JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-05
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det afgangne Skipper Anders Søes Enke tilhørende Sted, beliggende paa Hjørnet af Tiendeladen og Viingaardstrædet heri Byen; og som bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 9 Fag med Qvist paa, et Huus i søndre Side paa 5 Fag, indrettet til Beboelse, og et Halvtag i østre Side paa 3 Fag, med vedliggende Gaardsplads og indplanket Jord- og Frugt Hauge, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes i Stedet selv saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 16de, 2den den 23de og 3die den 30te Dennes hver Dags Formiddag Kl. 10, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekjendtgjorte. - Aalborg den 2den April 1823. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-05
Tiirsdagen den 15de April og følgende Dag bliver ved Auction paa Furrebyes Sogns Forstrand, ifølge Amtets Resolution, solgt Ladningen af den sammesteds sidste 5te Marts uden Mandskab indbragte ramponerede hollandske Kuf, bestaaende: 45 Spirer fra 2655 Fod lange. 25 Tylter Gran= og Fyrrebjelker fra 10 til 16 og 21 Fod lange. 50 Tylter Gran og Fyrretræer fra 13 1/2 til 26 1/2 Fod lange. 29 Tylter Halvbord. 7 Tylter Ege Barkoner. og derefter det af Skibet ophugne Vrag, Inventar og Takkelage af 4 Skibsankere, 12 Stkr. Seil samt løbende og staaende Redskaber m.v. Og anmærkes, at Jngen som ikke er bekjendt vederhæftig Mand eller medbringer antagelig Selvskyldner Caution, kan erholde den ellers tilstaaede Credit af 6 Uger. Sæbye den 27de Marts 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Portugal. I et Cortesmøde den 6te Marts blev det besluttet at oprette Nationalmiliz i Portugal. Hr. Moura sagde, han havde baade gode og slemme Efterretninger fra Engelland, gode, fordi Engelland formodentlig vilde staae Halvøen bi; stemme, fordi Frankerig med rund Haand udstrøede Penge i Portugal, og havde sine Emissairer allevegne. For alt dette havde han anthentiske Beviser i Hænderne; Reactilonen af Trat os Montes hørte med til Planen. Der var derfor ingen anden Udvei, end at de maatte Alle bevæbne dem, Alle kunde Man dog umuelig bestikke; der maatte være Nationalmiliz! (Ja, ja, Nationalmiliz!) Om 4 Dage, sagde han, vil jeg selv vise mig i Milizuniform, op, Patrioter, lader os gribe til Vaaben, lader os sværge at døe for Constitutionen. (De Deputerede raabte med opløftede Hænder: "Constitution eller Død, døe vore Fiender!"). Han foreslog derfor, at Militaircommissionen strax skulde forføie sig bort og forfatte et Forslag angaaende Nationalmilizens Organisering, at denne Forholdsregel skulde erklæres for vigtig, og strax bringes i Udøvelse. (Alt skeete som Taleren havde foreslaaet, og det ufortøvet udfærdigede Decret om Nationalmilizen blev forelæst og beordret til Trykken.) - Kongen har ianledning af Grev Amarantes Oprør udstædt en Proclamation, hvis Jndhold omtrent er dette: "Portugisere! Kaldet ved Religionens, Constitutionens, Monarkiets eenstemmige Raad antog og besvor jeg Grundloven. Den offentlige Orden, og Rolighed syntes tilveiebragt. Pludselig har dog en Afsindig i de nordlige Provindser plantet Oprørsfanen, idet han bedrog de fredelige Beboere, og fik nogle Officerer og Soldater paa sin Side. Mit kongelige Navn har maattet tjene til Paaskud for dette skrækkelige Attentat. Jeg har allerede frataget den Partiehøvding, der først har vovet mod Folkenes Villie at ville igjen indføre den absolute Magt, alle sine Æresposter, Tiller og Forrettigheder. Portugisere, J Monarkiets lykkeligere Tider havde Kongerne, mine Forgængere, ingen absolut Magt, enhver Konge havde et Conseil for at underrette sig om Folkenes Villie. Jeg har antaget og besvoret Constitutionen, der er dannet efter en hensigtsmæssigere Form. Min kongel. Magt er legitim og stærk, fordi den grunder sig paa Eders Villie og Eders Kjerlighed. Portugisere, hører ikke paa Bagvaskelsens og Bedrageriets Forførelse, hvorved Man vil styrte Eder i Borgerkrigens Rædsler. Portugisere af Trat os Montes! J, der have ladet Eder forføre, hører Eders Konges Stemme, adlyder Eders Øvrighed, Eders, fordi dens Magt er udgangen fra Eder. Nedlægger Eders Vaaben. Naar Eders Konge kalder Eder tilbage til Eders Pligt, og en Forræder opfordrer Eder til at blive Samme utro, hvoriblandt Eder vil da betænke sig paa, hvad han skal vælge, Bruger Eders Tapperhed, Eders Mod mod Uafhængighedens Fiender, Det er Eders Pligt, at være Eders Konge tro, adlyde Constitutionen, elske Eders hellige Religion. (Undert. Juan 18).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Ved en kongl. Forordning er Grev Amarante, for at ville tilintetgjøre den Constitution, som Kongen høitidelig har besvoret, berøvet sine Titler og Æresposter. Denne Forordning og det kongel. Manifest bleve oplæste i det omtalte Cortesmøde den 6te Marts, og modtagne med almindeligt bifald og Udraabet: "Leve vor gode Konge, den constitutionelle Konge, Fædrenelandets Fader!" Moura raabte: Døe Forræderne, der sammensværge sig imod vort Fædreneland, lader os paany gjentage denne Eed, og alle gjentoge den med opløftede Hænder. Omtalte Grev Amarante har først ledsaget hans Fader, der under Navn af Silveira fortrinlig bidrog til at fordrive Franskmændene fra Portugal og Halvøen, er siden avanceret til Oberst, siden til Brigadier, endelig til Marschal, de Camp og har erhvervet alle Medailler for Fortjeneste, som den portugisiske og engelske Regjering har uddeelt. Han er 40 til 42 Aar gammel. Han skal nu have oprettet et Regentskab i Chavez, der efter Forlydende har befalet Cortes i den Provinds, hvori det befinder sig, inden 14ten Dage at vakke sig bort fra Congressen, hvis de ikke ville, at Man skal confiskere deres Gods.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Tyrkiet. Herfra haves dennegang kun en Efterretning, taget af østerrigske Beobachter, der da fortæller Begivenhederne paa sin Maade. Om det i Morea og tilgrændsende Provindser Forefaldne er Man, siger den, kun høist ufuldkommen underrettet, men det lader sig dog ikke betvivle, at den nærværende Tingenes Stilling i hine Lande er intet mindre end gunstig for Porten. Ophævelsen af Beleiringen for Missolunghi synes at have havt meget skadelige Følger. De fra dette feilslagne Foretagende tilbagevendte tyrkiske Tropper skulle i de første Dage af Februar have været i en saa mislig Stilling, at Man holdt dem for aldeles tabte. Jnsurgenterne holdt Havbugten ved Lepanto tæt blokeret, som vistnok ikke kostede dem megen Møie, da det ikke var blevet et eneste tyrkisk Fartøi tilbage i hine Have Patras var paany i stor Fare; Garnisonen i Corinth havde i Begyndelsen af denne Maaned besluttet at forlade Staden, og forene sig med Tropperne i Patras og kun lade en liden Besætning af 4 til 500 Mand blive tilbage i Citadellet; om dette virkelig var skeet, vidste Man endnu ikke.Det er paafaldende, tilføier nu Beobachteren, med hvilken Ligegyldighed Ministrene og Portens første Statsbetjente tale om disse Tildragelser. Blot Forstillelse, mener den, ligger ikke til Grund derved, men om de ene og alene stole paa de betydelige Land- og Søerustninger, hvorpaa der uafladelig arbeides, eller paa andre ubekjendte Conjuncturer, dette, mener den, kan kun Fremtiden afgjøre. - Den 1ste Februar har været Betalingsdivan, som var bleven fuldbragt i største Orden. Storvezieren modtog den sædvanlige Ærespelts og en egenhændig Skrivelse fra Sultanen. Den franske Gesandt Marqvis v. Latour Maubourg er afreist fra Constantinopel. Han havde formedelst adskillige Forhindringer ikke begjert Audients ved sin Ankomst og har derfor ogsaa forladt Hovedstaden uden formelig Afskeed. Grev Beaurepaire, som er bleven tilbage i Marqvisens Sted, har aflagt Besøg hos Storvizieren og de øvrige Ministre. Forresten fortæller den om 2 Mord, som ere skeete i Constantinopel, og have vakt megen Sensation. En fransk Mægler blev, som Følge af en Strid, med en Dagleier, stukken ned paa Gaden. Og den catholske Erkebisps Cantsler, en bekjendt og værdig Mand, blev om Natten overfaldet og myrdet af ubekjendte Røvere, der havde sneget sig ind i hans Bolig, og tillige havde bemægtiget sig adskillige Summer og vigtige Papirer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Blandinger. J Frankerig er Hertugen af Belluno, forhenværende Krigsminister, udnævnt til General over Pyrenæerarmeen, og Generallieutenant Dijeou i Hertugens Fraværelse interimistisk udnævnt til Krigsminister. Disse Udnævnelser, siger Journal des Debats, har ganske besynderlig overrasket Publicum. Krigsministerens Nærværelse ved Armeen synes at ville fremskynde Troppernes Jndmarsch i Spanien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Nylig ere 6 Personer, som allerede havde forladt Paris for at gaae til Bourdeaux, bleven anholdt paa Veien af Gensdarmer. De bleve førte til Politiepræfecten, men vægrede sig ved at opgive deres Navne og undertegne de forelagte Protocoller. De bleve for det Første arresterede. Deres Papirer ere meget mistænkelige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Den nyfødte Kronprinds af Würtemberg blev døbt den 21de Marts og fik Navnet: Carl Frederik Alexander. Keiser Alexander var ogsaa Fadder, men fraværende. Efter Daaben var Taffel paa 150 Couverts.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
J en Forsamling af de svenske Rigstænder blev den 19de Marts besluttet, at Kronprindsen under Kongens Fraværelse paa hans Reise til Norge, skulde have Forsædet i det imidlertid udnævnte Regentskab med 2 Stemmer uden Ansvar. Antallet af de i Gothenborg boende Jøder beløb sig i forrige Aar til 333. Ved Rigsdagen er gjort 2 Forslag, angaaende dem. Det Ene: at de, overeenstemmende med det af Gustav III udstædte Jødereglement, ingen svenske Undersaatter maae antage som Tjenestetende, det Andet: at Man skulde forvise dem Alle ud af Landet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
En langvarig Proces imellem de to adelige Familier, Croy=Chauel og Croy=Soire, hvoraf den Ene paastaaer at nedstamme fra Kong Andreas af Ungarn, og den Anden vilde have sit eget Vaaben for sig selv, er endelig paadømt, og denne vigtige Strid afgjort saaledes: at den ene Part har mistet en Tværbjelke i sit Vaaben og den anden vundet en Vokal i Navnet, da den i Fremtiden skal skrive sig Crony istedetfor Cron.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
J Freyburg er Jesuiternes Jndflydelse nu saa stor, at de have bevirket den gamle, høifortjente Lærers, Pater Girards Afsættelse fra alle sine Embedsposter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
En sextenaarig Pige, Jomfrue Schneider, er pludseligen fremtraadt som et Meteor paa Hamborgs Dramatiske Himmel. Hun debuterede som Berta i Ahnefruen, og hendes næste Rolle var. Jomfruen af Orleans. Skuespilhuset var disse Aftener saa propfyldt, at man var nærved at blive trængt ihiel. Hun vandt overordentligt Bifald og det eneste man dadler ved hende er: hendes store Hænder og vel stærke Stemme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
J Rochelle (i Frankrig, lod nyligen en 22 Aars Pige sig see, som havde et sex Tommer langt Skjæg!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-07
Den strenge Frost Man i Aar har havt i Konstantinopel, da Havet Marmera var fuldt af Driviis, har sat de til Kulden uvante Tyrker i Skræk. - Af de bedste Reisebeskrivelser veed Man, at Luften der næsten altid er jevn varm; sielden fryser det om Dagen og endog i Vinterdagen er Kulden kun 2 a 3 Grader. - Jmidlertid har Man der i Oldtiden og havt strengere Vinter, end i Aar; i Aarene efter Kristi Fødsel 928 og 934 var Kulden der overordentlig; Man gik over Havet fra Asien til Europa. Under Keiser Arkadii Regjering 401, var Havet tilfrosset i 20 Dage og 1764 var det fuldt af Driviis, som i Aar. Havet har ofte reist sig frygtelig og især naar Jordskjælv indtraf, og ødelagt Omegnen af Staden. - Ovenpaa Drivisen i Aar har en frygtelig Orkan raset over Konstan¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Spanien. Kongen har forladt Hovedstaden den 20de Marts om Morgenen Kl. 8. Adskillige Detaschements af Tropper vare reiste forud, for at holde Veien ryddelig, og afløse Escorten, der ledsagede Kongens og Dronningens Reisevogn. Afreisen selv, siger Beretningen, har ikke givet Anledning til nogen Urolighed eller Gjæring. Det paa de offentlige Pladser forsamlede Folk var langt fra at modsætte sig Reisen, og jublede meget mere over, at Kongen endeglig, paa Cortes's Forestillinger, havde besluttet sig til at forlade Madrid, og saaledes tilintetgjøre Jnvasionsplanerne. Et stort Antal Madrider Miliz havde tilbudt sig at ledsage Kongen. Grev Abisbal havde udtrykkelig forlangt at ledsage H. Majestæt til Grændsen af hans District, hvorpaa han vil opgive sine Forretninger, som politisk Chef og overtage Commandoen over Reservearmeen. Sir W. A Court med sit Gesandtskabs Personale har ledsaget Kongen. Men Lord Fitroy Sommerset er bleven tilbage i Madrid, hvor han endnu vil forblive nogen Tid. J Staden hersker den største Rolighed. Cortes ville afgaae fra Madrid, saasnart Man har Efterretning, at Kongen er kommet igjennem Ocanna, og have besluttet igjen at begynde deres Sammenkomster i Sevilla den 16de April. General Morillo, der havde faaet Ordre til at overtage Commandoen, over Armeen i Galicien, men havde vægret sig, har nu efterkommet befalingen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Det Rygte var nylig gaaet i Paris, at Generalerne Mina og Llobera havde den 19de viist sig ved Grændsen, og havde beseet hele den Linie, der skiller Frankerig fra Spanien. Ogsaa heed det, at der den 21de og 22de var forefaldet Fægtninger mellem Forposterne, og at et CorpsTroestropper vare opsnappede. Fægtningen skal forresten kun have været mellem Troestropper og Constitutionelle, skjøndt den forefaldt paa fransk Grund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Hr. Wilberforce har nylig fremlagt i Underhuset et Bønskrift fra Venneselskabet, sædvanlig kaldet Qvækere, om at Slaveriet lidt efter lidt maatte ganske afskaffes i alle brittiske Besiddelser. Qvækerne, sagde han, bekymrede sig højst sielden om Statsanliggender, og vovede kun denne Begjering for Menneskeligheds og Retfærdigheds Skyld, som de, ligesom alle andre Menneskevenner, meente at have lige Gyldighed overalt. Bønskriftet, det Første, der handler om Slaveriets Afskaffelse, er affattet i en moderat, alvorlig Tone. Det er en besynderlig Modsigelse, at den frieste og liberaleste Nation paa Jorden taaler det afskyelige Slaverie og Livegenskab i noget den tilhørende Land. Jsær i Orienten synes denne Uorden at maatte indskrænkes. Vistnok har den der forskandset sig med Volde og Mure, og er næsten bleven en Deel af den personlige Existents, i det Morgenlænderen næsten ikke kan leve uden Slaverie. Dog er det i Vestindien ikke et Onde, som den graae Fortid har skabt, men som er udgangen fra os selv, vi have med List og Vold grebet Slaverne og slæbt dem derhen mod deres Villie. Det Onde, vi selv have paalagt dem, bør vi gjøre godt igjen. Allerede længesiden skulde Parlamentet været opfordret dertil. Men nu, da Slavehandelen bestandig mere indskrænkes, er det og Tid, at tænke paa Slaveriets Afskaffelse. Allerede da Slavehandelen blev indstillet, vare der indsigtsfulde Mænd, der med det Samme ønskede Slaveriets Tilintetgjørelse. Men begge Dele kunde ikke sættes igjennem paa eengang, da mange Menneskers Egennytte leed formeget allerede ved den ene Punct. Blev den physiske og moralske Tilstand forbedret, blev Ægteskabet og en regelmæssig Gudstjeneste indført blandt Slaverne, og de Haandarbeider, de maae forrette, formindsket, da vilde de hæve dem til den Rang, hvortil Mennesker ere skabte og blive langt nyttigere for Øerne. 700000 Mennesker fordre af os deres Menneskerettigheder. De ere begavede med de samme Anlæg, som vi, og istand til en høi Uddannelse. Hvo gav os Ret til, at bruge dem som Lastdyr, der ikke føle nogen anden Trang, end Foder og Bedækning? Hvo gav os Ret til, at holde dem under Svøben, Vilde det behage os, naar vi bleve behandlede saaledes, Da jeg for 30 til 40 Aar siden først erklærede mig mod Slavehandelen, sagde en ærværdig Ven til mig: "Sagen er retfærdig og billig, men De kan ikke haabe, at drive den igjennem!" Jeg haaber det, svarede jeg, thi en saadan Sag maa dog tilsidst lyskes. Og som jeg dengang sagde, saa siger jeg endnu. Det er Grundsætninger, som dog engang, om end sildig, maae finde Indgang hos det engelske Folk. - Suppliken blev uden Modsigelse lagt paa Bordet i Underhuset. Grev Liverpool lovede i Parlamentsmødet den 26de Marts, at, dersom ikke imidlertid Omstændigheder indtraadte, der gjorde det upassende, vilde han den 14de April fremlægge for Huset Actstykkerne angaaende de i Frankerigs og Spaniens Sag førte Underhandlinger, tilligemed en Erklæring over den af Engelland herved fulgte Politik. Naar dette skeer, føiede han til, da var hans Hensigt ikke, at fordre Husets Mening angaaende disse Forhandlinger, men kun at gjøre Lorderne bekjendt med dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Kjøbenhavn. Ved allerhøieste Rescript af 15de Marts har Hs. Majestæt tilkjendegivet det danske Cancellie, at Geheime-Conferentsraad Grev Hardenberg Reventlow er forundt Confirmation paa, at han og efterfølgende arvelige Besiddere, af Grevskabet Hardenberg Reventlow maae fremdeles føre det for ham i Aaret 1815 allernaadigst approberede fyrstelige Vaaben, uanseet han nu har renonceret paa den ham efter hans afdøde Fader tilkommende Fyrsteværdighed. Den fornødne Expedition i denne Anledning er under 19de Marts udfærdiget igjennem bemeldte Collegium.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Hs. Majestæt har under 26de Marts resolveret, at Daglønnen for Muur- og Tømmersvendene i Kjøbenhavn i April og Septbr. Maaneder d. A. skal fastsættes til 4 Mk. 8 s. Sølv dagligen, og at Arbeidstiden i disse Maaneder skal være fra Kl. 6 om Morgenen til Kl. 12 om Middagen, samt fra Kl. 1 om Eftermiddagen til Kl. 7 om Aftenen; hvorimod Daglønnen i Mai, Juni, Juli og August Maaneder d. A. skal fastsættes til 5 Mk. Sølv om Dagen, og Arbeidstiden fra Kl. 5 til 11 om Formiddagen og fra Kl. 1 til 8 om Aftenen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
I Høiesterets=Aaret 1822 ere, ifølge en fra Jnstitiarius indsendt Forklaring, af 132 Ordens Sager i Marts Session afgjorte 60, i October Session 35 og i Januari Session 21, i alt 116. Af Justitssager have været foretagne i Marts Session 58, i Extra-Sessionerne 40, i October Session 67 og i Januarii Session 31, i alt 196 Sager. Af anticiperede Sager er i Marts Session paadømt 1, i October Session 3 og i Januarii Session 13, i alt 17 Sager. Der er saaledes i Høiesterets Aaret 1822 i alt afgjort 329 Sager. Cours den 4de April. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 248. - Spec. solgtes til 14 Mk. 14 s. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1822. 75 1/2.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 125 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disc. 5 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de Febr. er den fra 1ste Jydske Jnfanterie-Regiment i Naade afskedigede Capitain C. J. v. Bentzen, Ridder, af Dannebrogen, beskikket til Branddirecteur paa Møen. Den 14de Marts er, i Overeensstemmelse med allerhøieste Rescripaf samme Dato til Biskoppen over Ribe Stift, Sognepræst for Stodil Menighed i bemeldte Stift, S. Storm, beskikket til tillige at være Sognepræst for Thim Sogn. Den 19de, Cand. theol. H. Agerbek beskikket til Personel Capellan for Wemmelør og Hemmershøy Menigheder i Sjælland; Cand. theol. F. Nannestad til Personel-Capellan for Lille Lyndbye og Ølsted Menigheder i Sjælland. Den 21de, Kjøbmand C. Hudtvalcheranerkjendt som Oldenburgsk Consul i Kjøbenhavn, og J. V. Chaves som Portugisisk Vice-Consul i Helsingøer. Den 26de, Contoirchef under Directionen for den almindelige Pensionskasse, Cancellieraad N. Vinge, udnævnt til tillige at være Assessor i bemeldte Direction.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Under General-Toldkammer, og Commerce-Collegiet: Den 17de Septbr. 1822 er Capitain og Branddirecteur paa Fanøe, W. M. Wincler, beskikket til tillige at være Toldcontrolleu- og Oppebørselsbetjent der paa Øen. Den 15de Febr. 1823 har det behaget Hs. Majestæt Kongen at ophæve General-Consulatet i Smyrna og henlægge det under Constantinopel. Derhos er et eget Consulat oprettet i Ægypten for de Havne, der ligge under Vicekongen af Ægyptens Paschalik, og i samme beskikket den danske Viceconsul i Alexandrien, D. Dumreicher, som virkelig Consul. Den 11te Marts, Consumsionskasserer i Frederikssund, Kammerjunker S. W. Rosenvinge, til Consumtions-Jnspecteur sammesteds, og Kjøbmand C. F.E. Ursinus i Altona forundt Caracteer af Agent med Rang No. 6 i 8de Klasse efter Rangforordningen af 14de Octbr. 1716. Hals. Den 4de April. Jndkomne, J. Hansen fra Svendborg, H. N. Seritzleff og P. Hansen fra Flensborg. Den 6te. Afseilede, J. C. Hanefeldt, S. Hofmann og F. Andersen til Kjøbenhavn. Den 7de. Jndkommen, Jens Sørensen fra Holland. - Afseilede, F. Larsen til Holland, N. Nielsen til Kjøbenhavn. Døde. Conferentsraadinde C. C. Treschow, fød Wasser, fall, 69 Aar; Skorsteensfeiermester D. Dinesen; Marie C. Jacobsen; Alle i Kjøbenhavn. N. Asmussen, i Ringsted. - Kjøbmand Braunbehrus i Helsingøer. Jfr. Frederikke Basse i Nebager Præstegaard. Frue H. J. v. Wilken, fød Nasser, 85 Aar, i Rendsborg. Frue Klockenbring, fød Latz, 73 Aar i Husum. Oldermand for Skipperlauget J. R. Eschels, 70 Aar, i Altona.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 7de Dennes behagede det Gud, efter sin urandsagelige Villie, at bortkalde fra dette til et bedre Liv, min inderlig elskede Søn Lars Springborg, efter 10 Dages smertelige Sygdom, og i sit Alders 18de Aar. Dette for os saa smertelige Dødsfald, bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, af hans dybtsørgende Moder. Aalborg den 8de April 1823. G. sal. Springborgs, fød Fomsgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
At min elskede Broder Contorist Willum Petersen, ved en hastig Død har omskiftet Tiden med Evigheden, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familier og Venner. Aalborg den 8de April 1823. J. Petersen. Vedkommende som maatte være tillagt Huusleiehjelp hertil Paaske Fløttetid d. A., og ikke have afhentet samme, kunde erholde den udbetalt næstkommende Fredag Formiddag fra Kl. 6 til 12 slet hos Aalborg Fattighuus den 9de April 1823. Brønnum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Commissionen for Skolevæsenet i Aalborg undlader ikke herved at bringe til offentlig Kundskab, at den allernaadigst befalede Exammen er bestemt at afholdes i Byens Borgerskoler, efterfølgende Dage: Mandagen den 14de April i Hr. Jacobsens Skole. Torsdagen den 17de April i Hr. Christensens Skole. Fredagen den 18de April i Hr. Gregersens Skole. Mandagen den 21de April i Hr. Poulsens Skole. Tirsdagen den 22de April i Hr. Lundts Skole. Onsdagen den 23de April i Hr. Hallunds Skole. Skolecommissionen den 10de April 1823.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
Søndagen den 13de d. M. bliver i det dramatiske Selskab, som Benefice opført: Landsbyepræsten, Comoedie i 5 Acter af Jester. Indgangen aabnes Kl. 6 og Begyndelsen, skeer Kl. 7. Adgangsbilletter, der ogsaa kan erholdes af Personer udenfor Selskabet, udstædes af Directionens Medlem, Kjøbmand Hoffmann, imod Betaling af 6 1/4 s. for Voxne og 48 s. for Uconfirmerede. Aalborg den 8de April 1823. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
At Stervboet efter Tjenestekarl Lars Andersen Rachebye i Dag er sluttet bekjendtgjøres herved. Aalborg den 7de April 1823. Wølfferdt. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
At Snedkermester Ludvig Christian Nicolas Eller brocks Stervboe foretages paa Aalborg Raadstue næstkommende Fredag den 11te Dennes om Formiddagen Kl. 10 slet. for da at optages til Slutning, bekjendtgjøres herved til enhver Vedkommendes Efterretning. Aalborg den 7de April 1823. Wølfferdt. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-04-10
For et stille og sædeligt ungt Menneske, der er øvet i de ved et Herredscontoir forefaldne Forretninger, er en Condition strax ledig hos Undertegnede. N. Sundbye den 7de April 1823. Spies, Cancellieraad og Herredsfoged.