Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-09-19
Fra Landhuusholdningsselskabet. Det er indlysende, at nøiagtige Efterretninger om Agerdyrkningens Tilstand i et Lands forskjellige Egne, ere ikke blot for Statens Embedsmænd nyttige, ja nødvendige, men at deres Kundgjørelse kan for den landbrugende Klasse i Almindelighed være meget gavnlig ved at henlede Agerdyrkernes Opmærksomhed paa Fremskridt og Forbedringer i deres Næringsvei, ikke mindre end paa mulige Misgreb; ligesom slige Efterretninger ogsaa kunne levere sikkre Dato til Agerdyrkningens Historie i Fædrenelandet. En Foranstaltning, der sigter til at erholde og derpaa offentliggjøre en fuldstæn- og Samling af saadanne Efterretninger, kan saaledes tre til gavnrige Resultater, denne Sandhed stadfæstes ogsaa ved Erfaringen, især ved Storbrittaniens Exem Efterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig befaling, til Hs. Majestæt Kongen indleveret et Forslag angaaende denne Gjenstand, overd og Allerhøistsamme, under 28de Juli og 16de Octbr. 1821, til Selskabet, at indhente, ordne og kundgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgsmaale, der, som Udkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Spørgsmaale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en fuldstænnig Oversigt, over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser, ere følgende: I Hvorledes ere Jorderne beskafne, saavel Jordsmon som Underlag? høie eller side, jevne eller bakkede, lide Jorderne af skadeligt Vand, kunde Vandingsenge anlægges, 2) Findes der Kilder, Jndsøer, Er Vandmassen i disse i de senere Aar betydeligen aftagen, hvad menes Aarsagerne dertil at være, har man udtørret Søer eller Moser, 3) Hvorledes er Klimatet, tørt, fugtigt, koldt, luunt &c. 4) Hvorledes er Udskiftningen, Ere Jorderne meget udparcellerede, hvilke Følger har det havt, i Henseende til Folkemængde, Dyrkning, Tillæg af Kreaturer &c. &c., 5) Hvilken er den almindelige og meest gjængse Dyrkningsmaade, hvilke Afvigelser gives derfra, Bruger man Kobbeldrift med reen Brak, eller Vexeldrist med Brakfrugter, hvad dømmes derom, Er nogen betydelig Deel af Jorder udlagt til varigt Græsland, 6) Gjør Sommerstaldfordring: Fremgang, hvilke Jndvendinger gjøres derimod, 7) Anvendes Kalk, Dynd, Mergel, eller kunstige Gjødningsmidler, har man gjort Forsøg med, at brænde Grønsværen, saavel paa Agre, som Enge, Virkningerne deraf, hvorledes var det Jordsmon, hvorpaa Brændingen fandt Sted, leret, mergelagtigt, sandet eller tørvagtigt, 8) Bruges ogsaa Stude til Markarbeide? 9) Hvorledes ere Agerdyrkningsredskaberne? erkjendes Svingplovenes (de saakaldte engelske Ploves) Fortrinlighed, ere de nyere arbeidsvarende Redskaber bekjendte og benyttede? 10) Er der raae eller uovdyrkede Jorder, optages disse til Dyrkning, paa hvad Maade, under hvilken Sædfølge, og med hvad Held? Har man, forsaavidt Opdyrkninger have været foretagne, uden at staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, brugt Heste eller Stude som Arbeids dyr, og har man til Besætning fornemmelig valgt Hornqvæg eller Faar, 11) Sørge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæd? 12) Dyrkes mindre almindelige Sædarter, Foder, og Handelsplanter, 15) Spores Sygdomme hos Kornet, Rust? Brand, har man paalidelige Erfaringer og Aarsagerne dertil, 14) Harman nogen bestemt Regel om den Grad af Modenhed, Sæden bør have, naar den skal høstes, for at blive bedst Handelsvare, 15) Hvorledes ere Kornvarerne beskafne, sørges der for deres Rensning, er der paatænkt nogen Foranstaltning til deres Tørring, til deres videre Forædling? 16) Er Producternes Afsætning forbunden med Vanskelighed, saasom af Mangel paa gode Torve eller Udskisningsstedet, 17) Opgive Bønderne endnu Ævret, eller holdes der over Markfred? reises nyt Hegn, og vedligeholdes det gamle, 18) J. hvad Tilstand er Qvægavlen, saavel ihenseende til Qvægets Beskaffenhed, som Antal, efter Gaardens Areal? Give Malkekøer eller Fedeqvæg størst Fordeel, 19) En Hesteavlen i Til eller Aftagende, Aarsagerne dertil, 20, Udbreder den fiinuldede Faareaul sig? er Faarefoldning i Brug, staldfodres Faarene nogetsteds, er den indenlandske Faarestamme i Til eller Aftagende? 21) Udbreder Havedyrkningen sig, hvor store ere de Haver, Bønderne i Almindelighed anlægge eller have anlagt? 22) Gives der i Egnen Skov eller Skovanlæg samt Tørveskiær, Tænkes der paa Plantninger af vilde Træer, saavel til Hegn, som i sluttede Plantninger paa 2, 3 til 4 Skjepper Land, til Gavntræ og Brændsel, 23) Er Huusfliden i god Fremgang? ere dens Frembringelser kun til egen Brug eller ogsaa til Salg; Hvorledes kunde Huusfliden opmuntres, forat Varerne kunde gaae mere i Handelen, 24) Findes der udmærkede Agerdyrkere i Egnen, baade af de større Godseiere og mindre Gaardeiere, i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet, 25) Er der noget bekonomisk Selskab i Egnen, hvad virker dette, 26) Er Eiendommenes Priis i Stigen eller Falden, Findes arbeidsløse Mennesker, hvor stor er Arbeidslønnen? kunne Beboerne have Bi Næringsveie udenfor Agerbruget, f. Ex. ved Kalkbrud, ved Bearbeidning af gode Leersorter til brændte Varer eller deslige, 27) Hvilke Deele af Landbruget fortjene, efter Local- og Tids=Omstændigheder, især Anbefaling, fortjener den anmalske eller vegetabilske Production Fortrinet, af den første igjen enten Qvæg, eller Faarcavl, eller Heste opdræt, hvilke Væxter, enten til Sæd, Foder eller Handel, kunne med meest Fordeel dyrkes: 28) Gives, der i Districtet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til Efterfølgelse eller Advarsel, 29) Hvad ansees i Almindelighed for, at kunne gavne Egnen med fortrinligt Hensyn til dens Localitet?