Extraordinaire Relationer, 1722-06-01
Norge. Fra Trundhiem ere indløben efterfølgende Underretning om et der skeede Jordfald, hvortil og disse Omstendigheder føyes. Dend 8 Martii afvigt om Natten faldt en stoer Ager strax ved dend Kr. Junii Maaned dend her saa kalde Skantze-Port fra sin naturlige Situation til dend der neden ved løbende Floed, hvorudover det er troeligt, at samme Floed videre vil gribe om sig og søge under Jorden en nærmere Udgang til Havet, hvorved denne Bye lettelig til Handelens store skade kunde blive afskaaret fra det faste Land. Saadan Jordens Jndfald, som ej sielden skeer udi denne Egn, kunde vel holdes for et vist Slags Jordskielv efter sine Aarsager og Virkninger. Aarsagen til dette Jndfald er endnu begraven under Sneen. Men efter ald Apparence har det ved Tøevær fra det derved liggende høye Bierg nedfaldende Sneevand fundet Leilighed til i dend huule Jord først at formeere en Bek, og paafølgelig med desto større Kraft at giøre dybe Gange i Jorden, og da dette Vand paa sin Side efter sin Linies Fald har søgt sit Udlaab i Floeden, saa haver samme ligeledes ventelig under Jorden arbeidet for dette Vand at møde, eftersom dend bryder sin Strøm for Synden udi lige Linie indtil Breden og ved dend igien maae Bueviis vende sig mod Østen. En anden Aarsag til saadan Jordens Jndfald pleier at være et vist Slags Leer kaldet Qvik-Leer, hvilket er af et feedt tyndt Væsen, og ligesom Qvægsølv menger sig med Sanden ja ofte antager dends udvortes Gestalt dog ej Natur, med mindre dend af Sandets store Mengde enten opsluges eller giøres seyere. Hvor nu saadan Qvik-Leer enten ved Regn eller formedelst Tøevand nedfalder fra høye Field eller Bierge, arbeyder dend sig med Tiden og det siden dertil kommen Vand, ned i Jorden, hvor dend finder Huller, indtil at dessen Mengde, hvor den under Jorden enten finder en Vand-Aare Sand eller anden eftergivende Materie, letteligen igiennem trenger, og synker sig saa dybt ind, som dend kand komme; eller det oven fra sig nedstyrtende Vand giør sig en Aabning i Jorden, og antreffer der en Aare afdeslige Qvikleer, enten dend der under har været fra Begyndelsen eller ved Strømmenes Forandring eller Vandfleed er didhen ført, og siden skiuldt og tildecket med Jord, saa giøre slige Vande, naar de med Leeret ere formengede, Aar, 1722. de, og dermed følge, same Leer tungere og meere flydendes. Finder den nu efter sin Situation enten udi en Dal, Floed eller Søe nogen Udgang, og dend Aabning bliver med Tiden saa viid, at dend eftertrykkende Tynge kand have nogen Kraft, udflyder dend med saa hastig et Laab, at den oversvømmer de neden for liggende Stæder, enten de ere ledige eller allerede forhen med Vand overskyllede. Lige Exempel har mand for nogle Aar siden oplevet i bemelte Bye imellem Casteller Christiansteen og dend da værende Commendant von der Ostens Aufls-Gaard, hvor endnu klarligen er at see saavel et deslige Jordfald, som de dertil værende Aarsager, nemlig dend der under Jorden liggende Qvikleer begyndte at arbeyde sig udneden for Bakken, indtil at dend der for i Veyen liggende faste Jord maatte give det eftertrengende Qvikleer Luft, da Udløbet deraf var saa sterk og skeede i saadan Overflødighed, at dend der forbieløbende Nieder-Aae ey kunde bortføre med sig dend af Qvikleeret værende Mengde, allerheldst derved var meget Sand, som gjorde tvert over Elven en Dam, som nesten naaede til dend anden Bred af Elven imod Staden, hvorved Elven saaledes svellede op, at mand i Byen frygtede for Undergang af Vand, saa at mand formaade en Misdædere til, under Tilsagn af Pardon og Frihed, at vove sig ud paa den af Qvikleeret gjordte Dam, som med en Spade gjorde en Risse derigiennem, hvorved Elven fik Magt til at arbeyde sig videre derigiennem. Det er let at begribe, at saadan en Fure hverken kunde været gjort med en Spade eller være tilstrekkelig til at give Strømmen sit frie Laab, om ikke meget Sand havde været blandet med Jorden; men nu giorte dends Mengde, at dend ey alleene kunde ligge fast og bære, men end og ved sin Høyde hemme Vandets Laab; thi ellers kunde denne gjorte Fure let igien været tilstoppet, særdeles da Leeret kom med saadan Force, at dend forhen kunde tilstoppe Strømmen; Havde Leeret og ikke været saa sterk bemenged med Sand, havde det formodentlig ikke saa let kunde foraarsage denne Demning; Misdæderen havde og visseligen derudi nedsiunket Kl. 3. Junii Maaned ket, saasom mand veed, at baade Folk og Qvæg uden at kunne faae Hielp eller Redning i saadan Qvikleer ere omkomne, som have vildet nærme sig en Floed, og anseet det for ordinaire Sand, som ved Bredden opkastes. Naar nu saadan Leer ey finder Leilighed, som paa omrørte Sted, til at udvide sin Udgang, saa flyder den vel siden sagte, men har den sit Udlaab udi en Strøm, hvorved dend stedse spølles bort, eller udi en Dal saaledes, at Aabningen ey tilstoppes, og dend har Mengde af eftertrengende Vand bag ved sig, som stedse holder dend flydende, kand dend alligevel med Tidens Lengde efter Proportion af sin Mengde saaledes hule Jorden ud, at endelig dend ovenværende Jord forlader sin Horisont, nedsynker i dend gjorte Huule, og saaledes foraarsager en Dael. En anden og ikke mindre merkværdig var det Jordfald, som skeede for nogle Aar ved Mr. Erfurdts Gaard, liggende strax ved Biskoppens Gaard, Bakke kaldet. Et andet Jordfald, som dog har anden Beskaffenhed og Aarsag, tildrog sig for faae Aar siden en Miil fra Trundhiem, da dend halve Deel af et høyt Bierg med Skov, Jord og Steene faldt need, som ofte skeer, naar det som binder dend huule og aabne Jord til den faste imellem og omkring Klipperne bortspølles af Regn og Snee-Vand, saa at dend Deel, som udhenger af hvis, som endnu i Linie staar fast, formedelst sin Tyngsel vorder løes og nedstyrter sig, hvilket er bekandt at skee, hvor der findes høye Klipper og Field, hvoraf mand saavel i Norge som Sverrig finder Spor, og dend Dag i Dag er ey uden stor Livs Fare maae passere under deslige afhengende Field, som hvert Øyeblik truer at nedstyrte sig over de der under Reysende.