JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Hertugen af Orleans og de Commanderende, for de Kongelige Tropper, lykkes det ikke engang at kunne vise deres Modstander en Skygg af Forsvar. Man havde villet demolere Broerne, men Byen havde modsat sig det. Tropperne, hvis Hengivenhed, Vedkommende troede at kunne tilkjøbe sig for Penge, eller med Løfte om Belønning, vare forblevne døve for alle Bønner og Løfter. J det den Høistkommande, rende passerede forbi det 13de Regiment Dragoner, sagde han til en af disse Brave, der var bedækket med dybe Ar og hvis Pande faae Haar bedækkede, Kom min Ven, raab dog vive le Roi (leve Kongen), nei, min Herre, svarede denne brave Karl, ingen brav Soldat slaaer mod sin Fader, jeg kan ikke raabe andet, end vivel Empereur Forvirret og forvitalet, udraabte han i Smertens Tone. Alt er tabt!" og disse Ord, forplantede i et Øieblik, forøgede endnu mere, den slette Villie og Modløsheden. Jmidlertid havde det lykkes Marskalk Macdonald, som kjendte sine Tropper, at forskandse Broen Guillotiøre, og anførte i egen Person to Batailloner Jnfanterie til dens Forsvar, da Napoleons Husarer kom sprængende mod Guillotierebroen, og fremstillede sig foran den, fulgt og omringet af heele Forstadens Ungdom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Marskalken holdt endnu Soldaterne tilbage i nogle Øieblikke, men rørte, overtalte og henrevne ved Folkets og Husarernes Opfordringer, kastede de sig paa Forskandsningerne, sønderbrøde. dem og var snart i Armene og Rækkerne af Napoleons Soldater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Den Høistkommanderende, der havde forudseet dette Affald, havde forladt Lyon, ikke ledsaget. af en eneste Gens Carme, men escorteret af en Escadron af det 3die Regiment Dragoner, anført af Lieutenant Marchebout. Tropperne, maa man lade vederfares Ret, undlode ikke at respectere ham og han var ikke udsat for nogen Fare.) Klokken 5 om Aftenen drog hele Garnisonen Napoleon i Møde. En Time efter tog den keiserlige Armee Staden i Besiddelse. Klokken 7 holdt Rapoleon sit høitidelige Jndtog i Lyon, ene i Spidsen for sine Tropper, fulgt af en umaadelig Mængde Mennesker, som ved deres uden Ophold gjentagne Hurraraab, tilkjendegav den Lykke, Henrykkelse, og Stolthed, de følte ved at see ham. Han steeg af hos Erkebispen og overlod sig til nogle Timers rolig Søvn, Napoleon overdrog strax Nationalgaden Omsorgen for sin Person og den indre Vagt i hans Pallads, han ville ikke modtage det Tilbud Nationalgarden til Hest i denne Anledning gjorde ham. Efter vore Statutter - sagde han - kjende vi ingen Nationalgade til Hest. Jøvrigt har J. opført Eder saa slet mod Greven af Artois, at jeg ikke vil have noget at gjøre med Eder Keiseren, som altid har Agtelse for Ulykken, havde ogsaa virkelig ved sin Ankomst, underrettet sig om Greven af Artois og havde hørt, at de Adelige, hvoraf Garden til Hest, for Størstedelen bestod efter at have svoren Prindsen at ville døe for ham, havde forladt ham, naar undtages en Ene) Marskalk Macdonald var ikke saa lykkelig To Husarer hvoraf den ene var beskjænket, for fulgte ham, og han ville vist have bleven arrestere, hvis ikke han var bleven befriet ved sin GeneralAdjutant. ste blandt dem, som havde tro bleven hos ham til Escorte, indtil det Øieblik da hans Person og Frihed var uden Fare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Keiseren lod det ikke blive ved, at rose denne ædelmodige Lyonesers Opførsel: "Jeg har aldrig ladet en skjøn Handling blive uden Belønning" - sagde han - og udnævnte ham strax til Medlem af Æreslegionen. Jeg befandt mig i Lyon ved Napoleons Ankomst, han vidste det, lod mig endnu samme Aften kalde: og førte en lang Samtale med mig om Paris og de sidste Tildragelser der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Om Morgenen lod han Divisionen Lyon passere Revne for sig paa den store offentlige Plads Belcour, jeg gjenseer dette Sted med Fornøielse. sagde han til Cheferne for Nationalgarden som omringede ham jeg gjenkalder endnu i min Er dring at jeg har hævet det fra sine Ruiner, og at jeg for 15 Aar siden lagde den første Steen dertil. Han gik derpaa ud derfra, allene fulgt af nogle Husarer. En Mængde Mennesker, Oldinge, Fruentimmer og Børn opfyldte Kaierne, Broerne og Gaderne, man styrtede sig under Hestefødderne for at see, høre og betragte ham nærmere, og for at røre ved hans Klæder. Det var et sandt Raserie. Neppe var han kommen nogle Skridt frem, før Mængden, der allerede havde seet ham, begav sig i fuld Løb hen paa et andet Punct, for at see ham endnu engang. Luften gjenlød af uafbrudte Glædesraab. Raabene leve Nationen, leve Keiseren, herned med Præsterne, herned med Royalisterne, fløi som en Løbeild gjennem Mængden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Da jeg omtrent en 14 Dages Tid, havde reist omkring paa kryds og tvers, traf jeg i et Værtshuus hvor jeg overnattede, en ung Mand, der kaldte sig Rictard og ligeledes gjorde en Reise til Hest. Da vi behagede hinanden, bleve vi eenge. om, den følgende Dag, at lade vores Klepperter, (Heste, hvile og selv at nyde den skjønne Egn. Vi drak ved Aftensmaaltidet en fortræffelig Viin, der forvandlede mig til en uforsigtig Sladrer; jeg fortalte om min grevelige Herkomst, viiste min Drikkebroder Ringen og betroede ham den Fremgangsmaade som jeg brugte for at opdage min Fader. Vi spøgede derover og gik glade tilseng. (Forsættes.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Udenlandsk. For nogen Tid siden fik en Kone i Grevskabet Nordhampion Øie paa en Klaperslange, der laasammensnoet om en Træstamme, som stod tæt ved Huset; hun tog hendes Mands Risle ned for at skyde den; men forandrede sin Beslutning og besluttede at dræbe den med en Stok, sat derfor Geværet imidlertid ned ved Siden af Stammen. Da Slangen var død, ville hun tage Geværet til sig hvorved Laasen kom til at støde mod en Knort, Geværet gik af og Kuglen gik ind i hendes venstre S. de og ud igjen ved Skuldren. Hun faldt ikke, men har Risten igjen ind i Huset og hang den optog hendes Barn op af Vuggen, og bad en af hendes ældre Børn lægge Haanden paa Saaret for at standse Blodet, og gav hendes Barn die. Saaledes, var hendes sidste Tanke i Dødens Øjeblihelliget hendes Barn, Faa Timer efter var Moderen ikke mere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Om Grækernes frygtede Brandere siger Pouquevise. De bestaae af gamle Skibe, der opfyldes med brændbare Materialier. Hele Tougværket er omviklet med Blaar, der er dyppet i en Blanding af Salpeter, Campher, Steen, og Linolie, Spiritus Vini o. s. v. Indretningen er saaledes truffen, at Jlden øjeblikkelig kan udbrede sig overalt, baade i det indre Skibsrum og til bele Takkelagen. Udenfor Skibets Agterende er anbragt et Stellads, hvorpaa Captainen staaer, som skal antænde Branderen. Naar han ved Solens Nedgang har udsøgt sig det Skib, han vil antænde, fører han om Natten sin Brander lige ind, paa Fienden og saasnart begge Skibes Takkelage har forvillet sig i hinanden, stikker han Jld paa Branderen og springer i Barkassen, hvormed hans Folk vente ham, Alt dette er faae Minutters Værk, Branderen meddeler sin Jld til det fjendtige Skibs Takkelage og springer i Luften inden dette kan rædde sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Indenlandsk. Ved den Storm, som raste Natten mellem 11 og 12te October ved de engelske Kyster ere der allene omtrent 150 Fartøier strandede eller forulykkede, blandt disse ere følgende danske Skibe: Skibet. Luise, Skipper Rieper bestemt fra Husum til Grimsby, det er sjunket ved Scarborougt; Skibet. Johanne," Skipper Lauritzen, bestemt fra Hull til Newcastle; det er drevet paa Strand ved Grimsby med Tab af Anker og Toug; Skibet, Fru Antie, Skipper Bruhn, bestemt fra Husum til London; dette er total forliist ved Vlieland, og Mandskabet formodentlig druknet; Skibet Kong David, Skipper Andersen fra Tøndern; det er drevet indtil Everland uden Folk og Master; Skibet i Hoff nung. Skipper Lübens bestemt fra Husum til Hul og Grimsby, det er drevet paa Grund ved Brandcaster; Skibet, Fortuna," Skipper Jørgensen, bestemt fra Danmark til Newcastle, dette er totalt forliist ved Bamberg Castle, kun Skipperen og Styrmanden ere frelste; Skibet Ruby, Capt. Williamsen, fra Kiel bestemt til Grangemouth, forulykket paa Chiswich Strand, og Capitainen, Styrmanden og en Matros druknet. Fra Scarbro meldes under 14de dennes, at der paa Canton er strandet et fremmet Skib, som man, efter de hos hen iland drevne druknede Capitain forefundne Papirer, anseer for Skibet Anna Maria," Capt. Lewson, kommende fra Huusum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Den 19de dennes, Morgen Kl. 6, indstrandede, ved Fjaltring Strand, 2 Mile fra Lemvig, Briggen Fortune, ført af Capt. John Mitschill, kommende fra Licht i Skotland, ballastet med Sand og Steen, og var bestemt til at Tømmer. Da Veiret siden har været taaleligt og Vinden østlig, er der Haabom, at Skibet med sin fulde Takkelage vil kunne bjerges, især da det staaer heelt oppe paa Land.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Mandskabet der bestaar af 9 Mand, ere alle hjer gede. - Paa samme Tid som dette Skib indstrandede, saaes tæt under Land 3 andre store Skibe, hvilte dog alle lykkelig undgik Faren. - Den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 9, indstrandede sønden for Fialtring en preussisk Galeaseskib, ført af Capt. H. Pagels, kommende fra Rotterdam, bestemt til Stralsund, hvor det hørte hjemme, med Ballast, Steen og Sand. Skibsmandskabet 5 i Tallet, bleve bjergede tilligemed Skibets Takkelage og Jnventarium.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Natten mellem den 20de og 21de October er paa Ruberg Forstrand, imellem Løkken og Lønstrup, indstrandet en Galease, ladet med Tran og saltede Sild, hvoraf endeel er bjerget. Fartøiet var uden levende Folks Medfølge og er total sønderslaget imod Havkakkerne. Efter al Sandsynlighed har Fartøiet været forladt af Besætningen, førend det kom til Stranden, da der intet Spor fandtes til Baader, eller Mandskabets Klæder. Paa Bielken ved Stor lugen er det brændt som dansk Eiendom til 174 Com mere læster. Ladningen, hvoraf der er bjerget 46 Tdr. Tran og 1 Tønde Sild, skjønnes at være indtagen i Bergen i Norge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Thisted, den 5te November. Atter blev denne Byes Jndvaanere, Natten til Torsdag opvagt af deres fredelige Skummer ved Raabet: Brand! Jlden var udbrudt i Hr. Kjøbmand Hr. D. Lützhøfts Gaard ved Byen og var opkommer i Laden, denne fortæredes af Luerne, men ved det tililende Brandcorpses roesværdige Virksomhed og Anstrengelse, lykkedes det at redde Hovedbygningen og den øvrige Deel af Gaarden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Natten mellem den 3die og 4de dennes, indstrandede paa Vorupøer Strand en Galease, Haabet kaldet, hjemmehørende i Bostad, ført af Capitain P. Olsen, kommende fra Stockholm og bestemt til Hamborg med en Ladning Tjære, Potaske, Staal og Jern, hvoraf endeel er bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
J Torsdags Morges indstrandede i Skjellet mellem Vorupøer og Tvorup Strand en Slup Galease, Amalie kaldet, hjemmehørende i Stralsund, ført af Capitain Georg Christian Siverts, kommende fra London og bestemt til Hjemmestedet, ballastet med Sand. Skibet er total forliist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Kjøbenhavns Kornpriser den 29de Novbr. Rug 2 Rbdlr. 2 Mk. a 2 Rbdlr. 3 Mk. By 1 Rbdlr. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbdlr. 8 s. Havre 1 Rbdlr. 4 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 5 Mk. pr. Td.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Kjøbenhavns Børs, den 29de Novbr. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Specier 238. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 4 4 s. Discon. to 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Ren Nationalbank-Obligationer (af Laa ter 94. net 4 Febr. 1820, uden Renter) 100; a 101 Rbdlr. r. S. eller 119 1/4 a 120 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Avertissements. Følgende Landeiendomme i Østrild Sogn ere underhaanden at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar, 1) Et Boelsted beboet af Mads Dalgaard, med Hartkorn 5 Skp. 2 Fk. 2 Alb. hvortil er betydelig Areal i Aggerland. 2) Et Huus beboet af Peder Bossen Hartkorn 2 Skp. -Fk. 1/2 Alb, hvortil ogsaa er got Tillæg 3) Et Huus sidst beboet af Mads Berthelsen, Hartkorn 1 Alb. Sidste kan strax modtages og de første to Steder modtages 1ste Mai 1825. Alle Stederne ligge beqvemt for Fiskeriet i Østrild Fiord og for anden Næring derved. Man akkorderer med Undertegnede. Kjølbyegaard den 23de October 1824. N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-05
Fredagen den 26de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Lemvigs Raadstue holdt. offentlig Licitation over en vigtig Reparation ved denne Byes Kirke, som til forestaaende Sommer 1825. skal istandsættes saavel indvendig som udvendig, hvorved vil forefalde betydeligt Muur= og Tømmer= samt Snedker= og Maler-Arbeide m.v. Conditioner og Overslag ere fra 1ste November, næstkommende til Eftersyn paa Byefoged Contoiret. og for at give mulige Lysthavende nogen Oplysning om Arbeidets Vigtighed, bemærkes her at Overslagets Summa opløber til 905 Rbd. Sølv. Samme Dag vil tillige blive afholdt Licitation over en nye Sidebygnings Opførelse paa 16 Fag, ved Byens offentlige Skolehuus, hvortil Overslag imidlertid ikke endnu er forfattet. Lemvig den 16de October 1824. L. C. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Keiser Napolcons Tilbagereise fra Elba til Paris i Aaret 1815. af Memoires de la vie prive de Napoleon. (Sluttet.) Keiseren standsede nogle Øieblikke, omfavnede Generalerne Monton Duvernay, Gerard og andre Officerer, som hele Paris troede var i Færd med at forfølge ham, og efter at have uddeelt til høire og venstre nogle Smiil og mange Complimenter, gik han ind i sit Gemak og lod de keiserlige Hofbetjente, Municipalcorpset og Cheferne for Nationalgarden og de militaire Corpser, blive ham forestilte. Aftenen tilbragte han i sit Kabinet, hans forste Tanker var Keiserinden, til hvem han og saa skrev et meget ømt Brev og et ligeledes til Prinds Joseph, at han igjen var kommen paa Tronen, og overdrog ham, at gjøre det bekjendt for de udenlandske Magters Ministere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Den 14de ankom vi til Chalons meget tidlig. Det var et skrækkeligt Veir, og dog havde Stadens hele Folkemængde begivet sig udenfor Porten for at see Keiseren nogle Øieblikke tidligere. Han lagde Mærke til, da han nærmede sig den, at der paa Murene stode Ammunitionskarrer og Artillerie, og yttrede sin Forundring derover. De vare bestemte - sagde man til ham - til at bruges mod Dem, men vi have standset dem paa Veien, og gjøre Dem herved en Foræring dermed. Det er godt mine Børn, J have altid været gode Borgere, svarede han. Han var meget tilfreds med at befinde sig blandt Chaldneserne og modtog dem med megen Agtelse, og Godhed. Jeg har ikke glemt sagde han, at J.i fyretyve Dage kjækt modstode Fjenden, og forsvarede tappert Passagen over Saonefloden, dersom alle Franske havde besiddet Eders Mod og Patriotisme, ville ikke en eneste Fremmed have kunnet forladt Frankerig igjen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Den 16de reiste vi og naaede om Aftenen Avalon, hvor han som overalt blev modtagen med destørste Glædesyttringer, man trængte sig omkring ham, man var færdig at qvæle hinanden for at komme til at see, at høre og tale med ham. De meest udmærkede Damer i Staden tilbragte Dag. og Nat paa Trapperne og i Corridorerne for at komme til at tale med ham. Tre af dem, ud maattet af at have staaet hele Dagen, bad os om Tilladelse i Mangel af Stole, at maatte sætte sig ned ved Siden af os: det var i en Sal der stødte til Keiserens Værelse, hvor man havde lagt Madrasser paa Gulvet for at vi kunde hvile nogle Øieblikke. Jntet var mere morsomt, end at see disse tro unge og elegante Bonapartistinder, frygtsom siddende i en Grouppe paa et simpelt Teppe i Midten af vores smutsige Bivoac. Vi søgte at holde dem med Selskab, men vore Øine lukkede sig mod vores Villie: Sov kun, sagde de, vi ville vaage over Keiseren. Trætheden fik slutteligen Overuagt over Galanteriet og snart indsove vi roligen ved deres Fødder. Da vi vaagnede fandt vi den ene Dame, staaende Skildvagt ved Keiserens Dør; han fik det at vide, og bevidnede hende sin Tak for hendes Hengivenhed for ham i de forbintligste og artigste Udtrykke. Jeg troer det var i Avalon, at en Officeer af Generalstaben kom for at bringe Efterretning om Marskal Neyls Underkastelse og Parolbefaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Udenlandsk. Et Menneske, som i sin Ungdom var bleven dømt til 101 Aars Galeistraf, blev forleden, efter udstanden Straffetid, løsgivet som en 121 aarig Olding. Da han kom tilbage til sin Fødeby Bourg, kjendte han den ikke igjen og traf naturligviis heller ikke hverken Slægtninge eller Venner mere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Den 12te October blev Staden Kupferberg, i Slesien, i faa Timer, paa nogle enkelte Huse nær, aldeles lagt i Aske, ved en ulykkeligviis opkommen Jldsvaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Ho Kornpriserne stige i Amsterdam. Fremmed Hvede maa nu indføres til Lissabon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Hamborg var Byg ikke meget søgt den 30te October; men derimod Rug og Hvede, formedelst den ringe Tilførsel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Børsenhalle fortæller, at der, ifølge Skipperefterretninger, paa Børkum skal være forulykket en saakaldet Eider Ball eller Cuff, med Havre, tilligemed tvende andre Skibe, som alle gik under med Mand og Muus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Indenlandsk. Skibet. Anna Martha, " Skipper Stopper, bestemt fra Faaborg til Amsterdam, er sjunken i Nordsøen. Skibet Hanna, Skipper Farrer, bestemt fra St. Uebes til Kjøbenhavn, afseilede derfra den 14de Septbr. og blev læk den 24de. Da Skibet den 25de var synkefærdigt, kastede Folkene sig i Storbaaden, og Skibet sank strax derefter. Den 28de bleve Folkene tagne ombord paa Skibet Qvebec Paquet, Skipper Sewell, og ere nu ankomne til Limerick den 18de October.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Strandinger. Natten til den 5te Novbr. indstrandede paa TvorupStrand ved Thisted en Galease, den unge Elisabeth kaldet, hjemmehørende i Kjøbenhavn, ført af Capt. Hans Bohn, kommende fra London og bestemt til Hjemmestædet, ladet med Steenkul. Skibet er total forliist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Ligeledes indstrandede den 11te om Morgenen tidlig paa Klitmøller Strand her i Amtet et stort Brig, skib, uden levende Mennesker, da en Deel Planker ere drevne i Land, formodes at Ladningen maae bestaae deraf. Paa Skibets Agterspeil staaer malet: The Rachel from Scarborough.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Kjøbenhavns Kornpriser den 5te Novbr. Rug 2 Rbdlr. 2 Mk. a 2 Rbdlr. 4 Mk. Byg 2 Rbdlr. a 2 Rbdlr. 1 Mk. Havre 1 Rbdlr. 4 Mk. a 1 Rbdlr. 5 Mk. pr. Td.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Kjøbenhavns Børs, den 5te Novbr. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spe tier 2374. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 4 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Rener 93 a 93 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 ½ a 101 Rbdlr. r. S. eller 119 1/2 a 120 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
(Jndsendt.) Som et Beviis paa Levestedets Dyrhed, i Thisted, og til Advarsel for Fremmede, som, uden at føre Kjøkken og Seng med sig, maatte attraae Function ber i Byen, tjener: at et Menneskes Kost og Huuslye betales med 3 Mk. daglig. Ligeledes at Lastdtagere, for at bringe Reisetøi fra Sted til andet, fordre 12 s. pro persona for hver 2 Time.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Avertissements. Følgende Landeiendomme i Østrild Sogn ere underhaanden at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar 1) Et Boetsted beboet af Mads Dalgaard, med Hartkorn 5 Skp. 2 Fk. 2 Alb. hvortil er betydelig Areal i Aggerland. 2) Et Huus beboet af Peder Bossen Hartkom2 Skp. -Fk. 1/2 Alb. hvortil ogsaa er got Tillæg 3) Et Huus sidst beboet af Mads Berthelsen, Hartkorn 1 Alb. Sidste kan strax modtages og de første to Stede, modtages 1ste Mai 1825. Alle Stederne ligge beqvemt for Fiskeriet i Østrild Fjord og for anden Næring derved. Man akkorderer med Undertegnede, Kjølbyegaard den 23de October 1824. N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-12
Fredagen den 26de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Lemvigs Raadstue holdt offentlig Licitation over en vigtig Reparation ved denne Byes Kirke, som til forestaaende Sommer 182. skal istandsættes saavel indvendig som udvendig, hvorved vil forefalde betydeligt Muur= og Tømmer= samt Snedker= og Maler-Arbeide m.v. Conditioner og Overslag ere fra 1ste November næstkommende til Eftersyn paa Byefoged Contoiret. og for at give mulige Lysthavende nogen Oplysninom Arbeidets Vigtighed, bemærkes her at Overslagets Summa opløber til 905 Rbd. Sølv. Samme Dag vil tillige blive afholdt Licitation over en nye St. debygnings Opførselse paa 16 Fag, ved Byens offentlige Skolehuus, hvortil Overslag imidlertid ikke endnu er forfattet. Lemvig den 16de October 1824. L. C. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-19
Den stiaalne Ring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-19
(Fortsat.) Hun slog af Forundring begge sine Hænder sammen, men jeg blev af Glæde saa forskrækket, at jeg lod den ærlig Jacab falde paa Jorden. Fyrsten rystede lidt paa Hovedet, tog Bogen, som jeg hurtig fik op igjen, af min Haand, og lagde den efter en let Berørelse med sine Læber, paa Bordet. Derpaa saae han paa mig og Helene og spurgte, 4 Hvad feiler Eder L. Naadige Hr. Onkel - svarede hun - Det overrasker mig, at finde den unge, vakre Mand her, der, som jeg allerede har fortalt Dem, i hiin lille Stad, hvor vores Ahnherre ligger begravet, beskyttede mig for Anfaldet af en gal Hund; og som jeg kun kunne belønne med en Rose fordi han havde reddet mit Liv. Hvor underbar Himlen føier det. - raabte Fyrsten - og foldede sine Hænder. Det var en brav Handling, som jeg paatager mig at gjengjælde. Dem. Foreløbigen Herr Walland udnævner, og dem til min Sekretair, med den hos mig sædvanlige Løn af 600 Daler, og frie Kost og Logie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-19
Risceller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-11-19
En aldrende Dame i Domfries i Engeland, blev forleden storligen forundret ved at slaae Hull paa et Æg, og see noget, der lignede en Orm, stikke Hovedet op i Veiret og derpaa forsvinde. Da hun troede hun kunde have taget Feil, sætter hun hendes Briller paa, og da hun just ingen synderlig Lyst havde til denne Lekkerbisken, saa hældte hun hele Æget ud paa en Tallerken, og seel det var enten en Orm eller en Snegl, omtrænt en og en halv Tomme lang. Æget i der var af en And, havde ingen Lugt og synes at være gandske frisk. Domfries Journal.)Et moderne og følgelig ogsaa meget kierligt Par, der havde anvendt al den Tid, dehavde levet sammen, paa venskabelig, at foraarsage hinanden al den er gelse de kunde, saae endelig det Øieblik nærme sig, som tidlig eller sildig vil komme til os alle. Hendes Naade maatte nemlig afsted derfra. Omhyggelige i hendes sidste Øieblik for ham, hvis Lyksalighed, hun sit hele Liv igjennem havde studeret paa at tilintetgjøre, ville hun slutteligen i en meget kierlig Ton endnu skienke ham et Raad: "Min allerkjereste Mand - sagde det døende Ribeen, i det hun, kastede hendes Arme om hans Hals og sukkede - hvis Du nogen finde min Bedste skulle faae i Sinde at tage en anden Kone, saa vogt Dig for en Zantippe.". Og frygt ikke for det min Skat - svarede Manden - vore Love tillade os ikke at ægte to Søstre,