JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-03-19
gandagen den 2den April næstkommende, om EftermiddaAl gen Kl. 3 Slet, holdes Stege Skydeselskabs aarlig Generalforsamling i Hr. Kiøbmand Hages Gaard i Stege. Friderich letentrone Kollin.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Selskabets overetair. Decaniens Poung forfærdiger, som sædvanlig, alle Sorter, Øl engeiste Kornvarer, som benter uden at det behøver at kastes. Boende hos pilemester Eisen paa nye Amagertorv. og haf galanterie og Mødehandler Aumenter Søn i No. paandstergade faaes at forgielig Faton hofterede Al. lasten ganste nye moderne Damehatte for 2 Rdlr., 2 Rdlr. allet og gandtr. Stalder. overret Jnteressentere i det 14de Kongelige Kiøbenhavne: lotterie, holliger endnu have fornyet deres Lodsede let til anlagdes Taltnings ombedes herved den angaaende at indrindelig hos vedkommende Collecteurer i det sonene inde gade Martii førstkommende i denne Lodder kunne samme Steder tages for 3 Rdlr. Stattet. Kiøbenhavn den 2de Mart. P. F. Dimman.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Kongel. Lotterie Jnspecteur. stingssagde hangen og samme. ges saaledes regersessegler og ligeledes ere forrigeliggende grarhale og angaaer huus Aand. len og agtelsengeligen og og sel og lege hventler. lene billetterne sig sangeget mere udførligger og 3. ger: Weste nye Hollands rød Kløverfrøe er for billig Priis i tiebs, anvises i Strandgaden No. ga, paa Christian. havn,
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Et lidet Partie bestande Holland løverfrøe, for billig Priat faae, anvises i Nog at i Strandgaden paa Christan. havn. a Tdr. godt Hvede og sag, 30 Tdr. Byg. 1. Tdr. Havre og 30 Tdr. meget god tidlig modnende engel Havre er at bekomme paa Kundstrup med Adresse pr. Ringsted.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Cadix, den 16de Februarii. Af vor tilbagekomne Flaade mangler endnu et Skib, som skort efter Afseilingen allerede var kommet fra den; dog haa der man, at samme ogsaa snart skal komme tilbage. Man forsikrer, at den engelske Admiral har inden 26 Timer faaet ved een af sine Fregatter Efterretning om vor Flaades Udløben. og at han herpaa inden 7 Timer var løbet ud med 14 Skibe. for at forene sig med de 10, som havde krydset for Cadix. Daman her fik Underretning derom, blev strax et Advisskib sendt Søen, for at opsøge Admiral Mazarede, for at give ham Ordre at komme tilbage. Bemeldte Admiral var allerede log, da han gik til Søes, og er paa hans korte Krydstog 2de Bange bleven aareladt.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Rom, den 24de Februarii. De nye Foranstaltninger følge hurtig paa hinanden. Kirserne skulle vel for det første beholde deres Rettigheder, men hiin at tiene Forbryderne til Fristeder, har General Berthier skilt dem ved, samt ophævet de her værende Ambassadeurers Hurisdictioner tilligemed deres Residents=Palaiers Forret ligheder. Da vor Republik, saameget som mueligt, skal dannes ster den gamle romerske Republiks Mynster, saa skulle vi bruden Consuler, bekomme Prætorer, Qvæstorer, Præste ler, Ædiler og Folketribuner. J den Proclamation, som Politiet den 6te udstædte til det souveraine romerske Folk, ges : "Det var unyttigt, at ville først med Ord gotgiøre den syelig afskaffede pavelige Regierings Ondskab. Enhver Forsuftig indseer, at enige patriotiske Borgere kunne meer be bedre det Gode, end Fremmede, hvoraf den forrige uskikke. i Regiering bestod, ved hvilken Misbrugene vare stegne til at høieste, Statsgielden uforholdsmæssig steget, PengeCirculationen hemmer, Mynten forsaltet, og Levnetsmidfine ved frygtelige Monopolier drevet til det høieste. Den see Regiering vil sørge for Handels=Balancens Oprettelse, i Tilførselen af Levnetsmidler og andre Fornødenheder, og 4de give tilbage fra Assistentshusene alle de Panter, som ere satte for ringere end 20 Paali. Det indbyder Romerne til at lægge for Dagen deres Glæde over den paafulgte Forandring ved en Jllumination paa tilkommende Søndag, paa hvil ten Aften ogsaa et Friebal skal være paa Aliberts=Theatret, dog uden Maske. J Overeensstemmelse med god Orden, maae enhver Borger bære National Kokade. Alle Pavens og andre forrige Stores Vaaben aftages, og alle Aristoeratiets Udmærkningstegn, Ordenstegn, Guldnøgler, Adels titler, Livreer og saa videre, afskaffes. De afvæbnede pavelige Soldater og Borger Militien skulle saae deres Vaaben. igien, og organiseres til en Nationalaarde.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Jtalien, den 3die Martii. Den nye romerske Republiks Fane er rosenrød, hvid og sort, og dens Vaaben skal forestille Brutus fremkommende af Graven. Er Prindsen Spada er bleven udnævnt til Chef for den romerske Nationalgade, og Borghesær og St. Croix til Oberster ved samme. De Godser, som tilhørte Hertugen af Neost, ere confisqverte. Et Tribunal er bleven oprettet i Rom, for at anstille Undersøgning mod Duphots og Bassevilles Mordere. General Berthier har aftalt med Consuler ne, at de Franske kunne bortføre fra Rom alle de Malerier, Statuer og Mindemærker, som behagede dem. 30000 Munderinger for den franske Armee ere ogsaa blevne forlangte; men derimod ere de tagne Gidster igien satte paa frie Fod. Alle Roms Jndvaanere have maattet aflevere foruden deres egentlige Vaaben ogsaa deres lange Knive og Dolke under Straf at blive ihielskudte. Endeel af de romerske Kirkegodser skal blive solgt, og Papirpengene indløste for sammes Beløb. Efter de nyeste Beretninger er Siellien i fuld Opstand, og man frygter i Henseende til de derværende Jndbyggeres hævngierrige Characteer blodige Optrin. Ogsaa i Calabrien og Abruzzo skulle oprørske Bevægelser have yttret sig, og i Neapel selv skal det ikke være roeligt. Det neapolitanske Hof har føiet de alvorligste Anstalter til at qvæle Revelutions=Jlden, førend den ganske bryder ud. Blandt de Leiserlige Tropper i det Venctianske er en stærk Bevægelse De Franske lade endnu bringe fra det cisalpinske Gebeet en stor Mængde Skyds til Rom, hvilket synes, at give tilkiende videre Operationer. Paa Cardinal Maurys Eiendomme er bleven lagt Beslag og af Fyrsten Ghigi har man forlangt en Contribution af 280,000 Skudi. Man skal ogsaa have fundet hos Paven en hemmelig Skat af 2 Millioner, endskiønt han efter andre Beretninger skal have svaret, da man spurgde efter hans Kostbarheder: at han havde allerede afleveret alt til Frankrige og kun beholdt sin Fiskering. A. Neapel skal General Berthier have forlangt 10,000 Oxer og 40,000 Skiepper Korn. Efter Rygtet skal General Berthier ogsaa have forlangt af Kongen i Neapel den hvide Hest, som i Aar er bleven nægtet Paven, de neapolitanske Tropper Afskedigelse og alle arresterte Patrioters Løsladelse. Paa Corfica er Roligheden bragt i Stand ved Jld og Sværd De oprørske Biergbeboere ere blevne slagne, forfulgte, at væbnede deres Hovedmænd arresterte, og adskillige Stader afbrændte. En Amnestie er ogsaa under visse Betingelser bleven bekiendtgjort. Breve fra Corfu indeholde, at al ring var i Urolighed paa denne de. De Franske ere, efterade havde ladt alle duelige Skibe med offentlige Effecter, Korn og Munition, afseilede herfra, nogle sige til Toulon, andre til Otrante i Sicilien. J Corfu have de efterladt en Besætning af kun 500 Mand, hvilke ved den almindelige Misfornøielse blandt Jndbyggerne frygte for deres Liv. Halvdelen, af de der landede Franske og Cisalpinere ere allerede døde af Sygdomme. Paa de andre Øer ere kun nogle Officerer og ingen Soldater.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Bern, den 3die Martii. De Franske angreb i Gaar Morges Kl. 4, ved Landsbyen, Lengnau, en af 600 bernerske Overlændere bestaaende Batail, lon med et overlegent Antal Mandskab. Uagtet deres overordentlige Tapperhed maatte Schweitzerne dog endelse vige Overmagten, hvorpaa Sølvthurn overgav sig til de Franske. Paa de sidstes Side skal en stor Mængde være blevne, og af Bernerne henimod 400. Næster paa samme Tid blev ogsaa Freyburg indtaget, men Bernerne jagede snart Fienden ud igien. I Gaar Middag udgit det almindelige Land Opbud. Alle Vagt Fyrene brænde te, og enhver Mand i det hele Land traadte under Vaaben. Nogle Batailloner ere trukne herigiennem. Mod Aften ankom her en Mængde Saarede paa Vogne og til Fods. . Gaar Aftes skulde endnu mange Vogne med Krudt, Kugle c. afgaae til Egnen ved Solothurn, men i Dag Morgeretiverie de allerede tilbage hertil. Bernerne have nu truttet sig tilbage fra Marten indtil det faste Pas ved Gumenen og paa den anden Side indtil Neueneck, hvor man nu vil oppedie de Franske. – J dette Øieblik ere Deputere afreiste herfra til den franske General Brune for at underhandle med ham, og som man siger, indgaae alle Betingelser for at bringe en Fred istand. - J dette Øieblit traxen Bataillon af Landstormen ud af Staden bevæbnet deele med Klinter deels med lange Spyd, Hellebarder, Leer, ja endog med Møggaster. Alle udviste er utroeligt Mod.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Paris, den 9de Martii. Det Beslag, som i vore Havne er bleven lagt paa alKoffardiskibe, ja endog Kaperskibe, har blot til Hensigt, at faae Matroser til vore Krigskibes Bemanding. FregattenSensidel har bragt fra Jtalien til Toulon 45 Kister, som indeholde de kostbareste Malerier af Raphael, Titian. Verone, se, Albert Durer, Brystbilleder en Bas Relief af Marmor og Metal, hvoriblandt et af August og Caracalla, Altere, Medailler, Manuskrivter, og 60 forstenede Fiske. - GeneralAngerau er den 27de bleven meget høitidelig imodtaget i Perpignan. - Man paastaaer endnu bestandig, at han skal commandere den mod Portugal bestemte Armee, og ved det Lands Erobring tilføie den engelske Handel det emfindtligste Sted, saavelsom derved skille den engelske Flaade ved det herlige Tilflugtsted i Havnen ved Lissabon, og derimod forskafde franske og spanske Skibe den. - General Buonapartilligemed Directoriet har overleveret Borgeren Bassen Diion en Plan til Flaader, som hverten skulle kunne stittes Brand eller børes i Grund, og kunne føre 50 til 200 Kanoner. og fra 2 til 10000 Mand.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Wien, den 10de Martii. Den 8de kom her en neapolitansk Coureer, som skal har bragt den Efterretning, at det i Rom skal være kommet til voldsomme og blodige Optrin imellem de Franske og Romern. Da den neapolitanske Coureer kom til Rom, fandt han Petene lutte, og maatte for at fortsætte sin Reise, tage en lanOmvet. Efter hans Udsigende have de blodige Urolighed. varet i 4 Dage, og Romerne havde beholdt Overhaanden Man regner de slagne Franske for henimod 2000 Mand, at 300 Mand blive bevogtede i Engelsborg. De øvrige Fran havde trukket i Leir uden for Rom, og ventede paa Forstanning. Den Strænghed, hvormed de Franske vilde indbrinden første Termin af de forlangte 4 Millioner Livrer, skal og ve givet Anledning til disse Urdeligheder. Endnu er in videre tilforladelig Beretning indløbet om denne Tildraget. saa man ikke kan vide, hvorvidt dette Udsigende er grundet. Efterretninger fra de tyrkiske Grændser sige, at man i den Rige søger med de største Anstrængelser, at giøre paa eengeen Ende paa Paswan Oglus Uroeligheder. Man opbyalt, for at udføre den store Plan, at angribe ham fra 36 der paa eengang. En Armee af 30000 Mand, som an lig skal blive forstærket, har allerede forsamlet sig i Bon Pachaen af Belgrad anfører denne Armee. J Belgrad i forbliver kun den nødvendige Besætning.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Rastadt, den 11te Martii. J Rigsdeputationens 32te Forsamling i Forgaars er 12 store Spørsmaal om Fredens Basis bleven afgjort, og de venstre Rhindredde afstaaet under visse Betingelser. . slutningen faldt ud derhen: "At man vilde bringe den fra Republik dette Aftrædelses Offer, dog med den Tillaat Riget havde den Fortrolighed til den fransk Redelig Retfærdighed og Billighed, at den ikke vilde udstratte i Fordringer henover Andernach, saa at det øvrige Land, forstrækker sig derfra ind til Maas, langs Roerløbet, imellem Nette, Rhinen Roer og Maas, kunde forblive ved det tydske Rige. Denne for Tydskland saa afgiørende Beslutning er imidlertid endnu ikke kommet til nogen formelig Acte.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Man siger, at Grev von Metternich finder dette Oster alt for tørt, har den 9de endnu hos og eftertrykkelig Samtale med Baron Albini, og udladt sig med: "At han ikke kunde give denne Rigsdeputationens Beslutning sit bifald, førend han sit nærmere befaling, besynderlig da han ikke troede, at eiseren vilde samtykke i en saa ufordeelagtig Afstaaelse midlertid ventes daglig fra Wien en Coureer, og man forsit er her allerede almindelig, at saasnart Afstaaelsen af den venstre Rhindredde formelig er bleven antagen og erkiendt skulle de franske Gesandtere forestaae alle geistlige Stater, Secularisation i Tydskland, og forelæger en nye Constitutions og en Jnddeelingsplan, som allerede skal være udkastet.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Afen anden Skrivelse fra Rastadt, den 11 Marts Rigsdeputationen har vel tilstillet Grev von Mettternich, en Beslatning af 9de; men denne har endnu ikke overlevere, de franske Ministre den formelige Note. Forskiellige besynderlige og uformodentlige hindringer skulle være indløbne. i denne Sag. Et stort Hofs eftertrykkelige Erklæring der mod skal være paafulgt. Vel troer man ikke, at Beslutningen torde blive til Jntet, da Riget i intet Fald vil eller kal indlade sig i nye Fiendtligheder, dog torde endnu nogle Dage gaae den, inden den forventede Coureer ankommer.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
London, den 9de og 14de Martii. Depecherne fra Lissabon og Lord St. Vineent oplyse nærmere de sidste Efterretninger om den spanske Flaades Udselling. og Tilbagevenden til Cadit. Der var bleven udspredt et Rygte, ande engelske Matrosen havde rebelleret paa Flaaderne loCapir og Lissabon. Den spanske Flaade lod sig altsaa see i den Hensigt, at tage samme i Besiddelse, men gik, da Green St. Vineene forenede sig med Admiral Parker, den 11te Februar Frii tilbage igien til Cadix. - Dr. Pil har nu igien ophæve, Statten paa Udrene, hvorover man for sit saa mange Besværinger. I America er man meget berhuuret for den nærværende Forstaaelse imellem Frankrige og de forenede Stater, og da man er bange forget det tilsidst forde beydendaler. Krig belaver man sig at alle Kræfter paagamme. To af vor re Krigive have dombarderes det franske Crablissement Ge res paa den africanske Kyst, men itte gjort nogen Landgang. Ogsaa lerburg bliver bloqveret af vore Krigskib - Cadighave de Franske sluttet Contracter om Leverancer af meden Proviant, som man troer er bestemt for de franske til Perinaal maarigerende Tropper.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Frankfurt, den 14de Martii. De granske have, nariet alle Modforestillinger, lade Kløveren bringe bort fra Coblent og Dalen Ehrenbreitser, ogstager den imellem Valender og Neuwied. Al Communication mellem Coblenzag Dalen er ophævet, og Hastninger: egentligt nopfordres alde Franske. Med Schweider Posten for indvaar kom Bien fra Bagel med Efterretning op et forefaldet store Felvislag. Efter nogle skaldet være fore faldet paa hiin Side af Aar imellem Murten og Laupen, efter andre paa denne Side af Aar ved Burgerdorf, og paa begge Sider være blevne 6000 Mand. Schweitzerne skulle have seiret og erobret Staden Bern igien. Vor hele Stad, er fuld af denne Efterretning, dog tvivles meget paa denne Ægthed, saasom Breve fra Zurch af 3de intet melde derom. -
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Den 9de er den russiske Keiserindes Moder, Enkehertuginden Prindsesse af Branderburg-Schwedt, død i Stuttgard i sit 62.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Aar.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Nederelden, den 20de Martii. Privatbreve fra Wien tale om en heftig Folke Opstand af Transtiberinerne mod de franske Militaire, som skal have havt Sted i Rom. Denne Opstand skal have lostet mange Franskmænd Livet. Transtiberinerne skulle ogsaa have fordrevet fra Rom hele Garnisonen paa den i Engelsborg nær men dog tilsidst være blevet ganske overvældet.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Jndsendt fra Bornholm. Det Held, hvilket Syvende Christians Regiering, saa faderlig, udbreder over hver Tvilling: Rigets Undersaat har forvoldet, at vi tælle, blandt vore festlige Dage, den 2de hver Aarets første Maaned. Oberste Ammen, Landets Commandant, som, af egne Følelser kiendte, hvor inderlig vi signe Landets Fader og Hans Søn, indbod, som sædvanlig til deeltagende Fryd, en anseelig Forsamling den af ham iboende Gaard i Rønne. Rector Andresen, som aabnede Dagens Høytidelighed med en Tale, sluttede samme meget passende med disse Ord: "Den, som sin Fry med Ord kan male, hans Siel er arm for Fryd. Ved Middagsmaalidet gave Sange, forfattede til Dagen, Kanoners Lygning og smaa Raad tilkiende, at Danner Zerte, rets Børn tale deres Lytte. Man fuldendte med et Ball, hvorfra enhver gil hoslet af dette fælleds Ønske. Gid vore Barn vorde laa lyttelige engang under Frederich, som vi vare det under saane og vor Fader Man kiende Menneskevennen, den blide Olding, Bornholms nu værende Commandant og man vil finde det skiønt at vi, hyldende Han med gierlighed og et Agtelse og Venskab, have lagt Merttil almingne Dagssage Calender. Otte var det blot den liden Kiede af Omgangsommer for hvis Hierter dette Navn er tiert, men, er herit Lands Mandskab hædrer, i sit Inderste i singlanligste Samtaler, som er den sande Roes, den negen nyttige, den milde kommandant, som, lig en Fader blandt riskte Boen forstaaer, som i Leeg, at giøre dem tiekke fordums ubekiendte Øvelser til Landets Forsvar. Du levelængeblandt og ædle som tiere Olding! - Du leve længe blandt og thi vilbandt dig, paa Ammons Dag høitidelig, til vort Hierte og til vort Land. P. Balle.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Helsingøer, den 23de Martii. Fra den 16de hujus til i Dag ere 91 Skibe passerede Sum det. Den ande om Eftermiddagen Klog passerede Galeasen, St. Johannes, Skipper Christian Steen, destinert fra Stettin til Gothenborg, igiennem Sundet. Om Aftenen al al stadte han an ved Gilleleie paa et Vrag, hvorved han inden i Qvarteer fant, og med megen Nød reddede sig og Folkene i en Baad. Den 18de ankom en engelsk Fregat og endeel engelske Koffardieskibe fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Kiøbenhavn, den 23de Martii. Den 16de Febr. d. A. er residerende Capellan Niels Kirke moe Bechmann beskikket til Sognepræst ved Frue Kirke Aarhuus og til Aabye Sogn, samt Provst i Ning Herred i Aarhuus Stift; Magister og Sognepræst Hans Koefoelconfirmeret til Sognepræst for Averste og Theestrup Menig heder i Sielland; Procurator Andreas Henneberg beskikket til Birkedommer og Birkeskriver ved Kragerupgaards Birk Sielland. Den 23de f. M. er Personel-Capellan AndreaLowson Mørch beskikket til Capellan pro loco ved Budolph. Menighed i Aalborg; Sognepræst Johannes Gielstrup ligesaa til Sognepræst for Schierbech Menighed i Ribe Stift Personel Capellan Frantz Nicolay Lund ligesaa til Aftensangspræst i Strømsøe og Rector ved den danske Skole sammesteds; Sognepræst Carl Gustav Flemmer confirmeret til Sognepræst for Ulsøe og Braabye Menigheder i Sielland, Student Hans Christian Flemmer ligesaa til Sognepræst for Øster= og Vester=Egede Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Den 17de Marts d. A. er udkommet et offentligt Forbud mod Leer= og Sandgraven ved Elbbreddene i Herskabet Pinneberg.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Det Kongelige Danske Cancellie har ved Skrivelse af 17de dennes tilmeldt os, at den her værende Hollandske Gesandt under 3die dennes har tilskrevet det Kongelige Departemenfor de udenlandske Sager, at det ved en Anordning af den Bataviske Republiks executive Directorium er bleven samt lige Republikens Agenter paabuden, ikke at imodtage Nøteeller Breve fra den Regiering, hos hvem de ere accrediterede eller sammes Embedsmænd, hvori der gives dem en anden Benævnelse, end den af Borger (Citoren); hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 20de Martii 1798. Ober=Præsident, Borgemestere og Raad Fra det Asiatiske Compagnies Skib, Prindsesse Charlotte Amalia, som føres af Capit. Mouritz With, er indløben Ef retning, at Skibet, efterat det var istandsat paa Eiland Mouritz, derfra er afseilet den 15de Novbr. a. p.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Ved Tallotteriets 637 Trækning i Altona udkom: Nr. 39. = 2 52. 89.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Efter erholdet Uderretning skal det undertiden indtreffe at der til de norske Postcontoirer paa de Steder, hvorigiennem den Kongelige norske Expresse passerer, udenbyes Boende indleverer til Befordring med benævnte Expresse, Pakker, Casser m.m., uden at hverken dermed følger nogen Anmeldelse om, hvilke Slags Ting de indeholde og af hvad Værdi disse ere, eller Commissionairen er i Stand til at give Oplysning derom, hvoraf flyder, at Fragten, der er forskiellige efter Sagernes forskjellige Slags og Værdie, ikke med Vished kan beregnes, og at følgelig vedkommende Postmestere den Henseende udsættes for Antegnelser i deres Regnskaber og deraf flydende Ansvar, ligesom ogsaa Eierne, i det Tilfælde naar Sagerne qvalificere sig til Lettelse i den ordinaire Taxt, selv kan lide Tab ved en urigtig Beregning af Fragten. Generalpostamtet maa altsaa herved anmode vedkommende Afsendere om, behagelig at ville enten, med de Pakker, Casse m.v., som de forlange befordrede med forommeldte Expresse lade følge en skriftlig Anmeldelse om, hvad Slags Sager hver Pakke, Cassere indeholder og hvad Værdie Sagerne ere eller og derom underrette de af dem paa de Stæder, hvor Sagerne indleveres paa Postcontoiret, brugende Commissionairer, paa det disse derefter kunde giøre den behørige Angivelse, da deres Sager, i Mangel af saadan Angivelse, ikke kunde modtages til Befordring med Expressen, og de saaledes maa tilskrive sig selv det Ophold i Godsets Befordring. som derved vil foraarsages. Ved denne Leilighed skulle Generalpostamtet tillige anmode de Kongelige Embedsmænd og andre, der med Rideposterne i Norge, uden for de Stæder, hvorhen Expressen kommer, afsende Pakker med Regnskabssager, Documenter eller andre Ting, hvilke Pakker, naar de overstige 1 Pds. Vægt, fra Christiania af blive videre med Expressen forsendte, at de behagelig ville tegne uden paa deslige Pakker, hvilke Slags Sager Pakkerne indeholde da dette, i Henseende til Karteringen og Taxeringen af samme :er nødvendigt for Postcontoiret i Christiania at vide. Generalpostamtet, den 9de Matii 1798. Walterstorff. Schiffmann. Fisker. Lange.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Averisker. Endskiønt de adskillige, fra det Forenede Enke=Understøttelse og Brudegaveselskab for alle Stænder, i Aviserne forhen indrykkede Avertissements viste : at dette Selskabs Lov og Convention med tilhørende Jndskuds=Tabel og Beregninger, samt senere vedtagne Beslutninger hidtil i Selskabets Contoir paa Kultorvet Nr. 81 have lagt aabne for enhver, som ønskede at kiende Indretningen, samt at bemeldte Love og Convention sammesteds, for den bestemte Priis 24 s. vare at erholde; saa finde Vi, som dette Selskabs nu værende Directeurer, os dog nu ved nogle om Selskabets Jndretning og Fasthed offentligen yttrede Tvivlsmaale foranledigede til herved at igientage foranførte Bekiendtgiørelser, med Tillæg at Enhver, der ønsker nøiere Underretning om Selskabets Tilstand og Varighed, kan om tort Tid paa Contoiret ligeledes erholde den aarlige udgivende, og nu under Pressen værende Etat til 1ste Januarii 1798, indeholdende Antallet af Selskabets Medlemmer, Aldersforbindelserne, Extracaf Regnskaberne, hvoraf erfares Selskabets beholdne Formue til sidste Aars Udgang, og endeligen, de siden Loven Bekiendtgiørelse vedtagne Fordedringer og Sikkerhedsregler, Uagtet vor egen fulde Overbeviisning, ved Selskabets nu værende Indretning at være aldeles betryggede, finde vir dog nu, for at berolige dem der maatte have nogen Tvivl om Selskabets Varighed, beføiet til herved tienstlig at anmode enhver i Caletilvidenskaben kyndig Mand, om med mathematisk Nøiagtighed at udregne Selskabets Plan, udførligen at bedømme den, og enten til os selv eller i de offentlige Tiden det at tilkiendegive Resultatet af saadan Beregning ; hvilke at vi med Taknemlighed ville modtage, og derefter offentlig bekiendtgjøre de i Selskabet i Anledning deraf tagende Beslut tinger. Bang. Kellermann. Engelbreth. Huulevad Nyegaard.
Berlingske Tidende, 1798-03-23
Fraværende Slægt og Venner bekiendtgjøres herved, at min gamle Moder, Enke efter salig Admiral og Deputetet i Admiralitets Collegio. Baron Gyldencrone, omskiftede dette forgiængelige Liv med et bedre den 25de hujus efter 4 Dages Sygdom, i en Alder af 29 Aar. Forvisset om min Venners Deeltagelse ved denne sørgelige Leilighed, frabedes al Condolence. C. V. Baron Gyldencrone.