Berlingske Tidende, 1814-03-18
Feltmarschal Blücher havde efter Fægtningerne ved Brienne igien indtaget den store allerede Hovedarmees høire Fløi. De enkelte Corps af den under hans befaling staaende schlesiske Armee strakte sig den 10de til Chareau Thierry og la Ferte sous Jouarre. Feltmarschellene Hovedqvarteer var i Ferrechampenoise. Paa denne Dag blev GeneralOsusief angrebet med Overmagt af Fienderne ved Champoubert. Keiser Napoleon trængte med betydelige Stridskræfter frem imod den Vei, der gaaer fra Vertus til la Ferte sons Jouarre, og syntes at have ifinde at giennembryde den schlesiske Armee. Disse Omstændigheder bestemte Feltmarschal v. Blücher ikke alene til at bryde op endnu samme Nat fra Ferre med Kleists og Kapezewitsch's Corps, men tillige at formaae General Wrede til ved en Bevægelse i Fiendernes Ryg at standse deres videre Fremrykken, og derved skaffe de enkelte Corps af Schlesiensarmeen Tid til at forene sig. General Wrede erholdt denne Feltmarschal von Blüchers Meddelelsk Natten mellem 11te og 12te. Overbeviist om den væsentlige Rytte og Nødvendigheden af en saadan Diversion nølede han ikke med at træffe de fornødne Forholdsregler. Man kunde gaae over Seme enten ved Nogent eller Brav. Han beordrede den 1ste hayerske Division at forceere omkring første Sted og den 3die bayerske Division om sidste nævnte. Nogent var stærkt besat af Fiender. Gaderne vare spærrede og det fiendtlige Jnfanterie havde stillet sig paa Kirketaarnet, paa Kirkegaarden og bag sine mangfoldige Forhugninger. Bag Staden, der ligesom skulle danne Hovedet af den over Seine førende Bro, havde, Marschal Victors Corps opstillet sig paa de derværende Høie. Branderimod var forladt af Fienderne. De havde ødelagt Broen og efterladt en frag Besætning paa den modsatte Bred i Landsbyen Mony Divisionsgeneral Deelamotte rykkede frem gjennem Staden, og nogle Kanonskud vare nok til at forjage Fienderne fra den anden Bred. Lidet borte fra Staden fandt man en Baad, og strax styrtede Maforen ved skibskyndige Soldater i den, sætte over Strømmen og var saa lykkelig Generalstaben, Baron v. Horn, med nogle faa Stykker Skyts og at bringe tre store Skibe over fra høire til venstre Bred, hvorpaa strax et Skarpskyttercompagnie af 7de Linieregiment, som tog Byen Mon, i Besiddelse, og lidt efter lidt flere af Divisions Batailloner bleve overskibede medens Ingenieurmajor Becker begyndte at istandbringe en Broe. Medens dette foregik i Bray havde Colonner formeret sig forat angribe Nogent. Første Bataillon af 10de Linienfanterieregiment og den 11te Feltbataillon Jngolstadt rykkede frem til Storm. Fienderne modtoge dem med en meget levende Musket og Kartetskild og forsvarede sig med største Haardnakkenhed. Da man kunde forudsee, at de vilde blive nødte til at forlade Nogent, saasnart de saae sid omgaaede fra Bray af, lod General Wrede, forat spare Blod, Angrebet standse for et Øieblik, og man lod sig nøie med at forsvare den Deel af Staden, som allerede var frataget Fienderne. Ved Nattens Komme lykkedes det Skarpskytterne af 10de Linierregiment at bemægtige sig Kirkegaarden. Det 3die og 5te Compagnie af samme Regiment og Skarpskytterne af 11te Feltbataillon gik med fældet Basonnet ind paa Kien derne og for og dem fra alle deres Forhugninger lige til Broen, som vi endnu haabede at erholde, forat kunne passere Floder. Men de sprængte den i saadan Hast, at en Deel af deres Folk styrtede i Strømmen og bleve begravede under Ruinerne. Fienderne efterlode en Ar Mængde Døde og Saarede i Nogent. Jmidlertid var et russisk Regiment, som havde staaer i Nærheden, ilet til. Dette besatte Staden og de bayerske Tropper marscherede til Brag forat sætte over paa den høire Bred.