JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J Egnen af Rom har et Jordskjelv anrettet stor Skade, og i Velletri og flere Stæder omstyrtet Bygninger. Hovedstødet synes især at have rammet den Neapolitanske Provinds Abruzzo. Er ulykkeligere Land end Neapel gives der neppe i denne Tid. Udvortes og indvortes Krig, smitsomme Sygdomme og Jordskjælv kappes om at ødelægge det. - Lician Bonapartes smukke Borg Frascati, er bleven saa beskadiget, at han har maattet reise med sin hele Familie til Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Paven lever yderst indgetogen. Han tilbringer hele Nætter med at bede paa St. Peders Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J de sidste Engelske Aviser findes et Stykke om den Europæiske Politik, hvori det hedder, at i dette Øieblik Alting beroer paa Preussen, hvis Armeer og Financer hidtil have været lige usvækkede. – J samme Avis findes en vidtløftig Efterretning om den paagrebne Daniels Forhør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Det forhen saa berømte Hamborgske Fattigvæsen befinder sig nu i en beklagelig Forfatning. Til at bestride sine Jndkomster mangler det 25,000 Mk., uagtet den høieste Understøttelse, som nogen Fattig faaer om Ugen, er omtrent 24 s. eller 3 Mk. D. C. Huusleien og Levnedmidlerne stege saaledes afvigte Vinter i Prisen, at de Fattige umuelig kunde leve af den Understøttelse, de fik - thi de kunde ikke engang anskaffe sig Brød og Kartofler. Den sidste Mangel blev afhjulpen ved den Rumfordske Suppe, men den første kunde ikke afhielpes ved noget Slags Surrogat. Fattig-Collegiet opfordrer nu det Hamborgske Publicum paa en meget rørende Maade til at understøtte sine fattige Medmennesker med Brød, som de saa høiligen trænge til Statssecretairen For¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Handels- og Skibs-Efterretninger. Messen i Frankfurt er faldet bedre ud end man ventede. Der indfandt sig mange Kjøbere, især Franskmænd, og faa Sælgere. Jsær bleve hvide Varer, f. Ex. Piqueter, Museliner a. meget søgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Til Hamburg ankom d. 20 Sept. N. Tærkelsen f. Ringkjøbing, d. 23de C. Petersen f. Flensborg, til Elben d. 23de G. Schulz f. Kbh., til Travemünde d. 20de A. Brostrup f. Aarhuus, H. G. Stein f. Kiel, d. 21de J. P. Anderson f. Horsens; til Pillau d. 11te Marcker, Fr. Marg; til Riga d. 7de J. C. Steen, G. C. Schou f. Kbh. L. Eckberg f. Eckernforde, G. Ceithnest f. Kiel, C. Lund f. Horsens, A. Moll f. Mandal, H. J. Borg f. Christiansand, O. J. Thonbo. f. Aalborg, d. 13de M. Christensen f. Rudkjøbing; til Cronstadt d. 3 Sept. Hayden, M. Wastington f. Christiansund, d. 5te W. Raachmann f. Apenrade, til Gravesand d. 7de Wolf, Sophia og Faust, Pløen f. Norge, til Liverpool d. 4de Murron, Naney f. Kbh; til Travemünde d. 19de S. Tode f. Randers, G. Langemark f. Nacskou, M. Hinrichsen f. Faaborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Rettelser. Side 1539. Linie 15, fra Dyd til Udyd, læs: fra Udyd til Dyd. - S. 1553. L. 15 nedenfra Dødens Traad l. Livets Traad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Udenlandske Efterretninger. Efter en Cancellieskrivelse af 4 Oct. 1788. maa alle Øvrigheder i Dannemark saavel som Lands stiftsoverretten i Kjøbenhavn indsende til Cancelliet Qvartalslister over alle Crimmelfanger, hvori der anføres Arrestanternes Navn, Tiden, de bleve heftede, hvorfor det skede, Actor og Defensors Navn, naar Sagen er bleven anlagt, hvorvidt det er kommet dermed, og hvorpaa Fuldbyrdelsen beroer, hvad Tid Dommen er afsagt, og om Delinqventen har appelleret. Ved denne prisværdige Foranstaltning underrettes Cancelliet om Tilstanden, af Rettens Pleie i bage Piger. Efter en senere Skrivelse af 14 Junii d. A. skal der tilføies endnu en Rubrik, nemligen Tiden, da Dommen blev fuldbyrdet, paa det Cancelliet kan overbevise sig om, at ingen Sag udelades fra Listen, førend Straf sen er fuldbyrdet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J den Hempelske Tidende læses, at Prof. Robertson paa sin Lufttour i Stockholm for 14 Dage siden, endte sin Fart i Dyrehaugen uden for Byen. Folket, der med Henrykkelse deeltog i dette Syn, bragte Hr. Robertson som i Triumph tilbage til midt i Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Mandagen d. 22de d. M. afmarcherede fra Aalborg til Holsteen Hr. Kammerjunker og Capitain v. Moltke, Præmierlieutenant v. Münfrer og v. Bülow, med en Commando af 244 Recruter af 3die Jndske Jnfanterie Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
St. Knuds Kirkegaard i Odensee er ny bleven prydet med et kostbart Marmor Monument over den i sin Tid agtede og elskede Stiftslandinspecteur Bergs Grav. Kun Skade, at dette skjønne Minde ikke tillige kunde fredes ved et Gie ter, thi endog den første Nat er den skjønne Urne ovenpaa voldsomt bleven løsrevet og ødelagt af vanhellige Hænder, som et Beviis paa, at denne Barbariske Aand ikke er mindre fremmed her end andre Steder. Træplantningen paa vore ny Landeveie give ogsaa ved hvert Skridt et talende Bevis paa denne Ødelæggelses=Epidemie. - Hvad der inderlig maa harme hver Konstelsker i Kjøbenhavn er den Maade, hvorpaa Samsons fortræffelige Marmorstøtte i Rosenborg Hauge behandles. Gjentagne Gange har man offentlig ønsker, at der maatte sættes et Jerngitterværk omkring den, men. forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Den af Landhuusholdningsselskabet udnævnte Committee, som skulde gjøre Forsøg med Brødbagning af Kartofler, havde anstillet samme den 28de November f. A. med 528 Pd. Denne Masse veiede efter Kogning 463 Pd. Af 48 Pd. Kartofler, 32 Pd. Rugmeel og 7 Pd. Suurde fik man efter Kogningen, Æltningen a. en Deimasse paa 100 Pund, hvoraf Bageren leverede 13, bagte Brød, hvert paa 6 Pd. 12 Lod, og et paa 4 Pd. 14 Lod. Den hele Masse af raa Kartofler var altsaa ialt svunden 22 1/3 Pd. eller 1/2. - Af 96 Pd. Kartofler, 44 Pd. Rugmeel og 7 Pd. Suurdel, tilsammen 147 Pd., hvortil man siden maatte lægge 36 Pd. Rugmeel, fordi Deien ved Æltningen fandtes for blød og fugtig, fik man en Deimasse paa 180 Pd. Heraf fik man 25 Brød paa 7 Pd. 4 Lod, som førend Bagningen veiede 178 Pd. 4 Lod og efter Bagningen 19 1/2 Pd. mindre. Naar man beregner en Tønde Kartofler paa omtrent 200 Pd. til 9 Mark, en Tønde Rugmeel, paa 12 Lisp. til 10 Rdlr., 3 Skjepper Steenkul, til Kogningen, til 20 sk. Skjeppen, Brændevedet til 12 s. og Arbeidslønnen ved Kogningen at til 3 s. for hvert Brød, saa koster de anførte 86 1/3 Pd. Brød 366 3/5 ½ Skilling eller lidet under 4 Skill. Pundet, og de anførte 158 1/2 Pd. 582 1/2, Skill. eller 3 1/2 Skill. Pundet. Beregner man derimod en Tønde Rug til 7 Rdlr., saa har man hvert Pd. omtrent en Skill, lettere. Jo mere Kartofler der tages i Forhold til Rugmelet, deslettere bliver Prisen, men saalænge en Td. Kartofler koster over 9 Mk. og en Td. Rug over 7 Rdlr., kan det Brød, der bestaaer af Kartofler ikke haves lettere end det, der bestaaer af bare Rugmeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Om den Jldebrand, som nylig udbrød i det Døbberleinske Theater i Altona, har man nu udførligere Efterretninger. Den døbberleinske Troup havde allerede siden Junii Maaneds Udgang givet i denne Stad, som mangler et saadant fast Selskab, ugentlig nogle Forestillinger med stort bifald. Garderoben og Decorationerne vare saa smagfulde og stundom saa prægtige, at Tilløbet var overordentlig stort; Døbberlein fandt især sin Regning ved at give Spektakelstykker. Saaledes opførtes d. 30 Julii anden Gang den militaive Opera Grovsmeden, som man ikke havde seet her før, og trak saa mange Tilskuere, at nogle 100 maatte negtes Adgang. Alle Pladsene, især Galleriet, vare opfyldte, og da de fleste Tilskuere bestode af Hamborgere, og Portene i Hamborg lukkedes Kl. 8 1/2. saa maatte Stykket sammenknibes i 2 Acter. Den første Act endtes med en formelig Bataille, hvor nogle 40 Soldater skjøde gjentagne Gange paa hverandre. Nu faldt Tæpper og lydelige Bifaldspaab gjenløde. Men ikke længe derefter hørtes Angestens og Forfærdelsens Toner; og en ængstelig Lummel reiste sig paa Theatret. Gjennem Tæppet faae man en stor Lue; Allarmen tiltog og en actrice tilraabte Tilskuerne, at de skulde redde sig. Nu fremtraadte vel Døbberlein, og bad kun at tøve, da det ikke havde nogen Fare, men hans skjelvende Stemme kunde ikke formindske den Skræk, de fleste vare betagne af. Man raabte Brand! og Bestyrtelsen var almindelig. Ganske beængstet raabte enhver paa sine nærmeste Paarørende og Venner, alle stimlede ud af Døren, og havde end en Enkelt Aandsnærværelse nok til at blive tilbage, saa blev han dog reven bort af Mængden. Jlden greb hastig om sig, og en qvælende Damp forfulgte de Flygtende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
En Udgang fra Galleriet blev ved Trængslen fra Parterret aldeles spærret; en anden var i Laas, fordi man sædvanlig først ved Enden af Forestillingen pleiede at aabne den. Den ved samme ansatte Kone kunde i Forvirringen og Angesten ikke finde Nøglen og blev maaskee ogsaa af Folkestimlen fortrængt fra sin Plads. Tilskuerne stimlede skareviis hen til denne Dør og ned af Trappen. Her kunde de ikke komme videre, der opkom en frygtelig Trængsel, hvorved nogle faldt, og endnu flere bleve nedtrykte, og saavel af de første som de sidste loves omsider saa mange, at Andre i Dødsangesten trængte bort over dem igjennem et lidet indslaaet Vindue, uden at tænke paa, at de traadte paa Mennesker. Døren blev endelig aabnet, men for seent; de ulykkelige Fortrykte laae her saa sammendyngede, at man kun med stor Anstrængelse kunde trække dem frem. De, der endnu vare i Live, mistede deres Klæder deels ganske, deels stykkeviis. Mange vare saa beskadigede, at de for Livstid ville blive Skrantninger, og 7 Menneskeer have sat Livet til, især formedelst den Dør, der var i Laas. Jlden har kun anrettet ubetydelig Skade, kun nogle Decorationer og Coulisser ere brændte, thi Luen blev strax standset ved de hastig tillende Sprøiter, som just vare blevne prøvede samme Dag. - Blandt de Døde var en gammel Borgermand paa 70 Aar og et Pigebarn paa 13 Aar af anseelig Familie, som havde mistet sin Fader 8 Maaneder forhen, og første Gang havde besøgt dette Skuespilhuus; da hun faldt kom en Jæger af Corpset i Altona til at ligge paa hende. Paa hendes jammerlige Bøn forsøgte han adskillige Gange at reise sig, men forgjeves; Massen af dem, der faldt paa ham, blev bestandig større. Da man bragte hende hjem var hun ganske ukjendelig i Ansigtet, og Armene og Benene vare paa det grusomste fortrandte. Moderen faldt, ved Efterretningen herom, i Fortvivlelse. Tyve af den Afdødes Veninder eller Skolecammerater ledsagede hende til Jorden. De vare alle klædte i Hvidt, havde et sort Baand om Livet, bare en Blomsterkost i den ene Haand og en Kurv med Blomster i den anden. Taarene fløde ned af deres Kinder. Tilskuernes Antal var saa stort, at man i den store Michaeliskirke, hvor hun blev jordet, talte 7 til 8000 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Ridder van Kinsberg, der i Aaret 1795 traadte som første Admiral i Dansk Tjeneste, er nu, efter Ansøgning, bleven fritaget for denne Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Hans Majestæt Kongen og det øvrige Kongelige Herskab beære Prof. Robertsons gerostatiske Forsøg paa Onsdag med deres Nærværelse. De tage Plads paa Altanen ved Livvagts Cassernerne 300 Mand Militaire skulde have Vagt paa forskjellige Steder af Exerceerpladsen, for at vaage over den gode Orden. - Ballonen indbefatter 1200 Alen Taft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
I et Stockholmsk Blad findes et vidtløftigt Stykke, hvor Medlemmerne af Videnskaberselskabet bevise, at den Victriol, der var bleven brugt til Prof. Robertsons Forsøg i denne Stad, har havt de tilbørlige Egenskaber, og hvori Hr. Robertson i en Efterskrivt bevidne, at ikke Victriolen, men andre Aarsager have foranlediget et Ophold i hans Luftfart. - Stockholms farlige Beliggenhed for Aerostater skal især have været Aarsag til, at Hr. Robertson ikke gik høiere. - Vist er det, at der, efter de største Physikeres Vidnesbyrd, gives mange Aarsager, der kunne lægge Hindring i Veien for saadanne Forsøg, og at et humant Publicum aldrig kan være overbærende nok mod en Aerostat J disse Dage saae man 3 Galeaser og Jagter paa eengang slagge for Losning i det saakaldte Bassin i Odensee. Det er nu udmuddret efter samme Dybde som det Øvrige af Canalen, og Havnen er tillige bleven saa udvidet, at de største Skibe, der befare Fjorden, nu ligge tæt til Bolværket. Dette Bassin bør nu rettere hedde Ladested. Tillige er i denne Sommer gravet en særskilt Tømmerhavn, hvor de Skibe, der ellers laae i Veien for de Andre og stoppede Passagen i Canalen, kunne ligge og vende Enden til, for at losse. Canalen mangler nu intet til Handelens og Søfartens Beqvemhed end formuende Handlende, hvis Tal i Odensee paa nogle Aar har formindsket sig. J Odensee mener man, at det endog vilde være en god Speculation for Handlende i Kjøbenhavn eller andensteds, at etablere en Handel med reelle Artikler i denne Landets Middelpuner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
I Jylland frygter man i Aar for stor Mangel paa Foder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Til Hamborg ankom d. 22de Justitsrd. Rachel og Conferenceraad Feldmann fra Glückstadt. D. 23de Capit. Zeplin fra Kbhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Skibet Elisabeth Charlotte, Capit. Halvorsen, bestemt til Østerrisøer, har mistet Anker og Toug, og har maattet vende tilbage til Harlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Skibet St. Thomas, Capit. P. Pedersen, bestemt fra Aalborg til Amsterdam, har formedelst Modvind og ondt Veir maattet løbe ind i Ny-Helle sund; det var allerede ankommen til DoggersbankHr. Prof. Robertson har ladet bekjendtgjøre, at ingen kan faae Udgangsbilletter ved hans gerostatiske Forsøg. Billigheden kræver imidlertid, at ingen saaledes indelukkes, og man bør derfor haabe, at Hr. Robertson forandrer denne Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Udenlandske Efterretninger. Neapel den 19de August. (Af den seneste Moniteur No. 262. Kongen af Neapel har oprettet et Kongeligt Jngenieur-Corps. Han har ligeledes overdraget Krigsbestyrelsen til et Corps Militairintendanter, der skal bestaae af følgende Medlemmer, nemlig: en General-Jnspecteur, 3 Oberster, 8 Oberst=Lieutenanter, 14 Capitainer af 1ste Classe, 14 af 2den, 7 Lieutenanter af 1ste Classe, 7 af anden &c. - De skulle have hos sig 2 Compagnier Minerere og 4 Sapeurer, som commanderes af Corpsets Officierer. - Jngen antages førend han har underkastet sig en Examen. - Officiererne af Hydrolique=Corpset, som gaae over til Jngenieur=Corpset, beholde samme Grad og nyde samme Løn som forhen. Det overlades til Krigs og Søministeren at bestemme Antallet af de Jngenieur-Officierer de behøve til hydraulogiske Arbeider. De Søvæsens Planer, som disse Offeierer udkaste, maa ikke udføres førend Søministeren har bifaldt dem. De Jngenieur-Officierer, til hvilke en saadan Plans Udførelse overdrages, maa holde sig de Love, der iagttages i Havnene, Arsenaler og Verfterne, efterrettelige. - Dette Corps tilkommer det, at holde Mønstring over alle Armeecorpser, at besørge Jndtægs- og Udgivessystemet i Almindelighed, at have Opsyn med Orlov, Afsked, Fæstningernes Proviantering, Militairvaaningerne, Levnetsmidlernes Levering, Transporterne, Militairsygehusene, Equipagerne a. - - De Engelske have forsøgt en Landgang ved de Mondragoniske Moradser, men de ere blevne drevne tilbage. - Adskillige Herrer, der havde forladt deres Fædreneland og Eiendomme, for at frelse deres Frihed, vende i Dag tilbage til deres Familier, overbeviste om at nyde Rolighed under en retfærdig og beskyttende Regjering. Blandt disse findes Hertugen af Mandragona og af Montelone, som er udnævnt til H. M. Kammerherre. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Oberst=Lieutenant Gaull, Adjutant hos Marchal Bernadette Prindsen af Corvo), er nylig ankommen her til Staden, hvor han havde den Ære, at blive H. M. forestillet. Han begav sig ufortøvet til Ponte Corvo, for at tage det i Besiddelse i den ny Souverains Navn og lade Undersaatterne aflægge Troskabseed. - - To Klostere, der høre blandt de ophævede, indrettes til offentlige Bygninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
En fra Messina kommende Reisende beretter, at der i St. Euphemie hverken findes Tropper eller Engelske Skibe mere. J hele Calabrien ere kun 200 Mand tilbage, som ere i Besiddelse af Scylla, og arbeide paa at opbygge et Fort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Prinds Alexander har d. 12te udstædt i Frankfurt en Ordre, hvorledes de Franske Armeecorps i Tydskland skulde bryde op. Efter samme skulde visse Corpser Husarer og Jægere, svært Cavallerie, Dragoner, Musketerer og Jnfanterieregimenter være til bestemste Dage i October Maaned deels i Strasburg, deels i Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Frankfurt d. 15 Sept. J Forgaars Aftes fik Marchal Augerenu en Coureer fra Paris, og han reiste endnu samme Nat i største Hast didhen. Man troer aldeles ikke, at han vil komme her tilbage igjen. Den 16de rykkede den herværende Besætning ud; i Limburg ved Lahn gjøres det første Holdt, og de skulle være der endnu i Aften. JDag har hver Fransk Soldat faaet 60 skarpe Patroner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Det hedder, at Lord St. Vincent har taget alle Portugisiske Krigskibe og lader dem istandsætte i største Hast, for at tage dem med sig. Han vil tillige medtage den Kongelige Familie. Der tales om at Prinds Jerome Bonaparte vil formæle sig med Prindsesse Catharine af Würtemberg,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J den Bayerske Provinds Skaden, som tæl ser omtrent 50000 Mennesker, ere indtil afvigte Aars Udgang 32,093 Mennesker blevne vaccinerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J en Tid af 14 Dage har den Engelske Admiralitetsret ikke condemmeret noget Preussisk eller neutralt Skib, men opsat Kjendelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J Paris ansees Krigen for uundgaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J Vestfalen oplevede mun i Aar et sørgeligt Exempel paa Oplysningens Krebsgang i Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Man høitideligholdte nemlig den store Lambertisfest, i Koesfeld i Anledning af det i Lambertiskirken opreiste velgjørende Kors, som, efter et Sagn, under Carl den Store skal være bragt paa Studehorn, til Koesfeld. Vel har dette Kors i mange Aar ikke yttret sine Undervirkninger, end ikke under Festen, uagtet det blev opfordret dertil, men man fandt snart en Undskyldning. Der blev paastaaet, at det var en Følge af Klosternes Ophævelse, og Tvivlen paa dette Underbilledes tusindaarige Tilværelse, endskjønt det efter et paalideligt Sagn, først er blevet opreist der 1656. Allerede midt i April Maaned lod den protestantiske RhingreveligRegjering i Koesfeld, i Forbindelse med det Catholske Vicariat i Münster, bekjendtgjøre denne Høitidelighed i en offentlig Skrivelse, hvori det hedder, at Paven ved et Breve har behaget at forunde 30 Dages Aflad i Anledning af dette miraculeuse Korses tusindaarige Jubelæum tilligemed de i Bullen anførte Privilegier, at denne Jubelfest skal høitideligholdes d. 25 Maji, og at Geistligheden har føiet de fornødne Anstalter &c. Man tvivlede i Begyndelsen paa, at en protestantisk Regjering og det Münsterske General=Vicariat, der staaer under den Preussiske Regjering, vilde medvirke til et saadant Øiemed. Men Udfaldet hævede denne Tvivl. Fra d. 25 Maji til d. 23 Jun. blev Festen høitideligholdt, og især i den første Octave. Paa Regjeringens Jndbydelse indfandt Biskoppen af Münster sig, for første Pintsedag at synge en Pontifical=Messe, og bære den indviede Hostie i en Procession gjennem Staden. Om Aftenen var Bal ved Hoffet og et Fyrværkerie paa en dertil opreist Forhøining ved Lambertiskirken. Den anden Dag blev Processionen holdt i en Omkreds af to Mile omkring Staden. Korset ledsagedes af en talløs Skare Andægtige og beskyttedes af bevæbs nede Borgere. Tilløbet var forfærdeligt. Paa Processionsveien saaes Qvæg, som førtes af Bedende og Børn i Skubkarre. Der var ingen Senge at faae, og den simple Mand sov paa Gaden og i Kirkerne, der om Natten bleve 3 Gange aabnede. Sovende Qvinder og Børn laae omkring Alterets Fod. Luften var forpestet og Gulvet tilsølet med dyriske Excrementer. Alt hvad der kun eiede Fire skilling til at betale Natteleie, opfyldte Holofterne, uden Hensyn til Kjønnet. Det store Aflad var den stærkeste Lokkemad for de fleste; ligesaa mange ny Synder, der bleve begaaede under Festen, saa mange gamle tilgaves. De Koefeldske Skriftefædre havde indskrænket Fuldmagt dertil; de absolverede for alle Reservattilfælde, selv for Hexerie, Forbund med Diævelen &c. Alle stimlede derfor til, og de havde saa mange at absolvere, at de ikke kunde overkomme det. Munke sadde paa Kirkegaardene og Gaderne, og toge Folk i Skrifte. Kort, denne Jubelfest skadelige Følger for Religion og Sædelighed ere uberegnelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
D. 18de gik i Paris Rygte, at Leiren ved Mendon er rykket op; dette er hidtil endnu ikke skeet, men vil formodentlig dog meget snart blive Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Mange Folk i Paris troe ikke, at der vil udbryde Krig mellem Frankrige og Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J Havre er der ankommen to Krigsfanger fra Engelland, som havde bemægtiget sig en Baad, og tilbragt 24 Timer paa Søen. Den ene er en Brabanter og den anden en Preusser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Det hedder at Slottet i Soesdyk skal istandsættes, hvoraf man slutter at Kongen af Holland, vil komme derhen. - Til Leiren i Zeist henføres Canoner fra alle Hollandske Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Keiser Joseph den Andens Statue, som den 14 Julii blev opreist i Wien, er forfærdiget af Prof. Fauner, en indfødt Tyroler. Allerede for 11 Aar, siden havde han indgivet Jdeen dertil hos Keiser, Frang, og 1795 støbt en Model deraf i det Smaa, der blev forfærdiget paa samme Maade som i det Store. Derpaa tog han, ved Hielp af et Stykke Lærred, malet som Bronzo og af Størrelse som Monumentet, og lod det opspænde paa Josephs pladsen. Siden gjorde han den egentlige Model af Strucko, og derpaa tog han af hvert enkelt Stykke af Statuen en Gibsafstøbning. Da de vidtløftige Forberedelser til Støbningen vare tillende, blev Støbe=Ovnen anbragt omkring Hesten, Metallet smeltet, og Figuren og Hesten støbt hver for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Fra Modellens Forfærdigelse indtil Støbningen medgik halvandet Aar til hvert Værk især. Der brugtes 374 Centner Metal til Hesten, 256 Centner til Keiserens billedstøtte, og 120 Centner til Basrelieferne paa begge Sider af Piedestalen. Metallet, som maatte smelte 42 Timer førend det blev ret flydende, bestod halv af Kobber og halv af Messing, og noget Tin. Da Støbningen var tilende, blev den Struck, der fandtes i begge Figurer, og Jern skelettet, formedelst en Aabning i Ryggen taget udaf Hestens Figur, og imellem Benene af Keiserens Figur, og siden blev det Hele poleret af Billedhuggere. Hesten er fra Hoven til Ørene 13 1/2 Fod, og i Længden 15 Fod 10 Tommer. Figuren af Keiseren, i Romersk Costume med en Laurbærkrands om Hovedet, er 11 Fod høi. Begge Basrelieferne, som forestille Josephs Reiser, Kierlighed til Agerdyrkningen, Handelen &c., ere 10 Fod lange og 6 Fod høie, Piedestalen, der er opreist midt paa Pladsen, er af Grant, 18 Fod høi, 46 Fod lang og 37 Fod bred. Det hele Monument er 36 Fod høi. Paa hvert Hjørne af Piedestalen staae 4 Piller med 6 Medailloner, der forestille Keiserens formemste Daad Tolerancens Befordring, de Døvstummes Jnstituts Oprettelse, Josephs Academie a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Monumentet blev ved egne Machiner bragt op paa Fodstykket i Hoffets og en utallig Mængde Men neskers Overværelse. Frænd J. Holbein i München, der ogsaa er bekjendt som Digter, har opfundet et musicalsk Jnstrument, som han kalder Uranicon. Formen deraf er to antique Harper, der staae opret over hinanden, og hvis nedre Halvdeel skjules i en Piedestal. Strengenes Berørelse skeer ved et Claviatur. Jnstrumentet er saa stort som et Pianoforte af 5 Octaver. Tonerne frembringes uden Bue og uden Pedel, blot ved Berørelsen. De ere meget behagelige og især er Crescendo efterlignelig.