JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-11-27
Sekretair Frost hører til dem, som mene, at man skal kjøre Hø, saae Havre og plante Kaalrabi; overlade Bestyrelsen af det Offentlige til dem, det *) Man har en Fortælling her i Sognet om en Mand, der gjentagne Gange for Alvor skal have paastaaet, at vi om 50 Aar ingen Stænder ville have, intet Amtsraad og ingen Sogneforstanderskaber; samt at Frederiksbergs Commune og meget faa Aar intet Forstanderskab vil have, da ingen vil vove at træde ind i det. – Hvis Manden med saadanne Paastande udtraadte af Forstanderskabet, kunde det næppe komme nogen uventet. vedkommer, og ikke lægge sig ud med Øvrigheden. - Der er noget meget fornuftigt i denne Mening; men naar den gaaer saa vidt, at opgive sin gode Ret, sin uomgængelige Pligt, at varetage Communens betroede Jnteresse, for ikke at lægge sig ud med den Øvrighed, der staaer imod, da bliver den ufornuftig, da ophæver den Anordningen af 13de August 1841. Ja selv om den blot opstiller som sine Bestræbelsers Maal, en konseqvent Eftergivenhed mod Præst og Birkedommer, for at gjøre disse Herrer deres Embeder saa behagelige som mulig, vil den ikke kunne billiges. Præst og Birkedommer kunne ogsaa tage Feil. Vi have et Exempel, som ligger ganske nær. - Hvotvivler om, at vor højvelbaarne Stiftamtmand staaer i Evner, Kundskaber og Dyder lige saa højt som i Rang, og Stand over vor højædle og velbaarne Birkedommer samt vor velærværdige Præst, og dog udvise de offentliggjorte Forhandlinger meget hyppig, ja næsten stadig, hvorledes Amtsraadet frimodig begrunder sine Anskuelser ligeoverfor Amtmandens umotiverede Dis sens, og - hvorledes de høiere Autoriteter uden Afvexling give Raadets Pluralitets-Jndstillinger sit bifald. Altsaa, Amtsraadet lægger sig ud med Øvrigheden, Amtmanden, og det daglig, og aldrig forgiæves. Det synes da for Lægmands Forstand heel rimeligt, at Sogneraadet ogsaa nu og da vilde med Føie kunne lægge sig ud med den underordnede Øvrighed, Præst og Birkedommer. Men – det vilde være Oprør efter Sekretair Frosts Katekismus.
Almuevennen, 1844-11-27
Sekretair Frost har ganske særegne Begreber og Orden i Udtalelse. Hans første Skridt som Formand var at ophæve den parlementariske Form under hvilken Diskussionerne forhen førtes i Forstanderskabet. Man har altid anseet denne Form som den gavnligste for den offentlige Debat; man vil mangensteds have sporet skadelige Følger af dens Ophør, men – Sekretair Frost har en afgjort Forkjærlighed for den polske Rigsdag, og han har bidraget sit til at gjøre dens Formløshed gjældende i vort SogneforstanderskabsForhandlinger.
Almuevennen, 1844-11-27
Sekretair Frost har en afgjort Uvillie mod Offentligheden, og der stikker Knuden; der ligger Hunden begravet, som Tydskerne sige; der har De Grunden til, at Sogneforstanderskabets Forhandlinger ikke ere blevne offentliggjorte i det sidste Aar. For den tilsigtede Offentliggjørelse er der nedsat en Redaktionscomitee, men denne Comitee nægtede han Udlaanet af Forhandlingsprotokollen m.v., der altid forhen havde staaet til dens Tjeneste, for at den deraf kunde gjøre de nødvendige Uddrag. Da Comiteen ikke vilde finde sig heri, erhvervede han sig en Forstanderskabs Beslutning for, at fremtidig kun en Udskrift af Protokollen ved ham blev at meddele Comiteen. Men selv denne har ikke været til at opdrive, og derfor har Comiteen heller intet kunnet offentliggjøre. Sekretair Frost har slaaet Offentligheden ihiel hos os, De seer altsaa, at han har skaffet sig en communalhistorisk Betydning, der giver ham Ret til at leve, skjøndt han staaer i Færd med at døe.
Almuevennen, 1844-11-27
Hvad der kan foregaae i et Forstanderskab, hvor man ikke tør "lægge sig ud med Øvrigheden for ikke af denne at faae en Skudsmaalspaategning som den, der fra Birkedommer Friederichsen blev Sengeløse Forstanderskab, sværtet Jhukommelse, til Deel; - hvor Debatten ordnedes paa Polsk, - og hvor Offentligheden sloges ihiel; - hvad der i et saadant Forstanderskab kan foregaae, skal jeg meddele Dem et tilforladeligt Exempel paa, skjøndt Forhandlingsprotokollen saalidt udlaantes til mig, som tilRedaktionscomiteen. Der forestaaer for Øjeblikket et vigtigt Moment i vor Communalhistorie. Jfølge Communalanordningen, § 6, skal Forstanderskabets halve Medlems antal afgaae den 1ste Jan. 1845, i hvilken Anledning. der var berammet et Forstanderskabsmøde til 1ste Octbr. sidstleden. Hvad der i dette kunde passere, at man i dette kunde blive fri for baade Povelsen, og Christensen med Konsorter – turde flere af de Mødende med Begjærlighed have indseet; hvad der virkelig passerede, fremgaaer af følgende Udskrift af Frederiksberg og Hvidovre Sognes Forhandlingsprotokol for Mødet den 1ste Octbr. 1844. "Det vedtoges, at 6 Medlemmer skulde aftræde. Capitain Bruun, og Prokurator Klein erklærede at ville vedblive, de øvrige Tilstedeværende erklærede at ville fratræde, ligesom og Capitain Jacobsen havde skriftligen yttret Ønske om at fratræde. Jens Mortensen tilkjendegav paa Jens Larsens Vegne, at denne ligeledes ønskede at afgaae, Prokurator Christensen havde intet meldt, hvorimod Etatsraad Povelsen havde anmodet Formanden at trække for sig. Forstanderskabet vedtog med 6 Stemmer imod 1 (Cap. Plokrofs), at Cap. Bruun og Prokurator Klein. efter deres afgivne Erklæringer vedbleve, og at der saaledes af de øvrige 9 Forstandere af Formanden udtrækkes 6 Forstandere, som afgaae.
Almuevennen, 1844-11-27
Etatsraad Povelsens tidligere ommeldte Brev til Formanden bedes Sagen vedlagt. Plockross. Frederiksberg den 15de Octbr. 1844.
Almuevennen, 1844-11-27
Til Forstanderskabet for Frederiksberg og Hvidovre Sogne.
Almuevennen, 1844-11-27
Jfølge denne Protest vil Forstanderskabets Fremfærd blive at bedømme af Amtsraadet, hvis Kiendelse maaskee atter vil indgaae til Kancelliet; og det er Trykt hos J. G. Salomon, Pilestrædet Nr. 110. saaledes høist rimeligt, at Valgene, som i Følge Anordningens §7 skulde foregaae i Aarets sidste Qvartal, ikke ville kunne komme i Stand til den behørige Tid, saa meget mindre, som Valglisterne skulle være berigtigede og fremlagte 14 Dage inden Valgene foretages. Dette, hvor vigtigt det end er, er os dog her af mindre Vigtighed, hvor det nærmest er vor Opgave at besvare Deres opkastede Spørgsmaal, samt at godtgjøre, hvilke Følgerne ere af den standsede Offentlighed. – Da jeg imidlertid har berørt, at og hvorfor Valgene sandsynligvis ville blive udsatte, kan jeg ikke undlade at anmode Dem om, igjennem Deres Blad at henlede Deres Læseres Opmærksomhed, paa Valghandlingens Betydning. Gid Vælgerne ikke ville betragte deres kostelige Valgret med Ligegyldighed. Gid de ville henvende den yderste Opmærksomhed paa, til Sogneforstanderskabets Medlemmer at kaare faste, aabne og uafhængige Karakterer, hos hvem Dygtigheden til at indsee Sognenes Tarv er parret med Kraften og Villien til at fremme det uden Frygt for at støde an mod oven eller mod neden! Gid de ville holde sig i stadig Erindring, at Kundskab er en god Egenskab hos Forstanderen, Tid til at gjøre sine Kundskaber, faa eller mange, frugtbringende, er nødvendig, og Talegave en høist ønskelig; men at det er Villien, den retsindige Mands faste, ærlige og hensynsløse Villie, paa hvilken det dog nærmest kommer an (Efterskrift: Hvis De skulde ønske det, ere vi flere, som, saasnart det endelig er afgjort, hvem der skulle udtræde af Forstanderskabet, ere villige til i Forening at udarbeide en Liste paa Valgkandidater til Optagelse i Deres Blad.) Frederiksberg den 15de Novbr. 1844.
Almuevennen, 1844-11-27
Den ærede Korrespondent har overladt os sit Brev til fri Afbenyttelse". Vi have fundet det hensigtssvarende at benytte det ved at optage det her i dets Heelhed. Den Valgliste, som han i Forening med sine Venner vil udarbejde, skulle vi i sin Tid ligeledes gjøre os en Fornøielse af at optage. Red.
Almuevennen, 1844-11-27
Vore Abonnenter bedes undskylde, at Bladet atter i sidste Uge udkom for sildigt. For at forebygge Sligt for Fremtiden have vi henvendt os til et andet Bogtrykkeri. Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende, med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengrath i Næstved, Bertelsen i Holbeck, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskor og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Hr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hr. Gartner Boetmann i Soro, Præste og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Udgiveren, Hjørnet af Hausergade og Aabenraa, Nr. 222 3die Sal, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes.
Almuevennen, 1844-12-01
jøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 54. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 22, 1844. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-12-01
Roeskilde Amtsraads Forhandlinger. 1843 den 18de December afholdt Roeskilde Amtsraad efter Andragende af samtlige Raadets Medlemmer et Extramøde og efter Samtliges Ønske paa Stiftamtmandens Bopæl i Kjøbenhavn. Alle Medlemmer vare mødte. 1. Formanden for Comiteen for de blandede Sager Ritmester Haffner berettede, at det af denne Comitees Formand forfattede og af Comiteens andet Medlem, men ikke dens tredie, tiltraadte Udkast til Raadets Besvarelse af det kongl. danske Cancellies Skrivelse af 3die Mai 1842 var modtaget tilbage efter fuldendt Circulation.
Almuevennen, 1844-12-01
J dette Udkast udhæver Comiteen, at dens Erfaring stemmer overeens med Pluraliteten af de fra Politimestrene indkomne Erklæringer deri, at Landpolitiet ikke kan siges at opfylde sit Hovedøiemeed, at vaage over og opretholde den almindelige Sikkerhed og Orden; og, idet den inddrømmer, at Opnaaelsen af denne Hensigt i og for sig er høist vanskelig, maa den give det af Pluraliteten af Amtets Politimestere Anførte Medhold, at det bliver endnu vanskeligere, naar den Embedsmand, der skal vaage over Politilovenes Overholdelse og Efterlevelse, ikke alene har en vidtudstrakt Jurisdiction, men ogsaa har at varetage mange andre, høist vigtige og fra Politivirksomheden ganske forskjellige Forretninger. En fuldkommen Omdannelse af de bestaaende Forhold, hvorved den dømmende og administrative Jurisdiction aldeles adskilles, samtlige Justitsembedsmænd sættes paa en fast Gage, og Jurisdictionerne gives en hensigtsmæssig Arrondering, anseer Comiteen for særdeles ønskelig, men da den antager, at Hensigten med det fremsatte Spørgsmaal er at fremkalde Forslag til at skaffe Politimesterne, med Bibeholdelsen af den nuværende Organisation, den nødvendige Assistance til med fornøden Kraft og Virksomhed, at vaage over den offentlige Sikkerhed og Orden, indlader den sig ikke videre paa dette Punkt, men henstiller til Raadet, at det for det kongelige danske Cancelli andrager paa: At inden nogen Foranstaltning til at forskaffe Politimestrene den fornødne Assistance til med tilbørlig Kraft og Virksomhed at kunne vaage over offentlig Sikkerhed og Orden, bringes til Udførelse, det da nøie maa undersøges, om ikke en fuldkommen Omdannelse af hele den underordnede Administration og Rets behandlingen i Landdistricterne er nødvendig. Den eneste Assistance, Politimestrene paa Landet nu have, bestaaer i Sognefogderne, men disse ere ikke saaledes aflagte, at de deraf kunne existere, hvorfor de især maae henvende deres Opmærksomhed paa deres Agerbrug, der skal ernære dem og Familie, og allerede deraf er det fremlysende, at denne Assistance er aldeles utilstrækkelig. J de, ifølge Forordn. 13de Aug. 1841, oprettede Sogneforstanderskaber seer Comiteen heller ikke - uagtet den ikke benegter, at man hist og her har seet enkelte heldige Virkninger af deres Virksomhed, i politiretlig Henseende - noget tilstrækkeligt Supplement til Landpolitiet i Almindelighed. Anordningen tillægger nemlig ikke Sogneforstanderskaberne nogen almindelig Politimyndighed og at give dem en udvidet saadan, at de kunne optræde som selvstændige Politiautoriteter, anseer Comiteen som utilraadelig, da derved let vilde bevirkes, at den Eenhed, som er en Hovedbetingelse for at Politiets Virksomhed skal krones med Held, tilintetgjøres. Det er ogsaa klart, at de ifølge deres Organisation ere lidet skikkede til at udføre Politi forretninger og at overdrage dette til enkelte Medlemmer af deres Midte vil vist have sine store Vanskeligheder, og antager Comiteen, at de med Hensyn til Politiloyenes Overholdelse i Districtet snarere bør virke som en moralsk end som en physisk Magt.
Almuevennen, 1844-12-01
Sogneforstanderskabets Veicomittee havde under 16de Mai 1843 anmodet Birkedommer Normann om gjennem Amtsraadet at udvirke, at en Grusgrav blev udlagt paa Jslemark, men efterat bemeldte Embedsmand om denne Sag havde gjort Jndstilling til Amtet, har Stiftamtmanden under 1ste August svaret at saasom Sagen efter Bestemmelserne i Forordningen 13de December 1793 § 17 ikke kan ansees berettiget til at tage Grus paa et andet Sogns Grund til Brug ved Vedligeholdelsen, af sine Biveie, kan Amtet ikke meddele den ommeldte Tilladelse, men da det er givet, at Brøndshøi Sogn ikke selv har tjenligt Grus, paatvivler han ikke, at jo Sognet, ved at træde i Forbindelse med Vedkommende, vil kunne erholde den forønskede Tilladelse imod Godtgjørelse. Den af Amtsraadet forlangte Betænkning om Huusmands standens og Arbeidsclassens Vilkaar i gamle Kjøbenhavns Amt, vedtog man at afgive efter nærmere Overveielse Amtet havde under 14de Juni tilskrevet Birkedommeren om at indhente Brøndshøi Sogneforstanderskab; Erklæring i Anledning af et Andragende, ledsaget med Kammerherre Løvenskjolds Anbefaling, fra en Deel Beboere af Hjortespring, Herløv og Brøndshøi om at det maatte tillades dem, ved Afhentning og Udviisning af Skoveffecter fra de kongelige Skove, at afbenytte en af de gamle Jagtveie, som i sin Tid skulle være afsatte til at gaae fra Store Hareskov over Bagsvær Mose til Hjortespring. Forstanderskabet vedtog at erklære, at man ikke kan antage, at der er Trang til at en saadan Vei foranstaltes udlagt. Til at sammentræde med den combinerede Comittee, der har at afgive Betænkning med Hensyn til den paatænkte Opførelse af et nyt Arrest= og Tinghuus for Amtets Birker blev Gaardeler N. Christensen valgt.
Almuevennen, 1844-12-01
Angaaende et fra Bomuldsvæver Schønfuss i Utterslev indkommet Andragende om at fritages for offentlig Pligtarbeide vedtoges det at indsende samme til Amtet med Erklæring, at man ikke kan anbefale det, da Supplikantens Foregivende om Svaghed ikke er godtgjort eller Forstanderskabet bekjendt. Formanden bemærkede, at Uttersløvmølle var ved den under 23de f. M. foretagne Brandforsikkring, som var overværet af Gaardeler R. Christensen, ansat til 23,870 Rbd.
Almuevennen, 1844-12-01
En Ansøgning fra Tømmermand Hans Petersen og Bevilling til at nedsætte sig paa sin Profession i Rødoure Sogn, enedes man om at anbefale, da Trangen til en saadan Haandværker maa anerkjendes. Formanden fremlagde en Begjering fra Birkedommer Normann om at meddeles Oplysning om hvilke Veie Forstanderskabet antog at burde henføres til dem, der skulde vedligeholdes af Sognet. Formanden lovede, efter hvad Forstanderskabet vedtog, at melde Birkedommeren de i dettes Skrivelse til Amtsraadet af 14de Januar 1843 anførte Veie og at henvise ham til den der meddeelte Motivering af Forslagene. Jfølge et fra Kromand Larsen indkommet Andragende om adskillige Smugbrændeviins Udsalgssteder ansaae man det nødvendigt at tilskrive Birkedommeren. Samtlige Communens Regnskaber bleve fremlagde og befundne rigtige.
Almuevennen, 1844-12-01
Fra Skolelærer Koie i Brøndshøi var indkommen et Andragende til Forstanderskabet, hvilket man, da han ikke kan erkjende Rigtigheden af den Resolution som med Hensyn til hans Lønning er afgivet af Amtsskoledirectionen, i Anledning af en Meningsulighed, der var opstaaet mellem ham og Forstanderskabet, og dette ikke seer sig istand til yderligere end skeet er, at overbevise ham om det Urigtige i hans Anskuelse, besluttede at indstille til Kancelliets Afgjørelse. Ligningerne over Udgifterne til Skolernes Reparation og Lærernes Lønninger bleve lagte.
Almuevennen, 1844-12-01
Skolelæreren i Brøndshøi har hidtil oppebaaret 41 Tde. Byg, eller 1 Skjeppe af Tde. Hartkorn. Jstedet herfor vedtog man for Fremtiden at yde den reglementerede Løn. J en Række af Aar, uden at derfor kan paavises nogen Hjemmel har Skolelæreren i Brøndshøi oppebaaret 329, Ls Høe og et ligesaa stort Qvantum Halm, og Skolelæreren i Uttersløv 188 Li 11 J Høe og ligesaameget Halm, Dette betydelige Tillæg til Skolelærernes Løn, med hvilket Beboerne i Almindelighed ikke havde været tilfredse, meente Forstanderskabet, at burde bortfalde for Fremtiden, og efter at Sagen var sat under Afstemning vedtoges det, at Yderne kun skulle udrede det reglementerede Qvantum Fourage. Glostrup Sogneforstanderskab. (Sluttet.)¬
Almuevennen, 1844-12-01
J et Møde den 12te September 1843 forhandledes følgende: 1) J Henhold til Siellands Stiftamtmands Skrivelse, af 22de August 1843, angaaende den af det kongelige Rentekammer begierte simple Afrids over den omtvistede Vei fra Skov lunde til Jslemark, blev et Andragende udfærdiget, om at erholde af det kongelige Rentekammer en Skizze der viste de Veie der maatte ansees for offentlige Biveie paa Terrainet fra Ballerup og Rødeveirmøllekro til Kjøbenhavn, samt Frederiksund og Roeskilde Landevei fra bemeldte Steder, hvorpaa Forstanderskabet troede sikkrere at kunne afstikke den omtvistede Vei, og tillige at gjøre de nødvendige bemærkninger. 2) Angaaende Opførelse af et nyt Arrest og Tinghuus for Amtets nordre og søndre Jurisdiktion skulde udnævnes en Mand, af Sogneforstanderskabet eller dets Sognebeboere, til at indtræde i Comittee med Dhrr. Amtsraader, Etatsraad Povelsen, Kammerraad Dreysen og Landsoverretsprocurator Balthazar Christensen. 3) Fra Amtsraadet var tilsendt Forstanderskabet et Exemplar af Regnskabet for Amtsrepartionsfondet for 1842, til Uddeling blandt Sogneforstanderskabets Medlemmer og Sognets Skolelærere, samt til Udlægning paa passende Steder i Communen. 4) En Skrivelse fra Amtsraadet blev oplæst, angaaende en Besværing fra Skolelærer Thyboe i Eiby over Gaardmand Poul Larsens Enke sammesteds der har unddraget sig fra at yde ham det sædvanlige Offer, og for at bringe denne Sag i Orden, ønskede det et Møde i Forening med Forstanderskabet. 5) I Anledning af et fra Formander den 29de Juli d. A. fremkommen Forslag om der efter den Maade man opkrævede Fattig Bidragene paa, talte billighed for at Præsten og Skolelærerne, og dem af Gaardmands Sønner og Døttre der vare confirmerede burde bidrage i Forhold til Tjenestefolk. Skjøndt Præsten vel havde indrømmet at han fandt det billigt for sit Bedkommende at yde et større Bidrag, havde han dog ei derfor indgaaet paa den Sum Forslaget foreslog. Hvorfor det bestemtes at Formanden skulde henvende sig til Præsten for at høre om han fandtes villig til at yde Fattig Bidrag efter Forslaget, da det dennegang skulde opkræves af Lønningen. 6) Det vedtoges at indstille til den Amtets Landcommunalforening et Forslag til, at Sognefogderne ikke burde lønnes. 7) Et Andragende, var forfattet af Præsten som til Kjøbenhavns Magistrat om Anskaffelsen af et Orgel i Glostrup Kirke, blev underskrevet.
Almuevennen, 1844-12-01
Fra Amtsraadet var indløbet et Circulaire dateret 4de September 1843, om at Forstanderskabet, vilde oplyse og indberette til Amtsraadet, om Huusmandstandens og den hele Arbeidsklasses Vilkaar i gamle Kjøbenhavns Amt, om de Byrder, der maatte trykke samme, og den Maade, der kunne bringes i Forslag til at forbedre deres Kaar. Aar 1843 den 5te October afholdt Glostrup Forstander skab et ordinairt Møde, og foretoges da Sagen, angaaende Hr. Skolelærer Thyboes Klage mod Poul Larsens Enke betræffende Undladelse af Offring m.v. Tilstæde under denne Sags Forhandling var Amtsraadets Delegerede Dhrr. Etatsraad Povelsen, Zacharias Jacobsen og Landoverretsprocurator Balthazar Christensen. Saa var og Klageren Hr. Thyboe og Jndklagedes Søn Peder Poulsen mødt. Efter forskjellige Forhandlinger erklærede Hr. Thyboe, at han ifølge Overeenskomst med Poul Larsens Enke og dennes Søn Peder Poulsen og ifølge den nuværende gode Forstaaelse imellem den, ønskede at frafalde den af ham indgivne Klage over det omhandlede Offer, og at han saaledes maatte anmode Forstanderskabet om, igjennem Amtsraadet at andrage for det kongelige danske Cancellie om at Sagen, maatte bortfalde. Forstanderskabet besluttede paa Grund heraf at indberette og andrage dette for Amtsraadet. Fattigvæsenets Sager bleve afgjorte. Aar 1843 den 2den November var Glostrup Sogneforstanderskab forsamlet. Fremlagdes en Ansøgning til Cancelliet fra Hr. Skolelærer, Gildberg i Avedøre og Entledigelse af sit Embede, samt at erholde en aarlig Pension af Embedet, og tillige en aarlig Hjelp af Amtets Skolelærer Hjelpekasse. Forstanderskabet understøttede hans Ansøgning paa Grund af hans Alder og Svagelighed samt foreslog at han i Pension maatte nyde 1/2 Deel af Embedets Jndkomster.
Almuevennen, 1844-12-01
En Skrivelse fra Kjøbenhavns Magistrat fremlagtes, der indeholdt Svar paa Forstanderskabets Ansøgning om et Orgel til Kirken. Magistraten tilbød som Hjelp til Orgelets Anskaffelse, 100 Rbd., naar det var anskaffet og opsat, dog med den Bemærkning, at det var eengang for Alle, ligesom de ingen Udgifter vilde afholde til Organist og Bælgetræder. Forstanderskabet besluttede i denne Anledning, at foranstalte det Fornødne til et Orgels Anskaffelse i Glostrup Kirke.
Almuevennen, 1844-12-04
3die Aarg. Nr. 6162. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Redaktør Frederik Barfod.
Almuevennen, 1844-12-04
Onsdagen d. 4de December 1844. Stænderne i Roeskilde. 4. Landbosagen.
Almuevennen, 1844-12-04
Prof. David. Jeg kan ikke andet end høiligen beklage, at et saadant Andragende som det oplæste er fremkommet; ingenlunde fordi jeg ikke er af den Anskuelse, at Bondestandens Tilstand og de Formeninger derom, som ere gængse, vil kunne trænge til en grundig Undersøgelse, men fordi jeg mener, at, hvad der fremfor alt bør fremgaae af en saadan Undersøgelse er Sandhed, og Veien til Sandhed, derom er jeg overbeviist, kan kun være ulidenskabelig Alvor. Derimod kan jeg ikke andet end aabent bekjende, at det er saalangt fra, at jeg kan indrømme, at Andragendet er stemplet med et Præg af uliden skabelig Alvor, at jeg tvertimod finder, at det er skrevet i den Lidenskabelighed, som man maatte ønske fjernet fra denne Sal, en Lidenskabelighed der endog gaaer saavidt, at jeg ikke troer at sige for meget, naar jeg paastaaer, at den Sømmelighed som Forsamlingens Medlemmer ere hinanden skyldige, bøiligen er overtraadt. Hvis det skulde behøves nærmere at bevise denne Paastand, er jeg paa Opfordring rede til at gjøre det. Men ligesom jeg er overbeviist om, at hvad der ikke begynder i Sandhed og Ulidenskabelighed, heller ikke kan ende i Sandhed og ulidenskabelig Retfærdighed, saaledes maa jeg ogsaa formene, at Andragendet ikke passer sig til at komme under Overveielse af Forsamlingen. Jeg vilde imidlertid have taget i Betænkning, i Betragtning af den Gjenstands Vigtighed, som Andragendet angaaer, at udtale denne min Overbeviisning, hvis der ikke havde foreligget flere andre Andragender, omtrent af et lignende Jndhold, som vel ikke udmærke sig ved stor Bestemthed, men dog ikke bære Præg af en saadan Ubestemthed, som ogsaa gaaer igjennem det oplæste Andragende; thi jeg kan ikke heller fordølge, at det Resultat, som man ønsker at opnaae, ikke ligger klart for Øie. Der gjøres ikke Rede for, hvad Andragerne selv have forstaaet ved Bondestandens endelige og fuldstændige Emancipation, Udtryk, der endog efter almindelig Talebrug forudsætte Forhold og Betingelser, som efter min Overbeviisning ingenlunde ere tilstede; thi hvor meget man end kan ønske Forandring i de bestaaende Forhold, trælbunden er Bonden ligesaalidt som nogen anden Mand i Danmark.