Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-10-23
Den Franske Moniteur har meddeelt i Aar følgende interessante, men vel ikke behagelige, Betragtning over de betydeligste Staters Gield. Der er for kort Tid siden bleven bekiendtgjort en Oversigt over Statsgielder i Europa; hvoraf det giver sig tilkiende, at de Europæiske civiliserede Staters offentlige Jndkomster beløbe sig til 3 Millierder og 565 Millioner Franker, og deres Gield til 35 Milliarder 142 Millioner. – Naar man antager at Renten af Gielden i Giennemsnit udgiør 6 Procent, saa er Jndtægterne af 3 Milliarder 565 Millioner bebyrdet med en aarlig Udgift af een Milliard 868 Millioner, 520,000 Franker, som udgiør meere end det halve af disse Jndtægter. Resten er bestemt til Regieringens sædvanlige og aarlige Udgifter. Statscrediten er derfore bleven den høieste Fornødenhed, som vel har en Aarsag der almindelig finder Sted, men som Begivenhederne have røbet. Denne fremkom nemlig ved Metallerne, som bleve bragte fra America til Europa. Keiser Karl V. var den første, som var i Besiddelse af dem, og fandt der Midler til at udvide sin Magt over de Skranker, som Nationernes daværende Tilstand kunde tillade. Philip 11, samlede sig nye Skatte, og naar han havde besiddet ligesaa megen Genie som Troløshed, saa var Frankerig blevet hans Bytte eller hans Datters Medgift. Henrik IV, som ikke havde Kolonier, erstattede dette Savn ved sin Sullys overordentlige Sparsommelighed. Han havde en Skat og dertil en staaende Armee; hvorved siden den store Kong Karl tes Tid en overordentlig Forandring blev bevirket i Staten. Men siden Jndførselen af Metallerne og af i Europa fremkom Statspapirerne. Ludvig XIV, efterlod sig en Statsgield, paa 4 Milliarder, som Laus skadelige System tilintetgjorte paa Familiernes Bekostning. Den Krig som blev fuldendet 1763 havde medført Englands Ruin; Da den lagde det Grunden til dets Statsgields System med et synkende Fond. Dets Regieringsform tillod det ikke at holde en staaende Armee, og dets geographiske Stilling tillod den til i enhver Tid uden Fare at lade sin Armee gaae ind. J det øvrige Europa kunde ikke dette finde Sted; da en Kurfyrste af Brandenborg havde allene 152,000 Mand under Vaaben, saa kunde Østerrige og Frankerige ikke formindske deres Hære. Saaledes begyndte det System at holde store Armeer, som en umiddelbar Følge af de nye Verdens Metaller. Men Stats kræfterne stode ikke i noget Forhold til at underholde Stridskræfterne; allene Syvaars Krigen havde kostet Frankerig 1300 Millioner Franker. Da Ludvig den XVI besteeg Thronen fandt han, at Udgifterne vare 25 Millioner høiere end Jndtægterne; Renterne opslugte 190 Millioner Fr. Hr. Neckers Laan bragte den til 237 Millioner. Endelig dengang Revolutionen brød ud var Frankerigs Gield mere, end 4 1/4 Milliard ligesom ved Ludvig den XIVdes Død. Denne Gield blev tilintetgjort under Revolutionens skrækkelige Begivenheder. Men den er blevet fornyet igjen og udgiør nu 3 Millarder. Af disse Begivenheder, som lade sig meere eller mindre anvende paa andre Stater, fremgaaer den nægte lige Sandhed, at Regieringerne først havde Armeer med Skatkammere; men som pludselig forandrede de forrige Forhold imellem Rigdommene og Repræsentativ-Tegnene paa Rigdommene. Da man begyndte at mangle klingende Mynt saa skabte man et Tegn, som man satte i dets Sted. Men dette Tegn, som man saa overdrevent har formeret, vild ledede Regieringerne i Beregningerne af deres Kræfter. Om endog England skylder saa meget bort som fine Jndkomster 20 Gangetaget, saa kunde dog de andre Stater ikke overlade sig til denne truende Tilstand. Og om man endog vil sætte al Blændværk tilside, saa er det dog aabenbart, at Frankerige, som kun bortskylder det Firedobbelte af sine Jndkomster, er i Grunden stærkere end England. – Moniteuren leverer derpaa følgende Oversigt over de største Europæiske Magters Jndtægter og Statsgield, saaledes som det forholdt sig ved Slutningen af Aaret 1819. - Rusland, Folkemængden i Polen indbefattet) 52 Millioner, Jndkomster 350 Mill. Franker; Statsgield 600 Mill. eller ongefær det Dobbelte af dens Jndtægter.