JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Den første Konsul har med megen Mishag optaget de engelske Blades Svar paa den heftige Artikel i Moniteuren. Saasnart de engelske Blade med disse Svar ankom til Paris den 19 Aug, fik Politiet befaling at borttage alle engelske Aviser og Ugeblade paa samtlige Postkontoirer og Kaffehuse, saa det ikke var mueligt at faae nogen af dem til Giennemlæsning. Man mener nu at de ville blive ganske forbudne, i det mindste den franske Kouriede Londres. Den nyeste Moniteur igientager den beskyld. ning, at de franske Mordere og Røvere have deres Tilflugtssted paa Øen Jersen, hvilken beskyldning den engelske Regiering vist ikke kan lade gaae ubesvaret hen, da samme vilde være en Overtrædelse af Definitivtraktaten. Fre Paris er sendt befaling til Calais, at ingen Passagerer for Fremtiden maae transporteres til Dower uden paa franske Paketbaade, saa de engelske Paketbaade, som bringe Passagerer fra Dower til Calats, maae seile tomme igien tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Den 21de kiørte den første Konsul med meer end kongelig Pragt fra Thuillerierne til Luremburg Palais, for der for første Gang at præsidere i Senatet, efter dets nye Jndretning. Den anden og tredie Konsul sad hos han i en Kareth med 8 Heste for. Samtlige Ministre, Statsraader, Statssekretæren, Palaispræfekten, Palaisonverneuren o. s. v. fulgte bag efter i ferspænds Karether Konsulerne vare omgivne af den hele ridende Konsulargarde og Mammelukkerne. J alle de Gader, hvor Tøget gi igjennem, var dobbelt Spalier af Linietropper. Ved Ankomsten til Luxemburgs Palais bleve Konsulerne ved Trap. ren imodtagne af en Deputation af 10 Senatorer tillige, med Statsbud og Dørragtere, der førte dem op paa Sefsionsfalen, hvor Joseph og Lucian Bonaparte ogsaa toge Sæde, som Storofficerer af Æreslegionen og aflagde tilligemed alle Sengters Medlemmer Troskabseden i Første. konsulens Hænder. Talleyrand, Chaptal, BarthelemFarques, Regnier, Portalis, den gamle Keller mann og Joseph Bonaparte vare i Forveien sammenkaldte til de geheime Konseil. J Senatet blev oplæst 5 Projekter af nye Senaturkonsulter til det under 4 Aug. udstædte Senatuskonsults Fuldbyrdelse. Hernæst aflagde Minister Talleyrand en Beretning til den første Konsul om det af Rusland og Frankerig koncinerede og nu for Rigsdeputationer, i Regensburg fremlagte Gotgiørelsesprosekt, hvorpaa Bonaparie igien tog tilbage til Thuilleriernes Slot under de forrige Ceremonier. Senatet fortsatte Sessionen under den anden Konsuls Præsidium. Moniteuren fortæller tillige, at Borgerne stode i talrige Skarer hvor Bonaparte kom frem og at man kunde læse Alles Glæde paa deres Ansigter ved Synet af Statens Overhoved. Aftenen tilforn var Bonaparte paa Kammedie, hvor den engelske Stats mend For, sad i en Loge lige over for ham. Minister Chaptal har den 9de af Konsulerne faaet en Anviisning paa en overordentlig Fond af 22 Millioner til Kanalgrav. ning og Veiarbeidet. Den anden Konsul, Cambaceres har nu ogsaa havt nogle Lykønskningsdeputationer, hvis Gratulationer han ligeledes besvarer i Taler, hvori han forsikrer, at hans hele Liv tilhører Republiken og anføres derhos tillige, at han har været længe boesiddende og en saa at sige naturaliseret i den store Stad Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Tydskland. Den 24 Aug, aabnede den keiserlige Befuldmægtigede Deputationsforhandlingerne i Regensburg med en udførlig keiserlig Proposition, der fremstiller Fredsværkets Fremgang til Dato og finder det meget paafaldende, at en selvstændig frie Nation skal af fremmede Magter lade sig foreskrive en peremtorisk Termin til dens indvortes Anlig, genders Regulering. Denne foreskrevne Tid er, som forhen meldt, inden 2 Maaneder. Den hele Gotgiørelses. plan er nu offentlig bekiendtgjort og er saaledes som den forhen her i Avisen har været anført, hvorfor det me vilde være oversitet, at igientage den. J Henseende til den 1stmeldte Indtagelse af Staden Passau, den 17de, af kierlige Tropper, angives nu den Aarsag, at den derværende Fyrstbiskop anholde og keiserlig beskyttelse imod det baverske Korn, der nærmede sig Staden med Artillerie og brændende Lunter. J øvrigt har Baron Hage erklæret, at han ikke tvivlede paa, at Keiseren jo nok vi de beordre Tropperne tilbage, saasnart han fik Efterretning desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Helberisk Republik. Da denne Republiks i Sold staaende Militær neppe bestaaer af mere end 3000 Md. og de franske Tropper nu ganske have rømmer Landet, hvorimod Urolighederne blire jo længere jo værre, saa arbeides der nu ivrig paa at organiere Trop er af Eltter og Volontører, der dog ned pe ville strække til at dæmpe de næsten blussende Uroeligheder. Regieringen har derfor afsendt en Koureer og den franske Minister en Erpresse til Paris, ventelig for at kalde Frankerig til Hiels. De heelvetiske Blade indeholde nu en mærkværdig Erklæring i Henseende til Reding, hvilken Erklæring skal være øst af en vigtig Kilde og siger iblant andet, at Reding har efter eget Tykke forklaret Bonapartes velvillige Yteringer, forvandlet ganske simple Samtaler til ordentlige Konferencer og gjort høflige Ord- og Komplimenter til høitidelige Traktater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Blandede Efterretninger. Jtalien. Fra Genua læser man atter et Register paa Deyen af Algiers Rovsyge og Dumdristighed, da han ikke allene anseer alle andre Regieringer for sine Jasallermen fordrer endog svære Afgivter af sine Troesforvandte, de afrikanske Fyrster. Holland, Sverrig og Danmark have hvert andet Aar tilsendt ham deres Foræringer, hvis Værdie efter Traktaten er bestemt til 16,500 haarde Piastre. Nu derimod er Foræringen for hver af disse Magter voret til 25,000 haarde Piastre, der for dem alle 3 beløber sig til 75,000 Piastre. Den danske Agent blev for kort Tid siden fremkaldet for Deyen, den fordrede 100,000 Piastre af ham og gav ham kun 4 Maaneder til at indhente denne Bevilling fra sit Hof. Desuden maae det danske Hof holde et Skib til Deyens Dispotion, der i det mindste koster 12,000 Piastre. Af Frankerig fordrer Deyen, foruden den sædvanlige Foræring, af 35,000 Piastre, en Extraforæring af 200,000 af Engelland for adskillige af det engelske Admiralitet konfiskere de Ladnin er 180,000 Piastre, med Trudsel af Krigserklæring, ifald de ikke bleve betalte inden 4 Maaneder, Spanien sendte 5 Krigskibe til Algter for at reklamere 3 konfiskerede spanske Skibe, hvorover Deyen blev saa opbragt, at Spanien, for at undgaae Krig, maatte betale ham 60,000 til hans Ministre 20,000 og til Jøderne, som Fredsmæglere, 5000 Piastre; endvidere 20,000 Piastre, for de 3 tilbageleverede Skibe, og i Foræring 40,000 Piastre, foruden en Fregat, der skulde hente Munition til Deyen fra Konstantinopel, hvilket foraarsagede en Omkostning af 20,000 Plastre, saa den hele Spaa kostede det spanske Hof 165,000 Plastre. For en portugisisk Admirals Søn der ved den portugisiske Fregats Borttagelse faldt i Algiernes Hænder, fordrer Deyen en Løsepenge af 200,000 Plastre o. s. v. saa at hans Fordringer af de europæiske Magter beløber sig for et halvt Aar til 1 Million 318,500 haarde Piastre. J Atrika beløber hans Fordringer sin og saa til over 1 Million haarde Pigstre, der ere haarde Nødder at knække og som man maae haabe, at alle Magter dog engang ville vorde enige om at fritages forDen 10 Ang blev Durazzo høitidelig installeret til Dø ge for Republiken Genug, hvilken Høitidelighed den dan ske Gesandt ved det Neapolitanske Hoff, Kammerherre Schubart, ogsaa bivaanede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Engelland. J Nærheden af London var forleden en stor Tumule af samtlige Skibstømmermænd, der hav. de nedlagt deres Arbeide paa Kiøbmandsværfterne, fordi de ikke kunde faae ligesaameget i Dagløn, som i Krigstider. Eieren til en af disse Værfter, Randall og Breent, fik derfor fat paa nogle Arbeidere fra de kongelige Værfter; men neppe havde disse begyndt at arbeide, førend de Andre samlede sig i Hobetal og truede med at myrde Hine, saafremt de ikke strax holdt og at arbeide, hvilket de snart bleve nødsagede til at giøre. Endelig blev der dog stiftet Fred, deels ved Militærhielp, deels ved Forhøielse i Daglejen. Jmidlertid kostede dette Optrin Randall Livet, da han ved al denne Allarm paadrog sig en hidsig Feber, der snart gjorde Ende paa hans Liv, hvilket foraarsagede stor Bedrøvelse iblant Tumuituanterne, hvoraf de Fleste udøste Fortrydelsestaarer ved Efterretningen og hans Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
De nyeste Efterretninger fra Vestindien fortælle om no et skrækkeligt Negerkomplot paa Martinique, der ogsaa gi ud paa at myrde alle de Hvide, men som blev opdaget og forekommet itide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Et engelsk Blad melder, efter en fornemme Officeers Udsigende, at der skal herske stor Dødelighed iblant de franske Tropper paa St. Domingo, saa at der, f. Er. af et Corps paa 600 Md. er død 300. Tropperne skulle, at Fortvivlelse, tage deres Tilflugt til stærke Drikke den skal have en uordentlig Disciplin og Selvmord til Følge. En Morgen skulle 3 Sergeanteere paa Paraden være traade frem for Fronten og have skudt sig selv med koldt Overlæg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Bonaparte skal have skrevet til Hertugen af Figjames der nedstammer fra Jakob 2, og er en af de første kongelige franske Generaler, der efter Revolutionen udvandrede til de franske Prindser, og indbuden ham til at kommes tilbage til Frankerig, for at tage sine endnu velbeholdne og betydelige Godser i Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Den 26de vilde Garnerinatter giøre en Luftreise og kort me ud af Skyerne (a) og tilbage paa Jorden ved Hjel af en Faldskjærm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Frankerig. Da Bongvarte forleden var i St. Clond for at see til Arbeiderne samlede de sig rundt omkring ham med tørre Halse, i Haab om at faae store Drikkepenge, da det just var en meget heed Dag; men han lod som omhan slet ikke forstod dem, saa deres Hilstørke fik ingen Ne 1 fra denne Side, Versailler Slottet, hvor forhen Kongerne residerede, sættes nu ogsaa istand da man mener, at Bonaparte vil der tilbringe nogle af Vintermaanederne. Ludvig 16 Værelser ere endnu i temmelig god Stand; blot Forgyldningen er falmet noget og Kronerne ere overalt udkradsede. I et særskilt Værelse der kun vises hemmeligt, seer man endnu et Skilderie af Ludvig 16, med sin ulykkelige Dronning og deres 3 Børn ved Siden J Paris gotter man sig i denne Tid med en foregiven chinesisk Jnskription som Jngen kan læse, men som til at Lykke har en fransk Oversættelse ved Siden. Den er bleven funden i Nationalvibliotheket og har en paafaldende fransk Driginalitet. Det angaaer en Hr. Nu, der efter Sigende skal have levet i Nimrods Tid. Han lærte først Chineserne at spise Kiød og avle Korn. De vare følgelig endnu Barbarer og dog opfordrer han dem i Jnskriptionen, til, ved Jlluminationer at celebrere den Lykke, som han har forskaffe dem. J Fortalen hedder det: " Ni Aar vare forløbne, da Publev udkaaret til at rive Nationen af den Elendighed, som den forgiæves kæmpede imod. Omendskiønt han en nu var meget ung, viste han dog de største Talenter, hvormed dette store Riges Aarbøger giør os omstændelig bekiendt. De skildre os Nu som en fortræffelig Matheematiter, Fyster, Geograf, Finantskiender og Politiker, med eet Ord, som besad er beundringsværdigt Genie. Ved at bevise China saa store Tienester erhverrede han sig ikke allene Navn af Stor, men banede sig endog Vex til Tronen. Af dette Sted gietter man let, hvem denne Jnskription kan passe sig paa Journal de Ports paastaaer, at Bonaparte kan trodse alle de Bourbønske Huuses Rettigheder, da hans Magt flye der af den reneste og rigtigste Kilde, der erifterer under Menneskene, da en Masse af 1/2 Millioner stemmerettige Borgere, paa nogle Tusende nær, have givet ham deres Stemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Endelig er den stikkels Toussant under stærk Eskorte, ankommen til Paris. Bonqvarte har anfortroet en Engellænder, ved Navn Milbourn, Opsigten over sit Sadeltammer og Hestetøi, Dette Sadelrammer er det kostbarste og prægtigste i den hele Verden. Nogle af Sadlerne til hans Livheste var deres paa 80,000 Livres Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Paven har nu ønt Minister Tallebrand fra sin geistlige Sed han var forhen Bisker) og giver ham tilbage til den verdslige Stand, hvilket er bleven konfirmeret af Konsulerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Den berømte Digter, Abbed Delille, der uagtet sin geistlige Stal har i London ægtet sin Niere, er nu kommen tilbage til Paris og har i sin Brevtaske medbragt en velsignet Rigdom af over 100,000 - utrykte Vers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Rusland Enkekelserindens Navnefest blev laar me ger høitidelig eelebreret. I den til Jndvaanerne i Hovedstaden i den Anledning udstædte Indbydelse var udtrykkelig anført, at man ikke maatte hilse Keiseren og den keiserlige Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Tydskland. Man vedbliver endnu at høre om de forskrækkelige Hagl, hvormed Luften i denne Sommer hist- og her hiemsøger Jorden, og som Rygterne nu, da de ikke kunne fortælle noget og Krigens Kugler, sikkert giøre lidt for store underveis. Saaledes nedfaldt den 13de d. ved Santholen i Algan Hagl af 2 Punds Vægt og øde. lagde 3 Landsbyers Marteer. J en Landsbye rev Stormen Kirketaarnet ned, førte Tagene af Husene over en Fierdinqve bort, og oprykkede store Træer med Rødderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
I Hamborg er A. H. Backenberg & Komp. gaaet fallit med 50, 300 Mark Banto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Jndenlandske Efterretninger. Præsten ved Petri Kirke i Kiøbenhavn, Dr. Maretoll, ventes med det første tilbage til Hovedstaden fra sin Reise til Tydskland. Efter Forlydende har han ikke antager den ham tilbudne Post som Superintendent i Jena, som fører bleven anmeldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Kiøbenhavns Skueplads aabnes næstkommende Mandag den 6te Septbr. med et nyt Stykke, kaldet den Dø stumme, som er oversat efter Kobeboes tydske Driginal. Den 30te August erereerede atter to Batallioner af Ho. vedstadens Borgerskab paa Nørrefælled. De havde Hautboister af et Par Regimenter med sig, og da Veiret var meget smukt, saa talte man en lige saa stor Mængde Tilskuere paa Fælleden og lang med Veien, som der ellers pleiet at indfinde sig ved de sædvanlige Revner og militære Maneuvres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Kiøbmand Hage, der var Medlem af den i afvigte Aar til Venendten afsendte Kongel. Kommission, er reist til Lonen, for at bringe adskillige Gienstande i Rigtighed, der engaae de danske Koloniers Tilbagelevering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Ved Landskriver Klokkenbrink dødelige Afgang i Norder ditmarsken og Toldinspekteur Oschatzes i Flensborg ere til Embeder blevne vakante.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Høsten i Sielland og Fyen er nu næsten lykkelig tilen. debragt. I Henseende til Byg og Havre har den især været saa rigelig, som man i mange Aar ikke kan erindre sig. Derimod ere Træfrugternes Antal kun ninge. Fierdingen, af de sorte Kirsebær som bruges til Syltning, betales f.Er, i denne Tid i Hovedstaden med 3 a 4 Rdlr. da den i andre Aar kun har kostet ligesaamange Mark Ved Tallotteriets 847 Trætning i Kiøbenhavn udkom Nr. 33, 68, 52, 72, 29.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 10de September førstkommende Eftermiddag Kl. 2, bliver efter Stadsmusicant Sr. Schydz i Ribe, hans Forlangende foretaget paa Odense Raadstue første Gang Auction over det ham tilhørende og uden for Nørre Port beliggende Huus Nr. 466 bestaaende med Port=Indkjørselen af 6 Fag til Kaden, een Etage Muur og Bindingsværk som og at Fag Baghuus med tillig ende Gaardsrum og indhegnede Haugeplads efter Skiøder og Adkomster; alt efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet bekiendtgiøres. Odense den 2den September 180. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Mandagen den 13de September førstkommende om Formiddagen, bliver paa Wends Herreds Tingstne i Middelfart for retaget Licitation til Opførelse af en nye Steenbroe paa Landeveien mellem Kiøbstæderne Assens og Bogense over EbbervedBer ved Fiellerup Bye, og af 3de Steenkister paa den saakaldte Ruggaards Vei mellem Middelfart og Odense, paa hele Øyrigheds nærmere Approbation Conditionerne og Overslage ne ere til Eftersyn paa Wend Herreds Contoir i Middelfart; som herved bekiendtgiøres. Middelfart den 30te August 1802. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
At Kierteminde Langebroe nu igien er istandsat, bekiendtgiøres herved. N. Krag, Kiemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
En Kapital af 500 Rdlr. 31 s. Umyndiges Midler, falder, ved sluttede Skifter den 25de dennes, under det mig allernaadigst anfortroede Overformynderie, kan udi anstundende 11te December Termin, bekommes til Laan, mod saadant Pandt, som ved Anordningerne er bestemt for slige Arvemidler. Svendborg Amts Contoir den 31te August 1802. Schumacher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
En Stue og et Kiøkken, tjenlig til to eenlige Personer, kan faaes til Leie førstkommende Fløttetid hos Rasmus Vægter i Paaskestræde. Til førstkommende 11te December Termin, kan af det grevelige Muckadelske Fide Commisses Penge, erholdes til Laans imod fittert Pandt i Jordegods, den Summa 1171 Rd., enten samlet eller adskilt, naar vedkommende derom betimelig ville melde sig i Svendborg hos Birkedommer Toftgaard Regnskabsfører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Mandagen den 20de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Hovedgaarden Blangstedgaard, med dens tilliggende Jorder og Mølle efter Eierens Forlangende ved Auction opraabt, først Parcelviis, og derefter samlet, samt om antageligt Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt. Den staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstart, Ager og Eng 18 Tdr. 7 Skpr. og ufrit 5 Skpr. 2 Fdkr.; til Mallen er ufri Hartkorn 3 Tdr. 1 Fdkr. og 6 Tdr. Mølleskyld. Jorderne ere inddeelte i 7 Marker, og det heele udgjør omtrænt 310 Tdr. Sædeland, Skomarken iberegnet. Gaarden er forsynet med betydelig Giørsel, en smuk Opfredning af unge Eege, og Tør beskiær. Bygningerne ere gode og vel indrettede. Eiendommen beliggende i en af de meest behagelige og frugthare Cani Landet 3/4 Miil fra Odense strax ved den nye Chausse af Veien til Nyborg. Conditionerne og nærmere Besk ivelse over Eiendommen, faaes 14 Dage forinden den bestemte Tid hos Eieren Hr. Kammerherre Heinen paa Frangdegaard, og paa Herreds Contoiret i Odense hos Odense den 19de August 1802. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Ifølge mig forundt Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste Juli d. A. Læst ved Odense Byetings=Ret den 12te og for Fyen tor Landsting den 28de f. M., indkaldes herved at Pdena præclusi & perpetui Flentii, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver som formene sig at have nogen at fordre efter min her i Apen afdøde Morbroder gammerraadBye= og Raadstue, Skriver Jens Orten, det reise sig enten fra hans bande Embeder eller i andre Henseender, at fremkomme med deres Paastand og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, for mig her i Ovense at anmelde og beviisliggiøre. Paa Med Arvingers og egne Vegne, Odense den 7de August 1802. N. D. Beving. opholdende mig i Gaar en No. 257 og 258 i Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Under 26de Febr. d. A., bekiendtgjorte a efterfølgende : Det Skib, som fra Aalborg paa sin Reise til Kiøbenhavn, i November Maaned forrige Aar, blev overseillet og sank, er, efter mig tilsendte Forklaring, af mig udsat i Kortet, og bliver at finde saaledes :Man holder bestandig Syderbierg paa Anholt imellem Compasstregerne S. O. og H. t. S., det er, ikke Nordligere, end N. W. og ikke Sydligere, end m. t. A. fra ommeldte Syder bierg. Dersom Aes Kirke paa Nordsiden af Jndløbet til Maria ger Flord, skulde være sigtharere, end Anholt, da søger man ikke Nordligere i Fahrvandet, indtil men peiler den fra sig i Vester, og ikke sydligere, end til bemeldte Kirke haves i A.W. t. W. tilligemed et af disse Mærker, som nyttes for at vide, hvor langt Synder og Nord i Fahrvandet det skal søges maa for at bestemme Søgnings=Pladsen, Øster og Vester i Fahrrandet, Gierilds Klindt, bestaadig holdes imellem Compasstregerne, S. W. t. W. pa S. t. W. Paa det, om de forbieseglende Skippere, een eller flere. vilde slaae sig sammen, hvorved det hastigst og bedst fandtes, og hvor fofte mange, for kontrait Vind, ligger i Giertid Rugt, vilde søge efter samme, bestemmes en Douceur af 50 Rdlr., for, efter opgivne, at opsøge det, og derefter sætte et Anker med paalidelig Bøje derved, og strax bekiendtgiøre mig det, med Beviis, at alt forsvarligt var gjort.Men da endnu ingen har anmeldt sig hos mig, har det kongelige Admiralitets=Collegium, under 1ste Julii tilskrevet mig, at skulde endvidere bekiendtgiøre, til Cuhrers Efterretning, som vil paatage sig, at opfiske oftommeldte Prag, skulde derfor beholde de deri liggende 4400 Rdlr. i Kobbermyndt og da, naar samme er optaget og indført, hvor det ikke staaer til Hinder for de Søefarende, da behageligst tilmælde mig samme. Aarhuus den Wulss, 20de Julii 1802. Command. Capit. Enrol. Chef og Ober=Lots i øster jydske District, Da Borger og Skrædermester Hans Henrich Hansen af Faaborg, som i nogen Tid har logeret hos mig, er kort for sidste Paaske bortreist uden at hans Opholdsted er mig bekiendt, og hos mig har ladet efterstaae noget Tøy, saa bliver bemeldte Hans Henrich Hansen herved indkaldet 3de Gange efter hinanden i den fyenske Adresse=Avis at indfinde sig hos mig inden 4re Uger fra Dato, for at imodtage sit hos mig efterstaaende Tøy, og betale hvad han for Logie med meere er mig skyldig; i manglende Fald bliver bemeldte Tøy ved offentlig Auction bortsolgt. Faaborg den 16de August 1802. Matthias Henrich Cordts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-09-03
Den hos mig under 31te Julii sidst foreløbig averterede Møbel Auction, bliver foretaget Torsdagen den 9de September førstkommende om Formiddagen Klok. 9 Slet, til hvilken Tid, Liebhaberne behagelig ville møde ; og bliver trykte Fortegnelser over Vahrene først i tilkommende Uge hos mig at faae, som herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning. Odense den 26de August 18 Nyeboe. mynsers Midler under Odense Her2800 Rdlr. reds Geistlige Overformynderie, ere i næstkommende 11te December Termin at bekomme til Laans imod love falet Sikkerhed hos Stifts=Provsten. Odense den 16de Juli 1802. P. Clod.