JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Elbrus hæver sig i Midten af den kaukasiske Bjergkiede, som den høieste Punkt. Den Petersburgske Tidende indeholder Udtog af et Brev fra Akademikeren Kupfer, til Videnskabernes Akademies Vicepræsident, i hvilket han beskriver sin Bestigelse af bemeldte Bjergtop. Hverken ham eller en af hans videnskabelige Reisefæller var det mueligt at naae den øverste Spidse af denne med dyb Snee bedækkede Porphyr=Klippe. Jkkun en simpel Ticherkasse, ved Navn Killar, lykkedes det at klattre derop; og derfor erholdt han en af befalingsmanden over derværende russiske Tropper, General Emanuel, udsat Præmie af 100 Rubler Sølv, foruden Tøj til en Kaftan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Cathedralkirken for det Preobraschenkiske Regiment og hele Garden i St. Petersborg, som efter sammes Ødelæggelse ved Vaade-Jld, nu paa nye er opbygget, blev indviet d. 18 August. Gudstjenesten blev her aabnet med en Taksigelse for den mærkværdige Overgang over Balkan. Derefter bleve til dette Tempel henflyttede fra Arsenalerne alle de i nærværende Krig erobrede Trophæer, bestaaende i Nøgler og Laase til Fæstninger, Commandostaver, Hestehaler, Faner med mere; hvilke Trophæer i Antal stege op til 600 Stykker. De ere ordnede langs Templets Vægge, til høire fra Hovedindgangen de som ere tagne i Europa, til venstre de som ere tagne i Asien. Saporegerstammens, Seraskerens af Erzerum, og Paschaens af Kars Kommandostave ere anbragte ej langt fra Side dørene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Musenalmanach für das Jahr 1830 herausgegeben von Amadens Wendt, er prydet med et Portrait af Goethe, stukket i Frankfurth af C. Barth. Samlingens første Stykke er af Goethe; de øvrige Bidrag ere af Chamisso, Hagenbach, Harlisch, v. Heyden, F. v. Hofmann, Immermann, H. v. Kleist, v. Müller, Greve v. Platen, v. Quant, Riemert, Rückert, F. v. Schlegel o. fl. For ikke at lade vor Anmeldelse beroe ved den simple NavneListe, optage vi et Par af de korte Digte, nemlig af Rückert. Wahrheit u. Wein. Die Wahrheit ist im Wein; Das heist, in unsern Tagen Mus einer betrunken sein Um Lust zu haben die Warheit zu sagen. D. Wahrheit deinen edlen Wein Must du mit etwas Wasser mischen. Gedenkst du reines aufzutischen, Sonimmt er den Kopf den Gasten ein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Endnu et kort Digt af F. W. Riemer: Leven ein Traum. Schlavend gerath man ins Leben hinen, und entkommt ihn auch schlafend: Was in der Mitte so ligt, istes was anders als Traum(Denne Musenalmanach faaes hos Reitzel). Agerns Jndsamling og Tilberedning. Det økonomiske Forbrug af denne Frugter bekjendt; deres Nytte for Mennesker baade i diætetisk og medicinsk Hensyn er stor, og endskjøndt det ikke er ubekiendt, og Agern vel burde findes paa ethvert Apothek, maatte det vel fortjene Opmærksomhed at indsamle dem. Agernkaffe anbefales for ældre Personer, som ere besværede med Hemorrholder, Sygdomme i Urinvejene o. s. v. Tilberedningen er følgende: Man koger dem noget med Vand, eller kaster dem i kogende Vand, for at borttage de haarde Skaller, om de ikke forud ere afskallede, og tørrer dem paa en Kakkelovn eller i en Bagerovn. Derefter bør de ikke, som man sædvanligen giør, brændes, men stødes i Stykker, saa at de kunne males paa en sædvanlig Kaffe qværn, og nu kan man koge dem som almindelig Kaffe, og nyde dem med Sukker og Fløde eller Melk. Om en Fjerdedeel eller Trediedeel Kaffebønner tillægges bliver saadan Blanding af bedre Smag, især for dem der have vænnet sig til den udenlandske Kaffe. Mere i St. P. C. J. T. 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Anckdoter. Et engelsk Blad fortæller følgende Anecdot om Ministeren Lord Castlereagh. Den ædle Lord befandt sig engang paa sin Neveus, Herr Vansittars Landgods, og var just i dennes Værelse beskjæftiget med at skrive, da pludseligen en Mand heftigt bankede paa Vinduet. Hs Excellents kom derover i stor Bestyrtelse, kastede Pen og Papir tilside, og var i Færd med at tage Flugten, han samlede sig dog igjen, da han hørte den frygtelige Mand spørge, om det behagede Hs Excellents at kjøbe endeel godtkjøbs Silketøier, der tilligemed andre Contrabandevare vare komne over fra Frank ring. Derved blev den ædle Lord fuldkomment beroliget, svarede: "Nei, og lod Smugleren uforstyrret drage videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
En Præst i en vis By prækede saa slet, at alle hans Sognefolk gik i Kirke hos en anden Præst. Herover beklagede den første sig bitterligen, men bad dog den anden om Raad, hvad han skulde gjøre, for at faae Folk til igjen at besøge hans Kirke. "Ja, dertil veed jeg, kjære Hr. Broder, svarede hiin, intet andet Middel, end at De præker i min Kirke, og jeg i Deres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Den berømte Sangerinde Pasta lod sin Sølv stemme høre paa Operatheatret i Paris. En Sans facon i Parterret gjorde sig den Fornøielse, ganske højt at eftersynge flere Toner af hendes Arie. Hans Nabo knurrede. Hvad skal det betyde, min Herre, spurgte hin fornærmet." "Jeg bander denne Pasta, svarede den Anden, fordi hun hindrer mig i at lytte til den skjønne Sang, som De, min Herre, istemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Kjøbenhavns Børs d. 1 September 1819. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 2s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1483 149 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 51 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 1/2 92 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . ...... i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Nationalbank-Obligationer Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . . 106 1/2 - i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 104 104 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . .... 98 i Banco. 4 pCt. uopsig. norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 68 68 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Nyeste de kilder. øbenhavn. naar nogensganSexogtyvende Aargang. No. 79. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. En Ulykkesdag for en af Musernes Sønner. af det Tydske.)Der gives Dage for Mennesket, som ere ham gode, andre reent ulykkelige. Derfor finder man lerede i de ældste Tider hos de gamle Ægyptere en Art Dagvælgerie, i det de meente, at Lykke eller Ulykke gjerne havde en bestemt Dag. Fra Ægypten gik Dagvælgeriet over til Jøderne; og siden, da Christenheden kom til Jtalien, fandt man lige Overtro i diebus fastis og nefastis. Middelalderens Calendarier optegnede omhyggeligen de Dage, som ere ulykkessvangre, og uheldbringende; dem vogtede man sig for. Den hellige Augustin holdt saadant Dagvælgerie for Synd. Om Napoleon bemærkes, at han var en Dagvælger, et Beviis paa, at ogsaa de største meest opklarede Siele ikke ere frie for visse Troes Artikler, som ellers ere Menneskeheden og Menneskenes Børn egne. Dog en stor Aand er barnlig, det vil sige Naturen meget nær. Bøhmen og Mæhren er Tirsdagen en god Dag; paa mange Steder begynder man ingen Ting om Mandagen, fordi der gives fire onde Mandage. J Frankrig og Rhinegnene er Fredagen for den simple Mand en Ulykkesdag. Paa denne Dag begynder han ikke gjerne at arbeide, slutter ikke en Handel, begiver sig ikke paa nogen Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Løverdagen den 3 October 1829. Dog - jeg tillader mig at gjøre en Anmærkning: Mennesket er vel selv tildeels Aarsag i, at Dagen er ulykkelig. Staaer Een op med den Jdee idag er det en Ulykkesdag, eller: Intet vil slaae ind for mig. Saa kan han ogsaa sikkert regne paa sine Arbeiders Mislykken. Frygten lammer hans Kraft og Lyst. Dog der gives ogsaa virkelige Ulykkes-Dage i det menneskelige Liv, det vil sige: Dage, hvor alt Uheld strømmer ud over den arme Dødelige, ligesom der ogsaa i det menneskelige Liv gives, maa gives og stedse vil gives Regn- og Graavejrsdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
En saadan Ulykkesdag vil her blive beskreven, og sikkert ville mange Læsere til Slutningen udraabe: Netop saaledes er det gaaet mig, han har Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
En anden Gang maaskee om Musesønnens gode Dag. - (Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Jndenlandske Efterretninger. Antallet af de i Danmark og i Hertugdom merne hjemmehørende Skibe i Aaret 1828, samt disses Læstedrægtighed er efter den i sidste Handelstid. Nr. 80 givne Liste, følgende: Skibenes Com. Læster. Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Kjøbenhavn. . . Det øvrige Danmark Hertugdømmerne. i alt 3166 . . 58589 1/2 J Aaret 1824 var Antallet af Skibene 3671 Læstedrægtigheden 56920 1/2 C. L., (efter Tabel 2, i Thaarups Statistik), altsaa aftaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Det har allerede længe været bekjendt, at den Fnok eller Uld, som er befæstet ved Frøet af den saa kaldte Dunhammer eller Donnemors (Typhalatikolia) kan anvendes til Udstopninger; dog har denne Anvendelse af Planten ikke tildraget sig synderlig Opmærksomhed. Hr. Premier-Lieutenant F. C. v. Coch af 1ste Livregiment til Fods, som har den Fortjeneste at have gjort heldige Forsøg hermed, og som derfor af det kongl. Landhuusholdnings Selskab er bleven tilkjendt dets første Sølvmedaille, havde i Nov. 182, meddeelt Selskabet sin Fremgangsmaade med Plantens Jndsamling og Behandling. For nogle Aar siden, skrev han, tildrog Planten sig min Opmærksomhed, formedelst den overordentlige Mængde Dun eller Uld, som Plantens Krone indeholdt. Jeg gjorde derfor nogle smaa Forsøg med sammes Uld, og udstoppede en liden Pude, hvilken jeg siden bestandig har brugt at ligge paa, uden at samme i det mindste har forandret sig; dette synes da at være et Beviis for, at Massen er af fornøden Varighed; dog kjendte jeg dengang endnu ikke den Maade, hvorved Dunet erholder den tilbørlige Lethed, og som først gjør Massen ret brugbar. Planten voxer næsten overalt i Danmark i stor Mængde, og besidder aldeles ingen skadelige Egenskaber, men skal derimod paa nogle Steder blive brugt som et Gigt bortdrivende Middel. Ulden, som erholdes af een Plante, udfylder uden Sammenpræsning et Rum af en Kubikfod, og har jeg til det til Bedømmelse medfølgende Teppe brugt 80 Planter, hvilke man letteligen samler paa en halv Time. Planten indsamles i Nov. og Dec. Maaneder, skilles strax ved det udvendig siddende Frø, da saadant ellers vilde gjøre Dunet tungt og formindske den nødvendige Clasticitet; derpaa tørres den fuldkommen vel, enten ved Kakkelovnen eller i en Bagerovn, derefter aftages Dunet, og kommes i en Tønde eller i et Kar, hvor det med et Riis pidskes, for fuldkommen at gjøres levende, og skilles ved de mueligen tilbageblevne Frøkorn; efter denne Behandlingsmaade er det færdigt til Afbenyttelse. Ulden modtager ikke let nogen Fugtighed, og en stoppet Pude kan ligge flere Timer under Vand, uden at man, naar det ydre Tøj igjen er blevet tørt, mærker nogen synderlig Forandring paa Fyldningen." (Af N. Landøk Tid. VII. 2. H.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
J et Løb af 4 Aar har Jæger Martin Wensel paa Grevskabet Wedelsborg i Fyen ødelagt ikke mindre end 310 Stykker Huusmaar. Det kongl. Landhuusholdnings Selskab paaskjønnede hans Virksomhed i denne Henseende med en Belønning af dets 5te Bæger, og opfordrede ham derhos til at indberette den Maade, hvorpaa han havde udført en saa heldig Fangst af disse skadelige Dyr, i hvilken Anledning han anmeldte, at Fangsten var skeet ved Hielp af tvende dertil afrettede smaa Jagtstøvere, med hvilke han foretog Huus-Randsag ning, og naar Maaren da blev jaget frem af sit Skjul, har han skudt den med sin Bøsse som et andet Stykke Vildt. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Corvetten Farfield lettede Anker d. 10 Aug. om Morgenen. Paschaen blev forbittret over Hassunas Undvigelse, og befalede Mohamed Dahies, den Undvegnes Broder at indfinde sig paa Slottet, hvor han, i sine fornemste Officierers Nærværelse, med en frygtelig Tone, paalagde ham at udsige Sandheden. Mohamed kastede sig for sin Beherskers Fødder, og erklærede edeligt og skrivtligt: Hans Broder havde havt Major Laings Papirer i Hænderne; men han havde udleveret dem til en Person, som man for det første ikke nævner, imod en Rabat af 40 Procent paa sin i Frankrig gjorte Gield, som var overdraget hin Person at inddrive. Mohameds Udsagn udgjør tre Sider i Bladet, og indeholder vigtige og mange Omstændigheder vedkommende Afgivelsen af den ulykkelige Majors Papirer, og Enkelthederne i den selsomme Begivenhed. Laings Papirers Form og Størrelse er med største Nøiagtighed og med de mindste Smaating beskreven; det er oplyst, at disse Papirer ere ham fratagne ved Tombuktu, og senere overgivne den bemeldte Person ubeskadigede, og med ubrudt Segl af rødt Lak, en Omstændighed, der beviser Hassunas Medskyld i Mordet: thi hvorledes vil man kunne antage, at Major Laings vilde Mordere skulde have bragt hans Papirer saa langt, uden at Hævnsyge eller den de Vilde saa naturlige Nysgierrighed ikke skulde have fristet dem til at aabne et saa skrøbeligt Lukke. Da imidlertid Mohamed kom tilbage fra Slottet, ilede han, af Frygt for at Paschaen i sin Vrede vilde lade hans Hoved undgielde for hans Broders Brøde, hvilket er en temmelig sædvanlig Justits i Tripolis, at tage sin Tilflugt hos den omtalte unævnte Person, og at søge Beskiermelse hos ham. Strax indfandt sig Danmark, Sverrigs og Sardiniens Generalconsuler hos benævnte Person og affordrede ham, i Hr. Warringtons Navn, og i Kraft af Mohameds Udsagn, ufortøvet Udleverelse af Major Laings Papirer. – – De fik det stolte Svar, at bemeldte Udsagn var ikke andet end et Væv af Usandheder. Mohamed fra sin Side, uden Tvivl støttende sig paa den formente Ukrænkelighed, maaskee ogsaa ifølge af snedige Løfter, tog sit Udsagn tilbage, ja gik endog saa vidt, at han nægtede Rigtigheden af sin Underskrift. Denne Tilbagekaldelse kunde dog ej gjøre nogen tvivlsom. Paschaens Vrede steg til det høieste, han skikkede sin egen Søn Sidi-Ali til Mohamed; men ingen Indflydelse vilde denne Gang hielpe. Siden da Mohamed truedes med at blive greben af Schiauks, tog han igjen sin Tilbagekaldelse af sit første Udsagn tilbage, og bekræftede nu samme ved at aflægge paa ny i alle Konsulers Overværelse den Bekjendelse, som han om Morgenen, havde aflagt i Paschaens og hans fornemste Officierers Overværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Den 26 Aug. indtraf i en Kulgrube zur Hoffnung, imellem Seraing og den hellige Lamberts Dal i det Lüttichske i Nederlandene, den sørgelige Tildragelse ved en Gas-Udvikling, at af 56 til 60 Kulgravere, som om Morgenen vare komne til Arbeide i Gruben, de 36 dræbtes, og de andre bleve mere eller mindre forbrændte eller saarede. Forpufningen var saa stærk, at fire Heste i Stalden under Jorden, i 1000 Alens Afstand fra Udbruddet, faldt døde omkuld, ligesom to til tre af Køerne, som vare i Stalden. Der skeer Subskription til de Familiers Understøttelse, som mistede deres Forsørgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 October 1829. Hamburg 2 M. - a vista 26 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 2s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 148) 100 Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 92 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ....... Nationalbank=Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. ...... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 104 104 12 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 98 i Banco. 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Nyeste Skilderies Kjøbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 80. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 October 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Breve fra Miniaturmaler Corn. Højer, til Wiedewelt. *) opaagaaI. Berlin, uden Datum. Hav den Godhed, høistærede Hr. Directeur, at levere vedlagte Brev til Hs. kongl. Høihed, eller, paa det at det kan blive hastig leveret, at sende det op til Høistsammes Forgemak. - Jeg har udsat min Bortreise fra Berlin, saasom Hof set har anmodet mig om at blive indtil videre. Abildgaard er ankommen for to Dage siden. II. Berlin d. 26 Jan. 1788.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Kunsternes Tilstand er her som ved alle Hoffer, hvor ikke et stort og rigt Publicum be 9) meddeelte af Hr. Hoftobberstikker Lande. Endskjønt Brevene høre til Historiens Fag, og der vilnu efter 40 Aars Forløb ikke kunne være noget betænkeligt ved at optage dem fuldstændigen, ere dog enkelte Yttringer, enkelte Udtryk, som kunde ansees, stødende, og ej at burde komme videre end for Vennen, der modtog Brevene, oversprungne. Brevene ville sikkert i Almindelighed læses med Jnteresse. **) Endskjøndt dette korte Brev egentligen ikke indeholder Noget at opbevares, har man dog for Fuldstændighedens Skyld medtaget det. stemmer Talenternes Værd og opmuntrer Kunstneren. En Kunstner her er, i det Hele betragtet, ikke overmaade meget anseet; en Lieutenant er her, og det er i en militair Stat naturligt, et stort Kreatur i Forhold til en stakkels Maler eller Billedhugger. Ellers kan Abildgaard og jeg ikke klage over, at man jo efter den tydske adelige Evne har distinqveret os nok, men vores Qvalitet som Fremmede har formodentlig tildraget os en Slags Opmærksomhed. Ministerne ere ellers her mindre vanskelige at faae i Tale end hos os, og ligne mere andre Mennesker, men dette bliver imellem os. Kabaler spilles her af Kunstnerne ved Hoffet, ligesom hos os, enhver har sin Mæcenas, som gielder mere eller mindre, ligesom hos os, og skjøndt her egentlig ikke findes nogen stor eller habil Mand i noget Fag, saa maa dog en fremmed Kunstner nøje vogte sig for at dadle endog det sletteste. Den eneste sande Kunstner, som fandtes i Berlin, var Billedhuggeren Tassar, men sidst afvigte Mandag forlod han det Timelige overmaade hastigt. Kl. 4 om Eftermiddagen befandt han sig meget vel og munter, og Kl. 6 samme Aften var han død. Den berømte Portraitmaler Graff fra Dresden var just hos ham i samme Øjeblik, og i hans Arme døde han. Dette Dødsfald har meget frapperet mig; thi jeg var tilligemed Abildgaard Løverdagen forud i Selskab med ham i Academiet, hvor vi havde meget Spøg thi han besad megen tør Munterhed, og var vittig, derhos en retskaffen Mand. Dagen efter hans Død lod Kongen Enken ved en af den Afdødes Venner vide, at Hs. Maj. skulde drage Omsorg for hende og hendes Børn, som ere 8 i Tallet. Forfatningen er ellers temmeligen god, thi han har havt en stor Pension, og af og til godt Arbeide. Et prægtigt Huus havde Kongen skjenket ham, hvilket nu tilhører Familien. Kun faa Dage forud havde han faaet Ordre at gjøre General Ziethens Statue i Marmor, og et Begravelses Monument var ham og nyelig overdraget at forfærdige. Hvem dette Arbeide bliver nu anbetroet, veed jeg ikke, thi i Berlin findes ingen, som er det voxen; her er ellers visseligen en Hoben for en Billedhugger at gjøre. - Rode kjender jeg meget vel, det er en god ærlig Mand, og ikke uden Fortjenester. Minister Hertzberg besidder meget af hans Arbejde, og skatterer ham højt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
En Kobberstikker og Tegner ved Navn Meyl er en vittig og indsigtsfuld Mand. Han har en ypperlig Samling af Malerier, og en stor Deel gode Kobbere. Hans Fag er egentlig ligesom Chodowiecky's at tegne Vignetter. Chodowieckyhar en Slags Merite i smaa Ting. - Her er en Historiemaler ved Navn Frisch, som har gode Studier, megen Theori, ikke meget Genie. - Her holdes hver 14de Dag en Klub af Kunstnere hos en Mand ved Navn Pascal, som har en Kobberstikkerfabrik. Der spises og drikkes, og raisonneres om Kunsten paa Tydsk, og der fattes intet uden vores Wurdige Virtuose Müller, denn das ist auch ein groser Mann. Abildgaard reiser i Morgen med Brochenhuus til Potsdam, og derfra til Dresden. Jeg troer han er fornøiet med Berlin, men vil dog blive det mere med Dresden. Hidindtil har jeg kun malet Kongens Datter Frederika, andet har jeg ikke villet paatage mig, thi mine Øjne have været meget svage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Det er mig kjert, at Clemens har imodtaget den engelske Maler Counningham's Proposition. De ville blive fornøiede med hverandre. III. Berlin d. 23 Febr. 1788. Deres Proposition angaaende General Ziethens Statue har jeg paa den varsomste Maade gjort anhængig hos Minister Heinitz, som Kunsternes Minister. Jeg troer, at have taget det bedste Parti, nemlig ved en af hans bedste Venner Greve Podewills, en af de rigeste og betydeligste Fornemme her i Berlin, Medlem af Kunsternes Akademi, at insinuere Deres Tanke, og da han selv, for omtrent halvandet Aar siden, passerede fra Sverrig over Kjøbenhavn, har været i deres Verksted, og kjender dem personligen, og af Reputation, saa bifaldt han meget Deres Forslag, og tilbød selv at gjøre det Statsministeren Baron Heinitz begribeligt, at man til et saadant Monument bør vælge en erfaren og consommert Kunstner. - Tassars Død har foraarsaget ligesaa mange Jntriquer og Kabaler som et Conclave i Rom, og jeg, som Fremmed, maa vogte mig for at yttre ringeste Parti for nogen. En ung Billedhugger ved Navn Schadow, nyelig hjemkommen fra Rom, og ikke uden Talent, har en stor Deel paa sin Side, andre vil have Trippel forskreven, andre vil have engageret en Tydsker, som skal opholde sig enten i Cassel eller et andet tydsk Sted. De fleste tydske Kunstnere ere oratoriske som vor Müller, og de fleste have ikke heller mere Talen end han, nogle af dem gjøre dog Lykke. En Architect ved Navn Langhans har i disse Dage, forat have forandret Operahuset indvendigen, erholdt en Pension af 3000 Rdl. aarlig, en meget rig Gulddaase, og 1000 Dukater Present, samt Geheimeraads Charakteer. Han er langt fra en Hars dorf, men ligesom Harsdorf en meget honnet Mand. Jeg kjender ham meget vel. En Dekorationsmaler, som er en Majett og en Charlatan, ved Navn Verona, har ved sidste Karnaval fortjent over 15000 Rdl., foruden hans aarlige Gehalt, som er 1000 Rdl.; over vores Bruun skriges der, naar han fortjener det daglige Brød, og han er dog en Mand af langt andre Fortjenester; Kongen af Preussen betaler gjerne, men iflæng, i Kunsten hersker her en utrolig Jgnorance, og de største Stympere, naar de kun have visse Folk i Lommen, kan faae, hvad de ville. Det lidet, jeg har paataget mig, har fundet stort bifald. Prindsesse Frederika, Kongens Datter, har jeg malet i Costume som Hebe. Det er mig behageligt at passere for det jeg er, og ikke, som i Kjøbenhavn, fornærmes og sættes til Side for Bønhaser, afkortes i Gage, og humilieres paa mange Maader; men lad os foragte slige Miserer, som fortjene ikke at man taler derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Af de fire Marmorstatuer paa Wilhelms Pladsen ere de to, General Keith's, og General Seidligs af Tassar i moderne Dragt, og kun maadelige, den tredie, General Schwerins, er klædt paa Romersk, holdende Fanen, med hvilken han døde, i Haanden; den er meget god, den fjerde husker jeg ikke. Man har havt tilforn i Berlin en meget habil Billedhugger ved Navn Schluter; paa Slottet og i Arsenalet findes ypperlige Ting af ham, som jeg har seet med megen Glæde; hans Stiil synes meget at ligne Algardins, den er maaskee ikke den strængeste, men meget behagelig. IV. Berlin d. 29 Marts 1788.