Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Blandede Efterretninger. Tippo Saibs Sønner. Vi have siger den i Calcutta udkommende Indian Gazette – af 11te Decbr. 1826. mere end een Gang haft Leilighed til at udtrykke vor Forundring over det forunderlige Nonsens, som leilighedsviis udgaaer fra de europæiske Presser angaaende Indien. Vi give idag en Prøve, tagen fra the Times; det er en Extract af et Værk, som vi ikke have seet, men som skal være skrevet af en fransk Søkapitain, ved Navn Deville. (Lettres sur Bengale, par F. Deville, Capt. de Marine, 1 Vol. in 18mo., En Korrespondent i Times Paris 1826.) havde opkastet det Spørgsmaal, hvad der var blevet af Tippo Saibs Sønner, og en anden henviser ham til den nøiagtige Capt. Deville. Af denne nøiagtige Herre lære vi for første Gang høist forunderlige Omstændigheder angaaende de mysoriske Prinser. Vi havde altid hørt at de omtalte Herrer havde en meget comfortabel Stilling iblandt os, ja i mange Aar har Folket i Calcutta været vant til at see dem ride omkring i Staden og at forfølge deres Adspredelser eller Forlystelser, og vist er det, at vi sjælden have seet Personer, som Sorgen mindre har taget paa, eller som syntes mindre "kummerbetyngede." J Alt dette maa der imidlertid være en eller anden overordentlig Vildfarelse, thi efter Capt. Devil les Beretning (som han vil have af en fortræfselig gammel skotsk Officeer) blive Tippo Saibs Sønner afskyeligt behandlede. "Ja, siger denne sympathetiske og sanddru Historicus, "disse ophøiede Offere for Ærgjerrighed og Despotisme holdes med den største Strænghed indesluttede i et trangt og usundt Fængsel, omtrent 6 eng. Mile fra Caleutta." Stedet beskriver han: "omgivet med dobbelte Mure og Grave, og omtrent en eng. Miil i Omfang." (Saa var det dog i det mindste ikke saa trangt!) Capitainen støtter sig imidlertid ikke ganske paa den skotske Officeers Historie, det synes som om han har besøgt Calcutta og selv haft en Samtale med disse ophøiede Offere. Det er naturligt for fransk Forfængelighed, at see suurt til den brittiske Overmagt i Jndien, og især med Hensyn til Tippoo, men en saa falsk Fremstilling af de bekiendteste Facta, havde vi dog ikke ventet." skillige Blomsterelskere i Wien det Ønske, engang at see et rigt Udvalg af skjønne Blomster og Blomsterværter samlet, og foranledigede i dette Øiemeed en Udstilling, hvortil det var enhver tilladt, at indsende Blomster. Disse maatte være i Blomstren, og forsynede med Jndsenderens Mærke. De bleve derpaa af en dertil bestemt Secretair i det schwarzenbergske Pallads modtagne og indregistrerede. Fyrst Schwarzenberg havde til den Ende ladet et eget Lokale i hans Drivhuse indrette, og her fandt den prægtige Udstilling af over 500 indsendte Planter, Sted. For de skjønneste vare Priser udsatte, J Begyndelsen af dette Foraar yttrede ad(Brit. Chron.) nemlig 2 for udenlandske, 2 for indenlandske og 1, den sidste, for den skjønneste Art af Pelargonier. Den 9de Mai tilkiendtes disse Priser. Den første fik Erkehertug Anton for en yderst sjælden Diplotemium litorale fra Brasilien; den næste Baron v. Hügel for et skjønt Exemplar af en Frica tubiffora coccinea, den 3die Baron v. Velden for en sjælden Alpeplante Primula congistora fra Karnthen og Tyrol, den 4de en Hr. Kolb for en stor prægtig Analen pontica fra Gallicien, og den 5te endelig Baron v. Pronay for en Campylia carinata fra Cap. Priserne bestode ligeledes af sjældne Planter, i zirlige Vaser med Aarstallet 1827 og Anførelse af Prisen. Man kan ikke let tænke sig et mere fortryllende Syn, end det, som den muntre, herlige Have, frembød. hørende Bilag: "See Berichten und Schiffslisten", No. 1 læser man fra Alexandrien: at der paa den Tid laae i Havnen "wei Reihen Schlachtschiffe, circa 30 grose Fregatten &c. Denne Efterretning er taget fra Lloydslisten, hvor der staaer, two line- of battle ships, to Linie sættelse. spondent vedbliver at skrive "Copenhagen, og ikke følger Exemplet af Altonaer Merkur, ikke at bruge C i dette Navn, men K, som Correspondenten desuden, ved at kaste op i de nyeste bedste geographiske Lærebøger, kunde finde brugt og almindeligt antaget. (Freischus 218.) en ubehagelig Maade været forstyrret. Tildragelsen fortælles (i Børs. H. Abend-Zeit. 4666) saaledes: Da en fjortenaarig Dreng, der paa Politikammeret formedelst Politie=Uorden havde faaet en taalelig korporlig Straf, strax derefter var død, udbredte sig den Mening, at bemeldte Straf havde været Aarsagen til hans Død. Den 24de Juli om Aftenen henimod Kl. 10 samlede I Altona har den offentlige Rolighed paa Man undrer sig over at Hamburger Corre skibe, som har faaet hiin løjerlige tydske Over J det til den hamborgske Børsenhalle-Liste brogede Blomsterverden, sindrigt ordnet i den sig nu en Folkehob uden for Politimesterens Huus, i den Hensigt at storme det. Stadens Overpræsident Hs. Excel. Geheimekonferentsraad Greve v. Blücher-Altona begav sig strax derhen, og søgte at stille Opløbet; hvilket ogsaa vilde have lykkedes, naar han ikke ulykkeligviis ved nogle Steenkast var bleven saaret, og nødt til at trække sig tilbage. Herpaa blev Politiemesterens Huus ruineret; indtil det midlertid sammenkaldte Borgermilitair fik Roligheden igjen tilbagebragt. Siden ere ingen Excesser begaaede, og Borger militæret har, saavel ved den døde Drengs Begravelse i den bedste Orden, som og siden vidst paa den skjønneste Maade at opretholde den offentlige Rolighed og Sikkerhed. Det den ærede Hr. Overpræsident mødte Uheld, har opvakt den almindeligste Deeltagelse; dog er der for Tiden ingen Fare for Hans Exellences Sundhed. Førend hint Ligs Begravelse, var anordnet en medicinsk Undersøgelse, som oplyste, at Publikums Mening om Aarsagen til Drengens Død var ugrundet. - J det følgende Nummer af bemeldte Blad (4667) læser man fra de til LegalSection over bemeldte Drengs J. F. L. Lindrops, Lig kommitterede Læger, Dhrr. Nissen, Henop, Jensen, Nagel, en Bekjendtgjørelse, hvori de til Berigtigelse af Gaarsdagens Anmeldelse tilkjendegive, at det af dem optagne Syn over Liget, med deres afgjorte Betænkning, skal med Tiden blive offentliggjort, og bede de imidlertid, at Publikum vil suspendere sin Dom. - Hvori har Drengens Forseelse bestaaet, hvorledes var den ham givne Straf, hvorledes blev denne udført, ere nogen af Opløbets Hovedanførere arresterede? ere nogen ved Opløbet komne til Skade eller døde, (fire siger man.) hvad gjorde Politiemesteren, Etatsraad v. Aspern under hans Huses Ruinering, og hans Familie m. M.; derom har man hidtil blot Rygter, og vil vel nærmere fra det Offentlige kunne vente paalidelig og sandfærdig Efterretning; vi afholde os imidlertid fra al Beretning derom. (Af et Brev.) 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 225.