JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
H. K. H. Kronprindsen indtraf, paa sin i sidste Avis ommeldte Reise for at tage Tropperne i Øiesyn, til Kiel den 28de f. M. Kl. 10 om Aftenen. Klokken 6 rykkede allerede Byens saakaldte Kolleger, den grønne Garde, og det hele Borgerskab ud, og posterte sig i Gaderne. De første bar blank Kaarde. Garden var i Uniform, Byen illumineret, og uden for den Giestgivergaard, hvori Kronprindsen logerede, var oprettet en Slags Æreport af Festons. Studenterne indfandt sig ogsaa for at bringe H. K. H. deres Lytønskning. De havde udvalgt sig nogle Formænd eller saakaldede Adjutantere, der vare klædte i en Slags Uniform Kostume, nemlig mørkeblaae Kiole, hvis Vest, gule Pantalons og Støvler, og en stor trekantet Hat. Alle har en liden Kokarde paa Hatten. De gik i gjennem Gaderne Par og Par med Musik for og bag. Da de kom til Kronprindsens Hotel raabte en af Formændene: Es lebeunser geliebter Kronprinzi Høit gienlød det af heele Troppen tre Gange. En Deputation at dem fik Andients hos Kronnindsen, som takkede dem i naadige Udtryk. Endnu samme Aften gjorde ligeledes Officererne af det i Kiel garnisonerende Regiment Magistraten, Professorerne a. deres Opvartning. Næste Dags Morgen lod Kronprindsen to Regimenter maaneuvrere besaa den botaniske Have, Pfingstens Jnstitut for Døvstumme, og det militair Hospital, og reiste bort og Eftermiddagen til Hagen og det saakaldte Provstie hvor han tog Prinds Frederiks Regiment i Øjesyn og den 30te kom han tilbage til Rendsborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Da nogle Engelske Søefolk skal være gaaet i Land ved Husum og have forøvet adskillige Uordener, er et lidet Artillerie=Detachement bleven sendt derhen, for at afværge, lignende Tildragelser for Fremtiden,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
De Bønder, som nyelig tog Deel i Opstanden paa Godset Nøer, ere dømte til Fæstningsarbeide paa længere eller kortere Tid og allerede transporterte til Fæstningen Rendsborg. De ere 12 i Tallet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
En paa et Kgl. Komtoir i Hovedstaden ansat Betient som for kort Tid siden var reist til Jylland, er i disse Dage bleven hentet tilbage af to Politiebetiente og sadt i Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Paa Kiøbenhavns Politikammer ere nogle hundrede Numere af Tyvekoster til Ejernes Eftersyn, hvilke ere fundne hos en anmældt Person, der maae være en sand Mester i denne profitable Kunst,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Efterretninger fra Jsland mælde, at Fiskeriet paa Vesterlandet kun har været maadeligt, og at de Handlendes Ængstelighed for at faae Hiemladning, har bragt Rugen, til at sælges for 7 Rdlr. Tønden, østersøisk, og Banke. bygsgryn for 11 Rdlr. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Med 6 i denne Uge ankomne Vestindiefarere er hidbragt 1626 Fade Sukker, 515 Fade Rum, 122 Sække Kafsebønner, 14 Baller Bomuld, 35000 Pd. Portorikke, 110000 Pd. Pokkenholt, 280 Blokke Mahogni, 20000 Pd. Fustiktræ og 77 Piber Madera.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
En dansk Galliots Skipper har sagt, at han 16 Mile sydvest af Liigard havde mødt i Krigslup og to store armer te Skibe, som alle vare Franske og havde Tropper ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Admiralitæret har ikke allene foræret den saa uheldig druknede Tømmermand Niels Jørgensens Fader, den Sønnen for Kiækhed den 2 April tilkiendte Medaille, men og saa bestemt at Sønnens Æres=Pension skal fremdeles udbetales den Afdødes Fader, og naar han er død, samt mes Broder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Mellem Kiøbenhavn og Kristiania bliver nu et Slags Paketbaadfart, da 6 Kiøbmænd i sidste Stad have slaaet sig sammen og oprettet et Selskab under Navn af Kristianin Skibrederi, og har bestemt 4 Skibe allene til Fragt handel imellem Kristiania og Kiøbenhavn. Denne skiønne Indretning synes endnu kun at fattes to Ting: 1) at et af Skibene paa en bestemt Dag i Ugen skulde afgaae fra Kiøbenhavn, og et dito fra Kristiania. 2) at Rederier, havde et Kontoir i Kiøbenhavn, hvor man kunde henvende sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
J Kiøbenhavn opholde sig paa nærværende Tid to Sønner af den berømte Kobebue, som er med paa de to Omseilingskibe fra Rusland. Jstedet for at Vægterne i Helsingøer, som andensteds. gik Hus fra Hus for at bede om noget til de saa kaldte hellige Aftener, som fik stedse Tillæg af flere, saasom Fastelavns Aften, Markeds Aften o. s. v. bliver dem nu, paa Byens værdige Bestyreres Forestilling, givet en aarlig Godtgiørelse af Byens Kasse i Penge, hvorimod de under Mulkt og Straf maa ganske afholde sig fra slig uværdig Betlen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Fra dette Aars Begyndelse til d. 29de August, er i alt 3 Skibe stødte paa Anholt. Alle paa det østre Rev De 2 vare Engellændere, hvoraf den ene havde Steenkul og udkastede over 50 Læster, hvorved han med Anholter, nes Hielp slav af. Den anden, som havde Tømmer, hvoraf han udkastede for omtrent 5000 Rdlr., som alt drev til Sverrig, slap ligeledes med Anholternes Hielp. Af hver af disse Kapitainer fik Anholterne omtrent 600 Rd. Den tredie var Kapitain Kraz fra Altona, kommende fra Bayonne med 644 Fade Viin og Olie, hvoraf 625 Stkr. bleve biergede og sendte til Helsingør. Skibet blev nogle Dage efter slaaet i Stykker, og Vraget solgt med Master og Ankere for cirka 108 Rdlr. Selene bragtes til Helsingør. - Man veed af den besynderlige Sælhundefangst, som gives paa Anholt. J sidste Vinter blev ikke en eneste seet paa det sædvanlige Leie, formedelst Vinterens Strænghed, som var et stort Tab for Øboerne. Deres lille Høst, som aldrig er nok til Brødkorn, har i Aar været overmaade 3 stet. Efter en temmelig tilforladelig Angivelse skal Øens Herskab (Krogerues) ikke i alle Jndtægter af Øens Jordbrugere, Huusmænd, Gaardmænd have fuldt 30 Rdlr. aarlig. Der er 16 halve Gaard, og 12 Huusmænd. - Øens Fyr fortærer imellem 140 til 150 Læster Steenkul, og desuden omtrent 6 Tønder Tran til Lamperne. Den hele Folketal paa Anholt er alt i alt 134. Øen er matrikulert for circa 11 Tønder Hartkorn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Til Kiøbenhavn er nedkommen en for Postamtet i Laurvig bygget Paketbaad, bestemt til den nye Fart fra Nysted, til Helgenhavn. Den heder: Gjennesen, og er overmaade herlig indrettet. Uagtet den kun er liden, omtrent 40 Fod over Stevnene, og stikker kun 4 1/2 Fod, er der dog for Passagerer langt flere Bekvemmeligheder end ofte paa det største Skib. Af disse Lodsbaade er nu i alt bygget 11, dog tiene kun de 5 af dem til at bevare de for Søfarten saa uskatterlige norske Lodsers Liv, da 5 ere nedbeordrede og bruges ved Opmaalinger af vore Farvande, og en blev i Vinter stiaalet af to engelske Matroser i Kleven ved Mandal, som ankom dermed den 2den Januarii ved Barmouth, hvor den siden blev slaget itu. I Gaar tabte Landet en Mand, hvis varme Guds frugt, hvis sjeldne Jver og Nøsagtighed i sit vigtige Embeds Førelse, og hvis øvrige Værd som en opbyggelig Christendoms=Lærer, grundig Videnskabsmand, om Huusfader og Betrængtes sande Velgiører, vil omflynge hans uforvisnelige Minde. Hvo tænker ikke herved paa Dr T. Broch, forhen biskop over Ribe Stift og, paa faa Aar nær, Fyens biskop i to Decennier. Da Embeder som bekiendt nu skal deles, var han tillige den sidste biskop over Fyens Stift i dets nærværende Tilstand. - Fred leire sig om hans Grav, og Du, der engang vil være savnet som han - stræb at ligne ham Cours af danske Bankosedl. mod Spec. d. 2 Septbr. 46 pr. Et. En Engelsk Oberst har nu opfundet en Fadding, som kan anbringes paa enhver Undervogn, og hvori kan sidde 12 til 13 Mand med deres Vaaben, Ammunition og Bagage, En gammel Sørofficeer i Engelland har opfundet at bruge samme Kanon paa en Baad og iland. I de engelske Blade giøres meget af denne Opfindelse. J Kiøbenhavn have vi for endeel Aar siden seet en saadan Opfindelse af den fortiente Kapt. Jørgensen i Søetaten, hvorved en stor Kanon paa en Skiærbaad, efterat være fyret derfra for at befordre en Landgang, strax magelig sattes paa Lavet istedet for Rapert, og bragtes i Land paa et Flaad for der at understøtte de landede Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
J the Courter fortælles følgende: De Franske ønskede at gaae over Elben, og sendte til den danske Side efter Pontons, men fik til Svar : "J kan ikke komme til den ne Side uden at anfalde et Land, som I ingen Fordring have paa, og hvis Forsøget giøres, skal det betragtes som en Fiendtlighed, og modstaaes med al den Magt vi kan bruger. Det heder videre sammesteds, at Danmark han faaet Forsikring og Hielp fra Sverrig!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
En underlig Tildragelse er indløbet i Thorve i Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Et Skib løb af Stabelen med Master og hele Takkelage Over 200 Menneskeer vare ombord paa det for at løbe at Stabelen med. Da det var kommen i Vandet entrede en stor Mængde og i Vanterne, hvorved det kom til at kan tre, og tre Menneskeer druknede. At det ikke maae være den sletteste Post at blokkere en Flod som Elben kan man vel slutte sig til. I tre Dage til den 24de er 17 Skibe komne ind fra Søen til Hamborg, og hvad derved er det artigste er at iblandt dem er 5 fra Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
I Tydskland begynder man nu at indsee Nytten af den hidtil meget lidet kiendte Grønsel: Søk aa 1 (crambe maritima Linnæi), som afgiver en nydelig Spise og faaes tidlig om Foraaret. Den dyrkes overalt i Engelland i Haver. Den afskæres for dens Stud komme over Jorden, ligesom Adsvarges. Det var at ønske at man ogsaa i Danmark vilde lægge sig efter dens Dyrkning. Frøderaf kan faaes hos Amtsgartneren Hr. Bose i Brunsvig vor dem Wilhelmithøre. Og om Plantens Dyrkning har man i Gottingen hos Schrøder et lille Skrivt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Den lille Omstændighed at der er ført 20 Fireogtyve pundiger op paa et Batterie i Stralsund er bleven meget betydende omtalt i de engelske Aviser. I Canterbuen, i Engelland, er i denne Tid død en gammel, gaarig Enke, der udmærkede sig ved en særegen Smag. J mange af hendes sidste Leveaar havde hun bestandig er 16 til 20 Hans til sit daglige Selskab. En Yndlings hane og en ligesaa yndet Rotte indfandt sig en Tidlang Begge ved hendes Bord og opsamlede de Smuler, som faldt af Samme, indtil Rotten en Dag viiste sig noget uartig imod sin Rival og blev derpaa staaet ihiel i Værtindens Hidsighed. Efter hendes Død fandt man en Rede fuld af Muus i hendes Seng. Hun var ellers temmelig bemidlet og har testamenteret endeel af sin Formue til Hospitaler og andre milde Stiftelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
En Karl, der var klædt som de almindelige Lastdragere i London, gik forleden ind i en Hr. Wrights Huus, hvortil Gadedøren stod aaben. Han gik dristigt op paa anden Etage, gik ind i et Giæstekammer, pakkede Sengeklæderne sammen, tog dem paa Ryggen og gik nu igien uden at blive bemærket af Nogen. Da han kom ned imod Gadedøren kom Pigen op fra Kielderen. Han spurgde hende om her ikke boede en Hr. Buxly, til hvem han skulde bringe disse Sengeklæder. Jmidlertid han stod og snakkede med Pigen, kom baade Herren og hans Tiener ud paa Gangen og sagde ligesom Pigen, at han var gaaet feil. Tyven bad derpaa Tieneren at hielpe ham Byrden paa Nakken og med den gik han nu rolig sin Vei. Først om Aftenen da en fremmed Herre, som var der paa et Besøg, vilde til Seng, mærkede man Bedrageriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Den 26 f. M. nedkom i Hamborg Georg Henrich og Andreas Valentin Adamp, under Firma Adam Brødre, med en Fallit af omtrent 143000 Mk. Bro., og Heinrich, Johann Wilhelm Konnow, med omtrent 268000 Mk. Bro.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 26de August er Kandidatus Pharmacia H. C. Gottwaldt meddeelt Bevilling som Apotheker i Christiansund, samt for Fogderierne Nord møer og Romsdalen. - Under det tydske Kancellier Den 26de August er hidtil værende Pastor i Friderichsort, J. Bruun, konfirmeret som valgt Pastor til Borbye under Hutten Amt. - Under Generalitetet: Den 19de August er Oberst de Sene, af det 1ste aggershusiske Jnfanterie Regiment, udnævnt til Kommandeur for dette Regiment, samt til Chef for det 1ste Grenadeer, Kompagnie. Efterfølgende 4 Krigs=Kommissairer i Norge, nemlig : Over=Krigs Kommissair Birch, Major v. Bjørn, Premier=Lieutenant v. Wil be og Ritmester v. Heiss forundte, de 2 første Rang med Oberst=Lieutenanter, og de 2 sidste Over=Krigs=Kommissairs Charakteer med Major Rang; den at jungrerte Bure an Chef ved det norske Generalitets- og Kommissariats=Kollegium, Regiments=Qvarteermester og Auditeur Berøb, for undt Over=Krigs=Kommissairs Characteer; Premier; Lieutenant v. Butenschøn, af det norske Jægerforp, ansat ved den almindelige Munderings Kommission. Den 20de, Ma for v. Reichwein, af det holsteenske Jnfanterie=Regiment derfra afgaaet og udnævnt til Batallions Chef i det holsteenske Landværn Regiment; Kapitain v. lindahl, af det holsteenske Jnfanterie=Regiment, udnævnt til Major og 5te Stads officeer i dette Regiment; Stals Kopitain v. Huth. af det schlesvigste Infanterie=Regiment, til Kompagni=Chef i det holsteenske Jnfanterie=Regiment; den i det sælesvinske Jnfanterie Regiment staaende char. Kapitain v. Pristroph til Stabs=Kapitain; Second=Lieutenant v. Schmidt til Premier=Lieutenant, og Fændrik v. Veichmann til Second=Lieutenant, samtlige i det schlesvigske Jnfanterie=Regiment; charatteriseret Second Lieutenant v. Holtapel udnævnt til virkelig Second= og Tøihuus=Lieutenant ved Arsenalet i Frede ricia; Second=Lieutenant v. Dahl, af det svenske Landværn Regiment, udnævnt til Adjutant ved Regimentet. - Under Admiralitetet: Den 26de August er Fabrikmesteren Kapitain Lieutenant Hoblenberg, efter Ansøgning, Naade afskediget, og tillagt Charakteer af Kapitain i SøeEtaten. - Ved den danske og norske Species Vanke: Den 20de Juni er C. Schiellerup af Repræsentanterne valgt til Kasserer ved ovennævnte Banke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Vacance under det danske Cancellie. Gjerrestad Sognekald i Christiansands Stift, 250 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 31te August, Smaaehandler Peter MeyersDatter, Anne Sophie; Kadd. Mad. Docher, Jfr. Plug Kiøbmændene Döcher og Graff, Fuldmægtig Lund, Snedker mester Smidt, Stoemagermester Waltersdorph., Kobbersmed mestet Tydsk og Student Slengerich. S. D. : Marie Christine Hansens Søn, Nicolai ; Fadd. Jfr. Trane, Jfr. Tornøe, Handskemagermester O. Holm, Skoemagermester Vitsen og Veipikør R. Rold. Den 2den Septbr.: Kiøbmand Be Neres Søn, Christian Bartholin, Fadd. Kammerraadinde Willemors, Mad. Hvild, Kammerraad Willemoes, Forpagter Hvild, Fuldmægtig Jens Nees og Barnets Fader. Den 5te: Bødkermester Hans Sørensens Datter, Anne Marie Fadd. Nr. K. Hansen, Jfr. A. D. Nielsen, VertshuusholC. N. Borre, Undersukkermester J. Sander, Sukkersvend L. Christian og Pottemagersvend J. F. Range. Den 6te : Huusmand Povel Sørensens Datter i biskornp. Anne; Fadd. Gaardmændene Povel Jeppesens og Jørgen Rasmussens KonerGaarmændene Knud Povelsen, Knud Larsen og Peder Larsen. Kopulerede. Den 31te August : Oraanist Peder John, sen og Jfr. Karen Haurum Gram. Den 3die Septbr. RedSlagermester Rasmus Pedersen og Mad. Winther Begravede. Den 1ste Septbr.; Afskediget Dragon Michael Greens Søn, Michael Christian; 11 Uger. S. D. Giertrud Marie Lorenzdatters hiemmedøbte Datter, Juliane Frederige Lovise. Den 3die Handskemagermester C. C. holms hiemmedøbte Datter, Anne Hedevig. Den 7de: Dagleier J. C. Bech, 85 Aar. Den 6 September 180. mistede Danmark en lærd og hæderværdig Olding, Fyen en nidkler og aarraaden biska- og Odense en god og retsindig Indvaanet 2 Tønne Bldes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Doctor i Theologien, Biskop over Fyens Stift, og Medlem af det kongelige norske Videnskabets Selskab. Født den 7 Januari 1783 i Barrit Præstegaard. Den 16 Juni 1758. blev han kaldet til Feldtpræst ved Tropperne i Holsteen; den 7 Januari 1763 til Sognepræst i Middelfarth. og den 23 Februari 1775 udnævnt til Biskop i Ribe. Den 3 Februari 1786. blev han beskikket til Biskop over Fyens Stift. I disse 28 Aar har han som en af Kirkens Overlærere, Udmærket sig vedstandhaftighed og punktlig Nöjagtighed. kan besad mandigt Udseende, fast Karakter og grundig Lærdom Han var en trofast Ægtefelle, en ombyggelig Fader, en uhykkelsk Lærer og en redelig Borger i Staten. Hviil södt, Du Værdige, Dit Maal er her til Ende Brugt og henlagt er nu Din Bispestav. Hvo Dig som biskop, Mand og Borger kiendte skal hædre Lærdom, Flid og Troskab ved Din Grav. Odense, den 7 Septbr. 1803. A. Lörgensen. Translateur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
AVERTISSEMENTS. I Norges henimod Kl. 3 bortkaldte det eviggode Forsyn min elskede Mand; Dr. Tönne Bloch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Biskop over Fyens og Lollands Stifter i sin Alders 71de Aar. Fuldkommen overbeviist om den sandeste Deel. tagelse fra Enhvers Side, som kjendte den Afdøde, frabedes al saavel mundtlig som skriftlig Bevidnelse der C Bloch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-07
Odense Bispegaard d. 6 Sept. 1803. født KobL. M. Paa Teglbrænderier ved Skiphusen, kan sidst i de Priiser : denne Uger igien bekommes Muursteen til følgen Bedste Muur= eller Gulve=Steen 100 Stkr. 3 Mk. Muursteen. ditto = 7 Mk Bleeg og Skratt=Steen = dito = 6 Mk. Ligeledes kan nogle Dage sildigere sammesteds bekommes : Steen Kalk, i Læster= og Tøndeviis, og tjener til betryggende Underretning om Kalkens Boniter, at Kalkstenene er kjøbte og afhændte fra Farøe Kalk Brud i Sielland, Udleverings=Sæddel paa hvad Enhver maatte forlange maa behageligst afhentes hos mig, da ellers intet fra Værket bliver udleveret. Odense den 5te Septbr. 1803. i No. 32 paa Over Gade. Meyer. Adressecontoiret anviser, hvor et Huus paa 5 Fag 2 Etager, med Gaardsrum, overflødig Vand i Gaarden og god Tilkjørsel, underhaanden er at alkordere om
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Bonaparte arbeider i denne Tid adskillige Timer hverDag med Søeministeren og andre erfarne Søeofficerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Jmod Midten af September skal alle Tropperne til Armeen imod Engelland være samlede. De skulle ikke kam pere under Telte men under Hytter og Barakker, fordi man spaaer sig et vaadt Efteraar efter den langvarige Tørke. Disse Tropper maae ingen unødvendig Bagage fore med sig. Hovedarmeen kommer til at staae imellem St. Omer, Dunkirchen og Calais. Den bliver talrigere end den Armee paa 60000 Md. i Flandern. Den skal bestaae, af udsøgte Tropper. Baade den novervindelige og den skrækkelige Halvbrigade ere beordrede at støde til den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
bemeldte Armees Centrum skal kommanderes af Førstekonsulen selv, som den hele Armees øverste befalingsmand. Under ham bliver Krigsminister Berthier, som Chef for Generalstaben. Den høire Fløi skal kommanderes af General Davonst, der er en Svoger af Leelere. Under han bliver General Dumas, som Chef for Generalstaben, Den venstre Fløi skal kommanderes af General Soult og under ham bliver General Andresse, Chef for Generalstaaben. General Ne kommanderer Reservearmeen. Der mod skal General Augereal være bestemt til Overkommanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
ved den Armee, der skal formeres ved de spanske Grændser, Moniteuren udnævner Viceadmiral Bruer til Kommanden over Nationalslotten, med Admirals Karakter. Den anmelder tillige, at intet Skib maae indlades i nogen fransk Havn, naar det er erpederet fra en engelsk Havn eller og blot har været ved en engelsk Havn. Lige ledes maae intet engelsk Parlamentairskib eller Paketbaad komme til nogen fransk Havn fra Brest indtil Scheldens Udløb. Parlamentairskibene maae ingensteds løbe ind uden i Andierne=Bayved Brest. Paa alle Fiskeskibe, som holde meere end 7 Tønder, er der lagt Embargo. J alleNationalskovene skal fældes en stor Mængde Træer til Skibstømmer og føres til Boulogne og Dunkirken. Nogle engelske Blade ved blive at opmuntre Regieringer, til Landgang paa Frankerig og paastaae, at det ikke vild være umueligt for et Land, der eier saa mange Skibe af alle Slags, at indskibe 40 til 50000 Md. til en saadan Landgang. Det er en Tidspunkt, hedder det, hvor i den maae udføres store Ting. En Armee, som ikke udrette noget, er ingen Armee. Soldater maae bruges. Jnte vilde meere adsprede Fiendens Opmærksomhed end kraftige Offensk Operationer imod de Kyster, som han holder favigtigen. Ved Cherbourg (lige over for Portsmouth, har man signaliseret en engelsk Flaade af 22 Linieskibe, 6 Fregatter, adskillige Kuttere og Brandere. J Ostende har man frygtet saa meget for et engelsk Bombardement at mange Menneskeer have forladt Staden, som Engellænderne ogsaa, efter et Rygte, skulle have opfordret. Han nen ved Ostende er ganske blokeret af Engellænderne og ved Nienport og Blankenburg krydse ligeledes engelske Divisioner. Man mener, at de franske Tropper ikke komme til at besætte Hovedstaden Neapel, og at de heller ikke rykke til Calabrien, men blot indskrænke sig til de allerede besatte Provindser Abruzzo og Apulien. De engelske Krigskibe, som krydse ved Neapel, lade alle neutrale Skibe uhindre passere, naar deres Papirer ere i behørig Orden. - Nog le franske Skibe have revet adskillige Priser ud af de engelske Kaperes Kiøer og derpaa taget dem under deres Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Blandede Efterretninger. Frankerig. Naar den anden og tredie Konsul kiøre til St. Claud saa ledsages de altid af et lidet Detaiche, ment af Livgarden til Hest. Den tredie Konsullader dem altid ride tilbage igien, naar de komme til Barrieren, men Cambaceres lader dem altid følge sig lige til St. Cland. Jblant de hyppige Selvmord i Frankerig bemærkes i sær et i Montpellier af et ungt Menneske, som først myrdede sin Kiæreste og derefter sig selv. Førend han stak sig selv reent ibiel krøb han endnu hen til Kiæresten, for ved nogle flere Sting at forsikre sig hendes virkelige Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Regieringen har nu udstædt den vigtige Beslutning, at Rhinen, Maasen og Schelden skulle forenes ved en stor Kanal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Den store Røverbande i Brugge har faaet sin Dom: 23 Medlemmer, hvoriblant 3 Fruentimre, ere dømte til Døden og 4 til Fængsel paa 4 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
J Strasburg har Jødernes Rabbiner opmuntret dem til at vise sig værdige til Frankerigs Godhed og at have Afsky for den Aager man beskylder dem for. Denne Tale skal have gjort god Virkning og er forlangt i Trykken, J Paris er udkommet et historisk Værk i 3 Bind over Bonapartes Konsulat, med Dedikation til Konsulinden, Forleden opkom Jldebrand i en stor Gaard i Paris ved en Flakre=Kudskes Uforsigtighed i at sove i Stalden med Tobakspibe i Munden. Da han vognede i Heden, kiørte han strax bort istedetfor at giøre Allarm; men er siden bleven arresteret af Politiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
I Lissabon skal det have været uroligt, men igien dæmpet Der er udstædt Ordre til at sørge for de engelske Fangers Underholdning, naar de ikke selv ere istand dertil Derimod, siger et fransk Blad, sørges der meget slet forde franske Fanger i Engelland. Vandet i Seinefloden er endnu sunket dybere. Paa sine Steder i Frankerig ere alle Floder og Bække reent udtørrede, saa at Beboerne maae hente deres Vand 4 franske Mile borte og at faae en Hest vandet koster henimod 4 Mk. dansk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-09
Engelland. Lord Hawkesbury og flere fornemme Herrer, som have ladet sig indskrive i Volontairkorpset, exercere ikke med. Deres Hensigt er blot at laane Korpset en Smule Glands.