JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Subscriptionsplan. Den liden Samling af blandede Sange, jeg i 8te paafølgende Aar aarlig har udgivet, har vundet et Biefald, der opmuntrer mig til fremdeles i Aar at udgive en saadan Samling under Titel af: Nytaarsgave. At vælge gode Sange, der kunne være passende saavel for offentlige Selskaber, som ved enkelte Leiligheder, har stedse været min Hensigt med denne Samling. Da Redactionen allerede er færdig, tør jeg love, inden Nytaarsdag at tilstille enhver især af de Herrer Subscribentere Deres Exemplarer. Prisen bliver, som sædvanlig 2 Mk. for er indbunden Exemplar. Subscription modtages hos mine sædvanlige Commissionairer i Horsens. Randers, Greenaae, Ebeltoft, Aalborg, Wiborg, Veile og Fridericia. Aarhuus, den 25de Novbr. 1803. N. Lund, Bogtrykker og Eier af Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Jeg anseer det for min Pligt, herved offentlig at aflæge min forbindtligste Taksigelse for enhver især, der saavel mundtlig som skriftlig, lovede mig, ved forefaldende Leilighed at ville indlevere Bidrag til det af mig i disse Tidender averterede Provincial=Politie Blad, og tillige bekiendtgiør for ovenmeldte Herrer, at Subskribenternes Antal paa bemeldte Blad, er saa saare utilstrækkelig, at jeg ei tør vove at tværksætte Udgaven deraf, saa meget mindre, som det Tab jeg ved flere Entrepriser allerede har lidt, er betydeligere end min Evne vel tillader. Skulle jeg imidlertid i Fremtiden ved Subskription see mig blot skadesløs, skal jeg altid være villig til at fremme Hensigten med et saadan Blad, som flere kyndige Mænd have anseet gavn, ligt for det heele. Aarhuus den 26de Novbr. 1803. N. Lund, Eier af det Kongl. privelegerede Bogtrykkerie og Adresse Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
For omtrent 6 Uger siden er bortkommen fra Stiv eier Hans Sang i Castrup, i Lihme Sogn, en liden mørkebruun Hesteplag 3 et halv Aar gl. med en liden Stiern i Panden, den der kan give Oplysning om samme loves herved en billig Douceur og Omkostningernes Erstatning, naar han behagelig vil henvende sig enten til Eieren selv eller Forvalter Reinfranch paa Schaffe, For omtrent et Aar siden solgte Gaardmand Jens Hansen i Thermestrup paa Schaffeegaards Gods, en gl. mørkebruun Hest, denne er nu kommen tilbage, mk. med et latinsk H. og et Kors paa venstre Hoft, hvor dens rette Eier kan lade den afhente, imod at betale dette Avertissemenne og Foederlons Ernatning enten til bemeldte Jens Hansen eller Forvalter Reinstang paa Schaffegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Bekiendtgiørelse. Til Sikkerhed for Søefarten til og fra Tronhiem er paa Agnæs Pynten indrettet et Lanterne Fyr, som for Fremtiden skal brænde aarligen fra 1ste September til 15de April begge inclusive, fra en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Dette Fyr tændes for første Gang den 1ste Januarii 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende følgende: Denne Lanterne er anbragt i en rød malet Huusbygning paa den nordligste Kant af Agnæs Pynten, ungefær 60 Fod over Vandet, og tæt østen for den liden Bagt, hvor Agnæs Gaarden ligger, og ikke over 600 Alen fra samme Gaard. Ringstuen eller den farlige Klippe østen for Agnæs Pynten ligger i Ost en halv Syd fra Foret, ongefær 200 Favne, og Gaasefluen eller den vestlige Klippe ved Agnæs Pynten ligger tillige med Øelands Kirke i Nr Wfra Fyrer akkurat en Kabbellængde eller 360 Alen fra det. Den Garten ligger i W. N. V., og Herregaarden Øster raa i N. N. O. fra Fyret. Naar nu Skibe, som komme Vesten fra og vil til Tronhiem, have Øen Garten i Nord fra sig, see de sikkert Fyret paa Agnæs, og kan styre Cours ind efter, indtil de have Fyret i Syd fra sig paa Compasset, og da holde af lige paa Fyret, og styre til Landet, til de komme det nær paa 30 Favne, og saa seile langs dermed, da det med Sikkerhed passere Ringfluen eller den østlige Klippe, sem ligger i N. Ogt O en halv norslig fra Pynten 120 til 130 Favne. De Skibe, som komme Østen fra og vil Vesten efter kunne, naar de have fyret i Wien halv Syd, sikkert hold faa elle Cours ud efter. Naar Skibene have Modvind og Fyret i Sigte, kunne de, saalænge Veiret er seilbart, sikkert krydse, til Dag kommer, og saalænge, som Sneveir og Tykning og lade at see Fyret. Kiøbenhavn, i det Vestindisk C. neiske Rente= og General=Toldkommer, den 15de No. vember 1803. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Sond. Kornerup, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Jeg Undertegnede som nyelig er kommen fra Kiøbenhavn, forfærdiger alle Sorter mederne emailerte Filigrantarbeider af Guld og Sølv, jeg boer ved Smed gaden Nr. 319. Horsens, den 24de Novbr. 1803. J. Cederquist, Guld- og Sølvforarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
For omtrent 3 Uger siden er fra Qvelstrups Mark bortkommen 2 sorte Qvier, den ene mærket med R. paa venstre Side og brændt paa Hornet N. O. og den anden er mærket med et M. paa Lænden og ligeledes M. O. paa Hornet. Opdageren af disse ville melde det til Forpagter Olesen paa Qvelstrup, som derfor betaler Uleiligheden og derved paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Citroner, spanske Vindruer, lybsk Peberrod, adskillige Sorter sure og søde Syltetøier, samt alle Sorter sine Theer, Nudler, Catrineblommer, Confectrosiner, Krapmandler og meget mere som nyelig er arriveret. sælges for de billigste Priser paa Svaneapotheket hos Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
En Teglbrænder der om sin Duelighed i dette Fag kan forevise paalidelige Skudsmaale, kan paa billige Vilkaar erholde Condition til førstkommende Foraar. Lysthavende ville henvende sig til Undertegnede. Horsens den 17de Novbr. 1803. Frantz Richter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Formedelst Alderdom og Helbreds Svækkelse har jeg besluttet at sælge min eiende og brugende Hæstemølle heri Byen, hvorpaa haves Privilegium at maae male Malt og Grube=Byg, Maleværket samt Bygningen er af mig for 16 Aar siden selv opført, Beboelses=Stædet bestaaer af 9 Fag og desuden er 2de Halvtage i Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Paa billige Vilkaar kan denne Eiendom samlet faaes tilkjøbs underhaanden eller og ved offentlig Auction den 19de Decbr. førstkommende Kl. 2 slet i min Boepæl paa Slotsgaden No. 184, hvor alt skal blive foreviist og acorderet med Hans Egebere. Randers den 16de Novbr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Fyens Stifts testamenterende Laane og Understøttelses-Selskab for alle Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Da dette Selskab siden dets Oprettelse forrige Aar, allerede har vundet en saa heldig Fremgang, at det ei allene har sit fulde Antal Medlemmer, men derhos en stor Mængde Exspectantere, som først ved Vakancer kunne vorde indlemmede, saa besluttede Directionen i dens Forsamling den 25de Octbr. sidstl. at udvide sin Virkekreds, paa det desserere kunde deeltage i Selskabets Fordeele med og tillige at bidrage til sammes Fasthed og derved stiftende Nytte. Som en Følge heraf deler Selskabet sig for Fremtiden i 2de Grene, hvoraf den første under Benævnelse af det faste Selskab eller Byens Stifts testamenterende Laane og Understøttelses Selskab No. 1 indeholder stedse sit fulde Antal Medlemmer, og den anden bliver et Selskab for sig selv, under Navn af Completterings=Selskabet eller Fyens Stifts testamenterende Laane- og Understøttelses Selskab No. 2, hvis Medlemmer efterhaanden som der skeer Vacance i det faste Selskab opstige i dette efter den Orden i hvilken de ere indtraadte i Completterings=Selskabet. De udførlige Planer om disse Selskabers Jndretning ere strax at faae til Eftersyn saavel paa samtlige Post Contoirer i Danmark og Hertugdømmet Slesvig, som hos Selskabets bekiendte Commissionairer i de fyenske Kiøbstæder, hvor og enhver, som maatte ønske at indtræde i det nu oprettede Selskab No. 2, vilde behage at tegne sig inden dette Aars Udgang, da Selskabet til den Tid ventes sluttet. Odense, Direction for ovenmeldte Selskaber, den 20de Novbr. 1803. A Trampe. A. R. Lindved. Kellinghuusen. C. Holm. T. Lund. Larsen, Bogholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
2de Køer, hvoraf den ene er fortgrimet og 12 Aar gl., den anden blakket, 15 Aar, er frakommen Skovfogden over Halling Skov, Laurs Andersen i Tanghuset, paa Klausholm Gods. Opdageren af disse Køer, ville behage at anmelde det til Eieren, som til Fornøielse vedderlægger Uleilighed og Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Fra Peder Tomesen Galthen, fra Sønder Galthen, er for en 7 Uger siden fra hans Mark bortkommet 2 sorte Bester, det ene et Øg med hvid Stribe i Rygen i Ridestedet, 14 Aar gammel, den anden en Lyst graaeskimlet i Hovedet 16 Aar gammel, begge ustet hvem som kan tilveiebringe samme loves Omkostning ne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Fra Alexander Jensen i Voldom, paa Claushorns Gods, er for en 12 Uger siden bortkommet fra hans Mark, 4 Qviekalve, den 1ste ganske sort, den 2den rødhielmet begge Bagfødder hvide, den 3die forthinmet med en hvid Stræg over Boverne, Bagføderne hvide, den 4de lysblakhielmet, Bagføderne hvide, hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningen betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-01
Fra Palle Nielsen i Aslof er for en 3 Uger siden bortkommen, en sort liden stiernet Koe, med et stykke Reeb om Hornene, ifald det er er tabt, 8 a 9 Aar, et latinsk A klippet paa den venstre Side, lidet hvid i Lysken, den skulde kalve til Juul, hvem som om samme kan give Oplysning, loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Indenlandsk. Under 3de f. M. er Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret fra det danske Cancellie, bleven tilskreven saaledes : Kiøbenhavns Hof= og Stadsret har, i Promemoria af 20de April f. A., forlangt dette Collegiums Resolution, om allene de i Forordningen af 27de September, 1799 ommeldte Beskyldninger mod kongelige Embedsmænd, der indeholdes i trykte Skrifter, eller tillige de, der mundtligen eller i utrykte Skrifter fremføres, skulle umiddelbar paaankes ved Retterne, uden forhen at have været vaaklagede ved Forligelses-Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
J Giensvar herpaa skulde dette Collegium tienligst mælde, at, da Lovens 3 - 4 - 4 - og Forordningen af 27de Sept. 1799 §. 10 tydeligen vise, at Embedsmændenes ubesmittede Rygte er Regenten særdeles vigtig, og det derhos vel lod sig tænke at en Embedsmand, der var sig Misligheder i sin Embedsførelse bevidst, kunde ved Forliig søge at faae beskyldningerne derom neddyssede, naar saadanne Sager maatte være en Gienstand for Forliig; ligesom det ogsaa er imodsigeligt, at der kunde gives Tilfælde, hvor mundtlige og skriftlige beskyldninger vilde blive ligesaa bekiendte, som om de vare indførte i trykte Skrifter; saa holder Cancelliet for, at de Sager hvor Embedsmænd beskyldes for Uretskaffenhed i Embedsførelse, bør paakiendes ved Retten, uden først at have været foretagne ved Forligelses=Commissionen, omendskiønt beskyldningerne ikke maatte findes indførte i trykte Skrifter, men ere enten mundtlige eller skrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Efter Qvarantaine Directionens Anmodning har General Toldkammeret, ved Circulaire af 27de f. M., beordret samtlige Toldsteder i Danmark, Norge og Hertugdømmene, ikke at udklarere nogen Skipper, førend han har foreviist det Exemplar af Forordningen, af 14de November 1800, angaaende Qvarantaine Væsenet, som han, i Følge bemældte Forordnings 125., er pligtig at have med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den 29de Nov. om Aftenen Kl. 5 enfierdedeel indkom den kongelige Familie fra Frederiksberg Slet til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Ved Hr. Provst Plum er allerede 3082 Rdr. indsamlet for de Brandlidte i Slagelse, og de indkomne Bidrag til de Brandlidtes Understøttelse beløb sig den 21de November i alt til over 7000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den afdøde Professor Abildgaards Buste i Gips er nylig ankommen til Kirøbenhavn fra Stokholm, forfærdiget sammesteds af den i Danmark noksom bekiendte Kunstner Sergel. Det ligner ypperligt; den er afkiøbt af Frue Generalinde Bülow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Jblandt de indenlandske Fabrikker, der ved en hældig Drift glæde Patrioten, bør sikkerlig det Grønningske Straahattefabrik paa Amagertorv ikke tælles sidst. Den drivtige Mand der har anlagt det, seer de skiønneste Frue ter af sin Virksomhed imøde. Han har 100 af Fattigvæsenets Børn, som han inden for Huset underviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
J hans egen Fabrik arbeide 65 Fruentimmer, Børn og Voxne, og det er en Lyst at see 3 store Værelser opfyldte med disse muntre og stinke Arbeiderinder. Fabrikken leverer Hatte fra 10 til 40 Rdr. Dusinet, og Afsætningen er rivende. Ogsaa til Norge, Vestindien, Berlin, Hamborg, o. s. v. er med Fordeel afsat af disse Vare. Byefoged Wulfsberg og Sorenskriver Aars ere befatede, som Commissarier at optage de nøiagtigste Forhører over Hans Nielsen Hauges lovstridige Forhold i sit hele Omfang, hvorved tillige de i Sagen Jmplicerede skal indkaldes, og forsaavidt disse eller Vidnerne ved en længere Afstand end 2 Mile ere bortfiernede fra Commissionsstedet, er det Commissarierne overdraget, at reqvirere de fornødne Forhører giennem vedkommende Øvrigheder. Fremdeles er det paalagt Commissionen at indsende maanedlige Beretninger til Cancelliet og Forhørets Gang og Sagens videre Fremme. Hauge er anholdt i Eger under Buskeruds Amt, men derfra transporteret til Arresthuset i Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Rygtet siger at under det Kongelige Rentekammer, skal oprettes et nyt Designations Contoir, hvortil skal antages 20 Landmaalere for at afcopiere Korter over hele Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Ligeledes skal efter Rygtet antages 30 Landmaalere, for at opmaale Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den 23de Nov. om Formiddagen faldt en Soldat ned fra det øverste af Portalon paa det afbrændte Slot udtil Slotspladsen, dog uden at slaae sig til Døde. Han blev strax bortført i en Kurv, som er indrettet til det samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
De med Regimenterne forenede Jægerkorps have nylig erholdt og anlagt et nyt Slags Sabler, som ere saaledes indrettede at de kunde skrues fast paa Geværerne, og altsaa bruges som Bajonetter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Aalborg den 30te November. Frosten er her stærk og vedholdende. Limfjorden har adskillige Gange været tilfressen om Natten. For kort siden trykkede Drivisen et seilende Fartøi paa Grund i det saakaldte Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Skibsfarten har ellers dog hidtil kunne vedblive. Ved Sebbersund kiøres allerede over Fiordarmen der. Paa Østkysten af Vensyssel kunde Gienskinnet af Jldebranden, i Gothenborg først i d. M. klarligen sees, uagtet denne Stad regnes at ligge 15 Mile fiernet derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Helsingøer den 28de Nov. J Forgaars gik en engelsk Convo, med nogle faa Skibe til Nordsøen, og i Gaar gik den engelske Fregat Amethyst, som havde bragt den engelske Minister, Lord Gover, til Petersborg, og havde nu med sig tilbage den der forhen residerende Minister. Endnu ligger et engelsk Krigskib paa Rehden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
J det ved Kronborg strandede og solgte Skib fandt dog sammes Kiøbere adskillige Vare af Kambris, Kattuner, a. Vinteren synes at indfinde sig tidlig i Aar, men den vedholdende Frost er maaskee en Lykke for Landet, som derved sikres for den sig i Europa saa meget udbredende smitsomme Syge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Aarhuus. Den 2den December indkom her til Havnen: Jacob Jørgensen fra Drammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Smakkefatten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Udpasserede. Den 4de Dec.: Dansk ConsuLorch med Frue og Tiener, Kiøbmand Lorch, S. L. Rap. Passagererne afseilede med Skipper Eschildsens Smakke. Den 2den d. M. blev mig af en god Ven leveret paa Gaden 2 Rdr. til de Fattige. Den 4de blev mig sendt et Brev hvori var 1 Rdr. med disse Ord: at uddele til Syge og meest Trængende. For disse Gaver takkes skyldigst paa de Fattiges Vegne. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Prædikanterne paa 2den Søndag i Advent. Høimasse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Udenlandsk. Frankrig. Ved den store Parade den 18de Nov paa Carousepladsen, var Tilskuernes Sammenløb igien meget stor og flere Fremmede derved tilstæde. Førend Messen havde General von Knobelsdorff, Kongen af Preussens overordentlige Gesandt ved den ottomanske Port, som overbragte en Skrivelse til Keiseren fra Hs. Preussiske Majestæt, en Privatandience hos Keiseren i Thuillerieslottet, og efter ham, de regierende Fyrster af Jsen burg og Solms Licht, samt den portugisiske Ambassadeur Greven af Lima, og den americanske Gesandt Armstong, som overleverede deres Creditiver, foruden flere Deputationer, som vare ankomne for at ønske Keiseren, til Lykke med Thronbestigelsen. Paa Thuillerieslottet bemærkede man første Gang 12 Pager i Statsuniform der bestod af en grøn Kiole, besadt med Guldgaloner og røde Underklæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Efter Forlydende vil Senatet ophøie Marschal Murat og General Beauharnois til Rang og Stand af Keiserlige Prindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Keiseren har udmærket hans sig nærmende Kronning, ved en Naadesact der tilbringer ham flere hundrede Familiers Velsignelse. Mange Fanger i Temple og Abbediesængslerne ere alt sadte i Friehed, og endnu flere, hvoriblandt mange Huusfædre, som sidde fængslede for Gield, skal løslades.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
For at giøre Kronningsepechen endnu mærkværdigere, har Ærkebiskopen af Besanton, Hr. Lacroffe, indbuden de 3 herværende reformerte Præster, til at forene sig med den catholske Kirke. Hr. Marron har besvaret ham med ligesaa megen Høflighed som Værdighed, og især udviklet den Tanke, at undgaae enhver Overilelse i dette saa vigtige Anliggende, saameget mere, som christelig Broderkierlighed paa det nøieste forbinder alle Religionspartier, og følgelig kan Religionsstifterens Hovedhensigt, selv ved Kirkernes Adskillelse, blive opnaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Staden Bordeaux, vil til Amindelse af Kronningen oprette en Triumphue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den Foræring, som Staden Paris vil giøre Keiseren i Anledning af Kronningen, er af stor Værdie og bestaaer i et Taffelopsats af Sølv, forgyldt, i Form af et Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
J Myndten præger man alt paa Kronnings-Medaillerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den til Pavens Modtagelse afsendte Deputation, er den 12te Novbr. om Aftenen Kl. 10 ankommen til Turin. Nogle Timer derefter, ankom Paven og dertil. J alle franske Stæder Paven kommer igiennem, skal hele Garnisonen paradere. Det hele Cavallerie skal rykke ham en halv Lieues i Møde, og eskortere ham til hans Qvarteer. Ved hans Jndtog i Stæderne skal gives ham en tredobbelt Artilleriesalve. J de Stæder hvorhan opholder sig, faaer han en Æresvagt af en Bataillon Jnfanterie og en Eskadron Cavallerie. Paa hele Veien igjennem Frankrig, er hver Districts National Gend armerie opstillet til Eskorte. Man taler meget i Paris om et vist Antal unge Menneskers Arrestering, som for største Deelen skal være af gode Huse i Bordeaux.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den franske Kaper Admiral Bruix, ført af Capit. Seille, som af 3 Kiøbmænd i Dunkirken er udrustet i Viiessingen, har i en Tid af 3 Uger gjort 8 engelske Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
England. Den 18de Novbr. blev man paa en behagelig Maade overrasket i London ved Efterretningen om Sir Rumholds Ankomst, om hvem enhver troede at han endnu sadt arresteret i Temple i Paris. Han blev afskibet fra Cherbourg paa et Skib med Stilstandslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den engelske Fregat Nibe traf Skibet den 16de Nov. om Morgenen i Søen, tog Sir Rumhold ombord, og satte ham i Land ved Plymeuth den 17de Novbr. Han har sadt 3 Dage arresteret i Temple og er saavel der som paa hele Reisen til Paris bleven behandlet med megen Agtelse. Hans Papirer beholdt man i Paris. Man siger at han for hans Afreise fra Paris, har naattet give sit skriftlige Løfte, ikke meere at komme bage til Hamborg, og for Eftertiden holde sig 50 leves fra de franske Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
I Plymouth løb den 17de Novbr. et Linieskib af Sta en paa 120 Kanoner og 2 Fregatter hver paa 38 anoner. Endnu er der 3 store Linieskibe og 3 Fre atter under Bygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Den Kongel. Kanoneerbrig Cruizer har den 16de ovbr. gjort en vigtig Fangst og taget den franske Ka Contreadmiral Magon, ført af den for vor Kofbiefart saa frygtelige Capit. Blackmann, der ved sine lykkelige Krydstoge har gjort sig ligesaa bekiendt og fraatelig som Paul Jones i den americanske Krig. Black mann var ingen Engelskmand, som man har sagt, men er født i Dunkirken af engelske Forældre. Paa hans Tilfangetagelse var der udsadt 1000 Pund Sterling. Han kiendte de engelske Kyster meget nøie, og havde sædvanlig sit Kaperskib malet som et Fiskerfartøi, og kom saaledes ombord paa mange engelske Skibe, hvilke han da let bemægtigede sig. Capitain Hancokes Beretning om hans Optagelse er følgende: Jeg forfulgte ham i 2 Timer, i hvilken Tid han beholdt sit Forspring; Vinden, blev imidlertid stærkere, og begge hans Topmastergik over Borde. Han prøvede nu et mesterlig Maneuvres, hvortil Taagen og Morgenskumringen gav ham Leilighed. Han lod alle sine Seil giøre fast, og kastede Anker som paa 15 Favne Vand i Haab at vi ikkeskulle bemærke ham og passere ham forbie. Jeg beholdt ham i Sigte, og seilede ham saa nær forbie at jeg kunde raabe til ham, men fik til Svar at han var fra Philladelphia. Jeg lod 3 Kanoner affyre imod ham, vendte derpaa og lagde mig, paa 10 Alen for hans Læeside, da han alt havde kappet sit Ankertoug og søgte at undflye. Just som jeg ville give ham det fulde Lag, raabte han os til at han vilde overgive sig. Hans Skib førte 17 Kan., var paa sit første Krydstog og havde taget 3 Skibe. Capitainerne og 20 Matroser af disse Skibe fandtes ombord hos ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Holland. Det engelske Linieskib Romne, paa 54 Kanoner og 314 Mand, er den 18de Novbr. strandet paa den hollandske Kyst, ved Zunder Haak mellem Texel Øen og det faste Land. Admiral Kikkert, Commandeur paa Rheden, sendte strax 2 Schaloupper ud for at bemægtige sig Skibet, men disse bleve tvungne til at trække sig tilbage. Admiralen begyndte derpaa at underhandle med den engelske Capitain, som da han saae ei at kunde faae Skibet flot, capitulerede, hvori en af Hovedpuncterne var, at den engelske Besætning, vel skulle være Krigsfonger, men transporteres til England, paa deres Æresord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Blandede Efterretninger. Blandt andre Kostbarheder som fandtes paa den spanske Fregat Fama der blev tagen af Engelænderne, var et lidet Alter af Perler, der som en Foræring fra Peru var sendt til Kongen af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
De nyeste amerikanske Blade indeholde at America vil give Louissiana tilbage til Spanien, og derfor igien erholde Florida og en Summa Penge. Samme Blade melde og at Desselines formelig har antaget sig Titel som Keiser af Hayti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Til Staden St. Domingo er ankommen 2 franske Fregatter, med 350 Mo. friske Tropper fra Frankrig, og medbragt en engelsk Fregat, som de har taget underveis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
Bekiendtgiørelser. En Sahl med Sovekammer, Tienerkammer og Staldrum for 2 a 3 Heste, er at faae til Leie, til førstkommende Paaske Flyttetid, hos Capit. Tidemann, boende paa Roensgade No. 253.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-05
En Capital, 7000 Rdr. Umyndiges Midler, kan imod løvbefalet Sikkerhed faaes til Laans udi næstkommende Viborg Omslags Termin, naar man derom inden næstkommende Nytaar melder sig hos Lov, Aarhuus, d. 6te Dec. 1804. Major ved Kongens Reg.