JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-10-01
Gra Pressen er udkommet: Geheime=Conference=Raad Wedels 2 Forklaring over Urigtigheden i Hr. Jnspecteur Klestrups Antegnelser &c., tilligemed en ubekiendt Vens skarpsindige Tanker, om vort Landvæsens Jndretning. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom paa Børsens Boglader, og hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, paa fiin Papiir, for 2 Mk. og Trykp. 24 s. Paa samme Steder er ligeledes Hs. Excellences Veiledning til rigtige Begreb om de Danske Jorde=Godsers Jndretning i Hoved=Gaarde, fiin Papiir 24 s., Trykp. 20 sk., samt Anmerkninger over eenli Sielland, c. fiint Papiir 2 Mk. og Trykpapiir 24 s.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Madrit, den 6te September. Grev Expille som besørgede vort Hoffes Fredsunderhandlinger med Deyen af Algier, er sammesteds fra kommen her tilbage for nogle Dage siden. Han har medbragt 2de af sammes Agentere, som skulle lægge den sidste Haand paa Freds=Tractaten. J Forgaars begave de sig alle 3 til St. Jldephonse, hvor Hoffet opholder sig. Hr. von Sali nas, der som Gesandt har overbragt Kongens Foræringer til Marocco, er ligeledes kommen derfra tilbage. Til Cadix, er sendt en Commission, for at hemme adskillige Misbrug ved Tolden sammesteds. Nogle Toldbetiente ere allerede blevne afsatte.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
London, den 20de September. J nærværende Tiid tales her stærkere end nogensinde forhen om, at det vil komme til Krig imellem Keiseren og Republiken Holland. De, som søge at befordre deres Lykke ved vore offentlige Fonds Af= og Tiltagelse, have betient sig af disse Rygter, for at komme dem til at synke, hvilket og saavidt en lykkes dem, at de i faae Dage have faldet 1 1/2 Procent. Jmidlertid gives der dog endnu mange, som ikke ere saa lettroende, at opgive alt Haab om, at det uagtet dette lydelige Krigsraab, dog ei vil komme til noget virkeligt Fredsbrud. Men sæt, at det skede, saa er det dog endnu stedse høist usandsynligt, at Storbrittannien skulde blande sig i de Krige, som maatte opstaae paa de faste Lande i Europa.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Den Preussiske Gesandt ved vort Hof, Hr. Grev von Lusi, har i sin Konges Navn meddeelt Statssecretair, Marqvis von Carmarthen, en Memoire angaaende det nye Tydske Forbund. Efterstaaende er det Svar, som ved bemeldte Statssecretair blev ham skriftlig tilstillet: "Hs. Majestæt Kongen havde med Fornøielse ladet sig indberette, hvad Hr. Grev von Lusi efter Hs. Preussiske Majestæts Ordre havde meddeelt Lord Carmarthen ihenseende til bemeldte Hs. Majestæts Tanker, om den i Julii Maaned undertegnede Tractat, og hvilken Hs. Majestæt selv som Churfyrste havde tiltraadt. Den levende Andeel som Hs. Preussiske Majestæt altid havde taget, saavel i den Tydske Rigsforfatnings Vedligeholdelse, som i Haandhævelsen af alle de Rettigheder, som tilkom Lemmerne af det Tydske Rige, kunde ikke andet end fortiene den største Berømmelse af alle de Magter der som sande Venner yndede denne ærværdige Forbindelse. Men saa begiærlig det Londonske Hof greb denne Leilighed, for at lade Hs. Preussiske Majestæts patriotiske Hensigter vederfares Ret, saa meget smigrede det sig tillige med det Haab, at de 3de Chursyrster aldrig skulle blive tvungne til at sætte de Forholdsregler i virkelig Udøvelse, som Forsigtighed havde befalet dem at tage, dersom det Tydske Statslegemes forlængst indrømte Rettigheder, enten middel, eller umiddelbar skulde blive antastede. Meget mere haabede det, at en varig Enighed vilde igien i Fremtiden blive oprettet, og den oprigtigste Fortroelighed imellem de høieste Overhoveder og de durchlauchtigste Medlemmer af det romerske Rige finde Sted til utænkelige Tider. St. James, den 9de Sept. 1785.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Fra Nye York meldes, at man ved North River har opdaget 6 Sølv= og Blyeminer, som love et godt Udbytte.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
J Kingston paa Øen Jamaica er den for sine Søerøverier, og udøvede Grusomheder bekiendte William Johnson bleven hængt. Han døde, som den meest forhærdede Skiælm, og skrev til sin Kone i Virginien kort for Executionen følgende Brev. Kiære Kone! Jeg ligger nu paa min Dødsseng, og min værdige Læge, Hr. Doctor Simpson (Admiralitets=Marskallen), har betydet mig, at jeg umuelig kan leve længere end i 24 Timer. Jeg ønsker Dig derfor alt det Velgaaende, som denne Verden, kan give Dig, og forbliver til min Død Din hengivne. William Johnson.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Haag, den 24de September. Man venter hvert Øieblik den Coureer fra Paris, som efter al Formodning skal medbringe de undertegnede Præliminarier. Det heder, at den Keiserlige Ambassadeur i Paris har nu bestemt den for Mastricht betalende Summa, som i Begyndelsen var ansat for 12, til 10 Millioner. Hvad Generalstaterne herpaa have besluttet, er ikke bekiendt. Man veed kun, at der i de Hollandske Staters Præadvis, som blev sendt til Paris, er bleven fastsat, at man vilde være tilfreds med de Foranstaltninger, som Hs. Allerchristeligste Majestæt maatte finde for godt at tage til at bilægge Stridighederne imellem Hs. Keiserlige Majestæt og Republiken. Herpaa har den Franske Ambassadeur, Marqvis von Verac, anholdet i sit Hoffes Navn hos Generalstaterne om en nærmere Bestemmelsee og Erklæring, hvilken og, som man siger, skal være ham givet.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
- Man har her de Efterretninger, at det Østerrigske Gouvernement har havt i Sinde, at sende de 2de i Antverpen liggende Cuttere ned igjennem Schelde, for at see, om de ved Saftingen værende Hollandske Skibe igien vilde giøre er Kanonskud paa samme; men at Præadvisen fra Holland skal have været Aarsag i, at dette endnu et par Dage er bleven opsat. Skulde der altsaa ikke forefalde nogen Forandring i Underhandlingerne, saa torde denne Plan endnu blive udført, og paafølger da atter et Kanonskud, saa skulle de Keiserl. Tropper rykke ind i det Hollandske Gebet. - Fra Tessel er endnu 2de Krigskibe blevne sendt til Schelde. -Man forsikrer, at atter nogle fornemme Rigsfyrster have tiltraadt den Berlinske Conforderation.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 24de Sept. Den i forrige Uge fra vore Deputerte i Wien ankomne Coureer er i Gaar Morges Kl. 5 igien bleven sendt tilbage derhen.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Endnu er den med saa megen Utaalmodighed forventede Coureer fra Paris ikke ankommen, men den ventes vist i Dag sildig, eller vist i Morgen. Man smigrer sig med, at den skal hidbringe de undertegnede Præliminarier. Den Hollandske Præadvis, hvilken, som man veed, af de øvrig Provindser allerede er bleven samtykt, lader dette formode. I Gaar vare Staterne af Holland udtrykkelig i det Haab forsamlede, at Coureren skulde ankomme fra Paris. J Dag ere de af samme Aarsag forsamlede, og dersom han ikke kommer, skulle de igien forsamle sig paa Tirsdag, i Steden for paa Onsdag.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
I Gaar var den Franske Ambassadeur, Marqvis von Verac, hele Formiddagen i Conference med Generalstaterne. Allerede for nogen Tiid overleverede den Engelske Gesandt, Ridder Harris, Generalstaterne en Memoire, hvori han i sit Hoffes Navn anholdte om, at Generalstaterne vilde give ham Underretning, hvor mange Krigskibe de havde i Sindeat holde i Ostindien, saasom det Franske Hof havde gjort det Storbrittanniske det Forslag, at begge Hofferne vilde formindske Søemagten i Ostindien, og indbyde Generalstaterne dertil. Den Storbrittanniske Gesandt har nu i en anden Memoire igientaget dette Spørgsmaal, hvorpaa Deres Høimægtigheder svarede, at de vare villige til at underette han derom, dersom Ridder Harris vilde lade dem vide Antallerpaa de Krigskibe, som Hs. Storbrittanniske Majestæt tænkt, te at holde i de Ostindiske Vande.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Fra Brabant meldes, at Østerrigerne have anlagt en stærkt Batterie paa Strandbredden af Schelde, 3 Mile fra Kruischanz, for at skyde alle Skibe i Grund, som vilde vove at nærme sig Antverpen.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Jblandt de her residerende fremmede Ministre er der nu en overordentlig Bevægelse. Den Russiske, Engelske og Preussiske conferere daglig, hver for sig, med Lemmerne af Regieringen, og der skulle være vigtige Ting paa Tapetet.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Altona, den 30te September. Med den Hollandske Post, som under Trykningen af denne Tidende ankom om Eftermiddagen Kl. 2 1/2, har man faae den vigtige Efterretning: "At en den 24de hujus fra Paris til Haag ankommen Coureer har overbragt den sikkre Beret, ning: at de fornemste Punkter til Forliget imellem Keiseren, og Holland vare endelig regulerte. De under Grev Vergen nes Mægling holdte Conferencer imellem den Keiserl. og de Hollandske Ambassadeurer havde faaet saa godt Udfald, at i mindre end 8te Dage efter at de igien vare blevne aabnede, var alt det bleven bilagt, som kunde have gjort Krigen eller Freden tvilsom. - Den 21de hujus afgik fra Versailles Conrerer med denne Efterretning til Wien, Brusser og Haag. Med alle krigerske Foranstaltninger er der bleven holdt inde i de Keiserlige Nederlande, og de Lemmer af Generalstaterne, som den 24de just vare nærværende i Haag, samt de committerte Raader af Holland og Statsraadet have strax forsamlet sig, for at igiennemlæse de vigtige indløbne Depecher, og giøre de fraværende Lemmer af Regieringen samme bekiendte.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Det er egentlig 2de Courerer, een for Raadspensionairen, von Bleiswyck, og en for Marquis de Verac, som have overbragt ommeldte Efterretning, at begge Parters Ambassadeurer have undertegnet de præliminaire Betingelser, under hvilke de ville træde i Underhandling, for at bringe i Rigtighed de øvrige Punkter, hvortil der skal vare fastsat en Tiid af nogle Uger, eller af en Maaned. Betingelserne ved dette Forlig ere vel endnu en nigiennemtrængelig Hemmelighed, dog veed man, at deri ikke tales om Mastrichts Afstaaelse, ikke heller om en uindskrænket Frihed paa Schelde. Alt skal løbe ud paa Erstatninger i Penge, maaskee og paa nogle Scheldeforters Sleifning, og Overgivelse af Daalhem. - Strax efter Fredens andelige Slutning og Ratificering med Keiseren, skal Republiken Holland ufortøvet bringe sin Alliance i Stand med Frankrige.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
J Holland selv skulle mange, deels af hemmelige Hensigter, deels fordi de formodede deres Fordel ved Krigen, ikke være fuldkommen tilfreds med denne Fred."
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Helsingøer, den 30te September. Den 22de September er en Dansk Jagt, ført af Skipper Skalkam, hiemmehørende i Kiøbenhavn, var kommen fra Randers og destinert til Kiøbenhavn, forulykket ved den Siellandske Kyst, imellem Tiswille og Raageleie. Skipperen og 2de Passagerer bleve biergede, men 13 Passagerer ere druknede, og Skibet og Ladningen er borte. Natten imellem den 26de og 27de ejusd. opkom en overmaade stærk Storm at V. N. V. tilligemed Hagel og Byggeveir, hvorved adskillige Skibe kom paa Grund, nemlig: Ved Damsteen, 1 1/2 Miil fra Helsingborg, staaer et Engelsk Skib, ført af Capitain Brown, hiemmehørende i Witbye, kommen fra London og destinert til St. Petersborg. Man frygter at Skibet ikke kommer løs igien. Ved Kullen er en Svensk Jagt kantret, og Folkene ere biergede. Ved den Syndre Side af Helsingborg staaer paa Grund: Et Dansk Snovskib, ført af Capit. H. F. Hansen, hiemmehørende i Helsingøer, kommen fra Hamborg og destinert til Østersøen; en Svensk Fregat, før af Capit. J. Steffens, kommen fra Stockholm og destinert til Portsmouth; et Dantziger Skib, ført af Capit. B. Andersen, kommen fra Dantzig og destinert til Schiedam; en Russisk Galliot, ført af Capitain V. Lolkes, kommen fra Amsterdam og destinert til Riga, en Stralsunder Brig, ført af Capit. J. Brandenborg, fra Liebau til Hamborg med Rug; en Hamborgsk Galliot, ført af Capit. T. T. Enstedt, fra Petersborg til Frankrig med Hamp; en Dantziger Galliot, ført af J. Runken, fra Engeland til Dantzig med Baglast. Den 29de ejusd. var Vinden N. V., og ankom 6. Skibe. Samme Dag kantrede her paa Reden en Færge Jolle med tvende Mand, som bleve biergede, og nogle af de her paa Reden liggende Skibe mistede deres Ankere og AnkerTouge. Den 29de ejusd. var Vinden N. V., og ankom 30 Skibe. Den 30te var Vinden S. V., og ved Postens Afgang ikkun 1 Skib ankommet. - Med sikker Skibsleilighed haves Efterretning, at paa Anholt staae paa Grund 9 Skibe, og paa Skagen 3, formodentlig meest ladte Skibe fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Kiøbenhavn, den 3die October. Den 30te September d. A. er Vice=Landsdommer Johannes Galschiøtt allernaadigst beskikket at være tilligemed Herredsfoged og Herredsskriver i Leire Herred i Sielland.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
J Gaar bleve af den tilvoxende Ungdom her i Stadens Kirker confirmerede følgende: Frue Kirke 35 Drenge, 56 Piger; Holmens Kirke 57 Drenge, 37 Piger; Nicolai Kirke 30 Drenge, 61 Piger; Helliggeistes Kirke 12 Drenge, 19 Piger; Trinitatis Kirke 22 Drenge, 28 Piger; Petri Kirke 14 Drenge, 30 Piger; Frelseres Kirke 8 Drenge, 25 Piger; Frederichs tydske Kirke 8 Drenge, 4 Piger; Garnisons Kirke, tydsk, 16 Drenge, 12 Piger; Citadel, let Frederichsh Kirke 7 Drenge, 5 Piger; SøeqvæsthuusKirke 5 Drenge, 9 Piger; Børnehuus Kirke 4 Drenge, en Pige; tilsammen 218 Drenge og 287 Piger.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Ved Tal=Lotteriets 307 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 19, 57, 56, 29. 48.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Ved Tal=Lotteriets 452 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 22, 7, 5, 75, 59.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
I Dag begyndtes med 5te Classes Trækning af det 32te Kongelig allernaadigst privilegerede Classe=Lotterie, hvor da udkom følgende høie Gevinster, nemlig: No. 11375 med 12 Rdlr. og Præmie for første Lod 100 Rdlr. udi Hr. Petersens Coll. i Odense; No. 4949, 50 Rdlr. udi Hr. Beltzers Coll. i Middelfart; No. 8963, 200 Rdlr. udi Hr. Consumptions-Contolleur Roels Coll. i Weyle; No. 4507, 50 Rdlr. udi Hr. Postmester Thaysens Coll. i Husum; Na3231, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 9584, 50 Rdlr. udi Hr. Hvidts Coll. i Moss, No. 6353, 50 Rdlr. udi Hr. Erdmanns Coll. i Heiligen hasen; No. 18096. 50 Rdlr. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden; No. 1219, 300 Rdlr. udi Hr. Ostenfeldts Coll i Saxkiøbing; No. 12683, 50 Rdlr. udi Hr. O. H. Baadhs Coll. her i Staden; No. 1514, 200 Rdlr. udi Hr. Controlleur Collins Coll. ibidem. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Den 30te September blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: 3 Asiatiske Actier, a 849 til 850 Rdlr.; 6 dito i det Vestindiske Handels-Selskab, a 207 til 210 Rdlr.; 1 dito i Hr. Commerceraad Rabe Holms Ostindiske Expedition med Skibet Dronning Juliana Maria, a 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Den 28de September kom Cadet Fregatten, Det Store Belt, under Capit. Kiærulfs Commando her paa Rehden tilbage fra Nordsøen; Skibet, Fridericha Sophia, som føres af Capit. P. Kragh, er ankommen fra Ostindien med en Ladning Ostindiske Vahre for particulair Regning; Skibene, Emanuel, som føres af Capit. R. Schmidt, og Mariane, som føres af Capit. C. v. Holstein, ere komne fra St. Croix Vestindien med Sukker, Rom og Tobak; den 29de ejusdem kom Skibet Biekuben, som føres af Capit. C. Steenberg, fra Bengalen med Ostindiske Vahre for particulair Regning: den 30te ej. kom Capit. Th. Borthing af Ahrendahl fra Nantes, og H. Aaselsen af Øster=Riisøer fra Rochelle, begge med Kaffebønner; Capit. M. Heskot, J. Hodyes og J. Gibson, ere komne fra Engeland, og R. Gran fra Skotland med Steenkul; Jagten Ørretten, som føres af Skipper With, og Brikken Falken, som føres af Skipper P. N. Falck, samt Skipper H. Ommel, ere alle 3 komne fra Jsland med Fisk, Uldengods og Skind; og udgik Capit. W. Gartner af Rode Jsland til Nordamerika med Thee, Jern og Seilduger.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Paa Løverdag den 8de October afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
AVETISSETS. Sælges paa alle Byens Boglader for 12 s.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Hos Hr. Pelt paa Børsen kan bekommes : D. Hornemans Forklaring over Brevet til de Epheser, andet Oplag, og Forklaringen over Propheren Micha, hver 3 Mk. uindbunden, be ge tilsammen indbundne i et Bind 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Hr. Henrich Bille, Ridder, Vores Geheime=Conference Raad og Stiftsbefalingsmand over Vore Lande Fyen og Langeland, samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds og Rug gaards Amter, som Skifte=Forvalter efter forrige Amtmand over Sønderborg og Nordborg Amter, afg. ConferenceRaad Niels de Hofman paa Bøttigersholm, i bemelte Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Fyens Stifts almindelige Aviser, og Odense Adresse Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Conference=Raad de Hofman, at indfinde sig inden den i Loven. - fastsatte Tid hos fornævnte Geheime-Conference=Raad Bille, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses. for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 29de Julii 1785. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst og protocolleret inden Lunde og Scham Herredstings=Ret Torsdagen den 18de August 1785. P. Holm. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 24de August 1785. Koføed. Bendz. Mylius. Uldall, Protocolleret af R. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
bliver alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter afg. Conference=Raad og forrige Amtmand Niels de Hofman, herved indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre saadanne deres Fordringer hos mig eller Fuldmægtig Kammer=Raad Jens Orten i Odense, inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Odense, den 9de Septbr. 1785. H. Bille. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Anna Catharina Klagenberg afg. Super=Cargo Johan Carl Stolles Efterleverske af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub pæna præclusi & per"petui silentii, maae indkalde alle bemelte hendes afg. Mands. Creditorer, de i Vore Riger og Lande samt Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadan=Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved det Danske Factorie i China, indkalde hans Creditorer sammesteds; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 9de Septbr. 1785. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Anna Catharina Klagenberg, afg. Super=Cargo Johan CarStolles Efterleverske af Kiøbenhavn, Proclama til i Aviserne at indkalde bemelte hendes afg. Mands Creditores. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 12te Septbr. 1785. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongel. allernaadigste Proclama, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle de, som formeene at have noget at fordre efter afg. Hr. Super=Cargo Johan Carl Stolle, at indfinde sig, samt anmelde og beviisliggjøre deres formeente Prætentioner, enten hos mig underskrevne her i Staden eller hos Enken selv sammesteds, inden Aar og Dag efter den i forestaaende allernaadigste Proclama fastsatte Tid. Kiøbenhavn, den 19de Septbr. 1785.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Paa Madame Stolles Vegne, C. C. Kramer, Procurator ved Hof= og Stads=Retten. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 19de Septbr. 1785. C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Handelshuset, Etats=Raad Joost von Hemmert & Sønner af Vores Kongel Residentz=Stad Kiøbenhavn, dets for Agentinde Elisabeth, de Wint, paa Vort Eyland St. Thomas i Vestindien, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Agentinde de Wint maae, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle hendes og afdøde Mands Agent Geert Spreuvert de Wints Creditorer, saa vel i Vores Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid det 7 te Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske og Høyfnerske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hendes og afg. Mands paa bemelte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 25de Julii 1783. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-10-03
Agentinde de Wint paa St. Thomas i America, Bevilling at maae i Aviserne indkalde hendes og hendes afdøde Mands Creditorer. Provera Copis exoriginali mini exhidito Attestor. Havnie, die 5te August. 1783. Schmit.