Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-11-07
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. General Vallees officielle Depesche til Regjeringen, som læses i Moniteuren, er langtfra at tilfredsstille de utaalmodige Parisere. Med Ængstelse lee de Generalens Rapport imøde. Den var vel ankommen til Paris d. 29de f. M., men ved Postens Afgang endnu ei ved Trykken bekjendtgjort. Jmedens Bladet Charte holder Lovtaler over Armeen, skildrer dens nuværende Stilling som fortræffelig, Tabet af Døde og Saarede som ubetydeligt, osv., svarer Journal des Debats med det lakoniske Udtrykk: "Attendons", og mener at det, efter den vundne Seir, ikke staaer sig saa ganske vel med Tingene i Afrika. Damremont opfordrede først Constantinch til at overgive sig, men erholdt et fornærmende Svar med Tilføiende, at Jndvaanerne vilde for lade sig begrave under Stadens Ruiner. Siden - da Bombardementet var begyndt – indtraf en Parlamentair fra Achmet Bey, der vel lod til at være tilbøielig til at aabne Fredsunderhandlinger, men forlangte en Frist af 24 Timer til at udvælge en til Jndledelse af Underhandlinger Duelig. Dette forekom General Vallee, lidt mistænkeligt og meente han, at det maaskee var foreslaaet for at vinde Tid til at forstærke sig eller til at afskjære Franskmændene fra at proviantere sig. Han sendte derpaa Beyen det Svar, at han gjerne vilde indlade sig i Fredsunderhandlinger, men at disse kun kunne aabnes og undertegnes i selve Constantineh. og at betingelserne vilde blive de samme, som tidligere vare gjorte, vilde Beyen godvilligen aabne Portene, saa forpligtede Generalen sig til at opretholde Orden i Byen, respektere Person, Eiendom og Religion; men nødtes han til at bruge Magten, da maatte Beyen selv tilskrive sig Følgerne. Paa dette Brev gav denne intet Svar, og nu fortsattes Bombardementet; Bresche var allerede skudt og hele Natten mellem den 12 og 13de spillede Batterierne; Hertugen af Nemours commanderede Beleiringstropperne, General Treze ledede med 2 Brigader Angrebet paa Mansourahøie, ne, General Rülhieres, ligeledes med 2 Brigader, Angrebet ved Condia-Aty. Den 13de om Morgenen vare Franskmændene Herrer over Byen og strax begyndte Blodbadet, som ingen Grændse kjendte fra den franske Soldats Side. General Valler og Hertugen, af Nemours toge Beyens Pallads i Besiddelse; til Commandant i Byen udnævntes General Rülhiers; Soldaterne, hvem man forgiæves søgte at formane til menneskelig Fremfærd, indskjærpedes det paa det strengeste ikke at turde forhindre de Jndfødte i Udøvelsen af deres Religionsskikke, men at vise dem at Agtelse. Commandanten i Constantine, toges til Fange. Achmed, der havde grebet Flugten, stod kun 4 franske Mile fra Byen; han syntes meget taknemlig for Oversendelsen af de franske Chirurger, og lod Overgeneralen vide, at han frit kunde foretage Tilførselen af Levnetsmidler til Hæren og de Saaredes Transport til Bona; iøvrigt er hans Overmod det samme; han viser sig midt iblandt sin Garde, som det synes, ganske ligegyldig ved Tabet af sin Residents. Hans Hensigt, mener man, er at forstærke sig paa ny, dog har man ingen Tiltro til, at dette vil lykkes ham. - General Vallee angiver Antallet af de Faldne til 97 og de Saarede til 494; General Damremont er iøvrigt den eneste Divisions General, der siden 1815 har funden sin Død paa Valdpladsen; han har tidligere gjort Tog med til Afrika, nemlig under Bourmont; hans Liig skal føres til Invaalidehotellet og hans Statue opstilles i Nationalmuseet. - Man taler om at Regjeringen har isinde at sende Forstærkning; hvilket det ministerielle Blad Temps nødig bekræfter og tilføier, at Tilberedelserne til Troppernes Jndskibning, træffes i Toulon. – De franske Blade beskjæftige sig i denne Tid meget med de engelske Journaler, som gjøre suur Mine til de Franskes nyserhvervede Trophærer. J Spidsen staaer Morning-Post, som søger at bringe den europæiske Diplomatie i Harnisk mod Frankerigs tiltagende Overvægt paa Middelhavet. Et andet Blad kalder Ludevig Philip "Fredens Napoleon", Torvbladene gaae endog saa vidt, at de synes at staae i Frygt for at miste Gibraltar og Malta, og medens de yttre denne Frygt, saa bemærker National – bemægtige Engellænderne sig alle befæstede Stæder og Havne ved det biscayiske Hav. Denne Yttring af National er hentet fra en i de franske Journaler aftrykt Privatskrivelse fra Spanien, ifølge hvilken Engellænderne have etableret et stærkt befæstet Citadel i Nærheden af St. Sebastian, og efterhaanden seer man de christiniske Tropper forlade Søe-Fæstningerne og disse remplacerede af engelske. - Lafitte er bleven valgt til Deputeret for det 2det Arrondissement; hans Rival var Lefebure. Alle i Raadhuuscomplottet Jndviklede, ere frikiendte af Juryen. Spanien Efterretninger herfra ere høist ubetydelige. Espartero har fortsat sin Marsch fra Huerta det Rey over Espeja til Ontaria, efter først at have bemægtiget sig et stort Qvantum Korn, som Don Carlos havde seet sig nødsaget til at efterlade. Denne flygtede i største Jil over Qvintanar de la Sierra ad Navarra til.