JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Pastor F. Schmidt i Norge har i den gamle Kiæmpevise Maneer befinnget Kapitainlieutenant Jessens Heltekamp i Vestindien, saaledes: Og det var Carl Jessen den giæve Mand, Han pløied atlantiske Bølge, Da kom to Britter og duved ham an, Jeg vil det ret ikke fordølge. De talte ham til med tordnende Røst, Men ei var han seen til at svare: Thi ene mod to at prøve en Dyst, Det tyktes ham slet ingen Fare. De Bretlandske Svenne gav Skud paa Skud Men Carl holdt dem mandig fra Livet; Han svarede hverken paa Lod eller Krud, Men dygtige Lag blev dem givet. Saa heised han Smaaseil i høien Raa, Og søgte Sanct Thomas at vinde: Han vidste at seile og vidste at slaae, Det maatte vel Britten befinde. Med blodige Pander og hullede Skrog De vendte med Skamme tilbage; Men hædret og høit vaier Dannebrog, Ei Britten det magter at tage. Det attende Aarhundredes Hovedbegiven. heder. (Anden Revolutions=Epoke: 1 Octbr. 179132. Junii 1793.) 1792. 6 Febr. Condorcet 10de Præsident.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
9 Dekret, som anordner Seg vester paa de Udvandredes Godser. 11 Det lovgivende Korps faaer en Æres vagt ligesom Kongen. De røde Frihedshuers Perinde begynder. 15 Opstand i Forstaden St. Marceau. 20 Dumas 11te Præsident. 23 Stor Allarm i Forsamlingen over et Forslag af Monysset om at danne en Klud i Forsamlingssalen paa de Eftermiddage, da ingen Møder holdes for at hindre de Deputerede fra at komme til Jakobinerne eller Fruillanterne. 24 Uroligheder og Mordsener i Dunkirchen. 1 Mart. Ministeren for de udenlandske Saaer de Lessart, meddeler Nationalforsamlingen 3de Skrivelse, fra den franske Ambassadeur i Vien, Fyrst v. Kannitz; og den Preussiske Gesandt i Paris. Manisest af de Udvandrede. 3 Simonneau, Maire i Etampes, bliver myrdet sine Kaldsforretninger. 5 Guyton=Morveau 12te Præsident.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Onsdagen den 17 Novbr. No. 213. Klingberg. ) John Gundersen Bielseth, contra Schønheider. ) Arne Ulrichsen Kongshoug, (Sagen betræffer Fornyelse af en den 3die Decbr. 1794 afsagt Høiesterets Dom imellem Parterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Dom: Den til Fornyelse af Høiesteretsdom af 3die Decbr. 1794 udtagne Høiesterets Stevning afvises som upassende hvorimod John Gundersen Biølsets forbeholdes hans Ret til at søge Execution efter bemeldte Dom. No. 217. Jngen medte. Lehnsmand Ole Wold, contra Jngen mødte. Peder Gothilf Ussing. (Denne Sag betræffet 191 Rdlr., som Ussing fordrede hos Titanten efter Vexel Obligation af 2den Jan. 1796. Dom: Da ingen af Parterterne lod møde, blev den sædvanlige Udeblivelses : Dom afsagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Torsdagen den 18 Novbr. No. 223.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Mødte. Procurator P. B. Wivet, som befalet Actor paa 2 Justitiens Vegne, samt som beskikket Forsvar i for Niels Nielsen Skiulestad, contra Rottbøll. Peder Gothilf Ussing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
(Nærværende Sag angaaer een inden Arendals Byetings det den 19de Martii 1800 foregaaet Behandling, hvorved Ussing, efter en forfalsket Stævning; har banet sig Adgang til at afl raae den ham ved een inden Steengereids Slibeeds Ting den 29 Martii 1799 afsagt Dom udi en Sag imellem Parter ne tilkiendt Gyldings=Eed. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande J Salario til Procurator Wivet for Høiesteret betaler Peder Gothilf Ussing 30 Rd., samt til Justitscassen som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Løverdagen den 20de Novbr. Nr. 224. Schønhelder. Kiøbmand Giert Gjertsen, contra Klingberg. 1 Jørgen Kock. (Sagen betræffer Stadfæstelsee af et under 27 Septbr. 1800 gjort Forbud hos Kock imod Bebyggelsen af en i Mandall de liggende Tompt. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Giert Giertsen, til J. Kock med Firsindstove Rigsdaler. Saa betaler han og til Justitscassen for undig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Casse 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Mandagen den 22de Novbr. No. 226. Rottbøll. I Halvor Kittelsen Nordre Lien, contra Scanheder. Mathias Olsen Kieppens Enke og Arvinger. (Sagen betræffet Eiendomsretten til een under Citantens Gaard Nordre Lien beliggende Støel eller Sættermar. Dom. Stifts=Overrettens Dom bør ved Magt at stande Processens Omkostning for Høiesteret betaler H. Kittelsen Nordre Lien til M. Olsen Kleppens Enke og Arvinger med 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. No. 367.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Mødte Procurator H. Drejer efter Kal. Befaling, contra Wivet Arrestanterne Gregorins Velff og Marens Michaelowitz, samt Kiøbmand Peder Christian Killengreen og Giesige, veren Jsaac Andreas Wahl og Andreas Christensen Foss(Disse ere tiltalte, de 2de første for begaaet Tyverie, og de 3de sidste for at have af disse kiøbt stiaalne Koster.) Dom: G. Belff og M. Michaelowitz bør tiene for Kost og Løn paa Omgangs Sand i Øst=Finmarken, hver i 2 Aar; Saa bør de og een for begge og begge for een, betale i Erstatning til H. Wadel 100 Rd. 3 Ort, samt hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. P. C. Killengreen bør af den ovennidømte Erstatning, tillige med G. Belff og M. Michaelowitz, een for alle og alle for een tilsvare 40 Rd. J. A. Wahl paa lige Maade 50 Rd. og A. C. Fofs ligeledes 3 Ort. J Henseende til Udleveringen af de i Behold værende Koster bør Hiemtingsdommen ved Magt at stande. Tirsdagen den 23de Novbr. No. 364.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Mødte 1 Procurator P. B. Wivet efter Kal. Befaling, contra Rottbøll Arrestanterne Sør en Pedersen, Johan Hansen og J Mads : med (Disse ere tiltalte, den første for 3die Gang begaaet Tyverie, og de 2de sidste for Medviderie og Halerie, Dom: J. Hansen og M. Smed bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. S. Pedersen bør hensættes til Arbeide i Kbhvns Rasphuus 15 Aar. Saa bør han og erstatte Poul Mathiasen Værdien af de stiaalne men er tilbagekomne Koster med 83 Rd. 3 Mk. 14 s., samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Onsdagen den 24de Novbr. No. 229. Skibsted Procurator Johan Henrich Friele, som Curator i MiIchael Jungelausens Fallitboe, paa bemeldte Boes Creditorers Vegne, contra Klingberg Consul Henrich Jansen Fasmer, og Rottbøll i Henrich Ewald som Mandatarius for Moses Oppen I heim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
(Sagen betræffer, om ikke Consul Fasmer bør til bemeldte Boe betale de 3de Vexler, den ene af 20de August 1799 paa 1200 Gylden, den 2den af 26de samme Maaned paa 166 Gylden 3 Styver 3 Penninge, og den 3die af 27de August næstefter paa 1797 Gylden.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Dom: De ergangne Domme bør uefterrettelige at være, hvorimod Parterne henvises til endelig Doms Erhvervelse i første Jnstants ved Byetinget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Torsdagen den 25de Novbr. No. 230, Klingberg ) Gunder Rognaldsen Farsund, contra Haagen Rognald Hansen Hæstad, (Sagen betræffer : at Citanten ved et Forliig, indgaaet inden Retten den 28de Martii 1797, har forbunden sig til at fratræde og til Lovens Fardag 1798 til Indstævnte at rydbiggiøre sin paaboende Gaard, Farsund kaldet, m.v. Dom : Stifts=Overrettensdom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høyesteret betaler G. R. Farsund til R. H. Hæstad med 80 Rd., hvoraf Procurator Haagen tillægges i Salario for Høiesteret 30 Rd.; Saa betaler han og til Justitskassen for undvig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Casse 5 Rd. No. 115. Klingberg Baron Charles Selbye, contra. Jngen Enken Birthe Jørgensdatter. (Sagen angik en Aftægt, som Indstævnte tilkommer hos Cltanten. Dom: Birkedommerens Dom bør ved Magt at stande. Til Justitscassen betaler Baron C. Selbye, som Tabende 5 Rdlr. No. 221. Fugen i Kiøbmand Peder Gothilf Ussing, contra Klingberg Over=Inspecteur Henrich Bull paa Laurvigs Grev 1 skabs Vegne, (Sagen angaaer Ussings lovstridige Forhold i at anmasse sig Carlsplads, der er Grevskabet tilhørende, og bemægtiget sig Pladsens Jord m. v.) Dom: Stifts=Overrettensdom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler P. G. Ussing til Over Jnspecteur Bullp a Grevskabet Laurvigs Vegne med 80 Rd. Saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Caffe 5 Rdlr. Nr. 48. Schønheder, Bønderne Laurenz Gottormsen Midboe og Svend I Halvorsen med flere Eiere af Gaardenne Middye- og Næss med flere, contra Flingberg i Peder Jørgensen Aasen, med flere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
(Sagen angaaer Deels Grændse=Linien imellem Citanternes og Vederparternes Eiendomme, samt Skov og Udmark og Deels Vedervartiets brugte ulovlige Forhold saavel ved at ødelægge en Vei, som i andre Maader, med eldere. Dom: Grændseskiellet imellem L. G. Midboes med de flere Eitanteres og P. J. Aasem med de flere Jndst ryntes Gaard og lo marker bør gaae fra Dahls=Nutten til Sands merset efter derpaa Eftuations Cartet af 7de Septbr. 1765 med Rødt dragne Li gie, og fra Sands=Reeset over Skiersunds Nuttens Spovstre Hæld, samt Warden paa Rutten oven for Jndskaalen til Dværg stens Delet efter den nog bemeldte Situations=Cart med Sorpuncteret Linie. Processens Omkostning for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler P. J. Aasem med de flere Indstævnte som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Løverdagen den 27de Revbr. No. 132. Klingberg ) Kiøbmand Niels Just og Byefoged Christen Holm Wivet Birkeskriver Friderich Dall, (Sagen betræffer Dalle tilkommende Salarium hos Citanterne som Kiøber af afg. Casserer Hierrilds Gaard.) Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salario til Procurator Wivet for Høiesteret betaler Byefoged C. 5. Colding og N. Just, een for begge og begge for een, 30 Rdlr. Tirsdagen den 30te Novbr. No. 185. Rottbell Niels Greisen paa Hans Houus og Lars Døkkens Vegne, Haagen J afg. Procurator N. Ytters Stervboe(Sagen betræffer Confiscation af 400 Rdlr. efter Pante=Obligation af 7de Febr. 1789 fordi Contras itanten formeentlig deraf ei skal have ladet sig decourtere den paabudne 4 pro Cent m.v., Dom : Stifts Overretteus=Dom børved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler N. Grefsen og afg. Procurator Hiorts Stervboe, een for begge og begge for een, til Procurator Ottets Stervboe med 80 Rd. ; Haa betaler de og paa lige Maade, til Justitscassen for unødig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Caffe 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Onsdagen den 1ste Decbr. No. 233. Wivet 1 Mads Poulsen Runde, contra Klingberg ) Herrøe Kirkes Efer Sivert Olsen. (Sagen angik Fisketiendens Erlæggelse til Herre Kirke.) Dam: Stifts=Overrettensdom (hvorved Citanten er kiendt pligtig, at erlægge til S. Olsen 71 Torsk eller Penge derfor efter dens Priis) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høyesteret ophæves. Til Justitscassen betaler M. P. Rund som Tabende 1 Rd. No. 234. Wivet i Kiedmand Herman Kühler, contra Stibsted I Kiøbmand Poul Meyer Smidt. (Sagen angaaer 174 Rd. 1 Mk. 12 s., som Kiøbmand Smidt efter Regning formeener sig til Rest at have tilgode hos Nordlænderen Hans Pedersen Sundbye for crediterede Vare.) Dom: Byefogdens Dom Chvorhed er kiendt at Kiøbmand H. Kühler bør, imod Regres til H. P. Sundbye, til Kiøbmand P. M. Smidt betale de omstævnte 174 Rdlr. 28 s., samt tillige i denne Søgs Omkostninger at oprette ham 8 Rd. ) bør ved Magt af stande ; dog saaledes : at Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler H. Kühlert som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Torsdagen den 2den Decbr. No. 236.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Klingberg i Krammer Gunder Ulstad, contra Rottbøll ) Regimentsqvarteermester Johannes Finne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
(Sagen angaaer Grundsæddels Udstæddelse paa en under Bakkegaarden, Jndstævnte tilhørende, sorterende Grund, hvilken Grundsæddel denne har nægtet at meddele Citautten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Dom: J. Kinne har inden 4 Uger efter denne Høiesteretsdoms lovlige Forkyndelse, og under 2 Lod Sølvs Mulct til Justitscassen for hver Dag han derefter sidder denne Dom overhørig, til 3. Udstad udstæde lovlig Grundsæddel paa Grunden No. 36 under Takkegaarden, mod at G. Ulstad betaler ham, foruden Jndfæstning, aarlig Grundleie 6 Rd. fra den 17de Junii 1766 og fremoeles. I øvrigt bør Porterne for hinandens Tiltale i denne Sa frie at være, Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler hver af Parternd 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Jndsendt. For den Fattige. Født er jeg ei i Fyens Land, Blandt disse værdig Trængende Men Tven jeg dog lide kan. Er Krigsfolk og er Borgere. Ung var jeg, da jeg kom dertil, De lide, lide megen Nød, Og nødig det forlade vil. Og sukke for det kiære Brød, Jsær er Odense mig kiær, Du gode Landmand, Penge har J den Bue jeg opdragen er. For hvad du sælger, not indtaer Et ædelt ædelmodigt Folk Bliv ikke træt, bliv ikke kied, Og der er jeg Sandheds Tolk. At vise Ædelmodighed; Jeg selv har Prøver tidt derpaa Gid det dem derfør vel maa gaae Ja ædle Fynboe, lad enhver. Saa god er hver i Fyens Land. Som sand og værdig Fattig er, J disse tunge Tider see, Hvad Under man det elske kan, At du er vist medlidende Jeg ønsker derfor deres Vel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Nu er det Juni vi glædes skal Da glæder mig ved deres Held Jsær den værdig Trængende, Vær da iblant Velgiørers Tall: Du selv er glad og lykkelig, Forsynets Die til ham see Nu er den haarde Vinter Tid. Giør og den Armeldet med Dig Læs du opmærksom disse Ord Og alt i Prisen er med Flid, Vær i din Godhed viis og stor Den Arme, som har mange Smaa Tør Taarerne af Armods Kind, Hvor vil han Brøder, Brødet faa : Saa har Du vor Alladers Sind J gode Folk i Fyen her i Hav disse Armee Arme kiær, Dit daadfuldt Liv, Din Gavneln, Skal vorde Dig i Død en Trøst, Ræk dem en ædelmods Haand, For hele Verden bytter og J have da Algodheds Aand. At Du alt paa den Godes Ve Odense Bye=Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Døbt. Den 4 Jan. Korporal Bansons Søn, Anders Pedersen, Fadd. Frøken Schubart, Frøken Holm, Major Laf son og Ritmester Bruun. Den 5te: Birthe Marie Blommes Datter, Karen Johanne, Fadd. Anne Cathrine Hansdatter, Maren Andersdatter, Muurmester J. Jensen, Snedkerne P. og H. Offer, Giørtler C. Andresen og Handskemagersvende P. Smidt. Den 9de: Tømmersvend C. Larsens Datter, Karen, Fadd. Karen Knudsdatter, Marie Pedersdatter, Bryggerkarlene H. Pedersen og R. Kundsen og N. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Kopulerede. Den 8 Jan. C. Hansen og Enken Elisabeth Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Begravede. Fra 5 til 10 : Tugthuuslemmerne N. Jepvesen, 70 Aar, og L. Pedersen. Vælgestræder M. Nielsens dødfødte Datter, Frimuurmester H. C. Knudsens hiemmedøbte Datter, Sara Maria, 5 Uger. Sr. S. S. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
AVERTISSEMENTS. Førstkommende Tirsdag den 18 Jan. om Formiddagen Kl. 10 bliver ved Selleberg holdt offentlig Auction over omtrent 100 Stk. Elle, tienlige til Rendetræer, Træeskoer m.v. Selleber, den 11 Jan. 1863.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Nylig hiemkommen bedste Congo Thee bekommes i Overgade hos David Jsral.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-12
Onsdagen den 19 Januarii førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver efter passeret Udlæg og paa Vedkommendes Begiering foretaget 3die og sidste Auction over det Jens Brylle tilhørende og iboende Huus i Redergade, bestaaende af 7 Fag til Gaden og 5 Fag Baghuus med Gaardsrum. Odense den 10 Jan. 1802. Vendz. hos Kiøbmand Retchet ved Vester Port faaes god tydsk Humle,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
En Privatefterretning fra Paris (over Holland igien. tager paa ny, at den Tid nærmer sig, da Bonaparte vil antage Keisertitlen og formoder derhos, at Arveligheden, med det samme vil blive indført, ved Ludvig Bonaparte unge Søns Udnævnelse til Bonapartes Eftermand. Skulde Staten inden den Tid pludselig blive uden Overhoved menes der, at Bonaparte ligeledes itide vil udnævne et Regieringskonseil, hvis Formand skulde blive Joseph Bonaparte og de øvrige Medlemmer Generalerne Murat, Moncen, den anden Konsul Cambaceres og Stordomme, ren. Ligeledes hedder det, at Overhovederne for den bataviske, helvetiske, italienske og liguriske Republik skulle have Erke=Embeder hos den ny Keiser. At noget Vigtige maae være i Giæring slutter bemeldte Efterretning af adskillige Omstændigheder, hvoriblant, at den første Konsul paa nogen Tid skal søge at drage Mænd til sig, som han hidtil syntes at have forglemt, eller ikke at agte meget; at han ofte skal have Konferentser med Hovedmænd af forhen herskende Partier og at han derimod bortfiernet de Ubøielige. Man skal nu allerede i 2 Maaneder have arbeidet paa Versailler=Slottets Reparation og fortæller, at biskoppen af Versailles skal for kort Tid siden have sagt til Bonaparte, at Vand og en Helts Nærværelse vare 2 nødvendige Ting til Versaillernes Lykke - og faaet til Svar derpaa: at begge disse Dele ikke vare umulige: - Finants= og Skat=Ministrene have nu af lagt deres Regnskaber for sidste Aar, hvis Jndtægter vare 80 Millioner rigere end det foregaaende Aar. Der giøres endnu Regning paa, at det indeværende Aar vil endnu indbringe 30 Millioner mere end det sidst afvigte. - Under Minister Chaptal og Borger Fourcroy skal der nu for Alvor begyndes med at indrette de offentlige Underviisningsanstalter. - Det Pariser Agerdyrk ningselskab har udsat en Præmie for den bedste Afhandling om Plougenes Theorie og Anvendelse, for om de ulykkelige Negere ved velindrettede Plougmaskiner kunde faae Aflønning i deres Hestearbeide ved Jordens Dyrkning i Kolonierne. - Underhandlingerne imellem Lord Whitworth og Minister Talleyrand have hidtil for det meste angaaet Egypten, Malta og Parma. Den franske Regiering forlanger at Engellænderne skulle rømme Egypten og Malta, hvilket Engelland endnu ikke ret vil beqvemme sig til. I Henseende til de engelske Forestillinger angaaende Parma, skal Lord Whitworth igientagende have faaet det kathegoriske Svar, at man ikke saae sig pligtig til i mindste Maade at underhandle med det Londoner Hof om Enropas faste Lands Jnteresse, eller at giøre den brittiske Minister Regnskab for det Forhold, Frankerig staaer i med de forskiellige europæiske Magter. - (Efter Breve fra Calais kom der forleden 2 Kourerer i største Hast fra Paris, en efter den anden, den første fra Bonaparte til Andressy og den anden fra Lord Whitworth til det engelske Ministerium; Begge bleve strax transporterede til Dower).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Tydskland. De tydske Aviser erklære nu, efter Opfordring, den forhenmeldte Efterretning fra Lybek, (See No. 154 f. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
om de danske Troppers Jndrykkelse i nogle fyrstbiskoppelige og domkapitulariske Landsbyer, som ugrundet, da ingen af disse Landsbyer og Distrikter hidtil have været besatte med danske Tropper og alle de hidtil føiede Foranstaltninger blot skulle tiene til at hindre alle egenraadige og actuelle Eiendomstiltagelser i disse Distrikter, førende Underhandlingerne desangaaende ganske ere tilende. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Den 27 Decbr. er der i Parts imellem Østerrig og Frankerig slutteten særskilt Erstatningsskonvention, hvori Bispedømmet Eichstædt og Kurværdigheden er tilstaae, den forrige Storhertug af Toskana.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Blandede Efterretninger. Engelland. Nordamerika faaer bestandig flere Indbyggere fra Europa, især fra Skotland. Med næste Deliqventtransport til Botanna følger 200 Md. af det engelske Marinekorps, der skal kommenderes af Oberst Colling, som er udnævnt til Vicegouverneur af denne mærk værdige Kolonie, der bestaaer for største Deelen af engelsk Afskum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Alderman Cadel i Londen døde forleden Nat pludselig, efterat han var kommen hiem fra et Sted i Byen hvorhan havde spiist. Han befandt sig meget vel da han kom hiem; men havde dog i nogen Tid tilforn klaget meget og ver Trykken for Brystet og over Hiertet. Han var 60 Aar og var tilforn Boghandler i Hummes, Robertsons, Blairs og flere berømte Skribenteres Tid, hvis Værker skaffede ham god Fordeel, endskiønt han lod Forfatterne leve got med sig. Pitt mører sig nu med Jagten og er bleven ret munter, siden man løf ham Døden paa, hvilket skal have foraar saaet ham en stærk Latter og derved en hæftig indvortes Rystelse, der især maatte være tienlig for hans spiritusse Mave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
J og omkring London havde man endnu ved Aarets Udgang ikke havt nogen Vinter. Nogle Frugttræer havde endog begyndt at blomstre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
En Viinhandler i London mistede sidste Foraar sin Kone, der efterlod ham et lille Barn. For nu at trøst den høibedrøvede Enkemand bød hans mangeaarige Ven og Naboe sin Kone at gaae ham lidt tilhaande i Huusholdningen og at have lidt Opsyn med Barnet. Denne venskabelige Tieneste belønnede Viinhandleren med at forfore den unge Kone, hvorpaa den skuffede Ven lod det komme til Proces, hvori Viinhandleren nu er bleven dømt til at betale ham en Erstatning af 5000 Pd. Sterling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
General Pichegri er nu i London, hvor han skal have havt endeel Konferentser med Hertugen af Port. Sidste Aar er i London født 19918 og begravet 19379. Mennesker. Den ældste af de Døde var 102 Aar gammel, og 62 opnaaede en Alder fra 90 til 100 Aar. Frankerig. Bonaparte har foræret Paven 2 Brig skibe, der nu have faaet Navne efter Apostlene Peter og Paulus. Det 3die franske Skib, som fulgte med for at bringe Mandskabet tilbage til Frankerig, bragte Hiertet af Pius VI med i en Urne, der skal staae paa et pragtfuldt Monument, som bliver oprettet i Avignon. Fra Bourdeaur er nylig sendt 1322 Tønder rød og 438. Tønder hvis Viin, foruden en heel Deel Brændeviin og Viinædike til adskillige nordiske Havne, for at Nordboer. ne kunne have Noget at varme sig paa i den kolde Vinter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Det moderlige Selskab i Paris havde sidste Aar en Jndtægt af 45519 Livres. 300 Mødre have deraf i sidste Aar faaet Understøttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
J Paris har en Enke paa 30 Aar i denne Tid havt de naturlige Kopper, som hun meget got har overstaaet og befinder sig nu ret vel efter Touren. I Amerika har den killige Tid nu indfunden sig og giøre Ende paa Sygdommene. Regntiden kom i Aar en Maaned sildigere end sædvanlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
De franske og engelske Blade kunne ikke bare sig for at skiære til hinanden og have Ondt ved at finde paa noget Nyt til at udtrykke deres Ærgrelse med paa en fiin Maade. Jmidlertid har et fransk Blad nu funden paa at kalde Engellænderne Krigsrangere og paastaae atte for 3 Aar siden nødte Østerrigerne deres Vare paa den at Krigsrangere nu vare forhadte og derfor maatte Moore i gjen vende tilbage med uforrettet Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Den foromtalte Nationalkalender er 310 Octavsider store og begynder med den franske Konstitution, dernæst med Koniulerne, Ministrene, de fremmede Regieringer og disses Statsministre o. s. v. Folkemængden i Parts angiver den blot til 547756 Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-14
Den bekiendte Proffessor Mentelle der er Medlem af Nationalinstitutet, har sendt et Exemplar af sit Atlas for Kiøbmænd til Madame Ludvig Bonaparte, tilligemed et Brev, hvori han siger endeel Skiønt, hvoriblant: " Naarden dyrebare Glut bliver større, saa viis ham, interessante Moder, paa mit Landkort de Steder, hvor man velsigner hans Navns Hæder, og da skal han snart kiende alle Verdens Dele,