JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Adskilligt. Den unge Napoleons Opdragelse er nu fuldendt. Paa en Tid, da Spørgsmaalet om hans Faders, Keiser Napoleons, Aske bevæger Frankrig, da Erindringen om hiin Aarhundredets Helt fornyes i taknemmelige og utaknemmeTirsdagen den 8 November 1831. lige Gemytter, og hans Slægtningers Navne svæve paa alle Tunger, maa det være behageligt at høre noget Godt om den store Mands Søn. J en Alder af 4 Aar overgaves Hertugen af Reichstadt til keiserlig Geheimeraad, Grev M. v. Dietrichstein, hvem det fra samme Øieblik paalaae, samvittighedsfuld at udvikle den unge Prindses Legeme og Aand, at pleie de usædvanlige Anlæg, som han allerede forraadte i sin spædeste Barndom, og give hans Aand den Uddannelse, for hvilken den store Faders Søn fortrinsviis maatte være modtagelig. Greven opfattede denne store Opgave. J de dybere Videnskabers Studium, som i de ridderlige Øvelser, overtraf han de Fordringer, Man kunde gjøre til hans Alder. Historien har været ham en Ven og Ledsager; Krigerens Gaver ere ham medfødte. Han har fra sine tidligste Aar med fortrinlig Kjærlighed hængt ved Krigstanden, som han nu tilhører med udeelt Hjerte. Skarphed i Siælens og Legemets Øie, Bestemthed, træffende Opfatten af Fortidens og Nutidens vigtige Øieblikke, forkynde den til Fører Fødte, som stedse vil føre sine Vaabenbrødre til Seir, naar denne ikke skal søges paa Frankrigs Grund; thi Prindsen skal have fast besluttet, aldrig at vende sit Sværd imod de Egne, som have hilset hans Livs Morgen, med det søde Navn: "Fædreland." Saaledes træder Hertugen af Reichstadt ind i det selvstændige Liv. Keiser Franz har skjænket Grev Dietrichstein Storkorset af Leovoldsordenen, som et offentligt Beviis paa særdeles Tilfredshed med den fuldendte Opdragelse. Erdeien af Algier, Hussein Pascha, forlod Paris den 19de October. Han vil bo i Nizza tilligemed sin Familie. Denne bestaaer af 60 Personer. Bedninerne paa Algiers Kyst have taget Bona tilbage fra Franskmændene, og nedhugget Besætningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Foruden Cholera og Pest, er der nu i Constantinopel. udbrudt en ny Sygdom, som kaldes coup du soleil (Soelstik), af hvilken Enhver, som angribes deraf, døer øieblikkeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
En frygtelig Jldebrand, hvorved adskillige Mennesker, ere omkomne, har den 10de Octbr. ødelagt den lille Stad Lichtenau i Provindsen Westphalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Ved en Tambours Henrettelse i Lissabon tildrog det sig den 24de Septbr., at den ene af de Munke, der fulgte ham som Skriftefader, forbittret over hans Haardnakkenhed, forlod ham, i det han overgav hans Sjæl til Diævelen. Den anden vedblev derimod fine Formaninger, med Løvte, at naar Synderen vilde vise Anger, kunde han være den evige Sallighed vis. Tilsidst tabte Tambouren Taalmodigheden, og med de Ord: "Naa Pater, saa skal J ogsaa nyde den med mig!" greb han Munken saa fast om Halsen i det Skuddet gik af, at han styrtede bevidstløs om, og døde den følgende Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Apotheker Schulz i Christianssand er bleven sat under Justitiens Tiltale, for Misligheder ved hans Medicamenter, til Fortabelse af sit Privilegium, og Cand. pharm. Ravn har faaet kongel. Bevilling til at oprette et nyt Apothek der i Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Cholera morbus. Jndtil den 31te October ere i Altona 20 Personer, blevne angrebne af Cholera; deraf ere 11 døde, 4 helbredede og 5 endnu under Behandling. – J Ostorff angrebes den 31te Octbr. een Person af Cholera og døde Natten derpaa; ligeledes angrebes samme Dag i Ott marschen en 75-aarig Kone, som strax døde. – J Lüneborg have den 28de Octbr. adskillige Choleratilfælde yttret sig. – Paa Øen Wilhelmsburg (Kongeriget Hanover) er Cholera ogsaa udbrudt, hvor, saavelsom i Moorburg, adskillige Personer ere døde. J Hamborg, Wien, Berlin, Kønigsberg, Stettin, Breslau og fl. St. vedvarer den endnu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Jndenlandsk. Hs. Majestæt har ved Rescript til Cancelliet af 24de Octbr. befalet: "1) At al Overførsel af Reisende eller Gods fra de som mistænkte erklærede holsteenske Havne til Lolland, Falster, Møen og Siælland i saadanne Fartøier, paa hvilke den anordnede Qvarantaine ikke kan holdes, blot bør skee til Nysted, eller i det høieste til Rødby, saafremt Amtmanden over Lolland og Falster skulde forøvrigt finde, at den for Vedligeholdelsen af en aldeles uundgaaelig Forbindelse ikke ogsaa her paa saadanne Fartøier kunde ganske hemmes. 2) Naar den ommeldte Samfærdsel vedligeholdes paa den ovenanførte Maade, har Amtmanden ved Qvarantaine-Commissionerne paa de respective Steder at drage Omsorg for, at der ufortøvet paa den mindst bekostelige Maade træffes Anstalt til Contumas=Indretninger, hvori de Folk og det Gods, som ellers efter Anordningerne skulde udholde Qvarantaine i de Fartøier, hvormed de vare ankomne, kunde underkastes samme; og overlades det til Amtmanden, som det mindst bekostelige, at vælge enten det kan skee paa Land, ved at leie dertil beqvemme Huse, eller ved at fragte et Skib til i saadant Øiemed at henlægges ved Landingsstedet. 3) At en lige Bestemmelse, som under No. 1 er anført, bør tages for Fyen; dog med den Forandring, at vedkommende Amtmand har at afgjøre hvilke Steder der blive at udvælge, hvortil Overførsel af det nævnte Slags alene kunde blive at tilstæde, og have Amtmændene i Fyen da paa disse Stæder at træffe samme Foranstaltning, som under No. 2 er anført for Nysted og i alt Fald for Rødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Under 28de October er udkommet følgende Cancelli Placat: "Hs. Majestæt har, med særdeles Hensyn til de militaire Commandoer, som for nærværende Tid afgives for Qvarantaine-Tilsynets Skyld, under 24de dennes tilkjendegivet Cancelliet: at Forordningen af 9de Mai 1806 skal i Forbindelse med Cancelli-Placat af 14de October 1809 indtil videre sættes fuldstændigen i Kraft for alle cantonnerende og marscherende Tropper saavel i Danmark som i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Efter Correspondence med Sundheds=Collegiet har Cancelliet indvilget i, at den polytechniske Læreanstalt maa tage 5 Mk. for et Pund tilberedet Chlorkalk, ligesom samme Collegium er villigt til, uden Betaling at med dele Bevillinger til Andre, end Apothekere, at tilberede og udsælge Chlorkalk, naar der haves Vished om sammes forsvarlige Beskaffenhed. Priisværdig baade i Hamborg og Altona er den Velgjørenhed, hvormed Fattigfolk imødekommes under nærværende Omstændigheder. Varm Mad, bestaaende af Suppe, det allerbedste Oxekjød, Flesk, Erter m. m., hvoraf hver Portion veier 2 Pd., uddeles daglig. Et Selskab, kaldet det patriotiske, uddeeler daglig 16,000 Portioner og hvortil en Privatmand giver 16,000 Stkr. Hvedebrød a 1/2 s. Cour. daglig. Utallige Privatmænd give fra 100 til 300 Mk. Cour. maanedlig, foruden at mange af disse endnu give Brød in natura Fra Altona - hvor Dødeligheden, Gud skee Tak, er ubetydelig, og som tilskrives den fri Luft, der, ved Stadens høie Beliggenhed over Elben, er herskende der meddeles følgende Privatbrev, om hvis Paalidelighed vil kunne give Forsikkring, og hvoraf det Ovenanførte ligeledes er taget: "Naar den Syge faaer Diarrhee eller Væmmelser, Svimmel, Mathed, kolde Fødder og Hænder, maa han strax afklædes og lægges i en varm Seng, tildækkes med varme uldne Tæpper, omgives af Krukker, fyldte med hedt Vand, de kolde Deele af Legemet uafladelig gnides med uldne Stykker, dyppede i varm Spiritus eller varmt Brændeviin, og Senopsplaster lagt paa Brystet og Underlivet. Nu maa den Syge drikke heed Chamille- eller Hylde=Thee, hver 10de Minut en Koppe, saa han kommer til at svede dygtig. For denne Cuur, der tilvisse er aldeles probat, og især naar Lægen kaldes strax, har endnu Jngen bukket under. For at forebygge Sygdommen er Maadehold i Spise og Drikke ikke noksom tilraadeligt. Kaal, Roer, Salat bør ikke nydes og hvad selv den Sundeste maa vogte sig for, er enhver Slags Syre, saasom Øl, syrlig Viin, men fremfor Alt Eddike og Brændeviin. Hvor meget Man endvidere maa vogte sit Legeme for enhver Forkjølelse, maa ethvert tænkende Menneske letteligen indsee. Jkkun naar Sygdommen naaer en temmelig betænkelig Grad, giver Lægen egentlig Medicin, og da retter han sig efter Patientens Beskaffenhed; der gives da 100 Midler, om hvilke Lægen selv ikke kan sige hvilket der er det bedste, men den ovenfor beskrevne Cuur er sikkerligen probat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
En agtet Læge har talt (til Brevskriveren) om Brugen, af destilleret Sennop, som bliver saa uhyre skarp, at hvis det har lagt i 4 a 5 Minuter paa Brystet, gjør det mere Virkning end det stærkeste Spanskflue=Plaster."(Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
J Magister Lindbergs theologiske Maanedsskrivt 2det B. 3die Hefte læses følgende Artikel: "J Slutningen af Julii Maaned døde Dr. theol. Koefoed, Biskop i Ribe Stift. Kirken forvinder vel hans Tab, og vil, saa haabe vi, ikke tabe ved hans Bortgang. Staten har sikkert i ham tabt en ordentlig Regnskabsfører over Fødte og Døde og hvad mere Regnskab, der ligger en Biskop paa i vore Dage. Kort for sin Død havde han faaet Præsten Ørbech tiltalt for formeentlig ulovligt Forhold med at antage Confirmander udenfor hans eget Sogn, og har derved fremkaldt en Række af Beskyldninger mod sit eget Liv og Forhold, som formodentligen en Gang ville see Lyset, og blive et nyt Bidrag til at vurdere Statskirkens bedrøvelige Stilling J. Chr. Lindberg. i vore Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
J Hr. Magister Lindbergs nylig udkomne Skrivt: "Falsk Lærdom i vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, beskyldes Professor Clausen atter som en falsk Lærer, fra hvis Skole mange falske Lærere ere udgaaede." Derhos advares Herrens Menighed paa Christianshavn mod den falske Lærdom, der føres af Clausiniaren, Præsten Visbye, som han antager, har lært, at holde det pure Hedenskab for den sande Christendom."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Fra Hjemslev Gjern Herreders Fogderi i Skanderborg er under 22de f. M. udstædt følgende Stikbrev, Efter et Angivende, der er bragt til Sandsynlighed, har et Overfald og en Plyndring fundet Sted i Egnen ved Javngyde i Gjern Herred den 6te d. M. Den Sigtede skal være temmelig høi og stærk af Bygning, have et magert, bleggult Ansigt, sorte Haar og Øienbryn, og var, da det Paaklagede foregik, iført en sort pjaltet Livkjole, dito Beenklæder, Træske og en gammel sort Filthat, der var uden Skygge i Nakken; men det, hvorpaa han iøvrigt bedst skal kunne kjendes, er, at han af den Udplyndrede skal være tilføiet et betydeligt Knivsnit over den høire Haand."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
J Randers har et Actieselskab forenet sig om at anskaffe et lidet Dampskib, hvis Hovedbestemmelse skal være, at slæbe Skibe op og ned af Revieret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Den 21de Octbr. ere Kjøbmændene F. N. Bentzen, i Middelfart, J. R. Schultz i Nykjøbing paa Falster og L. J. Benzon i Stubbekjøbing anerkjendte som svensk norske Vice-Consuler i bemeldte Kjøbstæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Mariebo, den 7de November. En Commando af circa 50 Soldater passerede Byen i Gaar, for at gaae til de dem anviste Poster ved Kysterne. Til Falster er ogsaa sendt Militair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Svenske norsk Vice-Consul Alfred Hage i Stege har i denne Tid kjøbt Hr. Kjøbmand Arilds Handels gaard i Nakskov for 8,000 Rbd. Hr. Consulen vil bosætte sig i Nakskov, som altsaa faaer nok en betydelig Handelsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Bekjendtgjørelser. At Kutteren "Communicationen, i Følge de senere Forholdsregler angaaende en 20 Dages Qvarantaine og længere, efter Omstændighederne, for alle Skibe, som komme fra holsteenske Havne, undtagen fra Kiel – ikke længere fortsætter Paketfarten mellem Heiligen hafen og Nysted, men vil fare imellem Kiel og Nakskov efter Leilighed i November Maaned, og modtager Heste og Vogne, bekjendtgjøres herved fra Kiel, hvorhen den nu er afgaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Auctioner. J Følge det kongelige Rentekammers Befaling bliver ved Auction, som afholdes i Gaabense Færgegaard paa Falster Tirsdagen den 22de November dette Aar, om Formiddagen Kl. 11, opbuden til Bortforpagtning i 12 Aar, fra 1ste Mai 1832 til 1ste Mai 1844, bemeldte Færgegaard med dertil hørende 5 Huse til Beboelse for Færgekarlene; de til samme henhørende Jorder, som ere inddeelte og indhegnede i 12 Marker, med et Jordtillæg af circa 100 Tønder Land, som staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 4 Tønder 6 Skjepper og ufrit 1 Tønde 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb.; Færgerettigheden, fra Falster til Sjælland, med dertil brugende Fartøier, og endelig Gjæstgiveriet for Reisende, som passere Færgestedet. Conditionerne vil fra den 16de denne Maaned findes henlagte til Eftersyn paa Post- eller Gjæstgivergaardene i Nakskov, Mariebo, Nykjøbing paa Falster, Vordingborg, Nestved, Corsøer, Odense og Colding, paa Statstidendens Contoir i Kjøbenhavn, hos Expeditionen for Altonaer Merkur, samt paa Undertegnedes Contoir i Egeløv paa Falster, fra hvilket sidste Sted Fortegnelse over Færgestedets Jnventarium forevises. Gaarden med Tilhørende, saavelsom Færgefartøierne, vil af nærværende Forpagter, Hr. Arnkiel, blive foreviist. Egeløv, i Administrationen for de kongelige falsterske Godser, den 6te October 1831. Rosenkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Creditorerne i Stervboerne efter Gaardmand Rasmus Larsen i Torrig, Jørgen Hansen Nakskovs Enke, Johanne Sophie Clausdatter, af Bul bro, og Gaardmand Karsten Petersens Huustro, Maren Rasmusdatter, af Heiringe, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge, den 27de October 1831. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
De, som maatte have nogen Fordring paa den paa Høybyegaard afdøde Mejerske Grethe Linds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Endvidere indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftet. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 29de October S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Creditorerne i Stervboerne efter 1. Huusmand Mads Andersen Leerbek og hans senere afdøde Enke Dorthe Danielsdatter af Østerkippinge, og 2. Huusmand Rasmus Olsen og hans senere afdøde Enke Johanne Larsdatter af Nørre Ørsløv, indkaldes herved efter Placaten af 26de October 1792, med 12 Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 31te October 1831. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Enke efter Sognepræst Lindahl, født Ziers, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskovs Skifteret, den 3die November 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Kallehaugegaard ved Døden efgangne Tjenestekarl Niels Jensen Buller indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 3die November 1831. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Skifte-Tillysning. At der Onsdagen den 30te d. M., Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter Snedkersvend Lars Nielsen, ved hvilken Boet, om muligt, optages til Slutning, det bliver herved bekjendtgjort, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824. Nakskovs Skifteret, den 3die November 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Tilkjøbs. Et Par smukke brune 10 Qvt. Hopper, 4 og 6 Aar, gamle, kan faaes paa Prindseholm ved Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Ved Berritzgaards Teglværk bekommes Steenkalk den 17de og 18de November, a 3 Rbd. pr. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Formedelst Forandring af Bopæl agter Undertegnede, paa billige Vilkaar, at bortsælge eller bortleie sit iboende Sted, beliggende her i Byens Østergade, med Smedie, Baghuus, Haugeplads, 3 Tdr. Land Jord og Græsningsret til 4 Hoveder paa Byens Fælled. Stedet kan tiltrædes strax, naar Lysthavende henvende sig til mig. Rødby, den 5te November 1831. C. Sørensen, Smedemester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Hos Undertegnede bekommes ny Nartebo. Citroner, fiin Sveitzer=Ost, grøn Dito til de billigste Priser, tillige udsælges Chocolade, fra 36 s. til 8 Mk. pr. Pd. af P. C. Deichmann, & Comps. Fabrik. Chr. Jochumson.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-08
Efterlysning. En gammel guul Hest, med Forsko, som blev kjøbt paa Markedet i Nysted den 2den dennes, er Natten imellem sidste Torsdag og Fredag bortgaaet fra MarieboNørremark. For Tilveiebringelse af fornævnte Hest betales en Douceur af Glarmester Bjørn i Mariebo. Ved Tallotteriets 1174 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 10. 74. 70. 73. 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. BO Femogtyvende Aargang. Nummer 90. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Udenlandsk. Russisk polske Anliggender. Ved et Manifest af 16de f. M. har Keiseren af Rusland ladet kundgjøre, at Krigen, hvis Lue Forræderi antændte i Polen, nu er tilendebragt, og Kongeriget Polens Folk udfriet af Oprørernes Vold, samt at de ringe Levninger af deres Bander, der indtil Enden fremturede i deres Forblindelse, have, trængte af de keiserlige Tropper, nedlagt deres Vaaben. Hs. Majestæt tilkjendegiver ved samme Leilighed, hvorledes de russiske Krigere foragtede hver Fare, udholdt utrolige Møisommeligheder og Savn, ja kæmpede med selve Naturens Hindringer og Fiendens fortvivlede Modstand, der ikke skaanede det til Udaad misledte Folks Blod eller Eiendom. – J Anledning af den saaledes oprettede Rolighed i Polen ere de til det første, andet, femte og sjette preussiske Armeecorps henhørende Tropper satte paa Fredsfod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
For Tiden har Warschau, ved Kanoners Ostilling paa adskillige Puncter i Byen og ved smaa Bivonges med udsatte Poster, et krigerskt Udseende. Dog er hedder det fra Warschau under 26de October – den talrige russiske Garnisons Disciplin og den gode Forstaaelse mellem den og Stadens Jndvaanere høiligen at rose. Fra Berlin skrives atter, at Keiser Nicolaus er stemt for milde Forholdsregler imod de polske Jnsurgenter. Flere Jnsurgenthøvdinge skulle sendes til Moskau, men ikkun saadanne, hvis Gjenstridighed er paakiendt af en Krigsret, skulle straffes med Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Frankrig. Hertugen af Rovigo har faaet Overbefalingen over de franske Tropper i Algier og Hr. Pichoner tildeelt Civil Bestyrelsen over denne Coloni. Mange franske Tropper ere beordrede til den spanske Grændse, hvor de faste Pladse armeres. Maaskee dette Fredagen den 11 November 1831. er en Følge af, at der til Pampelona og San Sebastian ideligen ankomme spanske Tropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
J Nimes opstod urolige Optrin den 16de October, hvorunder de trefarvede Faner bleve nedrevne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
J Paris dreier Talen sig meest om det Spørgsmaal: "Bliver der Krig, Vedvarer Freden?" Enhver troer, at Coalitionen nærmer sig, men naar det veed Jngen. De Fleste nære dog Frygt for en Krig og Alle lide under Uvisheden. En parisisk Mechanicus, som ellers sysselsætter et halvhundrede Arbeidere, men nu slet Jngen, har yttret: "Blev der bestemt Krig, vilde jeg gjøre Krigsmaskiner, var Freden sikker, gjorde jeg mathematiske Jnstrumenter; men saalænge en juste milien hersker mellem Vished om Krig og Fred, staae mine Værksteder stille. J denne Anledning skrives fra Paris: "Saalænge Uvisheden og Krig og Fred vedvarer, ville Afgivterne stige og Handelen synke. To Omstændigheder, der ikke let enes. Jngen vil gjøre Begyndelsen med Afvæbningen; Østen ikke, fordi Bevægelsen udgik fra Vesten; Frankrig ikke, fordi det har mere at frygte af hele Europa, end hele Europa af det. Paa ingen af Siderne er Energie nok til chathegorisk at fordre de mod hinanden Staaendes Afvæbning, hvorfor det hidtil er blevet ved det Gamle. Marschal Soult fandt paa sin Reise i det østlige Frankrig Leilighed til, omstændeligen og ubeluret af Perier, at gjøre Kongen Forestilling om, at kun det kraftige Sprog eller Sværdet kunde sønderhugge Uvishedens gordiske Knude; men nogle urolige Optrin i Paris kaldte Kongen tilbage, og derved strandede Soults Hensigter paa det modereerte Triumpirats Raadslagninger. Crisis blev derved udsat og vedvarer endnu. Rustningerne vedvare, de store Afgivter vedvare, de slette Forretninger vedvare, Banterotterne tiltage, de lavere Folkeclassers Elændighed har naaet det høieste Punct, Vinteren forestaaer, og med denne Følgerne af det hidtil fulgte System. Sandelig saameget begge Partier afsky Krigen, saameget begge Partier ønske Fredens Varighed, fristes Man dog til at holde Krigen for bedre, end en saadan Fred Det vil gaae med Krigen som med Cholera. Den offentlige Mening erklærer sig imod Afsprærringerne; thi Folket vil hellere de hurtigt af Cholera, end langsomt vansmægte i Følge Afspærringerne."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Portugal. Den 11te Octbr., om Aftenen, forlod D. Miguel tilsomst Lissabon og begav sig til Dueluz, fordi der befrygtedes farlige Optrin i Hovedstaden. Politiet troede sig temmelig forvisset om, at adskillige Matroser, der hørte til de fremmede Krigskibe, havde bragt mange Raketter i Land; desaarsag formodedes, at et Complot existerede, hvis Plan skulde iværksættes Dagen derpaa, D. Pedros Fødselsdag. Det blev imidlertid oplyst, at Raketterne vare kjøbte af de Portugisere, som havde søgt Tilflugt ombord paa den franske Corvette, hvor de agtede at høitideligholde D. Pedros Fødselsdag. Den engelske Admiral mæglede Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Grækenland. Præsidenten, Grev Capo d'Jstrias, er ikke meere. Han blev snigmyrdet den 9de October da han gik til Kirken, af to Mænd, Constantin og Gjorgius Mauromichalis; hiin var Broder og denne Søn af Petro Bey, som har været fængslet siden Januar d. A. Præsidenten blev med en Pistol skudt igjennem Hovedet og tilføiet et Dolkestik i Hjertet. Han segnede strax død til Jorden. Constantin blev øieblikkelig dræbt af Præsidentens Livgarde, men Georg undkom og søgde Beskyttelse i den franske Consuls Huus, hvorfra han forventes udleveret. En provisorisk Regjering, med Conturiotis som Præsident, er strax oprettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Et engelsk Blad meddeler, blandt Andet, følgende om Capo d'Jstrias: "Saalænge han understøttedes af de allierede Magter viste han Grækenland store Velgierninger; havde hans Ærgjerrighed været ringere, saa vilde han have været den bedste Minister, der kunde findes for hvilkensomhelst Fyrste, som af de allierede Magter maatte vorde valgt til den græske Trone; men under den ulykkelige Uvished, til hvilken Grækenlands Skjæbne er bleven overladt, var hans Regjering til Skade for Landet og til Ulykke for ham selv."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-11-11
Østerrig. Alle østerrigske Undersaatter i Gallicien, der have taget Deel i den sidste Krig i Polen, ere tilstaaede Pardon, naar de vende tilbage til deres Hjem inden een Maaneds Forløb. Deres confiskerede Eiendomme skal da giengives dem, dog den af tredie Mand mulig erhvervede Ret forbeholden. De Officierer og Embedsmænd, som droge til Polen, uden forud at have faaet deres Afskeed af østerrigsk Tjeneste, ere udelukkede fra dette Amnesti