JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1786-05-01
Fra at være Informator hos Stift-Befalings-Mand Baron HOLk i Aarhuus kaldet til Sognepræst For Örting og Salling Sogner, og Aaret efter. til Ranlev og Bieragger Sogner. Efterlod sig af et kierligt Ægteskab med sin Medsalige Ægtefælle Mad. MAREN MÖRCH. 6 levende Børn, 39 Börne-Börn og en Datter-Datters Datter. En værdig Stammefader, en ærværdig Olding Som vel forestod i fine Meenigheder. Oprigtig, Gudfrygtig, grundig Lærdom, stille Dyd i sin Vandel Dannede Ham til at bære Hæders-Kronen, Hans graae Haar tilkiendte Ham paa Retskaffenheds Vei. Han var meere, end Han vilde synes at være. Videnskaberne fandt i ham en Kiender, en beldig Dyrker, En færdig Digter, saavel i det Latinske, som Moders-Maalet. Faa Aar for sin Död udarbeidede Han i Juule-Tiden Paa latin et Epicum om Forlöserens Velgierninger; Det viiste Hans sieldne Natur-Gaver, Hans södeste Betragtninger. Det var langt fra Ham at rose sig uden af Jesu Christi Kors Der var i Livet Hans Ære, i Döden Hans Grav Minde. Han var Godgjörende, uden at ville have Navn deraf Vederqvægede skal nok kiende sin Velgiører i Evigheden. En kierlig Fader, om Börne-Ven, en Job i Prövelser, I Velstand, i Lidelser, En hengiven Christen under de haardeste Smerter. Et 1) Den Sal. Mand havde selv foranstaltet ei at have anden Gravskrivt paa sin Kiste end et hvidt Kors, en agtværdig Simpelhed, et Afminde om en Christens Tanker mod Döden. Ved dem ofredes Han til at afløses - svare Kamp- store Seir. I vor Faste-Tid endte Han sine Marter-Dage, holdt Paaske Den 17 Martii 1786, 77 Aar gammel. Og forlod sin talrige Slægt med Jacobs Velsignelses önske Hans Velsignelse stadfæste Börnenes Huuse, Et Ølsomt Sörge-Bud den Tidende som sagde, At man Dig, Salige! til Hville nu henlagde En fönlig Kierlighed Dit Venskab for mig böd, Den bar jeg stedse, og den rördes ved Din Död. Ach, o retskafne Mand, med Lyst jeg af Dig lærte Jeg fölte Kundskabs Værd, at vude meer begierte. Her grundig Indsigt var, og lærd Erfarenhed, For Gud, Religion en dyb Ærbødighed. Leviters Olding og vor Præste-Ordens Hæder Dit heele Liv var Lys af idel gode Sæder. Det brændte længe, vel, gik dog for tillig ud, Men skinner stierneklart for Lammets Stoel hos Gud- Hvor Dödelige vel med Tanken kan henstige, Men her maae nøies med, som i et Speil at kige; Du skuer kundskabsfuld vor lærde Salige, Fra maalte Kundskab steeg indtil den Evige, Den Tanke glæder mig, med Önske der at komme. Til Dig, Gud veed, hvorsnart min Tid kan være omme Gid jeg i Jesu Troe tilsidst maae holde ud Frimodig ventende, som Du Paa Herrens Bud. Nyeheder.
Viborger Samler, 1786-05-01
J Aarhuus den 19de April blev udi Domkirken af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Hee til Præster ordinerede: 1. Hr. Hans Müller til Sognepræst for Woer og Estrup lunds Meenigheder i Rougsøe=Hered. 2. Hr. Friderich Bartholm Berg til adjungerende og surederende Sognepræst for Wirring og Essenbech Meenigheder i Sønderhald-Herred. 3. Hr. Anders Kragballe til Capellan pro Persona for Odder Meenighed i Hads=Herred. 4. Hr. Jørgen Nicolai Kraaballe til Sognepræst for Wis toft Meenighed i Mols Hered.
Viborger Samler, 1786-05-01
Søndagen efter Paaske blev her i Viborg confirmeret: Dom=Kirken. Drenge. Piger.
Viborger Samler, 1786-05-01
Sønder=Sogn.
Viborger Samler, 1786-05-01
J Nørre=Sogn, Tilsammen Samme Dag blev i St. Mortens Kirke i Randers confirmeret, 48 unge Mennesker.
Viborger Samler, 1786-05-01
Landstinget.
Viborger Samler, 1786-05-01
Onsdagen den 19 April.
Viborger Samler, 1786-05-01
paadømte Sager. No. 1. Christen Sønderschou af Wenøe, contra Niels Laursen med flere af Gimsing Sogn.
Viborger Samler, 1786-05-01
Det passerede viser, at de saggivne Bønder og Fiskere ikke har været modtvillige i at betale de af dem forbrudte Bøder, for deres paa urette Tid i Aaret 1783 forøvede og forstevnte ulovlig Fiskerie i Limfjorden, men have derimod paa Anfordring straxen afleveret samme Bøder, og tillige bepligtet sig, at betale de brugte Fiske=Vaaddes og Baades Værdie efter den derpaa af Rettens Middel ansatte Taxation; og i Henseende den af Appellanten paaankede Opdræt eller Fiske=Vaaddenes Jlanddragelse paa hans ifæstehavende Eiendom og Grund, da er paa denne Opdræts Brug og Rettighed, en upaaanket 20 Aars Hævd med videre. Thi bør den paaankede Dom, afsagt paa Skodborg Vandfuld Herreders Ret d. 4 September 1783 i alle Deele ved Magt at stande, hvornest Christen Sønderschou tilpligtes til Modparterne Frue Majorinde Høeg til Wolstrup og Hr. Ritmester Fischer til Qvistrup for denne Jndstevnings Bekostning at erlægge 16 Rdlr., samt for unødig Trætte Trætte til Justits Kassen 6 Rdlr. 4 Mk., alt inden 4 Uger, efter Dommens lovlige Forkyndelse. Endelig betaler han til Landstings=Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. ifølge den allernaadigste Plakat. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1786-05-01
Kiøbslutning. Ved Auction d. 25 April blev Kiersholm Gaard og Gods med underliggende Kirker solgt til Hr. Kammerjunker Levetzau for 201600 Rdlr.
Viborger Samler, 1786-05-01
Dødsfald. J Konsted den 7 April Sognepræsten for Konsted og Rosted Menigheder og Præposit. emerit. i Nørrehald Herred, Hr. Mogens Christian Marcusen Marqvartz, 76 Aar gl. hvis Søn H. Peder Marcusen kort tilforn, som succederende Sognepræst var sammesteds død. J Randers den 4 ejusd. Hanskemagermester Peder Nielsen, og d. 27 næstefter hans Hustrue Anne Stillings. Den 9 April Skoemagermesters Christen Christophersen Rigstrups Hustrue. Ulykkelige Hendelser.
Viborger Samler, 1786-05-01
Den 21 April opkom Jldebrand i Jlshøi i Øster=Tørsløf Sogn, som afbrændte tvende Gaarde. Ligeledes d. 23. Ejusd. skal i Weile Kiøbsted være ved en ulykkelig Jldsvaade afbrændt den nordre Deel af Byen.
Viborger Samler, 1786-05-01
Torve=Priserne. i Viborg. Løverdagen d. 29 April Rug a Td. 25000 Smør 18 180 sk. Byg a Td. . 2 - 48 Talg : Havre a Td. . - 40 Oxekiød - : - Bogharyn 1skp. = = 80 fersk Flesk - 1 Byggryn . . 80 røget dito - 1 - Havregryn - . . grøns dito - . - Erter - . Ost = 1 - Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1786-05-08
De Europæiske Frugttræers Genealogie, J Træernes Chronologie er Olietræet det første, som man bragte til Jtalien. Man fik snart, efter Plinius, 12 Arter af sildige og tidlige Oliver, og man udsøgde sig de smukkeste grædske og asiatiske Olietræer. Deraf opstod let en Handel med Bomolie, man salvede Konger og Præster med den Bomolie, som man nu brænder i Lamper, da man blandede nogle vellugtende Sager derimellem. De Gamle salved vede sig dermed i deres Bade, for at dæmpe den Livsgeisternes alt for store Adspredelse i deres hede Clima, for at formilde den slemme Lugt af Sveeden, at faae de af Heden udtørrede Muskler og Huden smidig, og Fegterne bemøiede sig for, ved den indgniede Olie, at forebygge Udtømmelsen af de høist anspændte Kræfter, i deres Kampe. Nøddetræet, som adskillige Folk brugte isteden for Olietræet, kom fra Persien til Rom, i de romerske Kongers Tid. Brudgommen kastede de saakaldede Valnødder for Børnene, jeg veed ikke, om til Forfriskelse, eller til Opbyggelse, eller for at sætte Mod i dem. Hasselnødderne kom fra Pontus til Grækenland og Jtalien. Med Tiden bleve de og naturaliserede hos os, for der, ligesom de fleste asiatiske Stamfrugter, at udarte, thi den slettere Grund og de kolde Jordstrøg paalægge os den almindelige Lov, efter 3 eller flere Aar, at laane al vor Sæd. indtil Hveden, Hørret, o. s. v. fra en bedre Jordbund, saafremt de skulle forbedre sig.
Viborger Samler, 1786-05-08
Af Pæretræe kiendte Plinius allerede 35 Arter, og hvoraf kommer vel de daglig tilvoxende Arter af det hele Planterige med deres forandrede Smag og nye Skikkelser, uden af de forskiellige Jordsafter og Propningen. Af Æbletræer kiendte Romerne 29 Arter, som de lode komme deels fra Afrika og Grækenland, deels fra Syrien og Ægypten.
Viborger Samler, 1786-05-08
Af Blommetræer talte man i Neros Tider i Rom 30 Slags. De tohundredeaars Korstoge forskaffede os mange Frugtarter, som Pillegrimene bragde, med fra Morgenlandene, og da det er afgjort, at Eden maae søges i det forreste Asien, og Amerika maa have hængt tilsammen med Asien, ved Øer eller og ved faste Lande, saa hentede alle Verdensdele efterhaanden deres Frugt fra den paradisiske Træeskole.
Viborger Samler, 1786-05-08
J Gierningen har endnu Jndostan den allerfrugtbareste Jordbund i Verden, som her den blotte Natur dyrker, og Europæernes Konst søger paa nogen Maade at erstatte Mangelen hos os ved Fliid. Saaledes forbedres Blommetræet, naar det bliver proppet i Aprikoser, ligesom de i Mandeltræer proppede modnes i en tør Jordbund, 14 Dage tidligere, og dertil udsøger man de blødeste Mandeler, af den blødeste Skalle. Disse stikker man førend Vinteren i en Jord, som er blandet med fiin Sand og got Hestemøg. De slaae ud i Foraaret, og da forplanter man dem i Grave af god Jord. Resten følger.
Viborger Samler, 1786-05-08
Nyeheder.
Viborger Samler, 1786-05-08
I Aarhuus blev Onsdagen d. 3 Maji holdet det sæd, vanlige Foraars=Landemode. For samme prædikede Provsten i Framlev=Herred Hr. Flensborg over Texten Matth. 5, v. 16. Derefter bleve af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Hee følgende Provster crerede. 1. Hr. Jacob Frausing, Sognepræst til Udbyeneder og Kastberg, til Provst i Gierlev Herred. 2. Hr. Johan Nicolai Winding Sognepræst til Tved, til Provst i Mols-Herred. 3. Hr. Hans Philig Plesner Sognepræst til Fruering i Witved, til Provsi Hielmslev Herred, og 4de Hr. Christen Gotsche, Sognepræst til Ørsted, til Provst i Rougsøe=Herred.
Viborger Samler, 1786-05-08
Efter Forlydende er i Hr. Herredsfoged Gleerups Sted, som Herredsfoged og Skriver over Aars= og Slet-Herred, Hr. Scharling fra Kiøbenhavn beskikket.
Viborger Samler, 1786-05-08
Domme afsagt i Høieste=Ret. Hof= og Stats=Rettens Dom i Sagen, Kammerherre Lüttichau, contra Polsk Geheimeraad v. Gritsch, afsagt den 27 Junii 1785. Thi kiendes for Ret. Den af Contra=Citanten Johan Christoph. Gritsch mod Hoved=Citanten Hr. Kammerherre Lüttichau til Aakier udi Pro memoria til Hr. Etatsraad Rothee paa Urup gaard i Jylland gjorte ærerørige Sigtelse og beskyldning, samt de af Contra-Citanten imod Hoved Citanten og Hustrue i Skrivelse til Doctor Sagor i Colding brugte fornærmelige Udtryk og Talemaader, bør døde og magtesløse at være, og ei komme enten af dem til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade. Saa bør og den af Hoved=Citanten af 27 October 1783. requirerede og d. 28de næstefter paa Contra=Citantens Persohn effectuerede Arrest, som lovlig ved Magt at stande. Derimod bør Contra Citanten for den af ham mod HovedCitanten brugte skammelige og ærerørige beskyldning bøde sine 3 Mk., og derforuden 3de 40 Lod Sølv, saa betaler han og til Hoved=Citanten Arrestens, og denne Processes Omkostninger skadesløs. Endelig betaler Contra=Citanten Rettens Gebühr, Skriver Salarium og det Stemplede papiir, som til Sagen burde have været brugt; i øvrigt bør Parterne for hinandens og indstevnte Statsraad Ortved for Contra Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Høieste Rettes Dom i forbemelte Sag. Nr. 22. Polsk Geheimeraad Gritsch, contra Kammerherre von Lüttichau. afsagt den 24 April 1786. Hof= og Stats Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Eitanten til ContraCitanCitanten med 50 Rdlr. Saa betaler han og til JustitsKassen for unødig Trette 24 Rdlr., og endvidere til samme Kassa 5 Rdlr. Torsdagen d. 30 Martii 1786.
Viborger Samler, 1786-05-08
No. 104. Byefoged Friderich Christian Wormstrup, contra Poul Møller. De ergangne Domme bør ved Magt at stande, dog saaledes: at Citanten bør betale de idømte Renter skadesløs. Denne Processes=Omkostninger betaler Citanten til Contra-Citanten med 500 Rdlr., saa betaler han og til Justits=Kassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Kassa 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1786-05-08
Resten af de paadømte Sager fra April Landsting.
Viborger Samler, 1786-05-08
No. 2. Prokurator Lund til Kiøe, contra Herredsfoged Gleerup og afg. Assessor Høst med flere.
Viborger Samler, 1786-05-08
Af de fremlagde Acter erfares de paaankede Misligheder, fornemmelig at bestaae derudi, deels at da den efter Hovedstevning af Prokurator Lund, c. Assessor Høst og Niels Hielsing anlagde Sag, faldt i Retten, har den samme Tid beskikkede Settedommer, Herredsskriver Henneberg, vel antaget Stevnemaalet, men ikke villet afhøre de indstevnte og mødte Vidner, forinden Vederparterne bleve lau dagede, deels og, at da samme Sag derefter fra Tid til anden paa en consus Maade af Retten var bleven behandlet, har Herredsfoged Gleerup, som derefter til Herredsfoged-Embedet beskikket, vel foretaget Sagen, og tilladt Parternes Protokollationer, men i Anledning af nu afdøde Assessor Høstes mod ham fremsatte Protest, fordi han var Sødskendebarn til Hoved=Citantens Kone, reent fratrædet Dommer=Sædet, uanseet der ikke samme Tid befandtes nogen Sættedommer til at pleie Sagen, og ei reflecteret noget paa den gjorte Begiæring om Sagens Opsættelse, som desaarsage er standset, eller udgaaet af sin lovlige Drift, m.m. Hvorfore Herredsfoged og Skriver Jens Gleerup, bør pligtig være inden 4 Uger efter Dommens Forkyndelse, og under Straf af 2 Mk. daglig til Justits=Kassen, for hver Dag han over den Tid sidder overhørig, igien for egen Regning forfriske denne Sag med nye Stevning og Landag. Landag i fornødne Tilfælde, og paa egen Bekostning sætte Sagen udi den samme Stand, som den befandtes den 2den Februarii 1785, samt til saadan Ende selv besørge fornøden Sættedommer i Sagen anskaffet og constitueret, hvorhos han og tilligemed Herredsskriver Henneberg een for begge til Appellanten Proc. Lund, betaler udi Sagens Omkostninger 16 Rdlr., og endelig betaler ligesaa til Landstings Domhuset 2 Rdlr.
Viborger Samler, 1786-05-08
No. 3. Hr. Friedenreich og Niels Nicolaisen af Jmpgaard, c. Fogden ved Kiersholm Sr. Nislef. Ved de førte Vidners Forklaringer er vel oplyst, at Niels Nicolaisen udi Foraaret 1783, har nægtet at forrette det Hovarbeide til Kiersholm Hovedgaard, som han forhen og indtil den Tid uveigerlig havde forrettet, men findes ikke nøiagtigen beviist, at han til samme virkelig er forbunden, saa er eiheller den ergangne Hiemtings=Stevning for den tillige indstevnte Hr. Friedenreich bleven lovlig forkyndet: hvorfore den paaankede Hiemtings Dom afsagt inden Lius gaard Hits-Herreders Ting, bør alleene saavidt den Christen Eskou idømte Mulct, for hans mod Viborg Magistrat brugte fornermelige Expressioner og Skrivemaade, der herved mortificeres, er angaaende, at staae ved Magt, men i al dens øvrige Jndhold og saavidt Niels Nicolaisen er betreffende, bør samme aldeles uefterrettelig at være; hvorimod Kiersholms rette Eiere eller Administratores forbeholdes, efter nye og lovligere Omgang med Niels Nicolaisen af Jmpgaard, paa lovlig Maade at afgiøre, hvorvidt samt hvormeget Hoverie han efter sine Fæstepligter maatte findes skyldig til bemelte Gaard at forrette; Hvornest Rasmus Rasmusen Nislef pligtig kiendes, for de ved dette Søgsmaal og sammes foraarsagede Jndstevning forvolgte Bekostninger at betale til Appellanten Hr. Friedenreichs Stervboe 16 Rdlr., inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse under Nam og Executions Tvang efter Loven, og endelig betaler han paa lige Maade til Landstings=Domhuset, strax 2 Rdlr. No. 4. Dito og Jens Thomasen af Jmpgaard, cont. benevnte Nisles. Denne Sags Paadømme er i alle Deele som nestforanførte No. 3. ForloForlovede. Hr. Janus Carl. Schou, Sognepræst til Ulfborg og Rosted Meenigheder, og Jomfrue Jngeborg Margrethe Andrup i Lemvig.
Viborger Samler, 1786-05-08
Dødsfald. Den 28de April i Kongens Tisted Hr. Nyeboe, Sognepræst for Thisted og Binderup i Gislum Herred, 40 Aar. Den 1 Maji paa Biellerup Ladegaard under Randers Sogn Hr. Hans Randrups Kiereste, Madame Cras mine Berg 39 Aar gl.
Viborger Samler, 1786-05-08
En fuldstændig Efterretning om Jldebranden i Weile.
Viborger Samler, 1786-05-08
Tillæg.)
Viborger Samler, 1786-05-15
Pommerantz= og Citrontræet vorde kun i Medien og Persien, og Pocterne udlede disse Guldæblers Oprindelse, fra Hesperidernes Have i Afrika. Aprikoserne forbedres, naar man propper dem i store hvide Blommetræer, da de ved dette Middel tiltager i Størrelse, ligesom deres Smag forfines, naar man propper dem i de smaa sorte Damas, Grannaten er et africansk Æble, som man fornemmelig pleiede i Haverne og Carthago. Kirslaurbærvand, som en af de farligste Gifter.
Viborger Samler, 1786-05-15
Dette Vand, som var udtrukken af Bladene af Kirslaurbærtræet (Prunus laurocerasus) brugte man i Kiøkkenet, for at give adskillige Spiser en behagelig guul Farve, og Mandelsmag, eller til Brændeviin, da man til 4 Deele Brændeviin blandede 1 Deel Kirslaurbærvand. Tvende Fruentimmer pludselige Død, af hvilke den ene havde indtaget 12 Unge Unge af dette Vand, som en Hiertestyrkning, den anden 5 Skeefulde, gjorde dette Vand mistænkelig. Ved Forsøg fandt man endelig, at det som Drik eller Klysteer foraarsagede altid heftige Convulsioner og Døden. Man fandt Nyrer eller Lunge heftig be tændt, og Pulsaarerne næsten tomme for Blod. Man skienkede Vand paa Bladene af Kirslaurbær, og gav Hunde stærke Doses deraf, disse zittrede aleneste, bleve stive, og strax derpaa igien sunde. 2 Unzer, udpresset Saft af Bladene skader lidet, men af endnu 2 Unzer følger Krampe og Død, Melk drukken i stor Mængde, forebygger alle følgende onde Tilfælde. Middel til at bevare de i Foraaret saaede Planter mod Jordlopperne.
Viborger Samler, 1786-05-15
J Almindelighed ere de Haver, som have en fast og tung Jordbund, udsat for Plagen af Jordlopperne, hvilke fordærve de i Foraaret ved Vægge saaede Planter, hvor Solen falder meget paa. Hr. von Dieskan angiver i sine Afhandlinger et Middel, til at forebygge det, nemlig man skal saae Planterne i Skygge, fordi Jordlopperne holde sig stedse til den varme Solside. Dette har ganske sin Rigtighed, dersom Gartnerens Øiemeed, at faae tidlige Planter, ikke derved blev forhindret. Da jeg paa mine Reiser opholdt mig paa Steder, hvor der var just slig en fast bristende Jordbund, anviste Jordlopperne selv mig.
Viborger Samler, 1786-05-15
Endelig prædikede Hr. Schourup over Joh. 18, v. 37, fra de Ord: Jeg er dertil fød &c. deraf blev i Indgangen viist, at Jesus i sit heele offentlige Levnet, tvertimod Jødernes Anklagelse, havde bestridet deres Fordomme om en jordisk Messias, og bekræftet denne Pilato givne Forsikring ved at udbrede Sandhed og Dyd blant Menneskene. Deraf udledtes til Hoved=Lærdom: Sandhedens eller den sande Religions Udbredelse ved Apostlerne og Meenigheder nes Tienere. 1. Hvorledes Apostlerne udbredte Sandheden 2. Hvorledes Lærere efter Jesu og Apostlernes Exempel bør udbrede den.
Viborger Samler, 1786-05-15
I Løverdags den 13 Maji udreiste H. H. H. Hr. Biskop Doct. Tetens paa Visitats i Harre, Nørre og Rødding Herreder, hvorfra han, om Gud vil, agter at komme hiem Løverdagen d. 3 Junii.
Viborger Samler, 1786-05-15
Forlovede.
Viborger Samler, 1786-05-15
Kammerherre Friderich Christian Tønne von Lüttichau til Aakiær og Dybvad, og Frøken Karen v. Bentzon, Kammerherre Bentzons ældste Frøken Datter i Odense.
Viborger Samler, 1786-05-15
Dødsfald. J Ring Præstegaard døde d. 6 Maji Sognepræsten til Ring og Fouling og Provst i Thyrsting Herred, Hr. Niels Hiersing Sparre, 76 Aar gl.
Viborger Samler, 1786-05-15
Torve=Priserne. i Viborg. Løverdagen d. 13 Maji. Rug a Td. 25 a. 3 Smor 114 202264 s. Byg a Td. = 2 - 64 Talg : - - Havre a Td. - 1 - 48 Oxekiød - . - 80 Boghgryn 1 Skp. = = 80 fersk Flesk - 1 - Byggryn - . . 80 røget dito - 1 - 64 Havregryn - . . grøns dito - - : Erter = = Ost = 1 - . Tillæg.)
Viborger Samler, 1786-05-22
Angaaende de Huus armes Blok.
Viborger Samler, 1786-05-22
Mandagen d. 15 sidst vare atter Byens SognePræster med Hospitals Forstander Bertelsen forsamlede til Blokkens Aabning, hvorudi denne Gang fandtes. 1. et Papiir med Jndskrivt: Herre styrk mig Svage, og lad din Aand komme mig Skrøbelige, til Hielp, vederqvæg mig med din Hielp og en Friemodig Aand opholde mig. Amen, 2 Banko Sedler til Huus Arme 2 Rdlr. = =a. Derforuden i Banko = 1 Rdl. 3. Courant klingende Mynt - 5 Mk. 4 s. 4, til Provsten var indsent fra en Veldæderinde, som ofte tilforn har beviist Godgiørenhed mod vore Huusarme og hvis Gave i mere end een Henseende fortiener vor Opmerksomhed. 2 Rdl. = 5, til Mag. Skow var indsendt, fra tvende Reisende efter deres lykkelige Hiemkomst. 2 Rdl. - .Er 7 Rdlr. 5 Mk. 4 s. Som bleve uddeelte blant 32 af vore mange hungrige Nødlidende, hvis Lamentation vi ikke kunne høre med en uvirksom Medlidenhed. Jo større Nøden er, jo større Aarsag finde vi allerskyldigst og af ganske Hierte at takke vore kiere Medchristne, som tage Deel med os i at komme disse Elendige til Hielp. Al Naadens Gud bevise enhver af dem efter sin Trangs Beskaffenhed sin kraftige Hielp og betale dem rundelig deres Velgierninger Landstinget.
Viborger Samler, 1786-05-22
Onsdagen den 17 Maji Jndstevnte Sager. No. 1 Lars Sund i Koldbye indstevner enten til Hiem viisning eller aldeles Underkiendelse en af Herredsfoged Høier, i Viisbye ved Hassing Refs Herreders Ret den 27 Octob. f. A. afsagt Dom, saavelsom øvrige Rettes Behandling, og derunder afsagde Kiendelser, udi en Sag, som Appellanten skal have været beføiet at anlægge imod Jens Tandrup af KoldKoldbyggaard, fordi denne sidste skal have indtaget og anholdt en Appellanten tilhørende 9 Aars gammel Hest, som han den 1ste Febr. f. A. skal have sadt og bundet udi dennes Gaard ved en Pæl, medens han var udgaaet et andet Sted i Byen i sit lovlig Ærinde, og dog ei siden efter Anmodning har villet tilbagelevere Appellanten. 2. Dito indstevner ligesaa, een ved fornævnte Ret den 27 October sidst, af Herredsfoged Høier afsagt Dom, i en Sag anlagt imod Appellanten af Christen Soldberg i Kold bye, betræffende et imellem dem passeret Hestebytte, og Han deel, og uagtet Christen Soldberg før Handelens Slutning skal have seet og beskuet den af Apellanten bekomne Hoppe, og befundet den udslaget med Vandknoi, skal han dog have modtaget den frivillig og brugt den over 14 Dage, før han derom gjorde nogen Paatale m.v. Nr. 3. Raadmand og Prokurator Tolstrup i Viborg, som beskikket Actor, indstevner enten til Hiemviisning eller Stadfæstelse, en Dom, som Herredsfogden Holmer og Meddomsmænd sidste 20 Febr. paa Hads Ning Herreders Ting har afsagt over en Bedrager og Tyv navnlig Anders Jørgensen, derforuden adskillige Bedragerier er overbeviist at have frastiaalet Niels Bennesen i Dyngbye en Malm Lyse Stage; Fornævnte Dom er af Actor Raadmand Tolstrup paastaaed hiemviist, fordi at der ei er indhentet alden Oplysning, som i Sagen kunde og burde haves, at den bestiaalne Niels Bennesen ikke har eedelig vedkiendt sig den fra ham stiaalne Lysestage, at den afsagde Dom ikke er forsynet med Meddomsmændenes Jndsegle m.v. 4. Forpagteren paa Engelsholm Jakob Verdik indstævner til Hiemviisning, eller bedre Rettes Nydelse, een af Hr. Bye og Herredsfoged Carøe ved Nørvang Tørrild Herreders Ret d. 21 April sidst afsagt Dom, i en Sag, som Engelsholms Eiere Hr. Justitsraad Tønder imod Appellanten havde anlagt, ligesom han ikke skulle have efterkommet hvad han maatte være pligtige ifølge een imellem forrige Engelsholms Eiere og ham opretted Forpagtnings Contrac- og skal Appellanten ved foranførte Dom være tilfunden at betale Hr. Justitsraad Tønder den forestævnte og til 11te December 1785 forfaldne Summa 797 Rdlr. 15 s.
Viborger Samler, 1786-05-22
Kiøb.
Viborger Samler, 1786-05-22
Kiøbslutning. Efter Forlydende har Hr. v. Smidt kjøbt af Etatsraad Rothes Enke Urupgaard og Gods for 83000 Rdlr. Saa skal og Hr. Hans Faber personelle Kappelan i Sielland være kaldet af Hans Exellence Hr. Geheimeraad Scheel Plessen til Sognepræst for Kousted og Rosted Menigheder i Nørre Hald Herred.
Viborger Samler, 1786-05-22
Kopulerede. Den 17 Mai, i Gielleruplund Kiøbmand Hr. Jens Kierbye af Holstebroe og Jomfrue Anne Margrethe Lund.
Viborger Samler, 1786-05-22
Dødsfald. Randers d. 8 Mai Escadrons Feltskiær Lahr 40 Aar gl. d. 17 Ejus. Kiøbmand Volgastes Kone Anne Christensen, 23 Aar gl. J Mariager d. 11 Maii Hr. Byefoged Justes Kiereste. J Borup Præstegaard d. 12 Mai Hr. Christen Tomasen Hee, Provst over Nørrehald Herred og Sognepræst for Boerup og Hald Sogner, 52 Aar gl.
Viborger Samler, 1786-05-22
J Gunnerup Præstegaard i Mai Hr. Jakob Vøldike, forhen Resid. Kappelan for biskoppen i Wiborg J Næsborg Præstegaard i Mai Sognepræsten Hr. Johannes Friedenreich.