Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Frankerig. Den 11 December blev da den mærkelige Dag, paa hvilken Ludvig den 16de maatte fremstille sig til Forhør i NationalConventet, hvor en usedvanlig Taushed og Stilhed herskede, medens denne Handling gik for sig. Kongen svarede siddende, og efter Beretning friemodigen og med megen Sinds roelighed paa de Spørgsmaal, som af Præsidenten, Hr. Barrere, bleve forelagte. Af dette Forhør synes ikke at kunde udbringes mee get imod Kongen, som deels benægter de Ting, der legges ham til Last, deels henvelter dem ei uden Grund paa de da værende Ministre, hvilke nu enten ere døde, eller undvigte. Kongen forlangte Udskrift af de fremførte Klagepunkter og hosføiede Dokumenter, samt Ret til at vælge sig en Lovkyndig til sit Forsvar; dette blev ham og tilstaaet, hvorpaa han begierede een af de 2de Advocater, Target og Tronchet; men den første undskyldte sig med sin Alderdom og Svaghed for at føre denne Sag. Derimod indløb til N. C. tvende Breve fra de Herrer Sourdat og LamoignonMadeshredes, som tilbøde sig at være Lud pige Forsvare, den sidste endog med det Tilleg, at han var overbeviist om Ludvigs li skyldighed. Af disse vælger nu Kongen efter N. C. Beslutning sine Sagførere. J. N. C. gjorde Hr. Thuriot og hans Partie det Forslag, at denne Sag paa et Par Dage burde afgiøres, men det blev naturligviis forkastet, og der er vel ingen Tvivl paa, at jo N. C. i denne Sags Behandling vil bruge al den Betænksomhed og Forsigtighed, hvortil Præsidenten saa alvorlig har formanet. Det Tilnavn Capet, hvormed Kongen efter sin Afsættelse saa ofte er bleven benævnet, vil han ikke vedkiende sig, og det blev heller ikke nogensinde nævnet af Præsidenten under Forhøret. - General Custine beskylder Jndbyggerne i Frank surt, at de have været Hesserne og Preusserne behielpelige i at indtage denne Stad. - General Dumourier er med en Deel af sin Armee marscheret igiennem det Limburgske og har besat Rigstaden Aachen. Hans Hensigt synes at være, enten at giøre et Jndfald i de preussiske Lande i den westphalske Kreds, eller at trængelind i de cölnske og trierske Lande, og derved nøde de Allierede til at heele deres samlede Tropper, som have drevet Custine tilbage næsten til Mavne. - I det Piemontesiske har General Anselme paa nye udjaget de Sardiniske Tropper af Sospello, og beredt sig til at rykke videre frem. - At Staden Gens, efterat de schweitzerske Tropper vare udmarscherede, skulle have erklæret sig for det franske Partie, er en Efterretning, som endnu behøver Bekræftelse. - Hr. Egalite, ( Hertug af Orleans) besværer sig meget over de falske beskyldinger, som offentlig udspredes imod ham, at han nemlig arbeider paa at giøre sig selv eller sin Søn til Regent i Frankerig. - Mirabeau forfølges nu efter sin Død ligesaa meget, som han blev tilbedet i levende Live. Jacobinerne have ikke allene ladet hans billede, som prydede deres Forsamlingssal, nedtage og slaae i Stykker, men de ville endog have hans døde Legeme opgravet og udført af sit hæderfulde Hvilested i Pantheon. Hans billede er og, formodentlig efter samme Parties Anskiftelse, blevet hængt paa Pladsen Greve paa den samme Lygtepæl, hvor Foullon og Berthier for om tient 3 Aar bleve hængte. Endog den Sektion af Paris, som kaldtes Mirabeau, har aflagt dette Navn. Aarsagen til dette store Had er denne, at man nu troer med Vished, at have opdaget, at Mirabeau havde gjort jen Plan til en Contrarevolution. - Philofophen Helvetiuses billede er af Jacobinerne ogsaa blevet udstødt af deres Forsamlingssal.