JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Bortforpagtning. Auction over Bortforpagtningen i 3 eller 10 Aar fra 1ste Septbr. d. A., af Passagepengene ved Bommene paa Hovedlandeveien fra Kjøbenhavn til Wordingborg, nemlig ved 10de Milepælen paa Brødrup Mark og 11te Milepælen paa Hastrup Mark, under Wordingborg nordre Birkedistrict, foretages paa Raadstuen i Præstøe, Tirsdagen den 29de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Conditioner, som ved Auctionen. nærmere vil vorde bekjendtgjorte, og som forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Møller. Præstøe, den 26de Februar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Retslige Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Auctioner. Løverdagen den 5te Marts førstkommende, afholdes paa Vesterbroe Nr. 73 en Maanedsauction over Heste og Vogne m.m. Anmeldelser modtages indtil Torsdagen den 3die af Undertegnede Ed. Buntzen, boende i Løngangsstræde Nr. 171, 2den Sal, hvor ogsaa Dagen før Auctionen de trykte Fortegnelser ville blive at erholde. Samme Dag fra Kl. 10 – 2 ere Hestene til Eftersyn og Prøve. Kjøbenhavn, den 25de Februar 1836. Hornemann. P. Hage. Ed. Buntzen.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Løverdagen den 5te Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 2-4, bliver ved Auction 1ste Gang opbuden til Bortsalg, enten separat eller samlet: Huset Nr. 223 ved Nørrevold, med tilliggende Grund, Hauge og grundmuret Keglebane, tilhørende afg. Tracteur Jørgen Christian Møllers og efterlevende Enkes Bo. Denne Eiendom, hvis Bygninger ere assuerede for 19,200 Rbd. Sølv, er til Auctions-Efterretning vurderet til 17,000 Rbd. Sølv. Conditionerne, Adkomstbreve m.v. findes til Eftersyn hos Secretair og Landsoverrets=Procurator Schønberg, Hjørnet af Rosenborg- og Tornebuskegaden Nr. 156. Jfølge Dom og Udlæg samt Vedkommendes Begjæring, stilles den Commissionair Larsen tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Grønnegade under Nr. 149, til Bortsalg ved 3 Auctioner, den 26de hujus, 18de Marts og 5te April førstkommende, hver Gang Kl. 11 om Formiddagen. De to første Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus og den 3die i selve Gaarden. Denne Gaard er til Gaden 11 Fag, opført deels af Grundmuur, deels af Muur og Bindingsværk, og er den grundmurede Deel af samme 2 Etager høit. J Gaarden er et Baghuus, opført af Muur og Bindingsvært, 11 Fag, 1 Etage, indrettet til Stald, Loe, Lade, m.v.; saavel under endeel af For som Baghuset er Kjelder. Endvidere tilhører Eiendommen et Bræddehalvtag i Gaarden, som er rummelig og hvori findes fersk Vand. Den tilhørende Frugt- og Kjøkkenhave er omtrent 68 Alen lang og 57 Alen bred. Daxationsforretning og Conditioner ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Panthavernes Efterretning. Lysthavende indbydes. Byefogedcontoiret i Faaborg, den 5te Februar 1836. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Tirsdagen den 5te April førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ifølge Skifterettens Foranstaltning, ved en eneste Auction bortsolgt, et, Bagermester Arenzens Stervboe tilhørende, i denne Byes Grønnegade under Matr. Nr. 27, Brand Nr. 32 a beliggende Huus med 3 Tdr. Land i Byens Mark, samt en til samme hørende saakaldet Frihedslod. Det bemærkes, at der i bemeldte Eiendom i en Række af Aar har været Bagerie, saa at der hertil forefindes de fornødne Jndretninger. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede. Stubekjøbing Byefoged-Contoir, den 27de Febr. 1836. J. Buntzen, const.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Mandagen den 11te April bliver ved Auction i Huset, Nr. 29 og 30 paa Hjørnet af store Kengensgade og Gothersgade, i Kjøbenhavn, bortsolgt den afd. Barometmager Antonio Cettis Stervboe tilhørende betydelige Conchylie- og Mineralie-Samling m. m., hvorover trykte Fortegnelser om 14 Dage ville være at erholde hos Procurator Petersen, i Compagnistrædet Nr. 70, anden Sal; hvilket herved foreløbigen bekjendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Vare-Auction. Fredagen den 4de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Toldvæsenets Foranstaltning ved Auction paa lille Kjøbmagergade Nr. 189, i Pakhuset i Baggaarden, bortsolgt: 1 Pibe gl. Viin circa 60 Viertl. Oxh. St. Estephe. Pibe Medoc. dito Margeaux. dito Portviin.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Oxehoved Kirsebær-Cognac. Pibe Graves. 1 Kjælder med 15 2 Pots Bouteiller Solbær-Rom. imod Betaling til Procurator Petersen i Compagnistrædet Nr. 70 2den Sal. Det bemærkes: at det Sælgende er til Eftersyn Dagen før Auctionen, fra Kl. 10 til 12 Formiddag. Kjøbenhavn, den 26de Februar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Proclamata. J Overeensstemmelse med Placat 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Enhver som maatte have Fordring paa Boet efter afdøde Kirsten Hansdatter og hendes forhen afdøde Mand, Gaardmand Joen Pedersen paa Jyllinge Byes Mark, inden fornævnte Tid at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Roeskilde Kloster, den 20de Februar 1836. Bruun.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre efter nu afdøde Frue Barbara Magdalena Meyer fød Herfort, Enke efter tidligere afdøde Agent Hans Jørgen Meyer, med 12 Ugers Varsel indkaldte, at melde sig hos os som Executores af et af hende oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente, inden bemeldte Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 22de Februar 1836. L. Larsen, N. C. Petersen, Justitsraad, Skifte- og Brevskriver. Skibsbygmester, Ridder. af Danebroge og Dane ved den Kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret. brogsmand, Gothersgade Nr. 1. Nye Adelgade Nr. 325. 1836 & 37. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de d. M., som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved sul poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Nogetsomhelst at fordre i Urtekræmmer Hans Gleerup her af Staden, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 24de Februar 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Slagtermester Jens Peter Hilarius Kalkods Enke, Sidse Cathrine Kalko, fød Høffner, af Stadens Vesterbroe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skiftecommission; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte=Commission i Kjøbenhavn, den 22de Februar 1836. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Dritte und lette Bekanntmachung. Extract, des in No. 47 dieser Zeitung in extens inserirten Proclams. Alle und Jede, welche an den zum Concurse gediehener hiesigen Kaufmann Jacob Lorenzen Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, haben sich innerhalb 12 Wochen, beVermeidung der gesetslichen Nachtheile, im hiesigen Stadtsecretariate zu melden, und das Ordnungsmassige zu beobachten. Flensburg, den 5ten Febr. 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Bürgermeister und Rath. O. D. Holm.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Stadtssecretair. Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Under og Overret, ere Creditorerne efter den her i Byen ved Døden afgaaede Justitsraad og Postmester Hans Wulff Øllgaard, indkaldte til, inden 12 Uger, under Dab af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, i Overeensstemmelse med Forordn. af 15de Juli 1822, med Aar og Dags Varsel til at melde sig, og, saavidt det findes fornødent, at beviisliggjøre deres Arveret. Slutteligen bekjendtgjøres, at en Skiftesamling i Boet er berammet at afholdes Mandagen den 21de Marts førstk., Formiddag Kl. 11, paa denne Byes Raadstue, hvor endelig Bestemmelse agtes tagen, angaaende Realisationen af Boets Eiendomme. Warde Byefogedcontoir, den 19de Februar 1836. Wedel Heinen.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Creditorerne i Stervboet efter den her paa Stedet i ugift Stand afdøde Schack Honore, der i en Deel Aar har opholdt sig i Kjøbenhavn og senest som Tjener hos forskjellige Herskaber, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret. at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fredericia Skifteret, den 27de Februar 1836. Rahbek. Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Maren Pedersdatter, Jndsidder Jacob Hansens Enke af Lille Ebberup i Bromme Sogn under Ødemark Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. i Boet. Birch. Slagelse, den 21de Februar 1836. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. nerne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for ene at handle ved Provindsialstænderne for Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter samt for Island og Færøerne. Farts. 8283. Onsdagen den 2den S. No 12 Sagen angaaende Oprettelsen af adskillige nye Fyr. (See denne Tidende No. 3556).
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Agent Bruun har til Stændernes Forsamling indgivet et Andragende betræffende ovennævnte Gjenstand, hvilket er af følgende Jndhold: "De Søfarende i Almindelighed og de danske i Særdeleshed fore lydelig Klage over Savnet af Fyr paa den jydske Kyst til Veiledning for Skibe, som komme fra Nordsøen og søge Belterne. Den almindelige Mening har herom flere Gange udtalt sig i offentlige Blade og viist, at ligesom Fyrskibet paa Trindelen ved Læssøe tjener til Sikkerhed for Skibe, som tage Passage gjennem Sundet, saaledes savnes aldeles slig Veiledning for de Skibe, som komme fra Nordsøen og søge Belterne. Disses Antal er ikke lidet, vistnok over 3000 aarlig, hvoraf største Deelen danske. Det er saaledes mange Menneskers Liv og store Kapitaler, som savne Beskyttelse, og derfor bør Bekostningerne ved Anlæg af Fyr vel ikke komme i Betragtning, hvilket man og med saa meget mere billighed kan forvente, som de høie Fyrpenge, hvormed den danske Søfart er besværet, maae afgive Tilstrækkeligt for at kunne anlæg endnu et Par Fyr til Søfartens Sikkerhed. For de Søfarende i Almindelighed og den danske Skibsfart i Særdeleshed frembærer jeg saaledes det Andragende, at det maatte behage den høit ærede Forsamling ved en allerunderdanigst Petition til Hans Majestæt Kongen at see udvirket:
Berlingske Tidende, 1836-03-02
at der til Søfartens Sikkerhed maatte blive anlagt et Fyr paa Hirsholmene ved Frederikshavn og et lignende paa Fornæs ved Grenaae, som de tvende Punkter, hvor Veiledning for de Søfarende i vore Farvande, nu meest savnes.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Ligeledes har Capitainlieutenant Sandholdt, efterat Agent Bruuns Andragende var blevet Forsamlingen forelagt, om samme Gjenstand indgivet et Andragende af følgende Jndhold:
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Den Kongelige Commissarius bemærkede, at han om den omhandlede Gjenstand havde indhentet Oplysning fra GeneralToldkammeret. Det var ham i saa Henseende meddeelt, at den til Fyrs Anlæggelse og Vedligeholdelse paa Normalreglementet engang ansatte Sum ei afgav tilstrækkelige Ressourcer til de omhandlede Fyrs Anlæggelse. Omdannelsen af Blusfor til Lampefyr havde medført en øiebliklig Bekostning af 20,000 Rbd.; den herved foranledigede aarlige Besparelse beløb sig kun til omtrent 3000 Rbd., og der vilde saaledes medgaae mange Aar, inden hiint af den kongelige Kasse forskudte Beløb var indvundet ved de aarlige Besparelser. Foruden nogle almindelige bemærkninger om det Hensyn til Sundtoldens Oppebørsel, som man ei burde tabe af Sigte ved den omhandlede Gjenstand, tilføiede Commissarius endnu med Hensyn til de enkelte Fyr, at et Fyrs Anlæg paa Hirsholmene syntes mindre fornødent, da Fyret ved Frederikshavn, som kan sees to Mile borte, og Fyret paa Skagen lyser forbi Hirsholmene. Et Fyr paa Refsnæs syntes ogsaa mindre nødvendigt, efterat et Fyr er oprettet paa Kyholm. Hvad Fyret paa Sprog angik, da havde man troet ikke at burde lade det vedblive at brænde, da dets Antændelse meget vilde lette Besvigelsen af Tolden derved, at Skibene ubemærket om Natten snege sig igjennem; og desuden kunde ikke heller Klareringen af de gjennemseilende Skibe foregaae om Natten. Det var ogsaa af Admiralitetet, hvis Erklæring var indhentet, bemærket, at Antændelsen af Sprogs Fyr var mindre nødvendig, da der overalt i Beltet var god Ankergrund. Endnu maatte det erindres med Hensyn til Udlæggelsen af Vager og andre Mærker, at om end Bekostningen ved Anskaffelsen ei var særdeles betydelig, medførte det dog ei liden Udgift, at der maatte føres stadigt Tilsyn med, at de ei bortdreve i Stormveir til andre Steder i Farvandet, hvorved de Søfarende letteligen kunde vildledes. Sluttelig maatte Commissarius gjøre opmærksom paa, at det Beløb, hvormed Fyrintraderne oversteg den til Fyrs Anlæggelse og Vedligeholdelse normerede Sum, var en Jndtægt for Statskassen, som denne vilde blive berøvet, hvis den skulde anvendes til de petitionerede Gjenstande, og desuden var der ogsaa andre vigtige Fyrvæsenet vedkommende Foranstaltninger, hvortil der føltes stor Trang og som vilde medføre betydelig Bekostning, navnligen et Fyrs Anlæg og et Lodskibs Udlæggelse i Drogden ved Dragøe.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Committeens Referent, Capitainlieutenant Sandholt yttrede, at der vel kunde medgaae betydelige Omkostninger med Jværksættelsen af de attraaede Foranstaltninger, men det var dog ogsaa billigt, at det betydelige Overskud, som Fyrpengene gave, anvendtes til Bedste for Søfarten. Hensynet til Øresundstolden vilde alene kunne medføre, at Vagtskibstationen ved Nyborg maatte forstærkes. Det var i Sandhed sørgeligt, om Danmark som Sømagt ei skulde kunne bevogte et Farvand som Beltet. Fyret ved Frederikshavn var kun at betragte som et Havne fyr og kunde ei stifte saadan Nytte, som et Fyr paa Hirsholmene, i Henseende til at veilede de Søfarende til at finde Kattegattets vestre Rende. Noget Lignende gjaldt om Fyret paa Kyholm. Hvad Antændelsen af Sprogs Fyr angik, da vilde den, foruden at gjøre det muligt for de Søfarende at seile baade Nat og Dag, ogsaa veilede Krydserne. den Commissionair Larsen tilhørende Gaard, beligElensburg, den 5ten Febr. 1835.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Frygten for Toldens Besvigelse skulde formeentligen ei være til Hinder for vor egen Skibsfart og kunde ei komme i Betragtning ved Siden af den Omstændighed, at mange Menneskers Liv udsattes for Fare af Mangel paa de omhandlede Fyr. De i senere Tid indførte Krydsfartøier vilde ogsaa hindre den befrygtede Toldsvig. Hvad Vageres Udlæggelse angik, da var den særdeles nødvendig for at Krydsfartøierne kunde forfølge Smuglerne.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Etatsraad Steenfeldt yttrede, at den omhandlede Gjenstand vistnok var af megen Vigtighed for Søfarten og fortjente en nøie Prøvelse, men at det for Forsamlingen maatte være vanskeligt at have nogen Mening i denne Sag, da den ei kunde formodes at have den fornødne Sagkundskab. Vel kunde det ikke nægtes, at de tvende søkyndige Medlemmers Stemme havde megen Vægt, men det var ogsaa alene paa denne, at Forsamlingen kunde bygge ved at indgive den attraaede Petition. Taleren ansaae det derfor rigtigst, at man indskrænkede sig til at henlede Hans Majestæts Opmærksomhed paa Vigtigheden af den omhandlede Gjenstand, og iøvrigt androg paa, at Sagen maatte blive undersøgt af en combineret Commission. Kongen vilde dog under alle Omstændigheder først høre vedkommende Autoriteter, inden han resolverede, og naar man specielt androg paa en Commission, var det at formode, at Hans Majestæt vilde bevilge dette; og Sagen vilde paa denne Maade muligen blive afgjort hurtigere og meere fleersidigt end ellers. Taleren fremsatte derfor, i Henhold til sit Anførte, det Amendement: "at det maatte behage Hans Majestæt ved en dertil allernaadigst anordnet, combineret Commission at befale undersøgt, om og hvorvidt det maatte ansees hensigtssvarende og tilraadeligt, at de foreslaaede Fyr og Vagere bleve oprettede og udlagte paa de opgivne Steder, samt at, hvis det maatte befindes at være Tilfældet, de fornødne Foranstaltninger da allernaadigst maatte paabydes til Jværksættelse heraf. Referenten fandt, at det, da Regjeringen tidligere havde indhentet kyndige Mænds Vermeldung der gesetlichen Nachtheile, im hiesigen Stadtsecretariate zu melden, und das Ordnungsmassige zu beobachten. Mening om den omhandlede Gjenstand, ei vilde være passende nu at andrage paa en Undersøgelses-Commission, der jo ligeledes vilde komme til at bestaae af kyndige Mænd. Da den tidligere Undersøgelse ikke havde baaret nogen Frugt til Bedste for Beltfarten, saa var det nødvendigt, at Forsamlingen bestemt petitionerede om de attraaede Fyr og Vagere.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Committeens Medlem, Etatsraad Treschow, yttrede, at man ikke behøvede nautiske Kundskaber for at bedømme det omhandlede Spørgsmaal. Enhver kunde erkjende Nytten af Fyrene; de paaberaabte Hindringer kunde ogsaa bedømmes af Forsamlingen, og denne kunde derfor gjerne indgive en bestemt Petition i denne Sag, saa meget mere som Undersøgelser alt havde været anstillede om den omhandlede Gjenstand. Forøvrigt fandt Taleren det temmeligt ligegyldigt, hvilken Form der gaves Petitionen, eftersom Hans Majestæt vistnok i ethvert Fald først vilde lade Sagen undersøge, inden han tog nogen Beslutning. Etatsraad Steenfeldt bemærkede yderligere, at der dog i denne Sag var mange Omstændigheder, hvorom Forsamlingen ei havde tilstrækkelig Kundskab, og den kunde navnlig ei afgive en udtømmende Dom, om og hvorvidt der i de af den Kongelige Commissarius anførste Hindringer kunde søges. overveiende Grunde imod Jværksættelsen af de attraaede Foranstaltninger. Petitionens Form var ei ligegyldig; man skulde nemlig ei misbruge Jnstitutionens Kraft ved at andrage paa bestemte Foranstaltninger, som senere dog fandtes ikke at kunne iværksættes.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Vi have her ikkun meddeelt Hovedresultaterne, da de historiske og cameralistiske De. . . . Saadan Mynenator Carl Maller tailler ved denne Sag uden Tvivl vilde være trættende for de fleste Medlemmer af den ærede Forsamling. Vi maae imidlertid gjøre opmærksomme paa, at det kongelige Rentekammer ved denne Foranstaltning er kommen i Besiddelse af Specialkort over hele Landet, og saaledes nu er istand til at kunne overholde en rigtig Fordeling af Hartkornet ved enhver Udskiftning, og langt bedre kan bedømme ethvert Forslag om Jorders Udstykning, forandrede Deeling eller Sammenlægning, saavelsom mange andre Forhold ved Jordeiendomme, som høre til dette CollegiumsAfgjørelse, hvilket bør ansees for et stort Gode, uden alt Hensyn til den Jndflydelse, som den nye Matricul har paa Skatternes og Communalbyrdernes rigtige Fordeling; ligesom disse med Texter forsynede Korter maae være veiledende for Overtiendecommissionen ved Bedømmelsen af de af Tiendecommissionerne afsagte Kjendelser."
Berlingske Tidende, 1836-03-02
Jnden vi henvende os til det Spørgsmaal, om det er ønskeligt, at den nye Matricul maatte blive indført, og hvilken Deel af Skatterne i dette Tilfælde skulde ydes efter samme, bør vi korteligen bemærke, hvad der kan siges for en ny Matriculs Jndførelse uden Hensyn til de offentlige Byrder. Det bør vist ei oversees, at Bekjendtgjørelsen af en rigtig Matricul for Jorderne ogsaa i andre Henseender kan være meget gavnlig for et Land. Saa ofte Ordet Hartkorn bruges, saa ofte kommer Matriculen i Betragtning, og dette finder ei sjeldent Sted: 1) Ved den Sikkerhed, som kræves for Capitaler, der udlaanes i Jordeiendomme, er det af største Vigtighed, at man har en paalidelig Maalestok for Jordernes Godhed. Man kan vist antage, at en urigtig Maalestok for Jordernes Bonitet meget maa formindske den Tillid, hvormed man giver Laan i Jordeiendomme.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
J Danmark, hvor uheldige Omstændigheder saameget have bidraget til at svække Crediten, ved Laan i faste Eiendomme, synes det at være af største Vigtighed, at Jntet forsømmes, som kunde bidrage til, atter at befæste denne, og dertil er en god Matricul uden Tvivl et afde allerbedste Midler. Dette gielder vel især med Hensyn til udenlandske Laan, men finder dog ogsaa sin Anvendelse ved de legale Laan, som ere hjemlede ved Rescriptet af 7de Februar 1794 §. 11. 2) Ved Skifterne vilde Beregningerne over Værdien af en Eiendomgsaa blive lettede, naar man har en god Matricul, som ved Siden af andre Midler kan tages til Hjelp, naar een eller flere Grundeiendomme skal deles mellem flere Arvinger, 3) Overtiendecommissionen vil i den nye Matricul finde et Hjelpemiddel til rigtigt at vurdere de af Tiendecommissionerne afgivne Kjendelser.""Naar man føier hertil, hvor ofte Hartkornet i andre Tilfælde tages til Maalestok for private Retsforhold og Forpligtelser f. Ex. ved Tiendeforeninger, og paa mange Godser, for alle Afgifter, som svares til Godsherskabet o. s. v., saa er det unægteligt, at det, uden alt Hensyn til Statsbyrdernes og til Communalbyrdernes rigtige Fordeling, dog er af største Vigtighed for et Land, at en Maalestok bekjendtgjøres, hvorefter Enhver kan kjende Jordernes Bonitet. Men da Matriculen nu her betragtes med Hensyn til deres Jndflydelse paa Forholdene imellem Mand og Mand, bør det dog strax her bemærkes, at en ny Matriculs Jndførelse vel er af største Vigtighed med Hensyn til alle de Forhold, som i Fremtiden kunde opstaae imellem Mand og Mand, men at alle de nu efter den gamle Maalestok afsluttede ForeninKjøben.
Berlingske Tidende, 1836-03-02
avn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse. ger og Bestemmelser imellem Private ingenlunde maae rokkes eller forandres, men at disse, uden alt Hensyn til den nye Matricul, maae forblive ved den Størrelse, hvorefter de nu svares. Dette maa f. Ex. gielde om alle Tiendecontracter, som ingenlunde maae rokkes eller forandres, uagtet Afgiftens Størrelse er udtrykt efter Hartkornet; men uagtet Stedet, hvoraf Tienden svares, erholder et forandret Hartkorn, saa svares dog i Fremtiden af hele Stedet hverken meere eller mindre Tiende end hidtil, thi Contracten er afsluttet efter den gamle Maalestok, Dette privatretlige Forhold finder ogsaa Anvendelse paa Bankhæftelsen, som, uagtet den vistnok paa mange Steder er urigtig, da den er beregnet efter Ansættelse ifølge Frdg. 1ste October 1802, dog bør ansees som en Byrde, der efter den engang bestemte Størrelse hæfter paa hvert Stykke Jord i de 90 Aar, hvori Bankoctroien varer, og ingenlunde kan forandres, fordi en ny Maalestok for Jordernes Bonitet bekjendtgjøres, som uden Tvivl, end mere vil gjøre det klart, hvor urigtigt Bankhæftelsen er fordeelt; thi Bankhæftelsens Byrde er fastsat og bekjendtgjort, uden at det derved er blevet sagt, at denne Hæftelse skulde blive forandret ved den nye Matricul, og altsaa kan hverken Bankens eller Jordernes Eiere retteligen begjære en Forandring i den Hæftelse, som efter Bankoctroien siden 1813 hviler paa forderne. Fortsættes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-03-03
ne til forsendelse. med Brevposter ivilegerede Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-03-03
verlissements idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. No 34. Torsdagen den 3. Marts. de
Berlingske Tidende, 1836-03-03
Jndenlandske Efterretninger.