JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Aalborg, den 1ste Junii. Løverdagen den 27de Maji hørtes atter en Kanonade fra Egnen af Thorup Strand. Udfaldet veed man endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Sidstafvigte Mandag blev hertil indbragt til nærmere Undersøgelse, af Kaperfører Knud Munch af Kiøbenhavn, et Smakskib Frau Margrethe kaldet, indehavende til Ballast 120000 Tagsteen og bestemt til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
J Søndags ankom hertil fra Fladstrand, 18 svenske Krigssanger, som paa 3de Fiskerbaade vare komne den danske Kyst for nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Viborg, den 1ste Junii. Den 23 Maii sidst komen engelsk Fregat paa omtrent 40 Kanoner i en stærk Taage saa nær ind under den jydske Kyst ved Vesterhavet, lige udfor Bouberg, at den kom til at staae paa Grund paa den inderste Revle lidet over 1000 Skridt fra Landet. Da Taagen fordeelte sig om Formiddagen Klokken 8 a 9. blev den først bemærket af Kystmilice Vagtposterne og da faaes tillige en Kutter lidet længere ude, som var beskieftiget med at indtage endeel af Fregattens Mandskab og Skyts, som blev den tilført i Barkasser, og Baade, for at lette Fregatten. Saasnart dette blev meldt for Overbefalingsmanden ved Kystmilicen Capitain Skønau i Lemvig, lod han strax Kystmilicemandskabet sammenkalde og rykkede ud til Stranden, for i Tilfælde at Fienden skulde forsøge at sætte Folk i Land, da at modsætte sig og i al Fald at hindre Fregattens Mandskab fra at giøre den flot og om mulig at tvinge den til Overgivelse. Der blev i den Henseende tillige opført 3 smaae Kanoner, hvormed Fregatten blev beskudt; men disse kunde ingen synderlig Virkning giøre, da de vare alt forsmaae af Kaliber; dog saaes adskillige Skud at ramme, Fregatten, men om nogen af Mandskabet blev truffet, kunde ikke kiendes. Jmidlertid blev fra Fregatten kastet endeel Kugler og andre svære Ting over Borde, hvorved, og da tillige Floden om Eftermiddagen indtraf, Fregatten igien blev flot og afseilede tilligemed Kutteren styrende sin Kours i sydvest uden at foretage sig det mindste fiendtligt. Det usædvanlig gode Veir var Fienden meget gunstig for at kunne arbeide paa at skaffe Fregatten lettet ;men imidlertid vilde den upaatvivlelig være bleven tvunget til Overgivelse, dersom der havde været sværere Skyts ved Haanden, da saa al Communication imellem Fregatten og Kutteren ganske kunde have været hindret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Aarhuus. Copulerede. Den 26de Mai. Forpagter paa Hogholm Hr. C. M. Bus og Jomfr. A. M. Schandorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
J Wibye Præstegaard, den 2den Junii. Hr. Jens Mehl, Sognepræst til Baret og Jomfrue ChristianeWormslev. Hr. Adjunct Andreas Bastrup ved Aarhuus Latinskole og Jomfrue Marie Kirstine Wormslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Udenlandsk. Tydskland. Wien, d. 15 Mai. De forskiellige Corps af den Keiserlige franske Armee, er allerede paa Siden mod Ungarn og Bøhmen rykket 8 til 10 Mile, fremad; men Hs. Majestæt Keiserens Hovedqvarteer befinder sig endnu i Schønbruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
J Følge Keiserlig fransk Befaling af 14de Maji er Landeværnet ophævet. Der er bevilget General=Amnestie for enhver som 14 Dage efter denne befaling er kommen til deres Hiem. De Officerers Huse, som ikke ere vendte tilbage til deres Hjem inden denne Tid, blive afbrændte og deres Eiendom confiskeret. De Byer som har leveret Mandskab, skal kalde samme tilbage og udlevere deres Vaalen. Commandanterne for de forskiellige Provindser skal bringe befalingen i Udførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Følgende Proclamation har Keiser Napoleon udstædt til Ungarerne, dat. Schønbruun den 15de Mai 1809. Ungarer! Keiseren af Østerrig, sine Tractater utroe, miskiendte den Stormodighed hvormed jeg havde behandlet ham, i 3 paa hinanden følgende Krigsaar, især efter Krigen 1805; han har angrebet mine Armeer. Jeg er gaaet dette uretfærdige Angreb imøde. Gud, som giver Seir, og straffer den Utaknemlige og Meenederen, har været mine Vaaben gunstig. Jeg er trukken ind i Østerrigs Hovedstad og staaer paa Eders Grændser. Det er Keiseren af Østerrig, ikke Kongen af Ungarn, der har erklæret mig Krig. Efter Eders Constitution, kunde han ikke uden Eders Tilladelse giøre det; Eders System, som bestandig var defensiv, og de Forholdsregler som J paa Eders sidste Rigsdag har taget, har til min Glæde givet mig tilkiende, at Eders Ønske var Fredens Vedligeholdelse. Ungarer, Nu er det Øieblik kommen, at J igien kan erholde Eders Uafhængighed. Jeg tilbyder Eder Freden, Eders Gebeets uforanderlige Fuldstændighed, Eders Friehed og Eders Constitution, den maae beholdes som den for nærværende Tid er, eller modificeres ved Eder selv, hvis J finder det for godt, efter som Tidens Aand er, eller Eders Medborgeres Jnteresse, fordrer det. Jeg forlanger intet af Eder; jeg vil kun see Eder som en frie og afhængig Nation. Eders For ning med Østerrig, har gjort Eders Ulykke. Eders Blod er flydt for samme i de længst fraliggende Egne, og Eders Hovedinteresse blev bestandig opoftet for disse Arvestater. J var den skiønneste Deel af hans Rige, og dog bleve J behandlede som en Provinds, blev bestandig givet til Priis for Lidenskaber der var Eder fremmed; J har National Sæder, et National-Sprog; J. roser Eder med Ret af Eders ældgamle og berømmelige Udspring. Forskaf Eder igjen Existence af en Nation. Vær, hvad J har været. Giv Eder en Konge, som kun har Eder at takke for sin Krone, som kun regierer for Eder, som boer blant Eder, som kun er omringet af Eders Borgere og Eders Boldater. Ungarer, dette er hvad Europa, som har rettet sine Blik paa Eder, forlanger af Jer. Det er alt hvad jeg forlanger af Eder; en bestandig Fred, Handels Forbindelser med mig, en sikkret Uafhængighed, er det skiønne Lod som venter paa Eder, hvis J vil være Eder selv og Eders Forfædre værdige. J vil ikke støde disse stormodige Tilbud fra Eder, og ikke meere bortødsle Eders Blod for svage Fyrster, som bestandig vare underkastede bestukne Ministre, som England gav sit Guld, denne det faste Lands Fiende, der har grundet sin Rigdom paa Enehandelen og vores Tvedragt. Forsamler Eder paa en National Rigsdag paa Marken ved Rakos, efter Eders Forfædres Maade, og tilkiende giv Mig Eders Beslutning. Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Jfølge Efterretninger fra Mühren havde Erkehertug, Carl den 16de Maji sit Hovedqvarteer i Stockerau paa den venstre Donaubred, 2 Poststationer fra Wien. General Hiller havde forenet sig med ham. Franskmændenne havde forsøgt at besætte nogle Donanøer. Man seer om kort Tid et stort Slag imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
München, den 20 Mai. Efter den yderst haardnakkede og blodige Fegtning som Friherre v. Wrede ved sin Fremtrængen til Rattenberg havde med de Tyroler Rebellere, har flere fortiente Bayerske Officerer mistet deres Liv, eller ere blevne saarede. Just nu indløber den Efterretning, at hele Tyrol skal have capituleret. 30,000 Mand Linietropper og 6000 Mand Landeværn, skal have overgivet sig til Krigsfanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
General Picard er den 15de uden at giøre et Skud, rykket ind i Kempten. Han gjorde og strax en Recognoscering imod Fussen og Jmmenstadt, og ville Natten mellem den 18de og 19de angribe Egnen. Man haaber at Jnsurgenterne i Forveien vil rykke sig tilbage. Hertugen af Danzig stod kun nogle Miil fra Jnspruck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Regensburg, den 18de Maji. Hr. Selowitz, Alde de Camp hos Marschal Oudinot, er i Gaar kommen herigiennem fra Petersborg, og har overbragt Efterretningen om en fuldstændig Seir over Tyrkerne, ligesom og, at 80,000 Russer ere indrykkede i Gallizien og en Colonne af 60,000 i Schlesien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Frankfurt, den 24 Mai. 35000 Mand Jnfanterie, hvoriblant flere Elitbatailloner af den Keiserl. Garde, ere alt trukne igiennem denne Stad til Hanau, for at slutte sig til Hertugen af Valms Armeecorps. Desuden er endnu 25000 Mand paa Marschen til samme Bestemmelse. Artillerieparken af 38 Kanoner og 7000 Mand Cavallerie er alt ankommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Lübeck, den 26 Mai. Den Frygt som vi ved det Schillske Corps Nærmelse havde for vor Stads Sikkerhed er lykkeligviis forsvunden. Jkkun enkelte af hans Flanqveurer have viist sig her i Egnen, derimod rykkede i Onsdags 500 Mand danske Tropper, commanderende af Oberstlieutenant Friis, ind i Staden. J Gaar Morges fulgte dem endnu 600 Mand. Disse Tropper ere i Dag afmarscherede til Rehna. Schill har i Tirsdags lagt Beslag paa alle i Wismar beliggende Skibe, for at bruge dem til Troppe-Transport, han lod dem forsyne med Proviant, men har siden ikke gjort videre Brug, deraf, end for at overføre 200 Mand til Øen Poel; af hans Corps skal ikkun være henved 30 Mand i Wismar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Oldesloe, den 26de Mai. Det Schillske Corps har istedet for at nærme sig til vore Grændser fra Wismar af, taget Veien til Rostock og muligen til Stralsund; det skal bestaae af 8 Eskadroner Cavallerie og omtrent 3000 Mand Jnfanterie; Jnfanteriet skal være slet udrustet; Cavalleriet skal derimod være vel bevæbnet og bereden. Efter al Sandsynlighed vil Schill søge at indskibe sig i Rostock eller Stralsund til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Frankrig. Da der vil komme et betydeligt Antal østerrigske Krigsfanger til Frankrig og Keiseren ikke vil at de skal blive Staten til Last, men meget mere blive et Middel til at sætte Agerdyrkningen og Manufacturerne i mere Virksomhed, saa skal Tid efter anden 2000 af disse sendes til Præfecten i Rouen. Enhver som i Departementet behøver dem til Arbeide, kan melde sig til Mairen i deres Bye, Østerrigerne ere arbeidsomme og lærvillige, saa at Manufacturisterne og Landmanden vil være tiente med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Contreadmiral Cosmaa har under Esterte af 5 Linieskibe, bragt en Convoy af 25 Skibe til Barcellona, som har bragt 50,000 Centner Korn, Meel, &c. samt Krigs ammunition med sig, og dermed udbredt almindelig Glæde blant Garnisonen; General Reding, en af Frankrigs heftigste Fiender, er død af sine Saar. Efter Krigsministerens befaling maae Grenadeer og Jægercompagnierne af Nationalgarderne i Rhindepartementerne, støde til Reservearmeen under Hertugen af Valm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
J den 784 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nommere: 12. 5. 78. 14. 62.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Bekiendtgiørelser. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Kobbersmed Anders Nielsen Hørning og afdøde Hustrue Margrethe Johanne Nielsdatter heri Byen, indkaldes efter den allernaadigste Placat af 26 October 1792, til inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus, den 31te Mai 1809. N. Hvid. Petersen. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Kiøbmand Hr. Michel Carlsens forhen beboende Gaard paa Broberg, er tilkjøbs eller leie fra Dato 3 Junii 1809 hos Josias Wennemos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit Huus, beliggende ved Mindet No. 127, bestaaende af 6 Fag og Halvtag til Gaarden og en liden Hauge; naar Liebhabere vilde behage at henvende sig til N. Eschildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Nye Citroner faaes hos Peder Larsen Schmidt, paa Væstergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
En Dreng som har en god Opdragelse, og har været til Confirmation, kan blive antagen i Lære hos Skrædermester Malm, boende paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
At jeg underskrevne er befuldmægtiget af S. T. Hr. Kammerherre og Hofjægermester Baron von Hardenberg, Reventlou, Commandeur af Dannebrog a. til udi næst forestaaende Wiborg Snapsting at modtage saavel Capitaler, Afdrag paa Capitaler som Renter hidrørende fra Salget af hans jydske Stamgodser Calloe og Frysenvold, item at udstæde Skiøder, hvor samme finder Sted, samt at jeg i Snapstingsdagene logerer hos Hr. Kiøbmand Klem i Wiborg, dette bliver herved til alle Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgjort. Randers, den 1ste Junii 1809. Chr. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
At jeg underskrevne, der, som Curator bonorum i Stervboet efter sal. Geheimeraad Høegh Guldberg til Hald, er efter forhen skeete offentlig Bekiendtgiørelse befuldmægtiget til at modtage saavel Capitaler som Renter og Kiøbesummer med hvad anden Jndtægt for bemeldte Boe, der forefalder udi forestaaende Wiborg Snapstings Termin, ligesom og at udbetale enhver legitim ret og antaget Fordring paa Boet, logerer i Snapstingsdagen hos Hr. Kiøbmand Klem i Wiborg, dette bliver herved til alle Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgjort. Randers, den 1ste Junii 1809. Chr. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Vertshuusmand Rasmus Eggersen i Borum her under Grevskabet, er ved Døden afgaaet sidste 24de April, og hans Boe taget under Skiftebehandling. Til Efterretning for Creditorer og andre Vedkommende, bekiendtgiøres herved, at en Skiftesamling holdes i bemeldte Boe, 12 Ugersdagen den 17de Julii førstkommende. Frysenborg, den 30te Mai 1809. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Subskriptions=Indbydelse. Nørre Jylland, Danmarks største og folkerigeste Provinds, tæller blandt sine Jndbyggere vist nok forholdsmæssig ligesaa mange Yndere af Læsning, som nogen anden Deel af Riget, men her gives mindre Leilighed til at tilfredsstille Læselysten, end i de Landskaber, som ligge nærmere ved Hovedstaden. Transporten af Bøger, for Exempel, er bekosteligere og desuden, saalænge Krigen varer, langsom og usikker; og fra Kiøbenhavns Officiner er det jo vi faae vor Lectyre; thi fra Jyllands Bogtrykkerier, udgives rigtig nok Aviser, men i øvrigt ikke meget til almeen Læsning for den dannede Menneskeklasse. J hele Landet udkommer ikke et eneste Maaneds eller Fierdingaareskrift, og dog kan vel neppe nægtes, at jo et periodisk Skrift af blandet Jndhold, skrevet eller samlet i og med næ mest Hensyn paa Jylland, ogsaa maa kunne læses i Jylland med nok saa meget Jnteresse, som en stor Deel af hvad Kiøbenhavns Tidsskrifter indeholde. Paa Grund heraf har jeg fattet det Forsæt, at udgive et Maanedsskrift af blandet Jndhold. Ved Afvexling vil jeg stræbe at giøre dets Jnteresse saa almeen, som muligt; og derfor skal ikke Oversættelser af gode, lærerige Stykker i fremmede Sprog nægtes Plads deri, og af originale Arbeider skulle kun saadanne optages, som lade sig læse med Jnteresse, ikke blot af Lærde, men og af ethvert dannet Menneske. Da Kundskab om Fædrenelandets Tilstand, i det hele, som i Henseende til enkelte Dele, altid er interessant, holder jeg alskens Notitser til Fædrenelandets, fornemmelig NørreJyllands Statistik, især for passende. Desuden smaa historiske, biografiske, naturvidenskabelige, vel ogsaa belletristiske Stykker. Hvert Hefte vil tillige indeholde en Rubrik for de nyeste danske Skrifters Opregning og Anmeldelse. Passende Bidrage til dette Maanedsskrift modtages med Erkiendtlighed og indrykkes strax. Allerede have nogle af Aalborgs Videnskabsmænd lovet at virke paa saadan Maade til denne Plans Fuldbyrdelse. Den sidste Dag i hver Maaned udkommer et Hefte paa 5 eller 6 Ark. Fire Hefter udgjøre et Bind, som betales af Subskribenterne med 1 Rdr. for et Exemplar paa godt Trykpapiir, og otte Mark for et Expl. paa Postpapiir. Enkelte Hefter overlades ikke. De, som maatte have Lyst til at holde dette Maanedsskrift, ville behageligen tegne sig inden Julii Maaneds Udgang d. A., til hvilken Tid Planerne ønskes tilbagesendte. Subskriptionen gielder for en heel Aargang eller tre Bind. Aalborg, den 16de Mai 1809. Albert Borch, Eier af Aalborg Stifts Adresse Contoir. og Bogtrykkerie. Subskriptionen herpaa modtages hos Klokker Schytte, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
De som maatte have noget at fordre efter heri Aar huus afdøde Skipper Niels Eskildsen, indkaldes herved efter den allernaadigste Placat af 26de October 1792, til inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus, den 23de Mai 1809. N. Heid. Petersen. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Mandagen den 5te Junii førstkommende, Eftermiddag Klokken 2, bliver hos Slagter Jens Nielsen Estrup ved Frue Kirkerist her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt hans afdøde Hustrues Stervboes Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv, Kaaber, Messing, Tin og Jernfang, Sengesteder og Sengeklæder, Fruentimmer Gangklæder, Borde, Stole, Skabe og Kister med mere. Thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted behagelig møde. Aarhuus, den 27de Mai 1809. Auctions Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Udi forrige Sognepræst i Stoering afgangne Hr. Provst Thistrups Stervboe er en Skifteforsamling berammet at foretages paa mit Contoir her i Byen Fredagen den 9de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 100; dette bekiendtgiøres til Efterretning for Arvinger og Creditorer, som ved denne Leilighed vil blive oplyste om Boets Forfatning og dets formodentlige Uformuenhed til at tilfredsstille alle anmeldte Fordringer. Aarhuus, den 30te Mai 1809. Schumacher. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Hans Kruuse, til at anmelde og, paa lovlig Maade, beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Hvem som til Stervboet maatte være noget skyldig, advares om, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde deres Skyld for mig. Grenaae, den 27de Mai 1809. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Overværelserne i Kiøbmand D. Davidsens Gaard paa Søndergade No. 124, indrettede til Beboelse for en honet Familie, er at faae til Leie, næstkommende Michaeli, for en billig Leie. Horsens, d. 28 Mai 1809. 150 Rdr. Børnepenge kan imod lovbefalet Sikkerhed og Rente, udi nu forestaaende Wiborg Omslag faaes hos undertegnede. Elbech Præstegaard, d. 25de Maji 1809. Jordhøi, Provst i Woer Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Stedet No. 460 i Veste Kirkestræde, tæt ved Kirken i Randers beliggende, bestaaende af 2 Etage Bygning med betydeligt Baghuus, Gaardsrum og Haugeplads, nyt, vel indrettet og forsynet med alle Beqvemmeligheder for enhver Familie, kan underhaanden faaes tilkjøbs af Eieren, som selv beboer Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Det tilkiendegives herved, at min Mand Thomas Bonne og jeg er ved Overeenskomst separeret fra hinanden og at den ene ei tager Deel i den andens Gield for Eftertid, dette til alle og enhvers behagelig Efterretning. Randers, den 25de Mai 1809. Maren Bonne,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Kiøbenhavn, den 28de Mai. Bekiendtgiørelse. J store Belt er i disse Dage indkommen Nord fra en engelsk Eskadre, bestaaende af 7 Linieskibe, 5 Fregatter, 3 Krigsbringer, 1 Kutter og i Kanonschalupper, som har omtrent 70 Koffardieskibe under Convoi. Formedelst stille Veir og ikke fordeelagtig Vind har Convoien paa sin Passage igiennem Bettet været nødsaget til, nogle Gange at gaae til Ankers. Den 23de Maii om Aftenen vare 2 Orlogskibe til Ankers mellem Omøe og Vresen og en Fregat havde ankret noget derfra. Denne sidste, som skal være Fregatten Penelope paa 40 Kanoner, blev samme Dags Aften Kl. 11 1/2 angreben af Kanonschalupperne under Capitain-Lieutenant Schønheider og Premier-Lieutenanterne Uldal- og Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Capitain v. Guldborg, der allerede forhen er kiendt som en Officeer af Fortienester, har ved denne Leilighed meget udmærket sig. Alle som deeltog i denne Affaire fortiener Roes for deres udviste Mod og Raskhed, hvorved Fienden blev tilbagedrevet med betydelig Tib. Særdeles nævner Capitainen med Berømmelle Prem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Lieut. von Bentzen, der ved Koleblodighed og Aandsnærværelse viste den sande Soldat; Jæger Underofficeer, Ulrich, der med et saa lidet Commando afholdt det første øiebliklige Angreb, og Artillerie Lieutenant Wilstrup, som ved Slutningen af Affairen kom til at tage Deel i samme, ligesom ogsaa den Høistcommanderende ved Kysten, Oberst v. Bassewitz, berømmer Capitain v. Kieldsen, som med Jver søgte at oversende Forstærkning til Egholmen, og Artillerie Lieutenant Mayn. Saavel Capitain v. Guldborg som de øvrige Offficerer og Mandskab har Hs. Majestæt ladet tilkiendegive Allerhøistsammes Tilfredshed med Deres tappre Forhold ved denne Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Efter allerhøieste Befaling bliver forestaaende herved kundgjort. Hovedqvarteret Kiøbenhavn, den 27de Mai 1809. F. Bülow, Generaladjutant, Chef for Generaladjutant staben og Ridder af Dannebrogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Bekiendtgiørelser. Subskriptionsplan. Christendommens Aand i Henseende til Trøst i Lidelser. Af Dr. Franz Volkmar Reinhard. Under denne Titel agter jeg paa Dansk at udgive denne berømte Forfatters: "Geist des Christenthuus in Hinsicht aufBeruhigung im Leiden. Det vilde være ubeskedent af mig, om jeg tillod mig at anbefale et Skrift, der er udarbeidet med samme Grundighed, lyse Aand og tydelige Fremstillelse, som udmærker alle denne Forfatters Arbeider, og hvorved han har vundet en saare udmærket Navnkundighed. Hans ypperlige Moral er oversat paa Dansk og hans Navn er allerede derved hæderlig bekiendt blant mine Landsmænd. Med Tillid haaber jeg derfor, at dette Skrift vil modtages med Velvillie af det danske Publikum, og jeg ønsker det saa meget mere, som det er det første Skrift, jeg udgiver paa eget Forlag fra mit nylig anlagte Bogtrykkerie i Aalborg. Oversættelsen skal blive udarbeidet med omhyggelig Flid, og hvad Trykningen saavelsom Papiret angaaer, skal i enhver Henseende ingen Umage eller Bekostning blive svaret. Bogen, som omtrent vil blive 20 Ark stor, overlades Subskribenterne for 4 s. Arket paa Tryk= og 5 s. Arket paa Skrivpapiir, men forandre Kiøbere forhøies siden efter Prisen. Planerne ønskes tilbagesendte til Junii Maaneds Udgang, da Trykningen skal begynde, saasnart jeg seer mig nogenlunde skadesløs; og hermed anbefaler jeg dette første Arbeide fra min Presse, til det ærede Publikums Velvillie og gunstige Understøttelse. Subskribentsamlerne tilstaaes paa 8 Exemplarer det 9de gratis Aalborg, den 12te Mai 1809. Albert Borch, Eier af Aalborg Stifts Adresse Contoir. og Bogtrykkerie. Subskription herpaa modtages hos Klokker Schytte, i Aarhuus. Til Forpagtning kan til 1ste Maii næste Aaren god Avlsgaard, beliggende halvanden Miil, fra Horsens, nær ved Landeveien derfra til Skanderborg, bekommes, paa billige Vilkaar Liebhaberne behage at henvende dem til Eieren boende i Horsens No. 128, som og paa Adressecontoiret erfares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Uhrmager Peder Jensen Schov paa Demstrup Wase Sødringholms Gods, indkaldes herved at møde, eller møde lade, ved en Skiftesamling som er berammet at holdes i Stervboestædet Fredagen den 23de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. De første ville medbringe saadanne Beviser som Loven efter død Mand kræver, og de sidste betale hvad de skylder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
Til samme Tiid anmodes De, der maatte have leveret Uhre til den Afdøde for at repareres, at indfinde sig, for at vedkiende dem samme. Sødringholm, den 12te Mai 1809. Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Proprietair Sechers Vegne efter Ordre. H. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-03
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, dat. 7 April 1809, som er læst ved Hornum og Fleschum Herreders Ret den 20de April og i den Kongelige Lands Overret, i Wiborg den 1ste Mai, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som efter min salig Mand Justitsraad Andreas Møller paa Gudumlund i Aalborg Amt, Wiborg Stift, i vores fælleds Boe maatte formene sig at have noget at fordre, under hvad Navn være kan, med deres Paastand derom at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig eller min Laugværge Hospitalsforstander Schou i Aalborg at anmelde og beviisliggiøre. Ved denne Leilighed anmodes de som maatte være noget skyldig til fælleds Boet, om at betale eller afgiøre saadant med bemeldte min Laugværge udi anstundende Omslags Termin. Gudumlund, den 21 Mai 1809. Som Laugværge Johanne Eriche Lassen, 1 Schou. sal. Justitsraad Møllers.