JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-01-27
Hos mig undertegnede, kan faaes godt frisk Tobaksfrøe i store og smaae Qvantiteter, naar de Lysthavende melder dem itide. Min Boepæl er bag Bispegaarden i Viborg. Theil.
Viborger Samler, 1814-01-27
Da jeg undertegnede har etableret mig her i Lemvig, som Guldsmed og Uhrmager, tager jeg mig den ærbodigste Frihed at have mig anbefalet til Enhver som vil forunde mig deres Arbeide imod den redeligste Behandling. Stephan Helt.
Viborger Samler, 1814-01-27
Jmperialpapiir for Landmaalere, norske Billianter fra Nr. 6 til 8 og sort norsk Tusk faaes i Viborg hos Just.
Viborger Samler, 1814-01-27
Følgende nye Bøger: Professor Bruuns Vinterblomster, Nytaarsgave for begge Kjøn 1814 s. 2 Rbd. Dittos Thalia, en Lommebog for Skuespilyndere 1814 s. 2 Rbd. 56 s. Wulffs Rimede Smaaeting og Efterligninger h. 2 Rbd. 16 s. Heibergs Marionet theater h. 3 Rbd. 56 sk. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1814-01-31
No. 9.
Viborger Samler, 1814-01-31
(Af fyenske og andre danske Aviser.) Skrivelse fra Kiel, 18de Januar. "Det er nu først mueligt af tilforladelige Kilder at forvisse sig om Styrken af de Tropper, som brøde ind over den holsteenske Grændse, efter at sammes Forsvar ene beroede paa de Kongl. Tropper, siden de franske Tropper havde skildt sig fra dem og vare dragne til Hamborg.
Viborger Samler, 1814-01-31
De fremmede Tropper ere nu i fuld Bevægelse, for at gaae deres oprindelige Bestemmelse i Møde. Man kan forlade sig paa, at der ved at angive efterfølgende Styrke, er anvendt samme Omhyggelighed, paa hverken at forøge eller formindske Taller af de Tropper, som vi i 6 Uger have havt at underholde som Fiender.
Viborger Samler, 1814-01-31
De som her anføres under deres nationale Navne, staae alle under Hs. K. H. Kronprindsen af Sverigs befaling: 4) Den svenske Armee angives at være 30,000 Mand, var . . . . 25,000 Mk. 2) Hannoveranere, Russisk Legion, Hanseater under General Walmoden. angives at være 15,000 Mk., vare 12,000 - 6) Russer under General Worontzow, 9,000 4) Russer under Generalerne Benningsen og Grev Stroganow . . 25,000 - 5) Kosakker under General Tettenborn 2,000 - 6) Mecklenborgske Tropper, angivet at være 3,000 Mand, vare . . . 2,500 - b) Engelske Tropper i Lübeck . . . 1800 8) Preussiske Tropper under Gen. Pudlitz, som vel endnu stod i det Mecklenborgske, men vare bestemte til at rykke efter . . . . . . 9000 - 86, 300 Mk. Hvor byrdefuld disse fremmede Troppers Nærværelse har været og tildeels endnu er, nagtet der nu kan ventes Betaling for hvad der fordres til deres Underholdning, kan enhver lettelig forestille sig; imidlertid kan der dog ikke med Grund klages over deres Opførsel i Almindelighed, naar der tages i Betragtning at de rykkede ind i Landet som FjenOvenstaaende giver Anledning til følgende Betragtning:
Viborger Samler, 1814-01-31
Ved den førstsluttede Vaabenstilstand efter den østerrigske Legationssecretairs Ankomst fra Kjøbenhavn til den siendtlige Armee, blev Fæstningen Rendsborgs Proviantering sikkret for nogle Uger, da ellers Levnetsmidlerne ikke havde saalænge kunne strække til for Garnisonen, som var saa betydeligen blevet forøget ved de Troppers Antal, som under General Prinds Frederiks af Hessens Anførsel ligesaa heldigen som modigen banede sig Veien til Fæstningen, uagtet en overlegen Fjende søgte at forhindre det forat afskjære hele Korpset. Men Mangel paa Hesteføder blev dog ikke afhjulpen. Ved denne Vaabenstilstand forebyggedes ligeledes, at de Regimenter som vare paa Marschen i det Slesvigske, for at forene sig med General Prinds Friderik af Hessen, ikke bleve enkeltviis oprevne af den fremtrængende Fjende, og Jylland saaledes udsat for at blive oversvømmet af ham. Disse vare de Fordeele der høstedes af Vaabenstilstanden.
Viborger Samler, 1814-01-31
De fra Sielland afsendte Regimenter kunde naa tet al anvendt Flid ikke saa hastig komme over Beltet og igjennem Fyen, at et tilstrækkeligt Antal Tror per kunne komme over til Jylland inden Vaabenstilstanden blev fornyet, under den Forpligtelse, ikke at afsende flere Tropper til Jylland, hvilket heller ikke var Hensigten, da man holdt for, at med de Tropper der vare i Fyen, kunde Fienden hindres i at rykke frem i Jylland, med mindre han dertil anvendte den største Deel af de Tropper, han kunde undvære andensteds.
Viborger Samler, 1814-01-31
De i Rendsborg indsluttede Tropper, som for største Delen bestod af dem, der under General Prinds Frederich af Hessen havde staaet mod Fjenden indtil Vinterens Begyndelse, og derved ligesaavel ved at modstaae en overlegen Fjende, som ved at bivonaqvere, havde lidt betydeligt Tab, vare sammensmeltede til omtrent 9000 Mand under Vaaben. Glückstadts og Frederiksorts Garnisoner, som udgjorde omtrent 2000 Mand under Vaaben, komme ikke i Betragtning, da disse Fæstninger vare til den Tid tagne eller nær ved at overgive sig.
Viborger Samler, 1814-01-31
Paa Øen Als vare omtrent 800 Mand under Vaaben. Hvad der kunde bruges til at gjøre Modstand med den fremrykkende Fiende bestod i omtrent 2000 Mk. af alle Vaabenslags, der stode ved Kolding som Forpost, men som allerede paa en Maade vare om gangne paa deres høire Fløi ved siendtlige Troppers Jndrykkelse i Ribe, da Fjendtlighederne sidste Gang begyndte, og i den egentlige Styrke som stod samlet paa Øen Fyen, hvilken Stilling høisalig Kong Christian den 4de i Krigen med de Keiserlige 1628 og 29 havde i lignende Tilfælde, da han af overlegen Magt blev overfaldet, taget. Den Styrke som paa Fyen saaledes var samlet, udgjorde omtr. 16000 Mand under Gevær, men hvoraf kun 13000 Mk. kunde sættes i Bevægelse, da Resten behøvedes til Fæstnings=, Kystbatteriernes, Depoternes og Lazarethernes Besætning og Bevogtning.
Viborger Samler, 1814-01-31
Af ovenanførte Fortegnelse over de fiendtlige Tropper som det stod til sammes Anfører at sætte i Virksomhed, vil sees, at især efter Fæstningernes Frederiksorts og Glückstadts Fald, var Jylland ikke at forsvare mod saa mægtig en Fjende, hvoraf Følgen var blevet, at Fjenden havde bemægtiget sig denne Provinds, og at saaledes alle Kongens Lande paa Øerne nær vare faldne i hans Vold, hvorved ald Muelighed at komme Norge til Hielp ved at forsyne det med Korn, var forsvunden og at Øerne ved Søefartens Aabning havde maattet frygte samme Skjebne som Jylland og Hertugdømmene. For imidlertid at sikkre disse vigtige Punkter mod fiendtligt Overfald, som især kunde forsøges paa under en stræng Vinter, blev tilbageladt paa Sjælland, Falster, Møen og Lolland 14000 Mand og fordeelt imellem Kjøbenhavn, Citadellet Fridriks havn, Batterierne paa Rheden samt Cronborg Fæstning. Hele Armeens Styrke, fordeelt saaledes som det her er anført, udgjør omtrent 45,000 Mand. Men Landets geographiske Stilling har været Aarsag i at der i denne Krig, især siden saa mange Fjender, der kunde angribe baade til Lands og Vands, fra alle Sider havde forenet sig mod os, ikke har ladet sig samle mere end 15,000 Mk. paa et Punct, uden at lade andre Puncter meere eller mindre ubevækkede Hvor nødvendigt endogsaa de mægtigste Fyrster kunne finde det at opofre enkelte Dele af Staten for at redde det øvrige, have de sidste 20 Aar giver mange Prøver paa De Franskes Keiser har d. 30te December ved sit Svar til Præsidenten for Senatet paa nye beviist, at Statsklogskab i Nødstilfælde fordre store Offere; de fleste og mægtigste Fyrster i Europa havde anerkjendt de Jndlemmelser, hvorved Keiseren havde udvidet sit Riges Grændser, og underkastet sig de af ham oprettede Kongeriger og Fyrstendommer, og ikke desmindre erklærer han sig beredvillig til, fordi nogle Provindser af det egentlige gamle Frankrig saae Fiender inden for deres Grændser, at slutte Fred, paa de tilbudne Vilkaar, og tilkjendegiver udtrykkeligen, at der ej mere kan være Spørgsmaal, om at tilbagevindede de tabte Lande, hvilke dog i flere Aar havde udgjort en Deel af Riget. Saadant Offer bringes Freden af den for kort Tid siden saa mægtige Monark, saasnart talrige fiendtlige Hære true hans vidt udstrakte Rige. Den langt større Deel af de danske Stater var enten erobret eller ikke at redde, og Danmark kunde ej længere yde Norge den fornødne Bistand, da Kongen tog imod Fredstilbuddet, der vilde give Staten Leilighed til at komme igjen til Kræfter efter en saa langvarig Forsvarskrig, som har aldeles udtømt den.
Viborger Samler, 1814-01-31
Jngen af Hans Majestæts Undersaatter vil miskiende Hans faderlige Hensigter, efter at de alle have været vidende om Allerhøistsammes utrættelige Bestræbelser for Landets Forsvar og Velfærd. Jkke maae Mismod i Ulykke forøge Smerten af den Beslutning, som giengav os Fredens Velsignelser, hvortil vi ere saa høilig trængende, og tilvejebragte god Forstaaelse med de Magter, hvis Venskab sikkre Statens Vedligeholdelse.
Viborger Samler, 1814-01-31
Fra Hs. Majestæt Frederik den Siettes Tronbestigelse til den sidste Decbr. 1813 vare igiennem det Kongelige General-Land-Oekonomie og Kommerce Kollegium udstædt Konfirmationer og Bevillinger paa følgende Fabrik=Anlæg for Danmark: 11 Oliemøller, 4 Liim=Fabrikker, 12 Sæbesyderier, 2 Sæbesyderie og Lysestøberie, 2 Macaroni= og Nudel=Fabrik, 1 Chokolade- og Lak=Fabrik, 5 Chokolade-, Lak- og Pennefabrikker, 1 Lakfabrik, 1 Lak- og Pennefabrik, 1 Destillerie, 19 Sukkerraffinaderier, 1 RunkelroeSukkerraffinaderie paa Langeland, 1 Pudder- og Stivelse=Fabrik, 26 Tobaksfabrikker, 1 Sigarfabrik, 5 Kaffe Surrogat-Fabrikker, 1 Farverie, 1 Silkefarverie, 1 Papir Tapet-Fabrik &c.
Viborger Samler, 1814-01-31
Mandagen den 13de og Tirsdagen den 14de Decbr. afholdtes offentlig Exammen Philosophicum ved Kong Frederiks norske Universitet.
Viborger Samler, 1814-01-31
Efter Planen til det 61de Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotterie, bliver Jndskuddet til 1ste Klasle 1 Rbdlr., ril 2den Klasse 1 1/2, til 3 die 2, til 4de 2 1/2 og til 5te Klasse 3 Rbdlr. Navneværdie. Den høieste Gevinst bliver i 1ste Klasse 20000 Rbdlr., i 2 den 3000, i 3die 4000, i 4de 6000 og i 5te Klasse 25000 Rbdlr. N. V.
Viborger Samler, 1814-01-31
Jmellem de indkomne Bidrag til Dannerbærens Bedste har Hr. Grosserer P. C. Knudtzon sendt en Skrivelse med 600 Rd. til Klædning for dem af Hvervingens Mandskab, som trænge meest dertil, samt Forpligtelse om et Bidrag af 3000 Rd. til Beste for Armeens Saarede og Efterladte, saasnart et Slag er holdt paa Danmarks Fastland. Af en A. G. er givet en dansk Specieduket til den første polske Lancier, hvis Blodflød nærmest Danmarks Grændser.
Viborger Samler, 1814-01-31
Kommerce-Assessor W. A. Uldall har gjort den Erfaring, at Kartofler, udlagte i eet eneste Lag for Frost og Luftens Paavirkning, omsider kunne udtørres og bleges til en hvid, fast og fuldkommen tør Meel substants, som, blandet med halv Rugmeel, giver et velsmagende Brød. For Norge mene Udgiverne af Handels- og Jndustrietidenden, at denne Erfaring kunde være af de meest velgjørende Følger, da Man kommer i Fare for at tave sine Kartofler ved Forraadnelse, hvor der ikke haves Leilighed at udsætte dem for Frost, strax efterat de hvergang ere rigtigen optøede.
Viborger Samler, 1814-01-31
J Kirkeaaret 1813 ere i Ribe Stift kopulerede 993 Par. Af Mandkjønner ere fødte 1870 og af Qvindekjønnet 1793, ialt 3663. De Dødes Antal var af Mandkjønnet 1315 og af Qvindekjønnet 1388, tilsammen 2703; altsaa 960 fødte end døde. Blandt de fødte gaves 25 Par Tvillinger. Af de døde ere 26 omkomne ved ulykkelige Hændelser, og 4 have ombragt sig selv. 33 have opnaaet en Alder over 90, men ingen over 100 Aar. Videre indkomne Bidrag til Bedste for Dannerhæren, især dens Saarede og Syge: G. 100 Rd., Hr. Havnekontrolleur Bless 30 Rd., C. 20 Rd., A. G. 60 Rd., Hs. Excell. Hr. Geheime=Konferentsraad Colbiørnsen 3000 Rd., Hr. L. 600 Rd., Lysestøber Johan Møller 100 Rd., Eleonore R. . . . . . 30 Rd., R. 500 Rd., N. 1 Rd.,K. 1 Rd., Hr. Sadelmager Thorbrøgger 500 Rd.,Hr. Fuldmægtig Thorbrøgger 30 Rd., Hr. Kapitain Popp 100 Rd., Hr. W. 40 Rd., Hr. Kapitain og Ridder H. P. Kinck 120 Rd., Dehrr. Grosserere P. Wedersøe 3000 Rd., Brock 3000 Rd., Wibroe 3000 Rd., Søren J. Schmidt 3000 Rd.,J. J. Holbeck 3000 Rd., Chr. Broberg 3000 Rd.,P. Kofoed 300 Rd., P. C. Bentzen 3000 Rd.,Hr. Grosserer og Ridder Tvermoes 200 Rd., Hr. Grosserer Thøger From 200 Rd., Dehrr. Brødrene Holten et Smane 3000 Rd., Dehrr. Langeland, Lütken og Øst 1000 Rd., Hr. Prof. Høegh Guldberg, for Januar 100 Rd.
Viborger Samler, 1814-01-31
Distrikts-Chirurg Rønne i Lemvig fralægger sig i Aviserne den udspredte Beskyldning, at han ved uhensigtsmæssig Behandling af Sygdommen og især ved at aabne en Byld paa Halsen, havde foraarsaget Hr. Amtsprovst Lunds Død, da en Attest fra det Kongelige Sundheds=Kollegium eragter, at denne Aabning har været høist nødvendig, og at den øvrige Behandling af Sygdommen har været fuldkommen overeensstemmende med Konstens Regler.
Viborger Samler, 1814-01-31
Kjøbenhavns Thermometer, Kaffebønner og Species, faldt allerede i forrige Uge med eet saa betydeligt, at Kaffebønnerne sloge af til 4 Rd. 3 Mk. d. K., og Specier faldbodes for 26 Rd. d. K. - Det vil da endnu komme bedre, da Koursen snart maae forbedres, naar Juxeriet ved Krigs speculationer taber sig.
Viborger Samler, 1814-01-31
Mariboe, den 9de Jan. J forrige Uge indtraf den sørgelige Hændelse, at den saare skjønne Mølle ved Nakskov, blev et Røv for den rasende Jldslue. Dog blev til Held og Lykke for hele Nakskov, Krudtmagasinet der ligger omtrent 100 Skridt, fra Møllen, reddet.
Viborger Samler, 1814-01-31
Paa en Tid da Fabrik, Konstflid og Jndustrie ere af de Ting, som høre til Dagens Orden og den store Kongevei til Lykkens Tempel, har et sindrigt Hoved i Kbhvns. N. Skilderie fremsatnen Plan, til en Rygte=Fabrik, der har den dobbelte Fortjeneste, at alle de deri forarbeidede Materialier ere indenlandske og de derved ansatte Arbeidere, Jndfødte. Fra Udsalgsboutiken, som han agter at aabne paa Østergaden, kunne Rygterne, naar de forud bestilles, ligesom den berømte Bolledeig og de velsmagende Æbleskiver, faaes endnu samme Time, de skulle bruges, ganske varme. Skjønt han, ligesom Slagterne, i nærværende Rygtetid ingen bestemt Taxt har, lover han dog indtil videre et Børs rygte for 10 Rbd., et Klubrygte for 8 Rbd., et Pikkenikrygte for 6 Rbd., et Barbeerstuerygte for 3 Rbd., et Torverygte for 2 Rbd. og et Ølhuusrygte for 1 Rbd. Fabrikkets Personale bestaaer for nærværende Tid af 6 Sjouere, 30 Handelskommissionærer, 15 Barberer, 12 Jordemødre, 30 Markører, 16 Haarskjærere, 150 diverse Klubgjæster og 1250 Spekulantere. Da det er forbudet at trykke Rygter, vil han fra sit Jnstitut udgive et skrevet Ugeblad under Titel af Trompeteren.
Viborger Samler, 1814-01-31
Viborg. Hs. Maj. vor allernaadigste Konges Fodselsdag blev d. 28 Jan. høitideligholdt her ved et talrigt Selskab af begge Kjøn, som spiiste til Middag paa den hagemanske Klub og udbragte ved samme Hs. Maj. Kongens, Hs. M. Dronningens og den øvrige Kongelige Families Skaaler, ledsaget af Panker og Trompeter og Selskabets Hurra. Om Aftenen var Komoedie paa Byens Privattheater, hvor der opførtes Freyas Alter af Professor Oehlenschlæger. Før Stykkets Opførelse fremsagdes følgende Prolog forfattet af Kammerraad A. F. Just. End staaer den Evighøies Throne - End raader Gud for Rigers Vel - End i Hans Haand er hver en Krone - End raader Han for Landes Held; Og da, naar Lyn og Torden true, Naar haabløs alle segne ned - Og da, naar Jordens Slægter grue Og Throner rystes af sit Sted -Er Han dog ene den, der raader For Fyrsten og hans Folk og Land: Han ene veed hvad Folket baader, Hvad Fyrsten bedst det give kand. Ja Fædreland, der hvor de døde Der stred og faldt for Fjendehaand, Der saae og Han Dans Sønner bløde Og gav dem Stridens Mod og Aand. Og nu - gjengiver Han os Freden Landflygtig næsten paa vor Jord! Vor gode Konge vil herneden, Udslette Krigens grumme Spor. Saa tag, Du, alle Throners Fader; Vor Bøn om Frederiks Fremtids Held; Som elsket Konge, Mand og Fader, Vi barnlig bede om Hans Vel! Hans gode blide Hjerte byde End over os utalte Aar! Hans milde Bud vi alle lyde! Urokket da Hans Throne staaer.
Viborger Samler, 1814-01-31
Atter er sidste Kbhns. Post udebleven. De fyenske Aviser af 24de Januar, berette: at Hs. M. Kongen kom til Nyborg den 20de Jan. men var endnu den 24de der, da Beltvassagen hindrede Overfarten.
Viborger Samler, 1814-01-31
Det er glædende, at see anmeldt i Aarhuus Avisen, at Hr. Borgemester Schumachers Opfordring har beviist Dannerfolkets vedvarende Lyst til Godgjørenhed endog under trykkende Tidsperioder.
Viborger Samler, 1814-01-31
Foruden mindre Gaver i Penge til Aarhuus Fattige, har en ædel Danneqvinde givet 100 Rbdlr. og en unævnt Velgjører 100 Rbd. Adskillige have desuden tilbudet at besvise Fattige.
Viborger Samler, 1814-01-31
Bekjendtgjørelser. Paa nye Skivehuus kan strax antages i Foeder en 20 Stkr. Fækreature, og blive foedret med uslidt Halm og godt Høe, hvorom accorderes med Lassen. Hvo som vil kjøbe omtrendt 4000 Stkr. heelbrændte gode Tagsteen, kan derom henvende sig til Lassen paa nye Skivehuus.
Viborger Samler, 1814-01-31
2de store Speile er at faae tilkjøbs paa nye Skivehuus hos undertegnede Lassen. Imod lovlig og godt Pant forlanges strax til Laans en Capital af 3000 Rbd. eller i dansk Courant 18000 Rd. for første til Viborg Termins Tid 1814. Hvorom med S. T. Hr. Kammerraad Just nærmere kan gjøres Aftale.
Viborger Samler, 1814-01-31
De, som endnu reste med Betaling for Viborg Aviser og Bekjendtgjørelser i samme, ville snarest mueligt behage at afgjøre samme, for at svare sig videre Udgivter. A. F. Just.
Viborger Samler, 1814-01-31
Kartofler for 2 Rd. DC. Skjeppen, kan faaes i disse Dage hos Just.
Viborger Samler, 1814-01-31
Søndagen den 6te Febr. bliver paa det Dramatiske Selskabs Theater til bedste for Byens Trængende og Huusarme opført Comedien Skun Sexketters Selskabets Medlemmer kunde bekomme deres Billetter om Löverdagen fra Kl. 9 til 1 hos Provisor Bechmann, de da overblevne, som ikke af Selskabets Medlemmer afhentes, kunne andre erholde Forestillingsdagen fra Kl 9 til 1, Prisen er 1 Rbd. pro. Persona. Til Generalprören om Löverdag Aften, kunde ukonfirmerede erholde Adgang imod 1 Rbmk. pro Periona. Der aabnes Kl. 5 og kegyndes Kl. 6.
Viborger Samler, 1814-01-31
Udi Weierslev Bye og Sogn, Houlberg Herred, Viborg Amt, er ved Døden afgangen Sognedegnen for Weierslev, Aldt, og Thorsøe Menigheder Niels Chri lan Münster. Ved Skiftet der er taget under lovlig Behandling, er anmeldet følgende Arvinger: En Søn Hr. Jens Münster boende i Randers og en Datter Else Maria gift med Toldbetjent Ole Strøm i Saan paa Moss i Norge. Disse, og om flere Arvinger ere, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer, indkaldes herved, i Følge Plakater af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Houlberg Herreds Contoir i Randers den 22de Jan. 1814. Neckelmann.
Viborger Samler, 1814-01-31
Skiftet efter Tjenestekarl Peder Jensens afgange ne Hustrue Mette Pedersdatter i Wæth Bye, Ødum Sogn, Galthen Herred, vorder foretaget til endelig Slutning paa undertegnedes Contoir i Randers Loverdagen den 12te Marts førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, til hvilken Tid samtlige Stervboets Vedkommende ville give Møde. Randers den 22 Januar 1814.
Viborger Samler, 1814-01-31
Alle Slags couleurer Dame- og Mands- Handsker af Hr. Kellermans Fabrik, udsælges for Fabriqvens bestemte Priis hos undertegnede. Viborg, den 18 Januar 1814. Thomas Hegaard.
Viborger Samler, 1814-01-31
Fra Pressen er udkommen: Bidrag til Berberissernes Forsvar, bestaaende af en Brevvexling, foranlediget af Skolelærer og Kirkesanger Scholers Piere, om Berberissernes skadelige Jndflydelse især paa Rugen, saa og Hammel Gaardmænds Ansøgning med Erklæring og bilage, samt andre Efterretninger, samlede af Commerceraad Tømmesen. Udgivet og med Tillæg forsynet af Kammerraad A. F. Just, faaes i Viborg for 7 Rbmk. heftet og i Materie 1 Rbd. *** *F. Just.
Viborger Samler, 1814-01-31
Jmperialpapiir for Landmaalere, norske Blianter fra Nr. 6 til 3 og fort norsk Tusk faaes i Viborg hos Just.
Viborger Samler, 1814-02-03
(Af fyenske og andre danske Aviser.) Posternes Udeblivelse, nemlig de 3 sidste Kbhns. Poster som og den tydske, foranlediger en Standsning i politiske Efterretninger - Sneen er faldet i saadan Mængde, at endog jydske Post af 27 Jan. ei kunne komme over lille Belt - Man veed af de i Gaar hidkomne Breve, at Hs. M. Kongen endnu den 29de Januar var i Nyborg, som og at Passagen over Storebelt var spærret af Jsen - Den 27 Januar havde man i Aarhuus faaet Posten fra Flensborg. Da de overalt med Snee tildækte Veie sinke Postgangen, kan Udgiveren, istædet for de længe ventede Tildragelser i Udlandet, kun give følgende: Anekdotter og Mærkeligheder.
Viborger Samler, 1814-02-03
Joachim Napoleon, Konge af Neapel og Sic lien, forhen Murat. Han er født i La Bastide ved Cahors i Departementet du Lot, den 25 Marts 1770. Hans Herkomst vides ikke. Han var fra først af bestemt til den geistlige Stand og gik, for at indsamle de dertil fornødne Kundskaber i Toulouse, hvor dengang var et Kulturs=Sæde. Da han imidlertid ingen Tilbøielighed følede hos sig til denne Stand, men tvertimod af gandske Hjerte elskede Soldatens Lod, Sysler og Levemaade, traadte han ind i den store Militærskole i Paris, hvor han vandt sin Meddiscipel Bonapartes Venskab. Han blev derefter simpel Jæger i Ardenne-Regimenter. Han havde herfra erholdt Orlov og opholdt sig i sin Fødebye, da Revolutionen udbrød. Nu ombyttede han sin Post som Rytter. J Revolutionskrigens andet Aar befandt han sig i Vestpyrenæernes Armee som Underofficeer. Her udmærkede han sig ved mange Leiligheder, og fra nu af vidste han at gjøre sig bekjendt som en opperlig Kavallerieofficeer, der kunde yde Fædrelandet stor Nytte. Da Napoleon modtog befalingen overden italienske Hær, valgte han sin Ungdomsven til sin Adjutant, og nu steeg han snart til General, derfra til Storhertug af Cleve og Berg, og endeligen til Konge af Neapel. J det nuværende Feldttog kommanderede han hele det franske Kavalleri. Jkke mindre end fire Heste bleve paa Armeens Tilbagetog fra Tydskland dræbte under ham. Han er nu lykkeligen hjemkommen til sit Rige og modtaget af sine jublende Undersaatter. Den europæiske Statshistorie kan neppe opvise noget Exempel paa en Mand, der i saa ung en Alder og i saa kort en Tid som han, fra simpel Soldat af, har opsvunget sig til saa høien Værdighed.
Viborger Samler, 1814-02-03
Om Keiser Napoleons daglige Bolig og Levemaade hjemme i sin Residents, fortæller en Reisende følgende: "De Værelser Keiserparret beboer i Tuillerierne ere, paa enkelte Meubler nær, endnu i Fortidens gammeldags Smag. Forgemakket udmærket stort med en collosalsk Ovn. J Dagligstuen bestaaer det hele Meublement af Tapeter fra Gobelinsmanufakturens tidligere Alder, en gammeldags Commode med et stort Borduhr, Sopha og Lænestole i samme Smag, og nogle Skriverborde, behængte med grønt Tøi. J Platsonden seer man en Pallas, paa hvis Hjelm der i Revolutionstiden er malet en National kokarde. J det Keiserlige Sovekammer hersker ligeledes en gammeldags Smag. Sengen staaer paa det flade Gulv, uden Forhøining, under en firkantet Himmel, med hvide Netteldugs Gardiner. Det eneste Nye i Værelset er et dybt Sølvvaskebækken, stort nok til deri at neddyppe og bade hele Hovedet, hvilket Keiseren gjør hver Morgen. Ved Siden af Sovekammeret er Keiserens Kabinet, hvor han altid er allene. J Midten deraf staaer et Mahogny Skriverbord, som kan forstørres ved Udtrækninger, og er en Geburtsdagsforæring af Keiserinden. De øvrige Borde og Boghylder ere af ganske simpel Form. Paa et Sidebord ligge en Mængde Bøger optaarnede paa hinanden, ligesom de ere lagte ud af Haanden.