JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Under Dato Christiansborg Slot, den 21de Januarii har Hs. Majestæt allern. udgivet en Plact af følgende Jndhold: At omendskiønt Hs. Majestæt hidindtil med Velbehag har erfaret den Nøiagtighed, hvormed Hs. Majestæts kiære og troe Undersaatter have holdet sig de til Credittens Vedligeholdelse for det danske Flag, saavel i Hs. Majestæts Love, som i Tractaterne grundede Forskrifter og Anordninger allerunderdanigst efterretlig, og at de, i Overeensstemmelse med de til Uvidenheds og Feiltagelses Forekommelse af alle Tractater og Anordninger, som skulle tiene til de Handlendes Rettesuor, af Hs. Majestæt foranstaltede og uddeelte Bekiendtgiørelser, hvori til Undersaatternes Beste er iagttaget alt hvad, som i nærværende Forfatning kan lette og udbreede Nationens Handel i dens tilladelige Greene, have entholdet sig fra alt det som kunde foranledige de krigførende Magter til at fatte Mistanke til det danske Flags overalt bekiendte Troeskab og Paalidelighed; saa vil Hs. Majestæt dog til ydermeere Sikkerheds Befordring herved allernaadigst have anordnet og befalet: At paa det intet Skib formedelst mang lende Documenter skulle blive udsat for nogen Fare, skal der af Vedkommende tages Algierske Søe=Passer for alle de Skibe, som seile forbi Cap Finis Terræ, dog under Forbeholdenhed af den ved Placaten af 26de Februarii 1781 fastsatte Gotgiørelse for ubrugte Passer; Og skal af alle de Skibe, som fare paa hiin Side af bemeldte Cap, og ikke ere forsynede med Algierske Passer, erlægges dobbelt saa meget i Straf, som Passet koster. Iøvrigt finder Hs. Majestæt Sig foranlediget til herved allernaadigst at erklære: at ligesom Hs. Majestæt paa det ivrigste vil lade Sine kiære og troe Undersaatters Handels og Eiendommes Beskyttelse være sig angelegen; saa vil Hs. Majestæt ogsaa paa det skarpeste lade alle dem straffe, som paa een eller anden Maade maatte giøre sig Hs. Majestæts Kongelige Beskyttelse uværdige, og skulle alle de, som maatte befindes at misbruge de erholdte Algierske Passer uden Benaading ansees og straffes efter Hs. Majestæts i den Henseende udgivne Reglement af 1ste Mai 1747. Ligesom ogsaa enhver Rehdere, der kunde overbevises om ved falsk Eeds Aflæggelse at have tilvendet sig Hs. Majestæts Passer, foruden anden Straf efter Anordningerne, kan vente at vorde tiltalt og anseet som Meeneder i Følge Loven, hvorhos Hs. Majestæt forbeholde Sig efter Omstændighederne at belønne den eller de, som beviisligen kunde opdage og angive en saadan Overtræder.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Fra Stadens Raadstue er den 28de Jan. udkommen en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At som Priserne paa alle til Bryggeriet fornødne Vahre ere for nærværende Tid stegne saa høyt, at det ikke er Brygger=Lauget mueligt, uden dets alt for store Tab, at sælge Øllet til den i Aaret 1755 satte Taxt, har det Allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt paa Brygger=Laugets derom gjorte allerunderdanigste Ansøgning ved Rescript til Magistraten af 23de i denne Maaned at bevilge: at Taxten paa 14 Marks Øllet maae forhøves til 16 Mark for Tønden, dog ikkuns paa et Aar fra bemeldte Rescripts Dato, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres; og advares derhos samtlige Vershuusholdere og Øltappere her i Staden, at de udi det Aar, som denne Forhøyelse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaa Maal rette sig efter Placaten af 6te Dec. 1771, og i Følge deraf ey tage meere for 1 Kande af 4 Dalers Øll, end 4 1/2 Skilling, og for 1 Pot 2 1/2 Skilling. T T T Fra den 1ste til 26de Jan. ere her i Staden copulerede 57 Par, fødte Drenge 111, Piger 110; tilsammen 221; døde Mænd 103, Qvinder 93, Drenge 62, Piger 65, tilsammen 313, ere altsaa 92 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 22, Apoplexie 1, Barselseng 9, Beenbrud 2, Blodgang 1), Brøstsyge 23, Bylder 1, Drukuet 3, Durkløb 1, Dødfød 1, Falden til Døde 3, Feber 18, ForraadnelsesFeber 7, Galdefeber 1, Gicht 3, Hidsig Feber 177, Hoste 1 Hævelse 2, Jnflammation 1, Jndvortes Svaghed 1, Jhielhugget 1, Kighoste 3, Kopper 27, Kramper, Kræft 3, Modersyge 1, Obstruction 1, Slaget til Døde 1, Slag 74, Sovesyge 1, Svindsot 9, Tænder 7, Tærende Syge 41, Trøske 1, Uangivne Svagheder 25, Vattersoet 6.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Maanedlige Stats=Tidender 1ste St. Peders Bierg. Men disse Vilde have endnu den forskrækkelige Overtroe, at Guddommen maae forsynes med Blod, og at ethvert Menneske, i det mindste eengang sin Livstid bør slagte et Offer; men rige Folk giøre dette langt oftere, og udpynte deres Huse med Hierneskaller og Tænder af de flagtede Offere, til Beviis for deres Ærbødighed for Gud. Ved almindelige ulykkelige Hændelser kiøbe endog heele Forsamlinger Biscaniske Christne Slaver, eller andre ulykkelige Mennesker, som blive solgte for godt Kiøb, paa det alle kunne have Andeel i et saadant Hoved Offers Fortieneste. Priserne, hvorfor Chineserne giøre deres Jndkiøb paa Soolvo, og sælger ud igien i China.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Jndkiøb. Udsalg. Sorte Svallo, hvert Pekul. 15 Dr. 30 Dr. Hvide . . Vox, hvert Pekul = Treppe eller Perlemoer, hvert Pekul 1 1/2 - 5 - Fuglereeder, et Catty . Foruden dette kiøbe de her Skildpadder; Agal Agal, en Søeurt, som giver Gummi eller Liim af sig Carovang Olie: Krydderie=Nilleke=Bark, sort Træe, og andre Barker til at farve med; Ratangs, Sago, Peber, Passia, Kampher, Sandaltræe; Konkylier til Grotter, Perler og Specerier.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Ladningen af enhver af de tvende Chinesiske-Junker (e Slags Skibe) som aarligen komme fra Amoy til Spolvo, og gaae derfra til Paragog; med Prisen paa Jndkiøbet i China, og Udsalget paa Soolvo.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Jndkiøb. Udsalg. 1 Million Stykker Porcellain, smaa Terriner og Skaaler med røde Rande, forMagindano, hvert Hundrede = 1 Dlr. 2 Dlr. 5000 Stkr. Kompov, stærkt hvidt Linnet, Stykket 3000 Stkr. sorte Kovsongs, en Art Nanking, Stykket = = 3/4 - 1 - 2000 Galangs eller Messing Skaaler, 7 paa 1 Pekul beregnet = = 40 - 70 - 200 Stkr. blommede Silketøier, Stykket 6 - 10 - 500 Kangans, 25 i en Pakke eller Gandang 7 - 10 - 200 Qvallis, Jern=Pander, 3 Fod i Tver maal. 1500 af samme Sort, stedse 3 tilsammen 1 - 2 - 100 Pekuls Jernnykker, hvert Pekul = 4 - 8 - 50 Pekuls raat Silke, hvert Pekul 400 - 600 - En Mængde Sukkercandis, hver Pekul 7 - 10 - Forresten bringe de Thee, Knive og andet Smede Arbeide, Messingtraad, Koraller at alle Slags Farver, Fyrverkerie, c. a. m.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Det vil maaskee ikke være mange af vore Læsere ubehageligt, at vi hertil føie en kort Efterretning om den vigtige OBornco i det Jndiske Hav. Borne er den største Øe i hele Verden, saavidt Verden hidindtil er os bekiendt. Den har e Stykke for Jan. Maaned 1782. en Omkreds af 14250 tydske Qvadratmile, er altsaa større end heele Tydskland med Bøhmen, Slesien og Preussen, tilsammenregnet, langt større end Frankrige, og end alle østerrigske Lande tilsammen. Klima er meget varmt, og paa mange Steder fugtiqvarmt og usund. Man kiender ikkun Kysterne af dette store Eiland, de indre biergfulde Egne ere endnu ikke blevne seete og beskrevne af Europeer. Paa de bekiendte Kyster ere 4 fra hinanden uafhængige Riger. Den vestlige Deel bliver behersket af en Dronning, ingen Mandsperson maae nogensinde regiere der. Men de tre andre Riger have Mænd til Regentere. Jndbyggerne ere deels Hedninger, deels ogsaa for en stor Deel Mahomedaner. Portugiser, Spanier og Hollændere handle paa denne Øe, og have sammesteds Factorier; dog skal deres Handel ikke være saa stor, som Engelændernes nu begynde at blive. Der ere herlige Handelsproducter: Diamanter, Guldsand, de skiønneste Perler, Perlemoer, Skildpadder, og især Overflødighed af den beste Sort Kammer, videre, de saa kaldede chinesiske Fuglereder, Bevar, Peber i Mængde, Cacao, Zimt eller Kaneel, som der voxer vildt; Bomuld, Jndigo, Sapantræe, Gummi, fiint Vox, samt Kryderienelliker, og Muskatblommer. Hollænderne have aldrig ret benyttet sig af denne Handel, som de formedelst deres Specerieøer, og andre store Besiddelser i de der værende Egne, ikke tilstrækkeligen kunde paapasse; Spanierne og Portugiserne have endnu udrettet mindre, men Engelænderne bevise sig allerede meget virsomme.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Tilforladelige og nyeste Efterretninger om den nærværende Tilstand paa de fornemste Øer i det Ostindiske Ocean, i Særdeleshed Borneo, og den Enropæiske Handel sammesteds. Fraen, som har været der, og gjort sig alting nøie bekiendt. Jeg har været 18 Aar i det Hollandske Ostindiske CompagII nies Tieneste, og har, formedelst de mange Commissioner, som have været mig overdragne, snart paa denne, snart paa hiin Kyst, havt Leilighed til at lære at kiende det indre af Landene, Nationerne og Handelen fra Grunden af. Jeg har været meget bekiendt med den Engelske Skibs=Capitain Thomas Forrest, har ofte handlet med ham, og tal med ham for sidste Gang i November 1773, paa mit Contoir Ayerbangles paa Vestkysten af Sumatra, hvor han viiste mig den heele Plan til et Establissements Oprettelse imellem Borne og Javad); jeg gav ogsaa strax samme Tid pligtmas a) For at forstaae nogle Steder i disse Efterretninger i deres Sammenhæng, maa man kaste Øinene tilbage til det Foregaaende, som handler og Engelændernes nye Besiddelser i det Jndiske Occan, hvilket denne Forfatter deels bekræfter, deels oplyser med nye høist skatteerlige og mærværdige Efterretninger. sig Efterretning derom, ved en Beretning til Commandeur Roland Palm paa Hoved=Contoiret, for at melde det videre til General=Gouverneuren og Raadet paa Batavia; at de betids kunde forebygge, at ikke dette Engelændernes Foretagende skulde komme i Stand. Thi Hovedhensigten var at bemægtige sig sammesteds en Øe, hvor de kunde forskandse sig, og ved indenlandske Snighandlere undergrave Hollændernes Speceriehandel.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Sir Herbert, anden Consul ved Gouvernementet Ben colen paa Sumatra, var egentligen Autor til dette Project. Han gik og virkeligen i Begyndelsen af Aaret 1774 med 2 Skibe derhen, tog Øen i Besiddelse, bygte en liden Fortresse, og begyndte at handle. Jmidlertid maatte Capitain Forrest, som best kiendte Indbyggerne og Maaden at omgaaes dem paa, stikke over med et Malaysk Fartøi til Kysten af Nye=Guinea, hvor man troede at finde alting; men man saae sig bedraget; og Førrest kom med Livs Fare tilbage. -De medbragte Muskattræer have vel ikke været dem til nogen Nytte; thi Engelænderne, som paa alle Maader søge at deele Fordeelene af Specerierne med Hollænderne, have allerede adskillige Gange været beskæftigede med deslige Fortplantninger; men aldrig med saadanne behagelige Følger, som den Mokkaske Kaffe har havt. Paa Bencolen ere mange Hundredeplantede Muskattræer; men som alle udarte, og hvis Frugter ikke heller ere af den Godhed, at de vel kunne holde sig, endskiønt man her har iagttaget al muelig Omsorg, hvilken ogsaa bliver anvendt i Banda.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
(Slutningen følger.) General. 1 Bagere. Barberere.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Bildhuggere. Blytækker. 3/4 Bogbin5 BrænBrolFod. 10 Dren. 111 Duge. 12 Fellbereder. 13 Færgem. 14 Garvere. 15 Giørtler. 16 Glarm. 17 i Grov 8 Guldit. Hands. 20 Hatter. 21 Hjulm. 22 Hørtræ231 teen= og 24 Kandestøbere. 25 Knapmagere. 26 Kobbersmede. 27 Løgtemagere.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
28 Malere 29 Murmestere. og Steenh. 30 Møllere 31 Naalemagere 32 Nagelsmede Tabelt. Mestere, Svenne og Drenge her i Kiøbenhavn, 27, 1743, 1771 og 1781. Laugene. 6, 331 Peruqvemagere. 24 Posementmagere. ophævet. 35 Prammænd, 36 Reebslagere 37 Remmemidere og Sadelmagere 38 Segl=Flag= og Compasmagere 39 Silke, Ulden og Lærreds Kræmmere 17, 9140 Silke=Vævere =(a parte Arbeydere. 41 Skippere 142 Skoemagere = 143 Skorsteenseyere 38 1644 Skrædere 13, 9345 Slagtere 16 23146 Snedkere = 210 11847 Steenførere = 75, 5548 Stolemagere 12 Strømpevævere, 9 Lauget oph. 11349 Sverdfægere = 2350 Tobakspindere, og de 21 47 privilegerede Fabrikker, 64, 94, med i beregnet. (Dag=Drenge og Piger 178134. 21551 Tømmermeste. 8352 Tøymager. (a parte i a 505 88353 Uhrmage. 56 18 54 Viintapp. 20 7155 Vognme, 1 4 24 7 56 Vævere. og 2900 2378 2162. Summa Svenne. Drenge Summa Summarum a parte Arbeyder. queurerne og Tobakspinder. 3337 Personer. Den Jødiske Nation 1781 = 153 Familier.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
De til Forsendelse med Posten allene priv¬
Berlingske Tidende, 1782-01-01
AVERTISSEMENTS. Ja jeg undertegnede haver tilkiøbt mig en Deel af min sal. Moders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. SkrivPapiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelig Sange 14 s. Volqvartz Sielens Luth eller andelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. i Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings. truentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at 2 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendahl, i Silkegaden for 1 Mk. J. J. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph. Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk. Greven af Waltron eller Subordinationen. Et Skuespil i fem Handlinger, af H. F. Müller. Oversat efter den tydske Original af A. P. Bruun; er at bekommet til Kiøbs hos Hof= Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden, hos Cassereren ved Comoedien Hr. Søeborg og Hr. Boghandler Gyldendal i Silkegaden, paa fiint Papiir heftet for 2 Mk., og Trykpapir 24 sk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
I det Berlingske Bogtrykkerie er godt Maculatur at bekomme, i Riset a 4 Mk. Korn. Rug Holsteensk Td. Rd. Mk. Rd. Dansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Holsteensk Hvede Td. Rd. Mk. a Rd.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 5 Mk. Rd. Siellandsk Td. 4 Rd. a 4 Rd. 1 Mk. Byg Td. 2 Rd. 4 Mk. 4 a 8 s.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Gryn Td. 6 Rd. Mk. ) Malt Tønden, 3 Rd. 1 Mk. Havre Td. 2 Rd. a 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Gryn Td. 7 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Erter Td. 4 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Fede Vahre. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 2 Mk. 8 a 12 s. Oste Fyenske Skpd. . Rd. Holsteenske Skpd. Rd.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Smør Fyensk Td. = 38 Rd. Siellandsk Td. Holsteensk Td. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Grøn Sæbe Otting 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Rd.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Bergens Fisk Skpd. Graasen salted Td. tor Skpd. Klipfisk Skpd. Norsk Tor salted Td. 8 a 9 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Jslandsk Td. Islandsk tør Fisk Skpd. Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 2 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. Mk. Tran Tønden = 25 a 27 Rdlr. Salt. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk = Rd. a Rd. Mk. Fransk . Viine. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. 56 a 70 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin. uden Rigs 38 a 50 Rdlr. 43 a 44 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin. 23 a 24 Rdlr. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin 75 a 78 Rdlr. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 58 a 60 Rdlr. 500 Rdlr. Garleber ) - Norsk Jern Skpd. 12 Rdlr. 3 Mk. a 13 Rd. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. d. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens d. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. d. Brænde. Favnen. d. Pommersk Fyr 5 Rd. 4 Mk. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Pommersk Bøg Holsteensk Bøg Rd. Mk. lydskenkelt 7 a 8 Rd. Mk. Fyensk Rd. Mk. - Rd. - Mk. Elle - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 2 Rd. Mk. s. Et Læs Tørv. 1 Rd. a 2 Rd. 1 Mk. s. . 3 Mk. 8 s. Kul Tønden Føering. Høe et stort Læs Rd. Mk. Dito mindre 3 Rd. 3 Mk. Halm et Læs 2 Rd. 2 Mk. a 3 Rd. Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-01
- unge Parret 1 Rd. 4 Mk. Capuner fæde et Par 1 Rd. 3 Mk. mavre et Par Mk. - s. Høns gamle Parret 4 Mk. s. - unge Parret = 3 Mk. s. i Kyllinger et Par = Mk. s. Ænder et Par 4 Mk. 81. Duer et Par 2 Mk. s. i Æg en Snees = 20 sk.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Gunstige Læsere!
Berlingske Tidende, 1782-01-04
J etragte vi Livet, som en Bane, der begynder fra vor første Be Dage; betænke vi derhos, hvad der i en eller anden af disse viøyne og opnaae det sidste og endelige Maal, hvor mange ulykkelnesker uden om os, og kunde treffe enhver iblandt os, hvis ikke de fortiener billigen enhver Tidens Omvexling vor Opmærksomhed og rede gjort nogle Skridt fremad i det nærværende. Det forbigang Aar; vi have henbragt samme under Nydelsen af Landets Gode i de fredelskende Regiering at takke for, de priselige og herlige Foranstsaavel for at befordre og beskytte sine handlende Undersaatter, som os alle bekiendte. Kort: Det afvigte Aar har, ligesom mange Beviser paa, at den Høyeste under Landet, at Kongen elsker sit Fo og Anordningers eeneste Formaal. Med Glæde kunne vi derfor i dette Tidsrum gaaet vore øvrige Medmennesker, som ere med os pe eller mindre Forhold, Vore politiske Tidender have derom medde har været os mueligt. Viigientage dem ikke her, saasom viform Riger have nydt vor Lyksalighed. Vi slutte derfor, med at tilbede vor allernaadigste Konge og det heele Høykongelige Huus, samt hos Madrit, den 30te November.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Algiererne have atter efter Sædvane gjort et Angreb paa ne Oran. De lode sig see den 30te October og 1ste November for Fæstningen med 6000 Mand. Beyen var nærværende: men holdte sig klogelig saa langt tilbage, at Kanonerne ikke kunde naae ham. De have bekommet 30 Døde og adskillige Saarede, og trækkede sig meget hastig tilbage, saasom Beyen, havde faaet Underretning om, at een af hans Venner var bleven Regent i Algier i Steden for den gamle Dey, som ved Døden er afgaaet.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Avignon, den 7de December. De nyeste Efterretninger fra Mahon melde, at Fortets St. Philips Beleyring har taget sin Begyndelse den 19de J. J. Tilværelses Øyeblik, og afmaales ved Aar og Maaneder og af disse Livets Afdeelinger har mødt andre, og kan møde os, førend ulykkelige og sørgelige Hændelser der have truffet Millioner Men ere den algode og visse Bestyrer i Naade afvendte samme: saa nhed og Eftertanke. Vi have nu atter lagt et Aar tilbage, og alle begangne Aar har i Almindelighed været os et lyksaligt og velsignet Gode i den søde Fredens Roe, som vi have næst Gud vor milde og Foranstaltninger, som poe dyrebare og elskede Christian har gjort er, som og til Manufacturernes og Videnskabernes Fremme, ere mange foregaaende, været et ret udmærket Aar ved Exempler og ser sit Folk, og at dets Velstand og Lyksalighed ere hans Ønskers derfor tænke paa det tilbagelagte Aar. Men hvorledes er det i ned os paa Veyen, og med hvilke alle vi staae i et vist, skiønt større meddeelt de sikkerste og bedste Efterretninger, saa hastigt, som vi formode, at det er i enhver agtsom Læsers Minde, at ikkun faa se tilbede os vore Læseres Gunst og Understøttelse, og med at tilønske samt hver Mand i sin Stand al sand Lyksalighed i dette Aar, forrige Maaned, paa hvilken Dag Løbegravene bleve aabnede.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Rom, den 8de December. Stridighederne med det Neapolitanske Hof blive Dag fra Dag alvorligere; thi samme vil neppe endnu tilstaae Afhængigheden af den hellige Stoel i Henseende til de Geistlige Jurisdictioner, og de fleste Biskopper i dette Rige vise sig i alle Stykker føyelige efter Hoffets Hensigter.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Paris, den 17de Decbr. En overordentlig Conreer, som er ankommen fra Brest, har bragt os Bekræftelse paa, at vor Fløde, som bestaaer af 19 Linieskibe, 6 Fregatter og adskillige mindre Fartøyer, er den 10de huj. afseylet derfra. De 10000 Mand Tropper, som denne Flode tog med sig, ere indskibede paa 50 a 60 Transportskibe. Udløbningen har vaeret fra om Morgenen, Kl. 7 til om Aftenen Kl. 6, og den 11te om Formiddagen Kl. 10 vare alle Skibene ud af Sigtet fra Havnen, paa hvilken Tid Coureren ogsaa afreiste. Man veed endnu ikke til visse, om de til Marseille bestemte Koffardieskibe, som hafde løbet indtil Brest, ere afseylede med Hr. von Guichen; dog formoder man, at bemeldte Admiral er gaaet til Cadix med en Deel af Floden, og at Koffardieskibene altsaa have den beste Escorte. Hr. von Guichen finder den Spanske Flode i Søen, og naar dette er skeet, skal Hr. von Vandreuil tage Afskeed fra ham, og gaae med 7 Linieskibe tillige med Tropperne til Vestindien; men Hr. von Bussy skal med 3000 Mand Tropper, som skulle blive geleydede af nogle Linieskibe, fortsætte Reysen til Ostindien, hvor altsaa vor Magt vil komme til at bestaae af 10000 Mand regulaire Tropper. Den foreenede Spanske og Franske Flode vil komme til at bestaae af omtrent 44 Linieskibe, eftersom de Spanske Skibe, og besynderlig de, som kom med Convoyen fra Havanna, maae først forbedres, førend de kunne løbe ud. Skibet, den hellige Treenighed, paa 120 Kanoner, og nok et andet paa 74 Kanoner skulle og repareres, saa de ikke heller tør komme til at løbe ud. - Man siger, at Fregatten Emerandeer, da den løb ud fra Brest, forulykket, og at kun 4 Mand af Eqvipagen ere blevne biergede. Men denne Efterretning behøver ligesaavel Bekræftelse, som den at Hr. de la Motte Piquet er død om Bord paa sit Skib. -
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Efter Breve fra Mahon bliver Fortet St. Philip beskudt med 150 Kanoner og 40 Mørsere. Der gaaer nu ugentlig en Paketbaad fra Marseille til Mahon, og derfra igien tilbage. Brest, den 10de Decbr.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
I Dag Morges er endelig vor Flode under Hr. Græv vorGuichens Commando gaaet i Søen. Den bestaaer af 19 Linieskibe, hvoriblandt ere 5 paa 110 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
London, den 18de Dec. Vi have her følgende Extract af en Skrivelse fra Sir Eyre, Coote til Oberste Braithwalte, datert den 6te Julii 1781.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Den 3die huj. havde jeg den Fornøyelse at underrette dem om den Lykke, som vor lille Armee har haft i en Hovedtræfning med Hyder Aly den 1ste huj imellem Porto Novo og Mooteapollam. Samme varede 8 Timer, i hvilken Tid det gik meget hidsig til paa begge Sider. Fiendens Armee bestoed at 25 Batailloner Jnfanterie, 400 Europæer, 40 til 50000 Ryttere og fleere end 100000 saavel af Mathelocker, som Peoner og Poligarer, tilligemed 40 velbetiente Kanoner.
Berlingske Tidende, 1782-01-04
Da vor anden Linie hafde indtaget de Høyder, som satte vor Arrieregaarde i Sikkerhed, gik jeg frem med den første imod Fiendens Kanoner, hvorved mange nødvendig skulle have faldt i vore Hænder, dersom vi havde haft et Korps Cavallerie. De gjorde mange Forsøg paa at brække vore Gelider ved Cavaleriet, og underholdte en munter Kanonade, som af vor vel betiente Jld i en lang Tid ikke kunde bringes til at tie. Men endelig maatte de give efter for vore Troppers Mod, Hurtighed og Tapperhed, skiønt samme i Sammenligning med deres vare kun faae i Tallet, retirerede i største Hast tilbage og lode os beholde Marken. Meer Saib har faaet et dødeligt Saar, og iblandt de 4000 Døde ere mange fornemme Offficerer. Paa vor Side have vi mistet meget faa Officerer og kun faaet 3 eller 400 Mand dræbte og saarede.