JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Til denne Beretning af Germar kunne endnu føies nogle nyere Optegnelser:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Cansler Niemeier i Halle fortæller i sine Beobachtungen auf Reisen 2 Theil Side 557 at han saae det omtalte Skelet i det brittiske Museum. Det er af et qvindeligt Legeme; det findes i en Steen plade af 425 Fods Høide. Saamegen Flid man end har anvendt paa at hugge det ud af den raae Blok, saa er dog meget gaaet forløren derved. Men fra Skuldrene og til Ankelen er dog Alt temmeligt fuldstændigt, i det mindste paa den ene Side; den venstre Haand ligger saa roeligt paa Hoftebenet, som det var blevet med Flid lagt derpaa; det er Skade, at Hovedet mangler, da dette kunde have tjent til at opdage om den Afdøde har hørt til Carabernes Race, Steenmassen er imidlertid kalkagtig, den er skikket til at bevirke en hurtig Petrification. Det er en angribende Tanke, at denne Steensigur har maaskee for flere Aartusinde siden været den udvortes Form for et iboende tænkende Væsen, og har levet til en Tid og blandt et Folk, hvorom ingen Historieskriver veed noget, og hvorom enhver Formodning er forgiæves. Blumenbach er af den bestemte Meening, at disse Skeletter kunne ikke formedelst den Kalkmateries Beskaffenhed, hvori de ligge være fra en Periode før Adams Tid; de Conchylier og Coraller, som findes i denne Steen art er fra den nærværende Skabnings Periode, og man finder intet Spor i denne Kalksteen til de ubekiendte Søedyr fra Forverdenen, som ellers forefindes, saa at Massen er sikkert nye. Han har oplæst en Afhandling derom i det Gottingiske Videnskabers Selskab den 14de October 1815 og foreviist derved en Prøve af denne Substants. Denne Afhandling kan nærmere efterlæses i dette Selskabs Skrifter. Andre Efterretninger og forstenede Mennesker, eller og Beenrader, som ere fundne paa Steder, der kunde vække Formodning om at de ere fra en Periode der er ældre end Menneskeslægtens nærværende har man ikke; thi Rygtet om det forstenede Menneske, som blev talt om i Fior at være opdaget ved Fontaineblenu i Frankerige tabte sig snart ligeledes ere Fortællingerne om en Landevei, som skulde være opdaget ved Crecy i Departementet Seine og Marne under et Lag af Mergel af 25 Fods Tykkelse og som hviilte paa forstenede Træe støtter; eller og forstenede Træespaaner, som i det Brandenborgske skulle være fundne 160 Fod dybt under Jorden, og hvilke to Opdagelser skulle bevise menneskelig Virksomhed, ikke blevne bekræftede. Ogsaa vor Professor Reinhardt formener, at der ikke gives sikkre Erfaringer nok for: at der have levet Mennesker i Europa paa den Tid, da de Enropæiske Elephanter, Mastodonter, Næseborn og Flodheste fandt deres Undergang (see Tidsskrift for Naturvidenskaberne i Bind Side 214). Altsaa staaer det besynderlige Factum endnu usvækket, at der gives en utallig Mængde Levninger af, for det meeste aldeles ubekiendte og ofte collosalske Dyr fra Forverdenen; men ingen sikkre af Mennesker fra denne Tidsalder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Nyeste Post Efterretninger. Hurrah. Hurrah! Kan enhver Christendommens, Menneskelighedens og Culturens Ven udraabe, naar de Efterretninger blive bekræftede, som man i Dag har at meddele (og som synes i høi Grad at besidde Troeværdighed; bedre Efterretninger kunde man ikke forkynde til Bebudelsen af Christendommens tusindeaarige Fest her i Landet. Den troende Christen og den christelige Philosoph fryde sig ligemeget ved at see hvorledes Forsynets store Planer til Menneskeslægtens Vel gaae igiennem, uagtet de utallige Hindringer, som den menneskelige Naturs Svagheder lægge i Veien for deres Udførelse. Den gode Sag seirer endelig (hona causa triumphat) og Guddommen har forbeholdet sig en Evighed for at erstatte de Enkeltes Lidelser, som ere blevne Offere for det Heles Vel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Fra Berlin skrives under 26de April: Vi kunne meddele følgende Efterretninger og Grækenland, som vi umiddelbart have erholdet fra Venedig. Et Skib fra Corfu har medbragt Breve af 29de Marts med følgende gunstige Efterretninger for Grækerne. Efterat Garnisonen i Messolunghi havde hæderfuldt afslaget Jbrahims sidste heftige Storm, skal han have forsøgt paa at komme i Besiddelse af Fæstningen ved Bestikkelser og tilbudt Cheferne i Fæstningen en Million haarde Piastre. Dette Tilbud blev tilbageviist med Foragt, og nu udrustede Asiaterne og de skammelige Franker sig til en heftig Storm, som fandt Sted den 25de Marts. Jbrahim stillede sig selv i Spidsen for Tropperne; Grækerne maatte give efter for det heftige Anfald. Allerede vare Tyrkerne trængte ind i Staden, og Jbrahim selv var kommen til Pladsen Della Dogana; da toge Grækerne endnu engang Mod til sig og anfaldt de Vantroe med en fortvivlet Helteaand. De bleve slagne tilbage med stort Tab og drevne langt forbie Leieren, saa at Jbrahim besluttede sig til, især da han erfarede, at Gouras og Fabrier vare paa Marschen imod ham med deres Tropper, at begive sig til Morea, og blot lade et lidet Observationscorps blive tilbage, saa at Messolonghis Beleiring kan betragtes som ophævet og at være forvandlet til en Blokade. Jbrahim Pascha skal selv være saaret, og iblandt de Døde fandt man en fornem Tyrk, som i sit Belte havde mange Perler og Juveler; men dengang Efterretningen afgik vidste man endnu ikke hvem han var. - Denne Seiers Efterretning bliver ogsaa bekræftet ved andre Beretninger, som ere indløbne over Triest, og hvori allene tilføies, at Notos Botzaris fører Commanden i Messolongi, og at han havde ladet sine Helteskarers Faner beklæde med Sort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Fra Odessa berettes under 7de April: at ifølge Breve fra St. Petersborg skal Hs. Majestæt Keiser Nicolaus have afsendt en afgiørende Erklæring til Constantinopel for at giøre en Ende paa de Underhandlinge, som nu i 5 Aar have fundet Sted med Porten. Det Peterborgske Hof skal forlange at Fyrstendømmerne Moldau og Vallachiet skulle ufortøvet rømmes, og tillige fordre at Underhandlinger skulle aabnes for at bestemme Grækernes Skiebne. Da nu, som Rygtet tilføier, der paa samme Tid skal være givet Ordre til de Tropper, som staae i Bessarabien at holde sig marschfærdige, saa troe Mange at Afgiørelses-Dagen nærmer sig; Blikkene ere for det første henvendte paa Constantinopel; thi, forudsat at heele Efterretningen er grundet, saa vil det Svar, som Divanet meddeler, giøre en Ende paa al Uvis ved og oplive mange Forhaabninger. – Denne Efterretning Paalidelighed bestyrkes ved de Relationer, som man har faaet fra Berlin, hvori det hedder: at siden Hertugen af Vellingtons Tilbagekomst giør man det her ikke længere til nogen Hemmelighed, at der ere gjorte afgiørende Skridt for at frelse Grækenland og frem for alt, at den høittænkende Russiske Keiser Nikolaus er optraadt med Bevidstheden om frie Selvstændighed imod den høie Port som hidindtil har med barbarisk Hovmod tilbageviist enhvermindelig Udsoning. Vi kunne meddet første forvente et Manifest, som vil retfærdiggjøre dette Skridt. Som et Tegn paa at dette snart vil skee kan anføres, at i de Berlinske Aviser og selv i Statstidenden er indrykket en Opfordring til at understøtte de nødlidende Grækere, underskreven af den Kongelige Statsraad og Livlæge Dr. Huseland, og hvori han tillige har opfordret de Geistlige i Berlin til at giøre fælleds Sag med sig. Dertil have de erklæret sig villige og Provsten Dr. Neander, Consistorialraad Dr. Nitschl og Hospræst Dr. Straus have udstædet en ligesaadan Opfordring, hvori de tilbyde sig at modtage de Biedrag, som af Christelig Kiærlighed maatte gives og at medvirke til at de blive hensigtsmæssig anvendte. Herved bemærkes fra Berlin, at saadanne Opfordringer har man vel seet andre Steder uden just deraf at have Grund til at slutte sig til en for Grækerne gunstig Vending i Politiken; men naar man her i denne Bye hvor tilforn saadanne Opfordringer maatte tages tilbage efter udtrykkelig befaling, og hvor enhver Samling til Grækernes Fordeel var forbudt, nu seer Kongens Livlæge og de første Geistlige at paatage sig denne fromme Forretning med Allerhøieste Authorisation, saa maae man vistnok betragte det som en Sag af Betydenhed. - Fra Vien høres endnu ikke noget saadant og den Østerrigske Jagttager af 20de April har ikke andet at fortælle fra Grækenland end at Grækerne ere Søerøvere og at de Østerrigske Krigsskibe maa fægte med dem, og at Porten udruster en nye Flaade som skal sættes under Jbrahim Paschas Commando; men i Paris vedbliver Følelsen af de ulykkelige Christnes Frelse at være varm og levende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
De Parisiske Damer have holdet en Forsamling forat raadslaae om hvorledes deres Forening kunde udvides til det Antal, at der kunde blive indsamlet af dem i alle Stadens Qvarterer Gaver til Grækerne. – Den Græske Committee i Geni, som staaer under Greven af Capodistrias Direction har indsamlet 45000 Franker, som den allerede begynder at anvende for at kjøbe Vaaben og Klæder til Grækerne. – J det Engelske Overhuses Møde den 20de April stod Greve Grosvenor op og bad Ministeren Greven af Liverpool at besvare sig følgende Spørgsmaal: Man læser i Aviserne, sagde han, at Messolonghi er erobret, det heeltemæssige Forsvar af denne Fæstning maae enhver betragte med Beundring, den har i 18 Maaneder ikke afslaget mindre end Storme; Historien kiender ingen større Beviiser paa Tapperhed; Messolungis Forsvarere have viist sig som værdige Efterkommere af Heltene ved Thermopylæ. Han ønskede nu at vide, om Ministrene havde faaet Efterretning om Fæstningens Erobring og om der var noget Haab om, at der endelig vil blive gjort noget ved den Græske Sag Den forekom ham om just ikke aldeles fortvivlet, dog at være nær ved at blive det. Han vilde gierne vide om der var et Haab tilbage om at de ulykkelige Grækere ikke vilde blive aldeles forladte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Man hører, at Rusland har en Tilbøielighed tilat bryde med Porten; men han nærer det Haab og den Tillid at Grækernes Tilintetgiørelse ikke blev gjort til betingelsen for Moldau og Wallachiets Uafhængighed. Grev Liverpool svarede, at det var usikkert om Messolonghi var erobret eller ikke; men hvad det andet Spørgsmaal angik om den Græske Sag var fortvivlet eller ikke, saa vilde han blot sige, at det var en Kamp med Hensyn til hvilken England er fuldkommen neutral, hvorfor han ikke holdt denne Sag for at være en passende Gienstand for Husets Forhandlinger. Den Kongelige Regierings Politik har været streng Neutralitet, og denne Politik, hvad enten den er rigtig eller urigtig har været bekiendtgjort for Huset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Man kan just ikke sige, at Lord Grosvenor blev synderlig klog af dette Svar. - Dagen derpaa indbildte man sig derimod paa Børsen i London at være blevne lidt klogere; thi man havde der ugunstige Rygter fra Rusland og de Russiske Statspapire faldt en halvt Procent; ogsaa de Engelske Fonds faldt noget, endskiøndt, som man skriver fra London, Statspapirene blive søgte af den Grund, at der er mange Penge i Landet, og at man ikke veed at anvende dem paa en bedre Maade, formedelst den store Standsning i Handelen. Amerika skal være overfyldt med Europæiske Fabrikvarer, som ogsaa bekræftes fra Hamborg, hvor ingen Bestillinger af Betydenhed ere indløbne. derfra. Hr. Vhitmoore fremkom den 18de April med sin Motion i Underhuset understøttet af mange Facta om at Huset skulde i en Committee tage en Forandring. af Kornlovene i Overveielse. Præsidenten for Handelskammeret Hr. Huskisson svarede: at han vel maatte røse den Grundighed hvormed Sagen var fremstillet; men tillige maatte han angive sine Aarsager, hvorfor han hverken holdt det for nødvendigt eller raadeligt at indlade sig paa den, og han maatte med oprigtig Agtelse for de af hans ærede Ven anførte Grunde andrage paa Sagen Udsættelse. Lord Milton bemærkede derved: at den høitærede Herre havde istedetfor at skiænke Sagen sin alvorlige Opmærksomhed blot gientaget sin Forsikkring fra forrige Session om at en Forandring skal engang foretages, hvilket kommer af at Herrerne frygte for den forestaaende Opløsning af Parlamentet; men en Udsættelse er forbundet med stor Uleilighed. Jmidlertid blev Forslaget forkastet med 250 imod 81 Stemmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Der berettes fra Madrid under 8de April: iforgaars Morges afreiste Kongen til Aranjuez. Jnfanten Don Carlos og hans Gemahlinde ledsage, Deres Majestæter. - Hr. Corck, som Hr. Canning har sendt hertil, for at feclamere Opfyldelsen, af den i sin Tid med de Cortes trufne Overeenskomst, har for kort Tid siden, som det hedder, erholdt 20 Mill. Realer i Afdrag af Hertugen af Jnfantado. Den 12te April: Den 9de havde Forhøielsen af de Afgifter, som ved Portene i Madrid hæves af Kiød, Viin og andre af de nødvendigste Levnetsmidler, nær frembragt en mærkelig Giæring. Ved Puerta deel Sol, paa Plaza major og andre Steder havde der dannet sig larmende Hobe, og man havde yttret den Hensigt, næste Morgen at forene sig i Mængde ved Stadens Porte, for at modsætte sig Erlæggelsen af de nye Paalæg. En Deel af den følgende Nat forbleve Tropperne under Vaaben, og Patrouiller droge igiennem Staden i alle Retninger. En af disse Patrouiller traf Kl. 3 om Morgenen ved en af Portene en Hob, der var bevæbnet med Stokke, Knipler og lignende Jnstrumenter. Ved Synet af Militaire gik denne ubetydelige Mængde uden Modstand fra hinanden. Ulykkesvangre Rygter udbredte sig den følgende Dag; men da disse Rygter henimod Aften ikke stadfæstedes, bleve Gemytterne roeligere, da en uventet Begivenhed paa nye giorde al Aarvaagenhed fra Embedsmændenes Side nødvendig. Henimod Kl. 11 traadte fem Kugl. Frievillige udaf et Huus nær ved San Francisca Kirken, i en Deel af Staden, som er beboet af Pøbelen. En Sværmer gaaer løs ved Siden af dem, og strax raabe de, at det var et Pistolskud, og at det var stillet mod dem, og satte saaledes Naboe-Gaderne. i Skræk. J et Øieblik ile 120 Frievillige til Vaaben, og true med at trænge ind i Negroernes Huse, og hevne sig paa dem. En Piquet af Dronning Amalies Landseneerregiment, som ligger i Caserne i denne Deel af Staden, kommer til, for at adsplitte Oprørerne, den bliver kastet tilbage og en anden stærkere Piquet gaaer det ikke bedre. Næsten hele Regimentet griber til Baaben, og vil besætte alle Adgange til den Gade, hvor Optrinet forefaldt. Strax derpaa viser Obersten for de Frievillige, Hr. Villamil sig, og bestræber sig for at giøre Soldaterne roelige. Trods hans Gunst hos Folket, bliver hans Stemme ikke agtet, og da han maae opgive at føre dem tilbage med det Gode, fordrer han selv, at Landsenererne skulle trænge ind paa dem. Derover vare nu General Gouverneuren for Provindsen og Gouverneuren for Staden selv ilede til, og de Frivillige gik endelig fra hinanden. – J Selskaberne i Madrid forsikrer man for vist, at der er afsluttet en ny Occupations Tractat, ifølge hvilken de franske Tropper skulle forblive i Spanien indtil Aaret 1829. Angivelsen af Ocenpations-Tiden kan man ei borge for, men vel for Tractaten selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
De nyeste Efterretninger fra Madrid af 12te April berette: at Schweitzerne have paadraget sig heele Gardens Had. For 3 Uger siden opkom der et blodigt Slagsmaal imellem de militaire af begge Nationer og dette giensidige Had synes at være steget til det høieste; da en Coureer, som blev afsendt fra Aranjues om Aftenen den 29de til Madrid, bragde Efterretningen om, at man slogedes der med hinanden paa det heftigste. For at forebygge lignende Optrin i Hovedstaden traadte alle Tropperne derunder Vaaben og der blev patrouilleret heele Natten igiennem Gaderne. Da Jndvaanerne i Madrid ikke vare underrettede og hvad der var forefaldet i Aranjues saa kan man begribe hvilken Uroe disse militaire Tilberedelser maatte foraarsage. Tropper med Artillerie ere blevne afsendte til Aranjues Alle Militair Poster ere blevne forstærkede; Patrouiller trække endnu i Dag igiennem alle Gaderne. og flere fornemme Geistlige ere arresterede. - De nyeste Efterretninger man har i Paris om denne Tumult ere følgende, Bladet Indicateur de Bordeaux, melder fra Madrid, at Uroelighederne i Aranjues har havt det lastværdige Formaal at ville tvinge Kongen til at nedlægge Regierigen og at man derved hørt det Udraab: leve Carl den 5te leve Jnqvisitionen, Politiet døe. Ogsaa har Kongen besluttet at ville vende tilbage til Madrid, hvor saadanne Planer synes vanskeligere at udføre. Efter Mem. Bordelais skulle ikke mindre end 30 Schweitzere være blevne dræbte. Lænketoug. Hvilket Land er saa berømt for sin Jndustrie, som England, og dog kunne ogsaa i dette Land mange Aar gaae hen inden nyttige Opfindelser, kunne overvinde de indgroede Fordomme og blive bragte i en almindelig Anvendelse. Næsten 100 Aar gik saaledes hen inden den første Jdee omet Dampskib kunde finde Indgang i England, den maatte først forplantes til Amerika og der opnaae den store Høide, at den nu kan tiene til et Forbindelses-Middel imellem begge Halvkugler. Den første Fabrikant af en brugbar Dampmaskine, Hr. Vatt maatte see sin hele Patent-Termin ubenyttet henglide, inden han kunde komme til at giøre Brug af sin Maskine, hvorpaa nu Millioners Velfærd er bygget. Saaledes maatte ogsaa et Decennium hengaae inden man lærte paa den Brittiske Flaade at betiene sig af Captain Brown Lænketoug, som han inventerede i Aaret 1808 og hvorved de Søefarendes Liv og Gods kan reddes. For nærværende Tid er der bevilget ethvert Brittisk, Orlogsskib 150 Favne af disse Lænketoug og Fregatter, Sloops og Briggs 200 Favne, og mindre Skibe, som ikke have 60 Mands Besætning blive aldeles forsynede dermed, man holder for nærværende Tid intet Skib for at være sikkert, som ikke har i det mindste eet saadant Ankertoug. En Jernlænke, hvis Led have 2 1/2 Tomme i Giennensnit er efter gientagne Forsøg saa stærkt som et Toug af Hamp, som er 23 til 25 Tommer tykt i Giennemsnit, en Lænke paa 1/2 Tomme er saa stærk som et Reeb paa 5 til 6. Naar et Lænketoug har engang staaet sin Prøve, saa kan man siden fuldkomment forlade sig derpaa; derimod taber sig et Tong, af Hamp jo meere det bliver proberet og brugt, selv i det bedste Veir bliver det altid slettere; derimod fordærves aldrig Jern, naar det kun holdes reent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Kaptain Hall seilede i 1820 i Kongelig Tieneste til Sydamerika og kom tilbage i 1823, han bragte sit Lænketoug, som havde kostet 200 Pd. Sterling tilbage i god Behold, paa en saadan Reise kunde han godt have brugt 6 ligesaa store Toug af Hamp; som i det mindste vilde have kostet 650 Pund Sterling. Han kunde kaste Anker med sit Jerntoug, paa saadanne Steder hvor intet Skib vilde have vovet derpaa med sine sædvanlige Toug af Hamp. Paa Koffardieskibe begynder man derfor nu ogsaa at betiene sig af disse Jerntoug, og bliver derved istand til at drive Handel paa farlige Kyster, som andre Skibe maae søge at undgaae, da man roeligt kan med dem kaste Anker iblandt farlige Skiær Captain Hall bemærker, at ogsaa mange andre Ting paa Skibene og ved Takkelagen kunne med stor Fordeel forarbeides af Jern især Vandtønderne. Han fyldte sine Jernvantønder i Portsmouth, og efterat han var passeret med dem fire Gange under Vendekredsene og omkring Cap Horn og saaledes ført dem et stort Stykke længer end Jorden er rund, saa bragte han Vandet efter to Aars Forløb i den samme Tønde tilbage uden at det i mindste Maade havde tabt sit Syn, og i den Tilstand, at det var endnu ligesaa godt som dengang da man øsede det op af Kilden. Man har derfor Grund til at sige, at Technologien har i vore Dage opnaaet i England sin Jernalder, og i hvor udraabt at Jernalderen end er siden Hestodi Tid, saa er det dog vist nok, at den er altid bedre end Træ og Papiiralderen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Jndenlandske Eferretninger. Handels- og Jndustrie-Tidenden meddeler en tabellarisk Oversigt af Udførselen af Kornvarer, Smør og Ost fra Kongeriget Danmark og Hertugdømmene Slesvig og Holsten, med Undtagelse af de udenfor Toldlinien liggende Distrikter (D. marsken dog iberegnet) for Aaret 1825. Efter samme er der fra Danmark udført i Alt 1,224,294 1/2 Tdr. Korn, 119,523 Tdr. 2 Fd. Smør og 552 Skpd. 2 1/2 Lpd. Ost, fra Slesvig 333,930 1 Tdr. Korn, 13,578 Tdr. 2 Fd. Smør og 1,019 Skpd. 14 3/4 Lpd. Ost, fra Holsteen 544,290 1/2 Tdr. Korn, 30,602 Tdr. 3 1/2 Fd. Smør, og 2,640 Skpd. 3 1/2 Lpd. Ost. Efter Fradrag af det til Hertugdømmene fra Danmark Jndførte, er til sammentaget fra hele Riget udført til fremmede Steder, Kornvarer saavel i forædlet som uforædlet Tilstand, i Alt 2,102,439 1/2 Tdr., Smør 62, 147 Tdr. 3 3/4 Fd. og Ost 4,200 Skpd. 8 3/4 Lpd. Udførselen for 1825 har oversteget den 1 1824 med 79,719 Tdr. Kornvarer, 11,606 Tdr. Smør og 467 Skpd. Ost. Værdien af den hele Udførsel kan, beregnet efter Middelpriser, ansættes til i Alt 6,841,876 Rbd. 94 s. Sølv. Attet er en Kongelig Skovfoged Ole Rasmussen ved Mariboe den 10de April om Aftenen paa Veien imellem Mariboe og hans Boepæl bleven overfaldet i den Kongelige Skov, Bangs have kaldet, af tvende Stimænd, som sprang frem fra deres Skiul, slog ham til Jorden og berøvede ham hans Tegnebog med de deriværende Penge, Qvitteringer og Dokumenter. Til at anstille Undersøgelser og dømme de mulige Skyldige i Anledning af Overfaldet paa Hr. Kammerraad Ehrenreich, har Hs. Majestæt allernaadigst anordnet en Commission. Dens Medlemmer, Hr. Kancellieraad Hartmann og Overauditeur Kruger, ere allerede i fuld Virksomhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
For Opdagelsen af Stimændene har Politiet i Saxkiøbing udlovet en Belønning af 100 Rbd. Sedler og det Lollandske Stiftamtmandskab en dito af 600 Rbd. rede Sølv samt Angiverens Navn om mueligt fortiet. Dampskibet Jydland gjorde sin sidste Reise fra Aarhuus til Kiøbenhavn i 19 Timer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
J Thisted havde man den 29de f. M. om Aftenen et sjeldent og skjønt Luftsyn, der bestod i en klar Lysstraale, som udgik fra en mørk Sky i Sydvest, og hævede sig successive indtil den dannede en klar følvfarvet Regnbue, der spændte Himmelen fra Sydvest til Nordost, i en Strækning af omtrent 1400 af Meridianen. Den blev saaledes staaende aldeles uforandret i mere end 1 Time.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Til den i indeværende Maaned afholdte fuldstændige juridiske Examen havde 17 Candidater meldt sig. Af disse erholdt 8 Characteren Laudabilis, 4 Haud illandabilis, 1 forlod den skriftlige Prøve og 3 indstillede sig ikke til den mundtlige Prøve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28 April. Rug, Tdn. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. - Mk. a 12 Rbd. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Kjøbenhavns Børs, den 28. April. 1826. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 235 Spec. 231. (Den 28de April 1825, 218.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 14 s. (Jfjør 13 Mk. 1 s.) Kongl. Obligat. (uden Renter) 84. Rbdlr. Sedler. (Jfior 92 1/2 a 93.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 100 a 100 1/2 Rbd. - Dito i Sedler 115 1/2 a 116 Rbd. 4 PC. Rigsbank=Obligation, Renten pr. 6te Januar. Norske Laan til 6 PC. 100 1/2 a 101. Dito dito til 4 PC. 90.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 56 a 56 1/2. Norske Rigsbanksedler 188 a 189. (Jfior 195.) Svenske Sedler 3 Mk. 8 s. pr. 1 Rd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-05-02
AVERTISSEMENTS. Creditorerne i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Tienestekarl Johannes Jørgensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Til samme Tid og Sted, indkaldes den Afdødes Arvinger at anmelde deres Arveret. Corsøer den 30te April 1826. Castenschiold.