JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Ved et Keis. Fransk Decret er i Frankfurt, bleven befalet, at der skal lægges Beslag paa alle derværende Engelske eller Conolial fra den Engelske Handel hidrørende Varer. J Jndledningen hedder det, at Frankfurt er opfyldt med Engelske og Colonialvarer, som i Løbet af afvigte Sommer ere bleven indførte der fra Holland og de ordiske Havne; at de Kjøbmænd, der handle med de i det Berlinske Decret af 1807 forbudne Varer, have udsat sig for Confiscation; at de fleste af disse Varer, endnu ere ubetalte og tilhøre Engellænderne; at disse Varer derhos ere bestemte til hemmelig og frækt at indføres i Frankrige, hvorved en Douanekrig underholdes paa Franske Grændser; at Engelland, ikke allene er i Krig med Frankrige, men ogsaa med Rhinforbundet, og endelig at ogsaa det Berlinske Decret siger, at overalt hvor Franske Tropper staae, de der værende Engelske eller Colonialvarer skulle confisqueres, og at denne Foranstaltning allerede har fundet Sted i Stettin, Danzig og i hele det nordlige Tydskland. (Børsenhalle.) Paris d. 19 Oct. Den Begivenhed, der foranlediger de forestaaende Fester i Fontainebleau, er, som man almindelig og med stor Sandsynlighed erfarer, den officielle Bekjendtgjørelse om Keiserindens Frugtsommelighed. - Specialcriminalretten i Paris har befalet Arrest mod Fr. Euchs, fordi han som Lieutenant og derpaa som Capitain ved de Tyrolske Jægere i Østerrigsk Tieneste især i Aarene 1805 og 1808 har ført Vaaben mod Hs. Maj. Keiseren. - De Varer fra Americanske Skibe, som d. 15de skulde sælges i Antwerpen, kunne, efter at Jndførselstolden er erlagt, leveres til Holland, uden at være Udgangstolden underkastede; Tobakkerne skulle nyde samme Ret i Henseende tilFabricationstolden, men man maa indestaae forArtiklernes Udførsel med Auctionsbeviser og Plom bering. - Mad. Stael har faaet befaling, at forlade Frankrige, og at vælge mellem Copet, München, eller de forenede nordamericanske Stater sit tilkommende Opholdsted. Hun har derpaa begivet sig til Havre, for derfra at indskibe sig til America. (Haml. neue Zeit.)Et af de anseeligste Engelske Huse, Black halls Banquerot, har foraarsaget en stor Bevægelse blandt Londons Kjøbmænd. Denne Banquerot skal være en Følge af dette Huses anseelige Acceptationer. (Børsenhalle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
(Hamb. nene Zeit.) London d. 5 Oct. Journalen Alfred erklærer alle Rygterne om et i Portugal forefaldet Hovedslag, om den Franske Armees slette Tilstand er., for falske. - Lord Wellington har udstedt en Bekjendtgjørelse, dat. d. 1 Aug., hvori det hedder, at da han har erfaret Fienden har sendt visse Personer med Breve og Budskaber til det Jndre af Riget, saa skulle alle saadanne Personer paagribes og sendes til hans Hovedqvarteer, og de, som ikke anholde saadanne Brevdragere, straffes som Deeltagere. – Paa Londs Caffehuus er bleven bekjendtgjort, at alle i det Adriatiske Hav seqvestrerede Tyrkiske Skibe ere frigivne. Herved anmærket Moniteuren, "at Statsraad Dauchy har begaaet den Uforsigtighed, at ophæve det paa 30 i Triest og Nabohavnene lagte Beslag, men han har taget Caution; Conseilet har ladet disse Skibe confisquere, og Cautionisterne maa betale deres Værdie. 10 Skibe bleve frigivne i Ancona, men ligeledes mod Caution. "Vi vide meget vel, at Tyrkiske Skibe fare med Engelske Licenzer i Middelhavet, komme fra Maltha og ere for Engelsk Regning. Men de i Marseille, Genua, Neapel og Venedig skeete Confiscationer beløbe sig til 20 og de i Triest, og Ancona til 12 Mill., tilsammen altsaa 32 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Alle Colonial-Hovedoplag af Engelske Varer i Tydsk"land og Schweiz ere paagrebne. - J Fægtningen ved Mondego d. 27 Sept. have de Britisk Portugisiske Tropper mistet i Oberst, 3 Oberstlieutenanter, 7 Majorer, 67 Officierer og 1181 Døde, Saarede og Savnede. Lord Wellington har forladt Sierra de Bruzaco og den forenede Armee stod, paa Avantgarden nær, d. 30te paa den venstre Bredde af Mondego. Hovedqvarteret var i Combra Man saae et afgjørende Slag i Møde. - Fra Østersøen er i dette Aar ankommen i vore Havne 1195 Skibe. (Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
(Af Børsenhalle.) London (over Frankrige). Der er givet befaling, at alle fra Havannah eller andre Dele af Øen Cuba ankommende Fartøier skulle holde Qvarantaine, da der paa denne Øe er udbrudt en ondartet Feber. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Den forhenværende Portugisiske Vice=Gouverneur og Artill. Maj. i Almeida er gaaet i Fransk Tjeneste. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Gouverneuren i Montevideo har erklæret sig mod Jnntan i Buenos Ayras. Den Engelske Gesandt i Rig Janeiro har lovet Juntaen, at antage sig dens Sag, saavel hos Prinds Regenten som hos Hs. Britt. Maj.,men derhos advaret den, at bortfjerne og have Øie med alle Mistænkelige. J en Proclamation til Rig la Platas Jndvaanere har Juntaen udtrykkelig nævnt Liniers og Gouverneuren i Cordova som revolutions syge Mennesker og forbudet alt Samqvem med dem. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Fra Ostindien udrustes en stor Expedition, som skal hielpe Chineserne at udrydde Sørøverne fra LadroneØerne. Ogsaa mod Batavia er afgaaet en Expedition. - Adm. Drury's Andeel i Amboines Erobring, er 50,000 Pd. St. J Penge og Pengeværd fandtes der 300,000 Pd. St. Af de bedste Nelliker 200,000 Pund. - J Messina hersker en smitsom, men dog ikke ondartet Feber. - Mungo Park skal endnu i Slutningen af Marts være seet 120 Mile Ø. for Timbactao.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Paris, d. 22 Oct. Under d. 18 d. M. er i Fontaineblean udstedt et Keiserl. Decret, efter hvilket der indtil den almindelige Fred oprettes Tribunaler til Bedrageries og Contrebandes Standsning. Disse afdeles i Prevotel=Domstole for Douaner og ordentlige Domstole for Douaner. De første have deres Sæde i Valenciennes, Rennes, Agen, Aix, Alexandria, Nancy, Florenz; de sidste i Wesel, Utrecht, Grønningen, Dunkirken, Bologne sur Mexe, Abbeville, Rouen, Cherbourg, St. Malo, Brest, Orient, Nantes, la Rochelle, Bourdeaux, Bayonne, St. Gaudens, Perpignam, Cette, Marseille, Toulon, Nizza, Alexandria, Genua, Voghere, Parma, Verceil, Genf, Besancon, Strasburg, Maynz, Cølln, Livorno, Rom, Foligno. Prevotel=Domstolene dømme udelukkende i alle Contreband=Forbrydelser, der udøves med væbnet Haand, Hovederne for Bander, Førere, Ledere af Contrebanderers Forsamlinger, Bedrageriets Udøvere, Assurandenrerne, Deeltagerne og deres Medhielpere, ligesom og de ved Douanerne ansatte Betjenters Kalds Forbrydelser, De ordentlige Domstole skulle bestyre og dømme Douanesagerne efter de foreskrevne Former for Forbedringspolitiets Anliggender. Dette Tribunals Domme kunne appelleres til de Prevotelretter, under hvilke de høre, og instrueres og dømmes der efter Criminalcoderens Dispositioner. Contrebanderers Forbrydelse med. bevæbnet Haand straffes med Døden. De, der begaae Underslæb med forbudne Varer, Asseurandeurerne, Deeltagerne og Medhielperne, Anførerne for Bander, Contrebandeer=Forsamlingernes Ledere og Førere straffes med 10 Aars offentligt Arbeide og Brændemærke med Bogstaverne V. D. - De, der begaae a. Underslæb med tariferede Varer dømmes til 4 Aars offentligt Arbeide. Med Dragerne forholdes som ovenanført. - Hvad Confiscationen angaaer, da skulle de forbudne Varer brændes, de Tariferede skulle hver halvt Aar sælges ved offentlig Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-03
Kjøbenhavns Vexelcours d. 3 Nov. Jntet gjort, Hamb. Cours d. 30 Oct. 580 to Maaneder. Danske Bancosedler 430. For Vexler paa Banquen i Altonbetaltes 2 a 3 PC. mere end for Privatvexler, Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Lyst disse mine paa nogen Erfarenhed grundede Tanker til nærmere Prøvelse, for om mueligt derved i et saa vigtigt Anliggende endnu at kunne gavne. Havde mig før været givet Anledning dertil, da havde det og skeet maaskee betimeligere; men jeg har først i disse Dage havt det Held, hos en Ven at faae ovenanførte vigtige Skrivt at læse, og ikke veed jeg hvad i den senere Tid siden fire Aar forbi dermed kan være foretaget. Jmidler, dersom noget til Forsøg heri skulde blive besluttet, da kan det endnu være beqvem Tid, at udsecte ranke, saavel Riisbøge, som Elletræer, kunne blive udviste eller indkjøbte og paa Vinterferet hjemskovede. Holbek, den 30 November 1810. J. With, Kammerraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Nyt. Nyheder. Det synes som de første Ord i Qvids Methamorphoses: in nora fort animus skulde være Menneskeslægtens Valgsprog. Jngen røres ved det beundringsværdige Syn af Solens Opgang eller rettere tilsyneladende Opgang, men hele Verden løber efter det mindste Luftsyn, der et Øieblik lader sig see i den Samling af Dunster, der omgive Jorden og som man kalder Himmel. Vilia sunt nobis quæcumque prioribus annis Vidimus, & sordet quidquid spectavimus olim. Hvad godt Nyt, er det første Spørgsmaal, man gjør sin Ven, naar man møder ham paa Gaden, om man end havde nok saa meget og nok saa vigtig Gammelt at tænke paa, ja om end det Nye, man hører kun vedkom Keiseren af China eller Kongen af Nubien. Og er end Svaret almindelig: "det Nye man har duer sjeldent saa giver man sig dog alligevel ikke tilfreds førend man har hørt det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Nyheden er vore Damers Afgud. For et nyt Snit paa en Kjole, et nyt Mønster for en Hat, opoffre mange af dem deres eget, deres Mands, deres Børns Ro og Lykke. De spørge ikke om deres Skoe klemme og paadrage dem Ligtorne; om deres Snørlive volde dem de smerteligste Tilfælde, naar det kun er efter den nyeste Smag, ere de fornøiede. Men denne almindelige Smag for det Nye er dog maaskee i mange Henseender en Velgierning for Verden. Man tilraaber os: værer fornøiede med det, J have, ønsker intet, der er over eders Stand, undertrykker eders Nysgierrighed, styrer eders Forstands Urolighed. Det er meget gode Grundsætninger; men dersom vi bestandig havde fulgt dem, saa vilde vi endnu drikke Mjød af vore dræbte Fienders Hierneskaller; saa vilde vi endnu sove paa Bjørneskind, og vi vilde hverken have havt en Tullin eller Ewald, en Holberg eller Abildgaard, en Wiedewelt eller Thorwaldsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Jndenlandske Efterretninger. Den Kongelige Over-Admiralitets Rets
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Domme under 27 Nov. 1810. I. J Sagen: Caperfører H. P. Bødker, contra: Skipper George Miller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Det i denne Sag omtvistede Skib Devotion kaldet, tilligemed sammes indehavende Ladning, tilkiendes Caperfører H. P. Bødker, som god Prise. Rets Omkostninger ved Priseretten udredes af Prisen; iøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 2. J Sagen, Caperfører Colding, contra: Skipper Joseph Swett. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten, betaler Skipper Swett til Caperfører Colding, med 478 Rdlr. D. C. (Ved Priserettens Dom var Skibet Magnet, Skipper Swett, med Ladning, tilkjendt Caperfører Colding, som god Prise). 3. J Sagen: Caperfører Knud Guldbrandsen, contra: Skipper Jean Laurent Marin. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten ophæves. (Ved Priserettens Dom, var Skibet le Allarte, Skippe, Marin, med Ladning, frie kjendt; dog saaledes, at deraf udredes 150 Rdlr. til Caperen, samt Retsomkostninger). Under 1ste December 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
I. J Sagen: Skipper Johan Bernhard Eyler mann, contra: Caperfører Dircks. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsret, ten, betaler Skipper J. B. Eilermann til Jndstævnte, med 100 Rdlr. D. C. (Ved Priseret tens Dom var Skibet Wilhelmine, Skipper Eylermann, med Ladning, tilkjendt Caperfører Dircks, som god Prise.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
2. J Sagen: Skipper Jan Meesenbrock, contra: Caperfører Christian Wulffsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Det i denne Sag omtvistede Skib, de gode Hoop kaldet, frigives; dog saaledes, at Skipper J. Meesenbrock betaler Erstatning til Caperfører, C. Wulffsen, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 3. J Sagen: Skipper Olof Olsen Strandberg, contra: Caperfører Koefoed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Det i denne Sag omtvistede Skib, Ulrika Charlotte kaldet, frigives; dog saaledes, at Skipper O. O. Strandberg betaler Erstatning til Kaperfører Koefoed, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 300 Rd. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 4. J Sagen: Skipper Onne Eil Fissen, contraCaperfører Glasser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Det i denne Sag omtvistede Skib, die Jouffrouw Marie kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper O. C. Fissen betaler Erstatning til Caperfører. Glasser, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse. foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 5. J Sagen: Skipper Edward Abbott, contra: Caperfører Knud Ellingsen. Det i denne Sag omtvistede Skib, Julian kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper C. Abbott betaler Erstatning til Caperfører Knud Ellingsen, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 1000 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 6. J Sagen: Skipper Adam Harmens, contra: Caperfører Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Det i denne Sag omtvistede Skib, Vrauw Marie kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper J. Harmens betaler, Erstatning til Caperfører, Steen, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Ved allerhøieste Resolution af 24de d. M. har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at anordne og befale, at den ved Forordningen af 17de Junii 1779 tilstaaede Fritagelse for Transittolden, kuns skal anvendes paa det Transitgods, som over Kiel føres fra og til Kongerigerne Danmark og Norge, og at derimod de over Kiel fra og til Fremmede gaaende Transitvarer skulle erlægge de befalede Transitafgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Til Hs. Majestæts Fødselsdag faae vi en ny stor Ballet i 4 Acter, Romulus kaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Kjøbenhavns Vexelcours d. 4 Dec. 510 til 535 kort. J Hamborg noteredes ingen Cours paa Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
(Af Børsenhalle.)¬ J Moniteuren læses Kongen af Sverrigs Adoptionsact, hvorved H. K. H. Kronprindsen antages af Hs. Maj. i Søns Sted, under Navn af Carl Johann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Jndtil d. 1 Nov. var i Egnen af Lissabon, intet af Vigtighed forefaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Den Engelske Expedition, som var udløben fra Corunna, under Commodore Mendes Anførsel, for at bemestre sig Staden Giion, har vel bemægtiget sig samme, men ikke kunne holde sig der længer end 12 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J Følge Depecher fra Lord Wellington fra 1 Nov. af havde Marchal Massena endnu ikke angrebet ham i hans faste Stilling, men han har ligesaa lidet fundet det raadeligt at angribe Massena. Jmidlertid paastaaer han, at hvis de Franske angribe hans faste Linie, der dækkes af 500 Canoner, saa har hans Armee det bedste Haab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Den seneste Bulletin angaaende Kongen af Engellands Sygdom er af 12 Nov. og lyder saaledes: Hs. M. har sidste Nat ikke sovet, men befinder sig dog lige saa godt som i Gaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
En Deputation Engelske Kjøbmænd har været hos de Engelske Ministere og forelagde dem følgende Spørgsmaale: 1) Da den Franske Regjering har tilbagekaldt sine Mailandske og Berlinske Decreter, for saavidt de angaae den Americanske Han deel, er det da Regjeringens Hensigt at befale sine Krydsere at opbringe Republikens Skibe, der i Tillid til hiin Tilbagekaldelse, ligefrem maatte begive sig fra America til Frankrige, uden Engelske Licenzer, 2) Da det nu er officiel bekiendt, at Frankrige har tilbagekaldt sine Berlinske og Mailandske Decreter, er da den Engelske Regjering tilbøielig til ligeledes at tilbagekalde sin Statsraads-Befaling eller udsætte sammes Jværksættelse? 3) Da de Berlinske og Mailandske Decreter ere annullerede, vil Storbritannien da endnu fremdeles holde Frankriges og de deraf afhængige Lande i Blocade stand? – Man venter nu Svar desangaaende fra Skatkammer-Departementet. – J Engelland selv mener man, at hvis Conseil-Befalingen ikke tilbagekaldes, saa vil Non-Jntercourse=Acten mod Engelland træde i Kraft, i Henseende til Frankrige ophæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Gener. Caffarelli faaer Commanden over et Corps af 20,000 Mand i Biscaia og er allerede ankommen til Bilbao. Gener. Dronet ventes til Almeida med et Corps af 30,000 Mand, men man veed ikke om han vender sig mod Combra eller Oporto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J Neapel har man offentlig brændt for 60,000 Ducater Engelske, fra Priser, Beslag og Confiscationer hidrørende Varer, bestaaende af Mousseliner, Perkeles, Piquets, Colicots, Sirtzer, Klæde, Fløiel &c. De bleve brændte Stykke for Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J Mynten i Paris præges, som man forsikkrer, hver Dag over en halv Mill. Guld-og Sølvmynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J en Schweizer Tidende berettes, at de fra Otranto i Kongeriget Neapel indløbne Breve ere røgede, fordi i Staden Brindis hele Mandskabet af et Skib døde af en med Byldet under Ørene ledsaget Sygdom. Dersom dette var grundet vilde Sygdommen aabenbar være Pesten. Men til al Lykke tale Breve fra Neapel af 7 Nov. og andre Jtalienske Blade intet herom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Under d. 5 d. M. har den Svenske Hofret givet sin Kiendelse i Undersøgelsen angaaende Kronprinds Carls pludselige Død. Resultatet deraf er, at der ikke gives nogen Omstændighed, som lader formode noget hemmeligt Angreb paa H. K. Høiheds Liv,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Efterat Admir. Saumarez har tilkjendegivet at han ikke vil være de imellem Sverrig og Pommern seilende Coffardieskibe til Hinder, er Farten fra Sverrig til Pommern med eet bleven levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Gener. Gouverneur Essen er pludselig bleven meget syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Engellændernes hemmelige Tog, under Lord Blanen, for at befrie Mallaga, er aldeles mislykket. Hans medhavende Regiment landede i Fungorola, hvor et Spansk Corps stødte til det, men dette blev overfaldet af et meget stærkere Fransk Corps. De af Engellænderne, der kunde redde sig, tyede til Gibralter, ledsagede af Spanierne, af hvilke nogle lode deres Vaaben, andre deres Klæder i Stikken. Engellænderne mistede, foruden Druknede, 400 Fanger, hvoriblandt deres Anfører og mange Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Den 26 Oct. var endnu intet foretaget ved Ladix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Hamborger Correspondent har nu en egen Artikel, under Overskrift: "Engelske Fabrikvarers Opbrændelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Douane-Directeuren i Amsterdam har ladet bekjendtgjøre, at de Colonialvarer, hvoraf Afgiften ikke er betalt inden d. 30 Nov. om Aftenen, skulle confisqueres og Skyldneren lovlig forfølges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J Wien er udkommen en Forordning, som sætter Skranker for Vexelagiotage paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Moniteuren af 23 Nov. har officielle Depecher fra Marchal Massen af 3 Nov. Han stod ved Alquir, i Nærheden af Torres Vedras. - GeneralFoy fra Portugals Armee, som han forlod d. 4 Nov.,er ankommen til Paris. Engellænderne holdt sig endnu bestandig i deres Forskandsninger; den Franske Armee var vel forsynet med Alting. - Fra London har man den Efterretning, at Ministerne have tilkjendegivet begge Huse, at Kongen er i Bedring; hvorpaa Parlamentet har adjourneret sig paa 14 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
En i Formiddags ankommen Estafette har medbragt følgende Nyheder:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Paris, den 24 Nov. Dags Moniteuren indeholder en Skrivelse fra Marchal Massen, dat. Hovedqvarteret i Alenquer d. 3 Nov. J samme hedder det: Daglig tilbyder jeg Fienden Slaget, men han holder sig indsluttet i sine Forskandsninger. Jeg afsender General Foy med 200 Mand, for at give min Arriergardes Division og det 9de Armeecorps, som befinder sig paa Grændserne af Vortugal, sin Direction. Jeg har befalet General Foy, saasnart han er i Almeida, at lade sin Escorte blive tilbage, og skyndsomst at forføie sig til Paris, for at give Deres Høihed (Major Generalen) de omstændelige Efterretninger om Armeens Stilling og den sande Beretning angaaende den latterlige Artikel, som vi her læse i Londoner Aviser. Paa alle disse Beretninger har man kun et Ord at svare, nemlig, at alt er opdigtet. Armeen befinder sig i bedste Forfatning &c." Gener. Foy er ankommen til Paris. Han har forladt Marchal Massenas Hovedqvarteer d. 4 Nov. og er reist igjennem Portugal under Escorte af 200 Heste. Fienden har nedbrudt alle Møller, men den 20de October vare de alle istandsatte igjen. Armeen har Overflødighed af Levnetsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Engellænderne have ganske ødelagt Landet og afbrændt alt. Jøvrigt have de ved Porten af Lissabon en stærk Stilling, der dækkes af Redenter, hvori de have opstillet alle muelige Canoner, som de have kunnet forskaffe sig. Marchal Massena har med Kaarden i Haanden forfulgt dem lige til Hovedstaden, det er 80 Mile langt. Denne Tajos skjønne Dal er derved bleven skaanet, da han ikke lod Fienden faae Tid til at hærie og brænde. Derved sikkres og hans Underhold for 4 til 5 Maaneder. Marchallen har ladet bygge en Bro over Zezere og anlægge to undtagelige Broskandser. Alle sine Magaziner har han ladet bringe til Staden Santarem, og sikkrer sin Samfærsel med de faste Pladse mod hver Overrumpling. Den Engelske Armee har mange Syge. Den Engelske Flaade ligger med en uhyre Mængde Transportskibe for Anker i Tajo. Hele det nordlige Portugals Befolkning er sammenstimlet i Lissabon. BrigadeGeneral Lacroix er bleven dræbt af en Canonkugle, i det han spadserede ved Tajos Bredde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
(Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
(Af Børsenhalle.)¬ J Santaske, i Spansk America, skal der være udbrudt en Revolution. Creolerne have arresteret Vicekongen og ville efterligne den revolutionaire Regjering i Buenos Ayres. Artillerie-Chefen, Divisions-General-Senarmont er, paa en Undersøgelse af de frygtelige Værker ved Cadix, bleven dræbt af en Haubitskugle fra de fiendtlige Skibe. Samme Skud dræbte ogsaa Oberst Degennes, Gener. Direct. for Artillerieparken og Capitain Pinondelle.