Berlingske Tidende, 1831-10-14
Efterretninger af blandet Jndhold. J Hamborg er i disse Dage et nyt Aftryk af Dr. Martin Luthers Svar paa det Spørgsmaal: "om man bør flygte for Døden?" udkommet. Ogsaa det er et Vidne om hans ægte religiøse Troesmod. Var nogen Mand berettiget til at henvende sit Ord og haarde Landeplager til sin og til hvilkensomhelst Tid, saa var det Luther. Tre Gange saae han Pesten udbryde i den Bye, hvor han levede: i Wittenberg. Hver Gang ivrede han mod dem, der raadte ham til Flugt. Engang siger han, hvor der har knyttet sig til Huustroe og Børn, til Sødskende og Naboer, han blive og hielpe og troste i fælleds Fare. Den Ene af os er den anden Døden skyldig. Saaledes er jeg, Eders Præst, bunden til min Prædikestoel og fra den skulle hundrede Pestilenzer, ikke jage mig. Døe vi under denne Kjærlighedens Gjerning - Vel os dal Dødens Stund vorder os bedre end tusinde Leveaar. - Kraftigere end Luther har ingen talet mod de Misforstaaelser, som prange Anskuelser af Religionen anledige; heftigen ivrer han med den Uvirksomhed, der vilde undskylde sig med at hiin Landfarsoet var en Guds Straf, og ligeledes med Forsømmelsen af fornuftig Forsigtighed. "Jeg vil gjennemrøge mit Huus - siger han - give og tage Medicamenter, skye Steder og Personer, naar jeg ikke behøves, at jeg ikke ved Skjødesløshed mod mig selv skal forgifte Andre og ved min Efterladenhed vorde Aarsag til deres Død. Naar min Næste derimod behøver mig, vil jeg hverken skye Sted eller Personer, men frimodigen gaae didhen. Naar det skeer saa, at en Deel forsager og flyer fra sin Næste i Nøden, den anden Deel derimod er altfor dumdristig og hielper ikke til at afværge Faren, saa har Diævelen Raaderum og Dødeligheden maa vel vorde stor. Det første Dampskib. - J Aaret 1543 ansøgte en spansk Søeofficeer Blaso de Garay Keiser Carl V. om Tilladelse, til at forevise en Maskine, der skulde sætte et Skib istand til at bevæge sig uden Bistand af Seil eller Aarer. Forslaget syntes latterligt, men hiin Mand drev det saa alvorligt, at Keiseren udnævnte er Commission, for at overvære Experimentet, og aflægge Indberetning derom. Dette skeete den 17de Juni 1542 ombord paa et stort Skib, Trinidad, som nyelig var kommet med en Ladning Hvede fra Colibra. Skibet faaes i et bestemt Moment at skride frem, og bevæge sig uden Segl, eller Roer, eller Menneskers Bistand, og uden nogen synlig Mechanisme, naar man undtager en overordentlig stor Kjedel kogheds Vand og en meget compliceret Sammensætning af Hjul og smaae Stange. Den forsamlede Mængde henreves af Forundring og Forhauselse. Barcellonas Strandbredd gjenlød af Bifaldsraab og Commissarierne, der toge Deel i den almindelige Enthusiasme, indgave alle gunstige Beretninger til Keiseren, Een eneste af dem, Ravago, der var Rigets Skatmester, undtagen. Denne Mand havde, af ubekjendte Grunde, Fordom mod Opfinderen og hans Maskine. Da Experimentet var forbi, samlede Garay sit Maskinerie, og tog det hjem med sig. Saa besynderligt dette Factum end synes, er det dog aldeles troværdigen hjemlet ved forskjellige Documenter, der nyelig ere blevne opdagede i det Spanske Rigsarchiv; i disse beskrives det saa omstændeligen, indtil de mindste Punkter, at man aldeles ikke kan tvivle derum. (Af A Vear in Spain. By A. Inglis. Ldon. 1831.)