JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Paris, den 22de November. J FemhundredesRaadet sagde Chazal den 27de: Jeg undrer mig, at Finantscommissionen i sin aflagde Rapport ikke har sagt et Ord om en Deel af de store Ressourcer, Nationen har, nemlig om Emigrantfrændernes seqvestrerede betydelige Godser, der maae tilfalde Nationen. Disse Godser beløbe sig over 2000 Millioners Værdie. Deres Seqvestration er allerede forhen decreteret paa mit Forslag. Lanjuinais og Boissy d'Anglas vidste siden at udvirke, at dette Decret den første May blev suspendert; der var nemlig den Gang en forvorpen Faction i Conventet, der var Emigranterne gunstig. De smukke Følger deraf var Emigranternes Landing paa Qviberon, og Chouannernes, og deres Tilhængeres Oprør den femte October i Paris. Boissy d'Anglas, der fandt sig fornærmet ved Chazals Udtryk, forlangte den hele Tale trykt. Skeer dette, sagde Doulet, da er Tvedragtens Fakkel fuldkommen tændt, og den Factionsaand, der forhen herskede i Conventen, og opkom ved deslige Personaliteters Bekiendtgiørelse, tager da sit Sæde blandt os. Talens Trykning blev da forkastet, men i det Sted decretert, at der skulde udnævnes en Commission til at overgive endelige Forslag om de Personer, der kunde udstryges af Emigrantlisten, saavel som en Jndberetning om det Deeret, hvorved Confiscationen af Emigrantfrændernes Gods var anordnet; og kom denne Commission til at bestaae af Chazal, Genissieus, Pons de Verdun, alle tre af de ivrigste overblevne Biergmænd, Gourdan, og Fauvet; og lover man sig af denne Commission ikke meget godt for Emigrantfrænderne, ligesom og den, med meget andet bevidner, at den forhen rasende Factionsaand langt fra ikke er uddød, og at Bierget har betydelig Jndflydelse, saavel i begge Kamrene, som i Directoriet, der hyppigen ansætter de hæftede jacobinske Deputerede, som Duhem, Vouland (?) Jeanbon St. Andre, Leonard Bourdon, o. fl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Dyrtiden, der næsten for de ringere Classer grændser til Hungersnød, samt Assignaternes Synken, vedvarer, eller snarere tiltager endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Directoriet venter med Længsel Depecher fra Constantinopel, der skulle have Hensyn til Slutningen af en offensiv og defensiv Alliance med Porten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
London, den 1ste December. Da i Fredags Hr. For overgav Underhuset en Ansøgning mod Conventionsbillen fra Jndvaanerne i Westminster, undertegnet af 10125 Personer, gjordes hyppige Anmærkninger over den Maade, hvorpaa man skaffede sig slige Underskrifter. Ministerialpartiet bebreider sine Modstandere, at de ikke ere gangne ærligen til Værks dermed, at de ved inflammatoriske Declamationer have opbragt Folket, fremstilt Billen selv fra en forhadt Synspunkt, og kun have den nedrigste Pøbel paa deres Side, hvorimod alle Folk af Stand og Formue vare paa Ministeriets. Oppositionen svarer, at Constitutionen er i Fare, Ministeren en Dictator, Krigen Aarsag til al Elendighed; og altsaa slet intet Under, om Folket, som leed meest derved, satte sig derimod. J nogle Landskaber og Stæder have Sherifferne og Borgemesterne ingen Forsamlinger vildet udskrive, naar de mærkede, at Resolutionerne vilde blive mod Billerne; men Jndvaanerne have ligefuldt samlet sig paa frie Mark, og have uden Magistrat taget deres Beslutninger. Alderman Anderson, der blev anklaget, at han havde vægret sig ved at sammenkalde et vist Sogn i London, forsvarte sig med, at Formændene havde sagt, Pitt havde været alt forlænge Minister, han maatte nu sættes af, og For komme i hans Sted. Sheridan angreb ham hæftig, at han saaledes vilde bortspøge Constitutionen, og i en saa vigtig Sag havde handlet mod sin Pligt og Eed, som Øvrighed. Om han - lagde Sheridan til endog med en vis Bisp troede, at Folket blot var skabt til at lyde, kiendte det dog bedre sine Rettigheder, og havde samlet sig uden ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Paris, den 4de December. En fra Nantes ankommen overordentlig Coureer har medbragt nærmere Bekræftelse paa General Charettes ny fuldstændige Nederlag, i Følge hvilket han aldeles har forladt Vendeen, og ledsaget af 12 eller 14 af sine vendt, sig af Nedrebritagne, for der at begive sig til Chouannerne; fem af hans Underbefalingsmænd, der ere blevne fangne, nemlig Chevalier Lusignan, Prudhomme, Guignard, Denis og Dupeyrat, ere i Følge Nantes Avis af 24de November, did indbragte som Fanger, og skulle stilles for en militair Commission. Charette selv forfulgtes paa sin Flugt af tre Compagnier republikanske Jægere. Det er egentlig den republikanske General Gratien, der har tilfægtet sig den sidste Seyer over Charette, i Følge hvilken efter General Hoches Beretning det hele mellem den republikanske Linie og Loirefloden liggende Land er afvæbnet, og bragt til Lydighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
J Oldingsraadet synes de 500 Finantsplan, hvilken mange have anseet for en fiin Banqverot, at være strandet, da Lebrun, som aflagde Jndberetningen derom, erklærede sig derimod, og foreslog en Plan af Lafond=La debat, der har i det Sted tilraadet en almindelig Bank; hvilken Plan siges at findes meere antagelig, midlertid synke endnu Assignaterne bestandig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
London, den 4de December. Den tredie Forelæsning af Billen mod oprørske Forsamlinger er nu al Smiths Sheridans og Fores Modstand uagtet, gaaet igjennem; og den har da nu kun sin korte og lette Reise giennem Overhuset tilbage, for at naae det Kongelige Samtykke. (Det londonske corresponderende Selskabs Adresse til Parlamentet og Folket, som vi næste Gang in extenso kunne forelægge vore Læsere, sluttes med disse mærkelige Ord, Modstand mod Undertrykkelse, og Frem melse af Uroeligheder ere i Undertegnedes Tanker to forskiellige Ting. Det første vedgaae de ligesaa høytideligen, som de afsværge det sidste, og de lide paa, at Nationen i det Hele føler Forskiellen, og at dersom den haarde Fornødenhed nogensinde skulde indtræffe, da Britanniens Friehed skulde forfægtes, ikke med Stemme og Pen, men med Sværdet, ville Britter foreene sig rundtom Friehedens Banner, ikke liig en Bande af Ransmænd og Stiemænd, men som en spartansk Phalaux, bereed og besluttet, alle som een Mand, før at døe paa deres Post, end at forlade deres Grundsætninger, og svige Frieheden.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Frankfurt, den 8de December. Det slette Veirligt hindrer al Fremgang ved Hærene paa begge Sider; men ved første Soelsmiil torde et Kanonskud blive Løsenet til almeent Angreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Kiøbenhavn, den 18 December. Førstkommende Mandag den 21de December bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Under Dato den 4de December er udgaaet en Forordning, som fastsætter, at Leie-Contracter, som indgaaes paa usædvanlig lang Tid, bør tinglyses, saafremt de skulle ansees gieldende imod Pantebreve og Skiøder, m. v. J Tallotteriets 550 Trækning i Wandsbeck, den 15de December, udkom følgende Nummere: Karen Biørns Minde ved hendes Mand, Thyge Rothe, faaes hæftet for 18 Sk. hos Hofbogtrykker, Schulz i Skindergaden No. 36. Sammesteds faaes: Schleswig-Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36. følgende nye Bøger, tilligemed mange flere, findes tilkiøbs hos Proft, Søn & Compagnie paa Børsen Op. 11.12 og 13. 1) Magazin encyclopædique og Journal des Sciences des lettres & des arts redige pr. Millin, Noe & Warens Tom. 1. No. 14. Prisen er for hele Aaret eller 29 Stkr. 10 Rdlr. 2) Coup d'oni politique sur les puissances neutres dans le Nord & Refutation de quelques Erreurs imprimees, heftet 28 Sk. 3) Les Chevalier de Cygne om la Cour de Charlemagne Conte Historique & Moral par Madame Genlis, 3 Vol. 2 Rdlr. 80 Sk. Meine Duell-Geschichte zur Berichtigung der Mahrheit und zum reisen Nachdenken uber Duelle uberhaupt denkenden Männern vorgelegt, von August Hennings, heftet i Rdlr. 16 Sk. Vores nye Catalogus og udenlandske Bøger har nylig forladt Pressen, og udleveres gratis som sædvanlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til sam AB C. og Evangelii Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Toldrullen. Herslebs syv Passions-PrædiLaugs-Artikler. kener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Deel af Kirkehistorien. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos. Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker, om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker og det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid ivel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen. Sielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Kiøbenhavns Da de No. Aar. lul, tilling. rium. endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Post-Tidender, lingen. indtil Mandagen, den 21 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
London. Vi lovede sidst at meddele vore Læsere det corresponderende Selskabs Adresse til det brittiske Parlament og Folk fuldstændig, dens Vigtighed maae undskylde det Rum, den indtager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Det londonske corresponderende Selskab, der føler den rædsomme Vigtighed af den Stilling, hvori dets egne Bestræbelser til Frichedens Fremtarv, og en usuperende Administrations vilkaarlige Forholdsregler have sammensvoret sig til at sætte det; der ligeledes føler, at dette længe piinte og mishandlede Folks Sager ere komne til en høyst betydelig Crisis, at Folket og dets Undertrykkere, ere paa det Yderste, og at der er nu kun een af to Ting, Friehed og Reform, eller Usurpation og fuldkommen Despotismus, føler sig opfordret, endnu eengang at henvende sig til det af dem saa ofte advarede og af deres Bagvaskere bedragne Publicum, og i de tydeligste og bestemteste Udtryk at fremlægge følgende Erklæring af deres Grundsætninger. I. Dette Selskab er, og har stedse været paa det fasteste hengivet til Liighedens Grundsætninger, nøyagtigen bestemte, og rigtigen forstaaede; men paa samme Tid betragter det med yderste Afskye de nedrige Mistydninger, disse Grundsætninger af egennyttige Hensigter, have været underkastede. Selskabelig Liighed, efter dets rigtige Bestemmelse, forekommer dem at bestaae i følgende: I. Erkiendelse af lige Rettigheder. II. Tilværelse af lige Love for disse Rettigheders Sikkerhed. III. Lige og virksom Repræsentation, ved hvilken, og hvilken allene disse Loves Krænkelse kan blive forebygget, og saadan en Forvaltning af disse Love betrygget, der i lige Grad vil bevare den fattige fra den riges Fornærmelser og Undertrykkelser, og den rige fra den fattiges Fornærmelser og Overfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
(Nu kommer der Slutning, vi i sidste Avis meddeelte, og er det Hele undertegnet: Committeeværelset, Beausortbuildings 23de Novbr. 1795).J. Ashley. Secretair.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Lissabon, den 26de October. (Skiøndt FyrsteBarselfærd med tilhørende Barnefod, og alt deslige Hof fias ikke forekommer og værdigt at optegne, eller bevare, er dog følgende saa caracteristisk, at det vel fortiener en Undtagelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Formedelst Prindsen af Brasiliens Førstefødde Søns Byrd, og den Kongelige Moders fuldkomne Helbredelse gaves her nylig en herlig Frydefest, der bestod i en Tyrefægtning. Til dette Skuespil var den store Plads prægtig tillavet, og der indfandt sig en uhyre Mængde Tilskuere, hvoriblandt den fornemste Adel, hele Hoffet, alle Kongelige Personer, og Prindsen og Prindsessen af Brasilien selv. Herpaa holdt Tyrefægterne deres høytidelige Jndtog. Først kom fire prægtig prydede Triumphvogne med Sindbilleder, paa den første vare alle fire Verdens Dele, som hver hylder Portugals Souverain; i den anden de 9 Muser (!) i de sidste adskillige Guddomme og Sindbilleder; med hver Vogn var Musik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Nu kom 4 Hobe Dandsere og Dandserinder, en Trop europæisk, den anden asiatisk, den tredie africansk, den fierde amerikansk klæd, og opførte paa Pladsen en Ballet efter hver af de 4 Verdensdeles Viis. Nu trak Tyrefægterne op, med deres Anfører foran i spansk Dragt paa en prægtig Hest, omgivet af 4 Fourerer til Hest, 4 Løbere, og adskillige Tiennere. Efter ham Tyrefægterne til Fods prægtig klædde. Da de kom paa Pladsen, lød et almeent Frydeskriig og langvarigt Haandklap, nu gav Anførerne de fornødne befalinger, og de 4 Fourerer til Hest anordnede. Endelig kom de vilde Tyre, 14 i Tallet, een efter den anden; Tyrefægterne bandt an med dem, og fældte dem een efter een. Skuespillet havde de bedste Udfald. Kun een af Oppasserne mistede Livet derved, og nogle af Tyrefægterne bleve saarede. Hoffet blev til sidst; og under hele Skuespillet lod Politieministeren alle Tilskuere paa Gallerierne beværte med Forfriskninger. Efter Tyrefægtningen var forbi, begav Hoffet sig til det prægtig illuminerte Theater, og Dagen endtes under største Jubel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
London, den 8de December. J Gaar aabnede Ministeren i mere end 300 Medlemmers Nærværelse sin Budget i Underhuset, og forelagde en Etat over de forfærdelige over 27 1/2 Million beløbende Udgifter for næste Aar, samt Midlerne at bestride dem, altsammen - som Aviserne meget rigtigen tilføie - i Tillid til Parlamentets og Folkets - Taalmodighed. Tillige yttrede han, at han holdt det rimeligt, at Keiseren vilde fordre et nyt Laan, og at han troede, da Storbrittannien dog gav den til Krigens Førelse nødvendige Spændkraft, var Keiseren for Seirene ved Rhinen berettiget til denne Fordring. J Dag bragdes Underhuset et Kongeligt Budskab, hvorved erklæredes, at Frankerigs nærværende Regiering, var saadan, at man med den kan indlade sig i Underhandlinger, naar den giør Forslag dertil. Man tilføyer, at to engelske fra London afsendte Commissarier den 5te ere stegne i Land i Calais, og reiste af Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Paris, den 7de December. J Gaar anmældtes i begge Kamre den første betydelige Seier. Den kommer fra Jtalien, hvor General Scherer den 23de November har holdt et elleve Timer varende Slag med General Devins, hvori 3000 Østerriger og Sardinier ere blevne paa Pladsen, mange Kanoner og som Faner erobret, og derpaa Staden Finale besat. Følgende Dag ventede de at besætte Staden Vado, ogsaa lader det, som Østerrigernes Nederlag endnu ikke var til Ende. Midlertid have disse Seierstidender ikke mindste gunstige Virkninger paa de stedse uhyre synkende Assignater, hvis Fald, ved de idelige frembragte og forkastede Finanzplaner forøges; ogsaa har Directoriet alt i et Budskab til 500s-Raadet eftertrykkelig klaget derover, og medsendt en Plan til et tvunget Laan paa 600 Millioner i reede Penge, eller Assignater efter Coursen. Denne er skikket til en af de 500 udnævnt ny Finantscommission, og midlertid 1500 Millioner i Assignater anviiste Krigsministeren. Vaudevilletheatret, hvor de erklærede Aristokrater havde deres Samlingsplads, og en Jacobinerclub i Pantheon ere paa Regieringens Befaling spærrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Frankfurt, den 11te December. Den korte Uvirksomhed hos de to paa Hundsrück mod hinanden staaende Hære er alt den 8de ophørt. De keiserlige Generaler Nauendorf og Kray ere paa denne Dag fremrykkede fra Lauterecken, have taget Fienden i Egnen ved Alsens i Ryggen, og tvunget ham til en tilsom Flugt. Man regner de fangne Franske til 500, ogsaa skulle 5 Kanoner og 30 Krudtvogne være erobrede. (Derimod skal ved den næstforrige Træfning Jourdan have gjort 8 Kanoner, 3 Haubitzer, og 400 Oxer til Bytte).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Leipzig, den 11te December. Nye tyrkiske Breve mælde, at Divanet har tilsendt alle Commandanter Befaling at forsyne sig med Levnetsmidler paa et Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
J Georgien skal den persiske Armee med 120000 Cavallerie være rykket videre frem, og hele Skarer Georgier stødte til den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Kiøbenhavn, den 21 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Vinden. 14 Decbr. 2 1/2 Varme. S. O.S. O.S. O.S. S. O. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk. Predigt uber die Frage: Wie duncket ench um Christo, gehalten om zwdiften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36. følgende nye Bøger, tilligemed mange flere, findes tilkiøbs hos Proft, Søn & Compagnie paa Børsen Nr. 11.12 og 13. 1) Magazin encyclopædique on Journal des Sciences des lettres & des art redige pr. Millin, Noe & Warens Tom. 1. No. 14. Prisen er for hele Aaret eller 29 Stkr. 10 Rdlr. 2) Coup d'oni politique sur les puissances nentres dans le Nord & Refutation de quelques Erreurs imprimes, heftet 28 Sk. 3) Les Chevalier de Cygne om la Cour de Charlemagne Conte Historique & Moral par Madame Genlis, 3 Vol. 2 Rdlr. 80 Sk. Meine Duell-Geschichte zur Berichtigung der Wahrheit und zum reisen Nachdenken uber Duelle uberhaupt denkenden Mannern vorgelegt, von August Hennings, heftet 1 Rdlr. 16 Sk. Vores nye Catalogus og udenlandske Bøger har nylig forladt Pressen, og udleveres gratis som sædvanlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, Qvartals=Sædler til sam 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. B. C. og Evangelii-Bøger til sædvanlig me Pr. Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Toldrullen. Herslebs syv Passions-PrædiLaugs=Artikler. kener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Anrora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-21
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmanns Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel til freds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Kiøbenhavns No. Aar. siun Havn, sal. Post-Tidender. me nu Fredagen, den 25 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
London, den 8de 14de December. Da Committeernes Beslutninger i Henseende til de overordentlige Udgifter for Armeen, skulde anden Gang forelæses, vilde General Smith forelægge Hr. Pitt nogle Spørgsmaal; men kaldtes af Taleren til Orden. Om Barakkebygningen blev vidtløftige Debatter, man kaldte den et Jndgreb i Constitutionen, der havde forøget Ministerens Gield, ja Whitebrend foreslog af den foreslagne Summa 2646950 Pund St., kun at bevilge 23, 1343 Pund St., og lade Ministrene selv betale den uden Tilladelse gjorte Gield, men at dette Forslag, skiøndt understøttet kraftigen af Sheridan og For, maatte falde igiennem, var let at formode, hvilket da med 74 mod 28 Stemmer ogsaa skeede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Den 7de holdt det corresponderende Selskab et talrigere Møde, end nogensinde, hvilket løb ligesaa roeligt af, som de foregaaende, og hvori voteredes nye Adresser til Folket og Kongen, der anmodes ikke at stadfæste Bil lerne, at afskaffe Ministrene o. s. v. Da de tvende Bills, de samle sig imod, denne Uge gaae igiennem i Overhuset, bliver det vel det sidste Folkemøde af det Slags - saalænge de biller er i Kraft.