Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-02
J øvrigt er Rygterne forskiellige, over den Jndflydelse den Franske Republik vil have paa vor Land= og Søemagt. Nogle vil at vor Armee og Flode samtlig skal agere med den Franske, andre at sligt i bliver forlangt, men at de alene driver paa at vi skal have en tilstrækkelig Land= og Søemagt samt at vi snart skal sammenkalde et National- Convent i vort Land. Efter en sildigere Beretning af 22de April hedder det, at vor nye Præsident Borger Pyppers, har i en Forsamling med Generalstaterne gjort Modforestillinger imod adskillige af ovenstaaende Puncter i Alliancetractaten, som alt skal være afsendt til Paris. Man legger endnu til, at Provindsen Zeeland skal være bestemt samme Skjebne som de østerrigske Nederlande, og at Holland i udfordrende Tilfælde, endnu skal levere til Frankrig 12 Linieskibe og 16 Fregatter. Fra Overryssel og flere Stader indsendes Forestillinger at det er dem umuelig længere at opfylde de Franskes Reqvisitioner. Besynderlig sætter Fourageleveringen dem i stor Forlægenhed. Velfærdsudskuddet i Haag er bleven nægtet en Million Gülden, som den har forlangt af den Amsterdammer Vexelbank, med Betydning, at man ikke til saadan Laan kunne disponere over Vexelbankens Penge, da det var ganske imod dens Jndretning. Engeland. Jmod det Keiserlige Laan, er der her uventet opkommen nogle Vanskeligheder. Grev Pingen har i dette Fald afsendt en Coureer til Wien; denne vigtige Handel vil altsaa blive standset indtil dens Tilbagekomst. Da Kongen i Mandags med sin og den Stadtholderske Familie kom tilbage fra Slottet, Windsor, saae man under den nysgierrige Sverm 2 Qvækerinder, hvoraf den Ældste nærmede sig Kongen, tog sin Hue af, og med hævende Stemme sagde: Jeg er kommen, at takke dig for din Godhed, mod heele Folket, og for at ønske dig Lykke med den glædelige Begivenhed i dit Huus. Men giv os Fred, og Gud vil velsigne dig. Kongen anhørte det naadig, men svarede intet derpaa. Den irlandske Deputation aflagde den 6te i Dublin, offentlig Beretning om sin Afsendelse, Keogh var Ordfører og sagde: at de, 8te Dage efter at de vare forestillede Kongen, havde faaet til Svar: At han havde afsendt sine Tanker herom til Vicekongen, som var den retteste Vei. Kogh dadlede heftig det brittiske Ministeriums Opførsel, at det, i denne kritiske Tidspunkt søgte at afvende sig det Jrlandske Folks Tilbøielighed. Han anførte endog Nordamerica til Exempel, der efter at det frugtesløs havde afsendt Adresser og Deputationer til London, endelig greb til Vaaben. Herpaa blev under et stærk bifaldsraab besluttet: 1) Forsamlingens Beklagelse over den slette Følge af deres Bønskrift. 2) Catholikerne giør Fælleds Sag med deres protestantiske Landsmænd og ansøger derfor om Fælleds Besværligheders Afhielpelse, 3) Forsamlingen er af den Meening, at en Forening med Storbrittanien, er for Jrlands Vel, dets Friehed og Uafhængighed skadelig, og at man ikke eengang maatte antage de Catholske Rettigheders Tilveiebringelse, naar den blev en Priis for ovenanførte Forening. 4 Henry Grattan skal overlevere Parlamentet Bøn skrivtet. Oppositionsbladene taler om mange uroelige Optrin i Jrland, men i de ministeriale tager de immer af. Den 17de afgik Lord Hood med Victor paa 100 og 8 Skibe paa 74 Canoner til det Middellandske Hav, for dermed at forstærke den Brittiske Søemagt; der da fuldkommen bliver den Toulonner, Flode overlegen. Sir Sidney Smith afgaaer og først nu til sin hemmelige Expedition. Han har 2 Krigsshalupper og 7 af de største Kanonbaade, som end nu er seet paa Søen. Admiral Colpois er fra Nordsøen ankommen til Portsmouth og har medbragt 2 Franske Fregatter Gloire og Gentille hver paa 40 Kanoner. Capitain Deane som førte Paqvetbaaden, Prinzes Rojal, der blev tagen af de Franske, har reddet sig med Flugten fra Dunkirken til Harwick.