JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
De blodige Minder fra 1793 ere endnu i frisk Erindring, og dem alene skylde vi maaske, at vi nu i 3 Aar have holdt hos paa Skrænten af det svælgende revolutionaire Dyb. Vi have prøvet alle de Jllusioner, som den ved en stor Revolution avlede Enthusiasme fremkalder, men ogsaa Styrken af det Had, som Partiernes og Meningernes Sammenstød, foraarsager. Til enhver Theorie, som man foreslaaer os, knytter sig en Erindring fuld af uheldige Erfaringer; ethvert revolutionairt Tentativ kalder os en Sørgedag tilbage i Erindringen. Derfor ere vi blevne kloge paa egen Bekostning; men hvad vi have lidt, vil ikke kunne gielde som et Exempel for Spanien. Blandt alle Europas Folk var det Frank brig ene muligt, formedelst hine Erfaringer, at afstedkomme sen Revolution, saa fri for Blod og saa moderat som den fra Juli 1830. Derfor være det langt fra os at fremkalde den revolutionaire Aand enten over Spanien eller noget andet Land. Vi bør derimod stræbe, saavel for deres, som for vor Skyld, at holde den langt fra dem. Paa et andet Sted hedder det. "De, som ønske Spanien en Revolution, kunne dog vel ønske samme til Spaniens Fordeel; men en Revolution, vilde kun tjene til at gjøre de allerede vanskelige Forhold endnu mere indviklede, og antænde en Lue, som man med nogen Klogskab og Forsigtighed maaske kan kvæle i Fødselen. En Regentskabs=Periode, er, som bekjendt, altid en farlig Tid for en Nation, selv da, hvor Arvefølgen ikke bestrides. J nærværende Tilfælde har Spanien derimod, under en Baarig Dronning og en rigtignok duelig, men endnu ung Regentinde, desuden en Arvefølgekrig at udholde. Er det hidtil ikke lykkedes Jnfantens Tilhængere at bringe meere end 2 eller 3 Provindser, i Opstand, saa kommer det deraf, at Folkets Lidenskaber, endnu ikke ere brage med i Spillet. Afskaffelsen af den saliske Lov vil ikke bringe meget Blod til at flyde, fordi dette Stridspørgsmaa ikke umiddelbart interesserer Partierne. Hvis derimod en Constitution proclammeres, en constituerende Forsamling indkaldes, Geistligheden angribes og de gamle Aspanske Love antastes, da vilde paa Stedet alle de Spaniere, som allerede finde Ordet Constitution skurrende, samle sig under Infantens Banner; det vilde just være at skaffe ham en Armee. Desuden vilde Regjeringen derved komme med lem en dobbelt Jld. Thi af hvad Beskaffenhed kunde ved en under nærværende Omstændigheder sammenkaldt constituerende Forsamling i Spanien være? Kun en Tumlepladfor Partierne, en revolutionair Forsamling med Tendents til at hævne de lange Lidelser, som de Constitutionelle have maattet udstaae.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Paa disse og lignende Yttringer i det ministerielle Blad grundede sig hiin Formodning om en ufortøvet Intervention, fra Frankrigs Side, som i nogle Dage var meget almindelig i Paris. Upaatvivlelig vil samme dog ikke finde Sted, strax, men vel, hvis den spanske Dronning forlanger den Til Curiosa hører, at Hr. Rothschild skal have erklære, Marschal Soult, at han ikke vil sætte sin Fod paa Børsen mere, hvis en eneste fransk Soldat faaer Lov til at passere Bidassoa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Om den sidste Træfning mellem Jnsurgenterne og Ef Pastor samt Castannon, i hvilken disse kom til kort, erfares nu noget Nærmere. Saaledes hedder det i en Skrivelse fra Bayonne. Den 6te marscherede Castannon og Ef Pastor til Aopentia for at angribe Jnsurgenterne, men deres Corps var alt for lidet mod disse, der skal have udgjort 12000 Mand. Dette bemærkede Dronningens Generaler desværre alt for sildig; deres Soldater vare allerede engage rede i Kampen; disse Tropper maatte derfor hugge sig igjennem de talrige Jnsurgent=Skarer, før at bane sig en Udvei Dette lykkedes, men ikke uden stort Tab. Paa Grund af denne Begivenhed blev ogsaa Tolosa rømmet og Tilbagetoget til St. Sebastian iværksat, hvor dog hine tvende Ansørere kun skulle være ankomne med ganske faa Tropper. J en anden Skrivelse fra den franske Grændsestad Behobihedder det. Castannons og El Pastors Nederlag maa hav været fuldstændigt. Alt flygter hertil. Vor Toldbod er overfyldt med spanske Effecter. Endnu ere Jnsurgenterne ikke i Jrun, men ville vist indtræffe der imorgen. Hermann er allerede i deres Magt. Af andre Efterretninger erfares at Garnisonen i Jrun allerede har rømmet Staden og en flygtet ind paa det franske Gebeet. Castannon havde efter sin Ankomst til St. Sebastian tilskreven General Harispe(Chef for det franske Observationscorps, og bedet ham om at forstærke dette, fordi de af Sarsfield betrængte Jnsurgen. ter vist vilde tye ind i Frankrig; hidtil - skrives der fra Grændsen - have vi dog ikke seet andre Flygtninge end af det modsatte Parti.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Ogsaa om Begivenhederne i Madrid haves nogle specielle Efterretninger, som dog ikke indeholder andet end det allerede Bekjendte. Dog fortjener det at bemærkes, at det i en Skrivelse fra Madrid af 31te October, som J. des Debats meddeler, tilstaaes, at endnu denne Tag manglede 1/2 af de Vaaben, som vare de Frivillige anbetvede. De franske Oppositionsblade railler naturligviis med den intenderende Intervention i Spanien. National f. Ex. undrer sig over, hvorledes Børsen kan lade sig forurolige af et sligt Rygte, da en Jntervension af den Beskaffenhed dog hverken vil brouillere det franske Cabinet med England eller med noget af de store europæiske Hoffer. Den hellige Alliance vil tvertimod glæde sig over at see, at Frankrig bekæmper Liberalismen i Spanien, som den selv ikke er istand til at naae. Hvorledes er det dog muligt, at Børsen med en slig Jntervention kan forene Frygt for et Brud med Europa, da den dog kun indeholder et nyt Oplag af Feldttoget 1823 og i alt Fald af de berygtede Ouvrardske Leverance-Contracter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Belgien. Ved Kamrenes Aabning udtrykte Kongen sig meget kort og koldt om Forholdet til Holland. Han sagde nemlig blot, at hindringerne for en Overeenskomst endnu ikke vare hævede, hvad enten det nu var for ikke at love formeget, eller for at tilkjendegive, at den provisoriske Tilstand, hvad Belgien angik, gjerne kunde vedblive. Belgierne see iøvrigt i deres Statspapirers Stigen et Beviis paa deres Stillings tiltagende Fasthed og et af de offentlige Blade erindrer om, at for et Aar siden stode de belgiske paa 73 1/2, de spanske paa 79, nu derimod hine paa 97, disse paa 56.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Blandede Efterretninger. En rædsom Efterretning haves fra Cypern. Midt i det Anarkie og de blodige Scener som herske paa denne Ø har en Bande oprørske albanesiske Soldater stormet den østerrig ske Consuls Bopæl, bemægtiget sig hans Person, spiddet ham, og derpaa fastbundet ham ved Stangen til hans Conulatslag, uden at hans Colleger kunde faae Tid til at redde ham.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Storsultatenen har nylig givet en stor Festivitet paa et af sine Lystslotte, hvortil han havde ladet indbyde alle de udenlandske Gesandte med deres Gemalinder. Først blev Selskabet forestillet Sultanen i en Audients, derefter forlystedes Selskabet med Musik og alleslags Liniedandserkunster, hvorpaa man gik til Taffels, hvilket var dækket paa europæisk Viis. Midt under Maaltidet blev Gemaksdøren luk skeet op, Sultan Mahmud traadte ind, gik langsam rundt omkring Tallet, og hilste med megen Venlighed paa Gesandterne og deres Damer. Den franske Gesandt udbragte derpaa en Skaal for Sultanens Helbred, hvori hele Selskabet istemte med et trefoldiget Vivatraab, hvorpaa Sultanen, igjen begav sig bort. Om Aftenen blev der afbrændt et prægtigt Fyrværkeri, hvorpaa Gjæsterne indskibede sig til deres Hjem. Sultanen havde givet Ordre til at smaa Baaboe med Fakler skulde seile foran Gesandtskabernes Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Ved denne Fest var ogsaa den Omstændighed mærkværdig at Sultanens to ældste Sønner lode sig første Gang see loffentlig. Constantinopels Jndvaanere skulle være meget misfornøiede med disse europæiske Festiviteter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
J Anledning af den Dyrtid der, som en Følge af Misvæxten i Sverrigs nordlige Provindser, befrygtes, - i de nøvrige har Høsten været saa god, at ingen Jndførsel gjøres fornøden - har Hs. M. ei alene sendt betydelige Qvantiteter Korn dertil, men ogsaa sluttet Contracteer med Kjøbmænd om at overlade ovennævnte Provindser Korn til billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
J den spanske Stad Sevilla havde Cholera indtil den 12te Octb. bortrykket 5 a 6000 Mkr. Den var nu og saa udbrudt i Mallaga. En engelsk Krigslup havde maattet gaae hjem fordi 70 Mand af Besætningen vare angrebne af Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Londonner Beretninger ere høist sørgelige formedelst den Mængde Søskader, der have truffet en Mængde Skibe paa den engelske Kyst. Fra Holland er det samme Tilfældet. Hollands Dæmninger. Med Rette kan man betragte Holland som en fra Skabelsen vunden Erobring. Den menneskelige Magt glimrer her i Stæder, som ere byggede paa Havets Grund, i kjempemæssige Arbeider, der ere gjorte for at holde dette i Tømme, som stedse truer at begrave hele Landstrækninger under sine Bølger. Det er overraskende for Alle, at see fra de uhyre Brystværn, som ere kronede med en Skov af Master og Vimpler, ned i de lave Dale og Egne, som ere prydede med folkerige Stæder. Denne Kontrast beskjæftiger Jndbildningsskraften og den evige Fare fremhæver det Maleriske ved en saadan Tilstand. Man gyser, naar man tænke paa den uberegnelige Ulykke, som et Brud kan fremkaldet: og over den Patriotisme, som engang gjennemstak Dæmningerne, for at drukne Hollands Fjender. Derfor er og Havet Landets evige Fiende, thi det arbeider stedse paa, at erobre tilbage, hvad Menneskene have taget, og uhyre Kapitaler maa aarlig anvendes, for at holde det indenfor de betegnede Grændser. Hele Seeland, Friesland og Grönninger ligge virkelig under Havets Overflade i en uforholdsmæssig Proportion. Forskjellige Gange har derfor Oversvømmelser, anrettet uberegnelige, Ødelæggelser og bortført Mennesker, Stæder og Kreaturer. J Aaret 1825 ramte en saadan Ulykke Friesland, hvor dog Stæderne og Landsbyerne er anlagte paa kunstige Høie, der i Oversvømmelsestiden give Landet Udseende af et Hav, paa hvis Overflade Stæderne speile sig i Bølgerne. Man maa virkelig her ligesaameget beundre Hollændernes Standhaftighed og Kjærlighed til Fodelandet, som man maa beundre Beboerne paa Vesup, der ikke lader sig skrække af Vulkanens Vrede. Bidende Svar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Under sit Ophold i Moskov lod Napoleon Medailler præge med sit Billede. Paa Bagsiden læste man den med Skyer og Straaler omgivne Jndskrivt: "Himlen er Din, Jorden er min. Af disse Medailler sendte han nogle til Gouverneuren i Orenburg, tillige med en Underhandlingsskrivelse. Den gamle kraftige Haudegen skrev med en Gaffel under Erobrerens Hoved. Ryggen er Din, Knutten er min - og sendte Napoleon denne som Svar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Kjøbenhavn, den 18de November. J Fredags afholdtes Censuren over anden Examens landen Deel, eller den saakaldte examen philosophicum. Til denne havde to hundrede og femten Ul Studerende indstillet sig. Af disse fik 18 Hovedcharakteren, Laudabilis et publice encomio ornatus, eller bleve, som det hedder, indkaldte, nemlig: G. B. Bornemann, C. Berg, A. Hannover, F. C. L. Trøiel, P. H. Tregder, P. I. I. Lunn, C. A. Dons, L. F. Tropel, H. F. Brandt, G. C. Brock, J. B. Jespersen, M. Salomonsen, J. Simonsen, C. B. Branner, O. B. Suhr, H. C. H. Møller, P. L. Møller, og F. Nielsen. 106 erholdt Hovedcharakteren: Laudabilis, 68 Iland illandabilis og I Nom scontemmendus. 17 fik ingen Hovedcharakteer, enten fordi de forlode Prøven, eller fordi de ikke endnu havde overstaaet, den første Deel af Exammen, og 5 bleve erklærede immaturi. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
En af vor Tids meest udmærkede Valdhornister, Hr. Professor Levy, er ankommen hertil Staden, og agter her at give, en offentlig Concert. Han har i Sommer med stort bifald ladet sig høre i Petersborg og flere Steder i Rusland. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Om den Meyerbeerske Opera: Hobert le Diabler, der i Berlin, ligesom de fleste andre Steder, er bleven optaget med et ganske overordentligt bifald, men som heri Staden har et saa stort Modpartie, hedder det i Der Freimüthige", Septbr. d. A. : Robert der Teufel" er paa Hoftheaterets Repertoire nu den Opera, der vælges hvergang man vil vise Fremmede den nyere Musik i dens mest grandiose Virkning, og Theaterets musikalske og seeniske Kræfter, i deres fuldstændige Udvikling. Dens Jndhold bevæger sig meget sindrigt imellem det Dybt=Alvorlige og Muntert=Komiske, især i Chorene. Drikke= og Spille-Chore afvexle med saandelige Sange og Helvedaandernes Chore. Hver Act frembyder for Øiet et skjønt musicalsk og seenisk Ensemblestykke, og Slutningen af det Hele er, trods nogle poetiske Svagheder, værdig og tilfredsstillende. - J Wien blev Operaen opført 30 Gange paa Josephstadt-Theatret, inden det, i 1 September. d. A., første Gang blev opført paa HofoperaTheateret. Her var det særdeles kostbart og smagfuldt udstyret, og gjorde saa stærk furore, at Publikum forlangte Dækket op igjen allerede efter 1ste og 2den Alt, og tilklappede det hele Personale og Musikværket sit entusiastiske Bifald. S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Den ærværdige Olding, Johan Conrad Kleinschmidt, der siden 1793 havde levet og virket som Missionair i Grønland, er død ved Frederichsthal, en af det evangeliske Brødreunitets Missioner, anagt paa den sydlige Deel af Vestkysten. Det var i Aart 1824, at Kleinschmidt, ledsaget af to europæiske Medhelpere, drog til det nuværende Friederichsthal og der grumfæstede en Menighed, som allerede ved Udgangen af Aaret 1828 talte 314 Medlemmer. Siden den Tid er Antallet bestandigen voxet, tildeels ved Østlændinger, som i de siste Aar hyppigen nedsætte sig paa denne Deel af Vestkysten. Hs. Majestæt vor Konge understøttede med ædel Gavvildhed, dette Establissements Anlæg; Stifteren har derfor opkaldt det efter Monarken. inshmidt har oversat det Ny=Testament paa Grønlandsk us Oversættelse er for 10 eller 12 Aar siden trykt i Lon n paa det engelske Bibelselskabs Bekostning. Hr. Cap=Lieutenant Graah, R. af D., omtaler i Beskrivelsen at Reise til Grønland meget hæderligen den ufortrødne uegennyttige, hjertelige Pleie, som han i Aaret 1830, 4 og aldeles afkræftet, nod hos hiin Christendommens ærerdige, nu hjemgangne, Lærer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Den ved Chr. Bruun udgivne Samling Afbildningen danske Uniformer, er bleven forøget med Nr. 34, en kytte ved holsteenske Landsenerer, og Nr. 87, en Landcat, i den for dette Corps nye reglementerede Uniform. Derimellem manglende Nummere, som skulle indeholde Afbild linger af Cavallerie=Uniformer, ville først om nogen Tid anne leveres, paa Grund af nogle Forandringer, som enne Tid foretages ved disse. Armbaandene og Guldhornet. En Fabel. Helliget mine Medborgere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
En Reisende, som søgte sieldne Sager, Fandt, først i eet saa andet Naboland, To skiønne Smykker paa den fierne Strand, Som skiænkes ham, og som han med sig tager. O hvor Klenodiet ham høit behager I Hytten, langt fra Sværmens Larm og Støi, I Nærhed af en gammel Heltehøi, En Morgen triner ham en Ven imøde. Da denne seer Armbaandene, som gløde Paa Væggen hisset i den lille Hal, Han siger til sin Ven, som var en Skiald: Min Broder, see, du fryder dig med Rette, Og vel det var, dig skiænktes disse Baand, Til fierne Brødre binde de din Aand! Men kun endnu jeg vil tilføie dette: Tit søges i det Fierne - dyrebar Den Skat, som alt man i sin Nærhed har. Tag Spaden, Grav i Høien ved den Hytte, Lidt Jord maaskee behøver du at flytte, Saa vil du see! - Han grov i Høiens Muld Og fandt - et herligt Offerhorn af Guld. Hvorpaa der stod : vad Ringene dig nykke! At du dem fandt, det var en sielden Lykke. Men dette Guldhorn, som idag du sik, Dig bringe, ved sin Skiønhed, til at tænke: Det Bæger, som bliver foldt med Livets Maa Fædrelandet skiænket. Drik, Schlenchliger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Kjøbenhavns Havnepriser den 16de November. Holst. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 2 s. a 4 Rbd. 4 Mk. 2 s. Langel. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. - . a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, rad. 2 Rbd. - Mk. s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 sk. Byg, brad. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. Havre 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Erter. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 3. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. 2 s. Sjell. Ditto 50 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 2 Mk. 2 s. a 11 Rbd. 3 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 19de November. Hamborg 2 M. - a vista 205. Species 2071. Species solgtes til 12 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 155 a 136 R. i Sedler, Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 904901 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Ditto 88 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 a 105 1/4 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb-Obl. 10 a 101 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103a 1031 i Banco 11 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 1 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 14 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pC. nye danske Obl. 71 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Hamborg, den 19de November. Bordeaux 1883. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s., k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 461. Cadix 463. Lissabon 35. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 205. Species 3 pCt. Avance. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Frederikshavn, den 20de Nybr. Et høist mærkeligt Fiskeri finder i denne Tid Sted her paa Kysten, fornemmelig i den saakaldte Aalbeks Bugt imellem Frederikshavn og Skagen. J denne Bugt fanges den saadan Masse af flere Sorter Fisk, men isærdeleshed Flyndre og Kuller, at ingen Nulevende kan erindre nogen lignende Tilfælde. At tilveiebringe Tønder eller Kar har alt længe været umuligt for Kystbeboerne, hvorfor de have funden paa at nedsalte Fisken uden videre i de Baade, som de ikke absolut behøve; men disse ere faa og snart fyldte saa Fiskeriet, da den ferske Afsætning kun er liden og Aars tiden ikke tillader sammes Tørring, maa ophøre af sig salv Det bemærkes her, at Kulleren, vel nedsaltet og godt behandler, er en god og velsmagende Fisk, hvis Behandling, især da Fiskeriet af denne Sort i nogle Aar har været Tiltagende, fortjente, ogsaa med Hensyn til dens billige Priis, mere Opmærksomhed end der ydes samme; dog, Fiskeriernes Drift her paa Kysten fortjener visseligen i den Hele taget Opmærksomhed, hvilken tidlig eller sildig vil tilflyde dem, og det vil da vise sig, hvilken fordeelagtig Handelsartikel de herlige Fiskesorter, her gives, vil yde, hvorpaa nu kastes Vrag, af den gyldige Grund, at Behandlingen og Conserveringen er saa slet som kan tænkes, naar undtages enkelte Steder, f. Ex. Hirtsholmen. Aalborg Hs. M. Kongen har allern, behaget at meddele Hr. Premier=Lieuten. v. Schmidt, R. af Obrg., ved herværende respective Regiment, ifølge Ansøgning formedelst Svagelighed, Afsked i Naade som Captain og med reglementeres Pension. J samme Regiment er Hr. Lieuten. v. Gedde avanceret fra karakteeriseret til virkelig Premier=Lieutenant, afgaaet fra Grenadeer-Compagniet, og Hr. Lieuten. v. Færd indtraadt i samme. Hr. Lieuten. v. Mathesou, som ligeledes staaer i dette Regim., men giør Tjeneste ved et andet, tillagt den høiere Second-Lieutenants Gage. De 50000 Rbd. som er den høieste Gevinst i vort ClasseLotterie, bleve vundne hos Collecteur Witte i Nestved Dernæst 10000 Rbd. hos Badstuber i Præst. 4000 Rbd. s. blevne vundne af Collectionen selv. Af 3 Gevinster, hver paa 2000 Rbd., faldt de 2de i Kbhvn. og den ene i Flensborg. Af de 15 Gev., hver paa 1000 Rbd., faldt de 13 i Kbhvn., hvoraf de 3 i Lott. Classe, de andre al kom begge til Helsingøer. Til Aalborg kom een eneste Gevpaa 200 Rbd. hos Hr. Bech. Ethvert Lod, paa hvilke etilaf nedenstaaende udtrukne Bagtal befindes, faaer den lavestelGevinst eller 30 Rbd., for saavidt det ikke findes anførst iblandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Blandede Efterretninger. Landskriver og Overand. Hoffmeister og Landskriver Ter tens, begge i Holsten, ere allern, udnævnte til Justitsraader Provst og Sognepræst Schmidt i Ditmarsken til Consistorialraad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Da det Kgl. danske Cancellie anseer det for særdeles ønskelige at Kirkesangen, der kunde bidrage meget til andagtsfuld Opløftelse, maatte være harmonisk, saa har Collegiet paa nu indskjærpet nøiagtig Jagttagelse af Bestemmelserne i Skole Anordningerne om Børnenes Deeltagelse i Sangen i Choret, samt om den Veiledning, der i Almindelighed bør gives Skolebørnene til ordentlig Sang. Jsær anbefales Palmee, Melodernes og andre passende Sanges ordentlige Foredag Indsendt til Randers Avis. Et Skrift har i disse Dage forladt Pressen, som ei allene for hele Geistligheden er at alvorlig Interesse, men og for enhver Skifteforvalter. Det hedder: Haandbog om Naadensaaret a., af Cancellieraad, Byfoged Foss i Skielskjør. - Der besættes neppe een af tusinde geistlige Embeder uden Controverser mellem Vedkommende, uden flere Knuder, som ere vanskelige, ofte hartad umulige at løse for nogen af Parterne. Ussings Skrift er hvorvel skrevet med Sagkundskab og Skarpsindighed, ikke ganske neutralt, og tilmed nu, formedelst de mangfoldig senere udgangne Bestemmelser, forældet og saa godt som ubrugbart for vore Tider. - Dette store Savn er nu af hiulpet; og man kan lykønske Forfatteren til det Held, hvormed han har løst Opgaven. Vel findes nogle, dog ganske faa enkelte, mindre betydelige Tilfælde, hvori vi ikke kunne være ganske enige med ham; men det er just af disse, som ingen uden nye Lovbestemmelser, er istand til at afgjøre. - Saa meget et vist, at Forfatteren har stilet sig paa det rette Synspunct, fra hvilket den omhandlede saare indviklede og vidtløftige Gjendstand allene kan opfattes. Hans fuldstændige Kundskab til hele den didhørende Lovgivning, hans dybe Jntrængen i dens Aand, den logiske Klarhed og Orden, den stedse selvtroe Conseqvence, hvormed han fremstiller og drøfter Sagen, har sat ham istand til at levere et Værk, som ingen Paagjældende kan undvære, og hvis Brug sikker sig vil forebygge de allerfleste, ellers uundgaaelige Stridigheder. Nogle Trykseil have vi opdagede, som ved eet, formodentlig snart paafølgende Oplag, haabes rettede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
At de ifjor fra Viberg lærde Skole dimitterede 13 Studenter, bleve 2 udmærkede ved Examen philos., nemlig Rasmus Nielsen og Jens Bloch Jespersen, 9 erholdt Aland, og 2 Hand iland. Af de 7 i dette Aar fra samme Skole, til Universitetet Dimitterede erholdt 4 Land. tog 3 Haud illand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Fra Pellvorm afgik den 5te D. et Skib med mange Passagerer, og allerede den 7de indtraf den sørgelige Efterdretning, at Skibet var forgaaet imellem Nordstrand og Nordstrandsmoor. Om Passagerernes Skjebne vidstes endnu ikke noget Bestemt. Et Fartøi fra Sylt og et Elbskib vare total forliste ved Sydvesthorn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Næstk. 26de Novbr. foretages paa Roeskilde Raadstue, 4de Auction over Maglekilde Fabrik, der bestaaer af en Papiirmølle og et Bommuldspinderie, som drives ved Damp. hollandske Veirmølle.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Efter Forlydende agter Hr. Prof. Siboni, Directeur og Underhaanden er tilkjøbs den udenfor Roeskilde beliggende første Kammersanger, R. af D., at foretage en Kunstreise, med den berømte ved det Kgl. Theater ansatte Altsangerinde Jfr. Jda Fonseca og en anden udmærket Sangerinde af hans Elever.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Der fortælles i Kjøbenhavn, at en Læge i Hamborg, har faaet 50000 Mk. Banco, for at udgive et Skrift, som skulde bevise Homoopathiens Intetsigenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Det Beckerske Skuespillerselskab har taget fra Odense til Nyborg, for der at spille.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Bespiisnings=Anstalten for Hovedstaden begynder igjen fin Virksomhed. Jens Stilling i Randers har med Kgl. allern. Tilladelse anlagt et Lakfabrik.