Norske Intelligenssedler, 1805-04-16
Da Hans Majestæt allernaadigst ophævede Lavtingene og bestemte sig til at sælge det til Lavstoelene beneficerede Gods, blev denne Gaard med underliggende Kae, Kindengen og Rognliesæter, samt øvrige sine tilliggende Herligheder, tillige solgt til Eiendom og mig som Lejlænding allernaadigst tilskiødet under 9de December 1801. Foruden nu at Rognliesæteren er en i denne Gaards Skyld og Matricul Nommer indbegreben Herlighed, og at Hans Majestæt i sit til mig allernaadigst udstædde Skiøde har declareret dette, saa har Gaarden Gihle fra umindelige Tider af haft alt sit fornødne Brug, saavel af Hugst og Havn som Braater og Sveer til Korn- eller Rugavling i denne Rognliesæterens Mark, men ikke destomindre vil dog Totens Almue, som ved allernaadigst Resolution af 4de Januarii 1804 ere tilladte at kiøbe Tørens Kongealminding, nægte mig Eiendom til Rognliesæteren, uagtet denne Kongelige Resolution endog udtrykkelig bestemmer, at de i Almindingen beliggende enten skyldsatte eller uskyldsatte Pladse og Eiendomme bliver en Undtagelse fra det Almuen bevilgede Kiøb af Almindingen, og uanseet at Rognliesæreren, betragtet som skyldsat med selve Gaarden Gihle, og indberegnet i dens Skyld, paa Grund af Resolutionen, ligesaavel er udenfor Almuens Kiøb af To tens Alminding, som den maae blive udenfor dette Kiøb om den end betragtes som en uskyldsat Plads i Almindingen. Omendskiønt jeg nu i det Kongelige Skiøde har fuldkommen Hiemmel for Rognliesæteren, er jeg dog nødsaget til igiennem Rettergang og Dom at søge mig stadfæstet i Eiendomsretten til samme, og i den Hensigt er det jeg herved, maa Grund af den mig allernaadigst meddeelte Bevilgning af 8de Junii 1804, stevner med almindelig Varsel ved at lade Stevningen bekiendtgiøre af Totens Kirke bakker og i Christiania Jntelligentsblade, saa mange af Totens Almue som troer sig lodtagne i Hovedlodden No. 3 af Totens søndre Alminding eller troer sig berettigede at giøre nogen Paastand paa fornævnte Rognliesæteren, at møde paa Aastædet Rognliesæteren og de videre udfordrende Aastæder, den Dag Stedets Sorenskriver Hr. Lauriz Weidemann ved sin Paategning herpaa behager at beramme, for der og da under en samlet Ret at høre stevnte og ustevnte Vidner, paasee Beviis af Breve og Documenter om alt ovenstaaende og hvad videre dermed staaer i Sammenhæng og Forbindelse, overvære Udviisning og Begrandskning, paasee det intenderende Situations-Cart og sammes Confrontation med Aastæderne og de for Rognliesæteren bestemte Skieldne-Linier, samt modtage Dom, hvorved jeg vil vente fornævnte Rognliesæteren mig som Eiendom tilkiendt, og Almuen tilpligtet at endt holde sig fra alt Brug og Aavirke i denne min lovlige Eiendom, samt tilpligtede at give mig fuldkommen og skadesløs Opretning for Sagen og Cartes Bekostninger. Denne Stevning bliver underdanigst at indberette i det Høikongelige Rentekammer, deels forsaavidt Hans Majestæt har hiemlet mig omstevnte Eiendom og deels forsaavidt det beneficerede Gods som mueligens kan være lodtagen i Totens Alminding i Almindelighed eller i Hovedlodden No. 3 s. Særdeleshed, er Kronens Eiendom Endelig indstevnes ogsaa som det beneficerede Godsets Forsvar Stifts-Directionen, samt Hr. Amtmand Sommerfeldt og Kongens Foged over Totens Fogderie Hr. Borge Johan Schulz til at anhøre Sagens Beviisligheder og modtage Dom efter nedlagde Paastand. Som angrændsende til Rognliesætermarken indstevnes Ejerne af Pladsen Krogen, Ejerne af tilstødende Rognlien i Hurdahlens Præstegield, samt Gaardene Hoverns og Frodahlens tilstødende Ejere og Sæterliggende i Liesæteren og Arvsæteren om de finder forunden under denne Sag at være nærvævende og give Tilsvar. Til samme Tid og Sted, bliver indstevnet under Falsmaal Straf som Vidner saa mange som denne Stevning i saa Maade forkyndes for. At Forordningen af 3die Junii 1796, har afskaffet Forelæg og Lavdag, ville alle Parter og Vidner have i Erindring Gaarden Gihle paa Toten den 7de Januarii 1805. Peder Evensen Gihle, Denne Sag, berammes til Foretagelse paa Gaarden eller Eiendommen Rognliesæteren kaldet Mandagen den 1ste Julii 1805 om Morgenen Klokken 7 slet og continueres følgende Dag saavidfornødiggiøres. Ligesom Retten begynder formeldte Mandag den 1ste Julii 1805 om Morgen Klokken 7 Slet, saaledes ville Parter og Vidner indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Peterund den 7de Februarii 1805. Weidemann. Berammelsen koster 2 Rdlr. siger to Rigsdaler, som debiteres Citanten. Weidemann. Til Brug under en Sag som jeg til Løstæden har anlagt med No. 2. C. Sex Skilling. Totens Almue, betræffende min Eiendomsret til Roguliesæteren, der er indbegreben i min paaboende Gaard Gihles Skyld og Matricul Nommer, behøver jeg et Situations-Cart over fornævnte Rognliesæterens Strækning; Saavel til dette behøvende Tart, som til selve Sagen og derunder fornøden eragtende Retshandlinger, maae jeg efter allernaadigst Bevilgning af 8de Junii 1804 indstevnt Vedkommende ved at lade Stevningen læse af Totens Kirkebakker og indrykke i Christiania Jntelligents-Blade; thi er det jeg herved og paa saadan Maade med almindelig Varsel indstevner saa mange af Totens Almue, som troer sig kodtagne i Hovedlodden No. 3 af Totens søndre Alminding, eller troer sig berettigede at giøre nogen Paastand paa fornævnte Rognliesætteren, at møde paa Aastædet Røgniesæteren og videre udfordrende Aastæder den Dag Conducteuren ved sin Paategning herpaa behager at beramme for der og da at overvære Udviisning, Opgang og Opmaaling af Grændserne og Deelelinierne for Rognliesæteren og sammes Anbringelse paa et Situation-Cart, hvorefter jeg vil forvente mig baade et rigtigt og lovligt Kort over Eiendommen, samt dens Grændser, og en formelig Landmaalings-Forretning beskreven meddeelt. Denne Stenning bliver at anvise for Hr. Amtmand Sommerfeldt og Stæder Foged Hr. Borge Johan Schultz; saa stevnes ogsaa til ovenmelte Tid og Sted de Angrændsende til Rognliesæteren, saasom: Ejerne af Pladsen Krogen, Ejerne af tilstødende Rognien i Hundahlens Præstegield, samt Gaardene Hoverne og Frodahlens tilstødende Eiere, saavelsom Sæterliggerne i Liesæteren og Arvsæteren, om de finder fornøden under denne Forretning at være tilstæde. Omendskiønt Lavdag til saadanne Forretninger ikke fandt Sted for Forordningen af 3die Junii 1796 udkom, anmærkes dog at denne Forordning aldeles har ophævet samme. Gaarden Gihle i Totens Præstegield den 7de Martii 1805. Peder Gihle. Situations-Cartets Optagelse i ommeldte Sag berammes hermed til Foretagelse paa AastædeRogniesæteren den 27de Junii førstkommende i lovlig Tid om Morgenen. Gulleberg den 23de Martii 1805. Finkenhagen.