JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-05-31
ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den Kongelig B. Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at har Noget at fordre i Dødsboet efter den i Torsager afdøde Charlotte Emerence, fød Quift, og hendes forhen afdøde Mand, den i sin Tid ved Caleafdøde Skovrider Erich Thrue Sandborg, imellem hvilke der har være reciproque Testamente, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer som undertegnede Skifteforvalter i dette Bo. Ligeledes ere Arvingerne efter begge de Afdøde, indkaldte med lovligt Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at den afholdes Samlinger i dette Bo her paa Contoiret Mandagen den 25de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, for at tage en Bestemmelse om Boets Realisastaltnaa saadtes absoni )tion m.v. Rouges, Sønderhald og Østerliisberg Herreds-Contoir i Randers, den 20de Mai 1832. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1832-05-31
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof B og Staderet, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre efter afdøde Fra Sophie Magdalene Petersen, fød Worm Enke, efter forhen afdøde Capitain og Viinhandler Lorentz Petersen her i Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at lagttage deres Arveret; hvilket herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 23de Mai 183. Stahlfest, Salicath,
Berlingske Tidende, 1832-05-31
Justitsraad og Høiesterets=Advocat, Krigs=Cancellie=Secretair og Kongens Nytorv Nr. 270. Procurator, Vestergade Nr. 20.
Berlingske Tidende, 1832-05-31
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved vedkommende Under B og Overret, ere Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Pige Karen Jensdatter Harkes, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Termins Udløb, under Tabet af deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Krav Tranberg. Ribe, den 27de April 1832. Enhver, som maatte have Noget at fordre i den heri Byen afdøde Anne E Cathrine Lehms og efterlevende Mands, Skræddermester JaroLykkes, fælles Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. - Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og at iagttage deres Tarv under Skiftet. Marieboe Skifteret, den 25de Mai 1832. Valentin, Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de dennes, som læses inde vedkommende Over- og Under=Ret, indkaldes herved med Aar og DagVarsel, tub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som maatte have Noget at fordre i Kiøbmand Otto Joachim Gindrups Opbudsboe her Byen, til, inden bemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Marieho Skifteret, den 26de Mai 1832. Valentin.
Berlingske Tidende, 1832-05-31
Ved Proclama, som under Dags Dato er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret her i Staden, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Oberst Hans p. Rustad, Ridder, af Dannebrogen og Dannebrogsmand, indkaldte med tolv Ugers Varsel til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav, inden forberørt, Tids Forløb, for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre. Fremdeles ere ovennævnte Afdødes Arvinger ved samme Proclama indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission Kjøbenhavn, den 28de Mai 1832. tolelsaa Byen. Buchmald. Mallerup. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de dennes, som vil blive læst Vi den Kongelige Landsovers samt Hof= og Stadsret den 4de Juni første kommende, blive alle de, som formene, at have noget at fordre i afgangne Urtekræmmer Jens Andersens og efterlevende Enkes Steinum Andersen, født Bjørnsens Boe, indkaldte med Aar og Dags Varsel, suk poena præclusi et perystui Flentii, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Ligeledes blive den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte, for at legitimere deres Averet og af iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendgiøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof og Stadsrets Skifte Commission, Kiøbenhavn, den 29de Mai 1832. Buchwal den som minal de Mollerusomme. hun nu
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
London, den 28de Mai. J Mandags blev den ny Biskop af Hereford, Lord Grey, indført i Overhuset som dettes Medlem og aflagde Eeden. J ham har Reformbillen en varm Ven.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Reform Committeen i Overhuset holdt i Mandags sit første Møde, som fortsattes de følgende Aftener. Tory=Lorderne lede ved Voteringen flere end eet Nederlag.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
J Fredags blev en Deel af Aftenen anvendt paa Samtaler om en offentlig Forsamling, der nyelig holdtes i Newcastle og hvori førtes den heftigste, meest revolutionære, Tale. I Underhuset blev den Skotske Reformbill anden Gang læs i Mandags Aftes.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
J Portsmouth skee betydelige Søernstninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Rygtet om 1 PCt. Udførselstold paa Britiske Guldmynter modsiges officielt. Obl. af det Dansk Engelske Laan stode i Dag 67 1/2 - 673.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Hertugen af Wellington har, siden han afgav sin Erklæring i Overhuset, ikke deeltaget i dettes Møder; han er reist til Strathfieldsag, hvor han vil blive indtil Reformsagen er afgjort, Ligeledes have andre indflydelsesrige Peers af Torypartiet trukket sig tilbage fra de offentlige Forhandlinger, hvorved The Times bemærker, at vi, uagtet Oppositionens Bænke nu næsten ere tomme, dog ingen Sikkerhed have for, at Tory=Phalanxer, ikke i det sidste Øjeblik samler sig igjen, og med forenede Kræfter gjør et Angreb paa Reformbillens tredie Læsning, og da aldeles dræbe den. Ja, dette Blad giør Grev Grey endog opmærksom paa, at, dersom Lordernes Huus ikke forøges med en nu Stamme af Peers, ville de heftigste og farligste Angreb paa ham og Ministeriet, angaaende de vigtigste Nationalanliggender, først finde Sted, efterat Reformsagen er gaaet igjennem. The Times mener, at Ministrene kun have to Grunde til deres faste Forventning om, at sætte Reformbillen igjennem først : Udøvelsen af det Kongel. Prærogativ, at creere Peers dernæst : en Overeenskomst med deres Modstandere om, at disse enten skulle forlade Kamppladsen, eller opgive deres Opposition mod de Punkter, hvilke Landet holder for de væsentligste Sandsynligen venter man, at Kongens Tilladelse til at anvende det førstnævnte Middel vil gjøre det sidste tilstrækkeligen virksomt. Men The Times erklærer det for umueligt, at kunne indlede nogen tilforladelig Underhandling med saadanne Modstandere og kommer derfor stedse tilbage til den absolute Nødvendighed af en Peerscreation. Udsigten til en saadan er de fornuftigere Torys saa meget imod, at de ønske ligesaa ivrigt, som Billens varmeste Venner, at den snart maatte passere, saa at de kunde blive den qvit.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Efterat Hr. Campbell i Underhuset havde fordret Kongens Svar paa Husets, ved Lord Chrington udvirkede, Adresse og Lord Althorp i den Anledning havde bemærket, at det hidtil existerende Savn af Kongel. Raadgivere havde været Aarsag til Forhalingen, fremstod Lord R. Grosvenor den 21de d. M. for Husets Skranker og oplæste bemeldte Svar, der lyder saaledes: "De offentlige Anliggenders Tilstand siden den 10de Mai vil tilstrækkeligen forklare Huset denne Tøven. Kongen haabe, at hans tro Medlemmer af Underhuset nu ville betragte Hensigten af denne Adresse som opfyldt, da han har overvindet den Nødvendighed, at skifte Raadgivere." Den overordentligen rige Lord Milton har under det ministerielle Jnterregnum selv givet et Exempel, ved at bortvise Skattekræverne, som kom til ham.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
The Globe beretter, at to Linieskibe, som vare bestemte til Lissabon, men hvis Afreise blev standset ved det forventede Ministerskifte, nu have faaet befaling til at seille, ja maaskee allerede ere afseilede. De Engelske Skibe paa Tajo skulle lægge udaf Havnen og støde til dem, og hele Eskadren skal holde sig udenfor Barren, for, uagtet den skal iagttage den strængeste Neutralitet, at være beredt paa at understytte Don Pedro i det Tilfælde, at Spanien skulde bryde den Neutralitet, hvortil det har forpligtet sig. - Paa Børsen vilde man i Tirsdags vide, at Don Miguel formeligen igjennem vor Consul have forlangt, at vore Krigskibe forlagdes fra Strømmen, medens Don Pedros intenderede Jnvasion varer, og at man har opfyldt dette Forlangende. Til alt dette knytte vore Blade tillige den Efterretning, at Lord Wm. Russell skal reise med, for at mægle. The Courier vil have bestemt Efterretning om, at den Spanske Regiering er i Begreb med at sende to Fregatter til Madera, som efter Foregivende skulle beskytte Spaniens Jnteresse, uagtet Spanien ingen Handel eller Samfærsel har med Madera; den egentlige Hensigt skal være, at hielpe Don Miguel med at skaffe Forraad derhen til Besætningen. The Courier er overbeviist om, at den Eskadre, vi have udrustet til Portugal, skal gjøre fælleds Sag med Don Pedro, dersom den bemærker, at en eeneste Spansk Soldat sættes i Land.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Af Margregors nyelig udkomne interessante Værk om det Britiske America erfares med Forundring, at Fiskeriet ved Newfoundlands Kyster nu ikkun beskjeftiger otte til ti Britiske Skibe om Aaret. For seilede aarligen omtrent Otte hundrede, store Skibe did. Denne Fart, der var en ypperlig Øvelseskole for vore Søemænd og aabnede os en betydelig Velstandskilde, er nu, af ubekjendte Grunde, opgiven. Desto ivrigere benyttes den af Franskmænd og Americanere!
Berlingske Tidende, 1832-06-01
I det engelske Ostindien udkommer nu 51 Aviser og Tidsskrifter, af hvilke 39 skrives i det engelske og 12 i det bengalske, hindostanske, persiske, mahrattiske Sprog. - J Aaret 1814 udkom i Ostindien ikkun 10 Tidsskrifter i det engelske, men ingen i de orientalske, Sprog.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Paris, den 23de Mai. Urolighederne, som nyelig udbrøde i Bourges, have været meget alvorlige. Adskillige Personer omkom, blandt disse Major Lavalette, en Søn af den bekjendte General. frattes det af Binia, stæt af Fra de ars, melder, at Hertuginden af Berry opholder sig der, i kommen did forklædt, efterat hun var bleven landsat ved Ciotat. Hun var blot ledsaget af Greven, og nødtes, for i at gjenkjendes af Bendarmerne, til at reise til Fods omtrent ) Lieues igjennem Bjergegnene.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Hs. K. H. Hertugen af Orleans begiver sig i næste Uge til de sydlige Provindser, og agter at komme tilbage til Paris den 29de AukNatskal Grand ressen, Overmorgen til til 3) Nordarmeen.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Et Brev fra Madrid, dateret den 15de Mai og indrykket, Constitution, meldt, 4, en Sommensværgesse til at dræb Kongen og Dronningen af Spanien er opdaget. - Forhøret, som optoges ombord paa Carlo Alberto til Ankers ved Toulon den 17de d. M., angaaende den Dame, man den havde forefundet, fylder i Dag, tilligemed en Jndledning. 3 1/2 Spalte af Moniteuren. Hun udgiver sig for Rosa Stag, liano, Enke efter en Ferrari. Det Marseiller (ministerielle) Blad Garde National siger derimod, at hun er en Demoiselle le Beschu, dame Catour hos Hertuginden af Berry, og melder tillige, at Hertuginden af Almazan Grevinde de St. Priest), hvis Mand, der, som bekjendt, fandtes paa Carlo Alberto, nu kommen fra Nizza til Marseille. a caallianaar Fra Massag skrives, at Hertuginden af Berry var reist med Carlo Alberto til Rosas, hvor hendes Damer, tilligemed Marskalk Bourmont og sex andre Personer gik i Land. Da hun derpaa ikke længere kunde see den hvide Fane vaje fra Marseille og forfulgtes af Sphiur, gik hun forklædt som Mandfolk i Land med derr. de Brissac og de Menars ved la Ciotal (ladende le Beschu o. fl. blive ombord) og kom over Varfloden (hvor en kraftig Contrebandier, bar hende over) til Niza og derfra igjen til Massa. og J Forgaars bragte Hr. Rothschild, som i 36 Timer var kom men fra London, de nyeste Efterretninger paa Børsen, og sagde med Bestemthed, at Hertugen af Newcastle, i Forening med de Torys, der dele hans Anskuelser, vilde gjøre et heftigt Angreb paa Ministrene i Overhuset ved et Andragende om det Kongl. Prærogativ, at creere, Peers.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Fra London skrives, at Directeuren for Dronningens Theater, under den almindelige (som det synes aldeles ugrundede, Fordom mod Dronningen, i Anledning af Reformbillen, har seet sig nødt til at lempe efter Publicums heftige Anmodninger, og give Theatrettet andet Navn, J Courier francals af 19de Mai læses Følgende: "Marskal Soult var virkelig om Aftenen den 16de udnævnt til Præsident for Conseilet, hvorpaa Dhrr. Argout og Montalivet vilde aflevere deres Portefeuiller. Da Efterretningen om Lord Greys Gjenindsættelse den 2de kom hertil, syntes det mindre nødvendigt, at have en Krigsmand til Præsident, og saaledes kom man tilbage til Hr. Dupin, som Dagen forud havde været paa Valg med Hertugen af Dalmatien og som denne Aften overalt sagde, at han havde afslaaet Præsidentposten og Portefeuillen for det indenlandske Departement. Man forsikkrer, at han vilde have havt Raadighed til at omskabe hele Conseilet, men at Kongen kun havde villet opgive Dhrr. Barthe og Girod ommen Snalle man og udi anmeldne De forenede Nordamericanske Fristen Repræsentanternes Huus i Virginien har, med Stemmer mod 41 antaget en Bill, hvorefter alle fri Couleurte skulle bortvises fra denne Stat, som holder Slaver. Til den Ende ere for indeværende Aar udsat 35, Dollars og for det næste 90,000 Doll. for at transportere de Udvandrende til et Sted udenfor de Forenede Staters Territorium. man kade selsaadan Pavkstaten. Bolvang den 42te Maj. - Pavestatens indvortes Anliggender tage daglig en værre Vending. J Stedet for de saa ofte lovede Forbedringer i den offentlige Administration betynges Legationerne med nye, utaalelige Paalæg, hvortil endnu kommer en tvunget Laan, som realiseres ved at forauctionere de Personers Løsøre, dernikke kunne betale ; et trykkende System som skylder den bekjendte Bonitellig, sin Tilværelse, han styrer Cardinal Albanis Raad og Forretninger. Det Romerske Hof tilkjendegade den Sidste gjentagne Gange, at han skulde nedlægge sin Overbeforløsend i Legationene og begive sig til at dette Samelment Pesaro, men paa Grund af den Uorden imellem Autorie terne, som er bleven herskende i de Romerske Stater, vil Cannalen ikke forlade sin Post. Statssecretairen greb da til 3 Middel, at sende en udmærket Prælat, Monsigndre Cappacini, til Bologna, for at formaae hans ophøiede Collega Lydighed. Denne Mission havde et ubehageligt Udfald. Cadinat Alban gjentog sin Vægring og ledsagede den med hosligste og haardeste Udtryk, saa af Mange appakivendte gandske forbloffet tilbage til Rom. Det er vanskeligt, at førndse, hvorledes denne Tvistighed, hvorved Folkets Jnteres tilsidesættes, at ende. Man taler ikke afredsom den østerrigste Ridder Sahregandis Mission.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Ancona, den 13de Mai. - Den Pavelige Regjering hu besluttet, at afsende et Corps Linietropper, for at finderstytte sig Autoritet, og tilbyder Flygtninge fra Romagsta Passe, hed med de inden 3 Dage kunne vende tilbage til deres Hjem. Det publiceredes imidlertid intet Amnestie; desaarsag tilkjendegave de Liberale General Cubiøres, at de vilde blive samlede, beholde deres Vaaben og hellere dyrt sælge deres Liv, end vaabenløse udsætte sig for det Romerske Hofs Efterstræbelser og Troløshed. Raseriet steg i Gaar til det Højeste, ved Rygtet om, at de Par lige Tropper, nærmede sig. En Hob af disse Flygtninge drog bevæbnet ud, angrebe paa Landeveien til Osimonens Gendarme, post, adspredte den og afvæbnede nogle af dens Mandskab. Antallet paa de Misfornøiede voxede og Alt bebudede blodige Scener. General Cubieres foreslog, at bringe de compromitterede Personer ombord paa de Franske Skibe. Lykkeligviis ankom Grev St. Aulaires Søn med gunstigere Efterretninger. Under Reservation af sin Autoritet renoncerede det Romerske Hof paa at afsende sine Tropper, lovede et Amnestie og forkyndte, at kun fem Gensdarmer om Dagen skulde bruges til Politietjeneste. General Cubieres garanterede dette og Roligheden gjenoprettedes for Øjeblikket i Staden.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Hamborg, den 29de Mai. Den Kongelige Slesvig=Holsteen=Lauenborgske, i Anledning af Cholera nedsatte, Commission i Slesvig har ved et Circulaire, ifølge en Skrivelse fra det Kongelige Cancellie, bekjendtgjort, at Staden Hamborg, trods de omløbende Rygter, bør ansees for fuldkommen sund, hvad Landcommunicationen angaaer. Dette er kundgjort fra Overpræsidenten i Altona Paa vor Børs var i Dag kun ringe Afsætning af udenlandske Statspapirer. - Obl. af det Dansk Engelske 3 pCt. Laan Dag, ligesom i Fredags 66; Østerrigske Bankactier i Fredag 1160, i Dag 1156. - Disconto 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Christiania, den 18de Mai. J Gaar paa den festlige Aarsdag for Constitutionens Jndførelse i vort Fæderneland for atten Aar siden, syntes alle Hjerte at være enige om, at glæde sig ved denne Erindring. J mang Privatkredse høitideligholdtes Dagen ved glade Sammenkomster, medens de offentlige og sædvanlige Forretninger ikke afbrødes De faa Skibe i Havnen slagede, Ryelighed og en anstændig Orden iagttages af Alle. Forsynet, som vil velsigne en ædet Nations eendrægtige Glæde over dens store Minder, skjænkede os det skjønneste Sommerveir, som vi i saa lang Tid have savnet, hvilket gav Byens Jndvaanere Leilighed til at søge deres Glæde i den fri Luft. en at vi maa i
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Nyeste Postefterretninger af blandet Jndhold Den 15de Mai havde den Polske Deputation fra Warschau, Audients hos Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, for at bevidne Allerhøistsamme den ydmygste Taksigelse fra samtlige Kongeriget Polens Jndvaanere, saavel for det almindelige Amnestie, der er bleven kundgjort, som for de mange andre Beviser, som Hs. Majestæt har givet dem paa sin Naade. Fyrst Radzivil var Deputationens Ordfører. anDet Belgiske Ministerium har officielt bekjendtgjort, at intet nyt Choleratilfælde har nyttret sig i Courtray eller paa nogetsomhelst andet Sted i Belgien.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Den 20de Mai have betydeligen Uordener fundet Sted i Nyrnberg, som ikke dæmpedes før efter Blodsudgydelse. polises et ans ha dito mondition sammen og 3 nanaar at Malastian Mopaa 2 Slama lil alat et stain de nalladannindsk og salg Indenlandske Eff ticerer enten i meget.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Aarhuus, den 26de Mai. Deres Kongelige Høiheder, prinds Frederik Ferdinand og Gemaling indtraf i høist ønskeligt Velbefindende hertil i Aften Kl. 8 1/2 efter en 6 Timers Overfart med det Kongl. Postdampskib, Mercurius. En utalligMenneskeprimmel havde forsamlet sig ved, Havnen for at bringe det høie Fyrstepar sin Velkomsthilsende Ankomsten forkyndtes fra atteriet ved en Salut af J. Kanonskud, paa Skibsbroen paraderede det borgerlige Jægerkorps, og Janitskarmusiken blandede sig med Folkets Jubelraad. Deres Kongelige Høiheder, mod toges her af Stiftamtmanden, Garnisonens Officerer, Magistraten og Byens Repræsentanter, samt øvrige Embedsmænd og Honoratiores, som ledsagede Fyrsteparret tilladets Logis i Hr. Agent Meulengrachts Gaard paa det lille Torv. Strax efter Ankomsten behagede det Hs. K. H. Prindsen, naadigst at modtage Sit Regiments Officeercorps. J Morgen Middag blive almindelig Cour, i Mamlen saa og Slag 1 Mk. Saasnaataanu i sit classad magil 21 som paalan. mesaall kommes paa allesige: J Aalborg Stiftstidende No. 88, som i Dag hidkom med Posten, læses følgende Stykke, uden Navn, om et vigtigt fæder melandskt Anliggende.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 4 1/2 Dampskibet var ved Statstidendens Slutning i Dag endnu ikke ankommen, men Brevposten fra Hamborg medbragte de Aviser, som ventedes med det i Onsdags ma lamen Ane man tilsammeReisende.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 28de Mai, Greve Bille Brahe fra Svanholm; Dr. Skiof fra Eckernørde; Provst Siemsen og Lærredshandler a 1 Sickman fra Flensborg; Kjøbmændene Davidsen og Sabroen fra Aarhuus; Magister Schønbeck fra Landscrong; Regiments Chirurg Müller fra Horsens Landmand Mordhørst fra Kiel; Kjøbmand Bernhard og Handlende holde fra man Rostock; Cand. Theol. Lindhardt fra Sorupgaard; Kjøbmand Jstael fra Gu strom; Parcelist Pil og Muurmester Merins fra Falster, sortner tog nalm¬
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Beltpassage. Fra den 21de til den 24de Mai 1832. Til Byen, Sec. Lieut. Bentsen; Apothekerlærling Deichmann; Art. Lieut. Dinesen; Toldkasserer Peter sen og Kone; Jfr. Philipsen; Skipper Hansen; Capitain Recke; Mad. Werner; Konstberider de Bach med Kone og 5 Børn; Konstberider Filhol med Kone, Konstberiderne Prill, Probaska, Motty og Kassel med 5 Betiente. Til Sielland; Cand. Juris Bülow; Frue Hornemann ; Stud. Theol. Boesen; Jfr. Bang; Kammerherre Grev Bille Brade med Frue og Følge ; Capitain Paludan; Grosserer Bang; Kammerjunker Halling; Justitsraad og Overcontrolleur Hornemann med Søn; Jfr. Dencker; Mad. Bondo med Søn; Kammerraad Prehn; Kniplingshandler Smidt; Frue Foss, Procurator Scheel; Skipper Hansen. nas Justinade mam
Berlingske Tidende, 1832-06-01
megangne Bekjendtgjørelskomne mamme namme frasaa man under den Kongelige Direction for Qvar antaine.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
Foranstaltningerne. aaes og De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for sulttede, ere: 1. Af Cholera: og 2. Af andre pestattige Syg alle in domme: nalst. indes a) Nantes. a) Constantinopel. b) Algier. b) Havre de Grace c) London. c) Tunis. ere at min 32. d) Marocco. d) Sunderland. e) Newcastle.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
de Smyrna. f) Parmouth. f) New Orleans. g) Belfast i Jrland. . 8) Den Candia. og paa handles sand S. b) Glasgow. paa maa anden man m. 1) Perth. paa ofmanne m ima o. k) Shields. 1. Hull. og til til annanter. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. de Mand.
Berlingske Tidende, 1832-06-01
1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske, skotske og irlandske Havne. b) Alle øvrige franske Havne. c) Hamborg. na omhan S. 2 Med Hensyn til andre pestattige Sygdomme: gaae .a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. saadan naade: b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. nu - 1) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte Sundhedsattester. at et panen, d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantame, saafremt de foruden Sund at hedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses VirkKonsule. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. han der. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaineranstaltningerne, den 1ste Juni 1832. siden man maal mo H. Holsten. v. Schmidt hieldsk Thonningstand. hjerulfs. Aspp. Steinmann. an sand. signedegaden. Samt om omgion paa paa den Skibsted. den maae forVed Tallotteriets 1184 Trækning i Wandsbeck udkom: No. N. 7. 2. 61. 89.