JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Jfølge Frd. 1 Rovbr. 1805 § 137 skal Den, som, naar Tegn for Huusild er givet, bringer den første Sluffe med Vand til Brandstedet, nyde en Belønning af 3 2 Sølv, den Anden 2 28, den Tredie 1 8 og den Fjerde 4 s. Denne i sig selv gode Bestemmelse til at opmuntre Adrethed, bevirkede dog ved Jldebranden i Kjøbenhavn i Adelgade i næstforrige Uge, det tragi-comiske Tilfælde, at den Karl, som kom først, vilde ikke, for ei at gaae Glip af den forventede Douceur, afgive sit Vandbehold, da han saa meente, at corpus delicti manglede til at bevise, at han var Første Mand." (Den Frisd.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Da den kgl. Theaterdirection har givet den af Hr. Overskou hidtil udførte Argantes Rolle i Scapins Skalkestykker til Dr. Ryge, har Hr. Overskou øieblikkelig fordret sin Afskeed. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Da det nu er bleven Mode i de kjøbenhavnske Blade at omtale Hr. Printzlau, saa synes "Corsaren", at den ogsaa skal med. Den har da opdaget den Feil hos ham, at han er for feed; men denne Feil kan let rettes ved at han bliver lidt magrere, og det kan han let blive, da Theatret kan overlade ham Recepten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
J Onsdags havde Publicum glædet sig til atter at smaae det gode "Glas Vand, men da, Christen og Christine, maatte gaae ud at spadsere med "Advocatens Datter", blev Et Glas Vand sat under Laas og Lukke. (Figaro.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Nogle Kukkenbagere have i den senere Tid fundet paa at lægge Knallere i de Deviser, hvormed de forsyne deres Kager, hvorved allerede flere Børn ere komne tilskade, idet Knallerten, naar de have bidt paa Kagen, er sprungen og har slaaet Tænder ind i Munden paa dem. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Til Nytaar vil Jndustriforeningen til en Prøve foranstalte en Bazar indrettet, hvori skal fremstilles og udsælges alle Slags Sager, passende til Jule- og Nytaarspresenter. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Høiesteret har i disse Dage paakiendt en Paternitetssag, der, ved det Udfald den har erholdt ved Landets øverste Jnstants, er af særdeles Vigtighed, netop saameget mere, som Erfaring har lært, at Meneeds-Forbrydelsen ingensinde begaaes hyppigere end i de Sager, hvor den af det besvangrede Fruentimmer udlagte Barnefader skal med sin Eed fralægge sig Muligheden af at kunne være Fader til Barnet. Nærværende Sag angaaer det ugifte Fruenentimmer Marie Hansdatter af Kirkehelsinge i Løve Herred, der den 15de Febr. 1840 havde født et Barn og udlagt Ladefoged Rasmus Jensen som Barnets Fader, da han, strax efterat hun var kommen til at tjene paa Bødstrup, den 1ste Mai 1839, havde søgt Omgang med hende. Han derimod nægtede at have gjort dette førend i de sidste Dage af Juni 1839, og formeente derfor, at han ikke kunde være Fader til Barnet. Uagtet der af de Oplysninger, som Gaardens Folk og Andre have givet, var al Rimelighed for, at Ladefogden allerede i de første Dage af Mai havde havt legemlig Omgang med Marie Hansdatter, troede Holbek Amts Overpolitiret dog ikke at kunne give Sagen andet Udfald, end at paalægge Rasmus Jensen ved Eed at fralægge sig Paterniteten. Da Citantinden imidlertid ikke var tilfreds med dette Udfald af Sagen, især eftersom Jndstævnte allerede eengang tidligere havde frasvoret sig Paterniteten til et Barn, saa lod hun den, ifølge erhvervet beneficium paupertatis, indanke for Høiesteret, hvor Advocat Buntzen blev beskikket til hendes Sagfører. Han paastod principaliter: at Rasmus Jensen ubetinget tilpligtes at udrede Alimentations bidrag, hvilket han støttede derpaa, at Ny Collegial tidende No. 15 for dette Aar indeholder, at Sundhedscollegiet har antaget, at den normale Svanger skabs=Periode vel er 40 Uger eller 200 Dage, men at Fosteret dog baade kan fødes levende og fortsætte sit Liv efter Fødselen, naar det bringes til Verden efter den 30te Uge, og at man altsaa, naar ingen bestemte Beviser haves for, at et Barn ved Fødselen, var saa udviklet, at det nødvendig maa antages for fuldbaaret, ikke kan nægte Muligheden af, at det kan være undfanget 30 Uger for dets Fødsel. Som Følge heraf kan Jndstævnte altsaa meget godt være Fader til det af Citantinden fødte Barn, eftersom han, efter sin egen Tilstaaelse, har havt Omgang med Moderen 33 Uger for Barnets Fødsel. Subsidiairt paastod han Citantinden kjendt berettiget til at aflægge Eed paa, at Jndstævnte var Barnets Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
- Høiesteret underkjendte Overpolitirettens Dom, og tog Citantindens subsidiaire Paastand tilfølge. (Dan.) Da de mange Skibe, under en Storm fra Østen, strandede ved Bornholm (27 Oct.) havde det været en saadan Taage, at det efter de reddede Skibsfolks Udsagn end ikke var muligt at see en Skibslængde forud. Af Skonnerten "Amatus" frelstes kun een Matros, og det først efter uhyre Anstrængelser af de paa Klipperne tilstedeværende Søfolk fra Allinge. Capitainen, Wahlberg af Wisby, en ung og vakker Mand, saavelsom det øvrige Mandskab, omkom ved Styrtesøer i Brændingen paa Skjærene. J halvanden Time efter Strandingen hang en Mand fast i Vantet til Mesanmasten, uagtet de voldsomme Bølger som uafbrudte væltede sig over Vraget, men udmattet tisidst gik ogsaa han overbord og forsvandt i Havets Dyb. Skibet søndersloges, og Vragstykkerne kastedes ind mod Klipperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
J Bundsbek Mølle, i Hanning Sogn, i Nærheden af Ringkjøbing, har en gal Hunds Bid afstedkommet følgende sørgelige Tildragelse: For nogle Maaneder siden hændtes det, at en Hønsehund en Dag kom løbende til bemeldte Mølle, og efter der at have bidt en Hund, der stod i Lænke, fortsatte den sin Vei videre. Nogle Dage efter forekom det Mølleren, at hans Hund var syg, hvorfor han løslod den, da han antog at den havde Godt af at røre sig; men aldrig saasnart havde den faaet sin Frihed, førend den øieblikkelig farer løs mod et Par i Gaarden foren Vogn forspændte Heste, og griber en af disse i Næseborerne, Mølleren iler nu til, tager Hunden i Nakken og faaer denne løs fra Hesten, men bliver uheldigviis ogsaa bidt i Armen af Hunden, hvem Fraaden nu skummede stærkt ud af Munden. Nu fik man øieblikkelig Hunden skudt, men - derpaa bliver den bidte Hest gal, denne fik man transporteret til en Dyrlæge, og ifølge hans Ordre blev den strax dræbt. Det Mølleren af Hunden bibragte Vidi Armen var efter en kort Tid lægt, alligevel henvendte han sig dog til en duelig Læge i Fredericia, der gav ham noget Medicin han øieblikkelig skulde afbenytte, saafremt han 16 a 17 Uger efter Hundebiddet skulde spore til Jldebefindende. Tiden hengik nu, og for en 14 Dage siden, da Mølleren en Dag var beskjæftiget i Møllen, mærker han i den i sin Tid saarede Arm en besynderlig Trækken, og da han antog at det hidrørte fra hans Arbeide i Møllen, afbenyttede han ikke Medicinen, men henimod Aften forlod Forstanden ham, og efter nogle korte men smertefulde Lidelser maatte han offre Livet. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Om den frygtelige Mordbegivenhed som i Løverdags har tildraget sig i Skjæve, 3 Mile fra Aalborg (see d. Av. N 192) meldes i Aalb. Avis endvidere foreløbigt efter Districtslægens først afholdte Syn, at Myrderiet maa have været af en skrækkelig Natur, thi paa de 4 Jhjelslagne vare Arme og Been knuste paa flere Steder, paa En Halsen omvreden, osv. Blandt de 5 som slap med Livet, men dog ere ynkeligt tilredte, er ogsaa en frugtsommelig Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
J Aalborg tildrog sig forleden Dag den beklagelige Begivenhed, at under et ved en stedfunden Liigbegængelse opstaaet nysgjerrigt Tilløb, et haars Drengebarn kom under en forbikjørende Møllervogn, hvorved han tilføiedes flere Qvæstelser og den høire Arm knustes. (A. Av.)At saae Vaarrug er noget som Landmanden i denne Tid opfordres til fra alle Kanter. J Thisted, og Hjørring Amter samt i mange af de sydlige Byer ved Vesterhavet dyrkes den meget hyppigt; den voxer meget frodigt i ethvert velrenset Jordsmon, naar det kun ikke er for sidt, men den vil helst have stærk Jord, og det er bekræftet ved Erfaring, at den, nedlagt i Brak med Gjødske, paa Lidet nær har kunnet maale sig i Fold med Efteraarsrugen, samt giver, naar den er tilstrækkelig moden, et ligesaa riigt og godt Udbytte som denne. Fra Thisted og Nykjøbing, paa Morsøe vil Vaarrugen formeentlig kunne erholdes i Parti til Udsæd. (Paa Fanøe kan ene og alene Sommerrug dyrkes, da Vinterrugen, som man paastaaer, ikke kan taale den stærke Havtaage, som den om Efteraaret der er udsat for.)Hr. Bønnelykke i Thorensted ved Aalborg har i sin Have i denne Tid et heelt Bed af skjønne nye Jordbær, der ere modnede i det Frie, uden nogetsomhelst kunstigt Drivemiddel. J Randers har man Frugttræer som blomstre anden Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Landsoverretten i Viborg har dømt Dagleier Rasmus Sørensen til 8 Dages Fængsel, og Enken Kirsten Pedersdatter, Begge af Aarhuus, til 2 Dages Vand og Brød, for at have siddet Amtets Decret overhørige om at afholde sig fra hinanden. Ved samme Ret er Tømmermester Munch, for at have foranlediget Marie Therkildsdatters Død, ved at ordinere hende noget Medicin, ved hvis Brug hendes Død antages at være bevirket, dømt til at bøde 50 3 til Veile Amts Fattigkasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Copulerede. I Sjerrild den 2den de Hr. Kjøbmand W. A. M. Koch af Aarhuus og Jfr Petrea Marie Christine Erichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Aarhuus. I Tirsdags, efter Forestillingen, der gaves til Fordeel for Hr. og Madame Pødenphanth, tog en Deel af Publicum Anledning til at fremkalde Madame Pødenphanth, for derved at give hende et Beviis paa, at man paaskjønner den Flid og Nethed, hvormed hun som oftest udfører sine Roller. Paa Fredagsaften opføres Tragvedien Ludvig den Ellevte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Som bekjendt er dette et brillant og fortrinligt Stykke, der for nogle Aar tilbage vandt en glimrende Modtagelse paa det kgl. Theater, da afdøde Winsløw jun. der fremtraadte sidste Gang for sin kort efter paaføldende Død, og saaledes ved sit mesterlige og dybtgribende Spil ligesom syntes at tage Afsked fra sit Publicum. Da nu ogsaa Hr. Skuespildirecteur Müller vil sætte sit Selskabs bedste Kræfter i Virksomhed til det samme Stykkes Opførelse her paa Scenen, haaber man, at Publicum vil opmuntre disse Bestræbelser ved et talrigt Besøg. Blik paa Jødedommen, i Anledning af det jødiske Aarskifte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
(Jndsendt.) I Anledning af Aarskiftet, som de 6 Millioner over Jorden adspredte Jøder have helligholdt sidstafvigte 16de September, ville vi kaste et fordomsfrit Blik paa den jødiske Religions indre Forhold og paa dens Bekjenderes udvortes Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Endnu ville vi nævne et Befordringsmiddel til at bringe Christne og Jøder hinanden nærmere; dette Middel bestaaer i, at de christelige Regjeringer tillade, at Bekjendere af begge Religioner ægte hinanden, uden at forlange, at den ene Deel skal antage den Religion, hvori den Anden er født. J Frankrig, Belgien og Holland er dette allerede længe tilladt, og her var det ogsaa saameget lettere at indføre, da blot borgerlige Vielser finde Sted her, og de eventuelle religieuse Ceremonier, som uvæsentlige, ere overladte Vedkommende selv. Naar Banen paa denne Maade jevnes fra begge Sider, kan det ikke feile, at jo Fredens og Samdrægtighedens Baand vil omslynge begge Religioners Bekjendere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Bekjendtgjørelser. Næstkommende Mandag den 15de November, om Aftenen Kl. 6, afholdes en ordentlig Generalforsamling i Velgjørenheds-Selskabet, hvor der iblandt Andet vil skee Valg paa 3 Bestyrere. Forsamlingen holdes i Borgerskolen paa Vestergade, Kahrs Locale. Aarhuus, den 9de Novbr. 1841. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Theatret i Aarhuus. Fredagen den 12te November: Lndvig den Ellevte. Tragoedie i 5 Acter af Casimir Delavigne; NB. Den næste Forestilling gives paa Søndag. oversat af Carl Borgaard. J. Müller. Aar 1841, Mandagen den 1ste November, blev i den - Kongelige Lands-Overret i Viborg afsagt Dom i Sagen i Krigsraad og Districts-Chirurg Lumholdt i Skive, contra: Kjøbmand og Møller Ring af Skive Mølle samt Procurator Thorup i Skive, og saaledes kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
"Med Hensyn til de paaankede Udladelser af Citanten, Krigsraad og Districts-Chirurg Lumholdt mod Jndstævnte, Kjøbmand Ring, i en Skrivelse af 6te October f. A. til Forligelsescommissionen, afvises Sagen fra Underretten. Derimod bør de paaankede af Citanten i Na 131 af Viborg Stiftstidende for 1840 mod Kjøbmand Ring fremforte fornærmelige Udladelser døde og maatesløse at være, og bør Citanten for sit i denne Henseende udviste Forhold bøde 50 Rbd. Sølv til Skive Byes Fattigkasse, samt være den ved Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. J Henseende til den Citanten idømte Mulct for unødig Trætte og Processens Omkostninger for Underretten, bør Bytingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves imellem Citanten og Jndstævnte, Kjøbmand Ring, hvorimod Citanten bør betale Jndstævnte, Procurator Thorup, Processens Omkostninger for Overretten med 16 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27 Septbr. 1799620. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, den 4de Novbr. 1841. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Mandagen den 22de November Kl. 8 afholdes Prøve Examen med de unge Mennesker, som have anmeldt sig til Optagelse i dette Aar paa det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Jellinge. Underviisningen med de Antagne vil tage sin Begyndelse sidst i indeværende Maaned. Jellinge Præstegaard, den 3die Novbr. 1841. J. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Jordegods-Salg. Ifølge Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, bliver, Fredagen den 3die December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Buderupholm med Underliggende, hvilke Eiendomme, ere beliggende i Aalborg Amt, og bestaae af: A. Buderupholms Hovedgaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 18 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. B. Godset med Hartkorn priviligeret Mølleskyld 2 Skpr. 2 Alb., contribuerende Ager og Eng 233 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 1 Alb. og Mølleskyld 1 Tde. 2 Fdkr. C. Skovene, som følge Eiendommen, ansatte for Hartkorns Skovskyld, priviligeret 1 Skp. 1 Fdkr. og upriviligeret 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 3/4 Alb. D. Buderup Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-Korntiende af 106 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. E. Gravlev Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende samt samme Sogns Konge-Korntiende af tiendeydende Hartkorn 102 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. F. Skiørping Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 109 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb. C. Fræer Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af 82 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. tiendeydende Hartkorn. Hovedgaarden Buderupholm er til 1ste Mai 1844 bortforpagtet mod en aarlig Afgivt af 420 Rbdlr. Sølv og 120 Tdr. Byg, hvilken Forpagtning ikke kan opsiges. Arealet er circa 300 Tdr. Agerland, 60 Tdr. Land Eng og 60 Tdr. Land Hede. J Jorderne kan aarligen nedlægges 40 a 50 Tdr. Rug, 20 a 30 Tdr. Byg og 40 a 50 Tdr. Havre, foruden nogle Kartofler og noget Bælgsæd, og Besætningen, der kan fodres og græsses, er 60 a 80 Fæhøveder og noget over 100 Faar. Gaarden drives uden Hoverie, men til sammes Drift haves en betydelig Mængde Ugedage af Godsets Huusmænd. Med Hovedgaarden følger en Deel Besætning og Jnventarium, hvorover ved Auctionen vil blive fremlagt Fortegnelser. De aarlige Jordebogs-Jndtægter erre omtrentligen 850 Rbd. Sølv, 280 Tdr. Byg, 36 kjørende Reiser og 2150 Arbeidsdage foruden nogle ubetydelige Præstationer af Gjæs og ÆgUnder Godset hører Avlsgaarden Teglgaarden, af upriviligeret Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. Denne er, imod aarlig Afgivt af 30 Tdr. Rug og 30 Tdr. Byg, bortforpagtet indtil 1ste Mai 1847, dog kan Forpagtningen opsiges imod en aarlig Godtgjørelse for de tilbagestaaende Forpagtningsaar. Tienderne, der ere bortaccorderede, afgive aarligen an get over 400 Tdr. Korn, hvilket betales med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt. Resten af Tienderne, der hæves i Kjerven, ere indbefattede under Forpagtningerne. og kan vel antages Aar om Andet at udgjøre henved 200 Tdr. Korn. Samtlige Tiender ere matriculerede for 46 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/5 Alb. Kirketiende og 24 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Kongetiende Hartkorn. Skovene udgjøre et Areal af circa 100 Tdr. Land, hvoraf 18 Tdr. Land ligge tæt ved Hovedgaarden, og Resten paa forskjellige Steder paa Bøndermarkerne. Auctionen afholdes anførte Dag og Tid hos Gjæstgiver Petersen i Aalborg og ved samme forbeholdes Net for Statsgjeldsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
af de Bud som falde, efter at Underretning om Auctionens Udfald er Directionen meddeelt. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn i Domaine=Contoiret under det Kongelige Rentekammer, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiverne Petersen i Aalborg, Larsen i Aarhuus og Petersen i Hadersleben, paa Postgaarden i Odense og Ribe, hos Avisredactionen i Altona, samt Godsforvalter Wegener paa Buderupholm pr. Hobroe, der tillige foreviser Eiendommen og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. C. B. Christensen jun's, Lager af færdigsyede Klædningsstykker er i disse Dage forøget med en stor Deel Klædes & Tvistes=Trøier, Molskinds= & Klædes=Beenklæder, saavel for Børn som Voxne, iligemaade Klædes=, Bomulds= & Piques=Veste, Batcords=Beenklæder, Blouser, Svanebais= & Bommestes Underbeenklæder, Flonells=Skjorter, Creas & Hørlærreds=Skjorter, hvide & coul. Shirtings=Skjorter, mørk stribede Bomulds=Do., blegede & ublegede HørlærredsFlamskdugs Tørklæder, coul. & hvide Kraver, Flipper, Manschetter, tykke Bomulds=Handsker, blaamelerede Bomulds=Strømper & Sokker m.m. For Søfolk anbefales: Cabberdæk (Skindtrøier) & Buxer, oliede Ravndugs= 8 Stouts=Trøier & Buxer, Düffels=Munketrøier & Beenklæder, hvide, blaa Krøde Multums=Skjorter, stribede acoul. Bosseronder, færøiske Trøier & Vanter, Seildugs Beenklæder, laadne Huer, Sælskinds=Do., samt et smukt Udvalg i Gravats eller uldne Tørklæder. Sort meleret Klæde, hvidt & grønt Multum, Svanebay, Flonell, gode Kjøbenhavnske Bommester i Checks (Bomuldstøi) sælges meget billig hos C. B. Christensen jun. Fiin engelsk Maskin=Hørlærred, til 183 pr. Alen, Kønigsberger-Lærred, Stigen=Do., Uelzener=Do. i smukke Vare, saavel blegede som ublegede, faaes hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
God vestindisk Rom til 24 Potten faaes hos P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Kirsebær-Brændeviin til 2 a 8 s. Potten hos O. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Fiin Punsch-Extract til 2 s. a 3 s. Flasken; fransk Punsch-Extract med Vanillie a 4 1/4 pr. Bouteille P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
J min Gjæstestue ere nu Priserne paa gode Drikkevare saaledes: i Glas Madeira . . . . . . . 12 Portviin. . . . . . . . 12 - Tavel. . . . . 8 - 1 – Graves . . . . . . . . 8 - gl. fransk Viin . . . . 8 - i Glas Punsch . . . . . . . . 12 s. Aarhuus, den 10de November 1841. P. F. Bolck, H. Sr. Viinhandler. Kron=Oberlands og Oberlands Nr 1, saa og 2 Bands, faaes meget billig hos Chr. A. Bünger. Hvid og graae Drysau-Rakitzer-Hør, Livauer=Do. 61, 2 og 3, faaes tilligemed bedste Hampeblaar samt heglet Hør & Hørblaar billig hos J. C. Jesselbalch. Læder-Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Fra forskjellige Garverier er jeg forsynet med diverse Sorter garvet Læder, saasom: Bindsaalelæder, Platlæder, Fahlæder, Smurtlæder, udmærket gode mindre og store Vexlæderskind, smukt affalset Hestelæder, samt Kalveskind & Faarskind, som anbefales til muligst billigste Priser. N. H. Larsen, ved Aaen. Hestehuder, Koehuder, Kalve, Faar, & Lammeskind samt Uld, kjøbes og betales med høieste gangbare Priser af N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Hørfrøe, i tørre og velrensede Vare, kjøbes til de høieste Priser af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Paquetten Maren Cathriner, Skipper N. Falslev, agter sig snarest muligt seilfærdig. til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-11
Hvor en Seminarist eller En som forbereder sig til Seminariet, strax kan faae Plads som Hjelpelærer, anviser C. F. W. Lewerkhuusen ved Mindet i Aarhuus En ung Pige der har Lyst til at lære Skræddersyning, kan strax blive antaget hos Madame Christensen, ved Aaen af 275. – Sammesteds syes Skrædersyning, efter nyeste Facon. En smuk hvid, halvklippet Puddel-Tævehund, der lyde Navnet Carino, er bortkommet fra sin Eier her i Byen. For nærmere Oplysning desangaaende udloves en Douceur fra Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-12
1841 No 195. Fredagen. den 12. Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-12
Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-11-12
Nyheder fra Udlandet. Espartero har givet Ordre til at nedbryde Citadellerne i Bilbao, Barcellona og Pampelona. Ledsaget af 7 Batailloner Jnfanteri og 5 Esqvadroner Cavalleri har han holdt sit Jndtog i Bilbao, hvis Jndbyggere han strax efter sin Ankomst paalagde en Kontribution af 6 Millioner Realer. Han havde givet Jnsurgenterne 12 Dages Frist til at underkaste sig; de som lade den gaae ubenyttet bort, skulle straffes med Døden. Udelukkede fra denne Amnesti ere Oprørerne i Pampelona, Vittoria og Bilbao, samt deres Anførere paa alle Puncter. Enhver som iøvrigt træffes med væbnet Haand, bliver skudt paa Stedet. Over 500 Officerer ere blevne afskedigede, saa de fra Madrid til de nordlige Provindser afsendte Tropper næsten befandt sig uden Officerer. Da Esparteros Generaler Rodil og Zurbano ankom for Vittoria samledes Borgerraadet og besluttede, at Staden, ikke skulde forsvare sig, men aabne sine Porte for Regentens Tropper; samtidig hermed udbrød i Stadens Garnison en Slags Contrarevolution, idet Soldaterne erklærte, at ville vende tilbage under Lydighed til Esparteros Regjering, hvorpaa Hovedmændene for Opstanden, næsten lutter Officerer, og den revolutionaire Regjeringsjunta, over Hals og Hoved flygtede ud af Staden henimod den franske Grændse, medens Zurbano drog ind af Porten fra den anden Side. Gesandten i Paris, Olozaga, er bleven udnævnt til Storkors af Jsabella's Orden, General Rodil til Grand af Spanien, &c. Brigadeer Qviroga og nogle Flere vare af den staaende Krigsret i Madrid dømte til Døden; Brigaderen Nozagaray til 6 Aars Fængsel og Degradation. Ogsaa afsættes en Masse civile Embedsmænd, som man ikke troer den nærværende Regjering oprigtigt hengivne. Over 10,000 landflygtige Spaniere befinde sig nu i Frankrig, foruden den store Mængde som alt var der forud i Anledning af Don Carlos's Fordrivelse. Den nærmeste Følge af disse Begivenheder menes at ville blive, at det afgjort liberale Parti vil faae en aldeles overveiende Jndflydelse i Spanien, og man vil maaskee endog nærme sig til de republikanske Former, skjøndt det er sandsynligt, at Regjeringen vil vedblive at føres i den tolvaarige Dronning Jsabellas Navn. Men herved vil Spændingen mellem Frankrig og Spanien blive endnu større. Fra Barcellona er allerede udgaaet et Opraab til de franske Republikanere om at omstyrte Regjeringsformen og proclamere Republiken i begge Lande, og det er ikke usandsynligt, at den nuværende franske Regjering anseer Esparteros Undergang og en Forandring i de nu i Spanien herskende Principer som nødvendig for sin egen Sikkerhed. Derfor blive de franske Observations tropper endnu i Nærheden af Pyrenæerne, hvortil Grunden angives, at Espartero har ladet foretage en Udskrivning over hele Spanien paa halvandethundredtusinde Md. De franske Regjeringsblade tale om en Kongres af de europæiske Stormagter for at ordne de spanske Anliggender, rimeligviis ved en bevæbnet Mellemkomst ligesom den hvormed Frankrig 1822 tilintetgjorde den spanske Frihed. J Forbindelse hermed omtales, at Afvæbningen i den franske Land- og Sømagt indtil videre skal udsættes.