Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-30
Randers A. af 27 de hedder det: "Det første almindelige Møde af danske Landmænd er nu endt, og denne Begyndelse har været særdeles tilfredsstillende og lovende. Jgaar gaves Slutnings-Afskeden, en Diner, der endte med et meget muntert Bal. Heller ikke herved manglede det paa Toaster og gjensidige Ønsker og Taksigelser; ligesom de her forsamlede Fremmede ogsaa syntes særdeles vel tilfredse med den Modtagelse, der var bleven dem tildeel. Mange havde imidlertid, efter Slutningsmødet igaar, strax begivet sig paa Hjemveien, og Størstedelen af de sjællandske Proprietairer afreiste i Nat, for i Morges at gaae over til Kallundborg med det dertil fragtede Dampskib Christian den Ottende" Foruden de allerede omtalte Valg af Præsident og Vicepræsident (Kammerraad Krarup og Grev Knuth til Knuthenborg) var Secretair=Valget falden paa Hr. Lector Bergsøe. Selve Forhandlingerne (som senere særskilt ville blive bekjendtgjorte ved Trykken) fremmedes deels i Generalforsamlingerne, deels i Sectioner. Sectionen for Agerbrug var Etatsraad Neergaard Dirigent, og i Sectionen for Qvægavl Proprietair Weinschenck. Møderne begyndte om Morgenen Kl. 7 og varede i Regelen 5 Timer. Den første Section optog Tiden fra Kl. 7 til 8, den sidste fra 8 til 10, og Generalforsamlingen fra Kl. 10 til 12. Bazaren (der kan antages at have været besøgt af c. 60000 Mennesker, da de noget over 2000 løste billetter kunde benyttes hele Tiden og af Enhver, enkelte Forelæsninger og Committeer optoge Eftermiddagene. Forhandlingerne vedvarede, efter Bestemmelsen, Mandag, Tirsdag, Onsdag, Torsdag og Fredag, og en stræng parlamentarisk Orden iagttoges. En særdeles god Harmoni besiælede Forsamlingen. Der forefaldt kun et Par enkelte Dissonantser, hvortil vi, saavelsom om selve Forhandlingernes Gang, nærmere ville komme tilbage." - Jet foregaaende Nummer af samme Avis omtales Farten til Støvring gaard og hedder det da: "Man var kommen Randers paa en Ubetydelighed, knap 1/2 Miil nær, da der tilstødte et Uheld. En Skipper, som var seilet fra Randers, var kommen paa Grund og spærrede med sit Fartøi endeel af Løbet, hvorved Briggen kom til at berøre hiint Fartøi og ragede saaledes ogsaa paa Grund. Man gjorde mange Forsøg paa at komme flot, men forgiæves, og nødsagedes derfor tilsidst til at lade Dampskibet seile til Byen med endeel af Passagererne og komme igjen med en stor Pram, for at hente Resten. Det skeete og Alle Men Tiden var ved dette Uheld kom lykkelig hjem. rykket to Timer længer hen, end efter Beregningen. Man gik derfor Glip af hele Slutnings-Arrangementet. Der var nemlig beredet en smuk Modtagelse. En Mængde Fakler oplyste hele Veien, Man skulde have passeret; Østergade, som Man skulde igjennem, var illumineret o.s. v.; en stor Mængde Mennesker ventede Skibets Komme; en stor Deel modtog dog endnu Passagererne, da Man Kl. 10–11, istedetfor efter Beregningen Kl. 8, kom til Byen, med levende Hurraraab. Ogsaa Rellermanns Concert, som skulde have fulgt efter Seiltouren, Totalindtrykket svækkedes endeel, gik Man Glip af. men dog ikke hele Jndtrykket af Seiltouren, som vistnok hos Mange vil bevares længe. Den muntre Stemning vedblev ogsaa under Uheldet; Man samledes i Kahytten, proponerede og drak Skaaler, hvoriblandt en Bonde med blaat Baand (Deeltagerne udenfor Randers Amt bare rødt Baand, de i Randers Amt blaat Baand) holdt et med bifald optaget Foredrag. Legationssecretair Hvass udtalte, at han ansaae det lille Uheld ikke for at være af nogen Betydenhed; Landmændene bleve ofte opholdte af Veiret, og dette lille Ophold paa Randers Fjord kunde derfor ikke genere. Almindelig bifald ledsagede disse Ord. Vi maae endnu tilføie, at Antallet af dem, der deeltoge i Seiltouren, var henved fire Hundrede, og at "Skjold var smykket med svensk, norsk og dansk Flag."