagt forsynede Commissionairer, her at melde sig inden tre Maaneder fra Dato, for at klarere den anordnede Oplæggelsesafgift, da i modsat Fald Varerne eller ville blive anseete som forladte og ved offentlig Auction blive bortsolgte. Frederikshavns Toldkammer, den 26de Marts 1834. Barfred. Krohn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
En skikkelig og ædruelig Gartner kan strax faae Condition. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Tidlige Sædekartofler faaes for billig Priis hos K. sal. Bevers udenfor Østerport.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Tillavede Oliefarver af bedste Qvalitet, i alle Couleurer, faaes billig i smaa og store Qvantiteter hos D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Afklarede Linolieferniser, fortrinlige til lyse Oliefarver, faaes hos D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
At den Sag, der var opstævnet imellem Carl Ferdinand og mig (Rasmus Jensen, Smed), angaaende ulige Meninger om, at han var fæstet ugeviis, og jeg vil de paastaae at det var paa et heelt Aar, hvilket var urimeligt, og da det nu er afgjort ved Politiretten, tilstaaer, jeg (Rasmus Jensen, herved, at han uhindret af mig kan tage Tjeneste hvor han lyster. Aagaard, den 22de Marts 1834. Til Vitterlighed. Rasmus Jensen, Smed. Jens Svendsen. Eskild Bolesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Godt rødt Kløverfrø faaes billig hos Caspar Baleur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Samtlige Jndvaanere heri Byen underrettes herved om at dette Aars Skatter og Afgifter nu kunne blive indskrevne i Skattebogerne, naar de afleveres til Skatteindkassaator, og maatte Fattig=Skatten for første Halvaar dermed betales. Tillige erindres de af Byens Huuseiere, som ikke endnu have betalt Forhøielsen i Brandcontingenten for Trægavle m. v. for Halvaaret fra 1ste Octbr. f. A. til 31te Marts J. A., om inden 14 Dage fra Dato at indbetale samme til Skatteindcassator, da Restanceliste over dette Paabud efter denne Tids Forløb vil blive indsendt til Stiftamtets Aptrobation og Udpantning derefter foretaget. Aalborg Raadstue, den 2den April 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Auctioner. . Efter Begjæring af Executorerne i Kjøbmand Michel J egs Enkes Stervbo holdes Auction i Stervbogaarden, ved Vesteraa, Mandagen den 21de April næstkom og føgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 10, over dette Boes betydelige Ind- og Udbo, bestaaende af flere hundrede Lod forarbeidet Sølv, noget Guld, en Deel Guld= og Sølvmynter samt Medailler, forskjellige Slags Meubler, saasom: mahognietræes Schatol med Skab, Sophaer, Borde, Stole, Sengesteder, Kister og Skabe, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Glas og Porcellain, hvoriblandt nogle Lysekroner og et Spisestel af Kjøbenhavns Porcellains=Fabrik, Alt af udmærket Qvalitet, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, hvorunder især udmærker sig en Mængde Kobberkjedler af forskjellige Størrelser, i Kobberbrændeviinspande paa 5 Tdr. Rum med Tilbehør, en stor Deel Kar og Foustager, nogle Gaards- og Avls=Redskaber, 2de Køer med meget mere; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der gives 3 Maaneders Credit til dem der kjøbe for 500 Rbdlr. Aalborg, den 26de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Torsdagen den 10de April næstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes paa Tingstedet i Fiellerad offentlig Auction til Bortforpagtning af Græsningen paa Overdrevet, Veirholmen i Seilflod Sogn for indeværende Sommer, paa lignende Conditioner som forrige Aar, og som forinden kunne erfares hos Lindenborg, den 26de Marts 1834. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Efter Begjering af Hr. Consul Lützhoft, bliver, Mandagen den 7de og Tirsdagen den 8de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 præcise, afholdt Auction paa Klitmøller Strand over Vraget og Takkelagen samt Inventariet m.v. af det dersteds Natten til den 14de s. indstrandede Barkskib, Famall kaldet, hjemmehøgrende i Elbing, ført af Captain F. H. Hollmann, herved bemærkes: at foruden en særdeles betydelig Deel Tougværk af staaende og løbende Redskaber, forefindes tvende svære kappede Ankertouge, 5 Ankere, 3 Skibsbaade og 31 Seil; Alt tildeels nyt og godt, samt meget gode Inventariesager, for størstedelen af Kobber. Lysthavende indbydes. Thisted, den 26de Marts 1831. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-02
Understøttelse til Matis Kristensen i Lemb Transport fra sidste Avis. 17 Rbd. - Mk. 8 s. I en Billet.......... . 2 - . - Af en Enke........ 1 - . - . -
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Times indeholder følgende Artikel Den franske Regjerings udenlandske Politik har i de sidste 4 eller 5 Aar øiensynlig forandret sig. En Alliance med England ønskes ikke længere, thi den franske Regjering, synes at være af den Mening, at samme altid vil være til Tjeneste, hvis Omstændigheder skulde indtræffe, der kunde gjøre den nyttig. J al Fald synes de nærværende Ministre, at hylde den Anskuelse, at de fra hiin Side Jntet have at befrygte, og altsaa ei heller behøve at træffe nogen Præcaution. Jkke saaledes forholder det sig i Henseende til den hellige Alliance og navnlig i Henseende til Rusland. Denne Magt betragtede stedse med skinsygt Blik Tiltagelsen af de Hvenskabelige Forbindelser mellem Frankrig og England. En Mængde skarps Jagttagere havde samme sendt til Paris og London paa den Tid den Antverpener Convention blev afsluttet, for at faae Vished om det var sandsynligt, at det paa hiin Convention kunde følge en almindelig Alliance, og da den fandt, at en slig Tractat virkelig tilsigtedes, forandre de den hurtigt Beskaffenheden af de Forbindelser, hvori den stod med Ludvig Philips Regjering, og som hidtil havde været meget usikkre, og betraadte en Vei, der syntes meest skikket til at afdrage den franske Regjering fra sin Forbindelse med England, bringe samme til at fremme Ruslands og den hellige Alliances Politik, og tillige ganske isolere England i de Anstrængelser, hvormed det søger at hemme Ruslands Higen efter Territorialforøgelse og det russiske Despoties Korstog mod Continal-Folkenes Friheder. Derfor fandt den ny franske Gesandt, Marschal Maison, en særdeles venskabelig Modtagelse i Petersborg og Grev Pozzo di Borgos Besøg i Tuillerierne bleve hyppigere end de havde været siden 1830. Til Slutning antoge disse endog en Caracteer af confidentielle Confer rentser med de Franskes Konge, saa at der endog opstod et Rygte om en Familieforbindelse mellem Rusland og Frankrig. Aarsagen til disse hyppige Besøg var dog kun af politisk Natur, og et af sammes vigtigste Resultater vil formodentlig snart blive Verden bekjendt derved, at den franske Regjering overlader England allene Omsorgen for det tyrkiske Rige, og den Opgave, enten at tilintetgjøre eller dog neutralisere Tractaten af 8de Juli, ved hvilken Sultanen er gjort afhængig af Caren. Jmidlertid troede dog den franske Regjering, i sin Glæde over at det endelig er lykkedes samme at forvandle den russiske Keisers og følgelig og hans Allieredes uvenlige Stemning mod Frankrig til Velvillie, ikke at kunne give sine nye Venner noget bedre Beviis paa den Priis, som den sætter paa deres Venskab, end derved, at den gav sig Mine af, i Henseende til Landets indre Anliggender, at betræde en saadan Vei, som meest stemmede overeens med hines Ønsker. Heraf kommer det, at Lovforslager mod Foreningerne, om samme end ikke kan tilskrives fremmed Opfordring, dog ikke er skeet uden fremmed Jndflydelse, Frankrigs Tilstand trænger vist ikke til en slig Forholdsregel, og selv i dette Tilfælde var dog den 291de Artikel i Eriminalloven meer end tilstrækkelig til at opnaae det Øiemeed der af Regjeringen angives som Grund til dens Fremgangs maade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Norge. Christiania, den 15de Marts. I Høiesterets 2den Session for Aaret 1833 ere der i det hele blevne paadømte 150 Sager, nemlig 20 mundtlig og 15 skriftlig behandlede civile Sager og 115 Justits=Sager, hvilke Sidste Alle ere paadømte efter mundtlig Procedure. Af Justits=Sagerne angik 81 Tyveri, Hæleri, uhjemlet Besiddelse af stiaalne Kaaster eller mislig Omgang med Hittegods, 5 Mishandlinger af eller Fornærmelser imod Forældre eller Ægtefælle, Mord eller Drab, 4 Falsk, 2 Barnefødsel i Dølgsmaal et ler Fostermord, 1 Blodskam, 1 Noveri, 1 falsk Vidnesbyrd, 1 Rufferi, 1 Hørehuushold, 1 legemlig Omgang med et 12 a 8 Aars gammel Pigebarn, 1 Concubinat, 1 Undsigelse, beteskeetstedigt Forhold, 1 Overtrædelse af Quarantaine AnFordningerne, 1 Bedrageri og 8 andre eller mindre Forseelser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
St. Thomas, den 18de Januar. Jgaar havde vi her Synet af et Skuespil, der for vor, skjøndt vestindiske Havn, var ligesaa nyt, som det havde kunnet være for nogensomhelst Havn i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Den spanske Skonnert Rosal med 292 Negerslaver ombord, hvilke vare indskibede ved Lagosfloden, paa den africanske Kyst, var nemlig bleven tagen af det engelske Krigskib Desparch, og løb herind igaar for at forsyne sig med frisk, Vand og Provision. Det maa forekomme dem, som aldrig have seet et Slaveskib med fuld Ladning, ubegribeligt, hvorledes det er muligt, at sammentrænge et sligt Antal Mennesker i et saa lidet Rum; men endnu meer utroligt synes det, at disse Slaver, efterat Skibet allerede havde været 48 Dage i Søen før det blev taget og ialt hertil tællede 59 Reisedage, alligevel glædede sig ved den allerbedste Sundhed, og havde et saa frisk og kraftigt Udseende som man nogensinde kan finde hos Mennesker af denne Art. Da Skibet blev taget vare samtlige Slaver i NøgenhedsTilstand; Officererne paa Desparch" lode dog øieblikkeligen gamle Seil skjæres i Stykker og uddeelte Stykkerne iblandt Negrene til deres Beklædning, hvilket de ogsaa meget synes at ønske. Da Skibet blev taget af Englænderne viste alle Slaverne den største Bestyrtelse, og et af Fruentimmerne, paa omtrent 14 Aar, optraadte som Tallerinde for dem Alle; ved forstaaelige Tegn besvor hun Officererne paa Desparchat sige hende, hvilken Skjæbne der ventede dem, om de Alle skulde kastes overbord eller myrdes. Da man nu gav dem at forstaae, at Englænderne vare deres Befriere, og disse viste dem den venligste Deeltagelse i deres sørgelige Stilling, da fattede de Tillid og vare yderst glade. Der er virkeligen heller aldrig forekommet os saa lykkeligt udseende Ansigter, som vi saae i dette Skib. Jgaar Aftes, for Skonnerten, gik under Seil til Havanna, begyndte alle Negerinderne at synge deres National-Sang, som de accompagnerede ved at klappe i Hænderne; det Hele var af en egen og original Virkning. Læse, den 26de Marts. Det var af Aarsag at Kjettingen sprang, at Fyrskibet i Stormen den 10de d. M., om Aftenen Kl. 8, da Vinden, faldt nordost, maatte forlade Stationen, hvorefter det søgte Helsingøer, og ankom igjen herunder Øen den 23de. Den de lagde det ud paa Stationen, og vil formeentlig i Dag blive fuldstændigen fortøiet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern, behaget at udgive et nyt Reglement med Hensyn til Fattigvæsenet i Island, der indtil videre skal følges.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
I Høiesteretsaaret 1833 tilendebragtes 66 Ordenssager, og 300 Justitssageer. De tilbagestaaende 16 Ordenssager ere deels efter allerhøieste Bevillinger udsatte, deels efter skriftlig Prockdure optagne til Circulation blandt Rette Tilforordnede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Det i disse Dage udkomne 3die Hefte af Maanedsskriffor Litteratur indeholder, foruden kritiske Anmeldelser af C.P. N. Petersens Militairret, 3 D. 1 Bd. (rec. af A.W. Scheel, og af Wilsters Afhandling om Hexametret frecaf C. A. Thortsen), en Afhandling, af C. N. David, Om Trykkefriheden i Danmark, foranlediget ved AlgteenUssings Artikler i Dagen Nr. 41 til 60 indl. Denne Afhandling, der er skreven med Klarhed og Besindighed, en værdig, videnskabelig Tone, og som, fjernet fra enhver Overdrivelse, holder sig strængt til Sagen, og kun til Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Udtog af en Skrivelse fra Nestved Egnen. En Væver svend fra Kjøng Fabrik har i 1/2 Aars Tid siddet arresteren i Vordingborg for et formeentlig begaaet Tyveri af 500 Rbd. i afvigte Sommer; men da han ikke kunde overbevises, var han for nogen Tid siden løsladt af Arresten. Kor derefter, omtrent midt i Februar Maaned begav han sig til en Broder, som er Skræder i Nestved, og i Forening fulgtes begge Brødre om Aftenen ud til et Par Folk, som boede 1/2 Miils Vei fra Præst og vare bekjendte for formuende. Efterat være traadt ind i Stuen, hvor Mand og Kone befandt sig, foregav de at være udsendte fra Forvalter ren paa Beltringe, med Anmodning til Folkene at indfindsig hos Forvalteren endnu samme Aften; men det afslog de og efter flere forgiæves Prøver paa at faae dem ud af Huset, kastede Skræderen sig over Manden og Væveren over Konen med en Strikke, som han forsøgte at faae om hendes Hals. Konen, som var temmelig stærk, værgede sig fortvivlet, og naaede i Slagsmaalet at faae en Kniv fat, som laae paa Bordet, hvormed hun skar ham frygteligt i Ansigtet, over Hænderne og paa Benene, saaledes at han fuld af Blod maatte opgive sit Forsæt og flygtede med Broderen udaf Huset, efterladende deres Hatte. Personerne bleve strax derefter grebne og førte til Arresten i Præst, hvor de have bekjendt, rigtignok at have været i Huset, men ingenlund, for at stiæle, derimod havde Væveren fattet en saa lidenskabelig Kjerlighed til Konen, at han kun vilde omfavne hende, og disse Omfavnelser var hun saa uforskammet at giengielde ham med Kniven. Haabentlig ville de nærmere Forhører bringe den sande Bevæggrund for Dagen." (Hempelske Avis Om Opergen "Robert af Normandiet, der i Kbhvn, mislykkedes eller mishandledes), men forgudedes overalt Udlandet, skrives nu fra Nizza i Jtalien. "Denne Operer her nu givet 11 Gange i een Maaned og hver Gang med sand fanatisk Applaus. En Deputation af Statsraadet indviterede den tilstedeværende Componist til en Høitidelighed til Ære for ham, men som han, formedelst Upasselighed, undslog sig for. Paa Theatret har man imidlertil reist en Piedestal med Jndscriptionen: "For den fraværende Meyerbeer." Paa samme laae nævnte Operas Partitur, hele Theatrets Personale drog med Musik i et Tog, under Publicummets bifald, forbi Partituren og bekrandsede den med Laurbær.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
J Aarhuus Avis læses et indsendt Andragende om: at ogsaa denne Stads Fællesjorder maatte snart vorde udskiftede, hvorved forventes : at flere 1000 Tønder Korn og Kartofler, ville vorde avlede, og bidrage ikke Lidet, til at give Liv i Handel og Bedrift! J samme Blad læstes ogsaa an Samtale imellem 2de af Stadens Borgere og Fattigvæsenet? - der vistnok allevegne giver Anledning til Samtaler og Betænkeligheder; en af de Samtalende foreslaaer: at udsætte de Fattige omkring paa Landet for en vis Betaling, som anslaaes til 2030 Rbd. for Hver. Kun vilde Lanmanden neppe findes synderlig villig, til at modtage slige Pensionairer, der formedelst deres egne i Byerne tilvante Sysler ei kunde give ham synderlig Haandrækning i hans Dont? J Norge har det fra Alderstid været almindelig Vedtægt, at Sognets Trængende udsættes under Benævnelse : Indlæg, saaledes at de store og meest formuende Gaard brugere faae de Ældste og Svageste, og de, der selv have bringere Evne, dem, som endnu formaae at gjøre en Smule Gavn for deres Underhold.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Striden imellem Prof. Lehmann og Booth og Rosen Dronningen af Danmark, er nu gaaet saa vidt at B. offentlig beskylder L. for Bedrag og for at være en Bagvasker. Sagen vil da nu vistnok ende med Proces.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
I Henseende til Haandværker, Fabrik= og Jndustri=Anlæg bemærkes fra Randers: Guldsmedenes Antal er siden 1804 stegen fra 2 til 10, som have godt Udkomme; fornemmelig ved Pibebeslag, da sølvbeslagne Tobakspiber ere blevne uundværlige for Land=Almuen fra den confirmerede Dreng til Oldingen. Tobaksfabrikationen er derfor bleven en fortrinlig Næringsvei, og drives her nu i 5 Fabriker, der angives i Aaret 1829 at have tilvirket omtrent 120000 Pund. Rebslagernes Antal er siden 1804 steget fra 7 til 14, som have godt Udkomme, formedelst den forøgede Afsætning der er en Følge af Bestemmelserne i Forordningen af 9de Juli 1817. Den 2den D. indsatte Hs. H. Hr. Biskoppen i Aarhuus Conrector Blache ved en latinsk Tale paa Chathedralskolen; og Rectoren derefter de øvrige Lærere ligeledes ved en latinsk Tale. Handlingen sluttede med en kort Tale af Hr. Canrectoren, og en Cantate, som blev afsungen af Disciplene. Til denne Høitidelighed indbødes i Avisen enhver Velynder af Skolen og videnskabelig Underviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Folkemængden i Viborg er ved Tællingen befunden at være 3419 Personer. Nyborg er befunden at have 286. Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Tre a fire Mile østen for Randers er falden saamegen Snee, at Veifarende har ved Nattedid sat Vogne fast deri, og ei kunnet komme frem.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
De i Hjetting Tolddistrict ilanddrevne Citroner og Appelsiner vare udkastede fra et genuesisk Skib, ført af Capt. Vinzence Ferraro, fra Messina bestemt til Hamborg med Frugter og Vine, som den 7de Marts løb paa Strand ved Blaavand, efter at have forlist Roer og 3 Ankere samt kap eet Stormasten, men bragtes igjen af ved Hielp af KystAboerne, og indkom den 11te f. M. paa Fans Rhed. I Helsingøer afholdes ogsaa Auction den 9de April paa Citroner, Appelsiner, Pommerantsskaller, Nødder, Mandler, Bomolie, Macaronygryn, Pommedfors m. m., Alt indstrandet med Briggen Charles".
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Fra den 8de til den 14de Marts ere fem Skibe, ladede med Korn, seilede gjennem Øresund; af disse vare I bestemt til Jersey, 2 til Norge, de 2 øvriges Bestemmelse var ikke bekjendt. Ve
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Bekjendtgjørelser. Igaar Aftes Kl. 8½ bortkaldte den Alvise ved en blid og rolig Död min eiegode, dyrebare Pleie, moder, Madame Vibeke Krogh, födt Kraft, i hendes 64de Aar. Herren hörte hendes inder lige Bön, hun er nu gjenforenet med sine elskede Forudgangne, men jeg, som hun opdrog med sand moderlig Omhed, staaer sörgende, forladt tilbage, og velsigner med Smertens og Taknemlighedens Taarer, hendes Minde. Aalborg, den 1ste April 1831. Ida Andkier.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Bekjendtgjørelse fra Postcontoiret. At Brev, og Pakkeposterne sydefter, paa forestaaende Sommertour vil komme til afgaae fra Aalborg, første Gang Tirsdagen den 15de April, samt Extra brevposten fra Hobro til Viborg, Fredagen den 18de April førstkommende, bringes herved til de Corresponde, rendes Kundskab; ligesom og: at Jndleveringstiderne paa bemeldte Sommertour, ere saaledes fastsatte, nemlig : Til de sydefter, hver Tirsdag og Fredag afgaaende Brevposter, modtages Breve fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag. Til de nordefter, nemlig: til Hiørring og Frederikshavn, samt til Nibe afgaaende Poster, modtages Breve hver Tirsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 7 til 10. Til Pakkeposten sydefter, hver Tirsdag fra Kl. 10 til 12 Formiddag og fra Kl. 4 til 8 Aften. Aalborg Postcontoir, den 2den April 1834. Sørensen. Bønnen, som læses ved Ungdommens Confirmation, faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
En særdeles god Gaard i Mariager, der, foruden gode rummelige Udhuse, har en fortrinlig BeboelsesLeilighed og flere gibsede og tapetserede Værelser, er, med tilliggende smukke Have og almindelig gode Jorder, underhaanden at faae tilkjøbs. Man henvender sig til Hr. Sagfører Brask i Mariager.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
At den Sag, der var opstævnet imellem Carl Ferdinand og mig (Rasmus Jensen, Smed), angaaende ulige Meninger om, at han var fæstet ugeviis, og jeg vilde paastaae at det var paa at urimeligt, og da det nu er afgjort ved Politiretten, tilstaaer jeg (Rasmus Jensen, herved, at han uhindret af mig kan tage Tjeneste hvor han lyster. Aagaard, den 22de Marts 1834. Rasmus Jensen, Smed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Til Vitterlighed. Jens Svendsen. Eskild Bolesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Schous Udtog af Forordninger, som og HurtigkarlsSystem, ønskes underhaanden tilkjøbs. Adresse-Contoiret. anviser Kjøber. Psalmebøger i sort Carduan, med forgyldt Snit, Dito indbundne i Marmorbind, faaes til en billig Priis. Et kjærligt Farvel fra trofast Lærer til den af ham confirmerede Ungdom; en Gave for Confirmander, af Biskop Boisen; 3 Mk. 8 s. Communionbog, af Hudtwalcker; 3 Mk. 8 s. Det Nye Testamente, paa Skrivpapir i sort Carduan; 10 Mk. 8 s., faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Til Huuslærer for nogle faa Børn, paa en Herregaard i Vensyssel, ønskes anstundende første Mai en Seminarist, eller anden til saadan Tjeneste skikket Person. Hvo som maatte attraae denne Lærerplads, bedes henvende sig til Cantor Gregersen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
En Gartner, helst af Bondestanden, ønskes strax paa en Herregaard. Anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-04-03
Auctioner. Onsdagen den 16de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Bgjæring af Skifte=Retten, ved Auction, som afholdes i Hr. Kjøbmand Thore Greens Gaard paa BredeGade her i Byen, bortsolgt afdøde Jnspecteur Hansens Enkes efterladte Bohave, hvoriblandt et 8dags Stue=Uhr, Schatol med Skab, et Guld=Uhr, noget Sølv, Linned og Senge=Klæder m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 1ste April 1831. Schmidt.