JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
J et Øieblik som det nærværende, da politiske Bevægelser have viist sig ogsaa i vort Fædreland, ansee Hertugdømmerne Slesvig og Holstens Prælater og Ridderskab, til hvilke ogsaa de øvrige Godsbesiddere have sluttet sig, det for en dyrebar Pligt, ved allerunderdanigst undertegnede bestandige Deputation ærefrygtsfuldt for Deres Majestæt at udtale deres Anskuelse af de Begivenheder, som tiltrække sig den almindelige Opmærksomhed, saameget mere, da de ere overbeviste om, at enkelte Jldesindedes rænkefulde Bestræbelser ingenlunde stemme overeens med den offentlige Mening. Kunne de end ikke dølge for deres Majestæt, at ogsaa efter deres allerunderdanigste Mening Tidens Fordringer stedse meere paatrængende kræve Overveielse af udtalte Ønsker, holde de det dog i et almindeligt Gjærings=Øieblik, som det nærværende, for alle troe Undersaaters første Pligt, ikke at overile Forhandlingen af de alvorlige Spørgsmaal, som angaae Landets al menne Jnteresse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Prælater og Ridderskab, saavelsom øvrige Godsbesiddere i Hertugdømmerne Slesvig-Holsteen, troe ved en aaben Yttring af dette ærefrygsfulde Sindelag at svare til de Forventninger, som Deres Kongelige Majestæt har om et Corps, der til enhver Tid med Frimodighed har bragt sine allerunderdanigste Ønsker for Thronens Fod. Med samme Aabenhed og med samme Tillid udtale de her den Overbeviisning, at Deres Kongelige Majestæt vilde sikkre den vedvarende Vedligeholdelse af den fuldkomneste Rolighed i Landet, naar Allerhøistsamme i Deres Viisdom maatte befale at fornemme Landets Ønsker. J dybeste Underdanighed. Kiel den 22de November 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Deres Kongelige Majestæts allerunderdanigste troelydigste Committerte for den bestandige Deputation af de Slesvig=Holstenske Prælater og Ridderskab. Rantzau. Holstein. Warnstedt. Buchwaldt. Moltke. Denne Adresse er optagen af Hans Majestæt med sædvanlig landsfaderlig Naade, og paa samme er meddeelt følgende huldrige Svar: Cancelliet har forelagt Hans Majestæt Kongen den ved Skrivelse af 26de f. M. fra den bestandige Deputation af Prælater og Ridderskab indsendte allerunderdanigste Adresse fra Prælaterne og Ridderskabet, hvilken de øvrige Godsbesiddere have tiltraadt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Allerhøistsamme har i denne Adresse erkjendt Hans troe Prælaters og Ridderskabs saavelsom de tiltraadte Godsbesidderes lojale Tænkemaade og med særdeles Tilfredshed erfaret den Allerhøistsamme viste ærefrygtsfulde Hengivenhed. Ved de paa Hans Folks troe Tænkemaade strandede Bestræbelser af nogle Jldesindede paa at fremkalde urolige Bevægelser, vil Hans Majestæt ikke lade sig afholde fra fremdeles som forhen at fortsætte de nødvendige Forberedelser, for snarest gjørligt at kunne tage Hans troe Undersaatters Ønsker i Hertugdømmet Slesvig saavelsom i Hertugdømmet Holsteen, i nærmere Betragtning. Forestaaende undlader Cancelliet ikke, ifølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste Befaling, at tilkjendegive den bestandige Deputation.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Det Kongelige Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie den 4de December 1830. Placat af 10de Dennes nedsætter Jndførselstolden i Damark paa følgende Varer: Arrak, i Kbhvn. 1 Pot 12 s., udenfor Kbhvn. 1 Pot 8 s.; Kaffe, allevegne fra, i og uden Skaller, 1 Pd. 3 s.; Jndigo 1 Pd. 12 s.; Tobak, Blade og Stilke, 100 Pd. 88 s.; Viin 1 Oxhoved 16 Rbd.; paa Flasker 1 Bouteille af 1/4 Pot 12 s.; Øl, i Kbhvn. 1 Tde. 2 Rbd. 64 s., udenfor Kbhvn. 1 Tde. 2 Rbd. 45 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Fra den 20de til den 26de November inclusive ere 54 Kornladninger passerede igjennem Øresund. Af disse vare 5 bestemte til brittiske, 9 til hollandske, 18 til danske, svenske og norske Havne; 14 til Bremen, 6 til Hamborg, 1 til Leer; 1 Bestemmelse var ikke angivet. Mals. Den 10de December indkom: J. F. Otten af Aalborg fra Kiel med Ballast. Den 11te indkom: J. C. Friis af Aalborg fra Mariager med Brænde. - Afseilet: P. Lorentzen af Aalborg til Skagen med Ballast. J. Olsen af Ru til Halmstad med Uld. L. P. Nisted af Aalborg til Norge med Korn. L. Aasmundsen af og til Holmestrand med Korn og Fedevarer. Th. O. Woll af og til Tønsberg med Korn og Fedevarer. J. Theilman af Løgstør til Kbh. med Rug og Fedevarer. Den 12te afseilede: H. Bechen og E. Olsen af og til Laurvig med Korn. H. O. Stangebye af og til Tønsberg med Korn. S. Frederichsen af og til Sandefjord med Korn. P. Petersen, af Marstrand til Norge med Korn. H. Thorsen af og til Flensborg med Ballast. Vinden. Den 9de Debr., O.; den 10de, S. O.; den 11te, S., mod Middag V. S. V. t. V.; den 12te S. V.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Bekjendtgjoreløer. At jeg har nedsat mig som practiserende Læge her i Byen, tillader jeg herved at bekjendtgjøre for Dem, der maatte ønske min Vistand i Sygdoms-Tilfælde, min Bopæl er hos Ma Hiørring, den 12te December 1830. H. Gorgius. dame Clausen. Candidat. Chirurgiæ.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Christiania Ansioser i dobbelte Dunker sælges af R. Brix ved Gammelmølle.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Torsdagen den 30te d. M., foretages Skiftet efter afgangne Fæster Christen Christensen af Linderums Mølle sammesteds, om Formiddagen ved Kl. 10. Linderumsgaard, den 12te December 1830. Bang.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Hos en Godsforvalter i Vensyssel kan et ungt Menneske, der skriver en smuk Haand og besidder almindelige SkoleKundskaber samt derhos en god moralsk Characteer, til anstundende 1ste Januar 1831 blive antaget som Skriver og i denne Stilling gives fuldstændig Øvelse i alle de til Jordegodsers Administration henhørende Forretninger. De der herpaa reflectere bedes at aflægge paa Stiftstidendens Contoir en forseglet billet med paategnet Mærke L. M. C., hvori de fornødne Oplysninger om den Paagieldende meddeles.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Enkelte og dobbelte valsede Jernplader, Comfurgryder samt andre Jerngryder, Regnetavler, enkelt- og dobbeliløbede Skøiter, fin poleret og ord. Krudt, Patent=Hagel og Knaldhætter af bedste Sort S. B. m. m. er nylig arriveret hos Hassing. paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Hollandsk Posetobak, kan faaes for billig Priis hos Ulrick F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
At en Arbeidsstue i det ud til Kattesundet indrettede Fattighuus, daglig opvarmes, ei allene for de i Fattighuset indtagne Almisselemmer, men endog for Fattige i Byen, som maatte mangle Varme hjemme og der ville indfinde sig med deres Arbeide, naar de desangaaende i forveien have meldt sig paa undertegnede Cancellieraad Wølfferdts Contoir, der bringes herved til almindelig Kundskab. Aalborg, i Commissionen for Fattigvæsenet, den 13de December 1830. Stochholm. Henneberg. Krarup. Schmidt. Wølfferdt. Spreckelsen. Dochedahl. Calmuk, smagfulde uldne Dametørklæder og Haslbind, franske Merinos, sorte og graa Rasmager-Strømper, smukke DameRediculer, Silke=Hatte paa Filt, Straa og Pap m. m. m. kan faaes hos Underskrevne til billige Priser. S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Chinesisk Soya, clarificeret Lampe=Olie og fiin Skatol Skraa faaes hos S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-15
Auctioner. Formedelst tiltagende Svagelighed agter Undertegnede ved en eneste Auction at bortsælge min iboende Gaard Nr. 6 pa Algaden her i Byen. Auctionen holdes i Gaarden selv, Tors dagen den 21de Dennes, om Formiddagen Kl. 10. Gaarden vil befindes at være vel vedligeholdt, og Conditionerne erfares paa Auctions=Stedet. Aalborg, den 8de December 1830. Knudsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Frankrig. Ordet Krig er nu det almindelige Løsen og Frivillige strømme til fra alle Kanter for at lade sig hverve. Med største Virksomhed beskjæftiger man sig med Forsvars-Arbeider, ved hvilke vore store Stæder kunne sikkres mod ethvert Overfald. Alle Geværfabriker ere i fuldt Arbeide og den daglige Fabrikation af Flinter over hele Frankrig anslaaes til 10000.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
En Baron von Barante, som i al Hast er afreist til Turin, for at residere der som fransk Minister, skal have faaet Ordre til at erklære det sardiniske Ministerium paa det franske Ministeriums Vegne, at dette sidste ufortøvet vilde foreslaae de franske Kammere en Lov, hvorved Saveien indlemmes i Frankrig, saasnart man fik Efterretning om, at Kongen af Sardinien tilstedte endogsaa kun et eneste fremmed Regiment Gjennemmarsch gjennem sine Stater, og at man da gjennem Telegraphen øieblikkelig vilde udstæde Ordre, til Linie-Regimenterne i Grenoble, saavel som samtlige andre til den 19de Militair=Division henhørende Tropper strax at tiltræde Marschen mod Turin. - Kongen vil sandsynlig selv commandere den store Armee, i hvilket Tilfælde Marskallerne Soult og Gerard commanderer under hans umiddelbare Overbefaling og Kronprindsen stiller sig i Spidsen for sit Husarregiment. Armeens første Operationer forberedes i Metz og Omegnen og Styrken af den mod Belgiens Grændse bestemte Armee vedbliver man at anslaae til 150000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
General Lamarque skal commandere en anden Armee, som skal dække Grændsen fra Strasburg til Gen. Den Plan Napoleon allerede skal have havt 1815, at befæste Paris og Lyon, taler man nu om at iværksætte. En Officeer af Generalstaben er afgaaet til Strasburg for at forsikkre sig om denne Fæstnings og samtlige øvrige til samme Militair=Division henhørende faste Pladses Forsvarstilstand. Strasburg faaer en Garnison af 18000 Mand, hvoriblandt 2200 Mand af den mobile Nationalgade. Der tales om en of- og defensiv Alliance imellem Frankrig og England, som allerede skal være undertegnet og den 1ste Detbr. ved General Flahault være bragt til Paris til Ratification. Hermed staaer en mærkværdig Artikel i det engelske Blad Coureren i Forbindelse, der lyder saaledes: "Den mindste Bevægelse, som en østerrigsk, preussisk eller russisk Hær foretager sig mod Frankrig, vil være Signalet til den franske Hærs Opbrud. Franskmændene have gjort for bittre Erfaringer til at lade trække en Sundheds-Cordon om deres eget Gebeet. Vi troe ikke, at de Allierede ville gjøre et Skridt imod Frankrig, fordi de maae indsee, at en saadan Bevægelse af os maatte blive anseet som om den var stilet imod Storbritanien selv. Thi, vilde vi tilstæde, at den offentlige Mening i Frankrig eller Belgien blev bragt til Taushed ved fremmede Bajonetter, saa vilde det ogsaa snart være ude med den offentlige Mening her til Lands.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Kongen har ved en Leilighed giver en Deputation, som nyelig havde Audients, følgende Svar: "Ved det første Kanonskud, som løsnes mod vor Frihed, stiller jeg mig i Spidsen for vor tappre Nationalgade og opfordrer alle gode Borgere med mig at byde Døden Trods for Frankrigs Forsvar", et Svar, som under nærværende Omstændigheder ikke kunde forfeile sin Virkning paa Gemytterne. Ogsaa Forhandlingerne i Kamrene arbeide til samme Maal. Mødet den 1ste Decbr. i de Deputeredes Kammer par af stor Jnteresse. Præsidenten Hr. Lasitte holdt en vidtløftig Tale, angaaende de Summer, som anvendes til Skadesløsholdelse for Emigranterne fra den forrige Revolution. Han gik derfra over til at omtale Statens nærværende Stilling og af denne hans Skildring udhæve vi herved nogle enkelte Perioder: Nationens materielle Jnteresser fordre Rolighed; thi, kunde ogsaa dens Storhed være et Resultat af Krig, saa beroer dens Velstand dog allene paa Freden. Denne uskateerlige Fred haabe vi endnu stedse at opretholde. Vore Venskabsbaand ere knyttede endnu fastere med et Land, som gik foran os paa Frihedens Baye, som tiljublede vore Bestræbelser sit bifald, deelte Glæden over vor Seir med os, beundrede vort Maadehold og har baade Jnteresser og Civilisation tilfælleds med os." - Krig mine Herrer, er en sørgelig og mørk Udsigt, dens Omvexlinger vilde rimeligviis blive frygtelige, men for os frygte vi ikke dens Resultater; det forekommer os endogsaa, naar vi skulle slutte fra den Jver, som besjeler det franske Folk, at Frihedens Sag endnu engang kunde faae dette Folk at takke for sin Frelse. Men at berede Friheden denne Triumf, vilde koster Skatte og Strømme af Blod; bedre vilde det være, at opnaae denne Seier i Fred. Frankrig vil ikke gjøre sig skyldig i nogensomhelst Krænkelse af Jkkeinterventionens Grundsætninger. - Vi ville vedblive at underhandle og Alt lader os haabe et lykkeligt Udfald af disse Underhandlinger, men imidlertid staae vi rustede til Kamp og bliver denne nødvendig, da rykke vi frem i sluttede Rækker, stærke ved vor retfærdige Sag og vore Grundsætningers Magt. Naar da Synet af vore trefarvede Faner bragte andetsteds en Storm til at reise sig, naar vi med hvert Skridt fandt nye Bundsforvandte, da sige vi: "destoværre for dem, som fremkaldte den, paa os kunde Ansvaret for Verdens Øine aldrig komme til at hvile.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Som Finantsminister skildrede han Finantsernes Tilstand med den Forsikkring, at Staten var i Besiddelse af umaadelige Pengemidler, for ogsaa fra denne Side at understøtte den heeltemodige Befolknings Opoffrelser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
J samme Møde forelagde Krigsministeren en ny Rekrutteringslov til Kammerets Revision. Han sluttede saaledes: "Jdet Regjeringen forlanger en Udskrivning af 80000 Mand, har den ingen anden Bevæggrund end at sætte den franske Hær i en Stilling, stemmende med Øieblikkets Fordringer. Kongens Ministre vilde have overtraadt deres høie Pligter, om de længere havde tøvet med at foreslaae Dem Forholdsregler til at vedligeholde Frankrig paa dets nærværende høie Standpunkt. Statens rolige og ærefrygtbydende Holdning maa forskaffe os Agtelse og være vort sikkreste Underpant paa Freden."
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Fyrst Lieven skal den 30te være ankommen til London og have bivaanet en Conferents om de belgiske Anliggender. J Publicum vil man vide, at hans Erklæringer om de russiske Troppebevægelser have varet fredelige.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
England. Directe Efterretninger fra London, melde, at Hr. Wynn er udnævnt til Krigssecretair. -Der indløbe endnu stedse Beretninger om enkelte Voldsomheder og Arrestationer i flere af Grevskaberne. J nogle Stæder er det endelig kommet dertil, at de velsindede Jndvaanere frivillig væbne sig. J Norfolk har Øvrigheden i nogle Districter selv opfordret Forpagterne til, for Øieblikket ikke at betjene sig af Tærskemaskinerne. De værste Excesser ere forefaldne i Buckinghamshire. Her drage store Hobe omkring med Hamre, og Ører, for at ødelægge Maskinerne, som af Eierne forsvares med Fortvivlelsens Mod. Grevskabets Over Herst er sev indtruffet i London, for at gjøre Vere ning til Regjeringen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Om Udsigterne til Krig eller Fred siger Bladet Coureren af 29de November: "Frygt for Krig har atter virket paa de franske Fonds, men hvad Grund er den til denne Frygt, De Souverainer, om hvilke man kan antage, at de seneste Administrations-Forandringer i Frankrig og England ere dem imod, have dog ikke saa liden Opmærksomhed for deres egne Staters Vel, og ere vel neppe saa forblindede, med Hensyn til deres Mangel paa Kraft til at føre Krigen med Held, at de skulle indvikle sig i en Krig, i hvilken 22 Nationer med uhyre Hjelpekilder ville forene sig imod dem; den blotte Tanke, at de skulle ville udsætte sig herfor, er urimelig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Nederlandens. Med Vaabenstilstanden er en vis almindelig Stilstand i de belgiske Begivenheder indtraadt. Det varede længe, inden befalingen, betræffende Vaabenstilstanden, naaede den hollandske Blokade Eskadre og denne Forhaling var nærved at foraarsage nye Fjendtligheder, da den endelig indtraf og gjorde Stilstanden fuldstændig. Det lader som man i Brussel morer sig med, at forfatte Lister over Candidaterne til Belgiens Trone. Man nævner Prinds Albrecht af Preussen, Erkehertug Carl af Østerrig, Prinds Leopold af Coburg, Kongen af Sachsen, Hertugerne af Nemours, Leuchtenberg, Reichstadt og Arenberg, Prindserne af Salm=Salm, af Croy, af Ligne, Greven af Marode og Ærkebispen af Mecheln. Af alle disse synes Greven af Merode og Erkehertug Carl at have de fleste Tilhængere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
J Haag taler man i den senere Tid med afgjort Vished om Dronningens Afreise til Berlin, hvor hun agter at opholde sig i længere Tid. Efterretningen om det Nassauiske Huses Udelukkelse fra Belgiens Tron har i Haag vakt mere Uvillie over den største Deel af Congres=Medlemmernes Frakhed samt over den Maade, hvorpaa Sagen blev forhandlet, end Bedrøvelse over Bestemmelsen selv. Man holder det Belgiens Selvstændighed for lidet vatig, og Krigens Udbrud høit sandsynlig, da man bestemt vil vide, at to Cabinetter have besluttet at hævde Prindsen af Oraniens eller meget mere det nederlandske Kongehuses Rettigheder. Man klager almindelig over Mangel paa Energie, over Ubestemtheden i den sluttede Vaabenstilstand og over den Mangel paa Fasthed, med hvilken det fratraadte engelske Ministerium har taget sig af den nederlandske Regjerings Sag; denne havde i mange Punkter gjort Regning paa en eftertrykkelig Hielp, og uden Hertugen af Wellingtons vaklende Forsikkringer var denne rimeligviis tidligere kommet andetsteds fra.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Blandinger. Estafette Efterretninger fra Rom meddele, at den hellige Fader skal være meget syg, saa man trivler paa hans Liv. Hans 5 nok gjerne leve op igjen.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Fædrenelandet. Blandinger. Jfølge Cancellieskrivelse af 23de October ansees fri Hovedgaardstaxt fritaget for Kjørsler, hvad Fattigt, Skole- og Jordemoder=Væsenet, angaaer. J Henseende til Sneekastnings Bestridelse af Hovedgaarde maa Bestemmelsen i Cancelliets Skrivelse af 8de October 1804 forstaaes om selve Gaardens simple Tjenestefolk af Mandkjønnet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Om den af Herr Justitsraad og Borgemester Reimuth i Odense holdte Tale ved Aarsfesten i den Lahnske Stiftelse siges i den Jversenske Avis, at Talen indeholdt saameget Skjønt og Sandt, og saa mange til rette Tid sagte Ord, at man ei kan undlade at ønske den ved Pressen meddeelt et større Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Til den biografiske Notice om afgangne Prof. Schumacher, i Gaarsavisen, tilføie vi af Statstidenden, "Om hans patriotiske Jver for vort Universitets antropologiske Museum (der, ødelagt under Kbhns. Bombardement, for 2 Aar siden allerede eiede 1384 forskjellige tildeels sjeldne Specinina), hvis Gjenopretter og egentlige Stifter han var, findes en Notits i den skjønne latinske Tale, der, da sal. Schumachers 50aarige Doctorjubilæum feiredes, blev holden af hans Collega og Ungdomsven, Hr. Etatsraad og Prof. Herholdt, R. af D., og hvilken den berømte Forfatter har ladet trykke som Manuskript for Venner. Af Forstanderen for Aalborg-Chatedraiskole var anlagt Sag imod Hr. Carl Qvist til Scheelsminde, Sognefoged Hr. Jens Krog, Dogsm., til Mariendahl, 11 Gaardmænd i Sophiendahl, 14 Gaardmand i gammel Hasseriis og 2de Gaardmænd i Skalborg, hvilke samtlige Jndstævnte formeentes pligtige til at erlægge en aarlig Afgift af 12 Tønder Byg til nævnte Skole. Af Sættedommer Hr. Procur. John Møller var i denne Sag kjendt for Ret, at de Jndstævnte bør deels fra Aaret 1817 og deels fra Aarene 1820, 21, 22 og 25, alle Aarene beregnede inclusive, og saaledes fremdeles aarligen levere til nævnte Skole en saadan pro prota Andeel af 12 Tdr. Byg aarligen, som falder paa Enhver i Forhold til det Hartkorn, der paahviler samtlige Jorder. Ved Landsoverretten i Viborg blev denne Dom underkjendt og de Sagsøgte var frikiendte for Skolens Tiltale i denne Sag, men ved Høiesteret derimod er Hr. Procurator Møllers Dom stadfæstet, og Skolen har altsaa vundet Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
En Arrestant P. C. Simonsen med Tilnavn Yde, i Aalborg Arrest er for Tyveri dømt ved alle tre Jnstancer til Fæstnings=Arbeide for Livstid. Samme Dom, og for samme Forbrydelse er en Arrestant J.C. N. Skoldborg eller Roekjær i Thisted Arrest undergaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Livsfangen J. F. Kløve, der nylig har skjænket sin Formue, omtrent 2700 Rbd., var i 1828 ind dømt i Tugthuset paa Livstid for et i Slaveriet begaaet Tyveri til Beløb - 8 Skilling. Paa selvsamme Tid var han alt i Besiddelse af nævnte Capital, men rigtignok ude af Stand til at kunne nyde den. Mistvivl og Forsagthed - siger Hr. Pastor Visby- er en af de fornemste Grunde til Synderes Tilbagefald i Synden. Med Hensyn til Kløve yttrer Hr. Pastoren. Jeg bør endnu tilføie, at bemeldte Fanger) ei alene ikke har gjort den ringeste Betingelse for sig selv, men end ikke yttret noget Ønske. Friheden, som han vel ellers ved et saa ædelmodigt Forhold kunde synes at have fortjent, attraaer han ikke. Derimod har den Kongl. Direction for Tugt-Rasp- og Forbedringshuset foriøvrigt sørget for at lette hans Stilling, saavidt det kan bestaae med en Straffeanstalts Jndretning. Sandelig, kunne de, der eller henregnes til Menneskehedens Udskud, saa levende føle det Skjønne og Gavnlige i en Virksomhed, som den, der ligger til Grund for den sammentraadte Forening, og kan en saa ædel Følelse røre sig hos en Tugthuusfange, hvad tør vi da ikke vente os af de Classer i Samfundet, der vel maatte blues ved at see sig overtrufne i Ædelmod af en Slave?
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Placat af 10de Dennes nedsætter Jndførselstolden, i Holsteen paa følgende Varer: Arrak 1 Anker 3 Rbd. 32 s.; Øl 1 Tønde 2 Rbd.; Jndigo 1 Pund 12 s.; Kaffebønner, allevegne fra, i og uden Skaller 1 Pd. 2 s.; Tobak, Blade og Stilke, 100 Pd. 88 s.; Viin 1 Oxehoved 12 Rbd.; Paa Flasker 1 Bouteille a 3/4 Pot 10 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
J Stormen Natten mellem Søndag og Mandag, forliiste ved Geraae, norden for Hals, en svensk Baad paa 3 a 4 Læster, med indehavende Ladning af Tømmer. Ved Hou forliiste en, der hjemmehørende temmelig stor Baad. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-16
Saa have vi da nu seet, hvorfor Provst Steenstrup, er traadt frem at tale til Publicum. Han har rigtigen tænkt, at Magister Lindberg maa glæde sig, at han har fundet Retfærdigheden siddende paa Fædrenelandets tvende høieste Domstole; at det har viist sig, at den retfærdige Sag har Jntet at frygte i Danmark. Han har tænkt rigtigt: Lindberg glæder sig, og alle Fædrenelandets Retsindige deeltage i hans Glæde. Provst Steenstrup vil og være glad; men herover kan han ikke glæde sig; dog søger han Anledning til sin Glæde i denne samme Sag. Da Lindberg gaaer fra sine Dommere som en retfærdig Mand, 1) Ved at bortskjænke sin Formue. 1) Til Forbedring af moralsk fordærvede Personer. saa veger han Fingre af ham. Hvo er dog den lave Dievel, som staaer i Samfund med hans Aand? Ham er det, som fordum var i Trællen, der gav Herren en Kindhest, da han talte sin Sag for sine Dommere, og til hvem han da sagde: "haver jeg talet ilde, da beviis det; men haver jeg talet ret, hvi slaaer du mig?" Stakkel! Du kunde ei bevise, at Manden, der talte med en Luthers Aand, har talt ilde; thi hvo som er af Sandhed, føler, at han har talt vel. Dog Ære være Steenstrup, han er den første danske Præstemand, som har opløftet sin Røst mod Lindberg, om det og kun var et Æselsskryd, han beholde sin Ære uplettet - han vorde og den Sidste, Bøde. Fru Etatsr. Bagger, f. Borre; A. F. C. Kohl, f. Tørver; Skoemagersv. P. Balle, 21 1/2 Aar; A. C. Smith, f. Simony, 54 Aar; Jfr. C. C. F. Johansen, BrændeviinsbrænO. Christensen, 73 Aar; Høker F. Juulmann, 46 Aar; Etats og Prof. C. F. Schumacher, R. af. D., 73 Aar, alle i Kbhvn. Krigsraad og Komd. Fr. B. Aastrup, 66 Aar, i Randers. M. Sørensen (Spare), 72 Aar; Snedker J. Rasmussen; begge i Veile. - Lands Overrets=Raad A. F. C. Lorenzen i Glückstadt. Komd. Lorenz Gottig, 69 Aar, i Flensborg.