JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Ane Brunow, Enke efter Peder Mogensen af Lihme, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samlinger i dette Bo vil blive foretaget her paa Contoiret Mandagene den 28de næste Maaned og 26de Octbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 10de August 1830. A. L. Reiersen. Johannes Gottschalck Claudi, Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager samt Herredsfoged og Skriver i Gjerlev Onsild Herreder, Gjør vitterligt, at efter Begjæring af Gaardmand Albrecht Pedersen af Lystrup og i Overeensstemmelse med efternævnte Kongelige allernaadigste Bevilling. af 22de Juni f. A. saalydende: Vi Frederik den Sjette af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at eftersom Gaardmand Albrecht Pedersen af Lystrup under Randers Amt i Vort Land Nørre-Jylland for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af Jens Christensen i Lystrup den 20de Juni 1804 udstædt og 27de Juni 1814 inden Gjerldv Onsild Herreders Ret tinglæst Obligation oprindeligen lydende paa 900 Rdlr. dansk Courant, hvorpaa 500 Rdlr. dansk Courant er afbetalt, og det Øvrige omskreven til 400 Rbd. Sølv, ved hvilken Obligation er givet 1ste Prioritets Sikkerhed i den Albrecht Pedersen nu tilhørende Gaard i Lystrup By, Windblæs Sogn, i Gjerlev Herred af Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. 1 Alb. samt Besætning, endnu staaer udslettet af Pantebogen, uagtet samme forlængst er indfriet, da ville Vi, efter hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, ligesom Vi og hermed bevilge og tillade, at meerbemeldte Albrecht Pedersen ved Stævning til vedkommende Ret som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i Aarhuus Stifts Avis, den Berlingske politiske Avertissements=Tidende og den altonaiske Mercur med Aar og Dags Varsel maa indkalde Den eller dem som maatte have forbemeldte Obligation ihænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Ingen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa bemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare." Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 22de Juni 1839. Under Vort Kongelige Segl. L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Efter Hans Kongelige Majestæts Stemann. allernaadigste Befaling. M. Lange. Hansen. Holm. Bevilling: Feddersen. for Gaardmand Albrecht Pedersen af Lystrup under Randers Amt til Mortifications Erhvervelse paa en bortkommen Obligation: indstævnes herved Den eller dem, som Obligationen maatte være eiende eller hændehavende til at møde for Gjerlev Onsild Herreders Ret som holdes paa Mariager Raadhuus den første ordinaire Retsdag i December Maaned 1841 om Formiddagen Kl. 10, for med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at bevise, da Citanten i andet Fald ved Rettens Dom vil forvente og paastaae Obligationen kjendt død og magtesløs, samt af Pantebogen udslettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Forordningen af 3die Juni 1796 har afskaffet Forelæggelse og Laugdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariager, den 27de Juli 1840. Claudi. L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, A. W. Stigaard, S. Lind. N. Malling, og - Chr. Christensen; Eeto - - Colding; Horsens - C. W. Høyer; Skanderborg H. Jespersen; Fredericia – – Brosbølls Enke & Comp.; Veile - I. C. Boesen; H. Lewin; Colding - – C. F. Müller; Ribe - - L. Frandsen, Varde - Edv. Hoffmann, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; Lemvig, - R. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg. – L. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Tvende Boutik-Disker, hvoraf den ene med Skuffer, og Reoler, en Skriverpult, et Bord med Steen=Fliser, at Gevæhr med Bajonet og Patrontaske, anvises tilkjøbs af Jacob Smith paa Frederiksgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Onsdagen. den 20 September. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. AarhunNedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Fædrelandet. De slesvigske Stænder ere ved allerhøieste Patent af 25de August indkaldte til at møde i Slesvigden 14de October d. A. Deres Session er ligesom Østifternes og Holsteens bestemt til at vare i 2 Maaneder. Angaaende de jydske Stænder var der endnu i Mandags ikke udgaaet noget Patent. DD. M. Kongen og Dronningen have i Fredags forladt Altona og fortsat Deres Reise til Lauenborg. Ved Grændsen af det Hamborgske Territorium bleve D. M. modtagne af Borgergardens Generalstab og eskorteret over Stadens Volde af et Kavallerie detaschement ligeledes indtil Grændsen. Ved Portene paraderede det borgerlige Infanterie og Artilleriet, saluterede. (Hvergang Kongen kom til Hamborg, blev Hs. Maj. hilset med en Kanonsalut og givet Æresvagt af Borgermilitairet. Det sidste havde forvoldt en lille Uenighed mellem Borgermilitairets Chef Oberst Stockfleth og Kommandanten Oberst Stephani.) Paa Breitenburg, hos Geh. Statsminister, Grev Ranzau-Breitenburg, vare DD. M. modtagne med gandske overordentlige Festiviteter. (Endeel unge Piger i schweizersk Nationaldragt vare bl. A. kommet dem imøde med Sang og Dands.) Derfra vare D. M. tagne til Grev Blomes yndige Landgods Heiligenstedten, hvor der i Skoven Julianka var anstillet alle Slags Folkeforlystelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Under Hs. Maj. Kongens Ophold i Jtzeboe havde den holsteenske Stænderforsamling bragt Allerhøists. sin Velkomsthilsen ved en Tale af Præsidenten, Dr. Balemann, hvis væsentligste Jndhold var saalydende: Holsteen, D. Majestæt, er et tydsk Land; Holstenerne ere af tydsk Herkomst, ligesom Stamfaderen for det oldenborgske Huus, hvoraf Deres Fyrstestamme er udsprungen. Tydsk Redelighed og Sandhed, tydsk Troskab modArvefyrsten ere de Dyder som vore Fædre lode gaae i Arv til os. Troskab have vi Holstenere stedse bevaret mod D. M. Forgjænger i Riget, thi vi ærede hans redelige Villie til at befordre Landets Vel. Den samme Troskab ville vi bevare mod D. Majestæt. Thi Troskaben fremgaaer af Tilliden. Og vi stole fast paa, at Deres Majestæt, ligesom Deres Forfædre, vil opretholde tydsk Sprog og Sæder, tydsk Lov og Ret, saaledes som de længe have bestaaet i dette Land, og at De vil indrømme Deres tydske Undersaatter passende Deeltagelse i Statens Lovgivning og Forvaltning, samt at De vil beskytte det Baand som fra Arilds Tid har knyttet dette Land til Hertugd. Slesvig. Vi stole paa de Forsikkringer, som D. M. gjentagende har givet os, at De snarest muligt vil raade Bod paa de anerkjendte Mangler i Statsforvaltningen." Hs. Majestæt behagede at svare derpaa "Jeg er meget glad ved at see mig omgiven af den holst. Stænderforsamlings Medlemmer og at takke dem personlig for de Troskabs og Hengivenhedsfølelser som De have udtrykt for mig. Holstentrene er bleven et Ordsprog, og mine Forfædre have bygget derpaa, ligesom jeg visselig ogsaa vil bygge derpaa. Kun gjensidig Tillid mellem Hersker og Stænder kan sikkre disses Virksomhed og opfylde den Hensigt som Jnstitutionens Stifter har havt for Øie. Jeg maa beklage, at Nogle idelig tale om og foreholde Folket, at raadgivende Stænder ingen Betydning have. Kun da have de ingen Betydning, naar Landsherren ikke agter paa deres Andragender, deres Raad, men dette vilde De ikke have at vente af mig. Naar jeg i vigtige Anliggender, hvor det kommer an paa Forandringer i denne Jnstitution, ikke opfylder Stændernes Andragender, da være De overbeviste om, at høiere Regentpligter hindre mig deri, idet jeg ved Udøvelsen af samme maa vide at bevare saavel mine Undersaatters Høiagtelse som deres Kjærlighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Ved Parolen den 24de Aug. blev det bekjendtgjort, at Hs. Majestæt den 20de Septbr. forlader Pløen, hvor han altsaa vil høitideligholde sin Fødselsdag, og ikke, som Rygtet meldte, paa Augustenborg. J Kjøbenhavn antager man almindeligt at Kongen vil lægge Reisen tilbage over Lolland, Falster og Møen til Kjøbenhavn, hvor man mener D. M. ville indtræffe først i October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Jfølge Aalborg Avis gaaer det Rygte i Kjøbenhavn, at tvende med vort Kongehuus beslægtede Prindsesser nylig ere blevne forlovede, den Ene med en Nabo Potentats eneste Søn, og den Anden med den næstældste Søn af en tydsk Hersker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Den af Assessor Algreen-Ussing i Østifternes Stænderforsamling fremlagte Petition fra Randers Borgerrepræsentanter og Borgere, 350 i Tallet, om Skattebevillingsret, blev det først efter lang Discussion tilladt Producenten at aflevere til den om denne Sag nedsatte Committee. Flere af Medl. ivrede nemlig stærkt imod at Forsamlingen kunde modtage Petitioner fra Jylland, hvor man selv har en Stænderforsamling, som nu snart skal samles. For at vise den hidtilværende Præsident ved Stænderforsamlingerne, Professor Schouw, deres Paaskjønnelse for hans humane og daadrige Virksomhed, løde endeel af de Stænderdeputerede hans Portrait male af en dansk Kunstner i Rom, under hans Ophold i denne Stad. Dette Portrait, som trolig afspeiler Schouw's skjønne og milde Træk, skal nu ophænges i den Roeskildske Stændersal, hvor han saaofte har ladet sin blide Stemme lyde i rette Tid. (Mab.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Frue Kirke i Khvn. er atter i denne Tid bleven beriget med Skatte fra Thorwaldsens Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Hans berømte Frise: "Christi Vandring til Golgatha er bleven opstillet over Alteret. Den er 36 Alen lang og 3 Al. høi, og tæller 60 Figurer, med Christus, bærende Korset, i Midten, Pilatus, toende sine Hænder, ved den ene yderste Ende, og Opgangen til Bjerget ved den anden. Foruden denne store Frise ere tog særdeles smukke smaae Basreliefs i Marmor opsatte over tvende Fattigblokke, ved Kirkens Indgang, og endelig opsættes nu et Basrelief 24 Al. langt og 2 Al. høit, forestillende Christi Jndtog i Jerusallem over den første Indgang til Kirken. (Vanskeligen vil nogen anden By - hedder det i Folkebladet – Rom undtagen, kunne opvise en saadan Virksomhed i Billedhuggerkunsten, som den, Khvn. i d. A. har været Sædet for.) For Øieblikket er Mesteren Thorvaldsen beskjæftiget med Fuldendelsen af Christian den Fjerdes Statue i Legemsstørrelse, bestemt til at støbes i Metal og staae i Roeskilde Domkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Cand. theol. Rørdam er ikke bleven udnævnt til Præst i Nidløse, men har derimod nu erholdt Kongsted Kald i Kjøge=Egnen i Sjælland. Vor Beretning - siger Aalborg Avis - var for saavidt rigtig, at det var paatænkt, at Hr. Rørdam skulde have førstnævnte Kald, men at det senere befandtes. for ringe til at belønne de Fortjenester, han har erhvervet sig ved sin tidligere Virksomhed."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
J "Sjællandsposten fortælles om et Overfald i Nærheden af Nestved paa en Bondepige, som af en ubekjendt Mandsperson blev med Magt baaret indi en Skov i den Hensigt at voldtage hende. Men Pigens vedvarende Skrig om Hjelp havde lykkeligviis hidført tre Personer, som afholdt Voldsmanden, fra hans onde Forsæt, og tvang ham til at opgive sit Navn. Pigens Fader bekjendtgjør nu, at han har anmeldt det Passerede til vedk. Politiembedsmand, Justitsraad Lawæz i Nenved, men at Denne havde svaret, at da Pigen ingen videre Ulempe var tilføiet, fandt han det ikke værd at gjøre videre derved. Nu opfordres Justitsraaden offentligt til at undersøge Sagen, saa Forbryderen kan blive paagreben og straffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
J Landsbyen Blukau, i det Holsteenske, udbrød Natten imellem den 11te og 12te ds. Jld i et Huus, der blev beboet af en Familie med 10 Børn, af hvilke det yngste var 1/2 Aar gammelt. De Ulykkelige opdagede ikke Jlden, for den allerede havde naaet deres Seng. For at redde Børnene, kastede Moderen dem ud af Vinduet imod Faderen; men for de alle vare reddede, styrtede Loftet ned og bedækkede Moderen og de tilbageblevne Børn. Det lykkedes vel Faderen. at trække dem Alle ud af Flammerne; men han selv blev derved skrækkelig forbrændt over hele Legemet og er siden død under usigelige Qvaler. De øvrige Medlemmer af Familien ligge under Lægebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Fra Rendsborg skrives: "Blandt de Fremmede som opholdt sig her tilligemed de kongl. Herskaber bemærkede man ogsaa Hr. Orla Lehmann fra Khvn." Fra Nykjøbing paa Morsø skrives, Politiet, har i disse Dage anholdt en pasløs Person der lader til at være en Forbryder af den farlige Slags. Han reiste under Foregivende af at sælge Tobak og tillige at søge sig en Tjeneste, men tilstod under Forhøret omsider, at han er undveget fra Arresten i Frederikshavn, hvor han har været indsat for Jndbruds=Tyveri. Han er velklædt og ved Visitationen befunden i Besiddelse af en Deel Penge skjulte i hans Strømper, og andre Steder af hans Paaklædning, ligesom og en Deel Sølvtøi, Uhre, Piber og andre Ting, samt af Værktøi til Udbrud. Han har allerede tilstaaet, flere siden hans Undvigelse forøvede Jndbruds Tyverier. Han navngiver sig Peder Jonatsen Rærup. I Kjøbenhavnsposten fortælles følgende moersomme Begivenhed: Reisende, der nylig ere komne samme Vei af hvilken kort iforveien et meget høit Reiseselskab var passeret, have fortalt os følgende, der har tildraget sig i den lille By M.......... J hiin By, hvor der endnu hersker mange, om just ikke idylliske saa dog meget naive Skikke, er det ogsaa Brug, at lade alle Stedets befjedrede Beboere efter eget Behag drive omkring paa Gaderne, hvor man da seer hele Skarer af Gjæs, Høns og Ænder, i fortroligt Bekjendtskab med Menneskene, nyde deres ugeneerte Rolighed, som kun paa Øieblikke afbrydes naar en Diligence eller anden Vogn kjører rask igjennem Byen, idet de da snadrende og kaglende hæve deres tunge Vinger og flyve afsted foran Hestene eller til alle Sider. En saadan Modtagelse, som de fleste Reisende, der have passeret M., ville kunne erindre sig, forekom Byens Magistrat at ville afgive et forstyrrende Accompagnement ved den Jubel, der skulde holdes i Anledning af de omtalte høie Reisendes forestaaende Ankomst, og det blev derfor anseet nødvendigt for hiin ene Dag at forbyde hine befjedrede Løs gjængere Opholdet paa Byens Gader, hvor desuden flere Æresporte skulde opreises, Taler holdes o. s. v. Da imidlertid bemeldte Øvrighed, bekjendt med Indbyggernes faste Vedholden ved gamle Skikke og Rettigheder, indsaae, at en sædvanlig Opfordring til Alle og Enhver om at holde de ham tilhørende Rolighedsforstyrrere indespærret, ikke vilde frugte tilstrækkeligt, især paa en Dag, hvor Alle havde altfor mange andre Ting i Hovedet til at de skulde tænke paa at holde Vagt over deres Hons og Ænder, saa besluttede Øvrigheden selv at paatage sig den nødvendige Jndespærring og Aftenen for den høitidelige Dag lade alt løsgaaende Fjerkræ drive sammen og indespærre i Raadhuuskjælderen, der tidligere har tjent som Fængsel og ved sine stærke Dørre, Hvælvinger og tæt tilsluttede Vinduer, afgav et lige saa fast som taust Opholdsted for alle Ordens= og Rolighedsforstyrrere. Denne velvise Foranstaltning iværksattes; de høie Reisende ankom, Jubel og Festlighed overtraf enhver Tvivlers Forestilling og intet forstyrrede den tilsigtede Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
De høie Reisende behagede at tage Byens Mærkværdigheder i Øiesyn, saasom Sprøiterne, Skolen, det paabegyndte Asyl og Raadhuset. Men her greb Skjæbnen forstyrrende ind i Dagens skjønne Harmoni. Den Fornemste af Reiseselskabet, der ledsaget af sin Suite og Byens første Øvrighedsperson havde begivet sig op paa Raadhuset, yttrede sig her for sidstnævnte, at han ønskede at see nogle af Byens Regnskaber og dertil hørende Papirer, som hiin uheldigviis først selv maatte afhente i sin Bopæl. Han overgav derfor sin Skriver det Hverv imidlertid at føre Selskabet omkring, hvilket denne ogsaa med megen Takt udførte, indtil det behagede de Reisende at yttre det Forlangende ogsaa at ville besee det gamle Kjælderfængsel. Den Forvirring, hvori Skriveren geraadede ved at høre denne befaling, var saa iøinefaldende, at den foranledigede en gjentagen Opfordring, som han, ude af Stand til at fremføre et Ord, skjælvende efterkom ved at føre Suiten ned til Indgangsdøren. Denne var neppe halvt aabnet for den hele Fangeflok, med bedøvende Glædesskrig over sin Frigivelse, fløi løs paa de Jndtrædende, der overraskede nødtes til at vige tilbage for de Flygtende, som, til stort Skaar for Dagens Høitidelighed, støiende og flyvende adspredte sig over hele Byen. Den lille Fængselshistorie morede dog de Reisende i den Grad, at der befaledes en fuldkommen Amnesti for alle Rolighedsforstyrrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Fra Directeuren for de 40 Bjergsangere, Hr. Rolland, læses følgende i Ove Thomsens Avis som Undskyldning for hine Sangeres forsinkede Ankomst heri Landet: 1) "Paa Touren fra Kolding til Veile nægtede vore Postilloner at kjøre videre og spændte Hestene fra paa Halvveien, saa at vi maatte gaae to Mile til Veile, hvorvi først kunde indtræffe Kl. 9 om Aftenen, 2) Fra Veile, til Horsens gik et Hjul istykker, saa at Børnene maatte gaae over een Miil, 3) Fra Fredericia til Veile kjørte Postillonerne, som vare bestilte til Retour, bort om Morgenen, for den bestemte Tid, med andre Passagerer. 4) Fra Aalborg til Randers spændte Postillonerne 4 Gange fra og Bjergsangerne vare nødte til at spænde sig selv for og trække deres Kammerader, og derpaa bære dem paa deres Skuldre, hvortil Directeuren i et saadant Tilfælde altid foregaaer med sit eget Exempel. - Directeuren for de 40 Bjergsangere holder ikke af at klage, allermindst i Danmark, hvor Autoriteterne have viist megen Opmærksomhed for hans Idræt, men naar Publicum selv med Rette klager over, at vore Concerter ere givne enten for silde, eller slet ikke, fordi vi ikke komme til bestemt Tid, saa bør de rette Paagieldende drages frem for Lyset. - Jeg erkjender imidlertid villig, at Dhrr. Postmestere i Almindelighed have viist mig al mulig Artighed, og angiver dem blot til deres egen Efterretning, Postillonerne fra Fredericia, Kolding og Aalborg som dem, der betydeligen have skadet det Rygte for Nøiagtighed, som hidtil uden Undtagelse har været os til Deel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Aarhuus. I Thiset Sogn skal en stakkels optaget Omløber, c. 60 Aar gammel, ifølge Cancelliets Resolution, snart døbes og confirmeres. For Tiden lider han Straf for Løsgjængeri, da han siden sine Forældres Død, i sit 5te eller 6te Aar, har drevet omkring uden nogensinde at have havt fast Bopæl eller Andet at fortjene Livets Ophold med end Salg af Koste, og dog har han ingensinde betlet eller forøvet andre Forbrydelser. J denne sin Elendighed havde han dog fundet en kjærlig og trofast Qvinde, som i 30 Aar har fulgt ham overalt, de have 3 Børn sammen, af hvilke det ene, nu en voxen Pige, er bleven født midt i en Sneedrive, Fattigvæsenet tillader vel neppe at de blive ægteviede, ellers kunde man i Thiset opleve det Særsyn, at een Person paa een Dag eller i alt Fald med korte Mellemrum, blev døbt, confirmeret og ægteviet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Classelotteriet. Mandagen den 31te August skeete den 5te Classes Trækning, hvorved blev udtrukket følgende 10 Bagtal: 123, 206, 212, 240, 246, 302, 329, 355, 356 og 390. Ved Tallotteriets 1508 Trækning i Khvn. udkom: Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Med Dampskibet fra Kallundborg: Dr. med. Landphysicus Høegh Guldberg, Etatsraad Hersleb, Copiist Berthelsen, Cand. juris Bonnez, Boghandler Smith, Kbm. Worm, Handelsgartner Bech, Kbm. Hellmann, Madame Sadolin med Datter, Jfr. S. Kjerulff, Hestehandler Schjøn, Gjæstgiver Nielsen, Farver Wibroe, Lieutn. v. Cetti. Til Samsøe: Grev Danneskjold=Samsøe, Secretair Smith, Jnspecteur Kruse og Pastor van Wyllich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Forlangt Jndrykkelse. For at man ikke skal troe at jeg har taget Angrebet mod mig i Jyllandsposten for gode Vare, bekjendtgjør jeg herved, at jeg strax efter Fremkomsten af No. 24 af bemeldte Blad, henvendte mig til Redacteuren Hr. Clausen, med Begjæring at faae Forfatteren til hiint Angreb opgivet. Men alt hvad jeg efter flere Paamindelser opnaaede, var, at Concepten til bemeldte Angreb, dog uden Underskrift, sendtes mig. Jeg reqvirerede nu Notarius, Assistance, og Hr. Clausen afgav følgende Erklæring: At han for Tiden ikke kunde opgive den paagjeldende, Forfatters Navn, da han ikke minder dette bestemt; dog forekommer det ham at Manden er Hr. Linnemann i Veile, men for at skaffe Vished for at han virkelig er den Paagjældende lovede Reqvisitus at ville strax correspondere med Vedkommende i denne Anledning, for, efter modtaget Svar, at anmelde dette paa Herredscontoiret." Dette Svar maa nu være kommet, thi Hr. Clausen, har indsendt følgende Anmeldelse: "Jeg tillader at underrette Deres Velbaarenhed om, at Forfatteren af det omspurgte Inserat i Jyllandsposter imod Hr. Brandinspecteur Dalgas, ifølge herom indhentet Oplysning er besundet at være Hr. Nørager, Borger i Veile, som er ansat ved Brandcorpset i samme By, hvilket saaledes tjener til behagelig Oplysning."Men i Veile er der ingen Borger, mindst ved Brandcorpset, der hedder Nørager. Jeg har derfor tilskrevet Hr. Clausen, at saafremt han ikke uopholdeligen opgiver Forfatteren til den paagieldende Artikel, vil han blive sagsøgt af mig. Veile, den 31te August 1840. H. Dagas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Procurator Jngerslev bliver det Muursvend Jacob Marcussen tilhørende Sted No. 222 paa Graven, stillet til en 4de Auction, som afholdes i Eiendommen Torsdagen den 3die September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de August 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Som Hittegods er til Politikammeret indleveret et Træ=Pibehoved med Sølvbeslag og Rør; et Olie=Pibehoved med Sølvbeslag og Rør, en broderet Fruentimmer=Krave, en Jern=Vogntrappe og et Silke=Forklæde. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politikammer, den 25de August 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Fredagen den 25de Septbr. d. A. afholdes her paa Fleischer. Contoiret Skiftesamlinger efter følgende Afdøde: 1) efter Mette Marie Christensdatter af Vissing, Kl. 10,2) efter Birgithe Marie Jensdatter af Værum, Kl. 11,3) efter Cicilie Carlsdatter af Borup, Kl. 25 hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, i Henhold til Placaten af 21de April 1824. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 27de August 1840. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Jfølge Reqvisition af Kjøbmand Christen Baches Enke bliver den hende tilhørende og i Borgergaden her i Byen under No. 446 beliggende Gaard stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes i selve Gaarden Mandagen den 21de September d. A. om Formiddagen Kl. 11 1/2. Gaarden er i Brandkassen forsikkret for 1920 Rbd. Sølv og bestaaer af et Forhuus paa 7 Fag med Kjælder, et Sidehuus paa 9 Fag, et Baghuus paa 9 Fag og et Halvtag paa 7 Fag, Alt 1 Etage Egebindingsværk, tilligemed Gaardsrum, have, samt tilliggende Jordlod i Marken af Hartkorn 3 Fdkr. 1 Album. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende. Horsens, den 29de August 1840. Ræder.