Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-22
Om vor nylig bedengangne, som Digter og Videnskabsmand bekjendte og agtede Peder Horrebow Haste er i Kjøbenhavnsposten meddeelt nogle caracteristiske Notteer, hvori der sættes hans Retskaffenhed og elskværdige Caracteer et fortjent Eftermæle. J nogle vedføiede Yttringer fra Aaret 1819 af den Hedengangnes Mening om vor Tids forandrede æsthetiske Anskuelser og om sit eget Digterkald, udtaler han sig, angaaende sin for over to Decennier siden, da han indtraadte i Forretnings livet, borthængte Harpe, saaledes: "Jeg har ialden Tid næsten ingen Porste skrevet for selve Poe stens Skyld. Ei heller har jeg følt synderligt Kald dertil, da Anskuelsen af Poesiens Væsen, siden min Ungdom og tidligere Manddom, aldeles har forandret sig. Til det Bedre? – Jeg vil troe det; men vist er det, at denne Anskuelse er meget eensidig, og Tonen, hvori den forkyndes, noget terroristisk Jeg har taalmodigen døiet de storagtige Haanblik, manhar kastet paa de smaae Markblomster, dem jeg fordum plantede ved Parnassets Fod, og dersom de visne deraf; dersom de ikke oplives i Eftertiden, naar Døgnsmag og Døgnlove og Døgnskraal ere glemte, da - fortjene de, at visne. Strid skal jeg aldrig faae med Nogen, fordi han nægter mig Digternavn: det Navn, hvortil jeg benter, er Embedsmandens og - Menneskets." Om vore moderne Fortællinger, Noveller, Legender og s. v. Com mer Haste, at de synes ham enten ingen Tendents at have, eller en, der er værre end ingen. "Monne ikke de fleste af dem – jeg siger ikke: alle ere for den end Ufarvandskede en Pirring til Sværmerie, Overtro og ørkeslos Blodagtighed, og forden allerede Forvanskede en Næring for disse Egenskaber, Om Maaden, hvorpaa vor elskede Landsfaders Fødselsfest i Aar er bleven feiret af hans tro og hengivne Undersaatter meddeles her følgende Uddrag af Avisberetningerne desangaaende. Det sædvanlige Festmaaltid blev ogsaa i Aar givet samtlige Elever i de under Bestyrelsen af Directionen for Kjøbenhavns Garnisonsskolevæsen værende Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, samt i de militaire Caserneskoler. 468 Personer deeltoge deri. Ogsaa for samtlige Søe-Etatens Børn, som undervises i Nyeboders Skoler havde Hs. Majestæt paa Søeqvæsthuset, ladet anrette et Festmaaltid for 342 af de større Drenge, og i Skolen i Klerkegaden for 233 af de mindre Drenge og for 480 Piger. 1095 Børn toge saaledes Deel i denne Hs. Majestæts Naadesbeviisning Vor allernaadigste Landsmoder har, i Anledning af den 28de Jan, allernaadigst ladet opklæde 50 trængende Børn, og H. M. Kongen, der stedse huld betænker den Fattige, har allernaadigst skienket 2500 Rbd. til Uddeling blandt de af Hovedstadens Trængende, som ikke nyde Almissehjelp. Løverdagen den 5te s. var den sædvanlige Fest paa Kjøbenhavns Universitet. Rectoren, Hr. Etatsraad og Prof J. W. Hornemann, R. af D., holdt en latinsk Tale, hvori han udviklede: "hvor stor Føre ogsaa Universittet havde, til at glæde sig over en saadan Konge". Programmet var forfattet af Hr. Dr. og Prof. Madvig, og indeholdt "Commenmatio de L. Attii didascalicis." Paa Sorøe Academie holdt Dr. Bredsdorff den 28de Jan, om Formiddagen, for en talrig Forsamling, en dansk Tale, der handlede om "Aandsdannesse, som Grundvold for et Lands Velstand. Før og efter Talen bleve Cantater af Lectorerne Jngemann og Wilster, med Musik af Musiklærer Pedersen og Adjunct Høyberg, opførte af den studerende Ungdom. Efter et festligt Middagsmaaltid endte et Bal Festen J Mariboe holdt Hs Holærværdig Hr. Biskop Boisen, C. af D., efter Begjæring af Menigheden, Gudstjeneste i Kirken, hvor han for en talrig Forsamling prædikede over Paulli Breve til de Philippenser 24 V. Om Morgenen havde Borgervæbningen og Brandcorpset pararederet paa Torvet. Om Aftenen var Bal og Souper i Klubben. J Nykjøbing paa Falster gav det Titchenske Skuespillerselskab: "Danerfesten", et Forspil med Chor Paa Odense Theater blev der, i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag, efter Mozarts herlige Opera "Den Juan", fremsagt en Epilog af Mad. Rosenbusch. Paa selve Dagen var derMilitairparade, Høitidelighed paa Gymnasiet, en Diner hos Stiftbefalingsmanden og en Dito, som Officeercorpset gav paa Postgaarden, hvortil endeel Borgere vare indbudne. J Ribe forkyndte Musik fra Domkirkens ærværdige Taarn og Kanonskud fra Skibsbroen allerede i den aarle Morgenstund Dagens Fest. Om Aftenen var Forestilling i det dramatiske Selskab, efter hvilken en Epilog fremsagdes i Anledning af Dagen. Derefter var Souper i Klubben, og næste Søndag Bal. (Fortsættes i næste Nr.)¬