Berlingske Tidende, 1779-02-01
somiralitetets Forhold i Admiral Koppels Sag har ikke ali lene opvakt Fortrydelse hos den største Deel af Publico, men og anlediget Admiralerne Hawke, John Moore, Bol ton, Samuel Graves, Hugh Pigot, Robert Harland, Bristol, James Young, Matthew Barton, Francis Gray, Shuldham, og Clark Ganton til udi en af dem underskrevet Memorial, at forestille Kongen deres Betænkeligheder derover. Hertugen af Bolton har i en forlangt Privat Audien, ce overleveret Kongen samme, og af Hs. Majest. erholdet det Svar: at Allerhøystsamme ville altid med Fornøyelse modtage sine Admiralers Forestillinger, og skulde tage denne Memorial udi den alvorligste Overveielse. De udi samme yttrede Betænkeligheder ere: at Sir Hugh Palliser har tiet med den mod Admiral Keppel gjorte Anklagelse, hvortil Admiralen den 27de Julii skal have givet Anledning til den 9de Dec., og da først fremkommet med samme, for at afvelte fra sig den Klage, som Admiral Koppel efter hans Formodning, ville frembringe mod ham; at Admiralitetet strax, uden at give Admiral Koppel den ringeste Efterretning om den mod ham anbragte beskyldning, havde resolveret den 7de Jan. at holde en Krigsret over ham, uden at tage i Betragtning Admiralens i 40 Aar gjorte Tieneste hvorved den Engelske Nations Magt, og det Brittiske Flags Ære, er bleven udbredt i meere end een Deel af Verden; At denne Maade at gaae til Verks paa vilde have skadelige Følger for Søetienesten, at det maatte betage Moedet, naar man løb Fare for, ved enhver indbragt Klage at drages for en Ret, hvor det kom an paa Liv, Ære og alt; at en Officiers Ære var af saa omfiendtlig en Beskaffenhed, at den forme ligste Frikiendelse for Retten kunde ikke gandske aftoe de Pletter, hvormed Mistanke og Klagemaal havde besudlet samme; at en commanderende Officiers Virkekreds var af en saa vidt udstrakt Omfang, og den Maade paa hvilken han havde at gaae til Verk, var saa mangsoldig, saa ubestemt, at man bag efter kunde dømme saa forskielligt derom, at andres Dom over det, som den commanderende Officier havde fuldført, kunde ikkun med den største Forsigtighed antages som gyldig. Hvorvidt Admiralitetet havde en lovmæssig Ret til at erklære saadanne Domme for gyldige, maatte de Lovkyndige bestemme. Jmidlertid havde Underskrevne aldrig formeent, at de stode under et Collegiums befalinger, som lovmæssig var tvunget til, at blive et Ondskabs, Vankundigheds eller Forræderies Redskab for enhver, som fik det Jndfald, at skille den Kongelige Flode ved dens fornemste og beste Commanderende. Underskrevne maatte desaarsag, for at vedligeholde god Orden og Disciplin ved Floden, underdanigst forestille, hvor farligt det er, at tilstæde, at subordinerte Officierer, som tillige i et andet Forhold ere deres Commanderendes Foresatte og Superieurer, maae imod disse, for at afvelte de Klager, som maaskee imod dem selv maatte blive frembragte, drage disse deres Commanderende for Retten, for i Veyen bedrage Publicum ved en i offentlige Papirer udstrøet Skandsskrift, derved opvække Mytterie paa Floden, og forud indtage dem, som siden skal dømme over deres Commanderende, med Fordomme mod samme. - Men denne Memorial havde ingen Virkning, men Krigs=Retten er bleven begyndt. - Den 7de Jan. om Morgenen Kl. 9. bleve de til ommeldte Krigsret udnævnte Admiraler og Capipitainer sammenkaldte ved det om Bord paa Brittannia udsatte Signal, da det store Engelske Flag varede imellem Me san=Masten og Flagstangen. Efterat den til samme Rets Udnævnelse udstædte Wawant, og de Medlemmers Navne, hvoraf samme skulle bestaae, vare blevne oplæste, beværede Capitain Walsingham, een af de ældste Capitainer, sig over, at man ved Vallet havde forbigaaet ham, men bekom til Svar: at da han siden skulle møde som Vidne, kunde han ikke komme paa Val; til hvilken Ende den derhen sigtende Parlements Act, samt de Lovkyndiges derover indhentede Raad blev oplæst. Bemældte Capitain saae sig altsaa nødt til, at lade lade sin Besværing fare. Derpaa blev den Parlements=Ar oplæst, efter hvilken den over Admiral Koppel holdende Krigsret, var tilladt at holdes paa Landjorden. Da saadant var skeet, adjournerte Retten til det paa Paraden liggende Gouverneurens=Huus. Saasnart sammes Medlemmer, nemlig Admiralerne Buckle, Montagne, Arbuthrot Boddam, og Capitainerne: Milbank, Drake, Pennye Moutray, Duncan, Boteler, Cranstan, Bennet, tilligemed den som Judge Advocate eller Lovkyndig derved be beskikkede Hr. Jachson, havde forsamlet sig der, under Præsidio af Admiral Sir Thomas Pye som Præsident, blev en Skrivelse fra Sir Hugh Palliser til Hr. Stephens, Admiralitets=Secretair oplæst, hvorudi han anmoder ham om at forelægge Admiralitetets Lord den vedlagte Anklagelse, der ligeledes blev oplæst. Men den der oplæste samme, talede saa hastigt og sagte, at det ei var mueligt for nogen hastig Skriver, strax Ord til andet at afskrive denne Klage. De væsentlige Poster af samme vare imidlertid følgende: 1) At Admiral Koppel den 27de Julii om Morgenen, da han havde en Flode af 30 Linieskibe under sin Commando, og en lige saa stærk Fransk Flode imod sig, ikke har gjort de nødvendige Anstalter til en Trefning; ikke stillet sin Flode i er Linie eller nogen anden Slagtordning, som var nødvendig til at angribe saa stærk en Fiende, eller at forsvare sig imod ham men tvertimod, da hans Flode allerede var adspredt og i Uorden, formeeret denne Uorden for en Deel derved, at han gar adskillige Skibe af Divisionen under Vice-Admiralen af det blaae Flag et Signal til at vinde Vinden, hvorved Skiben bleve endnu meer adspredte, og at han i denne Uorden havde rykket an mod Fienden, og givet Signal til Slag. At dette Foretagende var saa meget uforsvarligere, da den fiendtlige Flode paa den Tid, hverken var i Uorden, eller slaget og paa Flugt; men i en regelmæssig Slagtordning nærmede sig den Brittiske Flode, og med alle dens Bevægelser tydelig gav til kiende, at den havde i Sinde at slaaes, ligesom den og angreb vor Flode, medens den endnu var i Uorden. Ved denne uhørte Opførsel af en Commandeur skeede det, at Trefningen ikke blev almindelig, men at de andre Flag-Officierer, og Capitainer paa en uordentlig og uregelmæssig Maade bandt an med Fienden, hvoraf opkom en stor Forvirring, i det nogle Skibe ikke komme til Action overalt, andre vare Fienden ikke nær nok, og nogle andre formedelst denne Forvirring brændte løs paa de Kongelige Skibe selv, og gjorde dem en betydelig Skade, men at Vice-Admiralen af det blaa Flag blev overladt Fienden ene og uden Understøttelse. Herved har Admiral Koppel gjort sig skyldig i en Pligts Forsom melse. 2) At Admiralen, efterat Avantgarden og Centrum at den Brittiske Flode havde passeret den fiendtlige Ariergarde, ikke strax havde vendt sig med disse to Divisioner, gaaet løs paa Fienden og fortsat Slaget, ikke holdt sine Skibe sammen eller nær nok til Fienden, for igien at være i Beredskab til at fornye Slaget, saasnart Leilighed gaves; men tog sin Stilling i en lang Distance fra Fienden, førend han anden Gang rykkede an mod Fienden, hvorved han forlod Admiralen af det blaae Flag i Trefningen, og satte ham i Fare for at blive afskaaren fra de øvrige Skibe. 3) At Vice-Admiralen af det blaae Flag, efter at har havde passeret det sidste fiendtlige Skib, ufortøvet havde vende sit Skib igien mod Fienden og holdt sig i en kort Afstand, i Forventning, at Admiralen med alle sine Skibe skulde komme til for at fornye Trefningen; men at Admiralen ikke var kommet dertil, men havde tildeels indtaget Seilene og aftaget Signalet til Trefning, at han hverken da, eller saa længe han stod imod Fienden, havde forsamlet Skibene i Orden til Trefningens Fornyelse, hvilket han havde kundet giøre, besynderlig, da Vice-Admiralen af det røde Flag, tilligemed hans Division var mindst beskadiget, havde været længst uden for Actionen, og, da han havde vundet Vinden, først var i Stand til at begynde en Trefning igien med en Deel af den Franske Flode, dersom ikke Signalet til Trefningen havde været indtaget, eller og benævnte Admiral Keppel havde brugt det Signal, som i den 31te Artikel af Jnstructionen, om Søetrefninger er bestemt, for at beordre de Skibe, som havde vendt deres Styrboeds Side imod Fienden til at fornye Angrebet, hvilket Signal ved denne Leilighed skulde have været meget tienligt, da den Franske Flode allerede var slagen, deres Linie brudt og i Uorden. J dette Stykke har Admiralen ikke gjort alt, hvad han havde kundet giøre til at tage, nedsynke og opbrænde eller til at ødelægge den Franske Flode, som havde angrebet den Brittiske Flode. 4) At Admiralen, i Stæden for at komme derhen, for at fornye Trefningen, som han havde kundet og skuldet giøre, vendte sig reent bort fra Fienderne, og med den hele Brittiske Flode seilede bort fra dem, hvilket gav dem Leilighed til, ub hindret igien at samle sig, paa nye at formeere en Slagton, den, og at forfølge den Brittiske Flode. Saadant var haanligt for det Brittiske Flag, thi det lignede en Flugt, og gav den Franske Admiral et Slags Skin til at tilskrive sig Seieren, og bekiendtgiøre Verden, at den Brittiske Flode var flygtet, og at han havde med den Franske forfulgt samme og tilbudet den en Trefning. 5) At den 28de Julii 1778, om Morgenen, da maa mærkede, at ikkun 3 fiendtlige Skibe vare i denne Situation hvorudi den hele Flode Natten forhen havde været, nær ved den Brittiske Flode, men den heele øvrige Franske Flode var meget langt borte, ikke i nogen Slagtorden, men iblandt hinanden og under Vinden, Admiralen da ikke havde forfulFienden, eller ladet jage efter de 3 Skibe, som flygtede efter de øvrige, men ladet den Brittiske Flode tage sin Cours saa ledes, at den holdt af fra den fiendtlige. Efte Efter at Anklagelsen var bleven forelæst, opkom nogle Debatter, hvorvidt Log Books ) eller Skibsbøgerne kunde gielde til Beviis for Retten. Admiral Koppel moverte, at Skibsbøgerne skulde blive Retten forelagte. Sr. Hug Palli ser gjorde herimod Jndvending. Han meente, at alleSkibsbøgerne maatte ikke paa een Gang blive indbragte, men enhver Skipper maatte indlevere den, som han havde holdt for sit eget Skib. Admiral Montague gjorde derimod den Anmærkning, at dersom disse Bøger bleve indbragte og forblev i Rettens Forvaring, indtil de bleve brugte, stod man i mindre Fare for, at de bleve forfalskede. Han anførte til Exempel den Ret, som blev holdt over Capitain Douglas, og at der ved denne Leilighed over 20 Steder i en vis Skibs bog vare blevne deels udkradsede, deels forsalskede. Retten forbeholdte sig at tage Sagen i Betænkning indtil den 9de hujus, til hvilken Tid det blev Skipperen paa Fondroyantpaalagt at indfinde sig med sin Skibsbog eller Journal. Efter at Retten i Sessionen den 9de hujus havde fattet den Beslutning, at Skibs-Journalerne efter Admiral Keppels Forlangende skulde blive lagte paa Bordet, bleve Skipperne indkaldede, for efter Admiral Pallisers Forlangende, at aflægge Eed for deres Bøgers Rigtighed. Da det kom til Hr. Arnold, Skipper paa Krigskibet, the Robuste, ført af Capitain Hood, vægrede han sig ved at giøre den forelagte Eed. Da man spurgte ham om Aarsagen til denne Vægring, svarede han, at Bogen var bleven forandret efter Capitain Hoods Befaling. Man kan letteligen forestille sig, at Bestyrtelsen over denne Erklæring blev almindelig. Tilhørerne kunde ikke afholde sig fra, at udpibe Capitainen lydelig og sige: man havde almindelig formodet, at Capitain Hoods Vidnesbyrd fornemmelig skulde understøtte SirHughs Anklagelse. Man kunde læse Misfornøielsen af Flodens tilstædeværende Officierers Ansigter, og man forsikrer, at der siden blev almindelig besluttet iblandt Capitainerne ved Floden, ikke at holde noget Bordselskab med ommeldte Capitain Hood, saa længe han ikke havde retfærdiggjort sig, i Henseende til denne Punct. Man erindrede sig tillige den Omstændighed, at Sir Hugh Dagen tilforn havde sat sig imod Skibs-Journalerens Jndlevering, og dette foraarsagede Formodninger, som tilvisse ikke udgjorde nogen Lovtale over Anklageren. Ommeldte Hr. Arnold maatte derpaa aflægge sin Vidnesbyrds=Eed, og blev afhørt over følgende Punca) Log Booss ere de Dagbøger, som paa Skibene ligge ved Compasset; og hvorudi alle de Tildragelser som angaae Sti bets Fart, blive under Opsigt af Masters ofthe Skip opskrevne. Master of the Skip, Skipperen er en Officeer af Floden, som i det mindste har Rang med en Premier=Lieutenant, og under hvem alle Subalterne Officerer, som have med Skibets Fart at giøre, staae. Skipperen har intet at giøre med Krigs=Commando, saa at i Fald Capitainen døer omBord, falder Commanden ikke til Skipperen, men til den Officeer som i Commando følger paa Capitainen, under hvem Skipperen i saa Fald staaer ligesom under Capitainen. ter: Sp.: Naar er Skibsbogen bleven forandret? Sv. Jeg veed det ikke til visse, men troer, at det er skeet for 14 eller 15 Dage siden. Sp.: Blev den forandret, siden Krigs=Retten blev sat over Hr. Koppel. Sv.: Ja, siden den Tid. Sp.: Paa hvis Anmodning skeede dette? Sv. Paa Capitain Hoods. Sp.: Har Capitainen selv gjort Forandringerne, eller ladet dem giøre. So.: Nogle af disse Forandringer har han selv ditteret, og andre har han selv skriftlig foreskrevet. Sp.: Var det Forandringer eller Tilsættelser, Sv.: Begge Deele. Sp.: Har Capitain Hood efterseet paa bemældte Tid og Dag det, som den 27de og 28de Julii originaliter blev indført i Journalen, Sv. Han pleiede hver Aften at eftersee det indførte. Sp.: Erindrer De sig, at han den Gang havde noget at indvende imod det Jndførte, Sv.: Det, som skulde indføres, blev for i Veien skrevet paa et Stykke Papiir, og forelagt Capitainen til Jgiennemlæsning, og naar han først havde igiennemlæst og bifaldet det, blev det indført i Journalen.