JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-10
Inder Grevskabet Gyldensteen i Fyen, udi Guldbierg Sogn, Smidstrup Bye, er ved Døden afgaaet i ugivt Stand, en fattig Karl, ved Navn Peder Matthiasen, hvis ringe Efterladenskaber strax er tagen under lovlig Behandling, og ved Auction derover udbragt til 8 Rdlr. 5 Mk. 4 s., der ikke er til strækkelig at betale Begravelses Bekostninger med videre Stervboets Gield; Men da denne Afdøde, efter Beretning under Skiftebehandlingen, skal foruden andre Arvinger have en Halvbroder, navnlig Christian Sørensen, der for omtrent 30 Aar siden var udi Holsteen, men skal være reist derfra, og nu ei vides hvorhan opholder sig, eller er død og har efterladt sig Børn; Saa i den Henseende bliver dette Dødsfald herved bekiendtgjort i de fyenske Aviser, og derved indkaldes saavel den Afdødes Arvinger som Stervboets Credi= og Debitorer, samt alle andre der forinden Skiftets Slutning, som foretages paa Gyldensteens Skriverstue den 12te Juli førstkommende, maatte have noget at erindre. ved Døden er afgaaet udi ugivt Stand et gammelt Fruen& timmer navnlig Anne Nielsdatter udi Ungerslev Sogn og Bye under Grevskabet Gyldensteen, hvor hun i endeel Aar haver nydt Almisse til Ophold. Hendes ringe Efterladenskaber blev sammesteds strax tagen under lovlig Behandling, samt Auction derover foretaget, der ei vil blive tilstrækkelig at afbetale Stervboets Gield; Men da der ved Skifte=Behandlingen er angivet, at foruden andre Arvinger til fornævnte Afdøde, skal være en Søsterson ved Navn Hans Jørgensen, det forhen har opholdt sig i Stige, men er reist derfra for nogle Aar siden, og ingen veed hvorhen, om han er i Live eller har efterladt sig Børn; saa i Betragtning af dette Stervboes fattige Tilstand, bliver dette Dødsfald allene bekiendtgjort udi de fyenske Aviser, og tillige indkaldes den Afdødes Credi og Debitorer, samt alle andre, der for, eller ved Skiftets Slutning maatte have noget at erindre, som er berammet at holdes den 19de Julii førstkommende paa Gyldensteens Skriverstue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-10
De respective Patrioter, som have behaget at lade sig antegne som Medlemmer af det til tabte Medborgeres Rædning sammentraadte Selskab, maatte det behage Onsdagen den 17de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4 Slet at være tilstæde paa Odense Raadstue forat erfare: a) Hvad og hvor opmuntrende det Høikongelige danske Cancellie har behaget at svare paa underskrevnes indgivne Forrestilling. b) Hvor patriotisk Provindsens første Embedsmænd har lovet at medvirke til Udførelsen af Selskabets Hensigt; og c) Hvad Forslag til Selskabets Organisation med deraf følgende til underskrevne ere indkomne. Odense den 1ste Mai 1797. Benzon. Schiern. Bendz. Eet complet Jordegods med anseelige Skove og ypperlige Tiender, beliggende i Fyens meest behagelige Egn i Nærheden af Havet, er underhaanden at faae til Kiøbs og kan tiltrædes naar forlanges. Hovedgaardens Bygninger ere afde anseeligste her i Landet og særdeles beqvemme for et Herskab endog med den største Familie. Ved Gaarden ere betydelige Lyst= Frugt Kiøkken= og Humle=Hauger, foruden mange andre ualmindelige Beqvemmeligheder. Anvises af Kammerraad Hansen paa Hamborggaard pr. Odense, da en Trediedele af Kiøbesummen kan om forlanges blive staaende i Eiendommene. Hamborggaard den 11te April 179. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Freds Efterretninger. Ligesom Freds=Præliminariernes Undertegnelse blev den 25de forkyndt i Paris (see sidste No.) ved Artillerie Salver, saa blev samme endelig ogsaa - vel ikke saa tordnende, men dog Officielt - bekiendtgjort i den Viener Hof Tidende af 28 April. Keiseren befalede tillige i denne Bekiendtgiørelse at afskedige det almindelige Opbud, fordi enhver Fare var forsvunden ved Præliminair=Artiklerne og den i Overeenstemmelse med samme allerede fulgte Tilbagegang af de franske Tropper. Hans Majestæt forventer altsaa, at Landfolkene strax ville vende tilbage til Markarbeidet, de Studerende. til deres Skoler, Haandværksfolkene til deres Værksteder, og nu igien opføre sig lige saa ordentligt, som de have viist sig modige ved deres Bevæbning. J øvrigt regner Hans Majestæt ved ikke formodentlige lignende Tilfælde paa det samme Mod og den samme Troeskab hos sine elskelige Undersaatter. - Alt forhen, den 23 April, blev efter Keiserens befaling bekiendtgjort for det Viener, Publicum, at Præliminair=Fredspunkterne for Østerrig og Riget, vare den 18de blevne undertegnede uden noget andet Hofs mindste Indflydelse, og omendskiønt man har gjort Østerrig flere Andrag til en Skadesløsholdelse paa Rigets Bekostning, saa vare samme lige til det sidste Dieblik stanhaftigt blevne afviste, saa at det tydske Rige beholder sin Jntegritæt og Forfatning. Prælimtnarierne vare skikkede til Paris, og man tvivler paa Keiserlig Side ikke paa, at jo samme blive antaget af Direktoriet. - En, med denne overeenstemmende, off ciel Efterretning er kommen til den Keiserlige Konkommissarius i Regensborg, Baron von Hagel, den 27 April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
- Den 28de lod Kurfyrsten i Maynz det samme Ord for Ord publicere i sine Stater. Ogsaa de Keiserlige Ministre i Riget have notificeret de forskiellige Fyrster og Stænder Fredspræliminariernes Slutning. Rigets Jntegritæt er Grundvolden for de videre Underhandlinger, fra hvilke ikke i det ringeste skal afviges. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Breve fra Cartsruhe af 30 April melde: "Ret nyelig have vi fra Strasburg den sikre Beretning: at FredsPræliminarierne ere blevne ratificerede af der franske Directorium i Paris. En Studegarder=Skrivelse af den 1 Mai forsikrer, at Buonapartes GeneralAdjusant allerede er passeret med denne Ratifikation giennem Studtgardt til Liøben. Ligeledes skal den samme Efterretning fra Paris være indtruffen i Hoches Hovedqvarteer. - Den 19de d. M., som den Dag, paa hvilken E Hertuginde Clementine, Kronprindsens af Neapetilkommende Gemalinde, skal fra Vien tiltræde sin Reise til Neapel, torde efter Forlydende, ogsaa tillige Freden blive publiceret i Vien. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Ved de foregaaende Underhandlinger skal Buonaparte formelig have frabedet sig Preussens, ligesom Keiseren, Spaniens Mægling og overhovedet skal man strax i Begyndelsen være blevne eenige om, at underhandle Magt med Magt uden mindste fremmed Indflydelse. – Nu taler man allerede om en almindelig Fredscongres, som nogle henlægge til Grætz eller Maylland, Andre til Bern og atter Andre til Basel; den sidste Stad skal midlertid have frabedt sig Æren, formedelst den deraf befrygtende Dyrtid. - Fra Alliancen med Engelland er Reiseren (som man under disse Omstændigheder let kan tænke) afstaaet; dog skal den keiserlige Mægling antages ved Negotiationer ne mellem Engelland og Frankerig, og Hr. Hammond, som kom for sildigt, for at afværge en Separatfred, skal nu strax begynde en Privat=Underhandling, saasnart han en indtruffen i Vien. Hans første Depesche fra Vien ventes med Længsel i London, og man forsikrer derfra, at han ganske har Fuldmagt, til at negocere en almindelig Fred paa de allerbilligste Betingelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Over Fredspræliminariernes Jndhold herske endnu stedse de samme Modsigelser, som ved et heller ville ophøre, førend samme blive officiels bekiendtgjorte. Medens nogle lade Mantua og det Maylandske igien besætte af Østerrigerne og endnu dertil rive en stor Landstrækning fra det Venetianske og tildeels Keiseren, lade atter Andre en Koureer ride fra Paris til Maylland og overbringe de beængstede Lombarder den officielle Efterretning om deres afgjorte. i Uafhængighed. - En lige Upaalidelighed finder Sted i Henseende til de øvrige Ligninger. Den eneste Punkt, hvori alle Efterretninger stemme overeens er : at Keiseren, vil slutte en Off= og Defensiv=Alliance med Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Sidste Official=Beretninger over Krigen mellem Frankerig og Østerrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Moreau melder, at hans Overgang over Rhinen skeete den 20de Kl. 6 om Morgenen, og altsaa ved lys Dag. Jk ke ved Overrumpling men ved Kiekhed maatte han sikre si Udfaldet. Alt siden Kl. 2 om Morgenen vare gjorte falske Angreb. Tropperne, som skulde oversættes i Afdeelinger af 3000 M., maatte af Mangel paa de nødvendige Fartøier, oversættes i Afdeelinger af 1500 Mand. Østerrigerne havde gjort utroelige Anstrængelser, for at styrte Franzoserne i Rhinen, men forgleves. Efter den meest haardnakkede Kamp bleve de den 21de ganske slagne, kastede tilbage til Gengenbach 2 Mile fra Offenburg, og Rehl blev indtaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Resultatet af denne Seier er, foruden nogle Faner, over 20 Kanoner, 4,000 Fanger, hvoriblant, næst en General(Orelly, mange Stabsofficerer, og dertil den keiserlige Krigskasse, Feldtpostamtet, en stor Deel Bagage a. til Bytte. 4 østerrigske Generaler ere saarede. (De saarede franske Generaler ere angivne i sidste No.) General Vandame har især udmærket sig. Denne Overgang, ender Moreau, var den raskeste og farligste Operation, som jeg endnu han seet. Nødvendigheden, at tvinge Fienden til Freden, havde fordoblet vore Soldaters Mod. Endnu er bleven bekiendtgjort en Official Depesche af General Buonaparte fra Leoben under 16 April, hvori det blant andet hedder: Generalerne Joubert, Dumas og Hilliers (som kommanderede i Tyrol) have ved Bohen ac. havt adskillige Fægtninger, hvori de overalt ere blevne de Seirende. De ere dragne gjennem hele Tyrol, have i de adskillige Affairer gjort 8,000 Fanger og gjennem Drau Dalen forenet sig med den store Armee, hvorved vores ganske Magt nu er samlet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
(Jfølge dette er den i No. 32 af disse Aviser, over denne Tilbagevigelse af Tyrol yttrede Formodning fuldk. bekræftet.) Paa Søen. seer man med det første igien en blodig Scene imøde mellem Adm. Jervis Flaade, som krydser for Kadix, og den store spanske Eskadre, som i denne Havn ligger rede til at løbe ud med 30 Linieskibe. For at ægge den desto mere, har Jervis stationeret Adm. Nelson med 5 Linieskibe ved Rota, lige ved Jndløbet til den Kadixer Havn, saa at intet kan udløbe fra eller indløbe til Kadix, uden at falde Engellænderne i Hænderne. De d. 14 Febr. erobrede 4 spanske Linieskibe ere vel ganske istandsatte, men ikke ved Flaaden, ligesaa fattes det Adm. Jervis paa Matroser, tilat bemande dem med, hvorfor han maae skikke disse Priser til Engelland. J Kadix staaer Handelen midlertid ganske stille, og flere Jndvaanere have med deres beste Effektet forladt Staden. Nogle frygte nu for, at den rige Mexiko Flaade skulde falde i Engellændernes Hænder; men efter andre skal den allerede i god Behold være indløben til Kadix. - 4 franske Kapere, tilsammen med 3 Kanoner, og 250 Mand, ere opbragte til Jamaica. - Adm. Brid ports store Flaade, som skal krydse for Brest, ligger formedelst Modvind endnu ved St. Helens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Jtalien. Medens Krigsværdet i Tydskland stikkes i Skeden, skal det paa nye rase i Jtalien; og saaledes vil der endnu stedse hist og her gives Efterveer, saalænge ikke en almindelig Fred læger Menneskehedens Saar fra Grunden af. - Senater i Venedig er det lykkedes, at ophidse Bønderne i det Veronesiske imod Franzoserne. Disse have forsamlet sig for Verona 45,000, jo efter Nogleendog 100,000 M. stærk, massakreret alt hvad der af Franzoser eller fransksindet faldt dem i Hænderne og opfordret de i de 3 Citadeller ved Verona liggende Republikaner til at overgive sig; men disse tilskikkede dem deres Svar i en Kartætske Hagel. Disse Bønder synes at have regnet meget paa den fremtrængende General Laudon; men denne har, til nærmere Efterretninger og Fredslutningen indtræffe, sluttet en Vaabenstilstand paa 5 Dage. D. 18 Apr. (da man altsaa i Verona endnu intet kunde vide om Freds=Præliminariernes Undertegnelse) havde Bønderne allerede ganske blokkeret Verona og Castelnuovo, hvori ligge 3000 Franzoser, og afskaaren, al Kommuntkation med Maylland, Mantua og Buonapartes Armee. Men nu trak Jndvaanerne af Brescia og Bergamo imod de Rasende og endelig skal selv GeneralKilmaine være ankommen med 25,000 Md. fra det Mailandske til Verona og ganske have adspredt de forblindede Jnsurgenter. Franzoserne skyde nu enhver bevæbnet Bonde, som de tage til Fange, ned paa Stedet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Jmidlertid har Buonaparte alt under den 9 April skrevet et meget truende Brev til Dogen i Venedig. Det hele faste Land af Venedig, siger han i sin Skrivelse, er i Vaaben. Fra alle Sider toner Løsenet, Franzosernes Død, Alt ere flere hundrede franske Soldater myrdede. Men de skulle blive hævnede. Senater i Venedig har ved de sorteste Troløsheder selv organiseret de bevæbnede Sammenrottelser a. Blive Stifterne af disse Myrdninger ikke strax arresterede og mig udleverede, saa er Krigen erklæret. Det venetianske Folk skal engang velsigne de Forbrydelser, hvilke have nødt den franske Armee, til at unddrage det sin tyranniske Regiering. - J samme Skrivelse erklæret Buonaparts ogsaa tydelig, at han tager Insurrektionen afBoeskin og Bergamo i Beskyttelse. Og nu har han, som man forsikrer, virkelig forkyndt Ventianerne Fiendtligheder, paalagt dem store Kontributioner, og beordret en Deel af sine Tropper til, eftertrykkelig at bekiempe deres Landfolk, Hans meste Kavallerie nærmer sig alt de Venetianske Grændser, medens han selv følger efter med Hovedarmeen. Og saa giør da en Krig mellem den franske Republik og dens aristokratiske Stifsøster en Ende paa det store Sørgespil paa det faste Land, ligesom man paa Theatrene give, efter et meget alvorligt Drama en Farce til Tilskuernes Forfriskning, der vel i nærværende Fald torde vare ligesaa kort, om ikke endnu kortere, end den, som Buonaparts spillede med Hans pavelige Hellighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Tydskland. Den franske Armee ved Neder hinen udpresser, medens den alt størstedelen trækker sig igien tilbage ved Neuvird over Rhinen, den sidste Tærepenge i disse ulykkelige Egne, hvilket giver Anledning til mangfoldige Besværinger og til en umiddelbar Korrespondents mellem begge kommanderende Generaler, hvori Hoche med al Høflighed lover Wernek Fyldestgiørelse. Da 4 Keiserlige Regimenter ere indrykkede i Frankfurt, som ikke befandt sig deri det Øieblik, og Freds=Efterretningerne ankom, saa maatte de, paa Franzosernes Forrestillinger, igien herud, før at sætte alt i statn que. Og saa ved Overrhinen trække Franzoserne sig meget tilbage. Deres Forposter gaae lige til Passet ved Kniebis. De Keiferlige fra begge Armeer ere paa den fulde Tilbagemarsch til Østerrig. Af de i det Østerrigske staaende Tropper ere flere Grenadeerbarailloner og Kavallerie beordret til Mæhren og Schlesien paa de preussiske Grændser. J øvrigt ere saa ved de flygtede Prindser og Prindsesser, som Pengekasser, Prætiosa og andre Meubler paa Hiemveien til Vien. - Buonaparte har alt tiltraadt sin Tilbagemarsch til Jtalien og trufsen alle Anstalter, til at føre sin Armee derfra videre til Frankerig. Franzoserne skulle for det første igien tage deres Stilling ved Mincio Floden (i det Mantnanske). Den franske Eftertrav, som nu ved den skeete Tingenes Forandring er bleven til Fortraven, nærmer sig allerede Friauls Grænd, fer. Stederne, som Franzoserne forlade, blive, ifølge er truffen Forening, strax besatte af de Kriserlige Tropper. Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Efterretningerne fra Jrland blive stedse meere foruroeligende. Vicekongen synes at have antaget det forhen i Frankerig brugelige Revolutions=Regierings=Systemmet. Man hører om intet andet end Mistænkeliges Arreteringer (og hvo kan der ikke af Privathad angives som Mistænkelig - D. Arreteringerne skee stedse efter en Mands Anviisning, som bærer en Maske (l. Hovedstaden, Dublin ligner, formedelst den berømt Vicekonges Sikkerhedsanstalter, en beleiret Stad, imod hvilken en Storm, befrygtes. Admiral Curtis krydser med en Eskadre ved Jrlands vestlige Kyster, Opstanden i dette ulykkelige Land har faaet et saa frygteligt Udseende, at man i Engelland, troede at maatte beordre 10 Regimenter derhen. - - Matros=Jnsurrektionen har som en Syge udbredt sig til Plymouth paa 4 der liggende Linieskibe. Men da Matroserne sammesteds bleve overbeviste om, at alle Fordringer, vare bevilgede, saa sloge de sig igien til Rolighed. Dog vise sig hist og her endnu stedse Spoer af en vedvarende Giæring. - J Parlamentet har Pitt, efter Kongens Begiering, trods alle hans Modstanders, Forls, Jndvendinger med stor Stemmefleerhed sat igiennem med Keiserens Laan (som denne nu ikke meere behøver). -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
J Paris modtog man Freds=Efterretningen med Henrykkelse, Begge Raadene dekretterede eenstemmig: "a Armeerne havde gjort sig velfortiente ikke allene af Fædrelandet, men ogsaa af heele Menneskeheden. Nu da man har Fred uden fra vil man ogsaa bringe den fuldkomment tilveie inden fra. De Love, som endnu smage for meget efter Revolutions=Forholdsregler, skulle revideres og saa meget mueligt afskaffes. Man vil nu blot holde sig til Konstitutionen allene. Fred og Venskab skulle udsone de deelte Partier a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Rusland. Den 16 Apr. er Keiserens Kronning tilendebragt i Mascau med al Høitidelighed. Keiseren bliver i Moscau til d. 14. Mai, da han tiltræder Reisen til Astrakan, medens Keiserinden paa den samme Dag reiser tilbage til Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Blandede Efterretninger. Redakteuren fortæller som ikke officielt: der var ved de første Fredsaabninger ogsaa blevet General Bunaparte den Artikel foreslaget, at Keiseren erkiender den franske Republik. Hertil har Bunaparte svaret: den franske Republik ligner Solen paa Horizonten meget blind maatte den være, som dens Glands ikke endnu har truffen- og Artiklen blev udstrøgen, (2)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
De franske Journalister haabe, at man vil tilkiende Bugnaparte Triumsens Ære ved sin Ankomst til Paris. Underhandlingerne mellem Frankerig og Portugal ere, som man nu officielt veed, afbrudte. Den Portugisiske Gesandt maatte alt den 27 April om Aftenen forlade Paris. Den franske Koureer, som d. 20 April ilede fra Buonaparte til Hoche, fik i Augspurg af Giestgiveren Wechinger Kundskab om en nærmere Vei, end den som han vilde tage. Ved sin Tilbagekomst takkede han den ædle Mand for sit gode Raad, hvorved flere 100 Menneskers Liv eller sunde Lemmer bleve ræddede, som de havde mistet, dersom han var kommen 4 eller 6 Timer sildigere til Frankfurt. Buonaparte skal af Direktoriet være overdraget, at drive paa La Fapettels og hans Medulykkeliges Burean de Püzyls og Latour=Manbourgs Befrielse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
De franske Generaler ved Sambre= og Maasarmeen have i dette Feldttog udført ganske nye Manøvrer. Af deres Rytterie blev hvert Slags f. Ex. Chasseurer, Husarer a. hos hinanden og rykkede hastig frem en Masse, uden, som sæd vanligt, at blive understøttet af Artilleriet eller Infanteriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Pariser=Journaler sige, at Buonaparte har ikke vildet tage imod 3 fornemme Gidsler, som bleve ham tilbudte førend Præliminariernes Undertegnelse. - En farlig Høimodighed
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Hertugen af Sudermannland skal igien befinde sig bedre. Midlertid bliver efter befaling i alle Kirker bedet for ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
De ærlige Viener, som i Nysgierrighed og især Lettroenhed overgaae alle andre Residentsstæders Jndvaanere fortælle nu hinanden med hiertelig Siæleglæde : at Buonaparte har i 24 Timer opholdt sig i Vien - som et forklædt Fruentimmer (11). - Hvilken paa litisk Dejanire maatte det have været, som havde kundet for maae denne anden Herkules, til at putte sig i en Qvinde Kioel¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Odense den 12te Maj. I Gaar Eftermiddags Kl. 6 1/2 ankom Hendes Kongelige Høihed Kronprindsesse Lovisa Augusta med høie Gemaal og unge Prindsesse med Suite her til Odense, og reiste herfra igien i Morges Kl. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Siden Konferenceraad Nielsens Død er Kongens Haandbibliothek forenet med det store Kongelige Bibliothek i Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Fra Capitain Schulz, som fører det asiatiske Compagnies Skib Dannemark, er indløbet den behagelige Efterretning at han d. 13. Septbr. f. A. lykkelig var ankommen til Tranquebar og agtede derfra at fortsette sin Reise d. 27. ejusdem til Bengalen. Ligeledes er fra Capitain Lemming, som fører benævnte Compagnies Skib Kronprindsesse Marie, indløben Efterretning, at han paa sin Udreise til China lykkelig var ankommen til Cap den 15. Decbr. s. A. og var seilfærdig derfra den 25, ejusdem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Befordringer. Den 24 Febr. er resid Kapellan Hr. Henrik Eiler beskikket til residerende Kapellan til St. Mikkels Kirke Slagelse og Sognepræst til Heininge i Sielland. Den 17 Marts er Sorenskriveren i Øvre Rommerige, Leonh. Scheftlie i Naade entlediget fra sit hidtil havte Embede; Student Rasmus Thorføe konfirmeret at være Sognepræst for Giøll Meenighed i Aalborg Stift; Sognepræsten for Dybbe Meenighed i Ribe Stift Provst Hr. Jesper Schouboe, ligesaa konfirmeret at være tillige Sognepræst for Ramme Meenighed; Sognepræst Hr. Jen Høst Birch ligesaa for Wetten, Haldum og Hadsteen Meenigheder i Aarhuus Stift; Joh. Gustav Kolberg forundt Tilladelse at nedsætte sig som Apoteker i Thisted; Pers. Kapellan Hr. Hans Ditlev Heineth konfirmeret at være resid. Kapellan for Kiettinge og Breininge Meenigheder i Lolland; Student Christoffer Glee, rup ligesaa til Sognepræst for Huusbye Meenighed og Prædikant ved Wedelsborg Kapel i Fyen; Provst Hr. Peter Cramer ligesaa til Sognepræst for Møgeltønder Meenighed i Ribe Stift; resid Kapellan Hr. Hans Wilh. Bagger ligesaa for Ballum Meenig hed i samme Stift. D. 24 Mart. er Sognepræst Hr. Fredrik Holmsted Tobiesen konfirmeret til Sognepræst for Windinge Menighed i Fyen; Student Andreas Osterman kaldet til Missionarius ordinatus i Grønland. Den 31te Student Henrik Christoffer Schmidt konfirmeret at være Kapellan pr. Pers for Wæhr- og Nebbel Meenigheder i Aarhuus Stift; Student Joh. HenriSchrøtter ligesaa til Suderøe Meenighed paa Færøe; Sogne præst Hr. D. Wentzel kaldet til Sognepr. for Alling og Thulstrue, Meenigheder i Aarhuus Stift; Student Jac. Chr. Schmidt ligesaa for Waagens Menighed paa Færøe; Student Henrich, Haar ligesaa til resid Kapellan i Grenaae ; Pers. Kapellan Hr. Hans Jakob Grøggaard ligesaa til resid. Kapellan for ØyestadsPræstegield i Christiansands Stift. Den 21 Apr har Hs. Majestæt allern, behaget at udnævne Etatsraad Carl Fredrik Trant til Konferentsraad, og Justitsraaderne Christoffer Hansteen og Ove Malling til virkelige Etatsraader, hvike 2de sidste som Kom mitterede i det Vestindisk Guineiske Rente og Generaltoldkammer, ligeledes udnævnte til Deputerede i samme Kollegio. Under samme Dato er Eqvipageskriver Halsdan Lassen efter Ansøgning i Naade entlediget, Materialforvalteren paa Dokken, Berne Antvorskow, i hans Sted forfløttet til Eqvipageskriver, og Assistent Erhard Haderup ligesaa ansat til Materialforv. ved Dokken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Den 10 Martii er den hidtilværende Pastor, Poul Hansen, Grandgaard i Sehoboll i Amtet Husum, beskikket til Præst i Buldrup i Amtet Tøndern. Den 24 Mart. er Kandidat Andreas Christian Johan Smidt, konfirmeret som Præsttil Neukirchen i Amtet Tøndern, og den 31te gjusd. den hidtilværende Diaconus i Crempe, Georg Wilhelm Valentiner til Diaconus ved Maria Kirke i Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Ved Tal=Lotteriets 622 Trækning i Altona udkom: Nr. 75, 44, 43, 14, 80.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-12
Avertissements. Sorsdag Formiddag Kl. 10 den 18de dennes, bliver ved een Æ, eneste Auction paa Sukkergaarden absolut bortsolgt, den Syndre Deel af Kragslykken som er afskaareen ved den nye Landever, omtrent en trediedeel af bemeldte Lykke.