JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-29
Skov=Auction paa Langensøe. Onsdagen den 7 Februar førstk., Formiddag Kl. 10, bliver ved Langensøe afholdt offentlig Auction over en stor Deel Humleragter, Bøgendhugning og Gjerdsel. Mødestedet er paa Langensøe. Langensøe Birks Contoir den 27 Januar 1844. Chr. v. Jessen, const. Fyens Stiftavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
73 Aargang. Nr. 18. Fyens Stifts. Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Trykkes og udgives af Hempel i Odense. Tirsdagen 30 Januar 1844.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Jndhold. Udlandet: Storbrittannien. Tydskland. Rusland, Norge. - Fædrelandet. Blandinger, Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Udlandet. Storbrittannien. Dronningen vil efter Forlydende den 1 Februar personligen aabne Parlamentet. Det i sin Tid saa berømte liberale Parlamentsmedlem, Sir Francis Burdett, der dog senere skiftede sin politiske Troesbekjendelse, er ved Døden afgaaet. Tydskland. J Staden Fürth tæt ved Nürnberg, har Regjeringen pludselig ved Nattetide ved en Afdeling Militair ladet fængsle 36 Jndivider, som have gjort Gadeoptøier sidste Nytaarsnat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Rusland. Jfølge Børsenhalle" var Prindsen, af Hessens Formæling med Storfyrstinde Alexandre fastsat til den 28 Januar. - Den 15de. afbrændte den Zarskoie-Seloske Jernbanes Hovedprydelse, den pragt fulde Vauxhall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Norge, Fra Lyngen skrives under 28 Octbr.: " forrige Uge fandtes en død Hvalfisk i Storfjordbunden Dagen forud gik den ganske rolig derinde, levede fredelig og nærede sig af Rov, men med Et blev den noge urolig og gjorde hurtige Bevægelser fra det ene Land til det andet i den smalle Fjordbund. Finnerne derinde bleve opmærksomme herpaa og studsede over hvad som kunde være Aarsagen. Ved at see nøiere efter bleve de vaer 4 Vagnhunde (Enbjørninger) næsten en halv Miil ude i Fjorden, 2 paa hver Side, omtrent tvende Bøsseskud fra Landet, kommende ganske sagte, stedse ligeoverfor hverandre, som efter Aftale og lagde sig nu og da ovenpaa Vandet, som for at lytte. Jmidlertid blev Hvalen alt hurtigere i sine Bevægelser og pustede stærkere, jo meere disse 4 Gjæster nærmede sig. Da de kom den paa omtrent 1/2 Miils Distance, gjorde den et frygteligt Spring, saa den faldt ned med stærkt Brag. J Øieblikket skjøde de 4 Reisende afsted med Lynets Fart, og i et Nu huggede den største af dem i Hvalen, hvorpaa denne gjorde paany et Spring og sprudlede Vand og Blod himmelhøit iveiret, strax derpaa blev den omringet af alle 4, og nu slap den hverken frem eller tilbage. Kampen varede endnu et Par Minuter, og derpaa sank Hvalen under Vandet tilligemed de ubudne rovgjerrige Gjæster og kom ikke mere tilsyne, men Kamppladsen vistes længe efter blodig og Søen i bølgende Bevægelse. Dagen efter fandtes den flydende paa Søen, død og ilde tilredet af dens grusomme Fjender. Den skal være 13 Alen lang, og den største af dens Banemænd havde Udseende af at være næsten ligesaa stor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Fædrelandet. Blandinger. Fra de Danske, der for et Par Aar. siden nedsatte sig paa Øen Balt, Østen for Java, er hertil ankommen en Dagbog, hvori een af dem har optegnet sine egne og sine Kammeraters Begivenheder, deres Nedsættelse og Ophold paa Bali, saavelsom de Conflicter, de have havt med de Jndfødte. Som bekjendt har Regjeringen besluttet, at det Skib, der skal overføre Gouverneuren i Tranqvebar til China, ogsaa underveis skal besøge Bali, hvilket noksom antyder, at Regjeringen interesserer sig for det af Danske paa denne Ølbegrundede Establissement. Jmidlertid er det naturlig viis kun med Hensyn til mulige Handelsforbindelser med denne eller andre nærliggende Sunda Øer, at der kan være Tale om Jnteresse for Danmark, og derimod ikke med Hensyn til nogen Colonisation, da disse Øer og især Bali allerede ere stærkt befolkede af krigeriske Folkefærd under egne afhængige Fyrster. - Om iøvrig nogen saadan Handelsforbindelser virkelig kunde blive af nogen Betydenhed, torde vel være megen Tvivl underkastet, saavel hvad den directe Handel med disse Øer angaaer, hvis fornemste Udførselsartikel endnu kun er Riis, ligesom Danmark da næsten heller ingen derhen passende Udførselsartikler endnu frembringer, som ogsaa med Hensyn til Mellemhandelen paa China, der enten fores af de Jndfødte selv eller fornemmelig er i Hollændernes Hænder. - Vi kunne ved samme Leilighed bemærke, at det for nogen Tid siden her circulerende Rygte, om at de danske Besiddelser paa Coromandelkysten allerede skulde være afhændede til Englænderne, ikke forholdt sig rigtigt. (Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Udkastet til en Værnepligtsanordning har just ikke mødt den beste Medfart i "Fædrelandet, hvori Capt A. F. Tscherning leverer nogle temmelig skarpe, foreløbige bemærkninger om samme Anordning eller Udkast til Stændernes Overveielse. Hr. Ticherning mener, at det hele Forslag med alle dets §§ i Grunden kan opfattes i følgende Ord: "Det er fastsat, at alle unge Mænd paa lige Maade skulle være Værnepligten underkastede, dog skal det mages saa, at kun de unge Mænd af den fattigere Kjøbstedalmue blive kaldede til lige med Bondealmuen at bære de Byrder, sidstnævnte Kaste hid til bar allene, maaskee kan der ogsaa blive fundet paa Midler til at befrie selv den fattigere Kjøbstedalmue, ja endog en Deel af de mere velhavende Jordbrugere fra Værnebyrden, hvilken iøvrigt anslaaes til 2 a 300 Rbd. Værdi. – J en Note tilføier Forf. "Jdet jeg nedskriver dette, troer jeg at skylde den gode Villie Opreisning. jeg troer paa Alverdens gode Villie, altsaa ogsaa paa Lovudkastets Forfatteres, men finder, at det, de ville, ikke er godt, Feilen ligger i Standpunctet og i Mangel paa Jndsigt." - I Kjøbstæderne er Lovudkastet just heller ikke, som det synes, optaget med synderlig bifald Man mener saaledes, at Kjøbstæderne ikke ret vel kunne gaae ind paa Samme uden - Vederlag. (Frid.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
J sit Tilbageblik paa Aaret 1843" siger Kbhpsen, Det var i Midten af 1843, at Studenternes Upsalatogav de nationale Stemninger et nyt Brændpunkt i den skandinaviske Jder. Det er vistnok umuligt for Øieblik ket at afgjøre om de skandinaviske Sympathier ville føre til noget bestemt Resultat, og hvilket dette da vil blive. Det er især i Danmark, at de have deres Arne. Men heller ikke i Sverrig er man uberørt af dem. Ganske naturligt: thi det Folkeforbund, der af Mange i Tiden tænkes opført paa Skandinaviens Eenhed, forestiller man sig i Almindelighed at skulle danne et Værn mod Syden og Østen. Danmark og Sverrig have ifølge deres physiske Beliggenhed fornemmelig Angreb at frygte fra disse Sider. Norge derimod viser sig, vel mest i Betragtning af sin naturlige og politiske Beskaffenhed, end nu tilbageholdende. Og det maa ansees for meget uvist om det øvrige Skandinavien nogensinde, i det mindste saalænge de nu existerende politiske Forholde i det Væsentlige vedblive at bestaae, vil være i Stand til at drage det med sig. Een Erkjendelse synes man dog at burde have vundet ved den forsøgte Udvikling af de skandinaviske Bestræbelser, og det er, at vore danske Samfundsforholde ere af den Beskaffenhed, at de ikke indbyde vore skandinaviske Brødre til noget reent politisk Samqvem med os. Baggesen siger etsteds: "Jeg maa tilstaae, at jeg holder Sproget for det eneste Væsentlige, hvorved Naturen skiller en Nation fra en anden - fra denne Naturside betragtet finder jeg mit Fødeland, elskeligere end alle dets Naboriger. Jeg holder Sproget for et Lands Sjæl, og finder derfor, at man aldrig noksom kan befordre dets Dyrkelse, saa meget mindre, da man derfra umuligen kan afsondre Jndflydelsen paa alt det Øvrige. Hvor let, hvor behagelig, hvor belønnende vilde denne Sjæls Dyrkelse blive hos os! Ol naar man engang i alle Landets Skoler lærer Dansk, naar man engang lærer overalt at udtale det, naar almindelig Oplysning engang fremviser det i al dets Ande! O! jeg er vis paa, at Gratierne selv, hvis de af Europas levende Sprog skulde vælge sig et til Morgendragt, efterat have speilet sig med alle de andre, da vilde beholde det Danske, og vor Schulzes Dom om dets musikalske Fortrin fuldender min Overbeviisning, at alle Sanggudinder i det vilde vælge Ord til deres Melodier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Kjøbenhavnspostens" Redacteur, Hr. J. Davidsen, har sagsogt, Aftenbladets Redacteur, Hr. L. J. Boetius. Sidstnævnte mener, at denne Efterretning vil overraske Læserne; det antage vi ikke; derimod vilde det vist i høi Grad have forbauset enhver ærekjær Mand, hvis, Kbhvnsposten havde undladt at søge Opreisning ad lovlig Vei, for en saa graverende Beskyldning som den, at Kjøbenhavnsposten" subsisterer ved Løgn og Bagvaskelse - en Jnjurie af meget graverende Natur. Da, Aftenbladet, under Forligsmæglingen ikke har været villig til at ville give den Erklæring, at hiin Ytring er grundløs og ubeføiet, saa er Sagen nu henviist til Rettergang. (Frid. "Portefeuillen" beretter, at Baritonisten Hr. Cetti har erholdt Afsked fra det Kgl. Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Kammerraad Aagaard i Thisted har efter Amtets, men imod Communalbestyrelsens Jndstilling, ved Cancellieresolution faaet de Communalafgifter, som lignes efter Formue og Leilighed, nedsatte fra 70 til 45 Rbd. Da Kammerraaden har omtrent 4000 Rbd. i aarlig Jndkomst foruden sin Privatformue, yttre nogle navngivne Mænd i Thisted Avis det Ønske, at erfare, hvilke overveiende Grunde, der kunne have foranlediget denne Nedsættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Den skandinaviske Forening i Hamborg feirede den 30 Decbr. f. A. sin Julefest paa nordisk Viis i Apollosalen. 90 af Selskabets Medlemmer og en Deel indførte Fremmede vare tilstede. Efterat have drukket The marscherede man parviis ind i den store Theatersal, hvor et rigt smykket Juletræ var opstillet; her fremtraadte et Medlem og holdt et saakaldet botanisk Foredrag om Juletræets Natur, dets Fødeland, Arter og Egenskaber, som endte med Opfordring til at være Børn iaften. Nu fulgte Bortlodning af Gevinsterne, som alle vare ledsagede af morsømme Deviser. Derpaa begav man sig til Spisesalen, som var smagfuldt decoreret med de 3 Rigers Flag. Først udbragtes efter en Sang af Heiberg, en Skaal for de 3 Landes Konger. Ved Skaalen for det fælles Fødeland, Skandinavien" afdækkedes Kolbergs Gibsgruppe, som var foræret Selskabet af et Medlem i Kjøbenhavn, og hidtil havde staaet tilsloret paa Bordet, under begeistret Jubel. Siden fulgte Skaaler, for hvert af de 3 Riger for Medlemmernes nuværende Hjem, Hamborg, for den gode Aand i Foreningen osv. Efter Maaltidet, som sluttedes med en lystig Rundsang, vendte man tilbage til Theatersalen og morede sig der med Schattenspiel an der Wand, smaa dramatiske Scener og tilsidst Dands, indtil man omsider adskiltes Kl. 3 1/2 Morgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Etatsraad Steenfeldt, Borgermester i Helsing ver, har udarbeidet et Forslag til en, ny Organisation af den danske Statsforvaltning, der hovedsagelig gaaer ud paa en Ministerialforvaltning, saaledes at der skulde være 4 Ministerier og 2 collegiale Departementer, nemlig 1) en Minister for Finantserne, 2) en Minister for det Jndre (det nuværende Rentekammer og Generaltoldkammer), 3) en Krigsminister (det nuv. Admiralitet og Generalcommiss-Collegium), 4) en Minister for de udenlandske Sager, 5) det danske Cancelli, som nu, med Undtagelse af Kirke= og Skole-, samt Langs- og Haandværksvæsenet, og 6) et Departement for Cultus og Underviisning. Under hver Minister skulde igjen være Directeurer for de forskjellige Brancher. Postvæsenet, skulde staae under en General-Postdirecteur. De nuværende Stiftamtmænds- og Amtmænds=Poster skulde gaae ind, og i deres Sted oprettes to Overautoriteter: Stiftbefalingsmænd og Stiftamtmænd. Under den ene skulde høre: Justits- og Politivæsenet, Skiftevæsenet, Pantevæsenet, Pupilvæsenet, Bestyrelsen af de offentlige Stiftelser; og under den anden de øvrige administrative Gjenstande. Amtmændene skulde ganske fritages for Forligelses-, Landmilice- og Jndrulleringsvæsenet; Biskopperne skulde udtræde af Overbestyrelsen, for Kjøbstædernes Fattigvæsen; Skoledirectionerne paa Landet ophæves, og i deres Sted ansættes Skoledirecteurer. Communeanliggendernes egentlige Bestyrelse skulde derefter overlades til Borgerrepræsentanterne; Magistraten skulde derimod deeltage i Opgiørelsen af Budgettet, paasee at Regnskab aflægges til behørig Tid, og vaage over at ingen Green af Forvaltningen forsømmes. Corfaren, har gjort Dr. Tiese i Ærøeskjøbing til - Hofstolemager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Odense. Et saare talrigt Liigfølge ledsagede idag til Jorden en af Stadens ældste og hædrede Borgere, der i en lang Aarrække i forskjellige Retninger havde deeltaget i Bestyrelsen af Communcus offentlige Anliggender, Bogbinder og Dannebrogsmand F. W. Milo, afgaaen ved Døden, i sin Alders 87de Aar. Den Afdøde var født i Odense den 11 Decbr. 1757 og var en Søn af Bogbinder Johan Milo. Da en smitsom Sygdom her havde bortrevet begge hans Forældre og hans ældre Sødskende, fik han, som først havde bestemt sig for et andet Fag, i en ung Alder, ifølge Kgl. Resolution, Tilladelse til at overtage Faderens Næringsvei, imod at opdrage sine 5 smaae og umyndige Sødskende. Han giftede sig den 8 Mai 1787 med sin efterlevende Enke, med hvem han havde 6 Børn, som alle leve. Med hende feirede han den 8 Mai 1837 sit Guldbryllup, og modtog ved denne Leilighed mangfoldige offentlige Beviser paa Medborgeres Agtelse og Deeltagelse, hvilke Ved han til sin sidste Tid bevarede i kjær Erindring. Medborgeres og Øvrighedens Valg beklædte han flere offentlige Junctioner. Saaledes var han i 10 Aar Medlem af Jndqvarteringscommissionen, i 13 Aar Medlem af Vand- og Brolægningscommissionen, og i 36 Aar eligeret Borger. Da han i en Alder af 77 Aar ønskede sig entlediget fra disse Functioner, blev han derefter under 8 Febr. 1834 af Hs. Maj. Kongen benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. J St. KnudsKirke holdt Hs. Høiærv. Stiftsprovst Svitzer en skjøn Tale, hvori han paa en hjertelig Maade mindede om den Afdødes Færd som kjærlig Familiefader, hans Virksomhed for og Fortjenester af Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Som vi erfare, er vor forrige Stiftamtmand, Kammerherre v. Castenschiold, i Eftermiddag pludselig ved Døden afgaaet her i Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Dødsfald. Stud, theol. L. Johannsen (af Aalborg), 22 Aar; J. Hellesen, f. Sørtz, 71 Aar; Begge i Kbhavn. - Mad. L. Bjerrum, i Ribe, 78 Aar; Bataillonschir. T. Jensen, i Holstebroe, 39 Aar, Præsteenke M. Høyer, f. Boerberg, i Jegerum, 75 Aar; H. M. Høier, f. Sand, paa Seilstrupgaard: K. M. Thorup, f. Jørgensen, i Karmark Mølle; forhenv. Coffardicapit. M. Søeborg, paa Fredensborg, 67 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Odense Kirkenyt. St. Hans Sogn. Døbt, den 28 Januar, Dugmagersv. A. Knudsens Søn: Vilhelm Carl Knudsen; Fadd.: Pigerne S. Mathiesen og M. Gotfredsen, Gymnastiklærer Aunslev og Bomuldsvæversv. H. Hansen. - Døde: den 19de, Arbeidsmand L. Nielsens Datter, Caroline Laurentine Nielsen, 12 Dage, den 25de, Arbeidsmand N. Rasmussens Kone, Dorthe Hansdatter, 42 Aar; s. D., Skomager P. Tobiesens Enke, Maren Wulff, 28 Aar. Til Ridderen af det frie Ord: Lad Kongerne beholde Kronen Og Ægtemanden have Konen, Trefarvede, Du eier dog Nationen Og sidder stolt paa Fremtids Tronen, Naar blot Du holder fast ved Tonen, Og hylder een Mand ei, men kun Millionen, C. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
AVERTISSEMENTS. Nylig er udkommen:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Fremmedordbog, eller kortfattet Lexicon over fremmede i det danske Skrift- og Omgangsprog forekommende Ord, Konstudtryk og Talemaader, tilligemed de i danske Skrifter meest brugelige fremmede Ordforkortelser, af Professor Meyer. Anden forøgede Udgave, 3 Rbd. 2 Mk. 12 s. i Mat., 3 Rbd. 5 Mk. smukt indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Dette ypperlige Skrift faaes i den Hempelske Boghandling. Aar 1811, den 6 Januar, blev i Aarhuus Kjøbstads Extraret af den beskikkede Sættedommer, Justitsraad Herredsfoged Rosenstand, afsagt Dom i Sagen: Procurator Brendstrup som Actor, contra Tiltalte, Redacteur af Bladet Nye Jyllandspost, Examinatus juris P. L. R. Alstrup i Randers, og saaledes : Kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteur af Bladet Nye Jyllandspost, Examin. juris Peter Erhardt Rosenorn Alstrup i Randers, bør til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse bøde 200 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27 Septbr. 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i et Aar. Saa bør han og betale samtlige af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarium til Actor Procurator Brendstrup 6 Rbd. Sølv, og til Defenfor Landsoverretsprocurator Dahl 5 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27 September 1799 §20, herved bringes til offentlig Kundskab. Bye= og Raadstueskrivercontoiret i Aarhuus den 10 Januar J. W. Engelsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Stiftelsen af 18 September, for gamle, værdige og trængende Haandværksmestere i Odense og deres Enker. Det er Directionen en kjær Pligt at kunne knytte end et Blad til den Krands, afg. Cancellieraad, Raadmand, Søren Hempel ved sin i saamange Retninger udstrakte Virken, har erhvervet sig - ved hermed at bringe til offentlig Kundskab, at den ædle Hedengangne, lige til sin sidste Tid, med faderlig Omhu ikke alene tænkte paa, men ogsaa i Gjerning virkede for den Stiftelse, der skylder ham sit Grundlag og som, med Forsynets Bistand, – allerede er og end mere i Tiden vil blive til Held fordet saa vigtige som agtværdige Leed af Borgersamfundet. Jndtil dette Øieblik har der – som Directionen med Taknemmelighed erkjender – fra mange Sider tilflydt, Stiftelsen ikke ubetydelige Gaver i Penge, deels til et Grundfond, deels til Uddeling; - men hvad Bestyrelsen kun svagt turde gjøre sig Haab om, saa tidlig at see realiseret, nemlig tillige at besidde en Grund-Eiendom til Fribolig, blev vi paa en saa skjøn Maade overrasket, med, idet den Hedengangne kort for sin Død, ikke blot har ladet Bestyrelsen tilstille et af ham, paa hans Fødselsdag den 3 Januar 1844 udfærdiget Gavebrev, hvorved Stiftelsen skjænkes et Huus med Hauge her i Byen til Fribolig for 2de Haandværksmesteres Enker; men og i Forbindelse dermed, ladet give Stiftelsen Tilsagn om en Kapital, der, ved sit Renteprovenne kan dække Udgivten til de aarlige Skatter og forefaldende Reparationer. Guds Fred og bedste Velsignelse lønne hans ædle Daad. Odense, i Directionen for Stiftelsen 18 Septbr., den 23 Januar 1844. Sim. Hempel. N. E. Fich. A. B. Koppel. Chr. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Mandagen den 12te Februar førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen afholdt Søesession, over det i Odense værende sveindroullerede Mandskab, hvortil Alle af Hovedrullen herved tilpligtes at møde, da de uden lovlig Aarsag Udeblivende ellers vilde blive mulcterede fra 15 Rbd. Sølv efter Pl. 22de Januar Tillige tilpligtes alt afmønstret sørværnepligtigt Mandskab af fremmede Districter, som paa den Tid maatte opholde sig hersteds, at møde ved forestaaende Session. Odense Borgermestercontoir den 23de Januar 1844. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Theatret i Odense. Onsdagen den 31te: Kean, Skuespil i 3 Acter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Fredagen den 2 Febr. (til Benefice for Hr. Schmidt) for første Gang: Mistres Siddons, den engelske Skuespillerinde, Skuespil i 2 Acter, og Aprilsnarrene, Vaudeville i 1 Act.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Søndagen den 4 Febr.: Diævelens Memoirer, Lyst J. Müller. spil i 3 Acter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Det gode Renomee Faaborg Brandvæsen efter Hr. Bygmester og Lieutenant Langs Paastand i denne Tidende No. 12 af 20 dennes har erhvervet sig ville vi ingenlunde modsige, men beklage, at dette renomerede Brandvæsen efter Hr. Langs Udsagn altid træffer paa Modtvillighed og Tværhed. Dette Uheld have vi ikke hørt har truffet noget andet Brandvæsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Hvad Ordres Lehnsbesidderen og Politiemesteren have givet for at forskaffe Faaborg Sprøite Vand ved Branden i Østerhæsinge, vide vi ikke, men den har vel neppe gaaet ud paa, at Mandskabet ved Faaborg Sprøite skulde anholde vore til Vand kjørsel medbragte og for vor Virksomhed nødvendige Vogne, da vi saa formeentligen burde have været dimitterede fra Brandstedet med vore Sprøiter, hvilket ikke var skeet. Efterat Jndbytning var skeet, saaledes at enhver Sprøite fik sit Terrain at arbeide ved, blev der kuns tilført os Vand af vore egne Sognes Vogne, og dette var, fordi der i Trængselen kuns kunde kjøres langsomt, neppe tilstrækkeligt. Ønsker Nogen større Overbeviisning om, at Folkene ved Faaborg Sprøite have paa Brandstedet i Østerhæsinge afstedkommet Uenighed og sprøitet Vand paa Vandkjørerne, da er denne let at erholde hos de mange Tilstedeværende. Vi henvise blot til Hr. Forvalter Møller paa Søebyesøegaard, Gaardmændene Rasmus Hansen i Ølsted og Jens Pedersen i Sandholtslyndelse, samt den største Deel af de fra Veile og Allested Tilstedeværende, hvor mere end tilstrækkeligt Vidnesbyrd vil kunne faaes. At det vi have sagt hverken er usandt eller urigtigt, er bekjendt i saa viit en Kreds, at Hr. Laugs Yttring derom maae være os aldeles ligegyldig. Vi vide ikke rettere, end at vore Sognebeboere i enhver Henseende opfyldte deres Pligter i Østerhæsinge, og en Forvexling er nok Skyld i at Faaborg gode Brandvæsen troer andet. Det er vist Rasmus Johansen, Kjærbye Hr. Lang sigter til, og formeener at han ikke har ikke, men Manden er Huusmand i Sønderbrobye Sogn, hvis Brandvæsensbestyrelse nok vil benytte det givne Vink og en anden Gang holde ham til sin Pligt, hvis det ikke hellere ønsker at gjøre Brug af hans Jagttagelsesevner. Vi have iøvrigt paa ingen Maade havt til Hensigt at svække Jveren hos det gode Brandvæsen i Faaborg, men meget mere søgt at bidrage, til at befæste dettes bekjendte gode Renomee ved at give det Vink, hvis Afbenyttelse vi troe vil være det nyttige, og maaskee bidrage til at det ikke altid skulde møde Modtvillie og Tværhed. At de gode Folk fra Faaborg iøvrigt ikke have manglet Vand til deres Sprøite, synes den Omstændighed, at de havde tilovers til at dykke Vandkjørerne med, at vise. Veile og Heden den 27 Januar 1811. Knud Paulsen. Jens Kundsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Nylig har forladt Trykken: Brev- og Formularbog af Bartholin, og ligeledes Müllers Haand-Atlas i 21 Kort, og faaes i Hoblings Bog- og Parirhandel i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
En sort Silke=Parapluier forglemt paa Adressecontoiret, hvor den af dens Eier bedes afhentet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Efterat have kjøbt Hr. Paulsens Farverie og Trykkerie, her i Byen, som jeg vedbliver at fortsætte, tillader jeg mig at gjøre opmærksom paa, at jeg i Forbindelse hermed tillige har indrettet en Stampemølle, og modtager saaledes Vadmel og Hvergarn til at stampe, farve, overskjære og decartere, samt alt til Farveriet og Trykkeriet Henhørende. - Vadmel erholdes vadsket smittefrit. Hvad der leveres mig, skal blive expederet saa hurtigt, nøiagtigt og billigt som kan være overeensstemmende med Enhvers billige Fordringer. F. Striegler, Svendborg, i Januar 1811. forhen Farver i Kjøbenhavn. og Nakskov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
En duelig Farversvend, som tillige godt kan overskjære, kan faae stadigt Arbeide i Nyborg hos Farver F. W. Fahrenholtz.