Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-30
Herefter talte Provst Wieselgren, hvis Tale sluttede saaledes: Et ærbødigt Raad tillader jeg mig endnu at give selve Selskabet ialmindelighed og dets Bestyrelse isærdeleshed. Saalænge Maadeholdssagen, som ubegreben af Mængden, maatte være en Gjenstand, for Mængdens Spot, bør Selskabet ei specielt begjære sin Konges særskilte Beskyttelse. Selskabet maa virke efter sin bedste Overbeviisning. Vil Kongen meddele dets Bestyrelse nogen befaling, saa ved han nok hvorledes det skal skee. Overgiver han, ligesom andre Monarker i Verden, Sagen til sig selv, til Selskabets Jver og til Folkets langsomt modnende Overbevisving, saa vil det være bedst blot ubemærket at kæmpe, lide eller seire. Engang bliver Seieren aabenbar her som andensteds. Naar da Forbrydernes Antal aftager, naar Fattigskatten synker, og Sygehusene blive tommere, og upartiske Mænd yttre, at alt dette har viist sig i Forhold til som Brændeviinsdrikken har aftaget, og Pressen begynder ligesom Folket at prise Sagen, da er det Tid at begjære af Kongen, at han i Naade vil erklære sig for Selskabets Beskytter. - Korpslæge Sandberg fra Christiania opfordrede Maadeholdsforeningen til at forandre Navnet, der gav Anledning til Misforstaaelser, og kalde sig Foreningen mod Brændeviinsdrik. Han henvendte dernæst i smukke og hjertelige Ord en Opfordring til Kvinden om at indtræde i Foreningen, da hun, som Husets Bestyrerinde, som Hustru, som Moder, som den, der har en saa stor Jndflydelse paa det hele Selskabsliv og paa den opvoxende Slægts Liv, kan virke saare meget ved sin Deeltagelse. (Forl.)J Upsala Correspond. for 21. de læses Følgende: "Til Ære for Etatsraad Oehlenschläger, der i disse Dage besøger Upsala, havde de Medlemmer af Akademistaten og Studenterkorpset, som i Ferien opholde sig her, forenet sig med adskillige andre af Stadens Jndvaanere om at feire en Velkomstfest, som fandt Sted i den herværende botaniske Have, hvis Orangerisal dertil var overladt. Akademiets Rektor, Prof. Knos foreslog paa Akademistatens Vegne en Skaal for Oehlenschlager, idet han fortrinsvis henledede Opmærksomheden paa hans udmærkede Fortjenester, som Universitetslærer, idet han overlod Skjalden at fremhæve hans Fortrin som Skiald. For denne Skaal takkede Øehlenschläger med et i denne Anledning forfattet Digt. Derpaa reiste Prof. Bøttiger sig og foreslog i den svenske Sangs Navn en Skaal forden nordlige Sangs Fyrste, for ham, hvis skabende Snille har fremstillet for os i et anskueligt billede, i levende Handling, Fædrenes Tid, Historiens Minder, for ham, hvis vældige Harpeslag har vakt selv Valhals Guder til Liv. Ham, Opfriskeren af den nordiske Mythe, Mesteren i nordisk Skialdekonst, Opretholderen af den nordiske Skueplads, ham, yttrede Taleren, have vi kjendt, have vi elsket, have vi beundret, ligefra den Tid, vi hos Axel og Valborg gik i Skole for at lære os Dansk. Og hvor have vi ikke ønsket engang at see ham føres til vor Strand, hvor have vi ikke længtes efter at vise ham, hvor dyrebar han er os og tolke den Gjenklang, hans Sange have fundet i den svenske Ynglings, den svenske Mands Bryst! Og han er kommen; men kommen nu, i Sommerens Stilhed, da det nye Upsala er næsten ligesaa uddød som det gamle. Taleren reciterede derpaa et Digt, og endte med Ordene: "Leve Skjaldenes Adam! Af Nationernes Kuratorer, i Egenskab af Ungdommens Repræsentanter, overraktes der i det samme den feirede Gjest en Laurbærkrands. Endelig fremtraadte den ordførende Kurator Rydberg og bragte paa Studenterkorpsets Vegne den vidtberømte Forfatter sin Hyldning. Til denne Skaal blev nogle af Nybom forfattede Vers afungne. Paa den sjællandske Jernbanes 1. Afdeling, Kjøbenhavn-Roeskilde, er i Ugen fra den 18 til den 24. Juni befordret 11,538 Personer og Jndtægten for Personfrekventsen har været 4125 Rbd. 65 s. (B. T.)"Schleswigholsteinismen - hedder det i Aalb. A. er i denne Tid stærkt i Vaande, da den seer, eller troer at see sig beleiret af Udsigter, der let kunde aabne den frihedselskende Deel af Folkets Øine. Saaledes sætter Magdeb. Zeit. Kronprindsens Besøg hos Hoffet i Stockholm i Forbindelse med et Formælingsproject, der vilde forene Danmark og Hertugdømmerne med de konstitutionelle nordiske Rigers Kongehuus, og forsikkrer til de aristokratiske Jdeers Beroligelse, at de holsteenske (!) Herskabers (hvem monstro disse betydningsfulde hohe Herrschaftenkunde være?) Reise til Wien ikke er fremmed for hine Planer, og at der endog er Tale om en Protestation, imod visse mulige Tilfælde. Aab At Danmark og Hertugdømmerne, maaskee paa flere Veie, tør forhaabes at rykke en konstitutionel Fremtid, for hvilken vor oplyste Monarks Sindelag, selv uden Appellen til hans høihjertede Ungdomsbedrift i Norge, aldrig har viist sig utilbøielig, nærmere sætter i det Hele det schleswigholsteinske Aristokratie (med Nationalphantasterne i Lommen) i stærk befippelse.