JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg Undertegnede at bortsælge min paaboende Gaard i Gjøttrup By og Sogn, i Vester=Hanherred, i Thisted Amt, som staaer for Hartkorn 9 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Album, hvis Jorder, ere i stærk Gjødningstilstand, og Udsæden er 12 Tdr. Rug 15 Tdr. Byg og 8 Tdr. Havre, hvilket kan udvides meget og Havlen er 100 Læs aarlig. Besætningen er nu Fortiden 46 Fækreaturer, 7 Heste og 40 Faar. Tørveskjer og Græsning haves i Overflødighed. En Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen, om Kjøberen at traaer det. Gjottrup, den 16de December 1834. Christen Godiksen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Gaarden Fogedgaard, beliggende i Vadum Sogn, med sine udmærkede gode tæt ved Gaarden beliggende Jorder, der staae for Hartkorn 2 Tdr., kan strax faaes til Kjøbs, naar man henvender sig til Exam. juris A. Müller i N. Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Friske frederikshavnske Østers ere atter til Salg paa Compagnihuset. Petersham, et nyt Slags vandtæt noppet Døffel, diverse Cassimir og Klæde m. m. m., udsælges billig af S. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Chocolade i alle Sorter, udarbeidet i lukkede Maskiner i P. Chr. ( Veichmann & Comps. BampChocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser, hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg, hos Chr. H. Nielsen i Hjørring og hos H. S. Karup i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
I Aalborg Hospital er en Fruentimmerplads ledig, hvor om Ansøgninger kan indgives i 4 Uger fra Dato, til undertegnede Hospitalsforstander. Ansøgningerne maa være forsynede med paalidelige Attester og Ansøgerens borgerlige Stilling, Alder, Vandel og Kaar, samt Svaghedstilstand, om nogen saaden angives, og kunne gamle, ugifte Fruentimmer, isærdeleshed af Embeds= eller Borgerstanden, vente at komme i Betragtning. Aalborg, den 18de December 1834. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Nyligen ankommen her til Byen, anbefaler Undertegnede sin Hjælp, som Læge og Accoucheur, til Enhver, der maatte ønske at benytte den, det være sig i Byen eller paa Landet. Min Bopæl er paa Algaden ved Siden af det nye Apothek. Aalborg, den 20de December 1834. Clemmensen, Candidatus medicinæ & chirurgie,
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Hospitals= og Fattig=Læge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
En Lærerinde til 1 Pigebarn, som foruden Brodering, og Skrædersyning, giver Underviisning i Tydsk, Tegning og Claveerspil, og som tillige, om, og naar, forlanges, vil deeltage i en Landhuusholdning, ønskes forinden eller til 1ste Mai, hvorom Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Meddelelse, naar Nogen som attraaer denne Plads behager at melde sig. Et meget bekvemt Sted paa Bælum Mark, med Besætning, samt Ager, Eng og Tørveskiær tæt omkring Stedet, der staaer for omtrent 1 1/2 Td. Hartkorn, er at faae i Forpagtning fra Nytaar af. Kjøbmand Bomholt anviser Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Udmærket fiin Postpapir af forskjellige Sorter, i større og mindre Format; ligeledes forSkjellige Sorter extra fiin Bikube, i större og mindre Format; flere Sorter Propatria, samt Concept, sælges til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Undertegnede anbefaler sig med smukke, fine, vandtætte Filt, & Silkehatte til nedsatte Priser. M. Rothenborg, Hattemagermester, boende ved Østeraa. Sammesteds kjøbes Hareskind til høieste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Auctioner. Efter Begjering af Hr. Consul Bendixsen i Thisted, bliver, Mandagen og Tirsdagen den 29de og 30te Decemver 1834, holdet offentlig Auction over det Bjergede af den, den 11te Dennes, paa Rotbøl Strand, paa Reisen fra Helsingfors til Middelhavet, indstrandede Brig, Christine, af Helsingfors, som førtes af den ved Skibets Kantring i Nordsøen bortrevne Capt. Monstrøm. Det Bjergede bestaaer af circa 100 Stkr. svære I Fyrre Bielker, circa 60 Tylter Fyrre=Planker og circa 90 Tylter Fyrre=Bord, samt nogle Spirer, Alt af forskjellig Dimension. Endvidere en Deel Vrag, Takkelage, 2 Stkr. Skibsankere m.m. Auctionen begynder om Formiddagen Klokker 9 præcise. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Teglgaarden, den 16de Decbr. 1834. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Efter Reqvisition af Procurator Møller, bliver, Tirsdagen den 7de Januar næstkommende, vog fölgende Dage, afholdt offentlig Auction i Klubben Enighedens Locale, over en betydelig Bogsamling i forskjellige Sprog og Videnskaber. og hvorover trykte Cataloger ere at faae hos Boghandler Lundt her i Byen. Aalborg, den 4de December 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Hvad Reformbillen selv angaaer, saa vil jeg her gientage den Erklæring, jeg afgav, da jeg som Medlem af Underhuset, indtraadte i det reformerede Parlament: at jeg nemlig anseer Reform Billen som en definitiv og uigjenkaldelig Afgjørelse af et vigtigt constitutionelt Spørgsmaal, en Afgjørelse, som ingen Ven af Landets Ro og Velfærd hverken directe eller inddirecte kan ville forsøge paa at kuldkaste. Men ansees det for Reformbillens Aand, at Statsmænd kun da skulle finde en Støtte i den offentlige Mening, naar de uden Forskjel laane Øre til ethvert Udtryk af Folkestemningen, kun naar de afhielpe Alt, hvad Denne eller Hiin kan falde paa at kalde Misbrug, eller naar de kuldkaste den kraftigste Støtte for enhver Regjering, der er mægtigere end baade Lov og kold Fornuft, nemlig Agtelse for alle Rettigheder og Hensyn paa enhver Magt, der har Aarenes Hævd for sig, naar dette er ReformbillensAand, saa er jeg ikke tilsinds, at understøtte den. Mennaar denne Aand kun fordrer en omhyggelig Revision af alle Jnstitutioner, saavel verdslige som geistlige, naar den forlanger denne foretaget i den velmenende Hensigt, at den skal bestaae i at sikkre og opretholde erhvervede Rettigheder, afhielpe beviislige Misbrug, og dermed forbindeBortfjernelsen af virkelige Besværinger, saa paatager jeg mig i Forening med mine Colleger at handle i en saadan Aand- og til saadanne Formaal. - Revisionen af Pensions=Listen, har jeg engang modsat mig, fordi Kronens vilkaarlige Villie i at uddeele Pensioner dengang var aldeles ubunden, og der var altsaa Jngen, man kunde gjøre ansvarlig for at have uddeelt dem uden Fortjeneste; men jeg har derimod sener understøttet Lord Althorps Andragende, at det for Fremtiden kun skal være personlige Tjenester mod Krone og Stat eller Udmærkelse i disse, der skal kunne berettige til denne Begunstigelse, og som Kronens Minister vil jeg samvittigheds fuldt blive denne Grundsætning tro. - Hvad Kirke-Reformen angaaer, har jeg ingen ny Erklæring at afgive. Jeg kan ikke give mit Minde til Anvendelsen af Kirkens God i nogen Deel at de forenede Kongeriger, uden til Kirkens egne reenkirkelige Formaal. Men jeg gientager her, hvad jeg allerede i Parlamentet har andraget, med Hensyn paa den herskende Kirke i Jrland, nemlig, at, hvis den Kirkensk tilkommende Indflydelse og den herskende Troes sande Interesse, kan befordres ved en bedre Fordeling af Kirkens Jndkomster, saa maae alle andre Hensyn vige for at befordre saa vigtige Formaal. Med Hensyn paa Kirkens Gods her is Landet (England) har Jngen yttret sit Ønske saa alvorligt som jeg, at Tiende=Sagen, saa vanskelig og indviklet den og saa er, dog, om muligt, maatte kunne ordnes, paa en Maade ved en forandret Afgift, der kunde grunde sig paa retfærdige og vel overlagte Grundsætninger. - Med Hensyn paa de udenlandske Anliggender tilføier Sir Robert endnu, at det en Regjeringens Hensigt, at opretholde den almindelige Fred, og at vaage over en samvittighedsfuld Opfyldelse af alle indgange Tractater, fra hvad politisk System de ogsaa maatte hidrøre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Vi meddele forlodig den ikke uvigtige Efterretning fra Frankrig, at den polytechniske Skole, som ved saa mange Leiligheder har ladet høre fra sig, er tildeels opløst, og at en Trykke=Friheds=Proces mod Bladet National for Pairernes Kammer, er bleven paadømt, om hvilke to Begivenhed der vort næste Blad skal indeholde det Udførligere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Stridighederne mellem Mehemed Ali og Porten hidrørte deels fra den tilbagestaaende Tribut for Krigsaarene, som Porten, gjorde Fordring paa, men Mehemmed nægtede at betale, deels fra den uhjemlede Besiddelse af Statholderskabet Orfa og Racka i Mesopotamien, som de ægyptiske Tropper siden Fredslutningen ei have rommet, endskjøndt disse Provindser er ere med indbefattede blandt de afstaaede Landskaber. Saa længe Opstanden i Syrien gav Ægypterne nok at bestille, stod man i Constantinopel fast paa sin Ret, som i øvrige ogsaa var grundet nok, om der overhovedet i Politiken, kan være Tale om nogen anden Ret end den, det støtte sig paa Magten. Man pustede til Urolighederne i Syrien og stod beredt med en taltig Hær til at gjøre et nyt Forsøg paa denne, Provindses Tilbageerobring, men da Opstanden i en Hast blev undertrykket, har man i Constantinopel maattet give Sli paa disse krigerske Planer, sandsynligviis ikke blot for Øieblikket, men for stedse. Sultanen har bekvemmer sig til at renoncere paa den tilbagestaaende Tribut, og, hvad mere er, at afstaae de omtvistede Provindser østen for Euphrat nu er Mehemed Ali altsaa i det Tilfælde, at kunne naar han vil, forlange Tigris=Floden til Grændse, om Freden altsaa nu skal blive af Varighed, er et Spørgsmaal, som ikke vil blive afgjort i Constantinopel, men i Alexandrien eller Cahiro, thi da Mehemmet Ali er underrettet om Portens fjendtlige Planer, og da han tillige veed, at den kun var Bevistheden om dens Afmagt, der hindrede disse Planers Udførelse, saa holder han vel nu Alt for tilladt hvad hans Fordeel kan synes at opfordre ham til. Jmidlertid er det ikke troligt, at han ubetænksomt skulde drag. Sværdet, da han ret vel veed, at ethvert nyt Fredsaar befæster hans Herredømme meere end det meest glimrende Feldttog, og desuden have hans Vaaben Beskjeftigelse nok for Øieblikket i det sydlige Arabien. Først, naar det er lykkedes ham at udbrede sin Magt over den arabiske Halve og at sætte sig i Besiddelse af de umaadelige Hjelpemidler, denne frembyder, først da kan Mehemed Ali med Held træde op som Gjenopretteren af Califfernes store Rige, hvilket maa være hans Formaal, naar han ikke vil nøies med en heldig Oprørers forbigaaende Glands og Berømmelse. Men det lader sig ikke nægte, at dette Maal endnu ligger temmelig langt borte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Kjøbenhavn, den 22de Decbr. Jgaar anlagdes Hofsorg for den afdøde Landgreve VicJtor Amadens af Hessen=Rothenburg, som bæres i 8 Dage, i Forening med den allerede anlagte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Af en Annonce til Fædrelandets Læsere i Gaars Nr. af benævnte Blad sees, at Red., Hr. Prof. David, endnu ikke har erholdt nogen anden eller videre Meddelelse om den ham overhængte Retssag, end den, som, ifølge Forordn. af 17995 18, er indført i de offentlige Tidender. "Jeg støtter mig, siger Hr. Prof., til min Overbeviisning om, kunat have villet det Sande og Gavnlige, og kun at have helliget min Pen i dette Tidsskrift som i Alt, hvad jeg under min Skribentvirksomhed har meddeelt Publicum, til nyttige Sandheders Udbredelse paa en Maade, som hverken Lovene eller Menneskene kunne fordømme. Men derfor seer jeg ogsaa denne Sags Udfald imode med den Rolighed, som kun den kan have, der i Bevidsthed om sin Brødefrihed forener en ubrydelig Agtelse for Loven med en urokkelig Tillid til Lovens Haandhævere. - Af samme Annonce erfares, at det kgl. danske Cancelli under 9de D. har afslaaet Prof. Des Ansøgning om den Bevilling paa Anonymitet, som Resol. af 4de Marts 1814 giver Haab om, vil vorde tilstaaet Udgivere af periodiske Skrifter, naar de ere Mænd af erkjendt Retskaffenhed og Ærekjærhed, ved at give ham til Svar: at det Ansøgte efter Omstændighederne ikke kan bevilges, saavelsom at den kgl. General=Postdirection har troet, ikke for Tiden at kunne forestille Hs. Majestæt til Bønhørelse, en af ham indgiven Ansøgning om at Bladet med Hensyn til Postforsendelsen maatte sættes paa lige Vilkaar med den større Mængde af de her udkomne lignende Tidsskrifter, fordi det ved allerhøieste Resolution af 22de April d. A. allernaadigst er bestemt, at der ikke for modereret Porto indtil videre maa forsendes flere indenlandske Blade eller Tidsskrifter med Posterne i de danske Stater, end de, til hvis Forsendelse paa dette Vilkaar, der ved foregaaende allerhøieste Resolutioner allerede er givet Tilladelse. (Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Som man erfarer, er det ikkun for Høiesteret, Justitsraad Høiesteretsadvokat Sporon har overtaget Prof. Davids Forsvar i den Fiskalsag, der er anlagt imod Fædrelandet. Den Anklagedes Defension i første Jnstants, for Hof= og Stadsretten, har Lands=Over= samt Hof= og Stadsrets Procurator Haagen paataget sig. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Kjøbenhavns Havnepriser, den 20de December. Holst. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Sjell. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Langel. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, rad. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, brad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Ærter - Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Gjell. Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 4 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Kjøbenhavn, den 28de December. Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 206 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 170; a 171 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 a 46 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Dito Ditto 88 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 101 ½ a 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 10 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 i Banco. 4 pCt. Ditto Dito 101 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 72, a 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Hamborg, den 23de December. Bordeaux 1891. Petersborg 9 12. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 7 ½ s. Madrid 45 3/8. Cadix 468. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 206 1/2. Species 1/3 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Blandede Efterretninger. En Artikel i Kieler=Correspondentsblad yttrer sig særdeles tilfreds med, at Forbundsdagen har ved Beslutning af 13de November frataget det atademiske Senat Criminal Jurisdictionen over de Studerende. Med Hensyn til Kiel findes denne Forholdsregel saa meget hensigtsmæssigere, som det derværende academiske Consistorium ogsaa havde tiltaget sig Civil- og Criminal-Jurisdiction over et ikke lidet Antal Borgere, som tildeels kun stode i ubetydeligt ydre Forhold til Universitetet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Mandskabet paa den ved Altona stationerede Kutter Elben, der, under Kapitain=Lieutenant Bodenhoffs Kommando, med ufortrøden Nidkjærhed bidrog til at slukke den hos Mølleren Behr paa den hamborgske Elb=Ø Waltershof udbrudte Jldebrand, har af det Billewarder Assurance=Selskab, tilligemed en Taksigelse, erholdt en Erkjendtlighedsgave paa 300 Mk. Cour.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Skræddermester P. Gürtner i Kjøbenhavn bekjendtgjør i den Berlingske Tidende, at det milde Efteraar og den begyndende vaade Vinter har foranlediget ham til for særdeles billig Priis absolut at bortsælge hele Beholdningen af sit velassorterede Magazin af færdigsyede Klædningsstykker."
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Reisende med Dagvognen. Den 24de Debr.: Skibscapitain Sørensen til Aarhuus, Kurvemagersvend Dalloff til Randers; Cand. theol. Duel til Hobro. Den 25de: Jfr. Preetzmann og Hr. Kall fra Aarhuus; Skibsbygmester Langeland, Jfr. Schmidt og Hr. Køster fra Randers, og Jfr. Holm fra Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Døde. C. M. Jochumsen, f. Møller, 35 Aar; Emilie M. A. Nielsen, 21 Aar; F. Poulsen, 37 Aar; K. M. Splica, f. Rosenstand, 83 Aar; borgerlig Infanteri=Major J. G. Ponfang, 77 Aar; alle i Kbhvn. Capitain M. Schmidt, Toldcontrolleur i Holtenau. Dorthea C. Rasmussen, f. Aachmann, 70 Aar, i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 22de Decbr., L. Clausen f. Restved, best. t. Grimsby; L. Nielsen f. Nakskou, best. t. Hull og C. H. Riise f. Stubbekjøb., best. t. England; alle m. Byg. A. Lund, N. J. Tækker og H. J. Nielsen (disse 3de Skippere udgik den 19de, men indkommen igjen idag). D. 23de: J. H. Møller f. Bandholm, best. t. England m. Byg, Fyrskibet Trindelen, Capt. Hein, indkom den 21de December og Aftenen fra sin Station ved Læs, for her at overvintre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Aalborg Kirker. Søndagen mellem Juul og Nytaar prædiker til Høimesse. i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. v. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Messefald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Ved Tallotteriets 1409de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 19. 64. 49. 82. 22.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 3die Januar, Klokken 6 Aften, afholdes Generalforsamling i Selskabet Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 20de Decbr. 1834. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Søndagen den 28de December opføres: De to Grenaderer, eller: Feiltagelserne, Lystspil i 3 Acter, efter det Franske. Derefter: Et Eventyr i Rosenborg Have, original Vaudeville i 1 Act af Prof. Heiberg. F. Müller. Anden Etage i min iboende Gaard er enten strax eller til Paaske Flyttetid at faae til Leie. Chr. H. Sødring. 1 Sopatenter ere tabte paa Gaden. Finderen bedes at aflevere dem til Capt. Bluhme imod en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Gode Formlys kan faaes til 20 Mk. pr. Lpd. hos N. Schibbye.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Friske frederikshavnske Østers ere atter til Salg paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
Paa Landeveien mellem Nørre-Sundby og Langbrokroler, den 23de Dennes, om Formiddagen mellem 8 og 10, tabt af en Vogn en Sæk, hvori var, efter medfølgende Passereseddel, 1 Stkr. graat viborgsk Klæde, 29 Al., og 126 Al. farvet Lærred. Den retsindige Finder loves en god Douceur. Stiftsbogtrykkeriet anviser Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-27
3 a 4 smukke Værelser med Kjøkken m. m. er til Leie, enten strax eller til Paaske. Chr. Dokkedahl. Parapluier. af forskjellig Størrelse, hvoriblandt meget store Reiseparapluier med tykke kiprede Tøier, faaes til de billigste Priser hos G. Brøchner. paa Graven. I NB. Gamle Parapluier overtrækkes og repareres.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-29
Da iøvrigt denne Slags Processer, siden Juli Revolution nen, have hørt til Dagens Orden, maa vel følgende Begivenhed ansees for endnu vigtigere. Den fortælles saaledes Frankrigs Ungdom, fri for al Medskyldighed i de sidste 42 Aars Forbrydelser og endnu ikke skjændet ved den Foranden lighed i Tænke= og Handlemaade, hvori den ældre General tion, paa en hidtil exempelløs Maade, har gjort sig skyldig denne Frankrigs Ungdom blev den 16de December straffe, af hiin ældre Generation. Det kunde ikke tilgives den, at den endnu staaer saa reen og fri for Pletter. Netop i denne Reenhed finder den ældre Generation en Bebreidelse mod sig selv, hvis relative Vægt den selv bedste kan bedømme, i Forhold til, som den finder sig meere eller mindre truffen. Jmedens Hr. Thiers's tidligere Ven og Collega (Armand Carrel) og Hr. Barthes favreste Aars Medskyldige, den 16de stode for Pairernes Kammer, blev i Cabinettet taget den Bestemmelse, at opløse den første Afdeling af den polytechniske Skole, denne Planteskole for Frankrigs National-Storhed. 145 Elever, som hørte til denne Afdeling bleve Dagen efter sendte hjem. Den Aand, som besielede denne kraftige Ungdom, havde længe været en Torn i Øinene paa Modstands- og Reactions=Systemmet, og nogle lar mende Optrin i de senere Dage vare da en velkommen Anledning til denne Cabinets=Resolution.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-29
Belgien. Krigsministeren har forlangt et forøget Paalæg af 10 Tillægs=Centimmer til alle Skatterne (altsaa 12 Franc paa hver Franc, eller, i vore Penge, omtrent 10 s. paa Rigsdaleren. Debatterne, om Jndtægts Budgettet skulde have denne Tilvært eller ei, have givet Anledning til vigtige Meddelelser. Jndtil Mødet den 16de Decbr. havde Ministrene blot talt om Muligheden, om Sandsynligheden i, at Holland ruster sig. Oppositionens skeptiske bemærkninger nødte dem til at rykke frem med Sproget. Krigsministeren betraadte nemlig omsider Tribunen og afgav følgende Erklæring. Naar vi vide, at den hollandske Regjering for loger fine Stridskræfter, at den indkalder sine Permitterede, samler sine Borgervæbninger under deres Faner, sender Forstærkning til sin active Armee, provianterer sine Fæstninger og fylder sine Magaziner, naar vi vide, at dens Armeer ere satte paa Krigsfod og at alle Tjenestens Grene ere saaledes Forganiserede, at Feldttoget kan aabnes paa første Vink, naar vi vide, at Regjeringen i Stilhed træffer alle disse Foranstaltninger, uden Kamrenes Medvirkning; naar vi, mine Herrer, endvidere have erfaret, at det er Generalstaternes Kammers samtlige 6 Sectioners eenstemmige Mening, med Hensyn paa det belgiske Laan, at Landet ei længere kan udholde denne trykkende Stilling, og at man maa gjøre Ende paa den snarest muligt, enten ved en retfærdig og billig Overeenskomst med Belgien, eller ved Krig, naar De endelig veed, ligesaagodt som vi, hvorhen Cabinettet i Haag sigter med sine seneste Operationer, vil De da tove et Øieblik med at bevilge den forlangte Credit? Jeg kan ikke troe, mine Herrer, at De, efter disse Meddelelser, kunne ville forhale Deres Samtykke, og jeg maa erklære, at Landets Sikkerhed, huomgængelig fordrer dette Offer, og at jeg, uden denne Credit, og uden at være bemyndiget til frit at raade over den, ikke kan paatage mig nogen Ansvarlighed for de mulige militaire Begivenheder, ligesaalidt som jeg kan opfylde den mig paaliggende Pligt, at indskrænke Udgifterne inden for det almindelige Budgets Grændser, da det kun er beregnet paa den absoluteste Freds=Tilstand." En saa aaben og officiel Erklæring kunde ikke forseile sin Virkning, og Tillægs=Centimerne bevilgedes med 78 Stemmer mod 10. Ministeriets Seir i den egentlige BudgetsSag var endnu mere glimrende, thi denne vandtes med 80 Stemmer mod 4. For Aaret 1835 kan nu Belgien sætte 110000 Mand paa Krigsfod og for samme Aar udskrive 12000 Rekrutter. Den mobile Deel af Borgergarden er ikke indbefattet i dette Antal. Det er en ikke uvigtig Omstændighed, at den belgiske Moniteur af 13de Debr., i sin officielle Deel, har Udnævnelsen af Hr. Steenhault til Gouverneur over Provindsen, Luxemburg. J det Mindste seer den ud som en Trods med den tidligere omtalte Bestemmelse, af Forbundsdagen i Frankfurt, at Belgierne nemlig ganske skulle rømme Luxemburgs Gebeet.