Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-08
Hr. Justitsraaden har i det ene af sine Jndlægge erklæret, at der ingen Eneret for Bygholms Mølle til Meelmaling for Horsens har existeret. Denne Erklæring, er, som Alt hvad der udgaaer fra Hr. Justitsraadens Pen, saa decisiv, at det næsten skulde synes at være en Formastelse at have en anden Mening. Jeg vil, for at tage Alt i den bedste Mening, antage, at Hr. Justitsraaden selv har troet hvad han skrev, men Manden har været i Uvidenhed, og det smerter mig han nødsager mig til at underrette Publicum om, at hans Uvidenhed var overvindelig, forudsat at alt i Horsens Raadstuearkiv endnu befinder sig i sin gode gamle Orden. Jeg har fra mit Arkiv fremdraget en der i henved 30 Aar opbevaret Fortegnelse over Documenter m.v. i Horsens Raadstuearkiv, forfattet i Decbr. 1808 af daværende Borgermester, nu afdøde Etatsraad Carøe, og forsenet med hans Navn og Segl. Efter denne Fortegnelse skal der i Arkibet befindes en Pakke, betegnet Nr. 19, indeholdende Tingsvidne, at Bygholm har Ørtefangst østen Møllen af 1691 og Møllens Privilegium af 1680 paa Fiskerie og eeneste Maling for Horsens. Det er henved 30 Aar siden jeg saae denne Pakke, men bedrager min Hukommelse mig ikke, og er den strænge Orden, som da herskede i Arkivet, til Dato vedligeholdt, saa vil Pakken findes i det blaae Skab paa venstre Haand i Magistratsalen, hvis Hr. Justitsraaden vil være uleiliget med der at eftersøge den. Gjemmes disse Documenter da endnu, som jeg bør formode, i bemeldte Arkiv, er det da rigtigt, at Hr. Justitsraaden ikke med et Pennestrog i sin Erklæring over Holstes Ansøgning gjør Cancelliet opmærksom derpaa; er det ikke forbansende at Manden tør erklære, at der ingen Eneret for Bygholms Mølle til Meelmaling for Horsens har existeret: Skulde Hr. Justitsraaden gjøre sig den Uleilighed at eftersøge Pakken Nr. 19 i Arkivet, ønskede jeg han ved samme Leilighed vilde eftersee Pakken Nr. 14, der blandt andet indeholder Christian den 5tes Breve til Magistraten i Horsens, blandt hvilke der rimeligviis vil findes noget bemeldte Bygholms Mølle og den daværende Hestemølle i Horsens angaaende. – Havde Hr. Justitsraaden ikke fundet det fornødent, at gjøre sig bekjendt med hvad Embedets Arkiv indeholdt, Byens Pligter og Rettigheder angaaende, saa kunde han ogsaa paa andre Veie være kommen til Kundskab derom, f. Ex. ved at eftersee flere trykte Skrivter, blandt hvilke jeg vil nævne Pontoppidans Atlas, der ogsaa omhandler Bygholms Mølles Eneret til Maling for Horsens. J hvorledes jeg nu betragter Hr. Justitsraadens Erklæring over Holst's, Ansøgning, saa forekommer det mig stadigen, at han enten har været uvidende om, hvad han kunde og burde vide, eller ogsaa han har fortiet for Collegiet hvad han burde have gjort dette opmærksomt paa, og jeg skal da, siden jeg antager det første Alternativ og for at bruge Hr. Justitsraadens eget Udtryk til mig foreholde ham, at forinden han afgiver Erklæringer i Embedsaanliggender, bør han altid først søge at komme til klar Kundskab om Sagens sande Sammenhæng. Den Kongl. Commissarius har – see Stændertidende 2den Række Pag. 595 – erklæret: at dersom det Bygholmske Privilegium havde været Cancelliet bekjendt, vilde ingen udvidet Maleret være bleven meddeelt Overkrigscommissair Holst forinden Cancelliet derom havde corresponderet med Rentekammeret, og hvis dette havde modsat sig Privilegiet, i alt Fald have forelagt Kongen Sagen. Hør seer man da nu Følgerne af at Collegiet blev i Uvidenhed om den Bygholmske Mølles Privilegium.