Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-10-14
Krigsskuepladsen. Batavisk Republik. J Nordholland blev Vaabenhvilen afbrudt, inden man havde ventet det: Engellænterne angreb nemlig den 2den d. Centrummet og den ven fore Fløi af den Fransk Bataviske Armee med saa overordentlig en Hæftighed, at denne, dog i beste Orden maatte forlade sin Position ved Alkmaar, og overlade Fiender, denne Stad. Da de officielle Efterretninger om denne Træfning endnu ganske fattes, saa bemærkes blot, at den efter Nogle blev fortsat den 3die, at Jlden paa begge Sider var forfærdelig, og at 5 til 6000 Md. skulle være dræbte. Engellænderne skulle ved denne Leilighed have givet Prøver paa en Taktik, hvorover Franzoserne faldt i Forundring. Deres Batterier paa Dunerne anrettede stor Øde læggelse mellem Fienden, og desuden havde de et SlagePontons med sig, hvorpaa de i største Hast satte over Vandgravene, saa at Oversvømmelserne kom dem mere til Nytte end Fienden. De skiød derfor ogsaa nogle Møller ned, med hvilke Franzoserne vilde have ladet det overflødige Vand bortmale. Ligesaa ere mange Bønderbyer næsten lagte i Aske. Hertugen af Vork har nu sit Hovedqvarteer i Almaar, og General Brune sit i Beewerwyk, ved Y. 1 1/2 Miil fra Harlem, hvor man dog ikke troer at han vil kunne holde sig længe, endskiønt han har ladet Municipalitætet i Amsterdam forsikre, at denne Position er en af de beste til snart igien at kunne agere offensiv, og at han vilde giøre Alt for Amsterdams Sikkerhed. End skiønt Daendeels atter denne Gang kuns havde liden Deel i Slaget, har han dog ogsaa maattet trække sig tilbage til Purmerende 1 Miil fra Sydersøen. Til Harlem ere ankomne henved 50 Skibe med Saarede, blant hvilke er den franske General la Maison og Brigadechefen Mercier. Dog har man ogsaa indbragt endeel fiendtlige Fanger, og deriblant 107 Biergskorter. Armeen er atter bleven forstærket med 3000 Franzoser, foruden de væbnede Borger korps, som fra alle Sider ile til den, og vil, saasnart disse samtlig ere indtrukne, forsøge at bringe Krigslykken, tilbage. – Gennemuyden skulle Engellænderne igien have rømmer, men holde sig endnu i Lemmer, og have saaledes fattet Posto i Friesland. Den 2den d. have de ogsaa opfordret Staden Harderwyk i Geldern, og nærme sig følgelig Amsterdam baade til Lands og til Vands Ved Rhinen. Den Maynzer Landstorm udholdt ikke Prøven; men blev den 4de og 5te d. tilligemed de Stek ler Husarer og Maynziske Tropper slaget tilbage over Maynfloden og Niddaen af 6000 Franzoser, som alt have besat Hochst og Niederrad og nu endog true Aschaffenburg. Land folkene ere reent adsplittede og Minister Albinier, i sin Fortrydelse over deres Frighed, ogsaa vendt tilbage til Kurfyrsten. Franzoserne aflagte denne Gang atter et Besøg Frankfurt. Ved en af Portene kom det til en Fægtning mellem dem og de Stekler Husarer. Saasnart de Keiserlige have faaet Forstærkninger fra Manheim, saae man nye Optrin imøde. Den franske Rhinarmees Hovedqvarteer var den 4de d. i Hagenan ved Motterfloden, hen imod Strasburg. Avantgarden af C. H. Karls Armee er alt i Engen; han vil sammesteds, hedder det, atter samle hele Armeen paa 60000 Rd., for dermed at gaae over Rhinen til Helvetien, hvorfra man endnu ingen nærmere antenthiske Beretninger har; men vel en heel Deel aabenbare Modsigelser, saasom: at Soumarow har den 23 indtaget Airolo og Dagen derpaa Gotthardsbierget, var 4 Dage derefter ankommen til Feldkirch (henved 20 Mile derfra, og havde der i Forening med Øetrasch, som skal kommandere det Hobeske Korps, slaget Franzoserne, gjort 2000 Fanger a.; at han paa selvsamme Tid baade havde indtaget Lucern og marscherede imod Bern og stod endnu forDiævelsbroen, som han ikke kunde komme over, fordi Franzoserne havde afbrudt den. Det visseste er altsaa at kuns et - eller slet ingen af disse Rygter vil bekræftes. Efter de nyeste Beretninger havde General Korsakom endnu sit Hovedqvarteer i Eglisan, paa den høire Rhinbred og var reent afskaaret fra det Hobeske Korps, da Winterthuur, Frauenfeld, Wyl o. fl. Steder alt vare indtagne af Franzoserne, hvis Forposter gik til Andelfingen, over for Schaf hausen. Petrasch skal den 30te have været i St. Galler, med sit Hovedqvarteer, dog vare alt endeel af hans Tropper gaaede tilbage over Bodensøen og Rhinen, hvilket ikke heller kan forenes med den Efterretning, at Jellachich den 29de skulde have slaget Franzosernes høire Fløi ved Appen. zell. Den Hobeske Krigskasse skal være faldet i Franzosernes Hænder. J øvrigt have begge Armeerne en kritiske Stilling, og Frankfurter Brevskrivere holde det især umueligt for Massena at forfølge sin Seier og trænge frem til Bodensøen saa længe han ikke har gjort sig sikker i Ryggen for de 4 Generaler Souwarow, Rosenberg, Auffenberg og Jellachich, hvilke sidste man ikke troer ville give ham længe Rolighed, da de have den Fordeel, at ingen Fiende kan komme bag paa dem.