JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Den persiske Kronprinds Abbas Mirzas for kort Tid siden indtrufne Død, menes at kunne have saare vigtige Følger for Orientens Fremtid. Hans Fader er en udlevet Olding, og dennes Sønner, der alt i hans levende Live oftere have forsøgt at afgjøre deres Trætte med væbnet Haand, ville efter hans Død, og da nu deres farligste Meddeler er borte, sandsynligviis fremkalde en Borgerkrig i Persien. Den afudøde Abbas Mirza, som en Tidlang var en svoren Fjende af Russerne, traadte senere i de venskabeligste Forbindelser, med disse, tilskyndet deels af Harme over at England tilbageholdt sine Subsidier, deels af Umuligheden af at kunne udrette Noget mod Russerne, der desuden tilbød ham Fred og Beskyttelse. Ved en særegen Artikel i Fredstractaten garanterede Rusland ham Tronfølgen i hans Faders Stater, og ved Hoffet i Tauris fortrængtes den engelske Jndflydelse nu ganske af den russiske. Russiske Exerceermestere traadte istedet for de engelske, som i den persiske Hær havde fremkaldt en Skygge af europæisk Disciplin, og for den bekom rede Britte, der erindrede sig de tidligere Revolutioner i hine Egne, forekom et Feldttog ved Jndus's Bredder, i hvilket russiske Skarer kjempede i Forening med persiske som en ved ikke sandsynlig, men dog til Mulighederne henhørende Begievenhed. Alle de Planer, som man i Tiflis eller Tauris kan have bygget paa den venskabelige Forstaaelse mellem Russerne og Abbas Mirzas, ere nu kuldkastede ved denne Prindses uventede Død. Thi jo mere A. M. i de sidstes Aar heldede til russisk Side, desto meere have hans skinsyge Brødre, understøttede ved Folkets Had mod disse Vantroe, bortfjernet sig fra Alt, hvad der kunde erindre om denne Indflydelse, og Russerne have for Øieblikket intet Haab omsk at gjenvinde samme i Persien. Veien til Jndien, der nys syntes at staae dem aaben, da de røverske Afganstammer letsk kunne have været vundne for et fælleds Angreb, er paa Nystbleven dem tilspærret, og det vilde ikke være forunderligt, om ved Udbruddet af en Kamp i Orienten, i hvilken Rusland kunde inddrages ved sit Forbund med Porten, Persernes flygtige Rytterskarer atter, som saa ofte før, kunde sværme over Kur og Arares ind i hine skjønne Egne, der nu, som paa Erobringens Dag, kun ved Vaabenmagt holdes under Russernes Lydighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
I det belgiske Repræsentantkammer fandt nylig et af Medlemmerne Leilighed til at sige Ministeriet en Compliment i følgende Anledning: Finantsministeren, saa fortæller han, havde ladet bekjendtgjøre, at der skulde holdes en Licitation over Skovningen i Grunwal (i det Luxemburgske). Saasart Commandanten i Luxemburg erfarede dette, tilskrev han den belgiske General Tabor, eftersom han hørte, at Regjeringen de faa to c: den belgiske havde faaet ifinde at lade fælde Træer i Grunwald, saa maatte han tilkjendegive, at han havde Ordre til at modsætte sig dette og reservere den legitime Souverain hiin Indtægt. Den belgiske Regjering lod sig imidlertid ikke forstyrre ved denne Protest, men har ladet Licitationen iværksætte saaledes som bestemt var. Det var for denne Fasthed hiin Deputerede takkede Ministeriet og opfordrede det tillige til at fortfare med samme, hvis den skulde befindes nødvendigt. J Nærheden af Perleberg i det Brandenborgske er for kort Tid siden funden Beenraden af et Menneske, som man holder for Levningerne af Hr. Bathurst, i 1809 engelsk Minister ved det østerrigske Hof. Til denne Gisning angives følgende Grund, som man bør haabe ikke er fremført af blot Animositet mod Napoleon. Under sit Ophold i Vien skal denne sidste have fattet et dødeligt Had til hiin Minister, der ved Nap. Nærmelse var fulgt med det keiser serlige Hof til Ofen, ikke, som man har meent, fordi han bidrog til den tyrolske Jnsurrection, men fordi Nap. betragtede ham som Medvider, om ikke som Ophavsmand til det Mordforsøg, som den 18aarige Præstesøn, Fridrik Stapsudførte i Galleriet ved Slottet Schönbruun. Nap. befalede derfor Savary at foranstalte en formelig Parforcejag, efter den ulykkelige Gesandt. Saasnart denne mærkede at han var bleven Gienstand for det hemmelige Polities Efterstræbelser, tænkte han først paa gjennem Jllyrien at naar det adriatiske Hav, siden paa at flygte til Constantinopel. Paa begge Veie befrygtede han Baghold og tog derfor den uheldige Beslutning at snige sig igjennem til Østersøens Kyster. Han naaede Perleberg, men her forsvandt han og alle hans Gemalindes Efterforskninger vare forgjeves. Det er især paa Længden af den Tid, som hint fundne Been brad synes at have ligget i Jorden, at man bygger den her fremsatte Gisning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Kjøbenhavn, den 24de Januar. I Tirsdags Aftes debuterede Jfr. Juliane Heger sen ynhøre Søster af Skuespillerinden Jfr. Elisa Heger) paa Scenen, som Sophie Wallmann i det Jfflandske Skuespil: Udstyret. Den unge Debuttantinde, der med et for Theatret fordeelagtigt Exterieur forbinder megen ungdommelig Livlighed, vandt hos det talrigt samlede Publicum flere Gange opmuntrende bifald for sin Udførelse af Rollens muntre og naive Partier. I dens meere alvorlige og sentimentale Deel syntes hun at være mindre heldig, hvortil Skylden dog tildeels torde søges i de Hindringer, hendes temmelig haarde Taleorgan her lagde hende iveien. - J det Hele optoges dette længe henlagte Jfflandske Stykke (der dog, ligesom Fleertallet af denne Forfatters Skuespil, neppe længer torde legne sig for vor Tid) med meget bifald. Kbhpst.) - (Vi see altsaa, at skjøndt Stykket ikke egner sig for vor Tid - det dog kunde vinde bifald. Kjøbenhavnspostens Redacteur kan være ganske rolig for, at Jfflandske Skuespil, Schrøder ske Lystspil og Schillerske Tragødier, ville trodse enhver Tid- og at ingen fjantet Vaudeville Periode vil kunne komme i Betragtning mod hine Mesterstykkers Fødselstid. Lad Nutidens Skuespillere først komme efter at udføre Jfflandske Noller, Skuespillene værdig, da ville vi tale om Tidens Fordringer til Smagen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Den Kgl. Lands=Over- samt Hof= og Stadsret har under 20de Ds. afsagt Dom i den af Conferentsraad og Geheimecabinetscasserer Bugge mod Udgiveren af Bladet "Lynstraalen, Johan Christian Richter, anlagte Jnjuriesag, hvorved de paaankede om og imod Citanten i et Brev fra Jndstævnte til dennes Svigerfader fremførte fornærmelige Sigtelser og Udladelser ere blevne mortificerede, og Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste utilbørlige Forhold, tildømt len Mulct af 30 Rbd. Sølv til Fattigvæsenet, samt til at betale Processens Omkostninger med 30 Rb. Sv. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
J disse Dage har Veiviseren for 1834 forladt Pressen. Den er iaar 744 Sider stor, og koster 2 Rbd. De ved Slutningen af denne med Flid og Omhu samlede almeennyttige Veiledning tilføiede Noticer og Oplysninger om Hovedstadens offentlige Samlinger og Seeværdigheder, Post og Befordringsvæsen, Hoteller, Gjæstgivergaarde og Herbergeersteder, specielle Anviisninger til Præsters, Kirkebetjentes, de fremmede Gesandters og Consulers og forskjellige Stads Embedsmænds og Betjentes Bopæle a., ere iaar forøgede med en Liste over samtlige Laugs Oldermænd og disses Bopæle. - Af Noticerne om Dampskibs= og Paketfart sees, at Dampskibet "Dania, til Sommer atter er bestemt til at foretage Farter imellem Kjøbehavn og Jylland. - Dag vognenes Tal er i Løbet af forrige Aar forøget med den særdeles hensigtsmæssigt indrettede, som nu er etableret imellem Kjøbenhavn og Kallundborg. Kjøbenhavn er saaledes nu Afgangsstedet for 4 Dagvognssuiter til forskjellige Kanter af Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Med almindelig Bekymring erfarer man, at Biskop P.C. Müllers Helbredstilstand har i den senere Tid vær betænkelig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Magister Lindberg skal være tilsinds, at indtræde i Pastoral=Seminariet, enten allerede i dette, eller i Begyndelsen, af næste Semmester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Anden Juledag fandt i et af Hovedstadens Hoteller en Duel Sted imellem 2 Officerer, af hvilke den Ene fik i ikke ubetydelige Saar. Jbehoe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Som bekjendt er hidtilværende Physicus i Steinburg Amt, Hr. Justitsr., Dr. Koch, ved Døden afgaaet. Dette med get udbredte Physicat vil fra nu af blive deelt. Functionerne i Itzehoe, Wilster og Wilstermarsken ere overdragne, til Hr. Dr. Goetze i Itzehoe, og de i Glückstadt, Cremp- og Crempemarsken, til Hr. Dr. Boysen i Glückstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Ringkjøbing, den 17de Januar. Nogle Mile herfra Byen paa Huusby Strand er i disse Dage inddreven en Flaske med et Brev til en Kjøbmand Weiergang i Greifswald, fra en Skipper J. F. Juhn, som den 1ste Septbr. f. A. med sit Mandskab i Skibsbaaden, har maattet forlade Skibet St. Johannes i synkefærde Tilstand paa Doggerbakken. Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Forrige Tirsdag Aften imellem Kl. 11 og 12 har er her ved Muddermaskinen arbeidende Mand, Niels Pedersen Klakring, eller almindelig kaldet Niels Huus, skudt sig sin Bolig i Overværelse af et Par af hans Børn. Hans Kone havde lagt sig til Hvile i et Sidekammer med de øvrige Børn. Han levede derefter, uagtet Ansigtet var slem tilredt, næsten i 2de Dogn. Motivet til denne Udaad, paa hvilken han flere Gange skal have provet, antages tildeel at være Næringssorger. Han efterlader sig sex Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Aalborg Vort Regiments hidtilværende Chef, den hæderværdige, sine Undergivne, saavel som enhver Borgers kjere, ved Retskaffenhed, Humanitet og ædelt Sindelag udmærkede Generalmajor v. Zytphen, Ridder af Dorg., er afreist herfrask til sin nye Bestemmelse, som Chef for 1ste jydske Jnfanterie=Regiment, der garnisonerer i Hovedstaden. Kun fen Aar nøde vi den Glæde, at see denne brave, i alle Livets Forhold mynsterværdige Mand, iblandt os, hvis Bortreise, vi ligesaa inderligt beklage, som vi af Hjertet, med alle dem, som kjendte ham, geleide ham med de meest ustrømtede Ønsker for hans bedste Velgaaende i alle de Dage, der endnu maatte forundes hans ædle Vandel. J hvilken udstrakt Betydning dette især føltes af hans Undergivne, beviser den rørte Afsked de af inderlig Hengivenhed tog med deres faderlige Foresatte, da nemlig Sergeanter, Underofficerer og Oboister tilligt om Morgenen modtog ham paa Reisen ved Frederikskilde. Tvende Sergeanter treen frem, og i deres og Kammeraters Navn frembare de deres Følelser og Ønsker, som Ædlingen gjengieldte ved at række dem Haanden, med det Ønske, at hans Minde maatte forblive i deres Hjerter. Der paafulgte fra hele Forsamlingen et Længe levet for den kjere General. J Svenstrup vare Regimentets samtlige Officerer forsamlede, der glædede sig ved, endnu engang at hilse paa deres uforglemmelige Chef, der deeltog i en af Officererne her foranstaltet Frokost. Inderlig rørt tolkede Ædlingen sit Hjertes blide Følelser i Afskeden fra sine Venner, der nu ved Bortreisen bragte ham et tre Gange gientaget jublende Længe leves.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Blandede Efterretninger. J vore Marsk-Districter - skrives der fra Holsten - hersker megen Klage over lave Kornpriser. Man maa i Sandhed undres herover, da Vintersæden, formedelst vedvarende Regnveir, tilvisse intet rigt Udbytte lover, og til Foraaret vistnok stærk Udførsel til Rusland, hvor der som bekjendt er stor Nød, er at vente. Hvo der har Evne til at speculere, vil vistnok kunde tjene gode Penge. Af Randers Avis sees, at Tjenestefolk dersteds betale Fattigskat, og alligevel er deres Løn i denne By ikke høiere end paa andre Steder, hvor de ere fritagne. At denne Skik, indført i Aalborg, vel vil kunde lette Andres Byrder, maa vel være Tilfældet, og synes det besynderligt, at en formelig Skat paakræves i den ene By og ikke i den anden. At det er rimeligt, at Tjenestefolk betale Fattigskat, maa ogsaa fremgaae deraf, at Andre have, foruden nævnte Skat, ogsaa saa megen anden Almisse, godvillig og næsten tvungen, at udrede, men hvad yder et Tyende heraf, J Randers Avis læses følge Avertissement: 100 Rbd. i Belønning. For en saadan Angivelse, der kunde lede til beviislig Opdagelse om Aarsagen til den den 19de D. opkomne Jld i en af mine Kornhæsser, hvorved Gaarden var udsat for den største Fare, men lykkeligviis blev reddet, udloves herved ovenstaaende Belønnig. - Julianeholm, pr. Randers, den 23de Januar 1834. J. M. Secher. J Flensborg styrtede sig forleden Aften en ung Tjenestepige fra Skibsbroen af og ud i Havnen. Da hun ved sin Paaklædning blev holdt over Vandet, saa drev hun et Stykke ud i Havnen. En rask Matros sprang ud og bragte hende lykkelig iland igjen. Man veed endnu ikke hendes Bevæggrunde til dette Skridt, men Øvrigheden vil nok undersøge Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Om Flensborgs Skibsfart i f. A. berettes derfra, at 1089 dertil vare ankomne, hvoraf 778 fra indenl. Havne. Jblandt disse vare 47 fra Kbhvn., 16 fra Aalborg, 19 f. Aarhuus, 13 f. Randers, 22 f. Fredericia, 4 s. Frederikshavn, 13 f. Veile, 6 f. Bornholm, 24 f. Svendborg og 22 f. Faaborg. Blandt de udenlandske vare 12 fra St. Croix, 4 f. St. Thomas, 3 Grøndlandsfarere og 8 f. St. Petersborg. De Udklaredes Antal var 1091, nemlig 830, til indenl. og 261 til udenl. Havne. Af samtlige indkomne Skibe have de 115 ført fremmede Flag, hvoriblandt 76 svenske, 14 russiske, 2 norske og 7 engelske. Flensborg, har fortiden 133 Skibe af 4945 Læsters Rum.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Tilførselen af Korn og Frosorter over Søen til Flensborg, i f. A. bestod af: 14122 Tdr. Hvede, 7280 Tdr. Rug, 51965 Td. Byg, 658 Td. Malt, 1653 Td. Boghvede, 14598 Td. Havre, 2651 Td. Ærter, 11414 Td. Hørfro- og 6891 Td. Raps; ialt 111032 Tdr. J de sex første Dage af Januar ere 4 Skibe, ladede med Korn, seilede igjennem Øresund. Af disse vare et bestemt til Liverpool og tre til norske Havne. - J Aaret 1833 ere 1368 Skibsladninger Korn fra Østersøen passe. rede Øresund.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Bekjendtgjørelser. Da idag slet Jngen mødte til at vælge en eligeret Borger; og ikkun 2 Stemme=Sedler vare modtagne, fandt man det passeligst at udsætte Valget til næste Onsdag, den 5te Februar, Formiddag Kl. 10, da samtlige Borgere, i Henhold til vor tidligere Bekjendtgjørelse, indbydes til at møde og give Stemme, eller forinden under deres Navne aflevere Stemme-Seddel hos En af Undertegnede. Aalborg Raadstue, den 29de Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Fredagen den 7de Februar, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2, afholdes en Forsamling paa Compagniehuset for Jnteressenterne i Kjøbmands=Litglauget, hvorved vil blive omhandlet ifølge den ved sidste holdte aarlige Forsamlingsdag indkomne Skrivelse, som sidenefter har circuleret iblandt Laugets Medlemmer. Aalborg, den 29de Januar 1834. Schunemann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
J Skipper=Liig=Lauget holdes førstkommende Mandag den 3die Februar d. A., Eftermiddag Kl. 2 slet, den aarlige Generalforsamling for vedkommende Jnteressenter hvor foretages Valg af ny Oldermand &c. Til samme Tid kan nye Jnteressenter ogsaa blive antagne hos Undertegnede. Aalborg, den 30te Januar 1834. Thomas Hjelm, p. t. Oldermand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
En saa god som ny Hestemølle med alt Inventarium, som henhører til et complet Cicorie Fabrik, kan hos Undertegnede erholdes til Kjøbs, til Bortflyttelse, og overtager Sælgeren ved Handelen: at lade det Hele bortflytte og opsætte paa hvilken Plads det forlanges, saaledes at Kjøberen, uden videre Omkostninger, kan strax sætte det i complet Gang som Cicorie=Fabrik; tillige anvises en duelig Fabrikmester i Cicorie=Faget, som tillige har Kundskab i Dyrkning af Cicorierødder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Det bemærkes: at Hestemøllen, som bestaaer af en Qværn med 9 Qv. Stene, kan bruges til Korn-Formaling, og kan som saaden erholdes særskilt fra det øvrige CicoriefabrikJndventariun. Randers, den 17de Januar 1832. D. Hansen, Kjøbmand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Et Sted er at faae til Leie af Jens Østergaards Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Friske frederikshar, pagnihuset. es paa Con Et Leiested i Doctorens Gyde er at erholde til Leie hos I. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Jeg agter underhaanden at bortsælge mit eiende og ibogende Huus, bestaaende af 27 Fag og en Qvist, gode Bygninger, som ere vel indrettede til Beboelse for en honnet Familie. Ved Huset er en indhegnet Hauge af god Storrelse og Jorder af god Bonnitet, tilligemed en Marklod, Eng og Hedelod, hvorpaa er 2 Skpr. Hartkorn. Huset kan tiltrædes til 1ste Mai, og hvorom accorderes med Søren Pedersen. Øster=Brønderslev, den 26de Januar 1832. En Gaard i Ersted kan faaes tilkjøbs, og modtages til 1ste April, hvorom kan accorderes med Eieren, som boer paa Gaarden. Ersted, den 29de Januar 1834. Niels Sørensen. Hos R. Lystrup i Aalborg er en bergensk Folle og 10 Nedgarn, Alt i complet Stand, til Salg til billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Da den ene af mine Tjenestepiger, Mariane Pedersdatter af Østerbrønderslev, 2den Juledag sidst gik bort uden siden at have indfundet sig eller at jeg har kunnet opspørge hendes Opholdsted, saa efterlyses hun herved, med Bøn til alle Forekommende, ikke at huse hende; hun ler henimod 20 Aar gammel, og simpelt klædt. Steenberggaard i Børglum Sogn pr. Hjørring, den 22de Januar 1834. Mads Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg at bortleie min leiende og iboende Gaard heri Aarhuus med alle dens Bygninger og Hauge, overste Etage i Forhuset alene undtagen. Dens Beliggenhed, nemlig paa Vestergade, i Nærheden af Torvene, er for Handel og enhver anden Næringsdrift den fordeelagtigste i Byen, ligesom dens mange Bygninger, Lofrumme, Kielder og betydelige Gaardsrumme, samt Leilighed til Boutik, gjør den skikket til en meget stor Handel, saa har den og en udmærket Bopæl af store gibsede Værelser. Den kan modtages til førstkommende Paaske Flyttedag endog for om saa maatte ønskes. Udleies den ikke samle, kan den og faaes partiel og paa flere forskjellige Vilkaar Endeel Tobakspinder=Værktøi kunde følge i Leien. Hr. Major K. Kristensen, boende i Store Kannikestrædet i Kjøbenhavn, Overkrigscommissair Holst i Horsens, Tobaksfabriqueur Hielmdrup i Randers, samt hos mig selv erfares de nærmere Vilkaar. Aarhuus, den 14de Januar 1834. Siegumfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
For en Røgter er en god Tjeneste at faae til Mai, tæ ved Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-30
Proclamata. Herved indkaldes Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter her afdøde Lauritz Christian Vedersøe, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og be
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Blandede Efterretninger. Fra den russiske Grændse skrives. Stigningen af de første Fornødenheder i det Jndre af det russiske Rige, er, otrods alle af Regjeringen anvendte Midler derimod, endnu stedse i Tiltagende, og i Moskau selv, som i de sydlige Provindser, bliver denne Ulykke med hver Dag meere følelig. Korn og Foder betales forfærdelig høit. Keiserens NærvæFrelse i Moskan havde vistnok til Hensigt, at overbevise sig som den herskende Nød, men til at afhielpe denne, dertil er for Øieblikket ingen menneskelig Magt istand. Alene den Fringe Tilstand af Landeveiene, som i Begyndelsen og i Slutningen af Vinteren ikke kunne passeres, er en stor Hindring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Siden vor sidste Notits og Jernbanen imellem Liverpool og Manchester, have vi læst et Brev af en fransk Reisende, der havde passeret Banen, og som ligeledes siger, at den vel ere faa Anlæg, der vække et saa høit Begreb om Menneskets Magt, som denne Bane. Jndtryk, som man ikke kan beskrive, overvældes man af, ved at befordres med en Hurtighed af 1/2 Miil i Minuten, eller 12 franske Mile i Timen, og det uden ringeste Følelse af Misnøie, og med største Sikkerhed, thi siden Banens Tilværelse er kun et eneste Uheld af Vigtighed hendet, med Huskisson, der døde, men som selv var Skyld i den ham rammede Ulykke. Man gjennemskjærer andre Jernbaner, og mange andre Veie, med den Lethed, som er forhausende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Den ulykkelige Caspar Hauser er endnu af og til Gjenstanden for Avis=Artikler. Saaledes læste man nylig i Blatt. f. A. Untech. en Skrivelse, undertegnet Lang, hvori Hauser skildres som en udlært Bedrager, tidligere Medlem af en Zigeuner=Bande. Hans Mord erklæres for et Selvmord, hvormed han, fortvivlet over ikke længere at kunne skjule sit Bedrageri, havde villet give Tragoeden en effectfuld Slutning. Denne Skrivelse, som aabenbar har sit Udspring fra giftig Ondskab eller andre hemmelige Planer, fortjente neppe at omtales, naar der ikke tillige i samtillme var henpeget paa, at der blandt andre gurimelige Sagn som Hausers Herkomst, ogsaa gik det Rygte, at han skulde være Søn af den badenske Storhertuginde Stephanie Napoleons Adoptiv=Datter, født Beauharnois) og Storhertug, Carl Friedrich af Baden, og ved Fødselen ombyttet med et udødfødt Barn. Forholder det sig virkeligen saa, hvad man ventelig dog aldrig faaer oplyst, saa skulde Caspar Hauser, nu have været Storhertug i Baden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Ifølge de seneste Efterretninger, skal Caspar Hausers Morder være opdaget og arresteret i Stutgard; man siger at han er en Militairperson.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Lord Granville, Pitts berømte Collega, er i denne Tid ved Døden afgaaet. Han var født 1759.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Borgemesteren i Niel og Kecken bekjendtgjør i Klever Ugeblad, at der i Natten til den 1ste Jan. der i Egnen er holeven oversvømmet en Landstrækning med 3000 Beboere. 2 Huse ere aldeles forsvundne, 8d ere blevne ubeboelige og Resten er bleven meer eller mindre beskadiget. 165 de ved forarmede Familier maae for Øieblikket underholdes af det Offentlige. Frederik den Stores Brevvexling med hans Tjener Freders dorff er bleven forbuden i Preussen; men først efter at henved 1000 Exemplarer deraf vare solgte. Forbudet er saa meget mere paafaldende, som Mennesket Frederik i disse Breve viser sig i det skjønneste og reeneste Lys. Ex Deyen af Algier er nu indtruffen til Ægypten, hvor han, med Mehemet Alys Tilladelse, for Eftertiden agter at opslaae sin Bopæl; dog tiltræder han først en Pilegrimsfartil Prophetens Grav i Mekka.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Den 11te Dennes indtraf 24 græske Drengebørn til München, for der at nyde en videnskabelig Opdragelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Helsingfors, der for faa Aar siden endnu kun havde 4000 Jndvaanere, tæller nu, siden den er bleven Finlands Hovedstad, Regjeringens Sæde og Universitets=Stad, henved 13000 Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Hurtigløberen Ernst har i denne Tid tiltraadt en liden Spadsergang fra München til Jerusalem.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Det franske Ministerium har begyndt Underhandlingen med Familien Buonaparte, for at formaae den til at vælge Corsica til sit fremtidige Opholdsted. Madame Lætitia skal imidlertid paa det Bestemteste have vægret sig ved at forlade Jtalien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Kjøbenhavn, den 25de Januar. Afdøde Conferentsraad Monrad var født i Christiania, 1758, og en Søn af den derværende Rector S. S. Monrad. Allerede i 1779 indtraadte han som Volonteur i Cancelliet, i hvilket Collegium han gradeviis avancerede tilDepartementschef og Deputeret; han har saaledes offret den lange Tid af 55 Aar til Statens Tjeneste. J Forening med sin Collega i Cancelliet, Conferentsraad Knudsen, be begyndte han i 1798 Udgivelsen af Collegialtidenden, hvilken han, efter Knudsens Død, redigerede alene fra 1813 indtil i Juli 1815, da Hr. Conferentsraad A. S. Ørsted blevn Medudgiver.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-01
Kbhvnspst.)¬