JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-10-30
Tredagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imele) lem 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg for resterende Jordskyld, ved Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse : Gaarden No. 147 uden Østerport, ved Strandveien, i udenbyes Klædeboe Qvarteer, Kildevælde Læderfabriqve kaldet, med til liggende Hauge og Vænge af Hartkorn 1 Skp. 1 1/2 Alb. 2den Auction afholdes Fredagen den 3die December og 3die og sidste Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, afholdes Fredagen den 17de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne og Adkomstbrevene ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38. Denne Bekiendtgjørelse tiener alle Vedkommende til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817.
Berlingske Tidende, 1830-10-30
Stevning. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Al Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreder; Gjør vilterlig: at efter Begjæring af Procurator Jensen i Randers, som befalet Sagfører for Peder Balling i Kielstruphuset og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste October d. A., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte have den af Jens Jensen Amstrups til sin Svigerfader Rasmus Sørensen Kjeldsen under 27de Marts 1815 udstædte Pante-Obligation stor 240 Rbd. Sølv mod 1ste Prioritet i bemeldte Kieldstruphuus og 2de Agerlodder paa Romalt og Vilstrup Marker i hænde, til at møde for Retten paa Rougeøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Tingsted i Randers Raadstue, den 1ste Tirsdag Februarii Maaned 1832, sædvanlig Tingtid, for at fremkomme med bemeldte Pante=Obligation og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, eller i modsat Fald at høre den ved Rettens Dom at mortificeres efter nærmere Paastand. Jngen Forlæggelse eller Lavdag gives i Følge Forordning af 3die Juni 1796. Randers, den 14de October 1830. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1830-10-30
proclama. Ifølge Proclama, der vil blive læst ved vedkommende Retter, indkalde I herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget tilgode i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Cancellieraad J. C. Kehlet, at legitimere deres anmeldte Fordringer inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skiftefor valter. Ligeledes indkaldes herved med Aar og Dags Tiarsel forommeldte Afdødes Arvinger for at melde sig og beviisliggjøre deres Arveret. Sæbye, den 20de October 1830. Müller.
Berlingske Tidende, 1830-10-30
Ved Proclama, som bliver læst i vedkommende Retter, ere alle De, som B maatte have Noget at fordre i afgangne Justitsraad Søren Bruuns Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 23de October 1830. Hansen. Scheel. Anledning min Søns, Jnformator, Candida tus Theologi Jørger J Lauritz Schou, dødelige Afgang heri Byen, og i Tilfælde han maar have efterladt sig nogen Gield, indkaldtes herved med 12 Ugers Varsel hans Creditorer, at anmelde og beviisliggjøre deres Til godehavende for Hr. Forvalter Lund, boende hos Hr. Forvalter Borgen paa Ledreborg pr. Roeskilde, som paa mine Vegne afgiør Gielden. Nyekiøbing i Odsherred, den 20de October 1832. N. K. Schou.
Berlingske Tidende, 1830-10-30
Creditorerne efter følgende deri Byen afdøde Personer, nemlig: 1) Snedkersvend Niels Petersen, 2) Consumtionsbetient Andreas le Maire, og 3) Skoemagermester Jens Golbeck. indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeli des indkaldes fornævnt Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Marieboe, den 22de October 1830. Valentin.
Berlingske Tidende, 1830-10-30
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 1169 - 1826 a 27. Stervboet efter det i Aaret 1827 afgangne ugifte Fruentimmer Cathrine Marie Andersen, indkaldtes herved med tolv Ugen Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre, saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. følge een udi Major og forhenværende Command ant v. Müllers Boden 21de dennes afsagt Kiendelse, tilbagekaldes herved de i dette Blad No. 151, 153 og 155 averterede Auctioner over følgende bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: a) Den saakaldte Thrauls Gaard; b) Det ved samme beliggende Pakhuus, og c) Det imellem Frydenstrand og Frederikshavn beliggende Huus med Tilliggende: hvorimod de øvrige bekiendtgjorte Auctioner afholdes de bestemte Dage Hvilket herved bekiendtgiøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 23de October 1830. tilindt.
Berlingske Tidende, 1830-10-30
Tirectionen for det Danske asiatiske Compagnie bekiendt I giør foreløbigen herved: at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniets Huus, medio November d. A., over Indigo, Bomuld, Rottinge, Galanga, Sukker, Caneel, syltet Ingefær, Soya og Lemon-Asia, hvilke Vare ere hiembragte fra Manilla og China med det i denne Maaned hertil ankomne Compagniets Skib Frederik den Sie ue Christianshavn, den 2de October 1820.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Antverpen, den 25de October. Antverpen er nu formelig erklæret i Beleirings tilstand. Vor Stilling er skrækkelig. Kanonernes Drøn og Musketskuddene høre uafladeligen. Communicationen med Brussel, Gene o. s. v. er spærret, men endnu aaben med Holland. Alle Bygninger udenfor Byen, som ligge indenfor befæstningslinien, ere nedbrudte og jævnede med Jorden. - General Chasses Proclamation, ved hvilken Byen erklæres i Beleiringstilstand, grundet sig paa et Decret af 24de December 1811, hvis Bestemmelser, nu iværksættes - Fra Brüssel erfare vi, at General van Halen, er fængslet, fordi man har ham mistænkt for en forrædersk Brevvexling med den nederlandske Prinds Fredrik, og for at have udstrøet Anarchiets Sæd i adskillige Egne af det indre Belgien. - Det brabaniske Flag vajer endnu her paa det saakaldte Kjødtorv Brügge, den 19de October. Vi have oplevet en skrækkelig Nat. Pøbelen har plyndret og ødelagt 10 til 11 Huse, Fruentimmer, eller rettere Furier, løb igjennem Gaderne og udstødte græsselige Hviin; Mændene med Fakler i Hænderne deelte sig i forskjellige Bander, som streifede omkring i de forskjellige af Byens Quarterer og spurgte hverandre Hvor skulle vi nu gaae hen?" Jndsluttede i deres Huse oppebiede de fredelige Jndvaanere Resultatet af disse skrækkelige Spørgsmaale. Jkke en eneste Borger lod sig see paa Gaden, ikke en eneste Patrouille var tilstæde for at skaffe Hjælp eller Sikkerhed. Disse ere de skrækkelige Følger af Lovløshed og Anarchiel.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Brüssel, den 21de October. De hollandske Tropper rømmede Mecheln den 18de d. M. om Natten. Borgerne, forstærkede ved et betydeligt Antal af vore Frivillige, satte sig i en Position, der var beqvem til at gjøre Hollænderne Modstand, om de skulde faae i Sinde at komme igjen. Det brabantske Flag blev heiset med Enthusiasme. Vor Oberst Niellons Korps kunde ikke sætte sig i Forbindelse med Mecheln. Hollænderne forsøgde i Gaar et Angreb paa hans Posttion; han blev nødt til at gaae defensivt tilværks. Kanontordenen, der vedvarede i nogle Timer, kunde tydeligen høres fra Højene ved St. Josserten Noode. Fordelen var paa vor Side. Hollænderne maatte retirere, efterat have mistet mange af deres Corps blandt disse Oberst Lens. Af Vore bleve kun faa dræbte, blandt disse Jenneval, den hæderligen bekjendte Forfatter til Les deus Brabanconnes. Hans Tab beklages almindeligen. Fra Mons have vi faaet sørgelige Efterretninger om Pobelexcesserne der.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Leipzig, den 21de October. Vor sidste Michelsmesse var en af de mærkværdigste, som man der nogensinde har oplevet. Paa ingen af vore forrige Messe saae man saa mange Orientalere, Grækere, Armeniere; ogsaa gamle Handelsvenner fra Brody, Warschaa og Moskau. Men de medbragte færre rede Penge og desto flere Vexler, især paa Wien, fordi de paa Reisen havde kunnet kjøbe Penge, til Udbetaling i Messen, til bedre Priser. Dette var en naturlig Følge af denne usikkre Tid, hvori Alle hige efter rede Penge. Men netop derfor var det vanskeligt, at afsætte hine Vexler i Leipzig hvilket de, som gjorde Indkjøb paa Messen, til deres Skade erfarede. De, der indlode sig paa Credit eller Afregning paa Vexler, som modtoges, have solgt betydeligt og til høje Priser. De fremmede Kjøbmænd, som havde Credit i Wien, reiste didhen med Jilposter, forskaffede sig der reede Penge eller saadanne Vexler, som man i Leipzig vilde diskontere, og kjøbte da store Masser af Varer. De Øvrige maatte med uforrettet Sag reise hjem. Saa uheldigt dette Tilfælde end er, kan dog allerede deraf skjønnes, hvor meget Smag paa europæiske Fabricater, som tildeels udtrykkeligen maa bestilles, tiltager i Levanten, i det indre Asien og i Rusland. - Af enkelte Handelsmænd en Gros solgtes i denne Messe vist nok i det Hele saare Meget, men de fleste Sælgere vare utilfredse, thi mange Kjøbere fra Tydskland udebleve, og de, der kom kjøbte kun Lidet. Ved Messens Ende vare Fallissementerne ved færre end man havde frygtet, men dog desværre flere end man kunde taale, thi giensidig Tillid imellem Handelsmænd og Banquiers er nu meget problematisk. - Alligevel bleve mange uldne Varer solgte, men, uagtet deres fortrinlige Beskaffenhed, til lave Priser. De fleste Sælgere paa Messen vare ogsaa dennesinde Preussere, hvoraf den stigende Fabrikindustrie i Preussen, især i det Bergiske, kan skjønnes. De engelske Fabrikater fandt paa denne Messe en langt ringere Afsætning end paa de foregaaende. (De sletteste Manufacturvarer sender England udenlands; de bedste forbruges i Landet selv.) Til Orienten afsattes færre Silkevarer. - Discontoen var ofte over 10 Procent.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Frankfurt ved Mayn, den 19de October. Gjenstanden for alle Samtaler i de herværende talrige Diplomaters Kredse er en diplomatisk Circulær, som en stor nordisk Magt har sende til alle dets Gesandter ved fremmede Hoffer, for at meddeles ethver af disse. Denne Note angaaer Begivenhederne i Nederlandenne, og indeholder en Erklæring fra hiint Hof, at det kraftigen vil opretholde Bestemmelserne i Tractaten, der 1815 blev sluttet i London angaaende Kongeriget Nederlandene, i det mindste i Henseende til alle dens væsentlige Punkter.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Paris, den 16de October. De Deputeredes Kammer, som havde opsat fine Møder til den 10de November, er allerede sammenkaldet til den 3die i hiin Maaned.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Le National indeholder Følgende: Et Privatbrev fra London, underretter os om, at den lange og besværlige Fodreise, som Hertugen og Hertuginden af Angouleme ere i Begreb med at gjøre, grunder sig paa et Løfte til vor Frue paa Bjerget Carmel, anbefalet af Bispen Fyrst Hohenlohe, der har bebudet St. Ludvigs Thrones Gjenoprettelse i Hertugen af Bordeaux, Henrich Dieudonnes, Person. Gajette de France melder, at Regjeringen ved en Telegraph Depesche er underrettet om, at Oberst Valderes Expedition til Spanien er aldeles mislykket, og at neppe 60 Mand af hans 800 Mand stærke Corps atter have naaet den franske Grændse Le Globe derimod antager dette Rygte blot for en Børsspeculation, og forsikkrer, at Regjeringen aldeles ikke har faaet nogen Telegraph Depesche.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Efterretningen om Dronningen af Spaniens lykkelige Redkomsbekræftes. Hs. Majestæt er den 10de October, om Eftermiddagen Kl. 41, lykkeligen bleven forløst med en Infantinde, som i Daaben blev kaldet Maria Jsabella Louise. Tallet paa de i Marseille fra Algier ankomne Syge beløbet sig til omtrent Fem Tusinde, og man venter endnu To Tusinde. Fra Mahon ventes 300, paa hvilke Amputationer bleve foretagne. De ere aldeles helbredede, men dette er ikke Tilfældet med de Lidende i Marseiller Hospitalet. - Jfølge en Skrivelse fra Toulon opvækker Reconvalescenternes Tilstand, som ere bragte did fra Marseille, den største Medlidenhed. - J Marseille døe daglig 12 til 18, paa nogle Dage endog 30 Mennesker. En fransk Fregat, som nyelig ankom dertil fra den africanske Kyst, maatte paa Overfarten kaste 14 Døde over Bord.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Jfølge Breve fra Bayonne hersker Uenighed imellem de spanske Flygtninger og deres Anførere. De Korps, som disse skrabet sammen, bestaae af forløbne Spaniere, Franskmænd og Jtalienere, der i Omegnens Landsbyer begaae allehaande Tyverier. Almindeligen ønsker man, at disse fremmede Gjæster snart maa drage over Pyrenæerne. Mangel paa Vaaben synes at forhindre dem Følgende Brev fra Paris, som meddeles i den preussiske Statstidende, giver Anledning til at kaste et Blik ind i Frankriget indre Forhold. Til de mærkværdige Phænomener, paa hvilke den sidste franske Revolution er saa riig, hører ogsaa de fordums Royalisters Stilling siden Begivenhederne i Julii Maaned, Dette Partie, der er langt talrigere og mægtigere end man udenlands troer, deler sig nu i to Hovedfractioner, af hvilke den ene, efterat have sagt et smerteligt Farvel til det forsvundne Dynastie, sluttede sig til den ny Tingenes Orden; den anden, Sammenligning med hiin, den stærkere, hylder Legimitetens Princip, vægrer sig ved at aflægge Troskabseed til den ny Regjering, og har nedlagt de talrige Embeder, som den beklædte. Har end denne sidste Fraction, der bestaaer af den høiere Adel, Geistlige og Justitsembedsmænd, ved at træde ud af Statens Tjeneste, fra sagt sig umiddelbar Deeltagelse i de offentlige Anliggender, saa har den dog endnu stedse en væsentlig Indflydelse gjennem den periodiske Presse. Dens Hovedorgan er Gazette de France, der modigen vedligeholder den ulige Kamp med dens i Antal saa meget overlegne Modstandere og, - hvad ikke kan nægtes, efterat den har faaet en ny Redaction, - med Skarpsindighed og Snildhed, stiller de Jnconseqventser, som det seierrige Partie ofte blotter, til Skue. For at retfærdiggjøre det Skridt, der kaldte det nu regjerende Dynastie paa Thronen, paastaaer det liberale Partie at det forrige Dynasties Opretholdelse vilde, under Begivenheder, nes Løb i Julii Maaneds sidste Dage, have fornyet alle en Borgerkrigs Vederstyggeligheder; tillige opslaaer det Historiens Aarbøger, for med de Exempler paa tidligere Dynastieskifter, som denne indeholder, at befeide Legitimetetsprincipet. Dog, hvilkesomhelst Argumenter Historien end kan tilbyde det, bliver Legitimitetsprincipet dog forsaavidt allerede et nødvendigt, fordi de nyere Staters Organisme væsentligen er grundet derpaa. Det er derfor saare misligt, at angribe Royalisternes og Gazettes Stilling, bag en saadan Vold, og Svagheden i det saa kaldte liberale Parties Raisonnement fremtræder netop øiensynligst, naar den opstaaer en Meningskamp imellem begge Partier om dette Punkt, (Sluttes i Morgen.)
Berlingske Tidende, 1830-11-01
London, den 2de October. Man vil her med Vished vide, at Hs. M. Tale i Parlamen, tet den 2den November indeholder Forsikkring om, at en fuldkommen Overeensstemmelse i Anskuelser, med Hensyn til Begivenhederne paa Fastlandet, finder Sted imellem alle Europas Hovedmagter, Frankrige indbefattet.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
De engelske Aviser forsikkre, at Fyrst Talleyrand har tilkjendegivet baade Hertugen af Wellington og de herværende udenlandste Ambassadeurer, at intet Middel skal vorde uforsøgt, for at udvirke Pardon for Polignac og de øvrige tiltalte Exministre, der som de dømmes fra Livet.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
The Thimes meddeler nogle Udlog af en snart forventende Broschare om de Partier, som existerede i Kongeriget ved H. M. Kong Wilhelm Ildes Thronbestigelse. Deri siges blandt Andet: at de indsigtsfuldere Medlemmer af Ultra=Tor=Partiet maae indsee, hvor meget Rigdom og Dannelse, disse Magtens Elementer, have tiltaget hos Middellassen; at Torverne derfor vilde gjøre vel i, at slutte sig til denne Middellasse, og i Spidsen, for den lede den fremskridende Tidsalders Bevægelser, hvortil de aldrig kunne mangle den nødvendige Indflydelse, som deres større Rigdomme og Kundskaber ville forskaffe dem.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
J Morning=Chronile læses en Privatskrivelse fra Antverpen om Belgiens politiske Tilstand og dets Forhold til Holland. Efter Forfatterens Mening existere for Øjeblikket tre Partier i Belgien, hvoraf det ene bestaaer af Republikanere, det andet, men som langtfra ikke har saa stor Jndflydelse, af Valloner, der formedelst Afsætningen af deres Kul til Frankrig, ønske en Forbindelse med denne Stat, og endelig det tredie, som stedse tiltager meer og meer, hvis Medlemmer ønske, at tilbyde Prindsen af Oranien Kronen med en af Nationen samtykt Constitution.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Lissabon, den 12te October. Efterat den Forhauselse, som de nyeste Begivenheder i Frankrige opvakte, har lagt sig, ere vi nu komne tilbage til det tidligere Forfølgelsesystem, hvis Redskab Viego atter er i Dom Miguels Haand. Hverken Uskyldighed, Kjøn, Alderdom eller Sygdom, ændser vor Tids Nero meer. Ei allene Mænd og Qvinder af de formuende og indflydelsesrige Folkeklasser ere Gjenstande for disse Forfølgelser; ogsaa fattige Haandværkere, ja endog Lissabons ubetydeligste og roeligste Jndvaanere, slæbes under de absurdeste Paaskud i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Stokholm, den 22de October. Den ny Toldrulle, som træder i Kraft den 1ste Januar 1831, indeholder endeel betydelige Nedsættelser i Afgifterne paa Kaffe Sukker, fremmed Brændeviin, Thee o. s. v. Smuglerne i Skaane drive, ifølge de Confiskationer, der ere gjorte i de sidste 4 Aar, især deres Handel med ovennævnte Artikler, ligesom overhovedet kun med de til Jndførsel, rigtignok mod meget høje Afgifter, tilladte Varer, og man tør nu haabe, at de ikke længere ville kunne finde deres Regning derved.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Hs. Majestæt har under 17de September udfærdiget en Resolution, som vil bidrage meget til at dæmpe Haandværkslaugenes Anmasselser. Efter Beretning fra Directionen for det technologiske Jnstitut har Kongen tilladt, at hver af dets Elever, som beviislig have erhvervet sig tilstrækkelig Færdighed i et eller andet Haandværk, kan lade sig indskrive som Svend i samme, med de samme Rettigheder, som om han havde udlært hos en Laugsmester.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 1ste November. Til den Bekjendtgjørelse, angaaende en Belønning af 25,000 Rubler for den bedste Afhandling om Undersøgelsen og Beskrivelsen af Sygdommen cholera morhus, som under Art. Petersborg den 28de Septbr. har været indført i Statstidendens No. 163 af 11te f. M., bliver efter nærmere Meddelelse at tilføie, at ogsaa de franske Læger ere kaldede til at concurrere for den udsatte Priis og at ogsaa de Afhandlinger der ere skrevne i det franske Sprog, ville vorde modtagne.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Det qvindelige velgjørende Selskab har, ligesom i de forrige Aar, i Anledning af dets allernaadigste Beskytterinde, Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag, ogsaa i Aar uddeelt Præmier til Tjenestepiger for lang og tro Tjeneste. Efter de 694 Ansøgninger, som derom vare indkomne, har Bestyrelsen dennegang belønnet 31 værdige Tjenestepiger med Gaver af forskjellig Størrelse til et Totalbeløb af 739 Rbdlr. - Af ovennævnte 3, værdige Tjenestepiger mødte 24 personligen og modtoge de den tilkjendte Præmier. Dem, som Fraværelse, Alder og Svagelighed hindrede fra at møde, bleve fra Selskabets Secretair deres Præmier tilstillede. Med den inderligste Taknemmelighed have disse Værdige, ved at modtoge Belønning for deres exemplariske Vandel, nedbedet Himlens rigeste Velsignelse over Selskabets allerhøjeste Beskytterinde, vor allernaadigste Dronning. - Med Deeltagelse erfares, at ti Hundrede og ti værdige Tjenestepige allerede ere blevne belønnede af Selskabet, som i Anledning af vor allernaadigste Dronnings Fødselsfest, vedbliver aarligen at uddele Præmier. - Af de 694 Ansøgende have 227 tjent fra 15 til 20 Aar; 181 fra 20 til 25 Aar; 117 fra 25 til 30,1 Aar; 80 fra 30 til 35 Aar; 89 fra 35 til 40 Aar og derover. Fra den 16de til den 22de October, begge Dage incl., ere 26 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse vare 11 bestemte til nederlandske, 12 til svenske og norske Havne, 2 til Bremen, og eens Bestemmelsested var ikke angivet.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Den 22de October er Grosserer J. Frolich anerkjendt som Fransk Viceconsul i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Den 15de October har Bogtrykkersvend M. Birck faaet Bevilling til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kjøbenhavn og ført Firmaet C. A. H. Møller et Birck.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Ordineret Catechet- og første i Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Ærøeskjøbing. Løn: 295 Rbd., rede Sølv, foruden fri Bolig, 32 Rbd. rede Sølv til 2 Skolestuers Opvarmelse, og Høitidsoffer efter fast Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Told- og Consumtions=Jnspecteur-Embedet i Sæbye. -
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Told- og Consumtions=Kasserer-Embedet i Ebeltoft. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed, til Beløb 1450 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1830-11-01
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 13de October er Sognepræst for Thiele og Nørre-Vinge Menigheder i Viborg Stift, N. C. Broch, beskikket til Sognepræst for Bierring og Mammen Menigheder i samme Stift. Den 22de, Bataillonschirurg J. H.A. Evertsen til Districtschirurg for Hillerød Kjøbstæd og Frederiksborg District. under Directionen for den almindelige Enkekasse, Den 2den October er Cand. juris J. F. Jantzen beskikket til Copiist i Bogholder-Contoiret.