Aalborg Stiftstidende, 1834-01-20
Kjøbenhavn, den 14de Januar. J Søndags holdt Professor Eschricht i den naturhistoriske Forening et Foredrag over de Hovedfødede Bloddyr, der var saa talrigt besøgt, for en stor Deel af Stadens 1 første Embeds- og Videnskabsmænd og et betydeligt Antal 1 Damer, at Localet ikke var istand til at rumme Flere. Der 2 blev i dette Foredrag givet en interessant Fremstilling af den i nævnte Dyreklasses, junspecie Blækfiskens, Eiendommelig de heder, og navnligen tildrog sig almindelig Opmærksomhed, i hvad Professor Eschricht, med den ham egne Klarhed, ud at viklede om den store Rolle, som disse Dyr have spillet, og saa endnu fremdeles spille, i hele Naturens Oeconomie. Man res kan ikke noksom takke Bestyrelsen for, at den ved slige populaire Foredrag, søger at fremkalde Jnteresse for det paa to tænkte Museum, og derved tillige søger at give dette Indflydelse paa Livet; thi kun paa den Maade kan det tænkes, at Sands for det naturhistoriske Studium kan vækkes hos Publicum, og at Museet kan komme til at stifte nogen sand Nytte, da det i modsat Fald, naar det ikke sættes i Forbindelse med deslige Foredrag, kun vil vorde en død Skat, der i det Høieste vil blive afbenyttet af Naturhistorikerne ex professo. Det var heller ikke lidet glædeligt, ved denne Leilighed at erfare, at Selskabets Medlemmer ere i bestandigt Tiltagende, og at Antallet, siden sidste Møde, er voxet med 14 nye Tiltrædende. Thisted. . Endskjøndt Forfatteren af det under Rubrikken, Thisted, havde besluttet, og fremdeles beslutter, ikke at indlade sig i en Pennefeide, over et Emne, hvortil der hører flere videnskabelige Kundskaber, end han selv tør gjøre Fordring paa, ed og som han heller ikke formoder at finde hos hans Oppoti nent - har han dog ikke villet undlade at meddeele følgende gel Replik paa det Indsendte i Aalborg Stiftstidende Nr. 3. til Vi begge min Herre have i al Uskyldighed yttret vore ns Meninger, saaledes som Kjerlighed til Fædrenelandet, veiledet af den sunde Fornuft, uden egentlige hydrauliske og techniske til Kundskaber har tilsagt os - Vi ere begge enige i at ønske sin Kanalens Lukning og hjertelig at beklage det Tab, som Hamvets Jndbrud har anrettet paa Ferskvands Fiskeriet i Liim gik fjorden, hvilket maaskee er langt føleligere for Thisted end en for noget andet Amt, og skulle Sildens Udeblivelse virkelisaa gen være en Følge af Jndbrudet, uagtet denne i 3 Aar om efter Kanalens Aabning fangedes i største Mængde, hvilket i Menneske ville da ikke af sit ganske Hjerte ønske at kunne jo bidrage, endog med nogen Opoffrelse, til Agger Kanals Luk til ning, naar dette blot var muligt? Men Muligheden af rax i dette store Værks Udførelse, der synes vi ikke at være ganstelske enige, og denne Uenighed grunder sig uden Tvivl i Op ikke ponentens Mangel paa local Kundskab, og Underretning om sk. 2de her ved Kysterne tidligere anstillede Plantnings=Forsøg, a 28 - Det maa da bemærkes: At Havet intet Steds virkede de saa fordærveligt som paa Middelpunktet af Landtungen, hvori Kanalen aabnedes i Aaret 1825, og hvor Jordmonnet forAblev saa lavt, at Havet og Fjorden syntes for Tilskueren ei at ligge lavere ind Landet selv. - Toft Byes Beboere paa Kanalens søndre Side maatte afbryde deres Huse, og, daglig truede af nye Oversvømmelser, for evig forlade deres Føer, dested og en Deel ei endnu ødelagte Jorder, at denne Frygt ei var ugrundet, bevises deraf, at Havet flere Gange har ved almindelige Storme væltet sig hen over Landtungen paabegge Sider af Kanalen i 1/2 til 1/2 Miils Brede, men ingen Tid saa voldsomt som den 1ste, 2den, 5te, 7de og 10de Novbr. sidstleden, da Oversvømmelsen strakte sig til 1 1/2 Miils Brede. Jndsenderen vil heraf indsee at der under disse afskrækkende Omstændigheder, ikke kunne være meget Haab om at standse Havets Overgang ved en svag Beplantning, der i en halv Snees Aar uden Uheld maatte gjentages for at bringe Sanddiget til den fornødne Høide, og denne regner jeg at maatte være 10 a 12 Fod med lodret Maal; thi omendskjøndt Stormflodens Høide ingensinde er bleven nivelleret, saa kan dog den Omstændighed, at Havvandet under Stormen gik op i Gaden paa den høit liggende Agger By, lettelig udbringe den Slutning, at Havet i disse uheldige Dage har hævet sig 10 a 12 Fod over dets daglige Høide, og da Brændingen nødvendig maa tørne og bryde med Vægt mod den høiere end Strandfladen beliggende Jordtunge, saa vil man letteligen indsee Umuligheden af, at et saa svagt Hegnings-Middel (der om dette endog var paabegyndt strax efter Stormfloden 1825) kunne modstaae Havets frygtelige Magt, saalænge det ikke var stegen til den Høide, at det kunne hæve sig over Bølgebrudet; imidlertid har dette Amts Øvrighed ikke været nogen ligegyldig eller tankeløs Tilskuer ved de indtrufne Natur=Begivenheder; thi foruden at der paa adskillige mindre farlige Puncter er anstillet uheldige Forsøg med Klittags Plantninger, hvilke ved indtrufne Storme igjen ere ødelagte, har Amtmanden, saasnart der gaves Haab om at Agger Kanal ville lukkes, henvendt sig skriftlig til Hr. Amtmand Neergaard, for at erholde Underretning om den der brugelige Plantningsmaade og saasnart denne velvilligen var bleven ham meddeelt, strax paabegyndt, og, endskjøndt frygtsom for Udfaldet, med sædvanlig Kraft udført et virkelig herkulisk Arbeide. Men spørger De, høistærede Hr. Jndsender, hvorfor lykkes den da i Ringkjøbing Amt, ja jeg maa tilstaae, at jeg baade har for liden Kundskab om de der gjorte Fremskridt, og om hvad Skade de sidste Storme have foranlediget der, til at jeg derpaa skulle kunne afgive noget fyldestgiørende Svar; men jeg formoder at Landet der maa ligge noget høiere end Landtungen, som neppe hævede sig 2 a 3 Fod over det daglige Vandspeil, medens den under Stormene overskylledes af en Vandmasse af 8 til 10 Fods Holde. Denne Formodning bestyrkedes derved, at Plantningen fra Pælediget ved Ringkjøbing Amts Skiel, er i en Fjerdingveis Strækning op imod Kanalen bleven langt mindre bestadiget end paa den øvrige og tidligere beplantede Jordtunge, eller skulle maaskee Havstrømmene virke heftigere og Bølgebrudet voldsommere paa den nordligere end paa den sydlige Deel af Landet: - Jeg har anført, at en kunstig Havstoks Anlæg ville koste Millioner, og frabeder mig alt Beviis for Anførelsens Rigtighed af denne runde Sum; dog kan jeg ikke lade ubemærket, at da Hr. Generalmajor Christensen, en Mand, der, i Følge hans Stilling som Ingenieur og Digeinspecteur, maa forstaae denne Sag bedre, end nogen af os, har udregnet, at Kanalens Lukning, da den var 300 Alen bred, ville koste 38000 Rbd., foruden Arbeidslønnen med Folk, Vogne og Heste, og dog ville denne Lukning ikke hæve sig høiere end til Jordtungens øvrige Overflade, saa bliver Spørgsmaalet, hvormeget vilde da en kunstig Havstok koste, af 12 Fods Høide, med en Basis af 240 Fod, i en Strækning af 15000 Alen i Hvorfra tager man Folk og Heste paa denne øde Havkystja hvorfra Materialier selv til Havstokkens Opførelse - Min Herre, lad os ikke bryde vor Hjerne hermed, men rolig tilstaae Enhver som spørger os - Vi veed det ikke. Kun Almagten kan fuldføre et Værk, der overstiger menneskelige Kræfter; men er det Dens Villie at forene Fjorden med Havet, da lad os trøste os med, at Jntet skeer uden Hensigt, og at denne Hensigt stedse maa være den bedste, da den udflyder fra et ligesaa viist, som velgjørende Væsen.