JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Den preussiske Statstidende giver en interessant Beretning om de nordamerikanske Jernbaner, hvoraf Følgende er taget: En stor Deel af de nordamerikanske Jernbaner er anlagt i de nordlige Stater, hvor Canalerne ere belagte med Jis de 4 Maaneder af Aaret, og hvor Sneen gjerne ligger flere Fod høi. Da disse Jernbaner hyppigen gaae igjennem lange og dybe Kløfter, saa syge de ofte til med Snee. J 56 Aar har man forsøgt Anvendelsen af forskjellige Apparater, uden noget ret tilfredsstillende Resultat, indtil man endelig i de tvende sidste Vintere har indført Sneerendsnings=Apparater, der fuldkomment svare til Hensigten. - De Reisende befinde sig i lange Vogne, med 8 Hjul under. Hver saadan Vogn har 50 til 60 beqvemme Sæder, en Ovn til at opvarme Rummet med, og alle mulige øvrige Beqvemmeligheder, saa at den Reisende aldeles ikke behøver at stige af, for han har naaet sit Bestemmelsested. Jmellem Vognene ere anbragte Communicationsbroer, saa at man kan gaae fra den ene Sal over i den anden, ifald man vil tale med Nogen. J nogle Vogne forefindes separate smaae Familieværelser, samt en Pige til de Reisendes Opvartning. J andre ere Buffets med Forfriskninger, som man kan nyde enten her paa Stedet eller lade en Opvarter bringe omkring. Endelig er man ogsaa gaaet saavidt at anbringe 42 Senge i saadan en Vogn, hvori de Reisende beqvemt kunne sove om Natten. Og om Dagen opslaaes disse Senge og forvandles til Siddepladse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
En amerikansk Jernbanevogn ligner saaledes et Dampskib, ombord paa hvilket man forefinder næsten alle mulige Beqvemmeligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Skibsefterretninger. Den 1ste dennes strandede 3de Skibe ved Skagen, det ene John Marchall Capt. John Curtis kommende fra Cronstadt bestemt til New-York ladet med en meget betydelig Ladning Jern, Seildug, Hamp, Hør, og Sengefjer. Alle 3 Master med Takkelage vare drevne i Land. Besætningen er reddet og Ladningen venter man at kunne bjerge. Det andet Skib ligeledes en anseelig Tremaster, Ørinoco kaldet, ført af Capt. Robert Rogens, kommende fra Gothenborg og bestemt til Boston med en Ladning Jern der angives til 6500 Skippund, har mistet sine Master, men Besætningen er bjerget og man frygter ikke for at Skibet skal sønderslaaes. Det tredie Skib en engelsk Brig, "Treends", Capt. John Wilkingson kommende fra Petersborg og bestemt til Sunderland med Hamp, staaer kløds op paa Landet, men har sine Master i Behold, og Skipperen troer at han selv kan klare Skibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Ved Tallotteriets 1385de Trækning i Altona udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 1 til 7 Septbr. 1839. Jndklarerede: Skipper R. Knudsen af Baagøe, fra Kjøbenhavn, ledig; P. C. Lyngs af og fra Kjøbenhavn, ledig; J. Albertsen af Marstal, fra Holis med Muur- og Tagsteen; J. Carslund af Ærøeskjøbing, fra Beltet med levende Fisk, Niels H. Christensten af Marstal, fra Holis med Muursteen; P. Ambrosius af Kjøbenhavn, fra Nakskov, baglastet; P. Winther af og fra Nakskov, baglastet; M. Clausen af og fra Marstal, baglastet; Chr. Nielsen af Hou, fra Rudkjøbing med Bøgeplanker. Udklarerede: Skipper C. Wilhelm af Altona, til Kjøbenhavn med Egetømmer; R. Knudsen af Baagøe, til Kjøbenhavn med Brænde; P. C. Lyngs af og til Kjøbenhavn med Brænde; J. Carslund af Ærøeskjøbing, paa Fiskerie i Beltet; P. Ambrosius af og til Kjøbenhavn med Brænde og Smør; P. Winther af og til Nakskov med Brænde; L. J. Cramer af Nykjøbing, til Holis, baglastet; M. Clausen af Marstal, til Kiel med Korn; J. Albertsen af Marstal, til Stubbekjøbing med Raps; Chr. Nielsen af Hou, til Aalborg med Frugt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Reisende fra den 28de August til den 4de September 1839. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Observateur Petersen; Baronesse Rosenkrantz; Capitain v. Morgenstierne; Møller Olsen; Kammerherre, Baron Rosenørn Lehn, Pastor Rested med Familie, Pastor Winding. Med Personposten: Proprietair Fabritius Tegnagel; Jomfruerne Schulter og Lange; Mad. With. Med Dagvognen: Jomfru Roussing; Fru Obelitz og Datter, Fuldmægtig Jespersen; Kjøbmand Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Generalforsamling. Mandagen den 23de September Kl. 5 Eftermiddag, afholder den nykjøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, sin sædvanlige halvaarlige Generalforsamling paa Gjæstgivergaarden her i Byen. De indkommende Forslag ville forinden blive til Eftersyn hos Afdelingens Secretair, Hr. Bogtrykker Laub. De som maatte ønske at optages som Medlemmer, bedes i forveien at anmelde det for en af Repræsentanterne. Nykjøbing den 7de September 1839. L. J. N. Schierning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
J den af Capitaine, Veimester v. Recke mod Proprietair C. Hansen til Kragsberggaard i sin Tid anlagte Jnjuriesag er under Dags Dato afsagt Dom, hvorved er kjendt for Ret De af Contracitanten, Proprietair C. Hansen til Krags berg deels i en Klage til Fyens Stiftamtmandskab af 11te September 1834, deels i Fyens Stifts Adresse-Avis Ne 183 1834 og N 39 1835 mod Hovedcitanten, Capitaine v. Recke, brugte fornærmelige Udeladelser bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Hovedcitanten til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Saa bør Contracitanten for hans ved denne Leilighed brugte Forhold bøde 200 Rbd. Sølv til Odense Amts Fattigkasse, og være Censur undergiven i 2 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Hovedcitanten bør derimod for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves dog saaledes at Contracitanten bør udrede Sallair til Hovedcitantens befalede Sagfører, Birkedommer Møller med 35 Rbd. Sølv, hvorimod Sallair til Contracitantens befalede Sagfører Procurator C. H. Hansen med ligeledes 35 Rbd. Sølv af det Offentlige bliver at udrede. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket ifølge Frd. 27 Septbr. 1799 § 20 bekiendtgjøres. Odense Herreds Contoir, d. 29 August 1839. Knudsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
J den Harboe & Comp. før tilhørende Gaard i denne Byes Hovedgade, kan til førstkommende Flyttetid erholdes tilleie, for en ikke liden Familie, en beqvem og rummelig Leilighed i 2den Etage. Til samme Tid kan Stue=Etagen med Boutik, Kornlofter m.v. ligeledes erholdes. Reflecterende vilde behage at henvende sig til Kjøbm. G. D. Schmidt, eller Chr. Løye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
En honnet Enke uden Børn, som i flere Aar har bestyret store landlige Huusholdninger, önsker sig strax eller til 1ste November i et honnet Huus, for at deeltage i alle huuslige Gjerninger, enten paa Falster eller Lolland; Lön forlanges ikke, da Enken har en lille sat Pension aarlig til Klæder. De herpaa Agtende ville aflægge en Billet mk. C. paa Stiftstidendens Contoir. Avis=Contoiret giver Anviisning hvor der kan erholdes aldeles reen og velhøstet Sæderug og Hvede enten mod Ombytning eller Penge. Paa Grund af det ustadige Veir og derved Arbeidets Forsinkelse, vil den paa Gaabense forhaanden værende Hoved-Reparation endnu udsættes en 14 Dages Tid, og istedet for at der i Stiftsavisen, No 97, er bekjendtgjort Fuldfærdigelsen til den 8de Septbr., vil det vorde udsat til den 21de eller 22de Septbr. d. A. Til hvilken Tid de ærede Reisende i Reglen ikke kunne gjøre Regning paa at kunne erholde Natteqvarteer der. Gaabense den 6te Septbr. 1839. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Nylig ankommen Torsk sælges ved Færgebroen Carslund. Steenkalk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Den 16de og 17de September førstkommende, kan faaes Steenkalk ved Berritzgaards Teglværk, til sædvanlig Priis. Jmod lovbefalet Sikkerhed kan strax erholdes til Laans af Umyndiges Midler 293 Rbd. 94 1/2 s. Sølv fra Grevskabet Christianssædes østre Districts Overformynderie. Christianssæde den 5te Septbr. 1839. J. M. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Da det er anmeldt for undertegnede Direction, at Falsters Sparekasses Contrabøger No. 1321 lydende paa 40 Rbd. og N. 121 lydende paa 35 Rbd., ere frakomne deres Eier ved Jldebranden paa Bøttøe Natten imellem 3die og 4de September d. A., saa indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 16de September 1828 og Lovens 8de §,med 12 Ugers Varsel, Jhændehaverne af formældte Contrabøger, med Betydning: at hvis Jngen dermed mælder sig for Directionen i Nykiøbing inden fornævnte Tid, vil Contrabøgernes paalydende Summer med Renter blive udbetalt til vedkommende Jnteressent, uden at nogen tredie Mand, til hvem Contrabøgerne maatte være overdragne, kunne have nogen Tiltale til bemeldte Kasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Directionen for Sparekassen i Nykiøbing paa Falster den 6te September 1839. Smidth. Schultz. Parelius. Blicher. R. Sidenius. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Tjenestepige Malene Pedersdatter heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og bevise deres FordrinStubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 6 Septbr. 1839. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-08
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Jørgen, Andersen Westesen og ligeledes afdøde Kone Ane Jversdatter, af Hyltofte, under Baroniet Sønderkarles Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Raahaugegaard, den 31 August 1839. Bagger. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Lollands-Falsters Fo Stift vende. No 105. Tirsdagen den 10 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Udenlandske Nyheder. England. Den skete Forandring med Lord Russell og Marqvis Normanby mene Bladene er mere skeet fordi Coloniernes mislige Forfatning gjøre. en Dygtighed nødvendig, som Marqvien ikke besad, medens han derimod ved Bestyrelsen af Jrland har viist, at han fuldeligen er de indenlandske Anliggender voxne. - Tory-Bladene have nu endelig begyndt at commentere over Dronningens sidste Tale, om hvilken det til Slutning hedder: Trontaler, i Særdeleshed de ved Slutningen af en Session, ere i Almindelighed de meest utilfredsstillende Documenter. De meddele næsten ingensinde Andet end hvad der tidligere var bekjendt, og ere for det meste overfyldte med Udtryk af ministeriel Tilfredshed, om end Ministrenes Foranstaltninger ere blevne nok saa meget forandrede, eller endog Forholdsregler blevne dem paatvungne." De ministerielle Blade undlade naturligviis ikke at svare, og gjentage ved denne Leilighed de saa ofte gjorte Beskyldninger mod Torierne om at det er dem alene, der have forhindret enhver gavnlig Foranstaltning. – Jfølge Efterretninger fra Nordamerica frygtede man der atter for at en betydelig Handelscrisis vilde indtræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
J Dublin har O'Connell aflagt sine Vælgere Regnskab for sin Opførsel under den sidste Parlaments session, ved hvilken Leilighed han naturligviis roste sig selv og sine Venner, men skjændte paa Overhuset og sine andre Modstandere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Frankrig. Jntet af Betydenhed er forefaldet, og Bladene ere derfor opfyldte med Tvistigheder, om hvilke Forholdsregler Regjeringen bør tage i de orientalske Anliggender. Ogsaa den med Mexico afsluttede Fred er Gjenstand for Strid, der neppe vil endes saa snart, da Admiral Baudin, der nu er hjemkommen, formodentlig og vil tage Deel i den. J Almindelighed troer man at det forrige Ministerium (det moleske) vil blive endeel compromitteret. - Et paa Børsen udspredt Rygte om at Kongen skulde være bleven farlig syg og Hertugen af Orleans derfor kaldt tilbage til Paris, har ikke bekræftet sig; derimod er den sidste væltet med en Vogn, uden dog derved at være kommen til Skade. - Med Beyen af Tripolis er der udbrudt Uenighed, som man dog venter vil blive bilagt i Mindelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Spanien. Efterretningen om at Maroto skulde være gaaet over til Christinerne, har ikke bekræftet sig; derimod er det ved Telegraphen berettet at ved de den 26de f. M. afholdte Forsamlinger af samtlige carlistiske Høvdinger, har Prætendenten aldeles lagt sig ud med Maroto, hvorpaa denne med 4 Batailloner er marscheret til Aspeytia og derfra til Zamaraga. Prætendenten er derimod taget til Estella, hvor han venter sine Tilhængere, da flere af hans Generaler endnu ei have bestemt sig for hvis Partie de ville tage, og med Sikkerhed kan Prætendenten derfor kun gjøre Regning paa de faa Navarresere, han endnu har hos sig. Espartero er rykket frem og har ladet Bergara besætte. J Almindelighed antager man at Maroto endnu staaer i Underhandlinger med Espartero, men at disse Underhandlinger nu efter det sidste Brud med Prætendenten kun angaaer hans egen Person, medens han for Don Carlos kun fordrer et Asyl i Rom. Da man saaledes nu ikke længere frygter Prætendenten, taler man i Madrid meget om at Espartero vil, naar Urolighederne ere endte, realisere sin længe nærede Plan om at stifte en militair Regjering i Spanien, og denne Plan paastaaer man tillige skal have Hoffets bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Hannover. Om Forfatningssagen veed man endnu Jntet, man paastaaer vel at den har været behandlet af Forbundsdagen, men med hvad Udfald siges ikke, dog skal det være et falskt Rygte, at Forbundsdagen havde sauctioneret den skeete Forandring. Den Commission, der er nedsat for at gjøre et Udkast til en nye Forfatning, arbeider flittigt, men da den kun har været samlet i kort Tid er heller ikke den endnu kommen til noget Resultat. Kongen venter i denne Tid et Besøg af Lord Lyndhurst tilligemed nogle andre af Toriernes Hovedmænd, og dette Besøg giver alt Stof til megen Tale; thi efter nogle skulle disse Herrer raadslaae med Kongen og en ny Forfatning for Hannover, men efter Andre angaaer Sammenkomsten kun reent engelske Anliggender. Efter denne sidste Version er nemlig Dronning Victoria meget svagelig, saa at der er Rimelighed for at hun døer uden Arvinger, i hvilket Tilfælde Kongen af Hannover bliver hendes Efterfølger. Men da man nu frygter for at Whiggerne i dette Tilfælde skulde faae i Sinde at gjøre et Forsøg paa at stille den almeen yndede Hertug af Cambringe i Spidsen for Statstyrelsen, saa er den ovenomtalte Sammenkomst ene berammet forat Kongen i Forening med Torierne kan aftale de nødvendige Forholdsregler for ethvert mødende Tilfælde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Tyrkiet. Efter alle modtagne Efterretninger skal Mehemed Alt være meget misfornøiet med at de som store Magter ville blande sig i hans og Sultanens Anliggender, og til hans Omgivelse har han saaledes yttret, at den hele Sag aldeles ikke vedkom Europa, men angik alene Muhamedanerne, og at han var vis paa at have alle disse paa sin Side. Flaadens Udlevering har han bestemt nægtet førend Sultanen tilstod ham hans Forlangende om Arveligheden over Ægypten og Syrien. J Wien skal man og være meget bekymret for de orientalske Anliggender, især da Rusland iagttager en dyb Taushed om dets egentlige Hensigter, medens det overalt i dets vidtstrakte Besiddelser har forsamlet slagfærdige Armeer. Dette kan heller ikke undre nogen, hedder det, naar man erindrer hvor overordentlige saavel Englands som Frankrig Søendrustninger ere, og at nu ligeledes Østerrig søger at complettere sine Armeer. Den af Diplomaterne foregivne Enighed synes man ikke at stole meget paa, thi uagtet det vel er en meget smuk og poetisk Jdee at ordne de forviklede Anliggender paa en fredelig Maade ved en Kongres, saa om end de mange hverandre modsatte europæiske Jnteresser kunne tilfredsstilles, saa maatte dog een af de orientalske Magter være den eftergivende, og hvem skulde dette være. Sultanen, hvortil da den europæiske Jnd blanden? Hvad Mehemed Alt angaaer, da kan han ikke indskrænke sine Fordringer til Ægypten alene, thi han maatte da enten foretrække sin adopterede Søn Jbrahim for sin virkelige Søn Said, hvilket strider mod hans faderlige Følelser, og desuden vilde vække megen Misfornøielse; eller og maa han foretrækker Said for Jbrahim, men da er den Førstes Sikkerhed meget truet af den mægtige, krigslystne Jbrahim, og derfor vil Mehemed Ali ikke udsætte ham. Erholder Mehemed Aliderimod baade Syrien og Ægypten kan han tilfredsstille dem begge, og der er derfor megen Grund til at antage, at han ikke godvillig opgiver sine Fordringer. Vil man nu tvinge ham, da er det rimeligt, at han stiller sig i Spidsen for samtlige Muhamedanere, der nu som forhen ere fanatiske, rovbegjærlige og udholdende, og maa kan da forudsee en langvarig Religionskrig mellem Occidenten og Orienten, og selv under denne er det meget tvivlsomt om der ikke i Occidenten vil opstaae indbyrdes Krige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Fædrelandet. Den betydelige Sending af Konstværker, som hidførtes med Galathea, er nu, efter at samme var bleven modtagen paa Charlottenborg og udpakket af Kasserne sammesteds, bragt fra Thorvaldsens Attelier til Christiansborg Slot, hvor nogle Værelser foreløbigen ere overladte til Bevaring for de Kunstsager, der ere bestemte til Museet. Foruden flere udmærkede Afstøbninger af Antikerne, deriblandt af Apollo di Belvedre, den medicæiske Venus, Antinous o. s. v., indeholdt de nogle og fyrgetyve store Kasser: af colosale Figurer: Guttenberg, Potocky, Leuchtenberg, Poniatowsky med tilhørende Hest; endvidere. Haabet, den staaende Døbeengel o.fl., adskillige Basreliefs, flere Skizzer og samtlige Buster, i Tallet henimod 200. J Marmor fulgte Jntet med denne Sending. – Da Museet endnu kun existerer paa Papiret, er det vistnok ogsaa for Samme af Jnteresse, at, saavidt muligt, flere af disse Sager, enten paa Christiansborg Slot, eller senest ved Konstacademiets næste Udstilling i Foraaret 1840, blive tilgængelige for Publicum, for hvilket den største Deel af samme er ubekjendt. (Kbhpst.)Hr. Guldsmed Petersen i Odense udsender i disse Dage en Jndbydelse til en Skiveskydning midt i September, hvis Øiemed skal være, for Overskuddet af Jndtægten at indkjøbe Brændsel til trængende Familier i anstundende Vinter. Jndbydelsen er alt bleven undertegnet saavel af Deres Kongelige Høiheder Prindserne Christian Frederik og Frederik, Carl Christian, som af en stor Deel af Autoriteterne her i Byen. Gevinsterne blive af en ikke ubetydelig Værdi og 33 i Tallet. Man tør haabe, at den velgjørende Hensigt vil skaffe Sagen flere Deeltagere fra Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Da Opmudringen af den i Haderslev anlagte nye Havn formedelst Mangel paa Penge ikke kunde fortsættes, har Hr. Ridefoged Rübner dertil skjænket en Gave af 2000 Rbd. eller 6000 Mk. Cour., for at Opmuddringsarbeidet uden Ophold kunde blive fortsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Væddeløbene ved Randers den 2den ds., som begyndte under en øsende Regn, vare ifølge Randers Avis, kun besøgte af faa Tilskuere og endnu færre Tilskuerinder. J Løbet og Kongeprisen for 3-aarige Hingste og Hopper vandt Hertugen af Augustenborgs røde Hoppe Semiramis 400 Rbd. og Grev Reventlows Hingst Nordstax 200 Rbd.; i Løbet og Kongeprisen for 4-aarige Hingste og Hopper vandt Hr. Fischers Fuldblodshingst Sir Stam Sa ford 600 Rbd. og Grev Reventlows Fuldblods hoppe Favorite 200 Rbd. J Prinds Frederik, Ferdinands og Prindsesse Carolines Løb vandt Regimentsdyrlæge Lorentzens Hoppe Pearl Pokalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
J Hamb. Corresp. hedder det i Kunstartiklen fra Paris. Demoiselle Lucile Grahn, den unge Pige fra Danmark, fortsætter sine Debuts ved den store Opera. Gratien, Letheden og Ziirligheden i hendes Dands bliver almindelig beundret og man venter, at hun med det Første vil optræde i en Rolle, som er skreven alene for hende, hvori man lover hende det meest glimrende Held. Dem. Grahn er en farlig Medbeilerinde for Fanny Els ler; hun minder og Taglionis Triumph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
J Helsingøer have Venner og forhenværende Disciple af afdøde Jens Berthel Møller, den kjøbenhavnske Borgerdydskoles og Helsingøerskolens forhenværende Rector, aabnet en Subskription til den Hensigt at samle Midler til at bevare og vedligeholde hans nedtraadte Grav paa Helsingørs Kirkegaard, der ellers om nogle Aar hjemfalder til Kirken, og nu end ikke med det simpleste Kors betegner den Plet, hvor en Mand hviler, der offrede sine kraftfuldeste Aar til Gavn for den kommende Slægt. Da det kan antages, at ogsaa Hovedstaden tæller mange af hans tidligere Disciple og Venner, hvem hans Mindes Vedligeholdelse vil være kjær, og som derfor kunde ønske at bidrage til hiin Øiemed, saa undlade vi ikke at underrette om, at en Subskriptionsplan er henlagt her i Staden hos Hr. Cancellier., Procurator Delbanco. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Det Kopperholdt fratagne Privilegium til at udgive et Ugeblad i Apenrade er nu overdraget en Uhrmager Fischer. Vi kjende vel ikke denne Mand, men seer man hen til hvad han tidligere har befattet sig med, da er der ingen Rimelighed for at Journalistiken i Hertugdømmet har vundet ved dette Bytte. Skulde Privilegiet være medeelt denne Uhrmager fordi der ingen Concurrenter har været, da vilde det i Sandhed være et sørgeligt Beviis paa den Stemning der har vist at gjøre sig gjældende i Hertugdømmet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Under 7de September er der forundt Kjøbmand F. C. Schon i Ringkjøbing Bevilling som Strandingscommissionair i Ringkjøbing Amt. 36 af Frederikshavns Byes Embedsmænd og Borgere erklære i Aalb. Avis at de ikke deele de Anskuelser eller bifalde de krænkende Yttringer, som indeholdes i de paa den senere Tid offentlig fremsatte Angreb paa Hr. Overauditeur Lassen, samt at de ikke have hørt et eneste Ord om, at der, saaledes som der fortælles i Alborg Avis, skulde være en Petition i Gang i Landjurisdictionerne, for at faae Overauditeuren afsat. Vi erklære derhos hedder det slutteligen at saavel i Embeds som private Forhold have vi stedse fundet i Hr. Overauditeur Lassen den redelige, humanne og duelige Emdedsmand, den tjenstvillige Ven og det godgjørende Medlem af Samfundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-10
Handelsefterretninger. London den 30te August. Med Undtagelse af nogle Regnbyger hist og her i Landet, var Veiret i denne Uge meget gunstigt for Hostarbeidet, og i de sydlige Grevskaber er i disse Dage allerede kommen meget Hvede, Byg og Havre i Huus; ligesom i de nordlige en eller anden tidligt moden Hvede-Ager er bleven slaaet. Beretningerne om det formeentlige Udbytte af Hvede lyde endnu stedse meget modsigende, dog faaer Meningen om en Deficit mere og mere for sig, skjøndt man endnu ikke kan have noget mere bestemt Formodning om sammes Størrelse, da der endnu staaer saameget paa Marken, paa hvilket Veirliget vil være af den største Indflydelse. - Om Høsten i Skotland og Jrland hedder det i Morning Post. J de bedste Kornegne i Skotland, har Høsten overalt lovet et bedre Udfald end i England. Det er imidlertid ikke rimeligt at antage, at Kornet i de mindre frugtbare Egne kan modnes uden varmere Veir, end vi have havt paa denne Aarstid. Man maa trøste sig med, at der i disse Egne overhovedet kun dyrkes liden Hvede. Vi have seet ganske almindelige Beretninger fra Jrland, som løde ugunstigt, men de udgaae fra Saadanne, hvis Øiemed var at opvække Frygt for Mangel. De sidste og troværdigste Efterretninger, vi have erholdt, melde, at Veiret meget havde forbedret sig, at Høsten var begyndt, og at man troede Høsten vilde blive god. Lykkeligviis høre vi kun de gunstigste Beretninger om Kartoffelhøsten i hele Riget, og dette er af stor Vigtighed for den fattigere Deel af Befolkningen. J England og især i de store Byer bestaaer en betydelig Deel af Brødet, der sælges som Hvedebrød, af Kartoffelmeel, og naar det er af Kartofler, af god Qvalitet, er denne Blanding hverken ildesmagende eller usund. Hvis Kartoffelhøsten skulde blive god, vil dette ikke ubetydeligt bidrage til at holde Priserne nede paa de arbeidende Klassers Føde.