JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-18
Biskop og Ridder af Dannebrogen. Sinding Mølle, hvis Mølleskyld er 6 Tdr. 2 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb., og Jordskyld af Sindinggaards frie Hovedgaardstaxt 1 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., agter Eieren Hr. Christian Speitzer af afhænde ved offentlig Auction. Denne Eiendom er beliggende 3 Mile Østen Holstebroe, tæt ved Hovedgaarden Sindinggaard i Sinding Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, og dens Beskaffenhed er kortelig følgende: Mølleværket er opført i Aaret 1806 bestaaer af en Rug qværn og en Stubbeqværn, er vel vedligeholdt og drives ved en stærk Strøm af den store Aae der gaaer igjennem Holstebroe. Vand og Søgning kan ikke mangle. Møllens øvrige Bygninger ere for største Deelen opbyggede i de senere Aaringen og er i meget god Stand. De tilliggende Jorder, der som meldt er fri Hovedgaardstaxt og altsaa har Tiendefelhed, ere fortrinlig gode og vel dyrkede; den i sidste Efteraar og dette Foraar der nedlagte Sæd er 4 1/2 Tønder Rug, 3 Tønder, Byg og 12 Tønder Havre, foruden Kartofler og Hamp, og den aarlige Eng=Afgrøde er circa 30 Læs got Høe, Der kan ved Møllen paalidelig fores 14 Stkr. Fær Kreature og 3de Bæster samt nogle Faar. Blandt Møllen, Herligheder bør derhos bemærkes, dens fortræffelige og særdeles indbringende Aalefiskerie. Liebhaverne ville behagelig snarest mulig tage Eiendommen i Øiesyn, thi Auctionen over samme bliver afholdt udi Sr. Niels Særkjers Huus i Gjelleruplund Løverdagen den 5 August næstkommende om Middagen Kl. 12 Slet. Konditionerne kan ventes billige i det Hele, og vil i Særdeleshed indeholde: at endeel af Kjøbesummen kan blive staaende i Møllen mod første Prioritet, til en nærmere bestemmende Tid. Møller, Høytiis den 4 Juli 1817. Auctions-Direkteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Af alle de skrækkelige Rygter, der i de sidste Dage som en Løbeild have forplantet sig fra Mund til Mund, om en stort Blodbad i Paris, der havde kostet mange Preussere Livet, og hvorefter denne Sted var gaaet op i Røg m.m. har lykkeligviis - Jntet bekræftet sig. En Haager Skrivelse forklarer imidlertid Aarsagen til disse Rygter saaledes at da Lord Wellington efter Konventionens Oprettelse havde sendt 2 Oberster som Parlamenteirer, ledsagede af en Trompeter, til Paris, blev der fra Vinduerne skudt efter dem af nogle Oprørere, som dræbte Trompeteren og saarede en af Obersterne i Skuldren. Ved den sidstmeldte Gjæring imellem Tropperne i Paris den 4 de ver det ikke heller gaaet saa roligt af. Dog toge Garden og Linierregimenterne in en Deel deri; men det vare entlide Føderrette, som skjændte og smeldte, truede affyrede Kanoner og Geværer i Gaderne, slog deres Vaaben istykker og insu terede Nationalgaden, fordi den opførte sig klogere, Oprørs=Prædikanterne søde desuden at hidse Gemytterne og vilde have afstædkommet en almindelig Tumult og Plyndring, hvis ikke talrige Patrouiller af Nationalgarden lykkelig havde afvent det truende Uveir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Det var den 8 Juli Kl. 3 om Eftermiddagen at Ludvig VIII holdt sit Indtog i Paris efter en Fraværelse af 3 Maaneder og 18 Dage. Talrige Detaschementer af Nationalgaden og alle Autoriteter kom Hs. Maj. imøde, og efter Moniterens Forsikring skal den offentlige Jubeendnu have været større end ved hans Jndtog i forrige Aar. Alle Jndvaanerne saavelsom Nationalgarden barden hvide Kokarde og Luften gjenlød af Raabet: gleveKongen!" Den keiserlig russiske Gesandt Hr. Pezzo di Borgo ledsagede Hs Majestæt, hvis Vogn ver omgivet af Livvagten og en Mængde Marskaller og Generaler, og saaledes gik Toget langsomt igjennem den glædes- drukne Folkestimmel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
J St. Denis holdt Kongen Dagen før en rørende Tal til Nationalgaden, og var ved denne Leilighed omgivet at Hertugerne af Tarent, Belluno, Ragusa Feltre og General Maison. Betænker - sagde Hs. Maj. - hvilken Glæde det maa være for en Fader atter at befinde sig imellem sine - Børn (!). Snart vil jeg være iblandt mig Folk i Paris, som jeg unden Gang bringer Fred og Heldt. Udenfor Staden modtog Præfekten i Seine Departementet, Grev Chabrol, Hs. Majestæt med en pyntelig Tale, hvori han bemærker, at netop 100 Dage vare forløbne siden hiint usalige Øieblik, da Hs. Maj. blev tvunget til at rømme sin Hovedstad, som dengang svømmede i Taarer (det her Man dog udenfor ikke mærket noget til 1). Himlen havde nu paataget sig Havnen. En Period af 20 Aar kan ikke udslette otte Seklers Minde, hvori Franzoserne vare saa lykkelige under deres Konger. Herefter ville de nu afsværge al Uenighed og lidenskabelig Partinand a. Kongen svarede hertil: "Kun med største Smerte og den dybeste Kummer forlod jeg Paris. Denne gode Stads Troskabsbeviser ere trængte igjennem tilmig. Rørt venderjeg ti bage. Jeg her forudseet de Ulykker, som truede den. Jeg ønsker at fortbygge eller igjen oprettdem. Om Aftenen var hele Staden frivillig tillumineret. J alle Gader raabte Man: "Kongen leve! Henrik 4des Sang blev overalt afsjunget &c. Tigsjournalen finder det nu ogsaa tjenligst for Frankerig at vende tilbage til den arvelige Tronfølge og til Ludvig AVII, thi - siger den - om Vi nu og vilde vælge Os en ny Konge ligesom forhen en Keiser, saa havde Vi ogsaa Ret til at afsætte ham, naar han ikke enstod Os, og atter vælge en Anden, en Tredie, en Fjerde o. s. v. og vilde paa denne Maade aldrig slippe ud at Revolutionens Labyrinth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Efter saa soleklare Beviser paa fransk Omvendelse, maatte Man finde Rygtet underligt, at Kong Ludvig skulde være kjed af at regjere et saa hengivent Folk, og have besluttet at henleve sine øvrige Levedage i Rolighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Men Privatberetninger skildre Tilstanden anderledes, Saa skriver et Øienvidne, som forlod Paris den 7de om Aftenen: "Stemningen er den qvalte Forbittrelser. Denne Gang hilsede intet leve Fjendenle de Allierede ved deres Jndtog, og ingen Folkejubel vil møde Kongen; lig til det sidste Øieblik har ingen hvide Kokorder ladet sig tilsyne. (Forkjærli heden for den trefarvede skal være saa stor hos Pariserne, at de ordentlig ønske Kongen, selv vilde lade Nationen beholde den !) Saa almindelig forhadt Bonapartes Regjering ogsaa er iblandt de bedre Borgere, saa qvæler dog for Tiden den lidte Ydmygelse enhver anden Følelse, og derved have Jakovinerne atter fundet en Stattepunkt i Nationen, som maaske vil gjøre Regjeringen det umuligt at bruge Strænghed og oprykke det Onde med Roden. Man veed ikke hvem Armeen, som har trukket sig bag Loirefloden, egentlig tilhører. Adspredes den ikke snart, torde den let voxe betydelig og som Foreningspunktet for alle Partier vorde farlig for de Allierede. Det samme gieldet om de 14000 tienstløse Officerer, som ifølge Konventionen. have maattet rømme Paris. De Allierede synes ikke at bekymre sig meere om det Jndre, men forfølge blot deres Fordeele. Frankerig føler nu engang i fulde Maal Krigens Onde. Omkring Paris seer den tildeels skrækkeligt ud. De fleste Landsbyer ere øde, Dørre og Vinduer indslagne; den Reisende kan hverken saa Levnetsmidler eller komme under Tag. Ved Arbouville maatte Ministrene sølv leire sig i Græsset og fortære deres Maaltid, der bestod af lidt Brød og Viin, under aaben Himmel Af Alt er det tydeligt, at Revolutionisterne stole paa Kongens Høimodi hed, for anden Gang at faae Amnestie, og haabe at de allierede Souverainer anden Gang ville sætte dem istand til at foreskrive deres retmæssige Herre, Love. De smigre især Keiseren af Rusland, da de staae i den urigtige Formening, at han skulde tage sig af dem, endskjøndt al Erfaring noksom lærer, at hvis Man forsømmer at bruge alvorlige Midler imod Deeltagerne i den sidste mageløse Sammenrottelse, komme de Allierede til, hvert Aar at gjøre et nyt Feldttog til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Den 10de eller 11te ventedes Fyrst Wredes Armee og med den tillige de høie Monarker til Paris. Kongen af Preussen befandt sig den 10de alt i Guise, 7 Mile herfra. Arveprindsen af Holland afreiste den 12te fra Brusser, til Paris og Lord Castlereagh er alt indtruffethertil. Keiser Alexander vil beboe Palaiet Elyste Bourbon; Marskal Blücher og hans Generalstab boer i Forstaden St. Germain.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Ved en Forordning, som udkom fra St. Denis den 7 Juli, indsætter Kongen de samme Øvrighedspersoner og Kommandører ved Nationalgaden, som vare i Tjenesten den 1 Marts. Videre har Hs. Majestæt udnævnt Prinds Talleyrand til Udenrigs- og Hertugen af Otranto f. (Fouche) til Indenrigs Minister, Hertugen af Riche lien til Marineminister, Hertugen af Feltre til Krigsminister, Baron Louis til provisorisk Finantsminister, Lall, Tolendal til Huus-Etats-Minister, Hr. Liine tilSeglbevarer og Hr. d'Ambray til Æreskantsler. At Kongen har optaget Fouche i sit Ministerium undskylde Londoner Blade dermed, at han nep strax efter Bon partes Landgang gjorde slige Opdagelser og Forslag, som, hvis de vare blevne fulgte, vilde have qvalt den hele Sammensværgelse i Fødselen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
J Marseille har været stor Tumult. Først fyrede Soldaterne paa Borgerne i Gaderne; men da Garnisonen derpaa var trukket til Toulon, overfaldt Folket i sit RaserieBonapartisterne og myrdede over 50 af disse, plyndrede deres Huse &c. Aix og mange flere Steder have ligeledes erklæret sig for Ludvig VIII. Om Bonaparte, indeholde Pariser Journaler endnu intet Bestemt Den 2den skal han nu være ankommet til Niort i Poiton, for at indskibe sig i Rochefort; men skulde siden være bleven holdt tilbage af en Sygdom i Niort. Den provisoriske Regjering havde vel bevilget ham 2 Fregatter: men de ansøgte Passer til Amerika nægtede Wellington, paa den Grund, at han ingen Fuldmagt havde hertil af sin Regjering. J saa Fald kunde han vel og om saa Aar ventes tilbage igjen uden Pas. Keiser Alexanden skal ogsaa have forlangt Bonapartes Udlevering med den udtrykkelige Erklæring: at 200,000 Md. russiske Tropper skulle blive i Frankerig, indtil dette Vilkaar er opfyldt Luciin og Joseph siges at være afreiste til Engelland. Marat skal ligeledes være flygtet tilsøes. Bo. napartes Moder og Stifdatter ville derimod ikke forlade ham. Kardinal Fesch afreiste først den 9de fra Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Krigs=Efterretninger. Det ver den 7 d. M. at Hertugen af Wellington holdt sit Jndtog i Paris i Spidsen for et engelsk Korps; et andet har besat Montmartre og Holderne heromkring og et tredie engelsk Korps staaer ved St. Dennis. Det første og tredie preussiske Korps ere ligeledes indrykkede i Paris og det fjerde staaer i St. Cloud. Parisernes Ønske om, at Tropperne ligesom forrige Aar maatte indlægges i Kasernerne er blevet afstaaet, hvorimod de ere indqvarterede hos Borgerne, som ventelig og vil være det probateste Middel til at helbrede for Erobringsygen. Det høieste Antal for ethvert Huus er 30 og det mindste 8 Mand. Efter et bekjendtgjort Reglement ere Værterne forpligtede at give hverMand daglig 1/2 Pund Kjød, Suppe med Grønt, Ster og 1/2 Bouteille Viin Middag og Aften. Hele Antallet af de allierede Tropper, som til den 8de vare rykkede ind i Paris, anslaaes til 120,000 Mand, hvoraf dog en stor Deel paa staaende Fod sulgte efter Levningerne af den franske Armee, som under Eck nuhl, Vandamme &c., skulde indtræfftil Orleans den 10de. Ney - hedder det - vil reis til Amerika, Soult har begivet sig paa sit Landgods og Cornot var endnu i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Paa den for ommeldte Skrivelse, hvori Davoust anholdt om en Vaabenstilstand, svarede Fyrst Blücher ham ganske koldt, at det var urigtigt, at al Aarsagen til Krig var hæver ved Napoleons Tronafsigelse, da denne kun var skeet til Fordeel for hans Søn, og de allerede Magter ikke allene havde udelukt ham, men ogsaa alle Medlemmer af hans Familie fra Tronen. Han advarer ham tilligeom ikke at lade det komme til det Yderste med Paris, thi (skriver han) De veed selv hvad den forbittrede Soldat vilde tillade sig, ifald Deres Hovedstad blev taget med Storm. Eller vil de maaskee betynge Dem med Paris's ligesom med Hamborgs Forhandelser, Brevet ender saaledes: J den sædvanlige Form af konventionel Høflighed har jeg den Ære &c.)De erobrede franske Provindser inddeeles i forskjellige Gouvernementer, som forvaltes i de Allieredes Navne til nogen billig Erstatning for al den Elendighed, Frankerig har bragt over dem og deres Undersaatter. Statsraad Ribbentroper af Fyrst Blücher indsat til General-Jntendant i bemeldte Provindser. Alle Jndvaanere afvæbnes og Enhver, der viser sig som Tilhænger af Bonaparte, stilles for en Krigsret og hans Eiendomme konfiskeres for Krigsondet, til Lettelse for andre rolige Jndvaanere. Alle Soldater og andre Personer, som ere fulgte med Bonaparte, skulle under samme Straf vende tilbage inden 14 Dage. Jøvrigt har Blücher lovet, at hans Soldater ingen Excesser skulle begaae og under Dødsstraf forbudt al Plyndring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
J de hidsige Fægtninger under Paris's Mure den 1 og 2 Juli skal den preussiske Armee have mistet 2 til 3000 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Oberst Colomb var nær ved at have opsnappet Napoleon, paa Malmaison, hvis ikke Broen, som førte hertil, havde været afbrudt. Den 3die var Man i en heel ængstelig Forfatning i Paris, inden der kom Efterretning om Vaabenstilstanden. Mange Personer havde besteget Taarnene, hvorfra de tydelig kunde see begge Armeer i Slagtorden, ligesom de Wiener Borgere under Slaget ved Wagram 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Jmellem Lyon og Gens skal ogsaa være forefaldet betydelige Fægtninger i de første Dage af Maaneden. Paa denne Kant er ogsaa afbrændt en Landsbye, som vilde sætte sig til Modværge, og Baron Frimont har i en Proklamation truet med, at lade enhver Jkke Militær, som træffes væbnet, skyde, men iøvrigt lovet at respektere Personer, og Eiendom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Kommandanten i Dankirchen har den 6 d. erklæret sig for Ludvig VIII. Lille, Gravelines og flere Stæder, have ogsaa udstukket den hvide Fane. Derimod skal en Oberst Gordon, som opfordrede Fæstningen Conds, være bleven indladt og derefter skudt paa Glaciet. Med Røyalisterne i Vendeen har General Lamarque den 26 Juni i Chollet sluttet en for disse yderst fordeelagtig Fredskonvention, for at kunneile Bonaparte til Hielp med sin Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Fra Strasburg har General Ropp den 9de gjort et Udfald imod den østerrigske Division Mazuchilli, som blev trængt meget, indtil det tapre Badenske Korps kom den til Hielp, og og Franzoserne i Uorden tilbage. Kapitain Feber viste herved en sielden Aandsnærværelse, da han hørte midt ind iblandt Fjenderne med 3 Kanoner, som han opstilte i en Fiirkant paa en Høi, og derfra udspyede Død og Ødelæggelse i deres Rader. J denne haarde Kamp faldt Oberstlieutenant Messenet, General Laroche, og endeel flere Officerer bleve saarede. Et Søeslag, er den 20 Juni forefaldet i Middelhavet imellem den amerikanske og algierske Eskadre, hvori den første under Kommodor Decaturs Kommando gik af med Seiren. Det algierske Admiralskib, Fregatten Mezura paa 40 Kanoner, blev taget og opbragt til Carthagena, efterat Admiralen selv var faldet; en anden algiersk Fregat blev jaget paa Grund 3 Mile herfra, og en Korvet forfulgtes saa heftig, et den neppe vilde undkomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Spørgsmaal. Hvad mon Aarsagen kan være at til Kjerteminde fanges sta lidet Makkeel fremfor til Bregner og andre Steder, Dette ønskes besvaret af en kyndig Fisker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Avertissements. At min Fader Niels Krogh v. Levetzau, Hs. Kongel. Majestæts Kammerherre og Assessor i høieste Ret den 16 denne Maaned i sin Alders 60de Aar har omskifte Tiden med Evigheden, det bekjendtgjøres herved fraværende Familie og den salig Afdødes Venner og Bekjendtere, tra bedende mig al skrivtlig Bevidnelse om deres Deeltagelse. Trofast Venskib for sine Venner, samt Redelighed og Nidkjærhed i hans Embeds Førelse, var iblandt de Dyder, som ledsagede ham her i Livet. Christian Carl Levetzau, Kammerjunker. Jdet vi forlade Odense, aflægge vi vor forbindtligste Ta til Byens værdige Honoratiores, Embedsmænd og Borgere, som beærede vore Forestillinger med deres Nærværelse, Kun beklage vi, at ri ei see os istand til tilfulde at kunne yde Hr. Bogtrykker Jversen vor Erkjendtlighed for den varm Deeltagelse, hvormed han mødte ethvert af vore Forsøg, og vil hans Minde stedse være os uforglemmelig. Tillige takke vi Hr. Hofviolon Bierregaard, der ved sit Talent, i Forening med flere Herrer Musik=Liebhavere, bidroge Alt for at hæve vore Forestillinger. Odense den 21 Juli 1815. Enholm. Funch. Haach. Hass. Liebe. Rind. Zinck. Ane Liebe. Marie Zinck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Mølle Auction. En tæt ved Rudkjøbing Kjøbstæds Rueport liggende hollandsk Mølle, hvori en Meelqværn med Sigte, en Grynqværr med Svid og Vifte, 2 Pillestene med Sold, alt i den beste Stand, lader Eieren den 7 Septbr. d. A. ved offentlig Auction bortsælge tilligemed den ved Møllen liggende Boepæl bestaaende af 13 Fag Stuehuus, 18 Fag Baghuus med Gaard og Hauge, samt omtrent 2 Tdr. Land Sylt Eng tæt derved, Eiendommen er den beste i sit Slags her paa Stedet, baade i Henseende til nærsom Beliggenhed og Bygningernes Beskaffenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Dersom Nogen til næstanstundende 11 Dech. Termin har 4000 Rbd. at ville laane ud mod Sikkerhed i en Mølleiendom, da ville Vedkommende behage at melde dem paa Adressekontoiret, hvor nærmere Oplysning gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Jfølge foregaaende Dom og Jndførsel bliver Tirsdagen den 8 August d. A. foretaget Auction over Selveier Lars Christensen Moeses tilhørende og iboende Gaard i Rødme Steenstrup Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Bemeldte Gaard med alle dens tilhørende Eiendomme bortsælges ved en eeneste Auction, som holdes i Gaarden. - Svendborg den 15 Juli 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Licitation Nellemann. Da intet antageligt Bud skeete ved den afholdte Licitation over Opførselsen af en nye Skole= og Kirkesangerbolig paa Dreiseunder Grevskabet Brahesminde, saa bliver paa Sunds Gudme Herredsting, paa Svendborg Raadhuus, Fredagen den 28 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet atter afholdt Licitation over bemeldte Skole- og Kirkesangerboligs Opførselse, efter Tegning, Overslag og Konditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Herredskontoiret i Svendborg og paa Hvedholms Skriverstue; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. - Svendborg den 8 Juli 1815. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Tirsdagen den 25 Juli førstkommende, om Formi dagen Klokken 10 Slet, lader Selveiergaardmand Hans Madsen i Thorup, Allerup Sogn sin iboende Gaard stille til en eneste Auction, ved hvilken, ifald antageligt Bud skeer, den bliver bortsolgt. Gaarden staaer for 9 Tdr. 1 Skpr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, hvortil omtrent 80 Tdr. Land, af Ager, Eng og Skov. Jordens Bonitet fortrinlig god, og Bygningerne, som ligge paa Jordlodden, ere gode og tilstrækkelige. Tiltrædelsen kan skee strax og al Grøden følger med Gaarden, ligesom ogsaa endeel Besætning og Jnventarium. Af Kjøbesummen kan ogsaa endeel blive indestaaende. Thi ville de Lysthavende indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor de flere Konditioner bliver bekjendtgjort. G. L. Baden. Auctions-Direktøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Efter Begjering af Velvæsenet, bliver førstkommende Løverdag den 22 dennes om Formiddagen Kl. 10 afholdt Licitation paa Odense Herreds sædvanlige Tingsted, over Bordursætning og Steenslagning paa forskjellige Steder af den nye anlæggende Hovedlandevei ved Udberud, Korseberg, og Assenbølle; hvorved bemærkes: at Arbeidet kan blive opbuden i større og mindre Strækninger, og at Veikorpset, selv besørget saavel det fornødne Værktøi, som Anviisningen til Arbeidets Udførelse, uden Udgivet for Entrepeneurerne. Odense den 16 Juli 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Kredi= og Debitorer efter den her paa Langeland nylig afdøde Selveier Rasmus Larsen ved Vindebye Mark, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at melde dem med deres Andtagende forundertegnede, som Skifteforvalter, i den Afdødes Boe. - Langelands Herreders Kontoir den 13 Juni 1815. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-20
Fredagen den 4 August førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver ved en eneste offentlig Auction bortsolgt, om antageligt Bud skeet, Rettigheden til Vognmandslauget No. 2 her i Odense med tilliggende Jorder, bestaaende af 2 Lodder i den saakaldte gamle Løkke paa circa 11 a 12 Tønder Land og den paa samme staaende Grøde af 6 Tønder Korns Udsæd. af Byg og Havre, foruden Eftergræsningen, samt til Lauget henhørende 4 Heste og 2 Vogne med fornødne Re qvister. - Auctionen forsøges først over enhver enkelt Deel især og siden det hele samlet under et, alt som der maatte findes Lysthavere og paa Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vil erfares og forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Ullum, med hvem imidlertid og forinden den berammede Auction, herom underhaanden kan alkorderes. Odense den 15 Juli 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Blandede Efterretninger. Storbrittannien. Londons Borgerskab har ogsaa besluttet en Teksigelse til Wellington og Blücher saavelsom Officererne og Armeerne under deres Kommando.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Nederlandene. Man opdager endnu bestandig nye Rariteter, som ere fundne i Bonapartes Vogn, saasom en golloneret Klædning, en Kaarde af massivt Guld og Marie Louises Portrait.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Værtshuset Belle Alliance skal nu sælges ved offentlig Auction, som det forefindes gjennemboret af Kanon- og Klintekugler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Tydskland. Hertugen af Cumberland er at Prindsregenten af Engelland overdraget Formynder=Regjeringen i de Hertugel. Brunsvigske Lande, og vil derfor opslaae sin Residents i Brunsvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Preussen. Ved Prinds Wilhelms Datters Daab den 3 d. være Fyrst Blücher og Hertugen af Welllington anførte imellem Fadderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Østerrig. De fremmede Monarkers Ophold i Wien skal have kostet det herværende Hof 10 Millioner Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Frankerig. J Repræsentanternes Kommer maatte Napoleons Büste, som stod over Præsidentstolen, den 6 d. vige for et treefarvet Skærf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 17 Juli. Hs. H. Prinds Christian, Frederik med høie Gemalinde, Hs. H. Prindses Caroline Amalia, samt Hs. H. Prinds Frederik Carl Christian, ankom til Frederiksberg, Løverdagen den 15 Juli, om Eftermiddagen Kl. 6, og her til Staden samme Dag, J om Aftenen Kl. 9. - Deres H. H. Prinds Christian Frederik og Prindsesse Caroline Amalia modtage Kour Høisammes Palais i Eftermiddag Kl. 6. Kavalierer og Damer klæde sig, som til Apartement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
J Viborg Samler takkes Frue Bispinde Astrup og Kapitain Møllers Frue paa de den 13 d. af 2det jydske Jnf. Regiments derfra afmarscherede Kompagniers Vegne, te som de eneste, der frivillig have sendt endeel got Charpier til Regimentet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
Hr. Pastor J. L. Paludan forsvarer i Kbhvns Skilderie ogsaa Skadeligheden af fri Brændeviinsbrænden, paa Landet imod Dr. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-21
For nogen Tid siden kom en Rigsbankseddel paa 100 Rbdlr. tilbage fra Kjøber havn til Lolland med Paategning: Falste; den skal have været særdeles vel eftergjort.