Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-08
Om den fra Brest udløbne franske Eskadre haves endnu ingen nærmere Efterretning, end (hvilket en Expresse ha overbragt Statssekretairen) at den er seet paa den Sydvestlige Kyst af Jerland. Vel forfølges samme af LordBridports Flaade, men da Vinden er ham imod, troer manikke, at han vil kunne indhente den. Dog frygter man derfor ikke, da de eftertrykkeligste Tilberedelser ere gjorte, til at modtage Franzoserne i Jerland. Saaledes er Flaaden, ved de Jerlandske Kyster, som kommanderes af AdmiralKiinsmill, forstærket med 4 Krigskibe, hele Jrland opfyldt med regulaire Tropper, og den vigtige Søestad, Tork i den frygteligste Forsvarstand. En Efterretning, som Admiralitætet har faaet, hvori den franske Eskadre angives paa 6 Linieskibe og 10 Fregatter, har man Grund til at holde for overdreven. Derimod er man bange for, at en forventende Vestindisk Flaade paa 125 Skibe med Sukker a. skal falde i Fiendens Hænder. Den Virksomhed og Raskhed, som Frygten forret nyt Overfald frembringer paa de Brittiske Krigskibe, er i ethvert Tilfælde beundringsværdig og næste Post vil velalt medbringe noget Afgiørende om den, ne nye Expeditions Skiebne. Den 24de hørte man i Ramsgate en stærk Kanonade hen imod Dunkirchen til; men Anledningen til samme er endnu ubekiendt. Saa opfyldt Jrland end er med Militaire, og uagtet Vicekongens Skaansomhed, saa blusser dog Oprørs=Ilden endnu i dette uroelige Land. I Grevskabet Wicklom ha den kjeke Anfører Hil tropfordret alle Jndvaanere til at begive sig under hans Fane, hvis deres Boepæle, Eiendom. og Liv er dem kjært. Killalaa, Balling, Newport o. fl. St. ere ogsaa Rebellernes Hænderier og Frankerig. Paa Grund af de nye krigerske Udsigten har 500 Raaden, besluttet, at der skal udstædes en Adresse til det Franske Folk, Ligesaa tiltalede Direktoriets Præsident, Treilhard, i sin Tale paa Frankerigs Nye=Aarsdag (den 23 Septbr.) de Søeslaget ved Egynten faldne Republikanske Helte saaledes : Vi ville ikke væde Eders Aske med tomme Taare; men u sværge ved Eders Skygger, i Fædrelandets Navn, at Eders Død skal vorde havnet. Hvortil det vil blive med Napel meener man først kan bestemmes, naar den didsendte Mongourit bringer Svar derfra tilbage, men at Republiken ivrig belaver sig paa at kunne gaae et nyt Feldttog imøde, sees iblant andet deraf, at Oldingsraadet alt har stadfæstet det sidst meldte Dekret, om 200,000 Mos Udskrivning til Armeens Forstærkning. Denne Udskrivning træffer endogsaa mange unge Mennesker, som vare ansatte i Regieringskommissairernes Bureaux, og der holdt sig meget sikker. Siden America slet ikke vil tage nogen Nottz af de Eftergivenheds=Beviser, som Frankerig i de sidste Tiden har givet, saa maae man nu ogsaa tænke paa alvorlige Forsvarsmidler imod denne Stat. Ved Krig med Frankerig, - siger Redakteuren - vil Amerika blive hvad det tilforn var - en engelsk Kolonie; Amerikanerne følgelig Engellænder, og kunne ikke behandles anderledes. Republiken kan igien skille Amerikanerne ved de Rettigheder, som den saa høimodig forhvervede dem med dens egne Sønners Blod og Guld, og som de nu bruge, for at vise, hvor vidt den sorteste Utaknemmelighed kan gaae. Nogle Krigskibe, som ere bestemte til Jerland, ligge alt beredte til at afseile fra Dunk i rohen, saasnart Engellænderne ville trække sig noget tilbage.