JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
West=Point ligger ved Floden Hudson, 30 til 40 engelske Mile fra Staden Ny-York, i Staten af samme Navn. Dette Steds Beliggenhed forener store Fortrin, og qvalificerer sig bedre til en national Militæropdragelsesanstalt, end nogetsomhelst andet Punkt i de forenede Stater. Den Slette, paa hvilken de offentlige og private Bygninger ere opreiste, er 170 Fod ophøjet over Floden Hudsons Vandspeil, og omgivet af en prægtig, majestætisk og romantisk Natur. Høiden af det Bjerg, ved hvis Fod Akademiets Anlæg udbreder sig, den majestætiske Hudson, som her med en henrivende Fart snoer sig igjennem et Bjergpas, det martialske Udseende af Akademiet selv med alle de øvrige under Nationalflagets Beskyttelse staaende Bygninger, – kort alle Omstændigheder forene sig i at have en aabenbar Jndvirkning paa dette skjønne Corps af veldannede Ynglinger, deres Sundhed, Aandslivelighed og Holdning. De til denne Anstalt hørende Bygninger ere i Tallet fem; alle opførte af Steen, store, rummelige, og velbygte. Fremdeles lader Regjeringen opføre sex gode Vaaningshuse for Akademiets Officierer og Professorer. Nogle Tømmerbygninger, som man forhen betiente sig af til Militær skole, ere nu benyttede til Caserner for et Compagnie regulære Tropper, der her have bestandig Station. Foruden disse Bygninger ere her nu nogle forhenværende Militærmagaziner, der rigtig nok for nærværende Tid kun har rustende Vaaben og Armatur fra den forrige Revolutions Armee; men i disse gjemmes de stolteste Vidnesbyrd om National-Ære og Selvstændighed. Endeligen bliver det Hele i Scenen forhøiet ved maleriske Ruiner af et ærværdigt gammelt Fort, Putnam. Slige Omgivelser, kunne ei forfeile bestandigen at minde Kadetterne om Kampen for den Uafhængighed, hvis Forsvar deres Stand strax ved Jndtrædelsen i Akademiet gjør dem til Pligt. Nær derved ligger det romantiske Yndlings opholdsted, som den heeltemodige Kosciusko her havde valgt sig, hvor han, som i RevolutionsKrigen ydede virksom Hjelp, dyrkede sin Have, saa ofte ei Feldt-Livet behøvede ham. J Aaret 1824 toge Kadetterne den Beslutning at lægge deres Agtelse for den afdøde Helt for Dagen, ved her paa hans Yndlings=Hvile=Sted at oprette paa deres Bekostning et Monument for ham. Efter at en Plan til samme var antaget af en af deres Midte udnævnt Committee tog Arbeidet herpaa sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Oberst Thayer, som er Akademiets Forstander, har gjort en Reise i Europa til Fuldendelse af sin militære Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Akademiet har et skjønt Bibliothek, mange Landkort, Tegninger og Kobberstik. Kadetterne ere deelte i fire Klasser; deres Studie-Tid fire Aar. De undervises i det franske Sprog med saadan omfattende Grundighed, at de, naar det første Aar er endt, kunne fortsætte de vigtigste af deres Studier i dette Sprog; fremdeles Tegning, Physik, Chemie, Mineralogie, Geographie, Historie, Philosophie, Folkeret, høiere Mathematik, og endeligen Jngenieur- og Artillerievidenskaberne. Akademiet har omtrent 30 ordentlige Lærere. Man er stræng i Henseende til Disciplin, og Kaserne Anliggender. Jngen Kadet maa tillade sig den mindste Ziir, eller den ringeste Afvigelse i hvad der for Beklædningen er anordnet; han maa ei gjøre Gield. Enhver er tillagt saa meget, som han ved Maadehold og fornuftig Sparsomhed ei blot har Udkomme ved, men han kan endog faae noget tilovers. Derfor ønsker man at Forældre eller Foresatte ej vilde give deres Sønner Penge imellem Hænderne, saalænge de ere underkastede den akademiske Disciplin. De daglige Studier endes Klokken 4. Fra den Tid til Solens Nedgang holdes Militær Øvelser. Derpaa Læsning og siden Aftenspisning. Paa givet Tegn gaaer enhver til sit Sovekammer, som han ikke igjen maa forlade Den tjenstgjørende Inspektionshaver maae da omhyggeligen visitere Værelserne, hvorefter ogsaa denne begiver sig til Ro, og nu har den travle Virksomheds Scene sin Ende, og Nattens Stilhed er traadt istedet, indtil Allarmkanonen forkynder Dagens Nærmelse, og Reveillen igjen vækker Kadetterne til deres sædvanlige Beskjeftigelser. Straffen er for ringe Forseelser Stue Arrest, for grovere Bortviisning. Til de grovere hører, en Duel, Antagelse eller Sendelse af en Udfordring; stærk Drik eller Spil. De to Maaneder Juli og August henbringe Kadetterne i Cantonering, hvor de holdes til alle de Øvelser og Beskæftigelser som ere ejendomlige for Lejr-Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Regjeringen har givet Corpset et udmærket skjønt Musikchor, som har den Hæder, at være det beste i hele Unionen, og hvis fortryllende og harmoniske Toner contrastere med Trommer, og Piber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Akademiets Flor og Hæder gjør det til Statens vigtigste Mænds og alle Klassers Ønske at faae deres Sønner her anbragte, og det er ej en let Sag for Krigsministeren at fyldestgjøre Fordringerne, da aarligen iblandt et Par Tusinde Anmeldte ikkun et hundrede kunne antages. Fortrin for alle andre gives Sønner af Officierer der ere faldne i sidste Krigs Løb, saa vidt de i øvrigt have de Egenskaber der fordres. Dertil hører at bestaae i den Prøve der førend Jndtagelsen foregaaer. De maa her vise grundige elementære Kundskaber i Modersproget, i Reglerne for den almindelige, saavelsom Decimalregning, i Begyndelsesgrundene af det franske Sprog o. s. v. Den største Omhyggelighed ved Besættelsen af Lærerpladsene, den Klogskab hvormed alle Kundskabsgrenene ledes, den høje Grad af Præcision, Disciplin, Upartiskhed og Jndustrie, gjør med alt Andet denne Stiftelse til en af de forenede Staters ypperste Prydelser, og derfor gives den en høi Grad af national Vigtighed. Dens Oprettelse falder ind i Hr. Monro's Præsident skabs Tid. (Rivinus.) Galleri af ægyptiske Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Denne i Paris udkomne Samling, Resultatet af femaarige Undersøgelser i Gravene ved det berømte Theben med de hundrede Porte, har en særegen Jnteresse for den Filosofiske Jagttager. Man lærer deraf ret egentlig Ægypternes huuslige Liv at kjende, da dette overordentlige Folk nedlagde alt, hvad det brugte i de daglige Liv, i disse til Døden indviede Boliger, som nu blive forstyrrede af vor profane Nysgierrighed. Man betragte blot de enkelte Stykker, i det Gravmæle, som Hr. Passalaqua har bragt uskadt bort fra sin gamle Plads, ej uden Jnteresse lagde man deri især Mærke til to gamle Barker, modellerede efter en temmelig stor Maalestok, hvilke give os et saa nøiagtigt Billede af den gamle Nilfart, som om vi selv havde været nærværende derved. Agerdyrkningsredskaber, Klædningsstykker, et kirurgisk Bestik, en Apothekerkasse, Speile, Halsbaand og hundrede andre Gjenstande til dagligt Brug findes her forenede i et langt større Antal end paa noget andet Sted. Muslingskaller fyldte med Farve, Levninger af Spisevare og udtørrede Drikkevare ligge beredte til Undersøgelse af Chemikerne. Alle disse Gjenstande udbrede et større Lys over Ægypternes Levemaade end alle hine berømte hieroglysiske Haandskrifter, hvis videnskabelige Værd vi dog ingenlunde ville nedsætte. Jøvrigt vil den lærde Champollion ogsaa i denne Samling finde en anseelig Mængde Papyrusroller at ud zifre. Stenene med Jndskrifter ere de største, som nogen Tid ere medbragte, Kameerne ere talrige og af høieste Værdi. Med en Blanding af Bedrøvelse og Forundring have vi betragtet de saa godt vedligeholdte, med saadan en Omhu udpyntede Mumier; men ved Synet af de skjønt malede Tøfler, som man havde hensat til de Døde, kunde vi ikke bare os for Latter. Videnskaberne ville vinde betydeligt ved denne Samling. Den lærde Naturforsker Hr. Geoffroi de St. Hilaire har allerede deri opdaget a) to Spidsmuus, af en hidtil i den levende Natur ubekjendt Størrelse; b) et menneskeligt Misfoster, kommen til Verden uden Hjerne og Rygmarv, beskreven af denne Lærde i Naturhistorie Museets Memoirer. (Udtogsvis af L. Bl. d. B. H.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Bagateller. Ved et naivt Svar, som en Postebagerdreng gav Ruslands Peter, blev hiin en almægtig Minister, ligesom der, ved nogle Munkes Forvildelse, af en Svinehyrde opstod den Pave som, indgydende Ærefrygt, gav den tredobbelte Krone saa megen Glands og Værdighed. - Mennikof og Sixtus den Femte, Hvor stor Indflydelse have ikke disse haft paa Europa. - J Aaret 1590 legge nogle Børn i Middelburg med slebne Glas, holde dem i nogen Afstand bag hverandre, betragte med Forundring de Gjenstande, som saa bagvendte og forstørrede vise sig for dem, og Jansen opfinder derved – Kikkerten, og Himlens umaalelige Bane bestemte Galilæ og Herschel. – En vanvittig preussisk Soldat i Kønigsberg staaer med spændt Gevær bag et Træe, for, blot af Myrdelyst, at ihielskyde en Forbigaaende; han sigter, da gjøer en liden Hund, denne Larm forstyrrer ham - ellers vilde den store Kant være falden, med ham fornuft-Critikens Skabelse, Reformationen i alle Videnskabens Grene. - Bondedrengen Mabillon var af en meget indskrænket Aand, ja end- og fjantet indtil sit trettende Aar. Engang kjørte han igjennem en Huulvei, Vognen væltede, Mabillon faldt paa Hovedet, hans Hjerne system blev rystet, og han blev – et Genie; havde han gaaet tilfods - Diplomatiken vilde ikke været opfunden. Saaledes gaaer det, Æbler og brogede Klæder, en Ulvinde, smukke og hæslige Qvinder, snaddrende Gjæs og opskræmte Harer, en Vogn axel og vrinskende Heste, Slynger og Krykker, en Hind, en Ring, Orme, Handsker og Vanddraaber, et Halsbaand, et lavt Hjørnevindue, en Ret Champignons, et Par Brilleglas os. fr. saadant noget bestemmer Tusinders Skjæbne for Aartusinder! Jntet er Bagatel, og Alt er Bagatel Mærker det J Store og - J Smaal (N. Mbl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
En gal Ulv listede sig nylig om Natten ind i Staden Tycozin i Polen, hvor den saarede Vægterne og reev en Mængde Sviin ihiel. Ved Hielp af Bevæbnede fik den Naadestødet af Borgemesteren, efterat have bidt endnu en Snees Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Eieren af Menageriet i Exeter-Change i England har maattet skyde sin skjønne Elephant, der var blevet saa rasende, at den ikke mere kunde tæmmes. 14 Mand gav den i halvanden Time 182 Kugler, inden den faldt, og for at krone Værket maatte Man endda tilsidst bruge Sabelen. Den var 21 Aar gammel og kommet fra Bengalen 1809. For nogle Aar siden blev der budt Eieren 1000 Pd. Sterl. for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Anecdot. En Romer, som levede under Tiberius, mødte engang en Liigskare. Han standsede samme, og tiltalede den Døde med følgende Ord: "Jeg beder Dig at sige August, at den Gave, han i sin sidste Villie bestemte Folket endnu ikke er betalt!" Da Tiberius fik dette at vide, lod han Spøgefuglen kalde, og betalte ham, hvad der af ovennævnte Gave kunde tilkomme ham; men overantvordede ham strax derpaa til sine Bødler, med den befaling: "Gaa nu hen, og beret August, med hvilken Nøiagtig hed jeg har udført hans sidste Villie med Hensyn til Dig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Kjøbenhavns Børs den 17 Marti 1826. Hamburg 2 M.a vista 231. Species 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 a 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 200 - Rbd. Sch Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 523,58 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . 72373 rede Sølv. Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 Rbd. r. Dito Dito. 113 1/2 114 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. - Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 Banco 6 pC. norsk Laan, i Banco ved Hambro & Søn 10 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier ..... 3 pC. nye danske Oblig. 54 55 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Trykfeil i No. 20. S. 305. 4 Linie. Humanorium l. Humaniorum, 313. 29 Lin. Havius I. Huvius. 814. 12. – fran. Bresdorff I. Bredsdor, 315. 14 – S. 22 læs 1822. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Fr. Treogtyvende Aargang. No. 23. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Marti 1826. Optegnelser paa en Reise i Sommeren 1829. (Fortsættelse; see No. 6.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Lybek. J Løverdags 121 Juni ved Middagstider kom vi hertil. Man kunde ikke ønske sig en skjønnere Dampskibsfart, og derhos behagelig Selskab. Vi vare ialt 32, hvoriblandt 5 Damer. Den første mit Øje, ved at bestige Skibet. paa Kjøbenhavns Rhed, faldt paa, var Jomfru - som ledsagede til Lybek en ung sextenaarig Pige, for at Det. Leithoff skulde see denne og bedømme, om han, ved sit Jnstitut for Krøblinger, kunde give hende, der har en liden Pukkel, Haab om Helbredelse. Jmellem Øerne kom Dampskibet ganske lidet paa Grund, og det skaffede os et Par Timers Ophold, inden det kom af Grunden; men ogsaa der fandt vi Interesse, ved al den Virksomhed og Travlhed Skibsfolket sik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Et af de første Steder i Lybek vi besaae, var Dr. Leithoffs orthopædiske Institut, der hører til de Stiftelser, som udmærke Staden, og der har erhvervet sin Stifter en saa velgrundet Hæder. Her er omtrent 40 unge Mennesker. Deriblandt mange smaa 3, 4, 5, 6 Aars Børn, men ogsaa ældre til omtrent 20 Aars Alder. Fire Danske talte vi med, nemlig – Fr. - en ilden Dreng, og en Jomfru fra Bornholm. Vi bleve førte ud i en skjøn Have, hvor, i en lang Række, Senge vare opstillede, i hvilke de unge Mennesker, puklede, skjeve, og paa mangehaande Maader Krøblinger, laae spændte og struede til de Bræder, og ved de paa Sengene anbragte Metalhjul og Skruer, der fængsle dem. Deres Hænder kunne de bruge til Arbejde, Kastning med smaa Bolde o. s. v. Fiint og got klædte vare de alle; Smil, Tilfredshed og Haab paa alles Ansigter. Der kom en Regnbygge, medens vi vare der. Hurtigen kom alle Rullerne under Sengene i Bevægelse, for i et Øjeblik at bringe dem hen under nogle store Træer, og strax ind i Huus. Nogle vare siddende paa smaa lette og nette Stole med Ruller, saa at de kunde kjøre sig selv ind i den rummelige Havestue, og andre, som vare gaaende eller staaende, men skrøbelige til Fods, bleve baarne eller ledede, ved de mange Betiente, som en Stiftelse af saadan Natur maa have Stiftelsens Oprettelse er omtrent ligetidig med den Heiniske i Sydtydskland, skyldes reen Menneskekjerlighed og er fremgaaet ved en privar Mands Nidkierhed uden offentlig Autoritets Understøttelse. Det bliver omtrent 9 Aar siden Dr. Leithoff, højtagtet praktisk Læge i Lybek, blev, uden at vide om lignende Institut existerede, givet den første Anledning til at paatage sig den saa høist vanskelige Sag, at helbrede Krøblinger, der lide ved krum Rygrad, Klump fødder, skjeve Knæer, højtstaaende Skuldre og lige Feil, der ligge i Benenes og Musklernes Beskaffenhed. En Nærbeslægtet af hans egen Familie var fød med Klumpfødder. Hans Forsøg og omhyggelige Behandling med denne, og enkelte andre Krøblinger, lykkedes, og han havde den Glæde, at kunne give Børnene, sunde og helbredede, tilbage til ømme Forældre; men man bemærkede tillige, hvor vigtigt det var, at de under Kuren vare overgivne den meest ombygge lige Behandling, og en Læges uafbrudte Opmærksomhed og vedblivende Nærhed. Hver Bevægelse af saadanne Børn, deres Gang, Stilling, Lege og Sysselsættelser, maa være afpasset efter Forskrivter, og at disse, der paa Helbredelsen, har saa betydelig Indflydelse, blive paa det nøjeste fulgte, kan almindeligen ikke ventes i Forældrenes Huus, hvor, endog med Moderens bedste Villie og ømmeste Kierlighed, et eneste Barn sjeldent kan vises den stedse lige uafbrudte Opsigt, som udfordres, og i et dertil opoffret Jnstitut ene kan ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
De første Forsøgs Held bragte Dr. L. mange Velsignelser, og nu indløb Begjeringer til ham tildeels fra Udlandet. Han udgav nogle Ord om sin Stiftelse. (Ein Wort an Eltern welche schiefgeborne Kinder haben und deren Wiederherstellung vunschen.) Stiftelsen er i en dertil kjøbt beqvem og anseelig Gaard, som grændser til Doctorens egen Bolig. Den var i sin Tid, som i Forbigaaende erindres, en Borgemesterbolig, hvortil knytte sig den historiske Mærkelighed, at den Svenske Konge Gustav Wasa her, hos daværende Borgemester Bromse, fandt Modtagelse og Beskyttelse. Til begge Gaardene høre skjønne Haver, og den hele Beliggenhed, uagtet midt i Byen, er frie og sund. Da Børnene alle ere mere eller mindre ind snørede eller ombundne med Maskiner, og en stor Deel sengeliggende i Senge med underløbende smaa Hjul, saa maa den hele Bolig være næ ved Jorden, i Hensyn paa den friske Luft, de saa meget muligt skal bringes til at nyde. Lægens Synsmaade i Behandlingen er denne Først maa den lidende Deel af Legemet sættes ud af Virksomhed; derpaa bringes i sin naturlige Stilling, og endeligen maa man give den den nødvendige Kraft til at holde sig deri. Alle de Børn derfor, som lide af en Krumning eller anden Beskadigelse i Rygraden, Hofterne, Skuldrene, maa ligge ganske horizontale paa Ryggen, saa at ikke nogen Deel eller noget Lem skal anstrænges mere end et andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Stiftelsens største Antal bestaaer af unge Piger og Pigebørn, og disse, saavidt de maa være sengeliggende, ere alle i en stor Sal. Det letter dem Følelsen af deres Uheld, at see andre ogsaa taale et større eller mindre Uheld, og at have den muligste Selskabelighed. De knytte Velvillies eller Venskabs Forhold, uden Hensyn til Stand og Fædreneland. Tæt til dette Værelse støder Opseerindens smagfulde Vaanings værelse, og tæt til samme igjen en anden ligesaa rummelig Sal, som er Spise- og Arbeidsværelse for dem der, Helbredelsen nær, ei behøve at holdes i Sengene. Et dertil stødende Værelse er bestemt for den musikalske Undervisning. Andre Værelser tjene som Undervisningsværelser for de smaa Piger, der behøve samme, eller til Badekammer o. s. fr. Ligeledes have Drengene deres Værelser; og i en anden Etage ere Værelser for dem, der ere deres Helbredelse nær. Alle Værelserne ere pyntelige, med Smag, ja tildeels med Eleganz, decorerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
J Værelser og Senge, som hos alle Stiftelsens Personer seer man den Pyntelighed og udmærkede Reenlighed, den Prydelse af friske skjønne Blomster, og i det Hele den Livlighed der fryder, og som udtalede sig af ethvert Ansigt vi saae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Overopsigten over det hele Huusvæsen er betroet to Systre af Det. Leithoff, af hvilken den ene har Bestyrelsen af Kjøkkenet, den anden af den indre Opvartning. De ere ret hjerteligen opofrede deres Fag, behandle Børnene med Jndsigt, og nyde deres Agt og Kjerlighed. Omtrent 14 Personer arbeide under deres Ledning i begge Grene af Huusvæsenet. Med hvilken Omsorg Valg af Spiserne og Iagttagelse af Diæten skeer, derom vidner intet bedre, end at Upasselighed, der dog saa let kunde være Følge af den forandrede Levemaade, Luften og Legemets Leye, hører til de sjeldnere Tilfælde, og i det ringeste bliver ved Opseerindernes Forsorg, strax bemærket og hævet. Med blomstrende Ansigtsfarve og blide Aasyn saae vi de unge Piger og Børn ligge i de i Haverne i Række opstillede Senge, og man fristedes til at spørge hvorfor de laae saa fængslede, og ikke kunne nyde Naturen i al sin Fylde? Dog nyde de den, saavidt deres Stilling og Aarstiden tillader. Ingen smuk Foraars-, Sommere eller Efteraarsdag, ingen skjøn Aften forløber, at jo de paa Ruller løbende Senge sættes i Bevægelse, for at de liggende Børn kunne komme ud i den forfriskende frie Luft. Skjøndt Legemets Pleie vel er Jnstitutets Hovedtendenz, saa er dog tillige sørget for deres aandelige Dannelse, saaledes at der for Børnene er en Underviisningsanstalt, hvor de bedste Lærere og Lærerinder haves, og for de ældre er sørget for god Læsning og Underholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
I Hensyn paa alle Arbeider, saavel de videnskabelige som og Haandarbeider, er paa hver Seng anbragt et bevægeligt Bord i forskjellige Afdelinger, saaledes at deri findes Apparater til alle Slags Beskjeftigelser; saaledes for Drengene en heel Pult, ved hvilken de kunne skrive med Blyant, ogsaa efter Forholdet af deres Leie med Blæk. For at de liggende Børn ogsaa kunne have nogen Slags legemlig Bevægelse er til Sengen, fæstet en Bold ved et langt Baand. For saavidt de videre komne kunne tilstædes at deeltage i Dands, eller gjøre en Spadserefart, besøge Concerter og Skuespil er Hr. Det. L's Eqvipage til deres Tjeneste; ligesom og naar reisende Fremmede have en Sjeldenhed at forevise og ved flere saadanne Leiligheder intet forbigaaes, som kan bidrage til deres Fornøielse. Desuden blive Fødselsdage og andre Familiedage, Jule fester o. s. v. udmærkede, stærkere Oplysning, smagfuldere Anordning af Blomster-Guirlander o. s. m. forkynde saadant. Sandeligen, en om Moder kan ikke ønske et Barn, der har det Uhæld at være Krøbling, paa bedre Sted end i en Families Midte, hvis Huusfader gjør baade fra lægevidenskabelige Synspunkter alt hvad der kan skee til Helbredelse, og desuden saa vel har anordnet det Hele, og hvor hans Systre saa skiønt have indgaaet i hans Forsorg. Hos de smaa Børn er det rigtigt at hindre, at ikke Forældres Fraværelse skal gjøre dem fremmede for Børnene. Efterat det i Førstningen engang indtraf, at et Barn ikke kjendte sin besøgende Moder, som saadant smertede, har Hr. L. siden ladet et, om ikke konst rigt, saa lignende, Portrait af Moderen forfærdige, for at Barnet dagligen kan vises dette, og gives det i Hænderne, og saaledes strække den virkelige Moder, naar hun sees, de barnlige Hænder imøde. Maskinerne og Bandagerne blive ikke forfærdigede i Huset selv, men Dr. Leithoff lader gjøre hvad han behøver ved de i Staden værende dueligste Arbeidere. Anlæggelsen og Reguleringen af Apparater og Maskiner besørger han selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Paa Badekammeret er og særdeles Forsorg. anvendt, og derved en sindrig Anordning at det til Kuren fornødent eragtede horizontale Leie ikke under Badningen forrykkes. (Fortsættes.) Sendebrev til S. T. Hr. Lærer Becker. Kjære Ven! Du vil formodentlig undre Dig over at modtage paa denne Vei et Brev, og det ovenkjøbet et fortroligt Vennebrev, fra en Mand, Du vist mindst venter et saadant fra men seer Du, kjære Ven! Sagen er denne. Jeg læste Dine venskabelige Paamindelser til mig i Skilderiet forgangen, og da jeg deraf erfor ikke allene Din Tilværelse, – thi en Mand, som Du, er vistnok ligesaa bekjendt som Don Quixotte, der han drog ud at stride mod Veirmøllerne, med hvilket Tog Din drabelige Feide har, mellem os sagt, nogen Lighed –, men ogsaa endvidere erfarede Dine Tanker i den Sag, Du ukaldet har paataget Dig at blande Dig i, saa ansaae jeg det for et fortjenstligt Arbeide, at vise Dig lidt tilrette, for at de, som forstaae sig paa den Ting, Du omtaler, og om hvilken Dukun har et saare svagt Begreb, kunne faae en rigtig Synspunkt, hvorfra adskilligt i Dit Svar i Skilderiet bedst kan sees i sin rette Belysning. Det var desuden Synd at lade Dig, som vistnok er et Lys blandt Dine, fægte saa ganske hen i Luften efter et indbildt Fantom. Seer Du, kjære Ven! Din Beskyldning mod mig, at jeg skal have angrebet Din Stand (thi formodentlig er Du udsprungen af den hæderlige Skolelærerstand, endskjøndt Du synes noget vanslægtet fra Din Stamme, der jo, ifølge Dit eget Udsagn, er et Mynster paa Langmodighed) er, mildest talt, en Usandhed, og det vil være mig kjært for Din egen Skyld, hvis Du kan opgive mig noget Nærmere derom. Jeg kjender og agter Din Stand, hvis Byrder aldrig kan miskjendes uden af den seende Blinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Med Hensyn til det Publikum i sin Tid gjorte Løfte bekjendtgjøres herved at den Sag, som Lærerne ved St. Petri Drenge-Realskole fandt sig foranledigede til at anlægge mod Hr. Cand. C. H. Wisby, nu er hævet, efterat Hr. Wisby deri havde afgivet følgende Erklæring: Herved erklærer jeg, at alle de af Citanterne i nærværende Sag paaankede, for dem krænkende og fornærmende Udeladelser og Beskyldninger, som maatte kunne findes i mine i Statsvennen Nr. 44, og Skilderiet.