Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-26
Fra Spanien selv hører man kun tale om Parthiernes Kamp og de indvortes Uroeligheder. Kongen har endnu ikke indkaldet de overordentlige Cortes; hvilken Sag sætter alle Gemytter i Bevægelse. Alle Magistraturerne i de største Stæder have foreslaget denne Forholdsregel, man siger i Følge en Circulaire Skrivelse, som de have modtaget. Efter Constitutionen maae de overordentlige Cortes kun beskiæftige sig med een Gienstand under deres Session. Denne ene Gienstand bliver ved de Cortes Decret angaaende denne Sammenkaldelse bestemt at være den: at frelse Fædrenelandet, som er udfat for Fare; men man troer ikke, at Kongen vil føie sig efter de Cortes Forlangende. – J sær er det vist, at Spanien er udsat for Fare, dersom det Rygte er sandt, som nu udbredes, at Provinserne Valencia, Arragonien og Catalonien ville erklære sig for en særskildt Stat, og at alle Militser ne i Nye Castillien, La Mancha, og Estremadura havde faaet Ordre til at forsamle sig ved Alcala de Henares. - General Mina er afmarscheret fra Gallizien med nogle Tropper til Grændserne af Castillien; i Gallizien have Toldbetienterne i Havnen ved Muros anholdette Skibe, som havde 10,000 Geværer ombord, der skulde tilføres de Anticonstitutionelle Man vil vide, at et Compagnie Kongelige Carabinere ere gaarde over til Merino. To Timer efterat Merino havde afvæbnet Nationalgarden i Rosa og havde trukket sig til Valdezata, rykkede Gene val Manzanares ind i denne Stad. Chefen for en Bataillon let Jnfanterie fra Catallunna melder fra Sepulveda under 6te Juni, at han den 5te har angrebet Merino, som havde 72 Ryttere, med 33 Ryttere af Regimentet Principe, slaget ham, dræbt 15 Mand, saaret 6. og fanget 7. - Den Spanske Statstidende under 30te Mai indeholder følgende Stykke: Efterat den først har forklaret de enkelte Jnsurrectioner i Provinserne af den Tilbagevirkning, som Begivenhedorne i Jtalien have frembragt paa den Pyrenæiske Halvøe, saa siger den: De udenlandske Tidender, som for den største Deel ere slaviske Forsvarere af den absolute Magt, have paa alle Maader forstørret og urigtigt fortalt disse Folkebevægelser; de have forsøgt paa at faae Europa til at troe, at deres Spaadomme skulle snart gaae i Opfyldelse, og at vi snart skulle hensynke i et Anarchie. De synes kun lidet at kiende Spaniernes Charakteer, endskiøndt de have havt Leilighed nok til at lagttage den siden Aaret 1808. Spanieren er af Naturen alvorlig, maadeholdende og overlægger alt vel Naar usædvanlige Begigenheder sætte de Lidenskaber i Bevægelse hos ham, som let udvikle sig under et saa sydligt Clima, saa vender han dog snart tilbage til befindelse og udsoner et Øiebliks Forvildelse ved en oprigtig Fortrydelse. Dette var ogsaa Charakteren ved Folkebevægelserne i Castilien, Ala va og Burgos, ligesom med de i Barcellona, Sevilla, Granada og Corunna. Oprørs-Banderne ere slagne eller adspredte. Roligheden er overalt vendt tilbage. Nu veed man ogsaa, at Østerrigerne og Russerne, som have været det sidste Haabets Anker for vore Slettænkende, ikke komme til Spanien; der bliver altsaa intet andet tilovers for dem end at opgive deres forbryderiske Planer. - Uagtet disse Yttringer og at Spanierne let vende tilbagetil befindelse og Fortrydelse, saa har dog Øvrigheden i Madrid seet sig nødsage til at tage strenge Forholdsregler ved Prioren af Atochas Fængsling, ling, som den forgiæves havde søgt at skiule for Folket, for at det ikke skulde gaae ham som Vinuesa. Posterne ved hans Fængsel bleve forstærkede af 2 Compagnier Grenaderer, og Militsen fik Ordre til ikke at forlade hans Fængsel; man skal have opdaget hos ham en Correspondence med Merino.