JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-11-30
For nogle Dage siden blev en herv. borgerlig Familie behageligt overrasket ved at en riig svensk Baron friede til Datteren. Da han ønskede, snart at føre sin Brud hjem, bleve de i en Fart udstyrede og gifte, hvorpaa de afreiste over Helsingør. Men her befandt den unge Kone sig Morgenen efter i en høist ubehagelig Stilling, idet Baronen var gaaet sin Vei, og ei senere har været at finde. – En Vognmand Blütt heraf Staden er den 24de De, medens han syslede i sin Stald, bleven slaaet saaledes af en Hest i Hovedet, at dette knustes, og han døde paa Stedet. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1843-11-30
Hr. Muth Rasmussen har nu paany annonceret sin Kirke-Concert i Odense til den 28de De, da en Misforstaaelse nu er hævet.
Viborger Samler, 1843-11-30
Odense, den 25de November. Som bekjendt grebes der forleden i Fyen en Falskmøntner, Huusmand Rasmus Knudsen af Veile i Salling Herred. To andre Personer havde været i Forbindelse med ham, nemlig Smeden Mogens Pedersen af Espe og Ungkarl Peder Nielsen af Vesterskjærninge, i Tjeneste hos Smeden. De havde støbt falske Specier og Markstykker, hvortil Formerne fandtes hos Mogens Pedersen. De støbte Specier ere komne tilveie, og ere meget kjendeligen falske. Ogsaa Markstykkerne vare saa slet gjorte, at de strax vare blevne anseete for falske af dem, til hvem man havde forsøgt at udgive dem. Det er blevet oplyst, at Smeden og hans Karl gik næsten hver Dag med en Taar formeget; at de fortjente kun faa Penge ved deres Arbeide, ikke af Mangel paa Arbeide, men fordi de ikke bestilte noget, men svirede. Som et andet interessant Moment i denne Falskmøntnerhistorie fortjener at anføres, at Planen, til falske Penges Forfærdigelse var bleven aftalt imellem Smeden og Rasmus Knudsen, efter at de havde været til "Missionsselskab, hvor Pastor Agerbek havde holdt Foredrag, og hvor der var indsamlet Bidrag til Hedningernes Omvendelse. (Th. Av.)¬
Viborger Samler, 1843-11-30
J denne Tid er i Nærheden af Flensborg bleven skudt en Krage-Trappe (Otis tubara), der ellers hører hjemme i Barbariet og Arabien. Nærværende Exemplar, er blevet afgivet til den af Ornithologien fortjenstfulde Apotheker Mechlenburgs Samling. (Flb. 3tg.)J en Skrivelse fra List paa Sylt af 14de November hedder det: "J mere end 5 Uger har en Hvalfisk taget Ophold her i vor Nærhed. Den krydser næsten bestandig i Lister=Dyb, men forlader dette dog undertiden og nærmer sig enten til denne eller til den romøer Kyst. Desværre fattes det her paa Harpunerer, som kunde gjøre Ende paa denne Gjæsts Krydstoge og for nogle Aar forsyne os med Tran. Nogle Gange er man kommen Dyret saa nær, at man har kunnet ramme det med affyrede Geværkugler; hvilket dog ingen videre Følge har havt, end at det dukkede under i nogle Minuter og derpaa med lige Kraft og Hurtighed forsatte sin Cours. Det stormfulde og taagede Veir gjorde i forrige Uge nogle romøer Grønlandsfareres Anstrængelser for at bemægtige sig Hvalfisken frugtesløse.
Viborger Samler, 1843-11-30
Næsten daglig have vi det her ualmindelige Syn at see hvorledes dette Uhyre igjennem sine Næseboer sprøiter, Vandstraalerne fra sig til en betydelig Høide. Herved forraader det sig, selv for det ubevæbnede Øie, allerede i en Qvart-Miils Afstand."Ude i det falske Kattegat, en lille Miil fra Frederikshavn, fremdukke af Havet en Række af Steenholme, hvoraf den største kaldes Hirtsholmen og er beboet af 200 Sjæle. Siden 1812 har Øen været indlemmet i Frederikshavns Menighed; men ved allerb. Reskript af 28de Jan. d. A. blev det fastsat, at Øen skulde danne et Sogn for sig. Men nu maatte den ogsaa have et eget Sogneforstanderskab; dog da Beboerne ikkun ere Fiskere og Lootser, uden Jorder og Gaarde, og der kun fandtes 23 givte Mænd og 7 Enker paa Øen, saa maatte Hs. Majestæt den 1ste Novbr. give Øen en med Hensyn til Valgret og Valgbarhed fra den i Danmark indførte afvigende Anordning, saaledes, at enhver af Øens Beboere, som er Eier eller Fæster af et Huus, er valgberettiget og valgbar, og Øen har derved faaet sin egen Forfatning. Saavel Hirtsholmen som alle de øvrige hosliggende Holme, der alle, paa den første nær, ere ubeboede, bestaae af en Mængde Rullestene, der ere sammendyngede til koldssale Steenblokke og ikkun ere bedækkede med en saa tynd Jordskorpe, at de ere udyrkelige. Hirtsholm har en god Havn, og ved Kjølpen, den sydligste Holm, er for større Skibe en Rhed, hvoraf Tordenskjold ofte betjente sig som Station i Kattegattet. (Dannev.)
Viborger Samler, 1843-11-30
Aarhuus, den 27de November. Jdag bleve de jordiske Levninger af afdøde Herredsfoged, Dr. juris. Justitsraad Seidelin med megen Høitidelighed bifatte i Domkirken. Under Sørgemusik bares Liget af Sognefogderne i den Afdødes Juridsdiction ind i Kirken, hvor 2de Psalmer bleve afsjungne og hvor Hr. Stiftsprovst Lindhard, med Sandhed og Varme skildrede den Hedengangnes Værd som retfærdig Embedsmand og som om og kjærlig Familiefader, og takkede Forsynet, der havde befriet den Svage og Affældige fra Forgængelighedens tunge Byrde. Liget; bragtes derpaa, ledsaget af Sørgeskaren og Musiken, ud paa Kirkegaarden. (Aalb. Av.) Thisted. Torsdagen den 16de Dennes om Aftenen kjørte en Bondemand ved Navn Andreas Christian Jensen, Bang fra Øeland Mark, fra Thisted til sit Hjem, da han omtrent Kl. 7 havde naaet Nordentofts Bakken kom en Mand gaaende hen til ham, og reev ham efter at have talt nogle Ord med ham, ned af Vognen, og da han vilde reise sig op stødte han ham for Brystet, kastede sig derpaa over paa ham og spurgte om han vilde levere hvad han havde hos sig, men Bonden der er meget stærk, greb Røveren saa alvorlig fat i Næse og Mund, at han skreeg høit og maatte slippe ham, men da han saae en anden Mand komme frem af Grøften, løb han alt hvad han kunde efter sine Heste, som han naaede i Skjoldborg. Fra Politiets Side er gjort alt for at opdage Voldsmanden, men uagtet Tvende paa Mistanke have været arresterede, har det endnu ikke ledet til noget Resultat. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1843-11-30
Skibs-Efterretninger. Læs, den 23de Novbr. Sidste Nat indstrandede NO. under Øen Capitain A. Willumsen med Galeasen "Marie, af og fra Christiansand, bestemt til Aalborg ladet med Tømmer. Fartøiet er forliist og Takkelage og Ladning vil blive bjerget. Ladningen sælges strax, men Jnventariet beroer til videre. – Capitain Will. Barrich grundstødte Natten tilden 19de De, østlig under Den med Briggen Thorn-Træe, af Stockholm, fra Wyborg bestemt til Hull med Planker.
Viborger Samler, 1843-11-30
Skibet er sandsynligviis ved de to sidste Dages Stormpeir, da Jngen har kunne komme ombord, forliist. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1843-11-30
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 26de November: Grev F. Lerche, Particulier Barner, Lieutenant v. Guldbrandsen, Pastor Glahn, Factor Poulsen, Lieutn. v. Morgenstierne, Apotheker Wolf, Jfr. Hald, Cand. theol. Westesen, Fru Breinholm, Proprietair Dochedahl, Forpagter Schrøder, Toldbetjent Kornerup, Forvalter Jansen, Kom W. Møller, Handelsbetjent Hvild, Kom. Schmidt, Forvalter Andersen, Tømmermester Christensen, Strømpehandler Fiel rad og Jensen, Qvægh. Dam og Brask. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 27de Novbr.: Pr. Lieutn. v. Lützau, Fru Majorinde Breinholm, Enkemad. H. Breinholm, Frøken Prunst, Jfr. Plesner, Particulier Schibbye, Landmand Bredahl.
Viborger Samler, 1843-11-30
Døde. Kjøbenhavn: Geheime-Conferentsraad, Baron de Selbys Frue, Christiane Georgine Louise, f. Falde, 58 Aar; Overkrigscommissair Henrik Johan Prosch, 5 Aar; Hørkræmmer Sophus Warming, 46 Aar; Anna Laurentze Resch, f. Neergaard, 56 Aar; Skibschirurg Dietrichs Enke, Jacobine Louise Dietrich, f. Ræder, 78 Aar; D. B. Lund; Christiane Nielsen, 22 Aar; Skibscapitain Steens Enke, Johanne Birgitte Steen, f. Brandt; Ane Cathrine Henriksen, f. Jensen, 64 Aar; forhenværende Høibaadsmand i Søetaten, C. Günther, 67 Aar; Ellen Andersen. f. Nielsen, 40 Aar; Anne Lovise Nested; Ane Svendsen, f. Pedersen, 45 Aar; Høker Rasmus Jensen, 52 Aar; Ole Hammer. - Helsingør; Justitsraadinde Kirstine Cathrine Elisabeth Lassen, f. Møller. Lids Plantage: Ana Catharina Dorothea Eskildsen, f. Brehmer. - Kallunborg: C. J Omøe, 20 Aar. - Assens Cand. pharm. Lemming Vett, 37 Aar. - Ribe Bispegaard. Frøken Johanne Christiane Müller (Datter af Biskop Tage Müller), 27 Aar. - Rosenold: Enkegrevinde Rantzau. Horsens: Enkemad. B. C. Buhl. Enke efter afd. Hospitalsforstander S. Buhl. i Fredericia, 75 Aar. - Randers, Mad. Maran Beyer, f Nielsen (Enke efter afdøde Sukkerrafinadeur J. H. Beyer), 74 Aar. - St. Thomas: Elias Schleisner (død af Climatfeber). Ahlefeldt-Laurvig, Dine Fædre strede for Land, med Dannebroge gik de i Doden, Disse lig Du kjemped for Ret som Themis'sværdigste Præst, Fromhed og Kraft var Skjoldmærket, Retfærdighed Adels patentet. Nu er det indløst hos Ham, der giver Sjels Adel sin Løn. J. Møller.
Viborger Samler, 1843-11-30
Mindeblomst. paa Kammerherre, Stiftamtmand, Greve Ahlefeldt-Laurvigs Grav. Ahlefeldt-Laurvigs Grav. Din Konge æred Dig, Han skattede Dit Værd, Af Alle elsktes Du, og Mange vil Dig savne; Retskaffen, eiegod og kjærlig var Din Færd, Din største Lyst det var at glæde og at garne. – Ak, altfortidlig gik Du ind til Evigheden, Fortidlig, Elskede, forlod Du denne Jord! – Dog ei Dit Minde det forglemmes vil herneden, 1 Manges, Manges Hjerter venligen det boer,
Viborger Samler, 1843-11-30
AVERTISSEMENTS. Det er for mig i min dybe kummer en ligesaa trøstende som beroligende Tanke at vide min afdøde, uforglemmelige Mand agtet og elsket af det ham betroede Stifts Befolkning; navnlig vil den forekommende og hædrende Opmærksomhed, der udvistes ham sidste Tirsdag, da han førtes til sit sidste Hvilested, aldrig udslettes af min Erindring. Jeg föler det at være min hellige Pligt offentlig at udtale min kjerte ligste Tak til de Borgere af denne Stad, som bare den elskede Afdøde til hans Hvilested, og til de Hundreder af denne Stads og dette Stifts Bergere af flere Klasser og Embedsmænd, der Alle uindbudne hædrede hans Minde ved at ledsage hans Liig til Graven. De modtage Alle den dybtsörgende Enkes kjerteligste Tak; De være forvissede om, at jeg til mit Livs sidste Stund skal bevare i taknemmelig Erindring den deeltagende Venneskare, der anmodet, af egen Drift, saaledes hædrede den ak, altfor tidlig fra os salige Bortdragnes Minde. Viborg, den 30te Novbr. 1843. A. D. C. Ahlefeldt Laurrig.
Viborger Samler, 1843-11-30
At det har behaget det alvise Forsyn den 26de d. M. ved en pludselig Død at bortkalde min uforglemmelige Mand, Told- og Consumtionsbetjent Christian Lund Hesbeck, i hans Alders 38 1/2 Aar, efter 1 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab, bringes sörgeligst til Panrörendes og deeltagende Venners Kundskab. Vort Egteskab var velsignet med et Barn, som endnu ikke föler Tabet af den ommeste Fader og Forsörger, Viborg, den 29de Novbr. 1843. Jacobine sl. Hesbech, født Petersen.
Viborger Samler, 1843-11-30
Mil Lager er atter bleven forsynet med sorte coul., glatte og sig. Thibets, Alpacho-Lvstre. Orleans, til Nutidens allerbilligste Priser. D. Philipsen.
Viborger Samler, 1843-11-30
Et Parti blegede og ublegede Hør og BlaarLærreder, sælges særdeles billig hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1843-11-30
Vildtskind. Hare-, Ræve, Maar-, ilder-, Brok, Odder og Katteskind, kjøbes til høieste Priser af D. Philipsen.
Viborger Samler, 1843-11-30
Fæchuder. raae og saltede, kjøbes hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1843-11-30
Et Parti grove blegede Lærreder, udsælges i disse Dage til 12, 14 og 16 sk. Al. hos S. N. Samson.
Viborger Samler, 1843-11-30
Brune Sælhundskinds Dame=Støvler, faaes hos E. N. Samson.
Viborger Samler, 1843-11-30
Vildtskind, saasom: Hare-, Ræve, Jlder-, Maar-, Odder-, Grevling- og Katte-Skind, kjøbes saavel i større som mindre Partier af S. N. Samson.
Viborger Samler, 1843-11-30
God Hvedemeel, faaes hos P. Stottrup.
Viborger Samler, 1843-11-30
Peberrod. faaes hos P. Stottrup. Capt. H. N. Holm af Aalborg, førende den nye og særdeles burg seilende Jaal "Julius, afgaaer bestemt i næste Uge til Kjøbenhavn herfra, og medtager Fragtgods og Passagerer til billig Fragt. Er Vinden imod, lader han sig af Dampbaaden husere ud af Fjorden. Man melder sig hos Randers, den 28de Novbr. 1843 C. Hennings, Mægler.
Viborger Samler, 1843-12-02
No. 191.
Viborger Samler, 1843-12-02
71 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifts-Tidende. No. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Canononononen.
Viborger Samler, 1843-12-02
Løverdagen den 2den December 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-12-02
Nyeste Postefterretninger. Spanien. General Sanz, hvis Magt for Barcelona nu udgjør 10,000 Md., har ladet opkaste Brechebatterier, der skulle være færdige inden den 18de Novbr. og derefter strax spille imod Staden. Dronningen har overdraget Olozaga og Krigsministeren Serrand at danne et nyt Ministerium. Man mener, at Gen. Narvaez atter er udsonet med Serrano; de skulle være enige i alle Hovedpuncter. Cortesforsamlingen holder ingen Møder saalænge der ikke er tagen nogen definitiv Bestemmelse om det nye Ministerium. J Narvaez see mange Moderados kun et Creatur af Exregentindedronningen. Efteren Efterretning fra Paris af 22de Novbr. skal Narvaer, have taget sin Ansøgning om Demission tilbage under den Betingelse, at det nye Ministeriums første Act skulde være Dronning Christines Tilbagekaldelse. - Amettlers Styrke i det med Levnetsmidler paa 1 Aar forsynede Fort Fernando anslaaes til 4000 Md.
Viborger Samler, 1843-12-02
Børsenhalles Londonercorrespondent meddeler følgende i Paris den 23de Novbr. bekjendtblevne vigtige Telegraph efterretninger: "Perpignan, den 21de Novbr. Barcelona har capituleret den 19de Novbr. Jgaar holdt Tropperne deres Jndtog i Staden. Capitulationsbetingelserne ere omtrent de samme som de, der tilstodes Jnsurgenterne i Zaragoza. Barcelona, den 20de Novbr. Efterat Jnsurgenterne havde erholdt Kundskab om Betydningen af det forestaaende Angreb fra Gen. Sanz's Side, have de i 2 Dage afsendt den ene Commission efter den anden for af Generalcapitainen at erholde gunstigere betingelser. Generalcapitainen gjorde nye Concessioner, der havde for sig det almindelige Ønske at see Jsabella den Andens Regjering ligesom indviet ved en Mildheds og Forsønings Act. J dette Øieblik drage Tropperne ind i Staden. De compromitterede og af Generalcapitainen betegnede Jnsurgent chefer ville indskibe sig ombord paa et franskt Skib og bringes til Port Vendres.
Viborger Samler, 1843-12-02
Barcelona, den 22de Novbr. Dronningens Tropper have uden Modstand (?) taget alle Barcelones Porte i Besiddelse. Generalcapitainen har igaar udnævnt og indsat et nyt Municipalitet. Da enkelte bevæbnede Nationalgardister have begaaet Excesser imod det Militaire og opløftet Oprørsskrig, saa skulle Jndbyggerne afvæbnes ifølge et i Morges udstedet Bando. De, der ikke inden sex Timers Forløb have afleveret deres Vaaben, trues med Dødsstraf. Medlemmerne af Juntaen og omtrent 100 Officierer af Fricorpset eller Nationalgarden afreise idag, forsynede med Passe, som Generalcapitainen har udstedet, til Frankerig. De have indskibet sig ombord paa franske Skibe.
Viborger Samler, 1843-12-02
Bayonne, den 22de Novbr. Et kongeligt Deeret befaler Gjenoprettelsen af Kongerigets Municipaliteter, i Overeensstemmelse med den bestaaende Lov.
Viborger Samler, 1843-12-02
Frankerig. Paris, den 22de Novbr. Det synes virkelig som om Dronning Christine har erholdt en Depesche fra Narvaez, hvori hun anmodes om ei at indfinde sig i Spanien, førend Jndbydelsen er udstedt. Om et almindeligt Amnestie i Spanien tales der neppe længere. Ludvig Philip skal have modsat sig et saadant Decret. Narvaez's Demission ansees i Paris for en politisk Comedie. Politipræfecten Delessert og Justitsministeren Martin have begivet sig til Exministrene Polignae og Peyronnet for at opfordre dem til at forlade Paris. Som Grund til dette Skridt anføres vel, at de tvende Exministre ei have villet rette sig efter Amnestiedecretet; men man vil vide, at Polignae og Peyronnet ikke have villet takke Ludvig Philip som Konge, men kun som Hertug af Orleans, for deres Benaadning. Senere skal Peyronnet imidlertid have givet efter, men Polignac maa forlade Paris.
Viborger Samler, 1843-12-02
Paa Pariser-Orleans Jernbanen stødte Trainet den 20de Novbr. om Aftenen paa 2 Heste, der brugtes til Sand transport; Hestene bleve knuste; Maskinerne og flere Waggons kom ud af Sporet; men intet Menneske kom derved til Skade.
Viborger Samler, 1843-12-02
Det franske Krigsdampskib Napoleon, der drives ved den Archimmediske Skrues Kraft, har i den overordentlig korte Tid af 25 Timer tilbagelagt Veien fra Lissabon til Cadiz, hvilken Hurtighed hidtil er uden Exempel.
Viborger Samler, 1843-12-02
Ministeren for de offentlige Bygningsarbeider skal være meget stemt for Jndførselen af Jernbaner ved Hielp af athmosphærisk Tryk. Ministeren Teste har af den til England afsendte dygtige Jngenieur Mellet, som nøie har prøvet Banen fra Kingstown til Dalken, erholdt udførlige Beretninger til Fordeel for det nye System.
Viborger Samler, 1843-12-02
Paris, den 23de Novbr. Fra Milianah i Algerien, ere indløbne Efterretninger, ifølge hvilke det skulde være lykkets de Franske at bemægtige sig Abdel Kaders Person ved Hielp af en med de Franske forbunden Stamme, der isærdeleshed har været udsat for Emirens Hevn. Man skjænker imidlertid ikke denne Efterretning ubetinget Tiltro.
Viborger Samler, 1843-12-02
Storbritannien og Jrland. London, den 24de Novbr. O'Connells og de andre Medanklagedes Forsvatere ere af Qveensbenchs 4 Qverdommere vel blevne afviste med deres Andragende om Anklagens Cassation, og de ere saaledes nødsagede til at indlade sig paa An klagens Realitet; imidlertid ville de egentlige Forhandlinger neppe begynde saa meget snart. Som bekjendt, begrundede de Anklagedes Forsvarere deres Cassationsandragende paa den Omstændighed, at de af Grand Jury afhørte Vidner ikke ere tagne i Eed i den offentlige Ret, saaledes som Acten fra Georg den Tredies Tid fordrer det. Generalfiscalen gjorde imidlertid opmærksom paa en nyere Lov fra Dronning Victorias første og andet Regieringsaar, ifølge hvilken det ikke er fornødent, at Vidner, der understøtte Anklageacter (bills of indictment) foren Grand Jury, offentligen tages i Eed i Tribunalet. Opponenterne havde støttet deres Andragende paa Georg den Tredies Lov, fordi der i den sidste Act ei omtales Queensbench; men Retten erklærede i sin Kiendelse, at den sidste Parlementsact indbefatter Anklageacter ved alle Grand Juries i Jrland. Efterat Retten havde afgivet sin Kiendelse, opfordrede den de Anklagede til personligen at fremstille sig for Retten; de Anklagede fremstillede sig, og erklærede nu paa det til dem rettede Spørgsmaal, om de vilde erkjende sig for skyldige eller ikke skyldige, at de vilde plaidere paa Jkke skyldig." Saaledes er nu Sagen moden til at tages under Behandling af Assiseretten, og Generalfisealen vil idag andrage paa at henvise Sagen til denne Ret (den mindre Jury), og bestemme Dagen paa hvilken Sagen skal behandles. – Saavidt de almindelige Postefterretninger. "Børsenhalles Londonercorrespondent meddeler den Efterretning fra Dublin af 23de, at Generalfiscalen vil efter en foreløbig Meddelelse til O'Connell og de andre Anklagede, den 24de Novbr. andrage paa, at Sagen plaideres den 11te Decbr. for Assiserne, samt at Tiden fra den 11te Decbr. til den 10de Jan. 1844 maa blive regnet med til Michaelis-Terminen for at kunne udføre Processen. Hensigten med det sidste Andragende er at re servere Dommerne deres Embedmyndighed, der egentligen kun tilkommer dem i selve Terminen. Jmod disse Andragender have de Anklagede stillet flere beedigede Erklæringer (affidavits), der gaae ud paa at udsætte Asfiserne til den 1ste Febr. 1844, og de have begrundet deres Fordring deels paa utilstrækkelig Tid til at tilveiebringe til den 11te Decbr. de fornødne Beviser, deels derpaa, at der imod den nuværende Liste over de Eedsvorne finder saa lovlige Jndvendinger Sted, at denne skal underkastes en Revision, der vil vorde endt i Febr. Maaned. Saavel disse Affidaviis som Generalfiscalens Andragender ville vorde discuterede m. m. den 24de Novbr.
Viborger Samler, 1843-12-02
Man antager, at O'Connells Renten for indeværende Aar vil beløbe sig til 30,000 Lstl. eller 270,000 Rbdlr.
Viborger Samler, 1843-12-02
Grækenland. Augsb. Allg. Zeit. beretter fra London (5te Novbr.), at Fyrsten af Oettingen Wallersteins, Mission til Paris og London vil have de meest velgjørende Følger for Grækenlands Rolighed og den kongelige Magts befæstelse i dette Land. Magterne England og Frankerig ere enige i at betegne den engelske Statsforfatning som den, der bedst egner sig for Grækenland Derved er altsaa Grundsætningen af et dobbelt Kammer og Senatorværdighedens Arvelighed godtgjort. Kongens Veto er ubetinget. Dog er det muligt, at den græske Nationalforsamlings Anskuelser og nærmere Underhandlinger med de garanterende Magter kunne bevirke en eller anden Modification i Udkastet. Directe Efterretninger fra Athen af 4de Novbr. lyde gunstige for Grækenland. Maurocordatos og Kolettis ere udnævnte til Ministre uden Portesenille, og have modtaget denne Udnævnelse.
Viborger Samler, 1843-12-02
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-12-02
Kjøbenhavn. Magister Monrad hilstes, da han i det seandinaviske Selskabs sidste Møde reiste sig for at tale, med stormende og længe vedholdende Jubel.
Viborger Samler, 1843-12-02
Høiesteretsdom. Etatsr. Blechingberg imod Peter Andersen, der tiltaltes for at have i et til Kongen indgivet Andragende mod de Tilforordnede i Høiesteret fremført Beskyldninger (Defenfor Buntzen). Ved Lands-Over samt Hof- og Stadsrets Dom af 19de August 1843 er Tiltalte idømt 1 Aars Tugthuusstraf. Dom: LandsOver- samt Hof= og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Etatsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. (Bl. Td.) Den 24de Novbr. skulde den Sag, under hvis Behandling for Criminelkammerets Skranker Fædrelandets forrige Redacteur, Hansen, i sin Tid blev idømt Vand og Brøds Straf fordi han ei vilde give Svar, behandles for Høiesteret, hvilket var annonceret i Bladene, hvorfor endeel Nysgjerrige havde samlet sig. Men der blev for den Gang Jntet af Proceduren paa Grund af Etatsraad Salicaths Upasselighed. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1843-12-02
Fra Pastor Ibsen er tilstillet Red. af Kbhposten nogle bemærkninger i Anledning af hvad der i dette Blad nylig har været berettet om en paa Lyngby Kirkegaard i sex Dage udsat Jordspaakastelse, hvilket Hr. J. betegner som et uværdigt Angreb, idet han dog ingenlunde benegter Rigtigheden af den paatalte Kiendsgierning, men paaberaaber sig til sin Retfærdiggjørelse, at han formedelst de derved ikke iagttagne Formaliteter, ikke var berettiget til at foretage denne kirkelige Ceremoni, men at han dog senere af egen Følelse har ladet sig bevæge til at oversee denne Mangel.
Viborger Samler, 1843-12-02
Paa Segtegaarden i Aakiersogn forefaldt Løverdagen den 11te De, omtrent Kl. 9 om Formiddagen en sjelden Hændelse, idet en Ræv kom listende ind paa Gaarden, formodentlig i den Hensigt at skjæle Gjæs (det var Mortensdag), men da den for Øieblikket intet Bytte saae, vendte den om og gik ind i Kjøkkenet, hvor der tilfældigviis var nogle Ænder, hvilke den begyndte at jage omkring og var just ifærd med at hugge sig een, da idetsamme Konen i Huset, der havde hørt Allarmen, kom til og vilde udjage den indkomne Hund, men mærkede strax sin Feiltagelse og saae at det var en Ræv, griber den derfor fat ved Ørerne og holder den saaledes behjertet med begge Hænder og raaber paa sin Mand, som i al Hast kom til, denne griber hurtigt fat paa en Kniv og fælder Dyret, som saaledes maatte lade sit Liv ved Kjøkken skorstenen. (Bornh. Av.)
Viborger Samler, 1843-12-02
Odense den 25de November. En Ubenævnt, som er barnfødt her i Odense, har skjænket Stiftelsen for gamle, værdige og trængende Haandværksmestere i Odense og deres Enker en Gave af 100 Rbd. (Thoms. Av.)