Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Trælast-Udførselen fra Norge har, ifølge Toldbøgerne, været i Aaret 1816. 187,446, i 1816. 118, 126 1/2, i 1817, 164,876 og i 1818. noget over 160,000 Trælast=Læster, altsaa i Gjennemsnit i disse fire Aar omtrent 155,000 Trælast=Læster aarlig. - J de nærmeste Aar før Krigs Udbrudet i 1807 udgjorde Udførselen paa de fleste Toldsteder en Fjerdedeel til en Trediedeel Mere end i de her anførte Aar, og endog saa langt tilbage som i Midten af det 17de Aarhundrede, da Exporten til England endnu kun var lidet betydelig, og da Hollænderne, som den paa Havet raadende Nation, der tog det Meste af den Norske Trælast, i den Grad dominerede vor Trælast Handel, at Christian den 4de og Frederik den 3die maatte sende Gesandtskaber til Haag, for der at modtage Bestemmelser for de Afgifter, som af den Norske Trælast ved Udførselen herfra maatte erlægges – finder man, at Udførselen har været en god Deel større. Saaledes blev i Freds aaret 1664 betalt Told af 185,038 af de da brugelige Trælast Læster til 5200 Pd., hvilket Qvantum, efter de ved Tractaten med Holland af 1666 til 4000 Pd. bestemte Læster, der endnu ere de, man regner efter, vilde have udgjort 240,550 Trælast-Læster. - J de seneste Fredsaar har Udførselen, som ovenanført, været størst i 1818, da Udskibning til Storbritanien og Jrland var saa overflødig, at didhen gik Mere end 100,000 Trælast=Læster. J det følgende Aar, 1816, tog Trælast Handelen en ny Vending; de Engelske Markeder søgtes kun lidet. Derimod tiltog Handelen paa Holland, som i 1817 naaede sin største Høide, men declinerede igjen ikke umærkeligen i 1818, da Udførselen til England igjen temmelig betydeligen er stegen. Med England er Trælast Handelen for det Meste activ fra Norsk Side. Selv fra Trondhjems Stifts Udskibnings-Stæder, hvor før Krigen næsten al Trælast afhentedes af Scotske Skibe, medens de paa Stæderne selv hjemmehørende Skibe vare beskæftigede med Fiske Transporten eller i udenlandsk Fragtfart, udskibes nu den største Deel Trælast i Norske Skibe, og de faa Ladninger, Englænderne selv i egne Skibe afhente fra Christiania, Frederiksstad, Arendal og Christiansand, udgjøre ikke en Trediedeel af den Trælast, England modtager. - Handelen paa Frankrige, som i 1817 og 1818 har meget tiltaget, er fuldkommen activ. Neppe ti Ladninger ere i noget af de sidste Aar udskibede til Frankrige i udenlandske Skibe. Af de Norske Handelstæder deeltage fornemmeligen Frederikshald, Christiansand og Mandal i denne Fart, og Christiania, som i 1815 kun afsendte 4 Skibe paa 636 1/2 Trælast-Læst til dette Rige udexpederede didhen i 1817. 36 Skibe med 4280 Læster Trælast. Udførselen gaaer meest til den nordlige Kyst af Frankrige fra Cherbourg til Dunkirken, og Havre de Grace, Calais og Cherbourg ere der de Havne, som modtage den største Deel af den Norske Trælast, da i 1818 Havre de Grace tog 41, Calais 26 og Chetbourg 18 Ladninger. – Trælast-Handelen med Nederlandene er for en Deel passiv. Ved bliver den meste Trælast til det egentlige Holland, d. c. til Havnene Amsterdam, Dordt, Rotterdam, Edam og Harlingen, indført i Norske Skibe, derimod komme mange Hollandske Fartøier fra de nordlige Provindser og fra Ostfriesland (som her er medregnet til Holland) til visse Norske Havne, og forsyne derfra disse Egne af Nederlandene med de behøvende Træe Producter. J Aaret 1817. da denne Handel især blomstrede, udførtes til Holland, saavel i Norske som i Hollandske Skibe ialt 45,619 Læster. - Trælast-Udførselen til Spanien og Portugal har været saare ringe; kun nogle enkelte Ladninger ere afgaaede fra Skien, Christiansand og flere Stæder til Lissabon, Cadix og nogle andre Havne. - Danmark medtager aarlig en stor Deel af den slettere Norske Trælast, deels i Norske, deels i fremmede Fartøier. Trælasten tilføres dette Rige meest i aabne saakaldte Svenske Baade, og er der i Aaret 1817 ialt indført i Danmark 4,482 1/2 Læster.