Berlingske Tidende, 1793-11-04
Paris, den 21de October. I Gaar Aftes er Philiv Egalte, eller Orleans, ankommen hertil og bragt til Conciergeriet. - Da den ulykkelige Dronning havde den 16de hørt sin Dødsdom og skulde føres tilbage fra Rettergangssalen til Conciergerter, steeg hun frie. nedig ned fra det Sted hvor de Anklagede pleie at sidde, aab mede selv Skranken og var ved fuldkommen godt Mod. Hun erlangte at kjøre i en Karet til Retterpladsen, men dette blev tende nægtet, som en Udmærkelse, der efter Dommernes Me ung stred mod Lighedens Grundsætninger. Hun forlangte derpaa at man i det mindste vilde tillade hende, at tildække sit Hoved med et Slør, men det blev hende ogsaa nægtet. hendes Ansigt var bleegt og hendes Øyne matte, mere af det Slod hun havde mistet i Fængslet, end af Frygt for den nærlerestaaende Død. Da hun fra Revolutionspladsen kastede Øinene til Slottet Thuillerierne, syntes hun at vise nogen Vedrøvelse. Da Karren holdt stille ved Skasottet, steeg hun selv, endskiønt hendes Hænder vare bundne paa Ryggen, med Lethed og hastige Skridt ned af samme og besteg med lige Mod Trappen til Skafottet. Da Skarpretteren, vilde tage et langt Tørklæde bort, som hun har om Halsen, syntes hun ugjerne at ville taale det og gjorde en Bevægelse, som om hun, endskiønt hun var bunden, selv vilde tage det bort Da Brettet slog ned faldt en Medaillon ud fra hendes Barm, hvorpaa stod hendes Gemaals Billede. - Det offentlige Forhør, over Dronningen tog egentlig sin Begyndelse den 14de om Formiddagen Kl. 11 for Revolutionstribunalet. Bygningen, hvor samme holdtes var saavelsom Revolutionspladsen, besat med Kanoner, og paa alle Gader vare talrige Patrouiller foranstaltede. Præsidentens første Spørsmaal. vare de sædvanlige, om hendes Navn, Stand, Fødested og s. v. hvilke hun besvarte med megen Frimodighed. Hun kaldte sig Marie Antoinette af Lothringen Østerrige, var henimod 38 Aar gammel, Enke efter Kongen af Frankrig, fød i Win Nu opfordrede Præsidenten hende til at give nøye Agt, da Anklageacten mod hende skulde oplæses. Secretairen oplæste den, og dens væsentlige Jndhold var følgende: - Anton Fouquier, offentlige Anklager, bekiendtgiør, at Marie Antoinette Ludvig Capers Enke, i Følge Conventen Decret. af 1ste August, er overgivet til Revolutionstribunaler, som di hun er beskyldt for en Sammenrottelse mod Frankrig ; at Tribunalet i Følge et Decret af 3die October maae foretage denne Proces ; at Anklageren har den 11te og 13de October faaet Acterne; at en af Dommerne har strax begyndt Forhøret over Capets Enke : at det sees af Acterne, at Marie Antoinette saalenge hun har opholdt sig i Frankrig, har været et Riis for Franskmænden, har endnu før Revolutionen staaer i politiske for Frankrig skadelige Forbindelser med Kongen af Ungarn og Bøhmen; at hun tilligemed Ludvigs Brødre og den da værende afskyelig anceminister Calønne forødet Frankrigs Financer, forskaffet Keiseren til forskatil at føre Krigen mod Frankrig ; at hun derved har udtøm ge Tider Millioner, som have tient ham og endnu tiene ham met National-Skatkamret ; efter Revolutionen ført utilladelig Brevvexling med fremmede Magter ; adskillige Gangs søgt at opvække en Modrevolution; strax den 1ste October, 1789 paa Slottet Versailles anrettet det bekiendte Giestebud. for Garde du Corps og Regimentet Flandern, hvorved den hvide Kokarde blev paa heftet og Nationalkskarden traadt under Fødder ; at hun har ladet trykke og hyppig udsprede Modrevolutionsskrifter i Landet, samt Skrifter, hvori hun har søgt at overtale de fremmede Magter til at troe, at de blev mishandlede af Franskmændene ; at hun i Begyndelsen af October 1789 havde foranstaltet en Dyrtid, hvilket saaet deraf, at da hun Dagen efter, den 6te, ankom til Paris herskede sammesteds Overflødighed; at hun derefter havde i Paris holdt Sammenkomster om Natten i sit Gemak, af intrigante Personer af den første Nationalforsamling, for at tilintetgiøre Menneskerettighederne og de udstædte Decreter, og lade de for Folket gunstige decreter revidere, at hun især havde anordnet Alt til Ludvigt, sin og sin Families Flugt at la Fanette og Baille havde, efter hendes Søns og Datters Udsigende, paa alle Maader befordret denne Flugt; at hun, efterat være ført tilbage fra Varennes, havde igien begyndt Natte=Forsamlingerne ; at Portene for Thuillerier, ne bleve ved Forstaaelse med Favere tillukte, for derved at afholde Borgerne fra Slottet og giøre Planen mod Frieheden, desto ugiennemtrængeligere; at herpaa Massacren, hvorved saa mange ivrige Patrioter omkom den 17de Julii 1791 paa Marspladsen, ligesom ogsaa Massacten i Nanen og andre Steder, er bleven besluttet i Nattes samlingerne; at hun i aa Constitutionen af 1791 engang var antaget, har ved fine Agenter i Landet ubemerket villet igien tilintetgjøre samme : betage Franskmændene Frieheden og føre dem tilbage under det forrige Aag ; at hun har foranlediget Ludvigs Bove, Decreterne mod de forrige franske Prindser, Emigranterne og de gienstridige Geistlige ; at hun har besat Ministrenes og Generalernes Pladser med bekiendte Frihedsfiender og ladet oprette Ludvig Capets nye Garde af Folk, som for den største Deel vare forkastede af Nationen; at hun tilligemed den da værende frihedhavende Faction i den anden Nationalforsamling har udvirket, at Krigen blev erklæret mod Østerrige, og det første Jndfald af Franskmændene i Belgien gik tilbage i at hun har ladet berette de fremmede Magter de i Conseilet aftalte Operations= og Angreb Planer, hvorved Armeernes mange Uheld ere foraarsagede ; at hun har med sine Agenter aftalt Conspirationen af 10 August, hvilken ved Patrioternes Mod bleve tilintetgjort, at hun til den Ende havde forsamlet Sveiserne og de saakaldte Daleriddere. i Thuillerierne over hvilke Ludvig maatte holde Revne, og efter hvis Tilbagekomst hun rakte ham en Pistol med de Ord: Nu er det Øyeblik, da De maa vise sig, men da han vægrede sig ved at modtage Pistolen, har hun kaldt ham en Colon, at hun har givet Befaling til, at skyde paa Folket, hvilket hun i Forhører bestandig har nægtet, at hun ved sine Aarer deropvalt den indvortes Krig; altid ved sin Indfindelse paa Lad vig Caper foraarsaget, at han i offentlige Acter lovede lange. andet, end hvad han tænkte og gjorde o. s. v. - Efter denne Angivelse har den offentlige Anklager opsat følgende Acts med Marie Antolette, fordi han, 1) har med Ludvigs Brøde, og Calonne forødt Frankrigs Financer, tilfogde Reyseren store Summer og derved udtømmet National-atkamret. 2) Fordi hun og hendes Agenter har underholdt Brevverligmed Republikens Fiender, og ladet bekiendtgiøre samme den Conseilet besluttede Operations og Angredsplaner. 3) Fordihan med hendes Agenter har giørt Complotter med Frankrigs indvortes og udvortes Sikkerhed, og derved paa forskellige Steder i Republiken opvakt borgerlig Krig. - Anklageatten var foruden Anklageren Fouquier endnu undertegnet af følgende i Tribunalet nærværende Dommere: Herman, Forauld, Scellier, Coffinsal, Deliege, Ragme Maire, Dennejor, Macon.