JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Det bekiendtgiøres for de Søefarende og andre Lysthavende, at Kaarter over Norske Kyst fra No. 1, til No. 7, med tilhørende Beretninger, Pas-Kaart over Kattegat, Belterne og Sundet, voxende Kaart over Skagerak eller Fahrvandet imellem Kattegattet og den Norske Kyst fra Færder til Lindernæs, tilligemed endeel andre Kaarter er hos mig at bekomme. Christiania den 25de September 1804. Wium, Jndrollerings-Chef og Over-Loods i Frederichshalds District.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
at jeg nu er flyttet til Hr. Paruqvemager Torp, tæt ved min forrige Boepæl hos Hr. Skomagermester Lexow, og at jeg boer ovenpaa, det bekjendtgjøres herved til det ærede Publicums Efterretning, som ønske min Assistence. Christiania den 10de October 1804. Maren Kirstine Wilkens.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Ved sit Ophold i Kiøbenhavn er i sidstafvigte April Maaned ved Døden afgaaet den ved det Smaalehnske Dragon-Regiment standne Premier-Lieutenant Christian Anthon von Müller. Hans Efterladenskaber saavel i Kiøbenhavn som her i Norge bleve derefter strax tagne under Regifiering, ligesom og den i saa Fald af den Kongelige Hof- og Stads-Rets Skifte-Commission afholdte Forretning nu er opsendt til den militaire Skifte-Ret under fornævnte Regiment til Boets videre lovlige Behandling; Thi indkaldes herved den Afdødes Arvinger, tilligemed Boets Creditorer, om nogen fleere maatte existere, end de der allerede ere opgivne, at melde sig for os, som befalede Skifte-Commissarier i ovenmeldte Boe, med fornøden Legitimation, de første for deres Arveret, og de sidste for deres havende Fordringer, inden den i Placaten af 26de October 1792. foreskrevne Tiid af 12 Uger. Moss den 18de September 1804. Tordenskjold. Sibbern. Ramstadt. Ritmester.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Prem. Lieut. Regiments. og Auditeur. Alle af benævnte Regiment.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Den gamle Mand Engebret Knudsen er nu ej mere i Tieneste Delphin & Schandorff. hos Skrivboger i 8vo, Dito i 4to; Dito i Folid paa fiint Kronpapiir, tienlig især til Tegninger, A. Diurendahl. hos tilkiøbs til forskiellige Priser. Fen Slave ved Navn Gunder Goudesen, der deserterede her fra Kongsvinger Fæstning i Somner, anmeldte sig ved Frederichsteens Fæstning og blev derfra hid transporteret, havde ved sin Ankomst adskillige Klæder med sig, som formodes at være dets Ejere paa en urigtig Maade frakob mat, nemlig: 1 gronstribede Kiole med blanke store Knapper. 1 blaaegraae Dito med dito Knapper. 1 Skind Undertrøie med dito smaae KnapperFrannede Hverkens Undertrøie med dito smaae Knapper. 1 Tixsets Væst med dito smaae Knapper. 1 nyt Silke-Tørklæde med rød Bund og 2de Ganger. 2de Par gule Skindbuxer, hvoraf paa begge Lommerne af det ene Par ere indfødte Stykker af sort Skind. 1 Par gamle Støvler med store nedbrettede Kraver. 1 Par Uldstrømper.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Den eller de, som maatte have mistet ovenstaaende Tøi, kan imod dette Avertissements Betaling, og naar De godtgiøre at være Ejere af samme, erholde det tilbage hos de Sene, Vagtmester=Lieutenant. Kongswinger den 28de September 1804. Trykseil: J Major Nerensks Dødsfald i forrige Uges Jntell. Seddel staar Glad istedenfor Slatmed. Den 6te d. M. behagede det den Almægtige ved Døden at henkalde min inderlig elskede og ypperlige Mand Biskop Schmidt i sit 78de Aar, hvilket jeg herved giver mig den Ære at tilkjendegive fraværende Familie og Venner, frabedende mig Condolener. Opsive den 8de October 1824. Jngeborg Chatarina Schmidt. fød Birchenbusch.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
At det har behaget Gud den 12te f. M. at bortkalde min i Livet højtelskte Mand Søren Gotfred Blom fra mig og 3de igienlevende Barn, skulle jeg herved sørgeligst have tilkiendegivet fraværende Slægt og Venner, som jeg giør mig forvisset om deeltager i min billige Sorg, uden Bevidnelse herom, som jeg frabeder mig. Laurvig den 3die October 1804. Karen Christine sal. Blom. fød Bull.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
At min Sön Hr. Byefoged og Politiemester Niels Rosenfeldt i Strømsøe er efter 14 Dages Svaghed i en Alder af 43 Aar ved Døden afgangen den 28de September d. A., bliver herved sørgeligst bekiendtgjort for fraværende Slægt og Venner. Condolence frabedes. Strømsøe den 3die October 1804. Andrine sal. Rosenfeldt. Af Christiania Lig-Casses 1te Classe No. 85 er død Ole Garmann, Skræder, der bekom 100 Rdlr. i Begravelse. Aarøe.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Skifte-Placat, Skiftet efter den her i Byen i forrige Aar afdøde Apotheker Hans Christian Henne foretages paa Tönsbergs Raadstue Tirsdagen den 30te i denne Maaned og optages om muligt til Slutning samme Dag. Hvilket herved til Efterretning for de fraværende Arvinger bekiendtgjøres. Tønsberg den 4de October 1804. Stang.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Efternævnte myndige Arvinger efter den paa Gaarden Nordre Boe i Vangs Præstegield i Valders nyeligen afdøde Mand Jørgen Jørgensøn ere for mig opgivne at opholde sig paa forskiellige Steder i Bergens Stift. Af Halvbroderen afdøde Jørgen Jørgensens Børn, Sønnerne Trom og Jørgen, og Datteren Marit, som skal være givt med Johannes Hansøn Vigs øren. Fuldsøsteren Kirsti Jørgensdatter, givt med Matias Jertsen. Halvsøsteren Ma vit Olsdatter, givt med en Person ved Navn Joen, og Halvsøsteren Dorte Olsdatter, givt med en Person paa Leirdalsøren, hvis Navn man ikke vidste at opgive. Disse fra værende Arringer indkaldes herved til at, inden lovbefaled Tid, melde Dem hos mig, som Skifteforvalter, med behørig Legitimation, og for at modtage de Dem paafaldende ubetydelige Arvepart. Lundene den 25de September 1804. E. Gløersen.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Sorenskriver i Valders.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
at Gaardmanden Peder Olsen Aaspigt i Svendals Annex til Vaaler Præstegield ved Døden er afgaaet og at hans Sterboe er tagen under lovlig Skiftebehandling, bekiendtgiøres herved til behagelig Underretning for alle og enhver, som i bemeldte Boe maatte have noget at fordre. Moss den 25de September 1804. O. Hiort. Johannes Pedersen Tveten af Edsberg er ved Døden afgaaet og hans Boe taget under Skiftebehandling. Jblant Arvingerne er opgivet: Broderen Hans Pedersen, som skal opholde sig i Dannemark og Broderen Peder Pedersen, hvis Opholdsted er ubekiendt. Disse Arvinger indkaldes herved, inden de i Loven befalede Tider, at melde og beviisliggiøre deres Arveret for mig, som Skifteforvalter. Aasgaard i Edsberg ved Frederichshald den 14de September 1804. N. S. Riegels.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Foruden det efter afgangne Nub Sulbrandsen Hængsle af Andahlens Annex i Nordrehougs Præstegield paa Ringeriget udstædte Proclama, indkaldes herved alle Credi- og Debitorer i Boet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos mig, som efter Vedkommendes Forlangende haver qva Skifteforvalter taget Boet under Behandling, Creditorerne for at anmelde og bevisliggjøre deres Fordringer og Debitorerne for at erlægge hvis de til Boet ere skyldige. Ligeledes indkaldes alle andre, som i dette Boe kan have noget at erindre. Weisteen paa Ringeriget den 7de Septbr. 1804. Boll.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Gaarden Bleger i Asker Sogn, med dertil hørende Møllebrug, som i Brandeassen er assurered for 2300 Rdlr., agter jeg formedelst Fraflyttelse at sælge underhaanden; om forlanges kan Besætning, dette Aars Avl og Afgrøde, ligeledes Jnventarier, medfølge, og strax tiltrædes. Liebhabere ville behage at tage altsammen i Øiesyn, og derom Overeenskommelse træffe paa Stedet. J. H. Sommer.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Joh. Thrane forhandler et Partie Hamp, Liin, Bastematter, Linolie, Risengryn, Steenkull, Silbestene, Malt af eget Fabrik, Tiære i Heeltønder, Hæstelæders Støvleskafter, flere Sørter Pundtlæder. God Citronsaft paa Boutellier og god Gaase steder er tilkiøbs hos Andreas Bergh i Storgaden. Saltet Kiel i Tinder, saltet Torsk i hele og halve Tönder samt i Bismerpundviis, og Bammerske halve Gryn, sælges hos Jens Thyrholm. 1) Stolter-Nøgel- og smaae EdamerN. B. Oste, Hollandsk og Østersøisk Liin, dito hæglet, 4 Sorter Liinstrye, Hollandsk Pundtlæder, dito Pennefiædre, Soya, Capers, Keiser Thee paa 1/2 Punds Flasker, Hollandsk Liin-Olie, Roe- eller Lampe-Olie, Florentiner- og Bom olie, tillige alle Sorter Farver-, Mahler- og Specerie-Vahrer, er med meere til billigste Priser, at faae hos Frans Bruun.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Udmærkede gode Caffebønner, Congothee, Raffinade, Melis, Lumpen, Puddersukkere, lys og middels Candi, Chocolade, Soya, Riis- og Perlegryn, Rosiner, Corenter, bedste Moschatteblommer og Nødder, fiin Safran, med flere Specerie-Vahrer, fransk Brendevin og Aqvavitter, bedste Sølver Humle, Pettersborger riflede Formelys til 3 Rdlr. Bismerpundet, oprigtig kryddede Anschois, endeel Dunker gode Multebær, Holsteensk Koe=Ost til 1 Rdlr. Bidmerpd., god sød Mysse Ost til 1 1/2 Rdlr. Bismerpundet, med mere, er til billigste Priis tilkiøbs hos T. Poulsen.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-10
Moderneste engelske Bomuldstøier, og Møbeltøyer; sort, grønt og blaat, fiint Klæde; Cavay- og Frakketøyer; ualmindelige store og gode Dame Handsker; Bedste engelsk tillavet Senep paa Krukker; alle Slags Sukker i Toppe og Casseviis, med mere, sælges for billigste Priser i Christiania hos Hendrich Mathiesen. Virgini Tobaksblade, hvid Jngefær, Bomuld, Caroline Risengryn, Knapnaaler, engelsk Humle, Rosiner, Haandsavblade, Liverpools Cardus-Tobak, Hornkamme, Elfenbeenskamme, i Pundeviis, engelske Mands Hatter af nyeste Facong, alt til billigste Priser hos J. C. Krag. Til Forhandling er nedlagt hos mig fiin Charteaus, Margeans, Claret, bedste Sort, hvid Arak, Champagni, Bourdeaux Brændeviin i Piber, som sælges til billigste Priser. Christiania den 2den October 1804. F. Winther Et Partie heele Gryn, circa 500 B. L. Pund Stivelse og 700 Tønder holsteensk og dansk Havre, er oplagt til Forhandling i Christiania hos B. Langballe. Havremmer a 1 Mk. 12 s. Skieppen er til Kiøbs hos Ole Halvorsen i Vaterland.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
ske Jntelligens No. Nr. No. No Onsdagen den 17 October 1804.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Christiania. Sidstafvigte Onsdag blev i vor Frelsers Kirke af Hans Velærværdighed Hr. Stiftsprovst Nicolai Lumholtz til det hellige Lære-Embede indviet: Hr. Peter Marqvart Otzen, Capellan pro persona til Aal i Hallingdal. Hr. Stiftsprovstens Text var Math. 9 Cap 6 B.: Staae op og gak hjem til dit Huus, og Hr. Otzens: 2 Cor. 5 Cap. 20 og 21 V. Den modne Frugt falder omsider af, Og naar Olien er fortæret, gaaer Lampen ud Saaledes henslumrede den af Dage mætte OldingHöjædle og Højærværdige. Hr. Christen Schmidt, Födt den 22 Febr. 1727. Hans Talent og Hans Tilbøielighed kaldte Ham i Aaret 1752.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Til Religionslærer, Og Hans værdige Forhold ledede Ham paa denne Bane Gradviis frem til den hæderfulde Post, Han i 31 Aar beklædte, som Biskop over Aggershuus Stift. Sit første Ægteskab indgik Han den 10 Junii 1759. Petronelle Lemmich Med Som skjænkede Ham 7 Börn, Af hvilke 3 lere, til at bekrønsse under Taarer Hans Urne Det anden den 9 Novbr. 1803 Med Ingeborg Cathrine Birchenbusch. Mandig Blidhed og Godmodighed; Fast og ubestikkelig Retsindighed, Ædel og taus Velgiørenhed, Inderlig, uhyklet Hengivenhed til den Religion, Hvis Lærer Han selv var, og for hvis Lærere Han i saa lang en Rad af Aar var Opsynsmand: Disse vare eiendommelige Træk i Hans Caracteer, Som fulgte Ham under alle udvortes Omvexlinger, Som bleve hos Ham indtil Hans sidste Time Den 6 October 1804. og 1. Som kjendte Ham i Hans Kraft og Hæders Dage, Som agtede Mandens Aand og elskede Hans Hierte Skuer med Vemod tilbage paa de svundne Tider, og ofter Hans kjære Minde En stille Taare!
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Bekiendtgiørelser: Paa Mandag den 22de October 1804 afgaar den Kongelige Norske Exprelle herfra til Kiøbenhavns Jndleveringen og Anmeldelsen af alt hvad dertil henhører er fra samme Dags Morgen Klokken 8 til 11 Slet, som herved bekiendtgiøres.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Messell. Noget om Klanneren. Klunneren (Dermestes Typographus, der Borkenkafer) er et sortebrunt Jnsekt 1/2 Tomme lang med 2 dækked Vinger og 6 Fødder. Den æder sig ind igiennem Barken af Grantræet, omtrent i til 2 Alen fra Roden ved en ganske liden Aabning, derfra arbeider den sig opad den indve Bark til Træets øverste Spidse, og paa begge Sider af denne Kanal lægger den sine mange Æg og bereder en nye Yngel. Disse Skadedyr sværme omkring Granskovene, som en Skye; Træerne faae det første Aar et sygeligt Udseende, men siden fortørres de aldeles.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
J Ertzbiergene og i Bøhmen have disse uvelkomne Giester anrettet stor Ødelæggelse, men endda større paa Harbiergene, hvor man begyndte at frygte for at Biergværkerne med Tiden maatte nedlægges formedelst Mangel paa Skov. Mange Skovkyndige have troet at Klanneren allene vælge Træer, der ved foregaaende Naturaarsager have været syge, andre derimod paastaae at ved deres betydelige Formerelse ogsaa de friske Stammer angribes; det sidste haver jeg paa flere Steder erfaret, ved at finde den i Midten af Skove der var frie for Sygdom. For at forekomme hint betydelige Vandheld ere adskillige Midler udtænkte, men alle uden Nytte Omsider blev besluttet at fælde alle de angrebne Træer og at opbrænde den aftagne Bark, de nogne Stammer anvendes siden til Kul. Denne Redningsmaade havde den Virkning at hin fiendtlige Mængde aftog og de smittede Træer bleve færre. Opsynsmænd ere ansatte i denne Hensigt. Saavidt jeg har reist i Norge har jeg vel i de fleste Granskove forefundet Klanerens Tilværelse, men ikke i betydelig Mængde, førend jeg kom til Aangdalen i Sparboe Præstegiæld, der vare store Strækninger ganske ødelagt; Bønderne i Omegnen, som ikke kiende den skadelige Klanner, kalde en saadan bedærvet Skov - selvsyret. Det ville derfor være nyttigt og nødvendigt, hvor dette Onde yttrer sig, at tænke i Tide paa Forebyggelsesmidler, og anseer jeg det for Pligt, efter Anmodning fra høiere Sted, at anvise opmærksomme Skoveiene i mit Fædreneland følgende Erfaringsregler: 1) At afholde sig, saavidt mueligt, fra Hugst i Skovenes Udkandter, eller paa de Steder hvor de blottes formeget for Vindene, da de Træer som Vinden haver løsrevet sine sine Rødder deraf, blive syge, og vælges strax af Klanneren. 2) At omhugge alle de af Klanneren smittede Træer og at af barke og opbrænde Barken. Udi de allerede henvisnede Træer haver den ikke meere sit Ophold. 3) At have nøje Opsigt med at hverken vindfældede eller forældede Træer, hverken Tømmer med sin Bark eller Toppe, bliver liggende i Skoven, men at alt saadant oprenses og strax benyttes, hvorved ingen Anledning gives til Klanner-Yugelens farlige Formerelse. J. Müller.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
efter Placaten af 16de Junii d. A. om Brevposten to Gange ugentlig imellem Christiania og Kiøbenhavn, hvilket nu er igientaget udi P. M. fra General-Postamtet den 29de f. M., skal Brevene her paa Moss Post-Contoir fra 11te October indleveres til følgende Tid, sc: SørefterMandag og Torsdag Aften fra Klokken 5 til 9. Nordefter: Tirsdag og Fredag Aften fra Klokken 5 til 9. Expresse-Posten afgaar fra Kiøbenhavn for Eftertiden, se, om Sommeren Torsdagen og om Vinteren Fredagen. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Moss Post-Contoir den 8de October 1804. H. Chv. Hvidt.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
J Anledning af den nye Indretning med Brevpostens dobbelte Gang om Ugen mellem Christiania og Tronhiem, skal Posten herefter afgaae fra Kongsvinger Løverdagene Klokken 10 om Aftenen, hvortil Brevene indleveres fra Klokken 4 til 8 samme Eftermiddag, og tager sin Begyndelse næstkommende 27de October, og da afgaaer ingen Post herfra Dagen forhen den 26de October, derimod ankommer Posten hertil som tilforn om Fredagene; hvilket til behageligst Underretning for de Corresponderende herved bekiendtgiøres. Olsen. Konasvinger den 12te October 1804. At jeg nu er boende i Kiøbmand Hr. Aalborgs forrige Gaard i Kongens Gade, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre. Christiania den 18de October 1804. F. Nielsen, Følge det Kongelige Rentekammers Ordre bliver herved bekiendtgjort til Vedkommendes Efterretning, at ved det Kongelige Blaafarveverk ikke betales mere end 7 Rdlr. pr. Centner af som svarlig raae Potaske, og at de længere end 4re Miil fra Verket bortliggende herforuden tillægges Land-Transport med 4 sk. pr. Centner for hver Miil, indtil det udgjør 7 Rdlr. 48 sk. pr. Centner. Kongsberg den 12te October 1804. Brünnich,
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Oberberghauptmand og Directeur for det Kongelige Blaafarveverk. Freedlysning. Skivndt at vi følgende Ejere har ladet for nogle Aar siden udi Christiania Jntelligentz-Blade anmode, at Fiskere ville afholde sig fra at trække med deres Noder og andre Sætte Garn paa nore Gaardes Grunde, bemærker vi liden Frugt til Afhold. Ved Høste Dag at anlægge Varme. ved deres Fiskerie kan forvolde megen Uhæld, ja man finder og ofte at savne paa Stranden et og andet af Veed med videre. Foreensom lade vi hver for sig undertegne dette Freedlysnings=Document, for derefter at lade samme lyse til Tinge, samt bekiendtgiøre af Hæste-Bakkerne i Følge Lovmedhold: At hvis Fiskerne fra Christiania eller andre Stæder ikke afholder sig fra vore Strand grunde at fiske eller anlægge Varme, maae de vente man lovlig lader deres Fiske-Redskaber anholde og Sagen videre under lovlig Dom forfølge; ligesom vi og udsætte Præmie af 10 Rdlr. til hvem som kan opdage de Mænd som handler mod dette Freedlysnings-Forbud.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Drøbach den 8de Junii 1804. Som Eiere af Sætre: Niels Carlsen. Amond Larsen. Andreas Hansen Bæsteen. Ole Larsen Torve. Clemmet Hansen Grønsand. Jver Aaraas. Casper Aaraas. Ellen Jørgine Aares. Publiceret ved Christiania Byetingsret den 2den August 1804, i Justitsprotocollen extraheret paa. 1024, samt derefter i Skiøde- og Pandtebaaen paa. 689 indført, hvorfor er betalt Een Rixdaler; testr. J. Wulfsberg. C. Knudsen, const. Bye- og Raadstueskriver. Sil almindelig Efterretning lader jeg ved denne trykte Placat, hvoraf et Exemplar ikke allene offentlig vil blive publiceret paa nu forestaaende Tinge, men endog indrykket i Christianæ Jntelligents Blade, og et tilstrækkeligt Antal udslaaet paa adskillige Steder i omliggende Bølgde, fradlyse mine Eiendomme, Skove og Vande, nemlig: J Aggers Sogn, Gaarden Rudstad. Jørgensrud eller Brensrud Sarasbraaten med Dahlbakken og Hanaaen med Hellekindset. J Annexet Lohrenskoven.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Gaarden Schullerud og J Enebak Sogn: Roside Skov
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
J Følge heraf advares alle og enhver uberettiget herefter at vogte sig for i disse mine Eiendomme, enten at jage, skyde, eller fange Harer, eller Fuglevildt, og ligeledes for at anstille Fiskerier i nogen til disse Eiendomme henhørende Vande; men i Særdeleshed advares enhver, det være sig nug eller gammel, enten at ombære, anlægge eller bruge Jld i nogen af ovenmelte Gaarders Skove, da al Skovbrand eller Skade, som skulle have sin Aarsag i Skiødesløshed eller Uforsigtighed, uforbigiengelig skal blive undersøgt og den Skyldige forfulgt efter Lovene, ligesom de der forbryde sig med uberettiget Jagt eller Fiskerie, vil blive anseede som de der handle uhiemlet.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
Christiania den 1te October 1804. Peter Lumholtz. et den 7de December 1784 oprettet og den 27de Marts 1802 allernaadigst confirmeret Te Ved et den 7de December 1784 oprettet og den 27de Marts 1802 allernaadigst confirmeret Testamente mellem Hr. Organist Haavel Christopher Gaarden og Kone deel Dorothea Brugger her af Bergstaden er bestemt, at naar den Længstierende vil indgaae vi Ægteskab, Herden ligtig, at erlægge til Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; Dette er nu bleven Tilfaldet med Hr. Gaar her, som overlever bemelte sin i Aaret 180, bortdøde Kone; Han har altsaa til mig leveret de Fem Rigsdaler hans afdøde Kone har testamenteret hendes Arvinger. Naar nu disse lovlig legitimerer deres Arverettighed for mig inden 12 Uger fra Dato, skal bemeldte Fem Rigsdaler vorde dem udbetalt. Kongsberg den 10de October 1804. Stabell. Bö GER: A. Tredie Hefte af Egeria, er Fjerdingaarsskrift for Opdragelses- og Underviisningsvæsenet i Danmark og Norge, udg. af Dr. Plum, Prof. Sander og Pastor Holm, Kjöbenhavn 1804, i smukt Omslag, Trykp. 1 Rd.; Skrivp. 1 Rd. 48 sk. Alle 3 udkomne Hefter kan en nu faaes for Subscriptionsprisen, nemlig i smukt Omslag paa Trykp. 3 Rd.; Skrivp. 4 Rd. 48 sk. - Anden Deel af Talismanen, eller Trylleringen mod Keed somhed, en Samling af Fortællinger ved Langbein, oversat af PPoulsen, Kbhvn 1804. sm. indb. 88 sk Begge Dele, smukt indbunden 1 Rd. 30 sk. - Fædrenelandets Geograpnie, tilligemed en Ialeling til Eeographien i Almindelighed, samt om Europa i Særdeleshed, ved Pastor Leth, Kbhvn 1804, smukt heftet 16 sk. - En nygift Mands Dagbog, hollen ved hans Ægteskabs Begyndelse, en moerende og elskværdig Bog; 2det Op 125, smukt indb. 72 sk. - Kirsten og hendes Børn, en Landsbye-Scene for Børn, omarbeidet efter den engelske Oiginal: Virtue in a cottage, af Hedegaard, 2den forbedrede Udgave, sm heftet 10 sk. - Menneskets physiske Beskrivelse, af det Hollandske ved Dr. Welst, 2 let forb. Oplag, heftet 30 sk. - Praktisk Haandbog for Lærere Kjöbstel og Landsbyeskoler, af Villaume, overs af Mag. Hasse, sm. indb. 72 sk. Veiledning til at opdrage en sund, fornuftig, dydig og lykkelig Afkom, af Bech, 2det forb. Oblag; en Bog som fortjener at anbefales alle Forældre og Opdragere, smukt indb. 72 sk. - Haandbibliothek for det smukke Kjön, originale prosaiske og poetiske Arbeider, 4 Dele, smukt indb. 1 Al. 80 sk. - Vademecum for tænkende Læsere, eller en Samling af mærkværdige Tildragelser og Erfaringer i den physiske og moralske Verden, af Dr. Wolff, sm. indb. 1 Rd. 35 sk. - William Blighs Reisetil Sydhavet, fra det Engelske oversat ved Provst Sörensen, smukt indb 1 Rd. 36 sk. - Professor Wilses Reiseiagttagelser i nogle af denordiske Lande, med Hensigt til Kundskab om Folkene og Landene, först ugivne paa Tydsk, siden oversatte og omarbeidede af Forfatteren selv, 5 Dele, med Kobbere, smukt indb. 5 Rd. 4 sk. - Journal for Politik, Natur- og Menneske-Kundskab, Januar til September 1804. Subscription gjelder for Sælges hos Præst WULSBERe i Christiania. en Aargang, som koster 3 Rd. timus.
Norske Intelligenssedler, 1804-10-17
J Anledning af min allerunderdanigste Ansøgning om at blive Sex Skilling. No. 2. bevilget Udskibnings-Sauger i mine ejende Skovstrækninger af Hadelands østre og væstre Alminding, har det Høikongelige Rentekammer under 14de April sidstleden igiennem Amtet tilkiendegivet mig, at jeg ved en lovlig Forretning skulle bevise hvor stort Qvantum Tømmer der af min Skoug, uden sammes Forringelse og uden Fornærmelse for den Brugberettigede Almue, aarlig kan frembringes, samt hvor meget der formodes aarlig at kunde skiæres paa en Saug, med mere, og at der til samme Forretning skulle være indkaldet saavel de angrændsende Saug-Eiere, som den Brugsberettigede Almue, samt Stedets Foged. Jenseende Jndvarslingen til denne Forretning har Hans Majestæt under 17de Augusti 1804 forundt mig Bevilling, der er saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade: at Hans Steenersen af Gaarden Dvergsteen i Grans Præstegiæld under Christians Amt, udi Vort Rig Norge, maae ved en Stevning, som skal bekiendtgiøres af Kirkebakkerne, og læses ved vedkommende Stifts Oberret, samt indføres i Christiania Jntelligentz-Blade, indkalde den Brugsberettigede Almue og de angrændsende Saugeiere til en forehavende Besigtelses- og Grandsknings Forretning over de bemelte Hans Steenersen i Hadelands Alminding til og hørende Skovstykker. Forbydende alle og enhver, imod det som forskrevet staar, Hinder eller i nogen Maade Forfang at giøre. Givet udi Vor Kongelige Residents-Stad Kiøbenhavn den 17de Augusti 1804. Under Vort Signet. (L. S.)