Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Foruden den bemærkning, at Aaløbet mellem Stevns og Faxe, samt Bieverskov Herreder, ikke kan vorde over 3 Mile ved Liniens Retning, er endvidere, disse 3de Herreder betræffende, at erindre, at ligesom de samtlig, dog førstnævnte fortrinligst, udmærke sig ved ypperlige Jorder og Tørvemoser, men de tvende sidstnævnte desuden ved overflødig Ege- og Bøgskov, har ogsaa Stevnsklint, Faxe Kalkbjerg og Bieverskovs Herreds Kalkbjerg ved Hærfølge videre begunstiget disse trende Herreder. Det er bekjendt nok hvor rigt Udbytte de tvende førstanførte aarlig forlene, og hvilken forhausende Revolution paa Jordkloden antydes i det høje Kalkbjerg ved Faxe, da Kalksteens Massen overalt indeholder Havets Skaldyr. Jkkun de fra Klinten udstyrtede Kridt steens Masser, som anvendes til Bygninger, medfører Fugtighed i Værelser, hvori Kulde og Varme bestandig afvexle; thi disse Masser paa gydes uophørlig Saltvandet; men skæres Stenene ud af selve Klinten, saa faaes Steene uden saadan Lyde, til fordeelagtigst Afbenyttelse, det yderste Lag til Stranden dog undtagen, som i Stormejr ei kan befries fra det rasende Havs Overstænkning. Ligesaa bruges Kalkstenen med øiensynlig Fordeel til grundmurede Bygningers Opførelse, som 3de store Stald- og Ladebygninger ved Hovedgaarden Tryggevelde under Bre gent ved Grevskab, for et halvt Aarhundrede siden opbyggede, bære Vidne om. Senere har man endog prøvet at opføre Vaaningshuse deraf, saasom den 1806 med flere Steder afbrændte Faxe Kroe, der er grundmuret af Kalkstene fra Bruddet sammesteds, og det endnu under Bygning værende betydelige Meierie ved Bregentved Hovedgaard; Bygninger, som ere Landets første i alle Henseender; men da dog Kalk- og Kridtsteen, saavelsom brændt Muursteen, lide i Tiden af Luften og Veirligets Paavirken, saa vil nok Jullinge Slot, under atternævnte Grevskab, grundmuret af Kamp-Qvadersteen, vorde den længst udholdende blandt de betydelige Hovedbygninger i meerommeldte 3de Herreder, der ellers i Gjørslev, Vemmetofte, Lystrup, Jomfruensegede, Juellund, Billesborg og Valløe have overvættes stærke Bygninger, deels med hvælvede Kieldere, og Værelser, og deels grundmurede i dybe Grave. Det er omtrent 1/2 Seculum siden at forbedret Agerbrug begyndtes ved Grevskabet Bregentved, og forhen bestod det almindelige Jordbrug i hele Sjælland i 3de Markers Jnddeeling, hvoraf de 2de brugtes til Sæd af Rug, Byg, Havre og Bælgkorn, den ene Mark derimod anvendtes til Græsning. Denne hvert Aar udlagde Græsmark eller Fælled, som den kaldtes, og inden Fælledsskabets Ophævelse mellem adskillige paagrændsende store Byer havde Vide af nogle Mile i Omkreds, havde saa ringe Grøde, at de smaae Kreature, særdeles i tørre Sommere, leed Mangel. Gode Racer af Bester og Hornqvæg kunde da ikke haves. Grevskabets 6 Hovedgaarde, hvoraf 2de ere Allodium, med samtlige Bønder godser, fordeelte i Stevns-, Faxe, Ringsted og Bjeverskov Herreder, fik da holsteensk Markindretning, hvoraf andre Godseiere toge Exempel. Ved Bøndergodsernes Udskiftning og Gaardenes Udflytning i dette Øiemeed modsatte sig vel den gamle Slendrian og den uoplyste Bondes Fordomme, men gradatim erholdtes dog bedre Oplysning og med føje have alle Efterfølgere Begynderen at takke. Det var at ønske, at ligesom ovennævnte Grevskabets 6 Hovedgaarde endnu levere de fortrinligste Sædevarer, saavelsom usædvanlig gode Meieriers Frembringelser, og saa slig Forædling maatte vorde almindelig, la Udlandet da mere attraaede sammes Frugter Hvor let var det ikke endnu det nedtyngede Danmark derved og ved Tarveligheds Lov, at erhverve Handelsballance – det eneste Redningsmiddel. Den uforglemmelige Greve JoachinGottsche Moltke til Bregentved, der modtoGrevskabet behæftet, og inden 30 Aars Forløb er allene forlod det gjeldfrit, men overalt i bedste Flor og under største Selvfornægtelse legerede i Million til Statens Vel, der, qva Curator ved Vemmetofte og Valløe m. m., lod indføre samme Skovfredning og Forbedring i Agerdyrkning. som ved Grevskabet; der overalt paadrev Tarvelighed antaget og søgte den fordærvelige Luxus forjaget, Ak! – fortjente Danmark at eie ham maatte han ikke bukke under i reen patriotisk Nidkierhed, og hvor lidet blev der skjønnet paa hans høie Forstandsevner, Veltalenhed og grundige Studium. - See vi tilbage til disse herlige Markindretninger efter Udskiftningerne og Fælledskabernes Ophævelser; saa beklage vi, at de rettede og nye anlagte Landeveie ikke forud vare afstukne; thi da ville tilgrændsende Jordbrugere have undgaaet Uheld, at erholde stygge forvandskede Lodder, med spidse Kiler og Stumper til Hegns Forøgelse, som alt vansirer meget, og gjøre Lodderne mindre beqvemme. Bønderne i det østlige, sydlige og vestlige Sielland, hvis opdyrkede Jorder forundte godt Udbytte, særdeles da de fra 1807 til 1814 med natural Leverancer afgjorte Skatter og Afgivter, som aldeles ikke stode i Forhold til Erhvervelserne, have desværre derved tilvendt sig ufornødne Fornøielser, og ere siden ved Udgivternes Forhøielse med Indtægternes Forringelse, saa medtagne, at ikkun de Færreste formaae Skatters og Afgivters Udredning tilfulde; hvorved da Godseierne, som maa tilsvare de Kongelige Skatter og savne Landgilderne m.m. ogsaa for endeel vorde forarmede. Hvor Bonden har taaleligt Hoverie in natura, under god Behandling, som ved ovennævnte Grevskabs 6 Hovedgaarde, er Tilstanden, nu den bedste. Det er desuden indlysende, at uden Hovedgaardenes Parcellering, Hoverie in natura ei kan afskaffes med Nytte, da det er alt for bekosteligt og næsten ugjørligt ved saadanne store Gaarde i Høstens Tid at erholde den fornødne Hjelp betimelig. Men ny Opmaaling, Mageskiftning, Bygningernes Opførelse paa de ny Parceller m.v. medfører betydelige Omkostninger og hvorevne nu sammes Bestridelse, Ved alt dette har dog anmeldte Deel af Sjælland, enkelte Steder undtagne, i det Hele nogenlunde godt Udseende, langt over den usle Barhed og Nøgenhed man antræffer hos Eiendomsbønderne i Thune, Smørum, en Deel af Ramsøe, samt det store Leire Herred, hvor der hverken haves Frugthaver eller Plantninger, og hvor alt Hegn mangler, eller dog er et Særsyn.