Berlingske Tidende, 1750-02-20
Da Jndbyggerne i denne Hoved-Stad nu saa længe med største Forundring have betragtet de trende kunstige mechaniske Statuer, som den bekiendte Nord=Hollandske Kunstmester har offentlig fremviist, saa agter man det ligesaa nødvendigt som behageligt, at betage de Enfoldige den Meening, at der skulde stikke noget overnaturligt udi disse billeder, og tillige at give dem, der forstaae noget af Mechaniqven, en kort Underviisning om deres indvortes Struetur. En vis stor Mechanicus har opdaget Sammenhænget, og forsikrer, at forfærdige deslige udi samme Fuldkommenhed, som disse ere. For vore Læsere udi Provinzerne, og ellers for deres skyld, som endnu ikke have seet disse Statuer, faaer man at være noget vidtløftigere, end ellers gjordes fornøden. De ere tre i Tallet. Den første forestiller en Klæde=Kræmer i Salzburgisk Dragt, hvilken, saa snart der bliver kaldet paa ham, lukker sin Boed op, og efter Tilskuernes Ordre frembringer Klæde af adskillig Couleur, efter enhvers Begiæring, samt bær det bort igien. Den anden er en Bachus, som efter Tilskuernes Befaling, skienker enten rød eller hvid, eller ogsaa blandet Viin, uden at noget Menneske rører derved. Den tredie Statue, som forestiller en Tyrolerinde, eller et Tyrolsk Fruentimmer, og som sættes gandske fri paa Bordet, giør følgende Bevægelser: 1.) Hun besvarer allehaande Spørsmaal, som man efter eget Behag fremsætter, og svarer enten Ja, hvilket hun tilkiendegiver ved et Slag med sin Hammer, eller Ney, hvilket hun betegner ved at ryste med Hovedet. 2) Hun viser Pengenes Værdie, som hende ved fremmede Personer forholdes. 3.) Hun opløser paa samme Maade adskillige arithmetiske Problemata, og synes ogsaa at kiende AB. C. 4.) Hun viser Maaneds=Dagen, Timen og Korte ret, Tilskuernes Alder og Kiøn, samt adskilligt deslige meere. Da man nu udvortes, uagtet den største Attention, ik le kand see den ringeste Grund til disse forunderlige Bevægelser, saa have adskillige Kiendere af mathematiske Videnskaber gjort sig Umag for at udforske den indvortes Beskaffenhed af disse Machiner, imidlertid har dog endnu ingen kundet sige den rette Grund. Vores Mechanicus forsikrer, at Grunden dertil bestaaer hverken i Luften, som nogle have meent, eller i en magnetisk Kraft, eller i den høyeste Grad af en fuldkommen Ligevægt, men i noget langt andet. Var han egennyttig, saa holdt han det hemmeligt; men for at fornøye vore Læsere, vil man aabenbare den heele Hemmelighed. Angaaende den første Machine, der forestiller en Klæde=Kræmer, kand følgende bemerkes: 1.) Der ere lige saa mange Mænd eller Statuer i Boeden eller Kisten, som der ere Couleurer af Klæde, hvilke allesammen, undtagen een, have hver sit Stykke Klæde i Haanden, for at bringe frem, hvad der forlanges, og disse dreies formedelst et Trykke Verk omkring, ligesom en Cylindre. 2) At Døren lukkes op og i af sig selv, skeer formedelst et andet Trykke=Verk, som lukker dem op; men saa snart den trykkende Kraft holder op, er der en Fiær, hvorved de lukkes til igien. Hvad den anden Machine, eller Bachus angaaer, da er saadan Virkning bekiendt nok af Hydrauliqven, og var derfor overflødigt, at give videre Forklaring derom. Og endelig den tredie Machine, eller Tyrolerinden, der besvarer allehaande arbitraire Spørsmaal, og derfor meest admireres, da er den den allerletteste. Hun har tvende Hoved Bevægelser, der tilveyebringes formedelst lige saadant et Trykke-Verk, som forhen er omtalt; den ene af disse Bevægelser er, at hun ryster med Hovedet; den anden er, at hun løfter Armen op, som holder en Hammer, hvormed hun staaer paa Klokken, naar hun siger Ja til noget. Nu er man nok curieur for at vide, hvad og hvor Principium movens er, og da maa man frit ud tilstaae, at det er et Ens intelligens, som paa adskillige Maader kand skiules i Nærværelsen. Men at man ikke seer noget hverken paa Bordet eller under Bordet, forhindrer saavel det med Voxdug betrokne Bordblad, som ogsaa een af Bord-Pillerne; thi begge ere ugiennemsigtige Legemer, og kand derfor ikke røbe Communicationen med den skiulte Directeur. Nu kand enhver let begribe, hvorledes Machinen kand bevæges, uden at endog den Meestskarpseende bliver Sammenhænget vaer. Saa meget kand af dette nu opdagede Miraculo Mundi tydeligen sees, at paa samme Maade kunde endogsaa forfærdiges langt kunstigere og ubegribeligere Ting, f. E. en Frugt= og Lyst=Have eller ogsaa en Viingaard, med Urtegaardsmanden, hans Kone og Dreng, som skulde efter Tilskuernes Begiæring frembære hvad Frugter eller Blomster der maatte forlanges, med videre. Jmidlertid maa man ikke give denne Opdagelse Skyld, om disse Statuer herefter ikke synes saa miraculense; de fortiene dets nagtet at admireres.