JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Staden Terni, hvor den Østerrigske Armee nye lig havde sit Hovedqvarteer, er den berømte Historie, skriver Tacitus's Fødebye. En Miils Vei derfra findes et af Jtaliens herligste Naturundere, et Vandfald, hvor Floden Veling styrter sig fra en steil Høide 200 Fod ned i den takkede Klippegrund og fremstiller et i sit Slags eneste Skuespil, naar Solen belyser den nedstyrtende Vandmasse, thi derved dannes, som en Reisebeskriver udtrykker sig, ikke blot en Regnbue, men en reen Regncirkel, hvis Peripherie nedentil i det Høieste mangler en Tolvte deel for at være fuldkommen sluttet, og tryller det beundrende Øie med de meest levende Farver. Skuet er saa ophøiet, at det kan staae ved Siden af de skiønneste Schweitzerscener, og hvo der end ikke havde seet mere af Jtalien end det ildsprudende Vesuv, det af sin Grav opstandne Pompeii og Himmelbuen ved Terni kunde tilfredsstillet vende hiem igien. Men man maa her, som ved flere Vandfald, tage en Paraplye med; thi ellers bliver man, trods den klare Himmel, inden en halv Time giennemblødt. Førend den nærværende Konge af Neapel ægtede Erkehertuginden Marie Caroline Ludovicks Josepha af Østerrig, var han forlovet med hendes ældre Søster, men denne blev for Brylluppet bortrevet af Smaakopperne. For at adsprede den unge Konges Sorg herover, grebe Hoffolkene til et Middel, hvoraf man snarere kunde have ventet den modsatte Virkning. De anstillede nemlig en Liigbegiængelse i Neapel af den i Wien afdøde Fyrstinde. Hofkavalererne klædte en ung Kammerherre af qvindeligt Udseende ud som Liig, bemalede hans Ansigt og Hænder med Chokoladepletter til at forestille Kopperne, og lagde ham efter neapolitansk Skik paa en aaben Baare. Derefter gik Toget igiennem alle Slottets Gemakker, og Kongen var selv i første Sørgepar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Fra det Würtembergske blev, som man erindrer, for nogen Tid siden ført Klage over Spegepølse, hvis Nydelse skulde have bortrykket mangfoldige Mennesker sammesteds. Man troer nu at være kommen paa Spor efter den rette Aarsag, som skal være den Peberstøv, fattige Folk i Tydskland, tilbruge istedetfor Peber; thi med dette Kryderie begaae Negrene den skiændige Forfalskning, at blande Pulver af Bærrene paa Kokkelbærtræer (Monuspermum ticocculus), som er en reen Gift baade for Mennesker- og Dyr, derimellem. Leigh, en for nylig til Engelland tilbagekommen Missionair, fortæller følgende rædselfulde Scene, hvortil han har været Øievidne under sit Ophold af 6 Uger paa Ny-Seeland: "Han gik en Dag at spadsere ved Havbredden og samtalede med en af de indfødte Overhoveder, da han bemærkede en stor Mængde Mennesker paa en Høi, ikke langt derfra. Da han spurgte om Aarsagen til dette Sammenløb, svarede man ham, at de stegte en Dreng og vilde fortære, ham i Forening. Han tilte strax hen til hiint Sted, for at overbevise sig om Sandheden. Da han var kommen til den By hvor Menneskevrimmelen havde viist sig, forlangte han at see Drengen. De Jndfødte, lode til at blive meget forlegne over hans Nærvarelse, og navnlig over hans Forlangende, og først en ter de heftigste Anmodninger viiste de ham hen til et stort, i nogen Frastand brændende Baal, hvor han skulde finde Drengen. Paa Veien derhen kom han forbi den med Blod vædede Plet, hvor man havde skaaret Hovedet af det ulykkelige Slagtoffer, og de han nærmede sig til Jlden, gyste han tilbage ved Synet af en kjæmpehøi Mand af et vildt Udseende som var ganske nøgen og væbnet med en Øxe. Dog overvandt han sin Frygt og forlangte rask at see Drengen. Da tog Kokken, thi dette var dette Uhyres Forretning, Drengen og løftede ham iveiret ved det ene Been. Drengen lod til at være omtrent 15 Aar gammel, og var allerede halv stegt. Leigh vendte nu tilbage til Byen, hvor han fandt flere hundrede Jndfødte siddende i en Kreds, hvilke havde Kumer, et Slags Jordæbler, hos sig, og ventede paa det gys lige Maaltid. Her viste man ham ogsaa Drengens Forældre, som bivaanede denne frygtelige Fest med samme Lyst som de Andre. Leigh talte i mere end en halv Time til dem alle om deres forehavendes, Skiændighed og Afskyelighed, og bragte dem endelig til at samtykke i at Drengen blev jordet. Saaledes afholdt han dem, i det mindste for denne Gang, fra at holde den meest unaturlige og diævelske Fest, den menneskelige Natur vel kan være i Stand til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
diverse Slags Silke og Traad af alle Couleurer, fiin heglet Hør samt heglet og uheglet Hamp og Hampeblaar m. m. m. Aarhuus den 30te Marts 1821. C. Green.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Ifølge udstædt og ved vedkommende Retter angiæstProklama, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som i navnlig Henseende, maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Byen ved Døden afgaaede Kammerraad, Toldinspecteur Carl Hartmann, Wilhelm Starck, og ligeledes forhen afdøde Hustrue, Karen Aagaard, til, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Boets Skifteforvalter. Greenaae den 5te Marts 1821. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Ved Registeringsforretningen den 4de Januar sidst efter Huusmand Rasmus Jochumsens afdøde Hustrue, Anne Sørensdatter af Sielle Bye, under Wedelslunds Gods, blev anmeldt en Arving navnlig Hans Jørgensen Drachmann hvis Opholdsted, skiøndt skeet Undersøgelse, ei har været at opfrørge, dog skal han efter Rygte opholde sig i Tyeland eller Venlyssel; han indkaldes derfor inden levbefalet Tid at melde sig hos Undertegnede. Det anmærkes at Boets Tilstand er Wedelslund den 14de Marts 1821. ringe. Paa Skifteforvalterene Ven, Benzon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Bekiendtgiørelser. At jeg fra idag af har etableret min Handel paa Hiørnet af Studs, og Klostergaden, i afgangne Skomager Høybs forhen tilhørende Gaard, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre mine Venner og Vil yndere som fremdeles ville beære mig med deres Søgning; teet og pompte Behandling, ledsaget med billige Priser, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Som forhen er jeg forsynet med alle Sorter nylig hiemkomne Urtekram, Galanterie- og Jsen Varer, Sex Rigsbankskilling Sølv. Nr. 2. Balle ud 12 Deel merte. Unden Klasse for Sum fra 100 til 200 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Proclama. N. V. incl. Hans Astrup Fleischer, Kongelig Maj stæts Justitsraad, Borgemester og Lye foged i Aarhuus. Giør vitterligt: at efter Begiæring af Skrædermester Peder Truelsen i Aarhuus, paa Skræderlaugels Vegn, sammesteds og i Kraft af dertil erhver et Kong lig allernaadigst Bevilling, der lyder saaledes: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark de Venders og Gothers Hertug til Blesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Olden og. Giøre vitterligt: at eftersom Skrædermester Peder Truelsen af Vor Kiøbstæd Aarhuus, udi Vort Land Nørre Jylland, paa Skræderlaugets Vegne sammesteds, for Osalle underdanigst haver andraget, at et bemeldte Laug tilhørende Banksondsbeviis, mærket Sem, noteret i Hovedbogen Folio Nr. 232 Conto 2547, i Contrabogen Folio 670 Conto 2547 lydende paa 72 Specier, er bortkommet, saa have Vi efter bemeldte P. Truel sens derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stævning til Vedkommende Ret, som 3de Gange skal indføres i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur og Aarhuus Stiftstidende, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formene sig at have nogen Ret til bemeldte Banksondsbeviis, dermed at fremkomme og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Men om ingen inden bemildte Tids Forløb skulde melde sig, maae der paa samme erholdes Mortifications-Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 18de August 1820. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kgl. Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Örsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Bevilling for Skrædermester Peder Truelsen af Aarhuus til paa Skræderlaugets Vegne samm steds, Aviserne at indfalde Retshaverne til et bortkomme Bankjondsbeviis. Jndstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, de regnes fra den Dag af at nærværende Stævning har været indrykket 3de Gange i enhver af fornævnte Aviser, alle dem som maatte formene sig at have nogen Ret til bemeldte Banksondsbeviis, at møde for Aarhuus By tingsret der holdes i Byens Raadhuus den første Torsdag i November Maaned 1822, for der og da med meerbemeldte Banksondsbeviis at fremkomme og deres Ret til samme at beviisliggiøre, da i andet Fald Citanterne, efter derom nedlæggende Paastand, vil see ofmeldte Banksondsbeviis ved Dom mortificeret. J Følge Forordningen af 3die Junii 1796, saavel som og efter denne Sags Natur, gives ingen Lau dag eller Forelæggelse. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Aarhuus den 27de Febr. 1821. Fleischer. Anden Klasse for Sum fra
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Proclama. Skovrider, Enken Madame Birgitte Cathrine Thomsen fød Cadovius, der ifølge Kongelig Bevilling sad i uskiftet Boe, er ved Døden afgan en paa Frysendahl, under Genskabet Frysenborg, og Boet taget under Skiftebehandling af undertegnede Godsforvalter, paa Lehns Besidderens Vegne; thi indkaldes herved de som maatte have noget at fordre efter benævnte Mad. Thomsen og forhen afdøde Mand Skovrider Ulrik Thomsen af Kraghlund, til med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, under Straf af sammes Fortabelse. Snorum pr. Aarhuus den 12te Februar 1821. Saabye. Læst inden Frysenborg Grevskabs Birketingsret Tirs den 13de Febr. 1821, og i Skiøde- og Pante-Protocollen indført Folio 394. attesterer: S. Stilling. Betalt Gebyhr Sølv 1 Rbd., til Justitsvæsenets Fond 1 Mk. 3 s. ialt 1 Rbd. 1 Mk. 3 s. Siger En Rigsbankdaler En Mark tre Skilling Sølv, eller Sedler og Tegn, 1 Rbd. 3 Mk. S. Stilling. Læst i den kongelige Landsoverret i Viborg Mandagen den 26de Febr 1821 og protocolleret, Leth. Betalt Gebyhr og til Justitsfondet 1 Rbd. 38 s. S. nævner En Rbd. otte og tredive Skill. Sølv samt for verificeret Copie 48 s., er otte og fyrgetyve Skill. Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Dette Proclama bekiendtgiøres herved i Aarhuus Stiftstidende ifølge Placat. 2den Juni 1819, 2den. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Fredagen den 13de April næstk, om Formiddagen Kl. 10 lader Jens Møller i Gammel Mølle, her i Nørte Herred, formedelst Bopæls Forandring, ved Auction bortsælge endeel Ind og Udboe, samt Kreaturer, m. v. De Lysthavende ville derfor give Møde. foranmeldte Tid og Sted. Grenaae den 28de Marts 1821 Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Auction. Mandagen den 9de April Kl. 10 Formiddag, og efterfølgende Dage, bliver i Hr. Birkedommer Høghs iboende Gaard, formedelst Forandring af Bopæl ved Auction bortsolgt hans betydelige gode Ind- og Udboe, bestaaende af Mahognie Chatoller, Spil. Consol Borde og Comber, Spille- og Theborde, Sophaer og Ottomaner, Stole, Dragkiste, og Kister, 9 Kakkelovne, hvoraf nogle moderne, og ellers 3 og 2 Etage, Sølv, Tin, Kobber, Messing, og Jernfang, Sengesteder og Sengeklæder, Linned af Dækketøi og Lagener, 2 Vogne og 2 Kaner, 2 Heste, med meget mere, hvorover Fortegnelse 8 Dage før Auctionen kan faaes til Eftersyn, og ellers Varene forevises af Hr. Birkedommeren. Thi ville Liebhaverne de hage at møde bemeldte Tid og Sted. Randers, den 27de Marts 1821. Reckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Mandagen den 28de Mai, første, hver Dags Formiddag Kl. 10, op aabt til Bortsalg den Søren Jensen i Venge Bye og Sogn, Hielm lev Herred, tilhørende Gaard med Eiendomme, der er lonsat for Hartkorn Jordskyld 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb., første og anden Auction holdes paa Tingstedet heri Byn, og 3die Auction hvorved tillige noget øsøre forauctioneres paa selve Gaarden i bemeldte Veng. Dette Avertissement tiener saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning. Skanderborg den 31te Marts 1821. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Efter Forlig og Udlæg, bliver Kiøbmand Lauri Mørchs eiende Gaard No. 15 paa denne Byes Middelgade med iværende Kakkelovne og complette Brændeviinstøi paa 6 a 7 Tdr. Rum, stillet til offentlig Auction : Fredagen den 27de April næstk. Eftermiddag Kl. 3. den 11te Mai den 25de De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue og den sidste i Gaarden selv. Gaarden, der er at betydelig Omfang og fortrinlig indrettet til Handel og Brænderie, ligger særdeles fordeelagtig for Søgning : paa en af Byens reelleste Gader - Conditionerne er til Eftersyn hos Prokurator Jensen her i Byen, Randers den 28de Marts 1821. J Auctionsdirecteurens Fraværelse, Nyegaard, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Hos Undertegnede er hensat til Salg en heel Deel forskiellige Mahognie Meubler, saasom Chatoller med og uden Skab, Divansborde, Spilleborde, Frokost borde, samt Commoder m.v.; ligesom og kan bekommes en god Postvogn, alt til billige Priser. i Kieldsen, i Horsens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
God rød Kløverfrøe faaes til billig Priis hos Christian Bang paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Nyelig hiemkommen Hauge- og Blomsterfrøe, Ærter og Bønner, sælges til de billigste Priser i No. 340 i Smedegaden i Horsens af A. Hinrichsen, Hos undertegnede bekommes til billig Priis, god ynsk rød Kløverfrøe. Horsens den 29de Marts 1821. Kierkegaard & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Efter Vedkommendes Begiering, bliver offentliAuction foretaget: 1ste Gang, Onsdagen den 25de April 1821, 2den Gang, Torsdagen den 10de Mai og 3die Gang, den 24de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10 præcise, over Told- og Consumtions-Underbetient Christian Woldums eiende og paaboende Sted, beliggende paa Teglgaden her i Byen, med Gaardsrum og vedliggende have. Stedet, der bestaaer af 12 Fag teglhængt Bygning, er indrettet til Beboelse, med Qvist over 2 Fag og Jndkiørselsport, og har en smuk Beliggenhed. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Tingsted, men den sidste i Stedet selv. Dette bekiendtgiøres saavel i Følge Plac. 22de April 1817, til Pantecreditorer nes, som de Lysthavendes behagelige Efterretning. Mariager den 22de Marts 1821. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
J Veile hos Kiøbmand P. Glud bekommes som sædvanlig allesorter Haugefrøe samt Ærter og Bønner, til nedsatte billige Priser. Af den overalt saa yndede fine Banille-Chocolade af dre Rees Fabrik i Aarhuus, har jeg bestandig Oplag, og sælger samme til den saa overordentlige billige Fabrikpriis 4 Mk. pr. Pundet af 4 Kager; hvilket jeg ikke undlader herved at bekiendtgiøre. Ebeltoft den 17de Februar 1821. A F. Lassen, Apotheker, Hvid Havre. til Sæd, frie for Svingel og Klinte, er at faae at Kierulff i Skanderborg Ladegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Gaarden No. 18 paa Vestergade, er at faae til Leie: derom accorderes med Eieren. J Følge Dom og derefter passeret Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition bliver ved 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 30te April, den 14de Mai, og Hos Mad. Gundorph i Ebeltoft, kan Pigebørn til 1ste Mai faae Underviisning i Syening, Brodering. Tegning Tydsk, Religion, Skrivning, Regning m.m. Børn fra Landet kan tillige erholde Kost og Logie om ønskes. De ærede Forældre som vil nytte Leiligheden, forsikkres de betroede Børn skal nyde den samvittighedsfuldeste Omgang og Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-05
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Aar 1821. No. 51. Fredagen. den 6te April. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. Aarhuus Stiftviidinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Krigsskuepladsen i Neapel. Directe Efterretninger fra dette haardt betrængte Land har man endnu dennegang slet ingen af, men faaer nøies med de som østerrigske Blade vil unde os, og af disse ere følgende de mærkeligste: Capua har kapituleret, den østerrigske Arme staaer 5 Mile fra Neapel, hvor General Frimonehavde besluttet at holde sit Indtog den 17de Marts Ogsaa Fæstningen Gaeta har overgivet sig med sin 5000 Mand stærke Garnison, efterat denne havde myrdet sin Kommandant, General Begani, som vægrede sig ved, ubetinget at underkaste sig sin Konge. At Generalerne Carascosa og Filangieri er gaaede over til det Kongelige Partie, fortælles tillig med alt det øvrige i en Skrivelse fra Laybach af 21de Marts. - Hiin Efterretning, i det ringeste for en Deel, modsiges af en anden fra Frankfurt af 28de Marts, som efter Udsagnet af en Koureer, de forlod Rom den 19de, beretter, at det østerrigske Hovedqvarteer dengang endnu befandt sig i San Germano, mellem Aquino og Venafro, hiinsides Garigliano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Efterretningen, at det neapolitanske Parlamensubetinget havde underkastet sig Kong Ferdinands Villie, som forrige Postdag forekom os saa mistænkelige synes nu at have authentisk Præg, eftersom den russiske Minister i Hamborg, Hr. v. Struve, har faaet; den officiel meddeelt fra Laybach. General Fardellasom Prindsregenten i denne Anledning havde afsendt, til sin Fader, indtraf, som man siger, den 15de Marts i Rom, og da han ikke fandt Kongen der reiste han strax videre til Florenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Efterrigske Armeberetninger. III.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Hovedqvarteret Ceprano, den 27de Marts. Den Keiserl. Østerrigske Armee er i fuld Marsch, imod Neapel. Hovedkolonnen indtraf den 16de i Frosinone og dens Avantgarde i Ceprano. En Sidekolonne var allerede den 15de i Sora, hvor den kun fandt ringe Modstand. Fire Batailloner og et Batterie ere blevne tilbage i Aquila, Resten af det derværende Korps er draget over Sulmona, for ved Venafro at forene sig med Hovedhæren. - General Carascosa, hvis Hær anslaaes til 26000 Mand, staaer opstillet med sin Hovedmagt ved Mignano og ligeoverfor Ceprano, til Gariglianos Forsvar. General Filangieri er med 4000 Md. detascheret mod Venafro; 10,000 Md. staae som Reserve opstillede ved Vultorne og befales af selve Hertugen af Calabrien. - General Pepes Korps er aldeles opløst. Denne Efterretning har udbredt, stor Forfærdelse i Neapel. En Deel af Parlamentet vil indskibe sig til Sicilien. Hertugen af Calabrien har afsendt en Gesandt til Florenz, at underhandle med Kongen. - Alle Efterretninger forsikre, at den neapolitanske Armee ikke vil slaaes mere. Dette bekræftes derved, at Fienden allerede har forladt den øvre Garigliano og S. Germand, og som det hedder, ligeledes er ifærd med at drage sig tilbage fra Mignano. - Den kommanderende General, Baron v. Frimont, har i Dag faaet Efterretning om de nyeste Begivenheder i Turin; disse ville ingen Jndflydelse have paa hans Operationer, men tvertimod vil han med desto større Kraft gaae Veien fremad til fuldkommen Seier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Reapolitansk Armeeberetning. Den første neapolitanske Armeeberetning blev den 11te Marts publiceret i Neapel og lød saalunde i General Pepe, der fornam, at Fienden rykkede frem mod Rieti, sendte en stærk Skare ud paa Rekognostering. Det kom til Fægtning og vore Soldater udholdte Angrebet i 7 Timer. Da Generalen bemærkede, at Østerrigerne trak Hielpetropper til sig, befalede han Rettrade og Fienden vendte tilbage igien til sine Poster, med Tabet af en heel Deel Døde. V. havde 30 Døde og Saarede."(En anden neapolitansk Beretning siger, at al hvad der endnu har mødt Østerrigerne, kun har været enkelte smaae Tiralleurkorps, og endnu den 10de meldtes fra Neapel, at Militsen fra Calabrien og Apulien uafbrudt vedbliver at marschere fremad).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Revolution i Genua. Jfølge en Efterretning over London havde Genua den 18de Marts tiltraadt Piemonteser-Revolutionen, og det uden ringeste Urolighed. Den gamle genuesiske Republiks Flag vaier atter fra Staden, Taarne. Ogsaa havde man i London Efterretninom, dog ikke officiel, at den Toskanske Hær havde gjort det samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Piemont og Savoyen. Kongen af Sardiniens Broder, Hertugen af Genevois, skal dog - som man siger - have betænkt sig og vil nu modtage Kongekronen, saafremt det kan bevises ham, at hans Broder ikke er bleven tvunget til at frasige sig den. Tillige har han taget sig den Frihed at erklære alle de, Rigets Grundlov modstridende, Foranstaltninger, der allerede ere eller fremtidigen blive trufne mod hans udtrykkelige Villie, for illegal, nul og intetsigende. Over denne Erklæring herskede stor Urolighed og Misfornøielse i Turin. Den 16de afreiste de Kongl. Prindsesser derfra med deres følge paa 20 Vogne; mangfoldige af Jndvaanerne fulgte dem paa Veien med taarefyldte Øine. Østerrigerne have afbrudt Broen ved Buffalore paa den mailandske Grændse, for at man aldeles intet skal erfare fra Neapel. - Ogsaa over hele Savoyer, er den Spanske Konstitution nu proklammeret; i Chambery samler sig en heel Deel Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Østerrigsk Jtalien. Vel er det endnu roligt her, men, som man skriver fra Malland, kun efter det udvortes Skinn, og den opflammende Lue i Naboens Huus vækker Angest. Ogsaa meldes der fra Wien: at nogle Forbindelser mellem de Carbonaris i Overitalien ere blevne opdagede og at flere Personer ifølge deraf ere blevne arresterede i Parma og Modena, hvoriblandt en Dame af hos Rang i den sidste Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
De allierede Monarker i Laybach. Saasnart Efterretningen og Revolutionen i Piemont var ankommen til Laybach, holdt begge Keiserne en Sammenkomst, for at beslutte, hvorlunde det med Kraft kunde handles derimod. Jfølge de høie Allieredes hellige Øiemed, under ingen Betingelse at anerkiende Mytteriets og Oprørets Værk, men at bekæmpe samme af al Magt, besluttede begge Keiserne, at træde frem imod den alt mere og meere stigende Formastelse med største Eftertryk. Keiseren af Rusland gav strax befaling til, at 80,000 Mand, som befinde sig i Volhynien, uopholdelig skulle begive sig paa Marschen over Ungarn til Jtalien. General Jermolow skal anføre denne Hær. Tillige har Keiseren befalet, at alle de Troppekorpser som staae længere bagved, strax have at rykke frem i den volhyniske Armees Sted. Saagar Garderegimenterne have faaet Ordre til at bryde op og for det første at begive sig til Witepsk. - Paa samme Tid lod Keiseren af Østerrige udgaae befaling til Mobilgiørelse af nye 60,000 Mand. - Endvidere har Keiser Alexander erklæret Fyrst Jpsillanti, der staaer i Spidsen for en Oprørshær i Moldau og i Wallakiet, og som har været General i russisk Tieneste, i Rigets Agt, det vil sige, frataget ham alle hans Embeder og Værdigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Frankrige. Hertugen af Bellun har faaet overordentlig Overbefaling af den 6te, 7de og 19de Militairdivision, hvis Hovedqvarteer skal være i Lyon. Rygtet siger, at bemeldte Hertug endvidere har faaet Ordre til, at sammendrage der i Egnen en Observationssarmee paa 40,000 Mand. Han kom til Paris den 26de og afreiste igien derfra den 28de Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-04-06
Staden Grenoble er ved en Proklamation fra General Lacroix af 20de Marts erklæret i Beleiringstilstand. Halvtredsindstyve Flygtninge fra denne Stad vare komne til Paris. - Hertil ventes ogsaa Exkongen af Sardinien med sin Gemalinde, til hvis Modtagelse Palladset Elyse Bourbon er istandsat. Som bekiendt havde D. M. havt i Sinde, at opholde sig nogen Tid i Nizza, men samme Dag som de indtraf dertil, havde de ogsaa den Ærgrelse der, at høre den Spanske Konstitution proklammeret. - Pairernes Kammer har mistet et af sine berømteste Medlemmer: Marqvien af Fontanes. - I dette Regieringskammer gaaer det stundom heelt uroligt til; da Ministeren Hr. Roy forleden Dag oplæste en Beretning om de nyeste Begivenheder i Neapel, udbrød Oppositionen i en heftig Muren. Hr. Chauvelin skiendte paa Ministrene fordi Frankrig iagtto kun en halv og falsk Neutralitet, og General Foy slog i Bordet foran sig og raabte: "at det var en Skam for Nationen og hele Menneskeheden!" samt tilføiede, at hvis Østerrigerne virkelig ere komne ind i de Abruzto, da er det desværre for dem selv, thi neppe ville de komme ud derfra igien. Ministeren svarte, at han meddeelte Efterretningen saaledes som den var modtaget. Til Slutning bragtes endog til Forslag, at oprette et Sydforbund mellem Frankrig, Spanien, og Jtalien, for at holde Nordens Tartarer borte.