JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Hs. Majestæt har den 5te October allernaadigst reserberet Cancelliet, at de Frifolk, som efter endt Exerceer tid i Sjælland vende hjem over Kallundborg, for den at overføres til Aarhuus, skulle, saalænge deres Overfart finder Sted i October Maaned, for de Dage, de over 2 Dage opholdes for Modvind, sammesteds indqvarteres og bespises hos Jndvaanerne efter Forordningen af 9de Mai 1806, ligesom andet i Tjenesten værende Mand. skab. Dog skal Forordningen af 9de Mai 1806 i nærværende Tilfælde forandres derhen, at Jndvaanerne, foruden de Præstationer, der paalægges dem til de Jndqvarterede, endnu skulle levere disse fornødent Brød indtil 1 1/2 Pd. daglig, hvorfor dem til den Godtgjørelse af 9 s. rede Sølv pr. Mand daglig, som Forordningen bestemmer, endvidere skal tilstaaes 1 1/2 s. r. S. for Brødet, i Alt 10 ½ s. r. S. daglig for hver Mand, hvilken hele Godtgjørelse, uden at noget deraf betales af Mandskabet til Huus værten, skal udredes af den militaire Fond og anvises efter de derom som sædvanligt af vedkommende Militaire attesterede og til det kgl. General-Commissariats=Collegium indsendte Lister. Men Byen skal være pligtig for bemeldte Godtgjørelse at skaffe Mandskabet baade et varmt og mættende Maaltid Mad samt Brød, ligesom frit Qvarteer til Mandskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Da Kornet i indeværende Aar paa endeel Steder er indhøstet fugtigt, har Cancelliet, for saavidt muligt, at forebygge, at dette skal medføre skadelige Følger for Sundheden, ved Circulairskrivelse af 1ste October til stillet samtlige Amtmænd og Lehnsbesiddere samt Biskopperne i Danmark Exemplarer af den i Aaret 1800 af det daværende Collegium medicum udarbeidede Anviisning for Almuen, til at forekomme Sygdomme af fugtige Kornvarers Brug til Brød, for at bringes til almindelig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Rhvn. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst tilladt, Hr. Prof. Ochlenschlæger og Rafn samt Justitsraad og Archiater Schønberg at anlægge og bære den dem af Hs. Maj. Kongen af Sverrig skjænkede Nordstjerneorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Det Gulvteppe, som en Deel af Hovedstadens Damer have forfærdiget og underdanigst foræret Hs. K. H. Prindsesse Caroline, skal være 133 Alen stort i Qvadrat, og saa smukt, at det gjør bemeldte Damer overmaade megen Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Den berømte tydske Sangerinde Mad. Mil der=Hauptmann vil foruden en Concert, som hun agter at give, optræde, paa tydsk, i Scener af de fortrinligste Operaer. Moschelles reiser herfra til Stockholm, og Flautenisten Gullot, der Begge kaldes Professorer, til St. Petersborg. Kjendere forsikre, at Denne overgaaer baade Fürstenau og Drouet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Den udmærkede Kunstner Christian Lehmann, som ved sit mangesidigt uddannede Talent i det sidste Aar har bidraget saameget til at give Forestillingerne paa det Kuhnske Sommertheater Mangfoldighed og Jnteresse, er afreist med sin Familie til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
J Mandags Aftes opførtes paa det kgl. Theater for første Gang Oehlenschlægers nyeste Tragoedie: Carl den Store. Dette Stykke, der med sande dig teriske Skjønheder forener stor dramatisk Virkning, optoges heelt igjennem med et enthusiastisk bifald, hvori den fortræffelige Udførelse af de fleste Hovedroller ei heller havde nogen ringe Andeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Her indrettes i denne Tid et fransk dramatiske Selskab; der tydske er gaaet overstyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
J disse Dage holdes her atter en meget kostbar Løsøre=Auction hos Kammerherre Ferral, formedelst Bortreise. Meublerne ere for Størstedelen forfærdige de i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Rygtet om Hr. Bournonvilles formastelige Optræden som Skuespiller, Sanger og Dandser har foranlediget et nyt Theater=Rygte i Kjøbenhavnsposten, som Meddeleren dog selv, af Agtelse for det danske Skuespillerselskab, haaber at være usandt, nemlig at der til Theaterbestyrelsen skulde fra Nogle af bemeldte Selskab være indkommen en Begjæring om at det maatte forbydes Hr. August Bournonville at optræde som Sanger og Skuespiller i Dramaet Jsabella. En saadan Begjæring, hedder det, vilde være latterlig og anstødelig, som al Kaste stolthed og affecteret Fornemhed. Den unge Kunstner har ei allene literair Dannelse, men har og i en yngre Alder talt og sjunget paa vor Scene. Det er desuden ikke uhørt, man behøver blot at nævne Mad. Bjørn, der i Cherubims Rolle, uformeent af de Medspillende, baade sang og talte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Blandt de Mange, der i disse Dage i Adresseavisen søge Condition til 1ste November, findes ogsaa : en honet ung Pige, der søger Tjeneste hvor Konen selv besørger Maden og Huusholdningen." (Hvad Pigen da vil besørge, meldes ikke.) En rask Kokkepige, vil derimod helst tjene hos en Enkemand. Hvad denne Pige ønsker, skjønnes lettere. Næsten alle de qvindelige Tiender, der søge Anbringelse, kalde sig, unge, honnette og anstændige. De i ældre Tider mere brugelige Epitheta: "troe og skikkelige, bruges nu saare sjeldent til Anbefaling. (Overalt giver dette Afsnit af vor Hovedstads Avertissementstidende mere Stof for Tænkere end man skulde troe.) (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Efter en Correspondentartikel i Zeit. f. d. c. Welt skal den bekjendte Ex Demagog Witt, kaldet Dørring, for en Tid siden have været i Kjøbenhavn med sin unge Kone, ved hvem han, efter Sigende, er bleven Eier af 180,000 Rdlr. Courant. - J Khvn. veed man Jntet om hans Nærværelse der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Hr. Jens Schjern, forhen Redacteur af den Wandalske Avis i Aalborg, tilbyder i Kjøbenhavns AdresseAvis at ville forfærdige smukke Vers til Bryllupper, Dødsfald, Confirmationer o. s. v. Han kalder sig selv en heldig og bekjendt Leilighedsdigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Landskabsmaler Dusch er død i Altona. Han havde fuldendt den studerende Bane og var bleven Advokat, men Kjærlighed til Kunsten gjorde ham til Landskabsmaler, i hvilket Fag han har leveret herlige Copier og Originaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
J den danske Statstidende indkaldes de nærmest Beslægtede efter en norsk Kjøbmand Andreas Gram, som, efter at have opgivet sin Handel i London, døde i Grevskabet Kent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Skipper Niels Nielsen paa Feis, som stedse har faret med smaae Jagter, afgik ved Døden for nogen Tid siden og efterlod sig en Formue af henved 30,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Odense. Fra Tirsdag Aften til Natten mellem Onsdag og Torsdag havde vi her et vedholdende Regnskyl og tildeels Sneefog, med en orkanagtig østlig Storm, hvorved Vandet i Aaen herved Byen steeg til en usæd. vanlig Høide og overskyllede Enge og Moser. Endnu i Dag strømmer det som en Søe fra Slusen over Mosen og Veien imellem den saakaldte Philosophgang og Langebroe. Bleeghaven og de omliggende Hauger ere tildeels oversvømmede, og man har havt ondt ved at bjerge Tøiet. Det hele giver i det mindre en billedlig Forestilling, af en Stormflod. Møllerne ved Dalum og Brobyværk have især været udsatte for Vandets Magt; Hegn og Grøfter ere bortrevne, og sikkert vil megen Ødelæggelse spørges fra andre Steder efter dette mageløse Uveir. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Det skuespilelskende Publikum kan man nu give den glædelige Vished, at det Werligh Müllerske Skuespillerselskab, som i disse Dage kommer fra Skjelskjør til Corsøer, hvor det vil give i Forestillinger, indtræffer her til Odense i næste Uge, og Søndagen den 25de October agter at give den første Forestilling, den paafølgende Torsdag den 29de den anden, i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens høie Fødselsdag. De sædvanlige Spille-Aftener blive Søndag og Onsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Fra Horsens meldes om Uveiret forrige Onsdag, at Vandet i Havnen gik over Bolværkerne, flere Broer beskadigedes, og et Skib fra Sønderborg, ladet med Muurstene, kastedes ind paa Anker og Toug. Flere Gaarde deromkring laae som smaae Øer, rundt omgivne af Vand, og mange lave Steder ere endnu heelt oversvømmede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Avisseiden imellem Hr. Præster Bjerregaard og St. St. Blicher angaaende Alhedeskoven, hvori den Sidstes Fader ogsaa er optraadt som Deeltagende, er efter nogen Tids Stilstand igjen aabnet, og begynder at blive temmelig bitter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
En Livsfange, Michel Zahr, er undvegen fra Viborg Tugthuus. Han er 25 Aar gl., født paa Morsøe, 66 1/2 T. høi, har et skummelt Udseende, en kort Pande med et Ar over det høire Øie, en lille tyk Næse, Huller i Ørene, rank af Vext. Han var iklædt Cachet, mørk Trøie, stribet Vest, hvide Lærreds Buxer og Støvler. Til Berigtigelse og nærmere Oplysning angaaende det om Skolelærer og Kirkesanger Schauboe Anførte (see No. 168) tilføier nu Viborg Samler: at han i anden Jnstants var dømt ikke ved Landsoverretten, men ved Landemodet, samt at han af Høiesteret uden Tvivl var anseet som sindsvag, da han som Saadan er afgaaet fra Embedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Skibet Spring, Capt. Fehlau, er paa Reisen fra Danzig til London, indstrandet paa Skagens Rif
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Bekjendtgjørelser. Samtlige Byens Jndvaanere, som have løse hunde, og enten endnu ei for indeværende Aar have fornyet dem forhen herfra meddeelte Tegn, eller ikke forsynet deres Hunde med befalet Hundetegn, indskjærpes herved, under den i Plac. af 29de Octbr. 1824 fastsatte Mulkt, at efterkomme saadant inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus Politiekammer, den 19de Oct. 1829. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
J Anledning af Hs. Majestæt Dronningens høi Fødselsdag bliver førstkommende Onsdag den 28de October Spiisning og Bal i Selskabet Polyhymnia, hvortil de ærede Medlemmer saavelsom de, efter Lovene, berettigede Fremmede, herved indbydes. Entreen for Chapeaux med Dame er 1 Rbd. og for hver Dame, der mere end een medbringes, 2 Mk. Ballet begynder Kl. 7, og Entree-Billet erholdes hos een af Undertegnede, Balinspecteurer. Aarhuus, den 20de Octbr. 1829. P. F. Bolck. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Tirsdagen den 17de Novbr. næstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Undertegnedes Contoir, af holdt en Skiftesamling i Stervboet efter afd. Sognepræst til Nørresnede og Eistrup, Søren Jacob sen Grundtvig, hvorved Boet forventes endelig opgjort og om mueligt sluttet, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Plac. af 21de April 1824, bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Brædstrup, d. 17 Oct. 1829. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Efter Begjæring af Munderingscommissionen foretages Auction i det militaire Sygehuus Tirsdagen den 27de Octbr. Eftermiddag Kl. 3 over en Deel Pakfoustager, Kasser og Krudtønder, samt et complet SætSvømmeapparat m. v. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 20de Octbr. 1829. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Efter Begjæring af S. T. Stiftsøvrigheden i Aarhuus stilles den Stiftets offentlige Midler tilhørende og saakaldte Thors Stampemølle i Marsellisborg, Skov med Tilligende, til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang, Torsdagen den 19de Novbr. førstk., 2den dito, dito den 26de f. M., 3die dito, dito den 17de Decbr. d. A. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, de ovenmeldte Dage, Formiddagen Kl. 10, og den sidste paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus bemeldte 17de Decbr. Formiddagen Kl. 11. Denne Bekjendtgjørelse skeer i Overeensstemmelse med Plac. af 22de April 1817, saavel til Pantecreditorernes, som Lysthavendes Efterretning. Hads og Ning Herredets Contoir, den 20 October 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Laugdag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under mit Navn og Segl. Horsens, den 26de Septbr. 1829. J. P. Horn. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Dersom nogle unge Mennesker der have bestemt sig til den militaire Bane, eller Andre, ønske sig underviiste i Mathematik og Korttegning, da tilbyder underskrevne heri sin Veiledning; han har med Held manuduceret i disse og flere til Militair Exammen henhørende Videnskaber og kan forevise Attest i saa Henseende. Man behager at henvende sig enten til Hr. Overkrigscommissair Elmquist eller og til mit Logis hos Hr. Krigsassessor Federspiel ved Mindet. L. J. Aarestrup, Landmaaler og pensioneret Lieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
At jeg Fredagen den 23de Octbr. agter at aabne mivelassorterede Udsalg af Jsenkram, Urtekram, Steentøi og Glasvare, som og diverse til Manufactur-Handelen henhørende Artikler, i Hr. Jordans Gaard paa Hjørnet af det Store Torv, giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre. J. Karmark. Til 1ste Novbr. er Huuslærerpladsen ledig hos mig, hvortil jeg ønsker, at en, med gode Attester forsynet Student eller Seminarist, vilde melde sig snarest mulig. Brandtberg ved Weile, den 15de Oct. 1829. Schnakenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
En Dreng som maatte attraae at gaae Contoir, Veien, kan erho de nogle Timers daglig Øvelse i Skrivning, ligesom og blive veiledt i de herhen hørende juridiske Kundskaber. Nærmere Underretning faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-22
Søndagen den 18de Octbr. om Aftenen er fra undertegnede bortkommen tvende Heste 13 a 14 Aar gamle, den ene rødblisset og den anden sortblakket uden Aftegning, Begge med et Stykke Tøier om Halsen. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur af Lauriz Jørgensen, Onsted Bye, Hvilsted Sogn, Hads Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Nyheder fra S. ndet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
En Gaard, beliggende i den smukkeste og frugtbareste Egn i Bjerre Hatting Herreder, med Hartkorn Age og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 2 1/2 Alb., Skovskyld, 2 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., samt dertil hørende Konge Korn- og Kirke Korn- og Qvægtiende, er underhaanden at faae til Kjøbs. Eiendommen forevises og Kjøbet sluttes af Fuldmægtig Worm i Daugaard pr. Weile, Ved Proclama, som læses i vedkommende Over og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte formen sig at have noget at fordre i Boet efter afdøde Deg- og Skolelærer Jacob Christian Schmidt i Østbirk, Woer Herred indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saa dant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 14de Octbr. 1829. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de d. M., som er læst ved vedkommende Underret og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, der formene sig at have noget at fordre i afdøde Justitsraad og Stamherre til Mattrup, Thyge Jesper de Thygesons Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup pr. Skanderborg, den 15de Octbr. 1829. Wittusen. Tæreanstalt for Drenge- og Pigebørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
For Beboerne af Horsens Omegn bekjendtgjøres herved, i Henhold til Skanderborg Amtsavis No. 7. og 85, at de Forældre, som ønske deres Børn optagne i Undertegnedes Lærranstalt, og maaskee tillige, for en efter Tiderne passende moderat Betaling, i Kost og Logie hos samme, have at henvende sig til Undertegnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Drenge-Jnstitutet er inddeelt i 3 Classer, hvori 3 Lærere give Underviisning i følgende Discipliner: Latin og Græsk, (som Forberedelse til den studerende Bane) Læsning, Skrivning, Regning, Religion, Dansk, Tydsk, Fransk, (senere hen ogsaa Engelsk) Historie, Geografi, Arithmetik, Geometri, Forstandsøvelser og Tegning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
J den særskilte Lærcanstalt for Pigebørn gives af min Kone som Forstanderinde og af 2 Medlærere Underviisning i samme Lærefag, med Undtagelse af Latin, Græsk og Mathematik, i hvis Sted træder Underviisning i alle mulige Fruentimmer=Haandarbeider og Netheder, samt Skræddersyning. NB. Fransk og Tydsk (senere ogsaa Engelsk tales ufravigeligen fra Begyndelsen af med Eleverne. Pigerne betale maanedlig 15 Rbmk.; (Skræddersyning betales særskilt). Drengene 9 Rbmk. i nederste og 15 Rbmk. maanedlig i de øverste Classer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Det gode Omdømme, som min Læreanstalt hidtil har erhvervet sig, vil uden videre Lovtale være den bedste Betryggelse for de Forældre, som maatte betroe mig deres Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Da jeg ved dette Avertissement isærdeleshed har ønsket, at ovenfor omtalte Læreanstalters Tilværelse og Form maatte vorde bekjendte for hele Omegnen, saa ere disse Ord de sidste, som jeg nu og for Fremtiden i denne Anledning har at sige. Horsens, den 23de Octbr. 1829. Julin Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Gode Meierie Oste faaes hos H. C. Bursche, Hvor en stor firesædig Kareth, især tienlig for en Hvrekudsk, og et godt Billard med Tilbehør, strax kunne erholdes tilkjøbs, anvises fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Graae Lollandske Ærter og Gravensteen Æbler kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Hørfrøe, Dør, Bygfrøe og Hampefrøe kiøbes og betales til de høieste Priser af C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Skipper J. Nyerup afseiler saa hastig mulig til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Skipper P. C. Sunne afseiler til Kjøbenhavn saa hastig muelig og medtager Fragtgods og Passagerer. De Reflecterende ville behage at henvende sig til Fartøiet beliggende ved Havnens Nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Fiskerie til Leie. Det Dyrehaugen ved Skanderborg tilliggende betydelige Fiskerie, er at faae til Leie paa billige Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-23
Et stort Vaad kan tillige faaes hos Kindler i Skam 1 derborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-24
re Blandin,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-24
Man vil vide, at der forestaaer Sultanen endnu en farligere Kamp end den med Janitskarerne, nemlig med Rigets Ulemas (de Geistlige), der, ligesom Munkene i Spanien, ere i Besiddelse af de største Grundeiendomme, i Tyrkiet. Man talte allerede om, at en Familie Mol lad Hunkear, hvis Overhoved beklæder en OverpræstsVærdighed i Jconium, har ligesaa stor Rettighed til Osmannernes Trone som det regjerende Dynastie, og i Nødsfald vel kunde afløse det. (Skulde denne Tale naar Sultanens Øre, da vil Processen om disse Rettigheder, rimeligviis blive af de meget korte.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-24
En engelsk Officeer beskriver Sultan Mahmud saa ledes: "Jeg saae ham en Dag i den simpleste Militair, costume, mørkeblaa Frakke, Kosak=Pantalons og Støvler med Sporer, paa Hovedet en Skarlagens Hue med en blaae Silkeqvast. Han reed paa en engelsk Sade med lange Stighøiler, og begav sig, blot ledsaget af jeg Officerer, i kort Galop til Dandpascha, for at bivaane et Krigsraad. J Sultanens Træk laae Fasthed, Stolthed, Tiltroe og Grusomhed. Hans Øienbryn ere høihvælvede, som hos de fleste Orientalere; i hans store som te Øine ligge ingen særdeles Dybde, men deres Livlighed, hans tykke Skjæg og hans Hoveds stolte Holdning maae nødvendigen imponere Jmaginationen, og udtale fuldkommen den Jdee, som vi danne os om en orientalsk Despot. Han er ikke meget stor, men har smukke Skuldre, et høit Bryst, smukt proportionerede Armee, der forraade megen Kraft. Førend han opofrede sig udelukkende for Krigskunsten, satte han hele sin Stolthed i at være den dueligste Bueskytte, som der nogensinde maatte findes i hans Rige. Hans Legemes Nederdeel er mindre til hans Fordeel; ligesom alle Store i Tyrkiet har han noget meget ugradiøst ved sine Been, hvilket vel maa tilskrives Vanen stedse at sidde paa dem og at lægge dem paa Kors over herandre paa Jorden. Mahmud bærer, som alle Tyrker, ingen Handsker. Hans Uniform er næsten gandske europæisk. Hans Støvler vare ikke af Læder, men af sort Fløiel, havde iøvrigt den europæiske Facon og bleve baarne under Pantalonerne ligesom vore Wellingtonstøvler. Mahmud tager sig fordeelagtigst ud til Hest, Tyrkerne kunne kun med megen Møie vænne sig til det nye Ridesystem, da de hidtil have været vante til uhyre Sadler og saa korte Stigbøiler, at Rytterens Knæe næsten naaede ham op til Brystet. Kun faa Ryttere i den keiserlige Garde holde sig fast i Sadlen, og ofte hører man dem bande en diævelsk Opfindelse, der ikke duer, til Andet end at brække en ærlig Muselmands Hals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-24
Blandt de mange mislykkede Forsøg som Sultan Mahmud har gjort paa at skaffe sig af med den gamle Mehemed Ali, Paska af Ægypten, hvis Magt blev ham for stor, saa man kunde befrygte, at han tidlig eller silde skulde afkaste Vasalaaget, var ogsaa følgende, som efter hans Mening umuligt kunde mislykkes: J sit Harem havde han en Slavinde fra Georgien, hvis Skjønhed og Eenfoldighed maatte gjøre hende særdeles skikket til den Udaad, hvis troskyldige Redskab hun skulde være. Tro paa Talismaners Kraft er almindelig i hele Østen, og Sultanen deler sine Landsmænds Overtro. Han lod den smukke Georgianerinde kalde til sig, forsikrede hende om sin særdeles Gunst, og, som en følge deraf, om sit Ønske, at fremme hendes Vel; han fortalte hende, at det var hans keiserlige Villie, at bortskjænke hende til Mehemmed Ali, hvis Magt og Rigdom var grændseløs, og hos hvem der vilde vente hende en overvættes Lykke naar hun kunde vinde hans Kjærlighed; da vilde hun vorde Ægyptens mægtige Dronning. Og for at forvisse hende derom, skjænkede han hende en Talisman i en Ring, som han satte paa hendes Finger med disse Ord: "Grib det gunstige Øieblik, Naar han hviler ved Din Barm, saa kast denne Ring i et Glas Vand; har han tømt det, saa er han for bestandig Din." Georgianerinden modtog Tilbudet med Glæde og besluttede, for blindet af den Herlighed der ventede hende, bogstaveligen at adlyde Sultanens befaling. Hun sendtes til Cairo med megen Pragt og mange Slaver, der medbragte kostbare Foræringer til Mehemed Ali. Men Denne, advaret af sine Spioner i Constantinopel, som havde mærket Uraad, frygtede meest for Sultanen nu, da han sendte ham saa kostelige Gaver. Han vilde derfor ikke lade sit Ansigt lyse over den smukke Georgianerinde, men bortskjænkede hende til sin intime Ven, Billel Aga, Paska i Alexandria, til hvem han længe havde baaret hemmeligt Nag. Denne blev meget glad over dette Beviis paa Mehemeds Venskab. Da den stakkels Georgiane rinde var gaaet glip af Paskaen i Ægypten, meente hun, det var det klogeste, at vinde Agen; i et ømt Øieblik gav hun ham Kjærlighedsdrikken paa den Maade, som Sultanen havde foreskrevet hende for hans Ven Mehemed Ali. Agaen tømte Bægret, og faldt død omkuld. Georgianerinden skreg, Eunucherne styrtede ind, og bare Liget bort. Da hun blev beskyldt for at have forgiver Agaen, svarte hun med største Rolighed: "Jeg gav ham, et Glas Vand, hvori jeg kastede en Talisman. Herer Glasset og her er Ringen. Denne laae virkelig i Glasset, men Stenen, som den indfattede, var smeltet i Vandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-24
Jndvaanerne af Viada, en Landsbye, der omtrent er fjernet 10 Mile N. O. fra Madrid, ere blevne satte i Skræk ved en pludselig Jld, som brød frem af Jorden, opstigende i en Flamme af 5 til 6 Fods Høide, og stak Alt af brændbare Materialier, som kom den i Veien, i Brand. Fra Midten af Sommeren til September Maaneds Ende udbrød denne Jld vel mere end tredive Gange, og Jndvaanerne, som flere Gange slukkede den, skattede sig lykkelige ved, at dette Phænomen ikke havde truffet under Høsten.