JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Udenlandske Efterretninger. De Efterretninger, som de nyeste Blade bringe angaaende de maroccanske Anliggender, lyde saa ubestemte, at ingen klar Forestilling kan haves om Sagernes rette Stilling. Saaledes fortalte Breve fra Algier, at Keiseren skal have indvilliget i at slutte Fred og betale Franskmændene 30 Mill. Fr. og 2000 Heste i Krigsomkostninger, og som noget characteristisk tilføies, at Hs. maroccanske Majestæt, har budt en Million Fr. som Jndløsningssum for Prindsens Solskjerm, men Jntet for Fangerne; derimod sige andre Efterretninger, at Keiseren atter har aabnet Tangers Havn for alle Nationer undtagen for de Franske, hvis Skibe han har givet Ordre til at skyde paa, dersom de nærme sig Staden. Er dette sandt, da mener man, at Prinsen af Jonville vil faae Ordre til at vende tilbage og give Barbarerne en ny Lection. Jhvorvel Differenzen mellem England og Frankrig angaaende de otaheitiske Anliggender nu skal være aldeles jevnet, saaledes at hiint skal have viist sig meest eftergivende, er dog Coursen atter faldet betydeligt og en panisk Skræk har udbredt sig paa Børsen, men Grunden hertil er rimeligviis kun enkelte ildesindede franske og engelske Journalisters Bestræbelser for ved udspredte Rygter at irritere Gemytterne; saaledes har Efterretningen om, at et stort Dampskil- og en Skonnert ere udløbne fra Østkysten af York shire, forsynede med Kaperbreve og bemandede med udsøgte Matroser, vart megen Opsigt i Paris, og det saameget mere, som det tillige hedder, at bemeldte Skibe skulle stilles til den maroccanske Keisers Disposition; ligeledes fortælles, at blandt Fangerne ved Jsly vare en Deel Englændere, der havde fægtet i Maroccanernes Rækker. - Fra England meldes, som en glædelig og uventet Efterretning, at Overhuset har forkastet Dommen over O'Conell, saa at han nu med det Første vil blive sat i Frihed. Dette har, som man kan tænke, opvakt overordentlig Jubel i Jrland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Adjunct Hansen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommen: Sandheden skal seire! Fæstehuusmand Peder Hansen, i Lundby pr. Præsto.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Dette lille Skrift, der tidligere havde været bestemt til at optages i Lollands-Falsters Stifstidende, men af Bladets Censor blev strøget, faaes nu for 8 Skilling hos Hr. Boghandler Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing. Lollands Spare- og Laanekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Da Sparekassen til førstkommende 11te December Termin, vil kunne disponere over en Sum, saavidt nu kan skjønnes, til et Beløb af circa 10,000 Rbd. til Udlaan i faste Eiendomme, er et Regulativ betræffende slige Udlaan bleven forfattet, som hos de i Kjøbstæderne antagne Agenter, og hos Directionens Medlemmer, kan erholdes tilkjøbs for 12 Rbs. Exemplaret. Nakskov den 29de August 1844. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Bekjendtgjørelse. den 7de September 1844. Da Debitorerne til Laanekassen i Nykjøbing paa Falster No. 253, 455, 515, 848, 1398, 1364, ikke have tilbagebetalt de af dem gjorte Laan, uagret de derom ofte ere erindrede, og uagtet Laanetiden udløb i Aarene 1836, 1838, 1840, 1842 og 1843, saa seer Kassens Bestyrere sig i den Nødvendighed at maatte, i Overeensstemmelse med de i sin Tid udfærdigede Obligationer, realisere de ihændehavende Panter, og bekjendtgjør herved, at disse, forsaavidt de ikke forinden blive indløste, ville blive stillede til Salg ved offentlig Auction i førstkommende October Maaned. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Til Efterretning for de Handlende og Søfarende bekjendtgjøres, at Bandholms Havnetarif er med Hensyn til adskillige Satser nedsat fra den 15de dennes, og at Oplysning herom findes paa Bandholms Toldkammer og Gjæstgivergaard. Knuthenborg den 12te September 1844. L. Petersen, Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
En Huusholderske, som paa en mindre Gaard kan paatage sig at bestyre saavel Madlavning som Meieriet, kan til 1ste November faae en Condition, naar hun snarest henvender sig til L. Nyholm, Liselund pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Kornharper, som rendse meget godt, faaes til 3 Rbd. pr. Stk. i Nakskov, hos Hr. Kjøbmand Saaby, Lorenz, i Mariboe i Nykjøbing – Bønnelycke og Julius Bøttern. i Saxkjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Et Parti 24 Fods Steen og Straa Lægter sælges til nedsat Priis, tilligemed Bjælker fra 9 til 16 Alens Længde, Sparrer 6 til 12 Bræder 12 – 14 Fods af forskjellig Brede, samt en stor Deel finske Kornskuffer og Truge i Saxkjøbing Julius Bøttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Godt kjøbenhavnsk Øl a 4 s. Flasken faaes L. J. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Nykjøbing. Særdeles reen og god SædeRug bekommes hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Auction. Løverdagen den 21de d. M. Formiddag Kl. 11, bliver efter Skifterettens Begjæring, paa Raadstuen her i Byen ved Auction bortsolgt afdøde Enkemadame Thorkildsens Boet Effecter, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Commoder, Skabe, Chatoller, et 8 Dages Stueuhr, circa 50 Lod forarbeidet Sølv, Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder, Linned og forskjelligt Kjøkkentøi m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 10de September 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Mandagen den 23de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Maribo Raadstue afholdt ny Auction over den Skolevæsenet tilhørende Bygning Matr. No 178 paa Byens Torv, med Tilliggende, ved hvilken Auction Eiendommen forventes absolut bortsolgt. Bygningerne bestaaer af et Forhuus paa 9 Fag, indrettet til Beboelse, med 2 Jern=Vindovne, og et Sidehuus paa 5 Fag. Dertil hører Gaardsplads og Hauge. Eiendommen kan tiltrædes October Flyttetid d. A. Maribo Byfogedcontoir den 12te September 1844. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Proclama. Ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste dennes, der vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i Kjøbmand Wilhelm Jacobsens Opbudsboe heri Byen, til saadant deres Krav for mig, som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre. Stubbekjøbings Byfoged-Contoir den 7de September 1844. Buntzen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense, UddraMaribo Amtsraads Forhandlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Et Følgeblad til Stiftstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Løverdagen den 14. September 1844. Uddrag af Amtsraadets Forhandlinger i Mødet den 27de August 1844. Af Medlemmerne havde Kammerherre Grev Reventlow undskyldt sig for at møde paa Grund af Upasselighed, hvorimod de Øvrige alle vare tilstede. Formanden meddeelte, at han i Anledning af en Forespørgsel fra Sogneforstanderskabet for Kjøbeløv Sogn om Eieren af Gaarden Glostrup kan fritages for Veiarbeide af det til Gaarden hørende privilegerede Hartkorn, som paahviler noget forhenværende Degnejord, uagtet den har en betydelig Deel meere uprivilegeret Hartkorn, havde, paa Raadets Vegne, svaret, at den det omhandlede Hartkorn ifølge Forordningen af 29de September 1841 tilkommende Fritagelse for Veiarbeide ikke bortfalder, fordi det er forenet med andet Hartkorn, som ei nyder lignende Fritagelse, og at denne iøvrigt, hvad Biveiene angaaer, ifølge Slutningen af Forordningens 28 er betinget af, at der ikke hidtil har været for rettet Veiarbeide af samme. Ligeledes meddeelte Formanden følgende Collegial=Skrivelser angaaende Sager, der tidligere have været under Forhandling a. Rentekammer=Skrivelse af 13de Juli d. A., hvorved, i Anledning af den ved Sognefoged Priergaards Andragende foraarsagede Jndstilling, svares, at efter de gjældende Anordninger tilkommer der Sognefog, derne Fritagelse for at præstere Veiarbeide paa Biveiene af alt deres Hartkorn, om dette end overstiger 8 Tdr., men at Spørgsmaalet om at see dette Forhold anderledes ordnet er i den senere Tid taget under Overveielse i Kammeret. b. Cancelli-Skrivelse af 1ste Juni d. A., hvorved bifaldes, at Omkostningerne ved den afsindige Skole, lærer Henrichsens Bevogtning og Cuur i det hele udredes af Amtsrepartitionsfondet. Følgende Sager bleve dernæst foretagne: 1. Efterat Sogneforstanderskabet for Fuglse og Krønge Sogne havde meddeelt den forlangte nærmer Erklæring med Hensyn til det Aftægtsmand Peder Christensen paalignede Bidrag til Fattigvæsenet hvoraf sees, at bemeldte Aftægtsmand vel nyder en betydelig aarlig Undertægt, men at han udenfor denne ikke besidder nogen Formue, blev den fremsatte Anke over Ligningen igjen forhandlet og det besluttedes da at tilkjendegive Vedkommende, at ifølge den i Cancelli-Skrivelse af 4de August 1842 udtalte Grundsætning maa det omhandlede Bidrag bortfalde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
2. Jfølge Andragende fra Sogneforstanderskabet for Skjælby og Gjedesby Sogne bevilgedes der dette Distriets Fattigvæsen Henstand indtil Aarets Udgang med Tilbagebetalingen af 39 Rbd. 2 Mk., som ere forskudte af Amtsfattigkassen, og ligeledes indrømmedes Ønslev og Eskildstrup Sognes Fattigvæsen, Henstand med Tilbagebetalingen af et Forskud paa 44 Rbd., saaledes at Halvdelen erlægges til 1ste November d. A. og Halvdelen til 1ste Marts 1845. 3. Hans Larsen i Utterslev havde anholdt om Tilladelse til at opsige en i hans Gaard indestaaende, Utterslev Sogns Fattigvæsen tilhørende, Capital, stor 250 Rbd., som ved Peter Raahauges Enkes, Birthe Nielsdaters Testament af 2den August 1790 er legeret Fattigvæsenet og efter Testamentets Bestemmelse skulde hvile som en uopsigelig Gjæld paa Eiendommen, saa at den ikke uden yderlig Nødvendighed maa udbetales, eller til istedetfor samme at cedere Fattigvæsenet et lige Beløb i kongelige 4 pCts. Obligationer, hvilket Andragende Sogneforstanderskabet havde modsat sig, fordi den i Testamentet forudsatte yderlige Nødvendighed ei kunde antages at være tilstede og Capitalen ikke igjen kunde ventes udsat med en saa bindende Forpligtelse som den nu existerende. Da Amtsraadet allerede af den Grund, at derved vilde skee Brud paa Testamentets Bestemmelse, ikke kunde ansee sig bemyndiget til at meddele den attraaede Tilladelse, besluttedes det herom at underrette Vedkommende. 4. Sogneforstanderskabet fra Vestenskov og Kappel Sogne havde andraget paa, at de Udgifter, Districtets Fattigvæsen har haft i Anledning af Huusmand Rasmus Jensens og Families Cuur for en smitsom Sygdom, til Beløb 11 Rbd. 2 Mk. 9 Sk. maatte vorde refunderede af Amtsrepartitionsfondet, hvilket Andragende Districtslægen havde anbefalet, fordi den omhandlede Sygdom efter sin Beskaffenhed egnede sig til offentlig Behandling, dersom Smitten havde udbredt sig videre og han derom havde gjort Anmeldelse. Da dette imidlertid ikke var Tilfældet, fandt Amtsraadet ingen Anledning til at indrømme Fattigvæsenet den forlangte Godtgjørelse. 5. Jfølge Andragende fra Sogneforstanderskabet for Radsted Sogn bevilgedes dettes Fattigvæsen 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
13. J Anledning af en Jndstilling fra Stiftamtet, om at Udgifterne ved Forsørgelsen af en i Fyen anholdt omvandrende sindsvag Person, ved Navn Hans Jørgen Bøtter, hvem Cancelliet har tilkjendt Hjemstedsret i Hillested Sogn, hvor han for meere end 40 Aar siden har opholdt sig, maatte afholdes med Halvdelen af Amtsrepartitionsfondet og Halvdelen af Amts fattigkassen, havde Cancelliet forlangt Amtsraadets Erklæring, og, for ikke at opholde Sagen, var denne efter at den i Mellemtiden fra forrige Møde havde circuleret blandt Medlemmerne, med disses skriftlige Vota bleven expederet til Collegiet saaledes, at der andrages paa, at Halvdelen af Udgifterne ved den Paagjældendes Forsørgelse maatte paalægges det Amt, hvor han i mere end 20 Aar har opholdt sig, og følgelig Assens Amtstue districts Repartitionsfond og Fattigkasse, efter det ovenanførte Forhold, udrede denne Halvdeel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
14. Jfølge Andragende fra Malermester Frise nette, der har tilkjøbt sig en Gaard i Nykjøbing, hvori Amtsfattigkassen har en Capital af 1400 Rbd. indestaaende, bevilgedes det at han maa antages som Debitor for denne Gjæld, mod at han i Aaret 1847 lader en ny Taxation optage over Pantet, samt nu skaffer Naboattest om dets Beskaffenhed og oplyser Assurance summens Størrelse. 15. Etatsraad Friis til Gjedsergaard havde, som i Formand for Skjælby og Gjedesby Sogneforstanderskab, indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, om han, som de øvrige Medlemmer af Forstanderskabet have antaget, er pligtig at deeltage i Udredelsen af Brændsel til Skjælby og GjedesbySkoler for 15 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdk. 11 1/2 Alb. Fæstegods Hartkorn, henhørende til Stavreby og Fiskebæk Byer, som ligger paa Gjedser-Odde og hvis Brugere benytte GjedesbySkole, skjøndt det henhører til Stavreby Skoledistrict, efter den approberede Plan for dette, til hvilket Etatsraad Friis udreder alt Brændselet, da det alene bestaaer af Fæstegods. Da Skolebrændet, ifølge Anordningen og Skolevæsenet paa Landet af 29de Juli 1814 § 55 b. skal tilsvares af det Hartkorn, som er underlagt Skole districtet, fandt Amtsraadet, at der ikke kan paa hvile Etatsraad Friis nogen Forpligtelse til af det omhandlede Hartkorn at udrede saadant til noget andet Skoledistrict, end Stavreby, hvorunder det henhører. 16. Eieren af Hovedgaarden Gammelgaard, Proprietair Trummer, havde besværet sig over, at der er paalignet denne Hovedgaards Hartkorn dobbelt Bidrag til Landet og Ryde Sognes Fattigvæsen imod Bøndergodset, og anholdt om, at det Bidrag, han saaledes for Aaret 1844 har erlagt for meget, maa blive ham tilbagebetalt og Hovedgaardens Hartkorn for Fremtiden, sættes paa lige Fod med det øvrige Hartkorn. Efter de fremkomne Oplysninger er den skete Ansættelse af Hovedgaarden Gammelgaard støttet paa et under 18de November 1803 med allerhøieste Confirmation forsynet Reglement for Fattigvæsenet paa Grevskabet Christianssæde med tilgrændsende Eiendomme, ifølge hvilket Hovedgaardene skulde svare dobbelt Bidrag mod Bøndergodset, og et saadant Bidrag har Gammelgaard hidtil svaret af den gamle Matriculs Hartkorn c. 50 Tdr., men da dette ved den nye Matricul er bleven forhøiet til c. 74 Tdr., har Eieren vægret sig ved at udrede den dobbelte Afgift heraf. Da det anførte Reglement for Grevskabet Christianssædes Fattigvæsen efter dets Jndhold kun var gjældende indtil videre, troede Amtsraadet at have Grund til at ansee det ophævet ved den nye Anordning om Landcommunevæsenet af 13de Aug. 1841, hvilket tidligere er gjort gjældende med Hensyn til Regnskabsvæsenet (see Forhandlingerne i Mødet den 8de August forrige Aar), og dermed tillige det frie Hartkorns særegne Bebyrdelse fremfor det ufrie. J ethvert Fald maatte det ansees for rigtigst at den specielle Ordning af Fattigvæsenet paa Grevskabet i det hele bliver sat ud af Kraft, og det besluttedes derfor desangaaende at gjøre Forestilling til Cancelliet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
2. Maribo og Vandholms Udskibningsplads, forsaavidt den ikke falder sammen med Hovedlandeveien til Nakskov. 3. - Nakskov og Taars.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Nakskov og Nødby, forsaavidt den ikke falder sammen med Hovedlandeveien mellem Nakskov og Maribo samt med den under 8 anførte Vei. Nødby og Nysted, forsaavidt den ikke følger Veien Nr. 8 samt Hovedlandeveien fra Nysted til Sundby. Nysted og Maribo, forsaavidt den ikke følger Veien Nr. 5 og Hovedlandeveien fra Maribo til Saxkjøbing. Nysted og Saxkjøbing, forsaavidt den ikke falder sammen med Veiene Nr. 5 og 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Maribo og Rødby over Hillested (efr. Nr. 4 og 5. Maribo og Nødby over Bursøholte, dog kun forsaavidt Strækningen fra Holeby Skole indtil Veien løber sammen med Veien Nr. 8 vedkommer, hvilken Strækning, som nærmeste Vei for Sønderlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
til Bandholms Udskibningsted forbliver mindre Landevei. B. Paa Falster. Nykjøbing og Stubbekjøbing. Stubbekjøbing og Gaabense, forsaavidt den ikke følger Hovedlandeveien fra Nykjøbing, til Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Stubbekjøbing og Grønsund. 4. Af Veien mellem Nykjøbing og Grønsund Strækningen fra Nykjøbing til den østlige Side af Karleby By.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-16
Lollands Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 111. Mandagen den 16. September. Udgivelsen af et Blad er altsaa, som vi i det Foregaaende have seet, foruden af Fuldmyndighed og andre Egenskaber, gjort afhængig af, om Udgiveren er Eier af 4000 Rbd.; thi vel kan et ringere Depositum være tilstrækkeligt, naar Bladet kun udgives een eller to Gange om Ugen eller sjeldnere, men da de allerfleste Blade udkomme 3 Gange om Ugen og derover, vil det forlangte Depositum i Regelen blive 4000 Rbd. Rigtignok skulle de, som for Tiden udgive periodiske Blade være fritagne for at stille Sikkerhed; men denne Begunstigelse har ikke meget at betyde, da Bladet derved er udelukket fra Ret til at optage politiske Efterretninger, og i al Tilfælde er Herligheden forbi, saasnart Udgiveren kommer under Censur, og dette vil han, saaledes som Lovudkastet er affattet, ikke længe kunne undgaae. Naar man nu gjennemlæser Udkastet, og seer, hvorledes Staten har garanteret sig bag Deposita, Censur, Bøder og Fængselstraffe mod Pressens mulige Misbrug, saa skulde man troe, at den dermed kunde lade sig nøie; men Lovconcipisten har været at en anden Mening; han har nu eengang ingen Tillid til disse slemme, ildesindede Bladskrivere; han mener, at en Trusel med Forbedrings- eller Tugthuus, je endog med Livsstraf (§§ 21, 22 og 28) ikke vil formaae at afskrække disse Mennesker uden Moralitet og uden Frygt for Lovens Straf fra Forbrydelser, og han har derfor fundet overveiende Betænkeligheder", som det hedder i Motiverne, ved at hæve en Jndretning, som hidtil har viist sig meget hensigtsmæssig, nemlig: Politi=Gjennemsynet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-16
Der kan naturligviis til Fordeel for Politi-Gjennemsynet, som for alt Andet i Verden, anføres adskillige antagelige Argumenter, men Undersøgelsen af dette Spørgsmaal reducerer sig egentlig til Undersøgelsen af, hvorvidt Statens Ret til at forebygge Forbrydelser, eller Foretagender, der kunne blive farlige for den, gaaer. At betegne Pressens Misbrug som Forbrydelser, finde vi overhovedet en mindre passelig benævnelse, da disse Forseelser overmaade sjeldent have deres Rod i et egentligt forbrydersk Sindelag; men vi indrømme iøvrigt, at Censur er i sin Orden mod en domfældt Forfatter; Staten maa være berettiget til, for kortere eller længere Tid, alt efter hans Forseelses Beskaffenhed, at sikkre sig for Gjentagelsen af hans ubesindige eller farlige Angreb paa Samfundet; men naar Staten i sin Omhyggelighed for at forebygge Pressemisbrug troer at burde indføre Censur, og andet er Politi=Gjennemsynet ikke, for Enhver, der vil udgive et Skrift under 24 Ark, eller et Blad, da gaaer den upaatvivlelig forvidt. Vel kan det tænkes, at en exalteret, politisk eller religiens Fanatiker, eller en ryggesløs Person, der er sunken saa dybt, at han betragter Fængsel eller Tugthuus som Forsørgelsesindretninger, kunde udgive et Skrift eller Blad*) Et Blad kunde dog vel saadanne Personer ikke komme til af det strafværdigste Jndhold, men for et saadant sjeldent Tilfældes Skyld, kan Staten ikke være berettiget til at skjære alle Forfattere over een Kam, og betragte dem alle som Fanatikere eller ryggesløse Personer. Det er muligt, at man ved at passere ind af en Kjøbstads Porte, kan have Kniplinger og Silketøier i sin Lomme, men fordi at det var muligt, og maaskee enkelte gjøre det, har dog Staten ikke anseet sig berettiget til at underkaste alle skikkelige Folk Visitation paa Legemet. Lovene maa desuden være indrettede efter hver Nations Beskaffenhed, og hos den rolige, næsten altfor rolige og sindige danske Nation kan man være ganske sikker for, at den ikke gjør Opstand, fordi en forrykt Fanatiker opfordrer dertil. Alt hvad saadant Skrift vilde frembringe, vilde være, at man læste det og ganske rolig lagde det hen. At Politi=Gjennemsynet er meget generende for Bladene, giver Anledning til mange Bryderier og Sammenstød, og gjør det vanskeligt, at Bladet kan komme ud til bestemt Tid, er i underordnede Omstændigheder, som Staten ikke tager meget Hensyn til, men som dog Journalisterne have et billigt Krav paa at burde komme i Betragtning. Vi mindes ogsaa kun en eneste Forfatter, der har udtalt sig for, at Politi=Gjennemsynet bør beholdes, ellers have Alle stemt for, at det bør forkastes, og vi ville haabe at Stænderne ere af samme Mening. at udgive, da Tilladelsen dertil rimeligviis vilde blive dem nægtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-16
Jndenlandske Efterretninger. Wyck paa Før d. 31te August. Endelig er det raae og ubehagelige Veierlig ophørt, og Excursioner til Øens Jndre frembyde nu mangfoldige og behagelige Afvexlinger, ligesom det skjønne Veir ikke lidet indbyder til Besøg paa Nabo=Øerne. Blandt Andet besøgte Majestæterne og de høie Herskaber igaar Hallig Øland med Dampskibet Kiel, ombord paa hvilket et udvalgt talrigt Selskab befandt sig der var indbudet til denne Tour. Paa Tilbage farten dineredes der, og først henimod Aften naaede Dampskibet atter til Wyck. (Aftbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-16
Den jydske Stænderforsamlig endte i Onsdags med Slutningstaler af Commissarius, Præsident og Alderspræsident, hvorefter de Deputerede, c. 30, samledes med et stort Antal af Viborg Byes Embedsmænd og Honoratiores til et Afskedsfestmaaltid hos den kgl. Commissarius, som udbragte Skaalerne for Hs. Maj. Kongen, Stænderforsamlingen, dens Præsident, Alderspræsident og Vicepræsident, ligesom Præsidenten bragte Toaster for den kgl. Commissarius og for den opløste Forsamlings Redacteurer, Secretairer og Protocolførere. Alders præsidenten, den 80aarige Kammerraad Wulff, udtalte i et inderligt Takke-Foredrag Sandsynligheden af at hans høie Alder ikke oftere vilde kunne lade ham indtræde i den Forsamling, hvis nidkjært virkende Medlem han fra dens første Sammentræden har været og som med Grund vil beklage Savnet af den hæderlige Olding. Ogsaa Geheimeraad Ørsted yttrede i sit Foredrag, at det nu var meer end sandsynligt, at han ikke oftere vilde komme til at aabne Jyllands Stænderforsamling, hvilken af Hs. Excell. ogsaa tidligere udtalte Formodning dog tør haabes ikke at ville stadfæste sig, idetmindste ikke for den extraordinaire Stænderforsamling, som i næste Aar kan ventes at ville sammentræde. Af de Deputerede havde en stor Deel allerede forinden forladt Viborg og ville nu alle befinde sig i deres respective Hjemstavn. Den kgl. Commissarius agter, efter Forlydende, at gjøre en Tour til Vesterhavet og derfra til Boller under Hs. Maj. Kongens Ophold ved Høstmaneuren. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-16
Fra en fuldkommen paalidelig Kilde har Apenrader Ugeblad erfaret, at Dhrr. Hans Nissen, og Laurids Skau, samt Pastorerne Hertel og Schler have været paa Føhr og havt en meget naadig Audients hos Hs. Maj. Kongen. Den anfører dette, for at gjendrive de mange usande Rygter, der fra en vis Side med stor Travlhed ere blevne udbredte i Publicum.