JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-06-02
Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Regiments=Chirurg ved Sdet Slesvigske Jægercorps Johan Henrich Steine og efterladte Enke, frue Anna Sophia Stein, fød Kugler, fælleds Boe, indkaldes herved af Skiftekommissionen med resp. 6 Uger for Indenbyds og 12 Ugers Varsel for Udenbyes boende, at regne fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse enten selv personlig eller ved her paa Stedet antaget Procurator ad acta at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede AnditeuSommer, alt under Tab af Adelukkelse og bestandig Tanshed i saa Henseende. Jligemaade indkaldes den Afdødes Arvinger med lovlig Frist, at iagttage deres Arveret og Tarv under Skiftet. Eckernforde, den 22de Mai 1823. Arnouard, Sommer, G. M. Bickt, Capitain ved Slesv. Overkrigs-Commissair Premierlieutenant ved Slesv. Jæger=Corps. og Anditeur ved Sles. Jæger-Corps og Ridder af visske Jæger=Corps. Dannebrog=Orden.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof Bo, Stadsret ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa afgangne Madame Marie Elisabeth Catharine Jacobsen, Enke efter Brædermester August Frederich Jacobsen her af Staden, den des Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for undertegnede Executoris Testamenti; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 26de Mai 1823. L. Ring, H. H. Achmidt, Lands Over= samt Hof= og Stads. Silke= og Klædekræmmer, Amarets=Procurator, Frederichsgertorv Nr. 9. berggaden No. 15.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
Smerte Bekantnachung. Wen neenlich des meil, diesigen Bürgers und Handelsmans Jørgen Lorenzen Wittwe Sophia Ernestine, geb. Ohme, mit Hinterlassung einer Testaments vom 12te Oct. 1801 verstorhen, in welchem ste die Geschwiste, ihres Chemanns als des Niels Nielsen zu Granderne Chefran Sophi Franzen, den Korbmacher Friederich Christian Franzen in Svendborg, Lars Franzen in Espe, die Wittwe Metta Maria Aasmussen, geb Franzen, in Svendborg, die Wittwe Margaretha Aasmussen, geb Franzen, zu Herringe, Christian Franzen in Trunderup urd Anna, ged. Franzen, 14 Brendeskov, samtlich anf Führen, event. deren Kinder, zu Ariversalerden ibrer Vorlassenschaft instituirt har, uber das Leben den zulett bedachten 5 Erden aber nicht constirt: Als werden von Gerichtsweger, lettedachte 5 resp. Erden, event. deren Kinder hiedurch angefordert, sidbingen 12 Wochen i dato der letten Belaantmachung dieses Proclams entmeder in Person over durch gengsame Bevollmachtigte mit ihren Legitimationen im Konigl. Stadsecretariate hieselbst zu melden und ihre Rechte fornemadjunehmen, midrigensalls sle zu gewartigen haben, das wetter den Geseter gemasiwerde verfahren werden. Zudleich werden alle und jede, velche an die Erdmasse des meil hiesigen Bütters und Handelsmans Jürgen Lorenzen und dessen nachverstordener Wittwe Sophia Ernesting, ved. Oms, irgend einige Anspruche und Fordernugen haben, (iedach de protocollierten Glandiger nur hinsichtlich der rück, standigen Zinsenforderungen) derselden schuldig sind, mit solcher Masse annechin Rechuung und Geerrechung steden, over Sachen und Pfinder vor derselden in Handen haben, hieburch angefordert und befehligt, sich berStraft der Anschliessurg, doppelter Jthing und Berlus des Pland, nydCompensationsrechtes, brunen 12 Wochen a dato der letten Bekanatmachuusdieses im Konigl. Stadssecretariate hieseldst, unter Producienne der Documente, Zurücklassung beglandter Abschriften derselden und Ansvartige under Procuratardestellung gehdrig anzugeben und veitere Verfuzung zu erwattigen Husum in curia, den 3ten Mai 1823.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
Oberdirector, Bürgermester und Kath, in siden Ludere, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
Ved Proclama, om læses inden Morsøe Herreders Ret, samt den Kongelige Lands Overret i Viborg, indkaldes Creditorerne i Gaardmand Niels Svenningsens Opbudsboe af Westerassels Søgn og Bye, SønderHerred herpaa Morsøe, til inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Morsøe, den 17de Mai 1823. Rummelhoff.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de d. M., som er læst ved i Callundborg Byeting den 20de f. M., og ved den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret den 26de næstefter, indkaldes herved, sul poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Kiøbmand Johan Holst i Callundborg, hans Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre. Callundborg, den 23de Mai 1823. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de d. M., som er læst ved Callundborg Byeting den 20de f. M. og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 26de næster, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver som formene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Christian Omør i Callundborg, hans Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre. Callundborg, den 28de Mai 1823. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
J Følge det Høikongelige danske Cancellies Ordre, efterlyses herved Skovrider Størsers Søn, Reserven af Mariedet Amts 62- 34 Georg, Ernst Størzer, der er bortreist til Holsteen i Efteraaret 1821 uden befalet Rigtighed, og hvis Opholdsted ei siden er opdaget. Alle og Enhver, som skille antræffe bemeldte Reserve, anmodes herved, at anholde ham og derom give mig Underretning, for at jeg kan besørte ham afdeentet. De te paa hans Paagribelse medgaaende Omkostninger, erstattes af Hardenberg pr. Sarkiøbing, den 27de Mai 1823. P. C. Wichmand, Forvalter. I Kraft af en Kongelig allernaadigst Bevilling, saalvdende: Vi Frederik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmerk, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsker, Lanenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Peder Emald Beyer, Procurator ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret, hans for Arvingerne efter afdøde Etatsraad og Grosserer Jeppe Prætorius, at Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst gjorte Ansenning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi 4 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adresseconmaae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos fortoirets Efterretninger samt den Altonaiske Merene, 3de Gange efter hinanden nævnte Afdøde eller Handelsfirmaet J. Prætorius J Sønner, med deres Paa stand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tide Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre; den Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skreved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Or til andet indrykkes i ovenmeldte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet: Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 3de Mai 1823. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Monrad. Ørsted. Lassen. Loverschold. Hansen. Fischer. Moltke. Bevilling for Arvingerne efter afdøde Etatsraad og Grosserer Jeppe Prætorius af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Annerne, at indkalde hans eller Handelsfirmaet J. Prætorius J Sønners Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpaa tui silentii, alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos vor ved Døden afgangne Fader Etatsraad og Grosserer Jeppe Prætorius eller dog Handelsfirmaet J. Prætorius J Sønner, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for og at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 27de Mai 1823. Paa vore Medarvingers og egne Vegne, Henrich Friderich Prætorius. Jacob Christian Prætorius Grosserere.
Berlingske Tidende, 1823-06-02
Ved Proclama, der Dags Dato er læst i den Kongelige Landsoverret samt B Hof= og Stadsret, ere afgangere Frue Anna Margrethe Mandelberg, fød Meyer, Enke efter forhen afdøde Professor Johannes Mandelberg, der af Staden, hendes Creditorer med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, indkaldede til for os, der, ifølge et under idet Mai d. A. oprettet samt under 16de f. M. allernaadigst confirmeret Testament, som Executores testamenti behandle hendes Stervboe, at anmælde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer, ligesom og den Afdøers i Testamentet til Arving indsatte Søster Anne Kirstine Meyer med løbetalet Varsel er indkaldt til for os med de behørige Legitimationer at mælde sig brilket herver endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 2den Juni 1823. I. F. Clemmens, H. C. Holmer, Professor og Ridder af Dannebrogt, Malermester, boende paa Charlottenborg, Kongens boende i St. Pederstræde. Nytorv Nr. 271. No. 134.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Udenlandske Efterretninger. London, den 27de Mai. Jgaar at kom Hr. OGorman, ledsaget af en overordentlig Coureer, fra Sevilla over Cadix med Depescher, og her er desuden ankommet andre Courerer med Depescher fra Spanien og Paris. Hr. Vadillo var provisorisk udnævnt til Kongl. Spansk Minister for de udenlandske Anliggender, og Hr. Cortes Y Arajon provisorisk til Finantzminister.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Den 4de ankom der til Cadix et Skib fra Valencia med 400 Fanger af Ullmanns Corps i den elendigste Tilstand. Nogle Dage for være tvende Franske Handelskibe blevne opbragte til AgestrasKrigskibet Perla var afgaaet fra Cadix med Spanske Handels skidt under sin Convoi 120 Franske Flygtninger, som endnu befandt dem i St. Sebastian, ere den 14de tilskibs gangne til Corunna, for i Lugo at støde til GeneWison. Denne var formelig med fine Staldbrødre gaaet over Spansk Tjeneste, gik i Spansk Generals=Uniform og med de i den forrige Spanske Krig under Hertugen af Willington erhvervede Ærestegn.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
I Jrland seer det endnu ikke bedre ud. Catholikerne, som efter de seneste givenheder i Parlamentet ansee deres Sag for tabt, have i Dublin sammenkaldt et Møde af Deputerede fra alle Grevskaber, og derfra udstædt en meget eftert lykkelig Adresse til Kongen, samt udnævnt en parmanent Deputation, for at vaage over deres Jnteresse,
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Paris, den 24de Mai. Efter Moniteuren har Søministeren, saasnart man vidste, at vore Tropper vare gangne over Bidasson, tilstillet alle Kongelige Skibschefer en Forskrift, hvoraf Følgende er det Væsentligste: Kuns de Spanske Krigsfartøier, som ikke forene sig med den Franske Sømagt, og Kapperne ville blive tagne. Confiskeret bliver kuns den Krigsmunition, som man finder paa Handelskibe, og hele Ladningen i de Skibe, som - efterat de ere afviste og advarede i - dog ville forsøge paa at løbe ind i en blokeret Havn. Alle Passagerer, med Undtagelse af Franske Ove løbere og Militaire, blive satte i Frihed. &c. En Person, som den 5te dennes havde forladt Barcelona, og var ankommen til Perpignan, fortæller, at Provindsial Øvrigheden, havde paabudet et tvunget Laan paa otte Millioner Realer, men man ventede, at denne Anordning vilde blive taget tildage, for ikke at for stemme Gemytterne. Den 13de var der ankommet et Skib med Penge fra Cadix for Regjeringens Regning. Samme Dag ver en Person af høi Rang bleven henrettet, fordi han havde vildet iverksætte forræderiske Planer. Hele Nationalgarden, 10 til 12000 Mand stærk, var under Vaaben ved Henrettelsen.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Man erfarer fra Madrid, at alle endnu derværende Personer, som vare indviklede i Undersøgelserne angaaende Begivenhederne den 7de Juli, nu ere bortførte.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
En hertil ankommen Handelscourer, som havde forladt Madrid, den 16de, har medbragt en Proclamation fra General Abisbal, hvori han, for at derolige Jndvaanerne, erklærer, at Staden ikke skal blive forladt før i det Øieblik, de Franske Tropper ville besætte den. Ligeledes skal man - efter hvad der meldes i J. des Debat- have erholdt et trykt Brev fra General Abisbal til Greven af Montiio, hvilket skal være udbredt i Mængde i Hovedstaden, Adisbal erklærer deri, at han som General maa adlyde Regjeringen; men som Borger har Ret til at yere sin Mening. Han erkjender, at Fleerheden af Nationen ikke under Forfatningen, dadler bittert Ministernes Fremgangsmaade, og foreslaaer tilsidst følgende Midler til Ordenens Gjenoprettelse: 1) Man skulde underrette Frankrig om, at man vilde gjøre de fornødne Modisicationer i Forfatningen 2) Kongen skulde komme tilbage til Madrid, 3) der skulde sammenkaldes en ny Congres; 4) der skulde foreslaaes Kongen, at vælge et af alle Parter agter Ministerium, og 5) skulde der bekjendtgjøres en almindelig Amnestie. Sluttelig anmeldte han, at han vilde underskrive enhver Forestilling i denne Tone til Hs. Majestæt Den 27de Mai. Den 24de modtog Hs. M. Hertugen af S. Carlos, Grande af Spanien, i en Privat Aurienz. Erkebiskopen af Tarragona og Hertugen af S. Carlos reise i denne Uge herfra til Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Man melder fra Ancona, at et Græsk Skib, som havde bragt ubrugbare Kanoner dertil, paa Tild geveien til Spezza ved Du cignohavde taget et Ty kisk Skid med Varer, af 90,000 Gyldens Værdi. Den 28de Mai. Madame er den 23de under almindelig Jubel ankommen til Pervignan. Efter et Brev fra Burgos har Grev Amarante i Palencia erholdt befaling fra Prindsen, at vende tilbage til Portugal. Det hedder i Journal des Debats: De udspredte Rygter, at Abisbal skulde være sat fast af sine Tropper, ja endogsaa være skudt, ere ugrundede. Man foregav ogsaa, at et Brev fra ham til Hertugen af Angouleme var ugunstig optaget; men Sandheden er, at Hertugen ikke vil underhandle med noget Armeecorps, men alen med den Regjering, som Kong Ferdinand vil indsætte, efterat han er sat i Frihed. Dette vil ikke sige, at han vil tildagestøde Følelsen af en ædel Anger, viis og gavnlig Omvendelse, udsonende og til den nye Forvaltnings Grundlig tjenlige Pringer: Neil men hverken disse Tanker eller Føleiser hos nogetsomhelst Jnditionum eller Partie Chef, fra hvilken Side det endogsaa maatte være, kunne i dette Øieblik være Gienstand for Underhandling.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Den Franske Armee i Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Bilbao, den 18de Mai. Moniteuren indeholder følgende Beretning fra Marskalk Moncey, til Krigsministeren, fra Grona, den 19de Mai; En Beretning fra General Donadien fra Casteltersol af 18de dennes Kl. 6 om Morgenen melder mig, at General Ron agosa og den første Bataillon af No. 18 havde forfulgt Fienden til St. Felin, forjeget ham fra denne Landsbye, og for Natten sat sig fast der. Da han igjen Kl. 6 om Morgenen var kommen tildage til Casteltersol, aflagde General Romagosa Beretning om, at et stort Antal Fiender var omkommet, og iblandt andre Obersten for Regimentet Leon. General Donadien melder, et han afmarscherer i Dag, for at gaae mod Mina, der er i Sellent. En Beretning, som jeg i dette Øieblik erholder fra General Curial, melder mig, at Milans, som har omtrent 3000 Mand under sig, er retireret fra S. Selon mod Arenas del Mar, hvorfra han uden Tvivl vil rette sit Tilbaget og over Mataro mod Barcelona.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Alcovendas, den 23de Mai. (Theelegraphisk Depesche.) Hs. Kgl. Høihed, Hertugen af Angouleme, har været her fra igaar af. Reserve Corpsets Avantgarde og en Brigade af Divisionen Obert ere i Morges rykkede indi Madrid. Prindsen, Generalissimus, og de derhen bestemte Tropper ville rykke ind i Morgen. Vi bleve ventede dertil med den største Utaalmodighed.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Madrid, den 24de Mai. (Telegrephisk Depesche). Hs. Kongelige Hoved, Hertugin af Angouleme, er i Morges Kl. 9 rykket ind i Madrid. Girona, den 21de Mai. Gen. Donadieu befandt sig den 19de i Calvid, hvor han har have en Sammenkomst med Baronen af Eroles, hvis Tropper vare i Viuiot. De have aftalt deres Marsch, for at angride Mina, som synes at ville komm tilbage til Sellent. Divisio en Curial var den 20de i Granolles. Livberg har retireret til S. Antreo af Paloma, efterat han var slaget af Gen. Donadien. Milans var en nu den 20de, Kl. 2 om Morgenen, i Mataro. Gen Curial har afsendt Tropper til denne Stad, som kuns ligger fire Mile fra Barc ona.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Gitona, den 22de Mai. General Curial er gaaet fra Granolles mod Mataro. Ved de Franske Troppers Ankomst forlove de Spanske under Milans Sta i den og en Stilling, som de havde taget beqved samme, og gjorde ikke holdt, for under Barcions Mure. General Curial vende tilbage til Granolles, efterat han havde ladet besætte Mataro. J. hiin Stad er hans Divisions betydeligste Styrke samlet, og han kan derfra gaae lige til Barcelona, Vich eller Manrefa. GeneralBonadien har uden Modstand besat Sellent, da Fienden havde forladt det for hans Ankomst. Mina har pludselig - efterat have gjort Mine til at gaae mod Manresa, kastet sig til venstre igjennem Olot mod S. Bartelmo del Grau. Jstedet for at trænge frem til Vich, gjorde han en ny Omvei mod Moya, uden Tvivl for at naae Barcelona, hvor Llobera og Milans allerede have indslutte sig. Man melder, at der begynder at udbryde Uenighed iblandt Jndvaanerne. Generalerne Eroles og Donadien følge Fienden i alle hans Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Baronne, den 16de Mai. De Baskiske Provindsers Folkeforsamling vil ufortøvet finde Sted under den gamle og berømte Eeg, Guernica, hvor man vi raadslaae over den provisoriske Juntas Toldtaris, der bliver anseet som et Angreb paa disse Provindsers Privilegier og Frihed.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Det synes som de Beleirede i St. Sebastian endnu bestandig faae Tilførsel fra Søsiden.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Madrid, den 22de Mai. General Bessieres har i Forgaars, tvertimod Prindsens Befaling, gjort Forsøg paa at bemægtige sig denne Stad. Han lod sig see ved Porten Alcala; og det kom til en Fægtning, hvorved han blev dreven tilbage med Tab af 60 Døde og 500 Fangne. Samme Dag ankom to Franske Officerer som Parlamentairer, og vare formedelst Folkets Jndel nær blevne trykkede ihiel, og i Aften ere de Franske rykkede herind.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Efter en anden Beretning skal Bessieres ved den ovenmeldte Leilighed have mistet 900 Fanger.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
München, den 22de Mai. Idag fuldbyrdedes her Prinds Oscars Formæling med Prindsesse Josephine af Leuchtenberg efter den Catholske Ritus. Da Hertugen af Leuchtenberg endnu ikke er gandske frisk, foregik Ceremonien i det Jndre af Palladset. Prinds Carl af Bayern lod sig i Prinds Oscars Sted vie til Prindsessen.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Wien, den 23de Mai. Den Østerrigske Jagttager melder Følgende under Constantinopel, den 25de April
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Den Flaade=Afdeling, som allerede længe har lagt for Anker ved Dardanellerne, bestaaende af 14 Krigsfartøier af forskjellig Størrelse, er siden bleven forstærket af 11 Fregatter og Corvetter, som efterhaanden ere seilede derhen. For nærværende Tid befinder den sig igjen 8 Fregatter, Corvetter og flere Brigger og Skonnerter, paa Rheden Beschicktasch i stilfærdig Stand, og man siger, at Storadmiralen selv vil anføre dem. Det daarlige Udfald af forrige Aars Feldttog har bestemt Porten til, denne Gang at lade sit Flaade agere i flere Afdelinger mod Jnsurgenterne, og derved at formindske saavel Uordenen i Maneurerne som Faren ved de Græske Brandere. Som man hører, skal een af disse Afdelinger være bestemt til at modtage de paa den Asiatiske Kyst forsamlede Tropper, for at iverksætte en Landgang paa Øen Samos; og en anden Escadre skal forsøge at kaste Hjælp ind i de af Hunger og Pest haardt plagede Fæstninger paa Candien.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Om Jnsurg ne Escadrens Bevægelser veed man her intet bestemt. for kort Tid siden skal en Afdeling deraf paa 45 Seilere have viist sig i Nærheden af Tenedos. Den synes imidlertid især at ville bruge sine Brandere, som den skylder sin Overlegenhed i sidste Feldtog, da der ved deres Construction er anbragt nye Forbedringer, og man betydelig har formeret disse Brandskibes Antal.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Constantinopel, den 25de April. Her hersker Rolighed, uagtet man er misfornøiet med det nylig udstædte Firman angaaende Skibsfarten i det sorte Hav, hvorved det Franske Flag er udelukket derfra. Angaaende Forholdet med Rusland hører man intet; der ventes Svar paa Reis-Effendis Bred til Grev Resselrode, da det gjerne allerede kunde være her Capudan-Pascha, som allerede saa længe har rustet sig, er endnu ikke løbet ud, og de værste Rygter ere desangaaende i Omløb. Man siger endogsaa, at den forudsendte Egyptisk Algierske Flaade er bleven ilde tilredt i Archipelagus af Grækerne, men denne Efterretning er dog ikke bekræftet.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Ny-Nork, den 22de April. Jamaica-Aviser indeholde tvende Proclamationer fra Gen. Morales, hvori han ophæver sit beryg, de Decret mod Udlændinger og indskrænker Blokade Erklæringen for de af Columbierne besatte Havne til blot at angaae Skibe, som ville seile dethen med Vaaben, og Munition.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Provindsen Jucatan har ifølge dens Uafhængigheds Erklæring fra Mexico mod Enden af forrige Maaned udskreven en Congres til Merida, og bortsendt sin hidtilværende Statholder.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
J den nye Stat Jllinois har der været en demagogisk Gjæring af det værste Slags. Forfatningen indeholder den Bestemmelse, at det hverken skal være Slaverie eller ufrivillig Tieneste, og dette er formodentlig den Betingelse, under hvilken Staten er optaget i Unionen. Man havde indlertid faaet desluttet et Convent til Forfatningens Revision, i den hemmelige - men dog almindelig bekjendte Hensigt, at afskaffe denne Artikel, og da man fandt en Hindring i deri ved een Stemme, blev det Medlem, som havde den, nødt tilat forlade Couventet, og man fik i hans Sted valgt en anden, der var mere føielig. Saaledes gik Forslaget igjennem. Hr. Jesserson har i Charlotteville, hvor han boer, oprettet et Universitet, som skal begynde med 10 Professorer og 208 Boligen til Studerende, og hvortil han har indbudet de første Lærde i begge Virdensdele.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Mejico, den 23de Februar. Den 18de ankom hertil en Expresse fra Bjergegnen med den Efterretning, at Bravo med 3000 Maud havde taget Guernaca i Besiddelse. Kriseren opbed strax alle sine her i Staden og i dens Omegn værende Tropper, som beløb sig til 1600 Mand Fodfolk og Ry tere, og stillede sig i Spidsen for dem. Jkke just meget hidsige efter at levere et Slag, have de 10 Mile herfra taget en Stilling, og siden ere 200 Mand af dem deserterede med 70,000 Patroner og 14 Kanoner. Keiseren har hele Dagen igaar havt sit Statsraad hos sig i Leiren, for at raadslaae om de til hans Trones Opretholdelse i nødvendige Forholdsregler, og han er kommen til den Beslutning, at drage sig tilbage, indtil Kongressen igjen kommer sammen, og kan afgjøre hans Skjæbne. Der er udnævnt en ny Statssecretair, ved Navn Valla, og flere nye Embedsmænd. Saaledes befindvi os nu uden noget Overhoved for Regjeringen. Jgaar Aftes bleve alle Fanger satte i Frihed af de Militaire.
Berlingske Tidende, 1823-06-06
Kiø-Janeiro, den 1ste Marts. Her tales endnu ikke om den constituerende Congresses Sammenkomst. Statstidenden indeholder vil gientagne Opfordringer til Provindsernes Deputerede, om at indfinde sig her; men man seer ingen videre Virkning deraf, end at her allerede længe har været 75 Deputerede, og kan ikke begribe, hvor for disse ikke blive samlede, da allerede et Antal af 51, ifølge Valgdecretet, skal være nok, til at tage afgjørende Beslutninger. Af Brasiliens 19 Provindser ere, saavidt man veed, i det høieste tre afgjørende for det nærværende Ministeriums System. Tre andre ønske en Forfatning som den Franske, hvoraf her haves fuldkommen færdige Aftryt, men den absolute Fleerhed er for en Republik som den Columdiske.