Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Den nærværende Session af Generalstaterne i Nederlandene, for 184748, som aabnedes den 18de Octbr., synes at ville faae større Vigtighed og meere indgribende Følger for Landet, end de foregaaende. Allerede i længere Tid havde der bestaaet en Opposition, der var misfornøiet saavel med flere af Grundlovens Bestemmelser, som med Ministeriets Fremgangsmaade og Anskuelser. J Aaret 1841 tilbød Kongen en anseet og liberalsindet Mand, Baron Van der Cappelen, der har erhvervet sig et Navn i Administrationen af de ostindiske Colonier, en Ansættelse i Spidsen for Ministeriet; men han gjorde Betingelser, som man ikke fandt antagelige. Forsøget at slaae ind paa en anden Bane blev derfor opgivet, og man søgte saa godt det lod sig gjøre at hjælpe sig med det hidtilværende System. Dette blev imidlertid mere og meere upopulairt, og Oppositionen steg i Styrke baade i Generalstaterne : Stænderforsamlingen og fra Pressens Side iblandt hvis Organer det i Amsterdam udkommende Algemeene Handelsblad, er det fornemste. Det Punct, paa hvilket Oppositionen især retter sine Fordringer, der i det Væsentlige falde sammen med hvad Van der Cappelen, foreslog i 1841, er Valgloven og de Deele af Forfatningen, som nærmest staae i Forbindelse dermed. Hertil komme endnu andre Spørgsmaal, tildeels foranledigede af den store Statsgjæld og af Hensyn til de Byrder, som hvile paa de mindre formuende Classer. Forat skaffe disse den Lettelse, som ansees for nødvendig, har man foreslaaet en Jndkomstskat. At Oppositionen tog til baade i Jndflydelse og Livlighed, viiste sig for ikke lang Tid siden, da der skulde vælges nye Medlemmer af Communalraadet i Amsterdam. Ved denne Leilighed viste der sig en Bevægelse og et Røre, der ellers ikke er almindeligt for de noget rolige Hollændere, og man anstrængte sig af alle Kræfter for at faae liberale Medlemmer valgte. Det Samme gjentog sig i Haag og i andre Byer. Den ved denne Leilighed fremtrædende oppositionelle Stemning, som tildeels var forøget ved at Catholikerne, der i Nederlandene ere meget talrige, havde sluttet sig til Regjeringens Tilhængere, blev rimeligviis ikke uden Jndflydelse paa Regjeringen. Det synes idetmindste som omdenne, hellere end at blive ved at bekæmpe den reformatoriske Bevægelse, har foretrukket at komme den imode, for selv at kunne lede den. Ministeriet, som endnu i August Maaned d. A. var bestemt imod en Revision af Forfatningen, gav nu efter, og den Throntale, hvormed Kongen aabnede Generalstaternes første Møde, indeholdt foruden at den gav Udsigt til en Reduction af endeel af Statsgjælden tillige følgende Sætning: "J Overbeviisning om, at Statens Vel kræver, at der med Hensyn til Stemmeretten og Valgretten foretages Forandringer i nogle Bestemmelser i Forfatningen, som synes at trænge til Modificationer, er det besluttet i nærværende Mode at forelægge Forsamlingen de dertil sigtende Forslag. Ved Valget af en Præsident for det andet Kammer, som af Kongen tages af tre dertil af Kammeret foreslaaede Candidater, blev ogsaa den liberale Boreel van Hoogenlanden, der ved tidligere Reformforsøg havde spillet en Rolle blandt den liberale Minoritet, og som havde faaet de fleste Stemmer, i Kammeret, foretrukken af Kongen. Skal imidlertid en Reform indtræde, saa maa der indføres directe Valg istedetfor indirecte, og overhovedet en Forandring indtræde i den Jnddeeling af Befolkningen i Ridderskab, Stæder og Landboere, hvorpaa den nuværende Valgmaade væsentlig er bygget. Under Discussionerne angaaende Adressen som Svar paa Throntalen forsøgtes et Angreb paa Ministeriet, men tilbagevistes, som det synes, fordi endeel af det liberale Parti forenede sig med Ministeriets Tilhængere. Jmidlertid vedtog Forsamlingen dog næsten eenstemmig en Yttring om "det Ønskelige i en Forandring, i Afgiftssystemet, for at forbedre Middelclassens Silling.