JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-24
Natten den 7 d. M. en der skeet Jndbrud i en Kjøbmands Fregat, som laae ved Brad banken ved Bergen, og Tyven var saa upatriotisk at stiæle det Danske Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-24
J Minerva læses nu et patriotisk Brev fra en Dansk Mand, Johan Neves, til Regjeringens Deputerede i Kongens Fraværelse, i Anledning af Carl den Tolvtes Landgang ved Kjøbenhavn. Han siger deri, at han ikke er istand til af sit Huus, at levere en udrustet Karl til Hest, men at han, for at bøde paa denne Mangel, vil stille sig selv og sine to Sønner, som ere istand til at bære et Gevær, da han agter sit Liv allerbedst anvendt til sit Fædrenelands Forsvar, og da der ogsaa behøves Penge, som han ikke eier in natura, saa tilbyder han sig under Eed og uden Vederlag at levere den Kongel. Mynt alt det Sølvtøi, han eier, lige indtil den sidste Sølvskee, da han har lært at lade sig nøie med Brød og Vand, naar Landets Vel krævede det, og han ligesaa godt kunde bringe det lidet, han nyder, med en Træskee som med en Sølvskee, til Munden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-24
Den Danske Consul i Algier har til de Handlendes Efterretning ladet bekjendtgjøre, at en Marocaner, som har forskaffet sig en Deel Tilhængere, har nedsat sig 30 Mile fra Algier og taget Havnen Jegili i Besiddelse. Derfra udsender han Capere, som have taget et Fransk Skib med 54 Mand, som ere bragte til Biergegnene. Men Høien af Algier, som anseer det for et Jndgreb i sin lovlige Rettighed har allerede baade til Lands og Vands søgt at hilse paa ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-24
Den Danske Fregat Fylla gaaer ved denne Maaneds Udgang til Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-24
Fire Jøder i Kjøbenhavn ere ved Hof= og Stadsretten blevne dømte til visse Aars Raspehuusarbeide. Deres Forbrydelse har bestaaet deri, at de, imod Sædvane, søgte at faae Tybekosterna fra første, ikke fra anden Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-24
Det betydelige Tyverie, der for nogen Tid siden blev begaaet hos Herr Capitain Tranberg, er i Dag bleven opdaget. Tyvene skulle være tor unge Mennesker, som den Tid stode i Lære hos Herr Bogtrykker og Skrivtstøber Seidelin. Den ene af dem var efter Tyveriet undvigt af sin Lære, og havde under et forandret Navn ført et brillant Liv. Denne blev først opdaget og udlagde sin Kammerat, som endnu var i sin Lære. Hos den første skal der være fundet 700 Voir. Den sidste havde sine Midler, 200 Rdlr. noget Slikkerie og mere andet forvaret paa Hr. Seidelins Papiirloft, deels i Maren og deels i Gulvet. Paa Forespørgsel, hvorfor han ikke havde saa mange Penge, som hans Kammerat, skal han have svaret, at denne havde snydt ham. Hvad kunde man ikke have ventet i sin Tid af saadanne Drenge som Svende Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hoeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Kjøbenhavn. No. 28. Den 27 Augustii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. gl. ling af Variteter. Min Herre. De skriver nu om alt, lige fra Cederen i Libanon indtil Jsop, som voxer hos Vægge, ligge fra Line danserne i Dyrehaugen indtil vore Bal- og Masqueradedamer. De har nu skrevet syv og halvfjerdsindstyve Skilderier, men en vis Mand som er en Hader af alle Spottefugle, har nyligen meget rigtig anmærket, at ikke et eneste af dem fortjente at klines paa et Kistelaag. Sandt at sige, saa veed jeg just ikke heller, hvad der tilsidst skal blive af Bladet, om De vil vedblive at levere os et saadant SkilderiegalleGie af Haarligheder. Jeg troer selv, at dette Blad er ganske til Unytte. Hvad, der er sandt deri, ville vi ikke høre, hvad, der ikke er sandt, behøve vi ikke at vide, tænke de fleste. Man kan omtrent sige om Deres Skilderie, hvad Ca lisen Omar sagde, da han lod Bibliotheket i Alexandrien brænde: Enten indeholde disse Bøger det samme, som staaer i Alcoranen, eller modsige de Alcoranen; i begge Tilfælde fortjene de at brændes
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Men Deres Blade have dog een Egenskab, som jeg godt kan lide. De indeholde imellemstunder Løier, og Løier er mit Liv. Den eneste Fabrique, som kunde giøre Lykke hos os, er en Løierfabrique, og det undrer mig virkelig meget, at endnu ingen Projectmager, for Løiers Skyld, har anholdt om Forskud dertil. Løier er en Ræt, som man aldrig bliver kjed af. - det seer man paa vore Skuespil og paa alle vore Forlystelser. Jeg vil derfor, som Deres Patron, pryde Deres Skilderie med en Beskrivelse over en Samling af løierlige og curieuse Ting, som jeg eier og som har kostet mig usigelig megen Umage at tilveiebringe. En Machine, indrettet som et Sold, og bestemt til at bringe Vexelcoursen til at stige og falde. Den ene Halvdeel deraf er forfærdiget af en Kjøbmand i Hamborg, og den anden af en Kjøbmand i Dannemark. Den har blandt mange forunderlige Egenskaber især den, at jo mere den fyldes i Kjøbenhavn, desmere forringes Værdien paa vore Penge i Hamborg. Det er et meget smukt Stykke, og har kostet uendelig mange Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Et hidtil utrykt Manuscript af en Hamborgsk Grosserer, hvori man finder en fuldstændig og methodisk Anviisning til at spille Fallit, Den gaaer gradeviis frem, og viser paa en almeenfattelig Maade, hvorledes man fra Kræmmerdreng, i en Tid af ti Aar, kan svinge sig saaledes i Veiret, at man kan gjøre en Banquerot paa 100,000 Rdlr.; hvorledes man skal skaffe sig Credit, hvorledes man skal gjøre Blæst, hvorledes man skal vælge Commissarier og hvorledes man skal accordere. Den indeholder tillige en Veiledning til at vælge den rigtige Tidspunct til at spille Fallit, og indrette Tingene saaledes, at man beholder en god Slump tilovers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Tre store Folianter, indrettede til at optegne alle de Boder, der staae aabne, alle de Bærebordragter, der blive baarne &c. &c. om Søndagen og andre Helligdage, uagtet to Vægtere og to Politiebetjente patrouillere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En Samling af Byrygter og Familiegnedater, passende til en Chronique scandaleuse eller et Ugeskrivt, som man agter at faae eller beholde i Gang. Samlingen har egentlig fra Begyndelsen af været bestemt til et Skrivt, hvis Plan ingen, efter Forfatterens Mening, kunde oversee uden han selv. Forfatteren er i øvrigt bekjendt som een af Dagens utrætteligste Aneedotjægere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En Model af et Skib, som har den Egenskab, at det gaaer til Vestindien, naar man styrer det til China. En saadan Krebsgang kunde i Handel og Vandel være af stor Pigtighed, især naar denne Styrelsesmaade blev bragt under et fast System.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En stor Jernkiste, hvori man kan lægge en Coureer saaledes, at ingen skjæler ham eller hans Depecher. Kisten er forsynet med en Seng, et Natbordspeil, Lugtekrukker og flere andre Beqvemmeligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En complet Hanreidragt, som en Kone forrige Vinter har ladet forfærdige for sin Æg herre. Den besidder den Tryllekraft, at Manden selv ikke vidste, at han havde den paa, om han end saae sig i et Speil, som var tre Alen langt. Jklædt denne Dragt indfandt han sig i alle Klubber og paa alle Assembleer, nogle beklagede, at han saaledes maatte vandre om, lig Kong Nebucadnezar, som et reent Umælende, uden selv at kjende sin Skjebne, andre, især unge Fyre, morede sig med at nappe ham i Hornene. Notabene: kan jeg tjene Dem deri, saa skal jeg gierne laane Dem den til forestaaende Masque rade paa Hoftheatret. Plan til et i eet Corpus forenet Levebrød, som indbefatter Bogleierie, Skræderie, Bogholderie, Bogstøberie, Oversættelserie, Mæglerie, Commissionairie, Liniedanserie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Et i Engelland opfundet Pulver, hvis Lugt fordriver Creditorer, naar man strøer en liden Portion deraf uden for sin Dør Opfinderen, som opholder sig her i Kjøbenhavn, lover sig megen Afsætning til næstkommende Vinter, naar Masqueraderne begynde. ProcuraEt Portrait af en uegennyttig tor, malet for sin store Sjeldenheds Skyld af en meget berømt Maler. En Model til en Toremachine, hvor og fattige Folk til næste Vinter kunne tørre nylig skovet Brændeved. 1 a En Copiermachine til at skrive Recensioner, en ypperlig Opfindelse, Naar man vil recensere en Bog, var den end skreven i et Sprog, som man ikke saa lige forstaaer, og i et Fag, som man ikke kjender synderligt til, saa behøver man kun at lægge Bogen paa denne Machine. Hele Stykker copiere sig selv af i en Tid af nogle Minuter, og naar man da tilføier nogle Linier, hvori man med faa Ord siger, enten at Bogen er under al Critique, eller et Mesterstykke, saa har man en Recension færdig, som ikke har kostet mindste Hovedbrug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En Klubcasse, stærkt beslagen med Jern, forfærdiget af en blind Smed, og erkjendt af alle for et Konststykke. J denne Casse findes et skjult, Gjemme, som i den Peridde, at den var Klubeasse ex professo, ikke kunde aabnes af andre end den første Directeur. Da denne døde, og med ham Hemmeligheden, spillede Klubben Fallit. Paa Auctionen kjøbte jeg Cassen blandt andet Skramlerie. Jeg har lovet de fleste Smedde her i Staden, en anseelig Douceur, dersom nogen af dem kunde opdage dette Giemme, uden at beskadige Cassen. Men mange af dem paastode, at dette ikke kunde opdages, uden at hele Cassen blev sønderbrudt, andre vilde aldeles ikke indlade sig paa at undersøge den. De forsikkrede næsten alle sammen, at det vilde være ligesaa urimeligt at spilde Tid og Arbeide paa at søge skjulte Penge i en Klubasse, som at siske efter Guldsisk og Perler i Peblingesøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En Underretning om, hvor mange Penge man maa kunne fortjene selv og lade andre fortjene tillige, for at see sit Contreset blandt fortjente Mænd. Notabene, J. Kobberstikker konsten kaldes i Almindelighed den, ved hvis Contrefel Kobberstikkeren kan fortjene noget, en fortient Mand. Fortsættes. angenen. To Personer, hvoraf den ene engang havde været i strængt Forhør i Stokhuset, og den anden var bleven anseelig straffet, fordi han saa Prænk havde fremsat Beskyldninger, som han ikke kunde devise, kom engang i Selskab sammen. De fortalte hinanden meget af det, der var mødt den i Livet. Jeg sagde den første, har engang været i Jnquisitionsforhører, og der stampede man mig, fordi man vilde have, at jeg skulde sige Sandheden. Jh, det var meget afbrød den anden ham pludseligen, og mig mulcterede man, fordi jeg sagde, den 31 Spørgsmaale til det Oeconomiske . Velfærdsselskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Da det nu er saa lang ude paa Aaret og der endnu intet Skib er kommet med Steenkul fra Færøerne, kunne da de, der have tegnet sig for at modtage Kul til forestaaende Vinter forlade sig paa at blive forsynede fra Færøerne dermed Og ere de, der, af Frygt for at komme i Forlegenhed til Vinteren formedelst Kulskibenes lange Udeblivelse, forsyne sig med andet Brændsel forbundne til, om de Færviske Kulskibe kommen at modtage de Partier, de have tegnet sig for Disse Spørgsmaale, som ere fremsatte af en Cometent, vilde Selskabet ufeilbarlig forbinde adskillige ved at besvare jo før jo heller offentligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Hæderstøtter og Granskrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
For at oprette Luther en Mindesteen i Tydskland, har man nu ogsaa hos os indbudet enhver til at fremkomme med sin Skjærv. En anden Mand har meent, at Calvin, som ikke havde mindre Fortjenester end hiin, ogsaa burde have et saadant Hædersminde. Dette leder naturligviis til den Tanke, Mon Luther og Calvin ogsaa trænge til en saadan Mindesteen, Naar man antager, hvad enhver tænkende Mand vel bør antage, at disse to Reformatorer, som have foraarsaget saa stor en Omvæltning i Jdeernes, ja selv i Politikens Rige, nødvendigen maae kunne vedligeholde sig længere i Menneskehedens Erindring end en Steen, der er udsat for tusinde udvortes Virkninger, saa er dette Spørgsmaal allerede besvaret. Der gives saa mange andre Mennesker, der have gjort sig fortjente af hele Nationer, uden at deres Handlinger vare af den Natur, at de Have, som Luther og Calvin, reiste sig sels et evig uforgiængeligt Minde, og disse Mænd Erindring, som saa let kunde gaae i Forglemmelse, er det langt nødvendigere at forevige ved Mindestøtter. høre Dage begynder det desuden at blive Skik, at enhver Rigmand faaer efter sin Død et Slags Hæderstøtte, og derved taber det egentlige Gode, som ved saadanne Mindesmærker, naar de ere fortiente, kunde udvirkes, meget af sin Virkning. Man falder i Forundring, naar man paa vor Assistencekirkegaard finder saa mange Hæderstøtter, som dog umuelig kunne være opreiste for lutter Hædersmænd. Næsten kunde man paastaae, at der ikke gives et Sted i hele Dannemark, hvor der findes mere Smiger og Usandhed forenet paa eet Sted end netop paa denne Kirkegaard. Uagtet der ikke her sees en eneste Steen, hvorunder der, efter Jnscriptionen, ikke hviler et dydigt Menneske, synes det dog unegtelig underligt, at der iblandt saa mangfoldige ikke skulde findes et eneste udydige. Jeg har læst mange Gravskrivter paa vore Stores Grave, siger en berømt Fransk Forfatter. Men det gjør mig ondt, at jeg ikkerhantruffet en eneste, der lignede følgende, som man seer i London. Her hviler Doctor Forhergill, som forærede to hundrede tusinde Guineer til de Ulykkeliges Husvalelse En saadan Gravskrivt betyder tusinde Gange mere end hine usle Steenmasser, som Steenhuggere leies til, at udhugge og Hukklere stundom til at vanære med deres Løgn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Virkninger af Røverromaners Læsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Man har i Anledning af en i disse Dage indtruffen Begivenhed villet bevise, at Røverromaners Læsning kunde hanne virkelige Røvere, Forfatteren af nærværende Stykke har allerede tilførst klaget over den Mængde Roverromaner, vi i denne Tid hjemsøges af, som en for vor Litteratur høist skadelig Læsning. Men at paastaae, at den blotte Læsning af en Røverroman skulde kunne danne en virkelig Røver eller Tyv er at paastaae en Urimelighed. Fra denne Side kan og bør deres Skadelighed ikke bevises, thi det vilde være det samme som at erklære Tiden for en skadelig Ting, fordi Mordbrændere kunne bruge den til at stikke Huse i Brand. Bibelen selv, som er een af de første Bøger, Børn faae i Hænderne, indeholder jo adskillige Røver og Morderhistorier. J eet af de første Capiter sager jo Cain sin egen Vedder ihiel, og Davids Omgang med Barsebas Mand, er jo den gyseligste, der kan tænkes. Skulde Bibelen altsaa være en forbuden Læsning, fordi den indeholder saadanne Ting, Bør man i vore Dagetvinge nogen til at gaae i Kirke. drag af et Brev til udgiveren det næstsidste Numer af Deres Skilderie Fortælles et Factum om en Præst, der skal have indgivet en Klage til Amtmanden, hvori han fører Anke over, at hans Menighed ikke vil gaae i Kirke, naar han præter, og hvori han anholder om, at den maatte blive tvungen dertil. De vil ikke tage denne Menighed i Forsvar, og De har maaskee Ret. Men Spørgsmaalet bliver: Bør man tage Præsten i Forsvar Baade Menigheden og Præsten ere mig lige ubekjendte. Hvad jeg altsaa agter her at sige, angaaer Tingen, ikke Personer. Hierarkisk Despotisme har i saa mange Aarhundreder nedkuet den menneskelige Forstand, og Mørket har allerede saalænge hersket paa Jorden, at det er Pligt, saa meget som mueligt, at vaage over, at det Jernseepter, som vi eengang glædede og ved at see sønderbrudt, ikke paa ny skal begynde at beherske Menneskeslægten. Lys og Mørke synes i denne Tid at være i den heftigste Kamp. Seieren er uvis, og der behøves maaskee kun et eneste Menneske til, igien at indføre Mørkets Rige over hele Kloden. Af al Tvang er Religionstvang den skadeligste. Hvad er Religion, naar dens Dyrkere ledes ved Tvang, De siger, at Ringeagtelse for den offentlige Gudstieneste har i alle Lande og paa alle Tider været skadelig. Men lader os ikke antage, at Ringeagtelse for visse Præster er Ringeagtelse for Religionen. Reg. beklager den Præst, der seer sig nødsaget til ved Tvangsmidler at forskaffe sig Tilhørere, og der betragter sin Menighed som Soldater, der kun ste commanderes til Kirkeparade. Hvor der gives en Kirke og Præst, bør Menigheden ikke undslaae sig for at komme i Kirken, siger De endvidere. Men antager De dette saa ganske ubetinget, Skulde en Magister Langhorn kunne gjøre samme Fordring til sin Menighed, Skulde man være forbunden til at høre, hvad man ikke kan læse, uden at kjede sig? Saadanne Geistlige prøves, inden de faae et Kald. Men var Magister Langhorn da ikke prøvet? Jo, at ville antage, at hans Prækken fra Helsingøer til Kjøbenhavn vilde udholdt Prøven, da han prækede til Demis, vilde virkelig være en Fornærmelse mod de agtværdige Mænd, som den Gang prøvede ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Blandede Nyheder. Man venter, efter Forlydende, endnu en Russisk Flaade her paa Reden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Af sex Latinske Søpasse, som forrige Maaned ere blevne udstædte, vare tre bestemte for Skibe fra Tønningen. - Tønningen har nok mindst tænkt paa, at det skulde blive saa vigtig en Handelsplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Til Egersund i Norge er der nylig ankommet et Skib, som kaldes Mercurius fra Enden. Nogle Omstændigheder lade formode, at dette Skib er en af Hollænderne gjort Prise og Documenternes nøie Sag. re Undersøgelse saavelsom Skipperens hemmelige Undvigelse bekræfte den Formodning, at man har bragt Skibet derfra under et forandret Navn, for der at sælge Ladningen. Baade Skibet og Ladningen ere tagne under Beslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Den 13 ankom til Helsingøer den Svenske Brig, som har hentet Hertugen af Ostgothlands Liig. fra Frankrige. 3 Den yngste Prinds af Sachsen Weimar reiser nu omkring i Holsteen. Ogsaa i den nordlige Deel af Jylland, melder man under 23 d. M. fra Viborg, regner det daglig, og Høsten giver kun maadelige Udsigter. Aalborgavisen fortæller følgende fra Slaget den Anden April. En Jydsk Soldat, som var med i dette Slag, fik af en løsreven Splint et saadant Stød for Brystet, at han besvimede og faldt om. Da han kom til sig selv igien, befandt han sig i Rummet blandt en Mængde Qvæstede, Han reiste sig, skyndte sig op paa Dækket, og endskjønt det næsten var forbi med Modstanden, fik han dog nogle Cammerater til Hielp, ladede en Canon dobbelt, fyrede den af paa Fienden, og sagde: "Det skal Du endnu ha for Smøren a fik. Den samme Karl fik siden Hædersmedaillen og en Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En tredie Mand har nu i samme Avis gjort Præsten Zimmer, som fører en Fiskerusefeide med Møller Hansen, adskillige Erindringer. Han anseer Præsten for at være uberettiget til at anlægge Selvskud, da dette kan have sørgelige Følger for enhver, som ikke har læst hans Bekjendtgjørelse, eller som farer vild. Manden paastaaer, at Præsten fortjener at tiltales og straffes, fordi han har lagt saadanne dræbende Jnstrumenter paa Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Prindsen af Neapel skal have bestilt en Krone, der koster 75,000 Rdlr., og som han agter at forære den Franske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Man følger nu igjen i London et Middel modden gule Feber, som har saa stor Afsætning, at Eierne i nogle Dage have betalt 800 Pund i Stempelpenge blot for Pakker, som gik til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Den hjemkomne Engelske Chinaflagdes Ladning vurderes for 8 Mill. Pund St. Med samme have de Franske Agenter i China sendt adskillige Casser med fine Theer til Bonaparte, en nøiagtig Plan, af Staden Peking og andre Sieldenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
En vis La Caussade kom for ikke længe siden fra Bourdeaux med en Skibsladning Varer til Cap Francais paa St. Domingo. For at redde Ladningen søgte han at vinde Dessalines Yndest, og indbød ham og 40 af hans Generaler og Stabs officierer til et Maaltid paa sit Skib, Caussade drak Dessalines og det Haitiske Folks Sundhed, og Glæden syntes at herske i alle Gjesternes Hjerte. Et Øieblik derefter drak Dessalines Canssades Skaal. Paa dette Signal overfaldt Negerofficiererne ham og gjennemborede ham med deres Knive. Efter dette Mord gik de hen til adskillige andre Privatfolk, og myrdede den ene efter den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Den berømte Admiral Coligni, som i det Parisiske Blodbad 1572 blev myrdet og ophængt ved Benene, blev af sine Venner hemmelig bortført og gjemt i en Bykiste i en Hvælving i Chatillon. Her stod han til 1786. En af den berømte Mantesquiens Efterkommere udbad sig Kisten med Liget, og lod det begrave i en Marmorsurkophag i sin Hauge, hvor han lod opreise et simpelt, men smagfuldt, Monument. Begge Dele skulle nu hensættes i Musse des Monumens francaise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-27
Den Eed, som Æreslegionen i Frankrige aflægger, er forfattet ganske i den Ossianske Smag, Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hørckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-31
Nyeste. Kjøbenhavn. No. 79. Den 31 Augustii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Conferenceraad. N. Nyberg. Bi have atter i disse Dage mistet een af Hovedstadens drivtigste og hæderværdigste Borgere, Conferenceraad Nyberg. Hans jordiske Vandel er et talende Beviis paa, at Retskaffenhed, forenet med Flittighed, ikke blot Fødsel og arvede Gulddynger, formaae at bane Vei til bestandig Velstand og Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-31
Som Meddirecteur for Pleieanstalten gjorde han Forslag til denne Indretnings Forbedring, og en dermed forenet Realskole paa det forrige Vaisenhuus. Men Tidsalderen syntes ikke at have været moden for denne kloge Forandring, og Forslaget qvaltes, som saa meget andet Gavnligt, i Fødselen. Hvor meget Ryberg overhovedet gjorde for at lindre den Fattiges Kaar og befordre Virksomhed, det sees af Hr. Justitsraad Pontoppidans Magazin. Af dette Skrivt vil man kunne erfare, hvor meget Bomulds og Lærreds-Manufacturerne have vundet ved hans utrættelige Jver, Mangfoldige Hænde som tildeels vilde været ganske uvirksobleve derved satte i Arbeide. Hans - stræbelser for Fabrikvæsenet, som Privatmand, vare ikke mindre end hans Bestræbelser som Statsborger. De store Summer, han fortjente ved Handelen, og som satte ham istand til at udføre vigtige Planer, anvendte han for en Deel til Statens Tarv, uden at agte paa, om han høstede nogen større Løn derfor end Bevidstheden, at have virket som Borger til Borgersamfundets Vel. Han lod unge Mennesker reise, for paa andre Stæder at lære Omgangsmaaden med Hør, Garn og Lærredsblegning; han lod trykke Underviistingsbager om Hørrens Tilberedelse; han forskrev Vævermestere fra Engelland, og han anlagde endelig 1798 Spindeskolen paa Godset Øe bjerregaard i Sjælland, hvor der nu er tyve Væverstole i Gang, som frembringe aarligen omtrent 10,000 Alen forskjellige Sorter Lærred. Fabriquen har i alt elleve Bygninger.