Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet, meddeler efter Dagl. Alle." følgende Beretning fra Upsala af 16de d. M.: "Det skandinaviske Selskab har holdt sin anden almindelige Sammenkomst den 12te Foer. Ordføreren underrettede Forsamlingen og Selskabets nærværende Tilstand, Ordningen af dets Oekonomi og Antallet af dets Medlemmer, som beløber sig til 201. Fremdeles meddeeltes der, at, efterat der i Directionen var blevet reist Spørgsmaal om den beqvemmeste Maade til at virke for et nærmere gjensidigt Bekjendtskab i de tre skandinaviske Lande med hinandens Literatur, havde Directionen formeent, at dette vigtige Formaal sikkrest vilde opnaaes, hvis det maatte lykkes et Forslag til gjensidig Omtuskning af Literaturens meere værdifulde Producter at vinde Vedkommendes bifald. Directionen havde i den Hensigt allerede afsendt Skrivelser til Studentersamfundet i Christiania og til det skandinaviske Selskab i Kjøbenhavn, hvori den havde fremstillet de Grunde, der havde foranlediget dette Forslag, ligesom hvorledes samme, hvis det bifaldtes, efter Directionens Mening beqvemmest kunde iværksættes. Fra det skandinaviske Selskab i Kjøbenhavn var endnu intet bestemt Svar indløbet, men fra Studentersamfundet i Christiania havde Selskabet havt den Glæde at modtage et i alle Henseender bifaldende, saavel for den skandinaviske Jdee i Almindelighed, som for ovennævnte Forslag gunstigt Svar, hvilket oplæstes af Secretairen. Endnu tilkjendegav Directionen, at den til oftnævnte Formaals Fremme saavel havde indgivet Ansøgning til Consistoriet i Upsala og Ret til at erholde 3 Exemplarer af de Skrifter, Universitetet aarlig lader trykke, hvilken velvilligen var bleven bevilget, forsaavidt Consistorium kunde overkomme det, som og saa havde aabnet Underhandlinger med Forlæggerne i Stockholm og Provindsbyerne, om hvis Udbytte. Secretairen meddeelte nærmere Oplysning, hvoraf det fremgik, at Dhrr. Hjerte, Haeggstrøm, Bagge, Wahlstrøm og Lastbom alt havde imødekommet Forslaget med Velvillie. Herefter optraadte følgende Talere: Docent Malmstrøm foredrog et mindre Digt Skandinavien, hvorefter den danske Unionssang blev afsungen. Docent Tham holdt et extemporeret Foredrag om Norges Forhold siden 1800, i Anledning af Jacob Aalls Erindringer som Bidrag til Norges Historie fra 1800-1815, hvorefter den bekjendte norske Sang: Boer jeg paa det høie Fjeld blev sungen, ligesom frie Phantasier over svenske, norske og danske Melodier udførtes af en norsk Pianist. Endelig foredrog Hr. Nybom et længere Digt, kaldt Gustaf den tredie, hvorpaa Nordbloms Sang Fadernesland istemtes. Sammenkomsten sluttede med Discussion om en Reise til Christiania og Kjøbenhavn, hvorom alligevel ingen afgjørende Beslutning kunde tages, men denne Sag meente man burde henstilles til Nationerne. Foruden Selskabets ordenlige Medlemmer, blandt hvilke Ærkebiskop af Wingard, Prof. Geiser og Atterbom, Borgmester Wester, Friherre Paykull, Hr. L. J. Hjerta og Bagge i Stockholm, Dr. Engstrøm i Kalmar – vare ved denne Leilighed indbudte: Landshøvding v. Kræmer, Oberst Willebrand, Cancelliraad Valerius, Hofmarschal Erenheim, Grev Cronstedt, ligesom samtlige Professorer og øvrige academiske Embedsmænd. Flere nye Medlemmer optoges, blandt hvilke maae nævnes: Landshøvding v. Kræmer, Oberst Willebrand, Prof. Bergfalk, Tullberg og Malmsten, samt Academiets Secretair Dr. Haack.