Berlingske Tidende, 1796-08-29
Paris, den 14de August. I Gaar oversendte Directoriet følgende Statsbudskab til gandes Raadet: Borger Lovgiverre! De Efterretninger Directoriet allerede har meldet Dem om den tapre italienske Armees Seiervindinger, vare kun et Forspil for en endnu mere glimrende Seier. General en Chef Buonaparte sender er, ved Dags Coureren, Distorien om 5 mærkværdige Dage, som for ævig vil betrygge vor Armees Berømmelse i Jtaliens Egne. Der er, siger Generalen selv, et heelt Feldttog endt i 3 Dage. Wurmser har mistet 12 til 1500 Fanger. Døde, 70 Kanoner, og 120 Munitionsvogne. Resten af hans Armee er adspredt, og flyer paa alle Sider, Man forfølger ham, og hver Dag indbringer man nye Fan ager. Den tillige bekiendtgjorte udførlige og mærkværdige Beretning fra General Buonaparte er dateret: Castialioner den 6te August, og er af følgende væsentlige Jndhold: Borger Directeurer, Krigstildragelserne have saa hurtigen fulgt, paa hinanden, at det har været mig umuligt, at give Dem nogen Beretning, førend nu. For nogle Dage siden havde Murmser faaet en Forstærkning af 200 Mand fra Rhinen. Disse tilligemed de talrige Rekruter og mange Batailloner, ne Berling. som vare ankomne fra Jndre Østerrige, gjorde hans Arme høist frygtelig. Meget almindeligen var den Mening udbredt at Østerrigerne snart skulle være i Manland igien. Den 9de Julii blev General Massengs Division angrebet af en overlægen Magt, og maatte forlade den vigtige Post Corong. Paa samme Tid overfaldt en Division af 15000 Østerrigere General Soret i Sald, og bemægtigede sig denne vigtige Post. General Cuteur indsluttede sig med 600 Mand i en stor Bygning i Sald, og bød der alle Fiendens Anstrængelser Trods, omendskiønt han paa alle Sider var omringet af dem. leneral Rusen blev saaret. Medens en Deel af denne fiendtlige Division indsluttede General, Guieur i Salg, overfaldt en anden Deel de Franske i Brescia, og gjorde 4 Compognier, og Jægere, 2 Generaler, og nogle Stadsofficerer, som laae syge der, til Fanger. General Sørets Division, som skulde have dættet Brescia, trat sig tilbage til Desensang. Under disse besværlige Omstændigheder, da en talrig Armee trængte frem, som ved hine Fordele nødvendig maatte blive dristig, indsaae jeg Nødvendig heden i at udkaste en stor Plan. Fienden, som trængte frem fra Tyral over Brescia og Etsch, bragte mig i Midten. Endskiøndt den republitanske Armee var for svag til paa engang at angribe begge Fiendens Divisioner, saa kunde den dog slaae enhver Entelt af samme, og ved min Position befandt jeg mig midt imellem dem. Det var mig altsaa muligt, naar jeg hurtig marcherte tilbage, at omringe den fiendtlige Division, som kom fra Dresein, at giøre den til Fange, eller gandske at slaae den, og derpaa at marchere til Mincio, angribe Wurmer, og tvinge ham til at rykke tilbage til Tyrol. For at udfor denne Plan, maatte jeg i 24 Timer ophæve Beleiringen for Mantua, som vi vare i Begreb med at indtage. Jeg havde neppe 6 Timer at ble, og, for at udføre hin Plan, maatte jeg videre strax gaae tilbage over Fløden Mincio, for ikke at blive omringet af begge de fiendtlige Divisioner. Lytten begunstigede denne Plan, og Actionen ved Desenzano, begge Fegtningerne ved Salt, og Slagene ved Lonade og Castialione vare Følgerne deraf. - Den 30te Julii satte alle vore Divisioner sig i March til Brescia, hvorfra den østerrigske Divisten, som havde bemægtiget sig Staden, allerede var ankommen til Lonads. Den 31te Julii befalede jeg General Søret. at begive sig til Salg, for at befrie General Guieur, som med sine Tropper allerede i 41 Timer intet Brød havde havt, og dog bestandig segtet, hvilket lykkedes ham, og 200 af Fienderne bleve gjorte til Fanger, samt 2 Faner og 2 Kanoner gjorte til Bytte. General Dallemagne, som jeg havde befalet at angribe Lonado, og erobre den tilbage, det koste hvad det vilde. blev selv angrebet af Fienden, men seirede dog efter en haardnakket Fegtning, i hvilken 6000 Mand bleve dræbte og 600 tagne. til Fanger. - Den 1ste August rytte General Angerean ind i Brescia, og fandt der alle vore Magasiner, tilligemed de Syge, som Fienden ikke havde kunnet bringe bort. Den 2den vendte General Angereau tilbage til Møntechiard. General Massena besatte Lonade og Pønte St. Marto. General Valette, som jeg havde ladet blive i Castiatione med 180 Mand, for at forsvare denne vigtige Post, kom den 2den om Aftenen, med Halvdelen af sine Tropper til Møntechiaro, og bragte den Efterretning, at den anden halve Deel var fangen; men den ne tapre af sin General forladte anden Halvdeel havde fundet Hielpi sit eget Mod, og iværksat sin Tildagemarch til Ponte St. Maren. Jeg afsatte strax General Valette, som desuden allerede ved Angrebet i Corona havde viist lidet Mod. General Søret havde igien forladt Salo; men jeg befalede den tapre General Olmeur at indtage denne vigtige Post igien. - Den 3die August befandt vi os i Nærheden af Fienden. General Guieur skulde angribe Sal. General Massena Lonado, og General Angereau Castiatione. Fienden, i Stedet for at blive angreben, angreb selv Masseuals Avantgarde, omringede den, sangede General Pigeon, og erobrede 3 Kanoner. jeg lod strax 2 Halvbrigaden trænge ind paa Fienden, og med dens vi søgte at trænge igiennem, udbredte han sig bestandig nære, for at omringe os. Denne hans Manendre syntes mig at værden sikker Borgen for vor Seier. Massena sendte blot nogle Skyttere mod den fiendtlige Fløi, for at opholde sammes March. Den første Colonne forcerte ved sin Ankomst i Londe Fienden. Et Dragonregiment fordrev Ublanerne, og tilbageerobrede vore 3 Kanoner. I Øieblik var Fienden bragt i Uorden, og adspredt. Han vilde trække sig tilbage over Menat. Jeg befalede strax min Adjutant Janot at forfølge ham, og komme førend han til Desengang, og derved nøde ham tilat trække tilbage til Salg. Ved Ankomsten til Deseniane, af han Oberste Vender med en Deel af hans Udlantemment hvilket han angred i Fronten, og saarede Obersten, som han just vilde tage til Fange, da han selv blev omringet. Efterat Janot havde dræbt 6 Fiender med egen Haand, blev han stor et en Grav, og saaret med Sabelhug af hvilke dog ingen skal være dødelig. Den fiendtlige Division, som reiserte tilSalo, fandt dette Sted i vor Besiddelse, og blev næsten gand ste gjort til Fange. General Angerrau indtog Castiatione, og slægtede den hele Dag igiennem mod en overlegen Magt. Artilleriet, Jnfanteriet, Cavalleriet - alt opfyldte paa den Dag fuldkommen sin Pligt. Fienden blev fra alle Side gandske slaget, mistede 20 Kanoner, 2 til 3000 Døde og Saarede, og 4000 Fanger. Vi mistede General Beyrandhvilket Forliis ikke allene er følelige for Armeen, men ogsaa Besynderlighed for mig, som satte største Priis paa denne tapre Mand. 3 Brigadecheser ere ogsaa blevne dræbte. Den 4de August havde jeg beordret General Despine, at trænge ind over Chiesa i Tyrol. Han maatte i Forveien slaa 1 til 6000 Fiender, som befandt sig i Gavards. Generaladjutant Herbin gjorde de lykkeligste Fremskridt, kastede 2 fiendtlige Batailloner overende, og kom til St. Oseto. GeneralDallemagne marcherte med en Bataillon til Gavarde, sto Fienden, og gjorde mange af samme til Fanger; men da har ikke blev understøttet af den øvrige Deel af Divisionen, blev han omringer, og maatte slaae sig igjennem Fienden. Jeg sendte General St. Hilaire til Salg, for med General Guien. at giøre Aftale, og angribe den fiendtlige Colonne i Gavarde, og derved at faae en frie Vei til Tyrol. Efter en heftig Fegtning sloge vi Fienden, og gjorde 1800 til Fanger - Den dele 4de August beskjæftigede Wurmer sig med at samle den Overblevne af sin Armer, at lade sin Reserne rykke frem, at trække alt Mandskab fra Mantua, som kunde undvære, og at stille alle disse Tropper paa Sletten imellem Landsbyer Stanelle, til hvilken hans høire Fløi støttede sig, og ved Chiesa, til hvilken hans venstre stødte, i Slagorden, Jtaliens Skiæbne var endnu itte afgjort. Fienden havde er Corps af 2300 Mand, og et talrigt Cavallerie, og troede at runne endnu giøre hint Lands Stræbne stridigt. Jeg sel lod alle mine Colønner forene sig, og begav mig til Lonads for at besee de Tropper, som jeg kunde trække fra dette Sted, men hvor stor blev ikke min Bestyttelse, da jeg ved min Ankomst der fik en fiendtlig Parlementair, som opfordrede Commandanten i Lonads til at overgive sig, saasom han paa alle Sider var omringer. Virkelig meldte man mig, at adsinge fiendtlige Colonner rykte frem, og at Veien fra Brescia til Lonada allerede var afskaaret. Jeg mærkede herpaa snart, at disse kun kunde være Resten af den fiendtlige Division, hvil ten, efterat den havde omvanket, havde igjen forenet sig, og søgte at forskaffe sig en Jgiennemmarch. Omstændighederne vare vanskelige nok. Jeg havde i Lonade kun omtrent 120 Mand. Jeg lod Parlementairen komme, og Binder tag, fra hans Øin. "Dersom Eders General saade jeg til ham. bestoder den Forvovenhed at ville tage Generalen en Chafor den franst stallende Armer til Fange saa lad ham tilkomme. Han maa vide at jeg er i Lonade, da enhver Mand veed, at den renndlitanske Armer befinder sig deraf Slads og andre Offeret af hans Division skalle være magerlige for den personlige Jnsulering som han villerimet i. Tillige erelærer jeg Parlementairen, at dersen. hans Generals Divisioner lige indens Minutter nedlægge Kaabnene, skal tilven Mand saae arden. Parlementatilsammen meget forundrer overgangen fandt mig i Londe en et Øieblik derefter nedlagde denheie nentlige Colonne Vaab. fine. Den bestod af 4000 Mand, og en Ryttere, tillige med 2 Kanoner. Den kom fra Gavado, og søgte en Udve for at redde sig. Da den om Morgenen ikke havde kunnet trænge igiennem ved Salo, saa vilde den forsage det ved Lona. de. - Den 5te August befandt vil os i Sigtet af Fienden. al var 6 om Morgenen, og intet ved fra sin Plads. Jmidlertid lod jeg den hele Armer gjøre en Bevægelse tilbage, forat trække Fienden imod os, medens General Spruriers Division, som jeg hvert Øieblik ventede, kom fra Mercaria, og derpaa skulde tournere Wurmers hele venstre Fløi. Denne Bevægelse havde tildeels den Følge, som man ventede deraf. Vurmser bredte sig paa sin høire Fløi ud. I Dieblittet, da jeg fik General Serruriers Division at see, befalede jeg Generaladjutant Verdiere at angribe en Redoute, som Fienden havde anlagt paa Sletten, for at understøtte sin høire Fløt Min Adjutant Marmønt fik Ordre ved 30 lette Artillerie stykker at tvinge Fienden til at overlade os denne vigtige Post Efter en heftig Kanonade, blev Fiendens hele venstre Fløi bragt til en fuldkommen Rettrade. Angerran angreb gien dens Centrum, og Massena den høire Fløi. Dele Cavalleriet under General Baument marcherte mod den hele høire Fløi, for at understøtte det lette Artillerie og Jnfanterie Allevegne vare vi seierrige, og allevegne forskaffede vids den meest afgiørende Udfald. Vi have frataget Fienden 18 Kanoner og 120 Krudtvogne. Hans Forliis beløber sig til 200 Mand Døde og Fangne. Han blev gandske slaget paa Flugt, men vore af Strabadse udmattede Tropper have kun forfulgt: ham 1 1/2 Miil. Generaladjutant Frontin er bleven dræbt. Saaledes er altsaa 4 Dage et Foldttog bleven endt. Wime ser har i disse 5 Dage mistet 10 Kanoner, alle Jnfanteriets Krudtvogne, 12 til 15000 Fanger, 6000 Mand af Døde. og Saarede, og næsten alle de Tropper, som vare komne fra Rhinen. Desuden er endnu en stor Deel fiendtlige Tropper, adspredt, og vi giøre mange af samme til Fanger, i det vi forfølge Fienden. Alle Soldater, Officerer og Generaler have under de vanskeligste Omstændigheder, viist overordentlig Tapperhed. Jeg forlanger af dem en Brigadegenerals Grad for Generaladjutanterne Verdiere og Vignolles. Den første har blandt andet paa dem meest udmærkede Maade bidraget til Seiervindingerne. J Slaget ved Castialione blev en Hest, skudt under ham. For Brigadegeneralen Dallemagne forlanger jeg en Divisionsgeneral Grad.