JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-31
Til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens 55 Litr. b. 1839. 10 Rbs. Sølv. Hans Gotfred Tranberg, Kongelig Majestæts virkelig Justitsraad, Borgemester og Byefoged i Ribe og Birkedommer i Riberhuus Birk, giør vitterligt. At for mig haver andraget forrige Sognefoged Niels Pedersen Brorsen i Tange, hvorledes han under 6te April sidstafvigt er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en til ham af Selveier Laurs Jensen Snedker i Tved under 23. Juny 1806 udstædt, den 11te Februar 1807 ved Riberhuus Birketingsret tinglæst, men senere forkommen Panteobligation, stor 6500 Rd. Dert., med første Prioritet i Debitors Gaard i Tved, af Hartkorn 1 Td. 6 Skp. 1 Fkr. treottend. Alb.; Thi indstevnes herved, med Aar og Dags Varsel, Den eller De som maatte ihændehave fornævnte Obligation, til dermed at møde inden Riberhuus Birketing paa Ribe Raadhuus den første Onsdag i October Maaned 1840 om Formiddagen Kl. 10, og der at fremlægge berørte Obligation tilligemed lovlig Adkomst til samme, da Obligationen i andet Fald vil blive kjendt død og magtesløs, og af Pantebogen vorde udslettet. Lavdag er ophævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Riberhuus Birks Contoir d. 22de May 1839. Tranberg. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
Juni Historisk statistisk Maanedstidende
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff. Afskedsord fra Redaktøren. Andre Forretninger af forskjellige Slags have i den senere Tid ikke tilladt dette Blads hidtilværende Redaktør at offre det den Tid og det Arbejde, som han ønskede og som var hans Pligt som Redaktør. Da der for det Første ingen Udsigt er til, at der saasnart vil lævnes ham mere Tid, og han ikke vil, at hans Navn skal figurere paa et Blad, hvori han selv kun tager liden eller ingen Deel, har han besluttet at fratræde Redaktionen. Da han imidlertid ikke kan andet end finde det ønskeligt, at Bladet vedblev, som et Organ, hvorigjennem Vestkystens Fortid og Nu til kunde yttre sig, og i Forventning af, at det vil blive mere benyttet end hidtil, haaber han, at en anden Mand, der interesserer sig for sligt vil afløse ham, indtil der lævnes ham Tid til atter at paatage sig det begyndte Hverv. Skøndt Subskribent-Antallet næppe er meere end tilstrækkeligt til at dække Udgifterne, er Udgiverinden dog villig til at vedblive. Muligt kunde Bladets Tendents midlertidigen forandres saaledes, at man ikke, som hidtil, indskrænkede sig til orig nale Afhandlinger og Egnens specielle Jnteresser, men ogsaa til Afvexling leverede oversatte historiske eller geografiske Skildringer af almindelig Jnteresse. Da saaledes med dette Nummer Bladets første Række sluttes, saa medfølger Titelblad og Jndholdsliste. Tanker til nærmere Overveielse for Lodseierne af Ribe Byes MærskengeJo vigtigere og fortrinligere Afgrøden af Mærsk engene ved Ribe Bye er, desto føleligere er Tabet, naar især i tørre Sommere Misvært indtræffet enten formedelst den klegede Bunds Haardhed, eller formedelst Orm. Der er neppe nogen Tvivl om, at i mangt et Tilfælde Misvært vilde forebygges og Afgrøden forøges, hvis en kyndig Bestyrelse havde det i sin Magt ved Overrisling at kunne vande Engene, naar og hvor de behøvede det. Selv paa Hedegnen er Engvanding med megen Fordeel paa mange Steder iværksat, og i Andsager har saaledes en Mand paa en Gaard af 2 Td. Hartkorn fundet sin Regning ved med en Bekostning af omtrent 500 Rdl. Hbcour, at anlægge en Sluse med et Vandhjul, tildeels efter den Afbildning, som findes i Sinclairs Agerdyrkningslære, for ved dens Hjælp at kunne hæve Vandet op af Aaen og dermed overrisle sin Eng og han har siden tillige skaffet sig Jndtægt, ved at kunne overlade sine Naboer Afbenyttelse af Vandet. Det ligesaa simple som sindrige Hjul er forfærdiget af Møllebygger Jens Bundesen af Andsager Mølle, og har formedelst sin stadigere Gang og Mængden af det Vand, det giver, Fortrin baade for Pompen og Vandsneglen. Et saadant Hjul vil sikkert findes hensigtsvarende til Engvanding ogsaa paa Mærsken, kun at det der maa sættes i Bevægelse ved Vindens Kraft, W. R.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
Biographiske Efterretninger og Sognepræsterne til Ribe Domkirke og Stifts provsterne i Ribe Stift, fra Reformationen indtil Begyndelsen af det 19de Aarhundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
(Fortsat.) vorledes Commissairerne, Borgemester A Frausing og Hospitalsforstander C. T. Hansen, have tilfredsstillet Stiftets Forlangende, eller hvad Dom de have fældet over Seerup og Terpager som Kirkens Værger, er mig ubekjendt. Høieste retsdommen er forhen omtalt. Slutningen af denne Dom lyder paa, at alle fornærmende Expressioner og beskyldninger, hvorved Seerup og Arvinger og Dr. P. Terpager under denne Sags Drift, saavel skriftlig for Commissionen, som mundtlig for Høiesteret, ere blevne angrebne bør, som utalte og uskrevne ikke komme dem til mindste Vanære i deres Grave, eller deres Arvinger til mindste Forkleinelse. - Arvingerne frifandtes ligeledes for at tilsvare Kirkens originale Skjøder, Fundatser, Gavebreve m. m., som savnedes under Sagen; dog tilpligtedes Seerups Arvinger at udlevere til Kirken en forgyldt Sølv pokal, som forhen havde tilhørt Capitlet. 11. Den ellevte Sognepræst var Broder, Brorson, født den 12te Marts 1692 i Randrup, Ribe Stift, hvor hans Fader var Præst. Han deponerede fra Ribe Skole 1712. 1719 blev han Rector i Lemvig. 1722 Præst til Med holden i Ribe Stift. 1736 Sognepræst til Domkirken og Stiftsprovst, Aaret derefter Biskop i Aalborg. Her i Byen har han kun opholdt sig en kort Tid, og tilføiet det Fornødne i vedkommende Embedsprotocoller. Det er ham, og ikke hans Broder Hans Adolph Brorson, der roses som en fortrinlig Prædikant af Kong Christian den 6te i et Brev til Hospræst Bluhme. Han har udgivet i Trykken en Samling af Prædikener, og en Dissertation de amore Dei Spontanco, samt et Program ved Sørgehøitiden i Aalborg Cathedralskole i Anledning af Kong Christian den 6tes Død. - Han døde som Jubellærer 1778.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
J B. Brorsons Embedstid her paa Stedet indtraf Reformations-Jubelfesten 1736. Om de kirkelige Høitideligheder, som i denne Anledning have fundet Sted, har jeg intet kunne forefinde i Archivet.) 2. B. Brorson afløstes af sin Broder Hans Adolph Brorson, der ligeledes var født i Randrup Præstegaard den 20de Juni 1694. Han deponerede fra Ribe Skole 1712, blev Præst Randrup 1721, 3die Præst i Tønder 1729, Stiftsprovst og Sognepræst til Domkirken 1737, og biskop i Ribe Stift 1741. Hvilken Aand, der har bevæget sig i hans Prædikener, kan man med Rimelighed slutte sig til af hans Psalmer. Om hans Virksomhed, som Medlem af Skole= og Fattiginspectionen, har jeg ikke kunne forefinde noget særskilt Vidnesbyrd; derimod var han en nidkjær Bestyrer af Stiftets geistlige Enkekasse. Som Skifteforvalter forauctionerede han Dr. P. Terpagers Bogsamling, 1) J Jubelaaret 1717 holdt Lector Terpager en Tale, hvori han søgte at vise, med hvormange pavelige Vildfarelser Staden, 7) J Onhalaangt forg hafde saadan Favnaaga en Talg hvori har søgte at vise, med hvormange pavelige Vildfarelser Staden, Ribe og Domkirken havde været behæftet. Paa Gymnastet holdtes ligeledes en Tale, hvorved udførtes en behagelig Vocal- og Jnstrumental-Musik, som udtrykkelig dertil var componeret, paa samtlige Festdage blev, efter endt Høimesse Prædiken, fra det vidtberømte Taarn en halv Time musiceret med Valdhorn og Hoboer. der kostede 541 Rd. 1 Mk. 15 s. J denne Qvalitet mødte han med Assessorer i Bispe-Embedet den 26de Februar 1741, samme Dag da Biskop M. Anchersen døde, for at forsegle og registrere Stervboets Effecter og Løsøre. Skiftet, som paabegyndtes af ham, sluttedes først under hans Eftermand den 16de Juli 1743. Boet var et Fallitboe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
J Brorsons Embedstid foretoges en meget betydelig Reparation paa Domkirken, som kostede omtrent 20,000 Rd. - Gudstjenesten holdtes i Cathrine Kirke fra November 1738 til September 1740, afvexlende for begge Menigheder. Som Biskop havde han en virksom Medem bedsmand i Stiftamtmand Gabel, der, som der synes, har udfærdiget de fleste Expeditioner, der vedkom deres fælles Bestyrelse. Gabels Fuldmægtig var Byfogden Westi Thomassen Lund, og Brorsons Amanensis Johannes Hjort, der siden blev Hospitalsforstander. At disse Mænd have havt en ikke ganske ubetydelig Jndflydelse paa deres Herrer, synes at fremlyse af den Beretning om Conrector Lange, som omtales i Professor Thorups Skoleprogram for 1830.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
Biskop Hersleb fælder ikke nogen fordeelagtig Dom over Brorsons Embedsdygtighed i den interressante Beretning om General-Kirke-Jnspectionscollegiet, som er insereret i J. Møllers theo logiske Bibliothek; derimod har han i theologifTidsskrift 2det Binds 2det Hefte 1838 fundet en meget velmenende Forsvarer i Pastor Daugaard i Thorstrup. - J Archivet forefindes ikke saa ganske faa Embedsbreve fra biskoppen. Jeg meddeler Extract af nogle enkelte, som synes ikke at være uinterressante. Under 27de Januar 1752 tilskrev han Stiftsprovst Stockemark, at en Provsteret skulde nedsættes i Anledning af, at Sub rector og 5te Lectiehører Thomas Montagne skal i sit Kammer paa en uanstændig Maade med Hug og Slag have begegnet og ilde medhandlet en fremmed Person ved Navn Schurmann. (Af Provsterets Protocollen kan man ikke ret see hvad det endelige Udfald blev. Endeel Personer bleve forhørte, hvis Forklaring dog ikke leddede til noget bestemt Resultat.) 1753, den 19de Januar, udkom et kongeligt Reskript angaaende Revision af Lovens 2den Bog. - Stiftsprovst Stockemark anmærkede meget rigtig i sin Communication af Biskoppens Skrivelse desangaaende, at flere Samlinger vare fornødne, og han formeente derfor, at man først burde opskrive sine bemærkninger førend man nærmere herom confererede. - Hvad Jndholdet har været af disse bemærkninger, eller hvilken Aand der har udtalet sig i dem, er mig ubekjendt. Det Hele blev, som man veed, sat i Beroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
Under 19de Marts 1762 tilskrev Biskoppen, Stiftsprovst Stockemark saaledes: Da det er bleven mig berettet, at der til visse Tider ikke bliver prædiket i Cathrinæ Kirke og Fredagen, og Sognepræsten har angivet som Grund, at ingen Tilhørere paa saadanne Tider indfinde sig i Kirken, saa Henseende til, at der dog i saa Fald er en Collega med den halve Skoles Disciple saavelsom ogsaa Klokkeren tilstede, og disse ogsaa kunne opbygges ved at høre en Prædiken, vil jeg herved have anmodet om, at der holdes den i Loven og Ritualet anordnede Prædiken, da det staaer til Præsterne selv, hvor kort eller hvorlænge de, under den ved Reskriptet bestemte Tid, ville prædike.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
J Anledning af den grasserende Qvægsyge, som kaldes det over Landet øiensynligt blinkende Guds retfærdige Vredes Sværd, forestillede Biskoppen i tvende Monita Nødvendigheden af, at Præsterne maatte i deres Menigheder flittig opløfte deres Røst som en Basune, til at vise Menneskene den eneste Vei at undgaae den timelige og evige Ødelæggelse, og i lige Maade flittig conferere med Herredsbrødrene, for at den land fordærvelige ja Sjælen evig myrdende Lunkenhed kunde beskjæmmes, forstyrres og afskaffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
et andet Monitum af 1752 paabyder biskoppen, at samtlige Præster i en dertil indrettet Bog skulle indføre idetmindste en udførlig Disposition, over det fornemste Jndhold af de hver Søn, og Helligdag holdende Prædikener, som de til alle Tider maatte holde i den Stand, at de ved Provstens og Biskoppens Visitatser kunde forevise den, saafremt de ikke for Ulydighed mod denne paa kongelig allernaadigst befaling grundede Anordning vilde vorde anseete. - Dersom en Biskop i vore Dage vilde strængt paasee dette Monitums Efterlevelse, ville flere yngre Præster udentvivl sættes i en ikke ringe Forlegenhed, da det nu er Mode ikke at have noget fast Theema, eller bruge Disposition i sine Prædikener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
J Brorsons Embedstid blev den gamle Bispegaard solgt, og den nuværende Bispegaard indkjøbt og indrettet til Embedsbolig. 1754 var Kong Frederik den 5te nærværende her i Byen. J en gammel Dagbog, som er i Professor Thorups Værge, findes i denne Anledning følgende bemærket: 1754, den 21de Juni, Kl. 1 Eftermiddag, ankom Kongen her til Ribe fra Tønder, blev modtaget af 12 Jægere, og drog ind paa Korsbrødregaard, hvor han blev hilset af Stiftets Pravster, som vare nedkomne til Landemodet den 19de Juni, hvilke med Byens Geistlighed og mange fra Landet indkomne Præster udgjorde en Linie fra KorsbrødregaardsPort indtil Døren. Biskoppen (Brorson) blev inviteret til Marschals-Taffelet. Efter Taffelet, begav Kongen sig i Kirken for at see dens Mærkværdigheder, hvor han atter blev modtaget af Provsterne og al Geistligheden, og blev i Kirken opført af Cantor og Skolen en smuk Musik, hvortil Biskoppen havde componeret Ordene. - Medens Kongen sad til Taffels blev hans Karetvindue indslaaet af den store Mængde Pøbel, som trængte til at see Kareten. - Kl. 4 drog han bort til Colding. Det var en Glæde at see, hvorledes Alle trængte til at see Kongen, saa han neppe kunde komme frem i Kirken; endnu større Glæde at see hans milde Ansigt og Belevenhed mod Alle, som kom at see ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
J Trykken har biskop Brorson udgivet en Beretning om Lissabons ynkelige Undergang, samt en Dissertation de vexillo ecclesiæ, og en Samling af Psalmer, der er oplagt i Viborg 1828, til Brug for de Opvakte i deres Conventicler. Han døde 1764, den 3die Juni, og blev begravet den 15de f. M.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-01
Efter hans Død udkom et lidet Skrift, trykt i Kjøbenhavn 1764, hvis Titel er Tanker ved Dr. Biskop H. A. Brorsons salige Bortgang til Faderen. J dette forekommer blandt andet følgende Udtryk: Hans Sjæl fra Byrden fri en Englehær omringer, der alle kjendte ham og saadan Hilsen bringer: velkommen Jesu Ven, Du Troens vare Helt, kom efter Ordre op til Lammets prægtig Telt. Hvorfore han og haster i største Ydmyghed for Lammets Fødder kaster sig slet uværdig ned, tilbad paa Himmelviis, med Millioner, som istemte Lammets Priis. Af sine Formænd han blandt andre fleer her finder Bisp Jersin i stor Glands. Det Syn ham paaminder, Tak Broder, sagde han, for din udvalgte Bog,) en Sjæleqvægelse jeg ofte deraf tog. Bisp Brorson mødte her en Flok, som ei var liden af Randrup, Tønder, ja en større endnu siden af Ribe By og Stift, der Alle hilste ham, som Redskab, at de nu saae Jesum det Guds Lam Vel skrives ikke kan de himmelsøde Taler, vor salig biskop holdt i disse Frydesaler, ved den Anledning, at Bekjendte hilste ham, men vistnok sagde han, og takker det Guds Lam. 1) Jersin har udgivet 3 smaa Skrifter i Modersmaalet: Tractat om Mirakler, Tegn og Aaabenbaringer, en rigtig Vei,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
allernaadigste Kongelig legeret. Depriviorders er De Avis, Adreoveralt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 45. 4de Juni Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. I Deputeertkamrets Møde den 25de forlangte Marineministeren en Kredit af 10 Mill. Fr., for at Frankerig kunde være forberedt paa ved dets Sømagts Forøgelse at øve en virksom Jndflydelse, paa Begivenhederne i Orienten. - Angaaende de sidste Uroligheder i Paris mældes endnu, at General Tholdtes, Bestyreren for den polytekniske Skole, er afsat, og at 31 Elever, som meest vare blevne bemærkede ved Bevægelserne d. 14de, ere blevne fængslede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
- J Avignon skal Politiet have opdaget et bevæbnet Selskab, der bestod af Haandværkere, som dog ikke synes at have staaet i Forbindelse med Urolighederne i Paris. - Regjeringen vil for Eftertiden ikke benytte de hemmelige Fonds til at understøtte de Blade, som udtale sig for den. Dens Organer ville herefter kun være "Moniteur" og "Moniteur Parisien. - Jfølge et Brev fra Algier af 17de har man i Konstantineh opdaget en Sammensværgelse, som havde til Hensigt at myrde alle Franskmænd. Hovedmanden er fængslet. - Alt var d. 1ste April fuldkomment udjevnet mellem Admiral Baudin og Mexico. Admiralen havde i bestemte Udtryk tilkjendegivet Hr. Gorostiza, at han igjen vilde begynde Krigen, dersom den mexicanske Regjering ikke formeligen frasagde sig enhver Protestation, Udlægning eller Jndskrænkning, offentlig eller hemmelig, som kunde forandre Traktatens Mening eller forhindre dens Virksomhed. Dette bragde Gorostiza til Befindelse, og han ilede med at tilstille Admiralen en tilfredsstillende Erklæring. – De 4 Faner, som de Franske toge ved St. Juan d'Ullog, ere blevne bragte til Jnvalidehusets Kirke i Paris, hvor fortiden opbevares 800 Faner og Standarter af forskjellige Nationer. "J. d. Debats" bemærket, havde de 4,500 engelske, preussiske og russiske Faner og Standarter, som i Jnvalidehusets Gaard bleve brændte 1814, endnu været til, saa vilde vi have havt den mærkværdigste Samling af Trophæer, som nogensinde kunde forevises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Spanien. Fra Perpignan mælder en Telegraf Efterretning, at der i Valencia d. 18de fandt Uroligheder Sted; Barrikaber bleve oprettede; Nationalgarden stillede sig mod Linietropperne. Oprørets Øjemeed var Cortes's Opløsning og Kongerigerne Arragoniens, Valencias og Murcias Uafhængighed. D. 20de var Roligheden igjen tilvejebragt. 7,000 Mand Jnfanteri og 500 Heste af Gen. Asnaus Division ere rykkede ind i Liria. Cabreca var d. 19de ved Chelva i Valencia. England. J en Forsamling af Chartister i Manchester blev følgende Beslutning eenstemmigen antaget: "Da dette Meeting seer Regjeringens Beslutning, at modsætte sig Folkets Ønsker, saa betagter samme det som Pligt for enhver Ven af Friheden og Fædrelandet, at forene sig og forsvare Chartet, som skal opretholde Folkets Ret og Frihed." 16-18,000 Personer skulle her have været forsamlede. - Jfølge de sidste Efterretninger fra Jndien skal Dhost Muhamed Kan have rømmet Kabul, og Prinds Kam Ram have overgivet Herat til Englænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Hannover. Fra Hannover skrives under 25de, at jo mere den 28de Mai nærmer sig, jo meere forsvinde Udsigterne til at faae det andet Kammer fuldtalligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Da Dr. Christiani fra Lüneburg d. 28de vilde berede sig til at reise til Hovedstaden i Anledning af Stænderforsamlingens Aabning, modtog han pludselig en Kabinetsskrivelse, hvori han blev underrettet om, at han ikke skulde møde, da man i modsat Fald vilde træffe passende Midler til at gjøre ham uskadelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Jtalien. D. 18de døde i Florents Napoleons sidste Søster, Caroline Murat, forhen Dronning af Neapel, kun 6 Dage efter hendes Onkels, Cardinal Fesch's Død. Efter Murats Død kaldte hun sig Grevinde v. Lipona (Na poli). Hun var født 1783 og efterlader sig to Sønner, Achille og Lucian, Murat, som opholde sig begge i America, samt tvende Døttre, Marquise Pepoli i Bologna og Marquise Rasponi i Ravenna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Tyrkiet og Ægypten. Efterretningerne fra Konstantinopel, der naae til d. 8de Mai, lyde endnu fredelige, medens Efterretningen fra Alexandrien af 7de, om at Tyrkerne ere gaaede over Grændsen, fra alle Sider stadfæstes, og Rygtet endogsaa omtaler, at en Træfning er forefalden ved Meraasch, mellem Malattia og Semisat, hvortil man dog ikke fæster Lid, ligesom man ei heller endnu troer, at det vil komme til virkelig Krig mellem disse Magter. Mehemed har, efterat have erfaret Tyrkernes Overgang over Grændsen, befalet sin Søn, først da at handle med Kraft, naar han er overbeviist om, at Tyrkerne have brudt Freden. Jøvrigt skildres Øjeblikket til at begynde Krigen som meget gunstigt for Sultanen. For det Første har han alle de fremmede Magter paa sin Side, og Jngen har Lyst til at tage Mehemed i umiddelbar Beskyttelse, og dernæst er Stemningen i Syrien saaledes, at der kun behøves et Vink for at bringe Befolkningen paa Sultanens Side, idet mindste er man af den Mening i Konstantinopel. D. 15de Mai skal den tyrkiske Tronarving forlade sin Moder og erholde sin egen Hofstat. Dette er noget ganske Uhørt, da alle Tronarvinger hidtil bleve holdte i Fangenskab og maatte ikke komme i Berørelse med Nogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Jndenlandske Efterretninger Under 10de Mai har Hs. Maj. Kongen allernaadigst resolveret, at der i Aarhuus skal anlægges en fuldstændig videnskabelig Realskole. Ved Skolen skulle foreløbigen ansættes en Rector, en Overlærer og 4 Adjunkter; hvilke Lærere bliver at gagere efter de samme Regler, som følges ved Gageringen for Lærerne ved de lærde Skoler. Contingentet for Realskolens Disciple, der ordentligviis blive at optage i en Alder af 8 Aar, og som antages i en Tid af 10 Aar at kunne gjennemgaae Skolen, bliver det samme, som erlægges for Disciplene i de lærde Skoler udenfor Kjøbenhavn. Læregjenstandene blive: a) Religion, i samme Omfang og efter samme Methode som i de lærde Skoler; b) Mathematik, saaledes at herunder, foruden Færdighed i praktisk Regning, indbefattes Arithmetik, Plangeometri, Stereometri, Trigonometri, Læren om Logarithmerne og Algebra indtil Ligninger af anden Grad incl.; c) Naturhistorie og Naturlære, saavel dennes mechaniske Deel som Chemien med Electricitetslæren; d) Geographi, saavel physisk som politisk og mathematisk, hvorved de vigtigste astronomiske Kundskaber bør meddeles; e) Historie, i ikke ringere Udstrækning end i de lærde Skoler, og saaledes at Culturhistorien, Opdagelsernes, Jndustriens og Handelens Historie optages i Underviisningen; f) Sprog: Dansk, Tydsk, Fransk og Engelsk, saaledes at Underviisningens Formaal bør være ikke alene Færdighed i at forstaae og med Correcthed at skrive dem alle, men derhos, hvad det Tydske og Franske angaaer, tillige, saavidt muligt, Færdighed i at tale. Ogsaa skal der gives de Disciple i Skolens høiere Klasser, som attraae saadant, Leilighed til at lære det latinske Sprog, hvilket forøvrigt ikke bliver at optage blandt Læregjenstandene; g) Af Kunster og Færdigheder bør bibringes: geometrisk Tegnelære og Frihaandstegning, Skjønskrivning. Sang og Gymnastik, derunder indbefattet Svømning, Dands, Fægtning, Huggen og Vaabenøvelser. De med den nævnte Realskoles Oprettelse og senere Vedligeholdelse forbundne Udgifter blive at udrede af den almindelige Skolefond. Pastor Grundvig er bleven kaldet til Præst ved Vartou Kirke i Kbhvn, og Sognepræsten for Hammer og Lundby Menigh, i Præste Amt, Pastor P. R. Wil dike, til Sognepræst for Taarnby Menighed paa Amager. Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets Assessor Dr. Normann er udnævnt til Birkedommer og Skriver samt Politimester i Kbhvns Amts Rytterdistrikts nordre Birk. Kammerjunker og Assessor Koefoed, Skifteforvalter og Skifteskriver i Christiansstæd i Vestindien til Borgermester i Randers, og Overauditor ved andet jydske Jnfanteri-Regiment, Licent. jur. Petersen, til Borgermester, By- og Raadstuskriver i Holbek(Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Vor Landsmand Hofraad H. Haurovitz, (Broder, til den ved det Titchenske Selskab værende Skuespiller af samme Navn), der er ansat som Livlæge hos en afde yngre russiske Storfyrster, og tillige er Ridder af flere russiske Ordener, er nu af Hs. Maj. Kongen bleven udnævnt til Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
For nylig har Trykkefrihedsselskabets sidst afgaaede Skriftcommittee modtaget et kongeligt Rescript, hvori Hs. Majestæt tilkiendegiver sit allerhøieste Mishag med den eensidige og upassende Fremstilling af Finantsernes Tilstand, som Folkebladet indeholder. Committeens Medlemmer blive tillige i Naade advarede om at entholde sig fra en Adfærd, som kunde have yderligere ubehagelige Følger for dem selv personligen og for det Selskab, de repræsentere. Man er nu i spændt Forventning om, hvad den afgaaede Skriftcommittee vil foretage sig. (Aalb. A.)