JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Fra Gaardmand Christen Sørensen i Lundbye er Natten imellem den 22de 1) og 23de September sidstleden paa Marken bortstiaalet en mørkebruun Hoppe, 10 Aar gammel, omtrent 9 1/2 Qvarteer høi, med en liden hold Stiern under Landelokken og en liden hvis Kreds ved Hoven paa det venstre Gaabeen, samt brændt paa venstre Forhov med Bogstavet S. En lignende Hoppe er paa Ringsten Marked bemeldte 23de September solgt af Huusmand Hans Pedersen fra Baaslunde, men som angav sig at være fra Vimmeløv, til Niels Hansen af Veddeløn, der samme Dag og Sted igien skal have bortbyttet den til en ham ubekiendt Mand for 2 unge Plage. Da nu Hans Pedersen er sat under Tiltals for bemeldte af ham formodentlig begaaede Hesteryverie, hvilket han dog benægter, og det ville være helst nyttigt til Sagen Oplysning, om ovenmeldte paa Ringsted Marked, af Niels Hansen Veddelen kiøbte og bersbyttede mørkebrune Hoppe kom tilstæde, siden det da let ville vise sig, enten det er den samme, som er ble den Christen Sørensen frastiaalet, eller ikke, saa bliver meerbemeldte Hoppes nærværende Eier herved indkaldt at melde sig hos undertegnede i Sagen beskikkede Actor jo før jo bedre, da videre Anstalt skal blive føiet, hvorhos bemeldte Eier advares, at, dersom han ikke, efter denne Opfordring, selv melder sig, og Hoppen siden hos ham opdages, kan han ler paadrage sig Uleilighed og enten blive mistænkt for at være selv Tyv eller Tyvshæler. Skulle nogen anden, end Eieren selv, opdaae tidtbemeldte Hoppes Opholde sted, hvilket synes at være let, da de angivne Mærker ere saa stildne og kiendelige, og han derom giver mig Underretning, kan han vente sig en Douceur af i det mindste 10 Rbdlr. N. V. og hans Navn fortiet. Proprietairer, Præster, Forvaltere og Andre, der læse Aviserne, anmodes om at kundgjøre dette Avertissement for deres Omegns Almus. førslevgaard pr. Ringsted, den 7de Januar 1815. Voss. Forvalter. Tror der til førstkommende 1ste Maji d. A. er en fordeelagtig Fulimægtig Plads ledig, for en Person, der i flere Aar har conditioneret som Fuldmægtig paa en Amtstue, og som en Følge deraf nøie kiender Amtstue Forretningerne, anviser Contoiret. Paa Lönnen ansees ei saa usie, men mere paa Flid og Buelighed.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
da en Portion af det Stampeske Legat til fattige Børns Opdragelse er T bleven ledig, og de værlige Trængende af den Stampeske Familie, som bevise deres Slægtskab, dertil have nærmest Adgang; saa ville de af berørte Familie, som maatte attraae denne Portion og dertil være trængende, decommelde sig inden næstkommende Februarii Maaneds Udgang, med skrivelige Begierninger til Magistraten, forsynede med behørige Attester. Kiøbenhavns Raadstue, den 11te Januar 1815. S Papirmagersvend, og siden blev Kroemand paa Skotsborg, er i KnigsForistian Zito, der for 10 a 11 Aar siden tiente paa Strandmøllen som berg udi Preussen ved Døden afgangen. Han har i sit Testamente betænkt en Søster Maria, der skal opholde sig her i Landet. Ved en i saadan Anledning anstillet Undersøgelses Forretning ved Kiøbenhavns Amts Birketingsret er forklaret, at hun har opholdt sig paa Nyemølle Fabrik i Siælland. Bemeldte Christian Zitos Søster Maria, eller, hvis hun ved Døden skulde være afgaaet, hendes ægte Livsarvinger, hvis disse existere, indkaldes al saa herved inden 6 Uger fra Dato at melde sig paa Kiøbenhavns Amts og Siællands Stifts Contoir paa Frederiksberg, for der paa lovlig Maade at legitimere sig enten at være den efterspurgte Maria selv, eller og hendes ægte Livsarving. Frederiksberg, den 13de Januar 1815. W. Moltke, Stiftamtmand.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Natten imellem den 24de og 25de December f. A. maatte Capt. J. BenAldixen, under Omøe, der fører Briggen Bolette & Maria, drægtig 53 Commercelæster, stikke sit Anker og Toug fra sig, for at kunde giøre Seil. Jeg har tvende Gange havt Fartøi og Folk derover for at opsiske samme, der var saa meget lettere, da der var tvende Bøier, et paa Ankeret og et paa Tonget, og desforuden en Bielke paa Touget; men første Gang forbød Veierliget det, endskiøndt Mandskabet havde fat paa Bøie redet og sidste Gang bragde man i Erfaring, at en tiden Jagt paa omtrent 12 a 14 væster har opsisket samme. Biergerne af Anker og Trug anmodes derfore at tilkiendegive sig hos mig. Ag. Wivet, Nyborg den 8de Jan. 1815. Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Stævning. Niels Borup, Prøveprocurator og constitueret Dømmer ved Kiøbenhavns Vi Amts Rytterdistricts Tirkerings Ret i efternævnte Sag; Giør vilterligt: At efter Begiæring af Justitsraad og Birkedommer Hans Jørgen Bang heraf Staden, og i Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Sevilling af 29de Marts d. A. indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui siler tii, den eller de som maatte have i Hænde 2de det fornævnte Justitsraad og Birkedommer Bang anfortroede Overformynderie tilhørende, men bortkomne Documenter, nemlig : 1. En Extract af Stiftet efter afgangne Gaardmand Peder Sørensen af Nysbølle, tinglæst inden bemeldte Birtering den 16de Aarts 1801, hvorved bemeldte Gaardmand Peder Sørensens 2de efterladte Døttre Margrethe og Ellen Pedersdattre er givet Panteret i den deres Moder Godil Andersdatter tilhørende Gaard i bemeldte Nybølle, for den dem bekommende Fædrencarv til Udløb for hver af dem 325 Rdlr. 28 s. d. C. og 2. Det under 12te August 1799 tinglæste Samtrændeskiftebrev efter Konen Kirstine Randrup, Selveier Foss, hans Hustrue af Hiortispring, af 24de Julii 1799, hvorved den Afdødes Børn Niels Henrich, Envick Christian, Ellen Kirstine, Nikol ne Marie og Christians Amalia er givet Panteret i Faderens faste Eiendomme for den dem tilkommende Arv, til Beløb for hver af Sønnerne 600 Rdlr. og for hver af Døttrene 300 Rdlr. d. C. Til at møde for mig udi fornævnte Amts Rytterdistristricts Birketingsret, der holdes i Blaataarn ved lange Broe her i Staden den første Onsdag Retten holdes i April Maaned Aaret 1816, for med ovennævnte Documenter at fremkomme og sin eller deres lovlige Ankomst dertil at beviisliggjøre, da Salanten i Mangel deraf vil forvente og i Overeensstemmelse med fornævnte Kongelige allernaadigste Bevilling lade paastaae Mort ficationsdom paa meerbemeldte Documenter, saaledes at disse skal kiendes døde ra mærtesløse at være i hvor de end maatte være eller i Tiden findes. Saavel efter Sagens Natur som Forordningen af 13de Juni 1796 finder videre Varsel for Vedkommende ikke Sted. Denne Stævning udstædts paa ustemplet Papiir og uden Betaling paa Grund af det Citanien under 29de Marts d. A. allernaadigst forundte Penssicium processus gratuiti Til Bekiættelse under min Haand og Segl. Kiøbenhavn den 17de November 1814. (L. S.) Forup.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Proclama. Inder Stamhuset Juelsbergs Skifte Jurisdiction, er ved Døden afgaaet I Boelslæster Jens Andersen Mylvang og Hustrue Giertrud Nielsdatter i Dyrehaugen ved Nyborg; ved den afholdte Reiserings- og Forsealings=Forretning i Stervboet, blev anmeldt som Arvinger: 1) og Jens Andersen Mylvanes Side: a) en Søster Else Andersdatter, Enke efter Christen Bertelsen i Øsse ved Vorde; b) en Søstersen Jens Pedersen, boende i Gyris i Cadum Sogn ved Warde, og e) 3de Søstere, hvis Navne og Opholdsted ingen vidste at opgive 2) paa Giertrud Nielsdatters Side : a) en Søster givt med Hattemager R. Ottesen i Nyborg; b) en dito givt med Vildelm Hansen i Dyrehaugen, og c) en afdød Broder Peder Nielsen, forhen boende i Ræbsøe ved Kongeshøi, hans efterladte 5 Børn. Disse Arvinger og om flere maatte være, blive i følge Placaten af 26de Oktøber 1792, med 12 Ugers Varsel, herved indkaldede 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Stiftets offentlige Tidender, at møde eller møde lade for undertegnede committeret Skifteforvalter for at regitimere deres Arveret og lagttage hvad de under Boets Behandling maatte agte fornødent; ligeledes indkaldes med samme Varsel Boets Credi= og Debitorer. Juilsberg ved Nyeborg, den 10de Januar 18 S. Paa den veie Skifteforval ere Degne. Le Se som have Fordringer i Stervboet efter den der i Byen ved Døden afg. Toldbetient Anders Kiær, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at anmeldt saadant for undertegnede Skifteforvalter. Corsøre, den 10de Januar 1815. Bernth. ved Døden er afgaaet og haver efterladt sig tormyndige Børn, Ma Da Eskan af den der boende Borger og Jndvaaner Hans Peter Holst, offentlig Proklamas Udstædelse, saa indstevnes alle og enhver, som form ene gistraten altsaa til hendes Efterladenskabs Regulering haver forløiet en der ere noget skyldige dertil eller have Pant - andre Sager i Hænde deraf, at have nogen Pretension og Tiltale til over omtalte Boe, som ogsaa det saafremt de ere indenbyet under en med behørig Fuldmagt forsynet procuraved Straf af evig Udelukkelse og deres Rettigheders Fortabelse at melde sig, giørelse af at regne, i Stadssecretariatet, at forevise de Brevskaber, der toris ad acta Beskikkelse inden 12 Uger, fra denne Proclamas sidste Bekiendt grunde deres Angivelser paa og hoslægge Professionsprotocollen sidemerede Gienparter deraf. Hvorefter &c. Haderslev, den 14de Jan. 1815.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Borgermester og Raad Schrader. afgaaet forrige Kiøbmandserke paa Strømsøe, Madame Sebelle sal. og Smaalehenes Amt, er i sidstafvigte Januarii Maaned ved Døden Paa Prækeenkesædet Tarvelighed i Raade Præstegield, Møsse Fogderie, Alsing, født Arboe og hendes Boe taget under lovlig Skiftebehandling, faae Løsøre-Effecter, der indeholdes i en af bemeldte Afdøde forfattet, at hvorunder ikke er forefundet eller anmeldt videre til Registering end nogle af 3die Januari 1800, og som hun bragte med sig da hun fra flyttede Strømsøe, hende med Laugværge underskreven og i Stifteretten fremlagt Sperification bemeldte Raade Præstegield, samt hendes Gangklæder og nogle uderydelige og henflyttede til hendes Datter Madame Anne Cathrine sal. Hesselberg i bendes Beholdninger af Kramvarer, Meubler og øvrige Eiendomme paa Restancer, da Specificationen forklarer, at den Afdøde havde realiceret Strømsøe, for med Beløbet at afdrage paa hendes Gield; thi indfaldes herved samtlige de, der i den Afdødes Bør maatte have noget at fordre, saadant for mig som Skifteforvalter inden lovbefalet Tid at anmelde og heder. Ligesaa indkaldes dette Boes Debitorer for at afgiøre og betale beviisliggiøre, da enhver skal nyde Ret efter Loven og Boets Omstændigderes Gield. Mess, den 30te December 1814. Herman Krefting, constitueret Sorenskriver. over Mosse Fogderie.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
(11814 & 15) Ved Proklama, som i Dag er læst i den Kongel. Lands Over= samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som formeene at have noget Krav paa Gartner Andreas Hansens Fallitboe, indkaldede inden 12 Uger at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer for undertegnede Skiftekommission. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 16de Januar 1815. Stendrup. Østergaard. General Major og 1ste Deputeret i det Kongelige Seneral-Commissariats B Stadsret, ere alle de, som formene at have noget Frav paa afdøde Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongel. Lands Over= samt Hof og Ager at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer for UndertegCollegium Liebert Hieronimus v. Dorrier, indkaldede inden 12 nede. Ligeledes ere den Afdødes Debitorer indkaldede, for at afgiøre deres Skyld. København, den 16de Januar 1815. C. M. Hansen, Prokurator, boende i Amaliegaden No. 142. B. Stadsret Mandagen den 16de Januar 1815, ere alle de, som formene ved Proklama, som er læst i den Kongel. Lands Overret samt Hof= og sig at have noget at fordre efter afg. Lysestøber Niels Linderup og førden, indkaldte med 12 Ugers Varsel for os Underskrevne som allernaadigt den afdøde Hustrue Alhede Chatrine, fød Sachmann, der i Sta beskikkede Commissarier i Boet, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres formenende Krav ; ligesom og de Afdødes Arvinger ere indkaldte med lovlig Varsel for at bevise deres Arveret og lagttage deres 2 Tarv under Skiftet, som herved end videre bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 16de Januar 1815. J. Brask, L. J. Bohnum, boende i Skidenstræde Ful mægtig i den Kongel kands No. 53. Overret samt Hof=Statsrets Skiftekommission.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de December forrige Aar 2den denne Maaned; indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui si som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den lentii med Aar og Dags Varsel; alle dem saavel i Hans Majestæts Rige, og Lande som udenlands boende, som formene sig at have nogen Fordring, deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Etats paa Landfoged Peter Friestedt paa Øen St. Jan i Amerika, saadant raad og Postdirekteur Davis Monrad i Kiøbenhavn, som befuldmægtiget til at modtage Anmeldelserne, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 7de Januar 1815. David Monrad. med 12 Ugers Varsel Treditorerne i Stervboet efter Kiøbmand Lars Hvereensstemmende med Plakaten af 26de October 1792, indkaldes herved Kaarups afdøde Kone Margrethe Sophie, fød Levinsen, her anmodes om, at betale inden bemeldte Tids Forløb hvad de til Boet er i Byen, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Boets Debitorer, skyldig. Mariager, den 17de December 1814. M. Hansen, const. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Forpagtning. en Albyggergaard paa Rugaards Hovedgaards Eien Frydensberg, domme, i Randers Amt Sønder Herret i Jylland, er underhaanden at faae i Forpagtning til 1ste Maji næstkommende. Den har circa 200 Tdr. Land Agerjord, og 100 Tdr. Land Eng og Græsningsjord, alt acometrisk Maal. Der kan avles 100 store Læsser Høe, og holdes om trent 80 Stude og 10 Køer. Afgivten bliver at svare i Korn og alt behøning, nøiagtigere Kundskab erholdes bedst ved at besee Eiendommene, og vende Sædekorn følger som Jnventarium. Dette til foreløbig Efterretunderhandle med Eieren Overkrigskommissair Jngerslew paa Rugaard pr. Greenaar.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Auctioner. Eges i Cronborg Amts Tinghuus ved offentlig Auktion af det første Cron Torsdagen den 26de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl 10, sælborgske Distrikts Skove: 1) Gridsskov. 20 Lavne trødsket Bøgebrænde, 2 dito dito Birkebrænde, 150 Læs Bøgeqvas, 2) Gravervangen : 6 Favne Bøge Fagottbrænde, 3) Harrager Indhegning : 30 dito beskadiget Egebrænde, 3 Læs Bog qvas, 4) Valdbye dito. 15 Favne god kløvet Egebrænde, 30 dito beskadiget dito, 3 dito Bog Fagottbrænde, 90 Læs Bøgeqvas, I døbing dito. 4 Levne trodsket Bøgebrænde 5 dito Bøge Fagottbrænde, 140 Læs Bøgeqvas, 6) Slettels Mark: 42 afbarkede Egetræer paa Roden; og endvidere i Gridsskov ved Kistrup, og i Stutterievangene ved Esrum Søe : endeel trødskede Ege, Bøge, og Birke=Vindsælder. Vedkommende Skovfogder i Ostrup, Nyehegn, Maarum, Biørstrup og Neilige foreviser det Sælgende 4 Dage forinden Auctionen. Maarum, den 12te Januar 1815. Reck.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Indertegnede lader her i Staden ved Auction den 31te dennes Kl. 9. U Formiddag bortsælge fölgende : Til Udförsel. 35 Fide grön engelsk Vitriel. 100 Douan fine engelske Fruentimmer- og Mands-Bomuldstrømper, Et stort Partie fine engelske Sirtzer, Klæder, Cassemirer, TricotsBombassins, indiske Törklæder, Facconels, Mull, Velverets, Velvetens, Piquer, Nanquineer, Cords og Toilantsfine Bord- og Penneknive, Lysesare, samt Proptrækkere med flere Staalvare.
Berlingske Tidende, 1815-01-20
Til Fortoldning 100 Pund Specacuanna eller Kraprödt. 150 Pund Bævergel, 3 Fade Porter. 32 Dele hollandsk Sild. 500 Pund malet engelsk Sennep, 400 Pund extra god engelsk Ost, med flere Vare. Landskrone, den 11te Januar 1815. L. L. Edelberg.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Nyeste Postefterretninger. Wien, den 9de Januar. Sidst i denne Maaned eller i Begyndelsen af næste ville de her værende Souverainer formodentlig tiltræde deres Tilbagereise, da Underhandlingerne nu gaae meget godt fra Haanden. Som man forsikkrer skal en Deel af Sachsen vedblive at staae under sin gamle Konge.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Det stadfæster sig, at Feltmarschal Fyrsten af Schwarzenberg og den Keiserl. russiske Greve og Gesandt Rasumowsky i nogen Tid have tagen levende Deel i Kongresunderhandlingerne. Fyrst Cartorineky er endnu i dette Øieblik i Petersburg, men skal ventes hertil med de første, hvis ikke Alt iforveien bliver bragt i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Hamburg, den 18de Januar. Jfølge adskillige Privatskrivel, ser fra Wien af nyeste Dato skulle den 9de d. meget vigtige og fredelige Bestemmelser have fundet Sted med Hensyn til Kongressanliggenderne.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Paris, den 10de Januar. Natten mellem 7de og 8de d. døde der i Staden Generallieutenant Legrand, Pair af Frankrig, i sit 52de Aar. Det Saar, som førte ham til Graven, fik han ved Overgangen over Beresina i Spidsen for den 1ste Division af Marschal Hertugen af Reggiøs Corp.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Den forrige Konge af Sverrig har ifinde at begive sig til Paris, og for Fremtiden at opholde sig i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Jfølge Efterretninger fra America er den engelske Expedition mod New=Orleans mislykkedes.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Den 11te Januar. Jforgaars havde Prindsessen af Leon, Hertuginden af Serents eneste Datter det Uheld, at der ved Uforsigtighed kom Jld i hendes Klæder, hvorved hun blev saa forbrændt, at hun døde Dagen efter. Hun var 24 Aar gammel, og givt med Prinds Leon-Chabot, en Søn af Hertugen af Rohann. - Ved Samme sværgelsen i Mayland, skal man have havt ifinde at fornye Bartholomæusnatten, nemlig ved at dræbe de Tydske.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Adskillige Batailloner af den herværende Garnison skulle marschere bort herfra forat give Plads for adskillige Kongelige Grenaderer, og Jægere, som skulle indtræffe om nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Østerrig, den 11te Januar. For et halvt Aar siden syntes Schweizerforbundet at nærme sig sin Opløsning; det befandt sig paa en vis Maade i en anarchisk Tilstand. Forat forekomme det virkelige Udbrud af blodige Optrin stode Østerrig, Rusland og Engelland frem som Meglere, deels ved deres Gesandter i Schweiz selv, deels paa Wienercongressen, og Schweizes Anliggende skulle nu være afgjorte saaledes, at Status qvo af December 1813 igien skal være indført i hele Schweiz. Beretningen fra den i saa Henseende nedsatte Commission i Wien skal med det første sauctioneres i af de høie Meglere, hvorved Schweizes indre Rolighed endeligen igien bliver tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Wien, den 7de Januar. Hs. Majestæt Keiseren vil til Ære for de 8000 Russer, som ved Culm udholdt Jlden af 200 Kanoner og 25000 Mand, indtil General Kleist kunde komme disse i Ryggen, lade opreise et Minde for de Faldne, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen vil stifte et Hæderstegn for de Tilbageblevne. - Det, hvor i Aaret 1814 har udmærket sig, var saavel det særdeles store Antal af taaede Dage (78), som det overordentlig milde Veir i Midten af sidstafvigte December. Den 13de December var det reaumurske Thermometer steget 12 Grader over O. Den 22de Februar var det den koldeste Dag, da samme Thermometer stod 15 Grader under O, og den største Varme indfaldt den 11te Juli, da Thermometret stod 24 ½ over O.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Paris, den 6te Januar. Da Statens Jnteresse for nærværende Tid fordrer at formindske de offentlige Udgivter saa meget som mueligt, saa har man besluttet, at standse alle Arbeider paa de forskellige Quays, Loure og andre offentlige Bygninger, i det mindste saalænge Vinteren varer. Derved findes vistnok mange Mennesker mindre Arbeide ved Staten; men de holdes nogenledes skadesløse ved den tiltagne Drivtighed i Handelen.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Det store Nationalhav mod Engellænderne er ikke ophørt endnu efterat Freden er sluttet, hvor meget and vor Regiering bestræber sig for at hindre dets Udbrud. Paa offentlige Steder, ja endog i PriPatselskaber blive Engellænderne ofte meere eller mindre insulterede, især af de franske Officerer, som ere satte paa halv Sold. - Forikke at være udsatte for samme Fornærmelser som Engellænderne, hare de i Paris værende Americanere i nogen Tid seet sig nødte til at paa fæste den americanske Cocarde. Da de Forenede Stater have viisk Engellænderne saastor Modstand, saa blive de her ved mange Livligheder behandlede med Udmærkelse af Privatpersoner og af vore Officerer.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Krigsministeren, Hertugen af Dalmatien, vedbliver roligen at gaae frem efter sit antagne kraftfulde System, og man troer det vil lykkes ham fuldkommen at vinde Armeen for Kongen. Da Paris imidlertid angiver Tonen i alle Provindser, og den kan ansees som Frankrigs Behersker, der er i rolig Besiddelse af Hovedstaden, saa har Krigsministeren ladet den største Deel af det Armeecorps, som før stod under hans befaling, komme deels til Paris, deels til Egnen, fordi han kan forlade sig paa samme, da det er ham fuldkommen hengiven. Man roser meget denne Forholdsregel. J øvrigt har Ministeren en grundet Agtelse som Kriger, og et behageligt Udvortes, Egenskaber, som især hos de Franske ere af stor Virkning. Marschal Soult imponerer, og en saadan Mand behøvedes der just ved Frankrigs nærværende Gjenfødsel. - Man har posteret Gensdameer ved Parises Barrierer; om Aarsagen dertil har Publicum allehaande Formodninger. Enhver Vogn bliver meget nøie undersøgt, ikke for forbudne Vares Skyld, men forat træffe et Signalement, som man synes at søge med stor Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Frankrigs Forhold til den høie Port er nu sat paa samme venskabelige Fod som før Revolutionen. Mellem begge Regieringer skal sluttes en formelig Handelstractat, der ikke kan andet end være fordeelagtig for Frankrigs sydlige Provindser.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Jfølge Efterretninger fra America ere Colonierne Martiniqve og Guadeloupe den 9de November bleven overleverede af Admiral Cochrane til de Franske, og ellere franske Skibe skulle allerede have lagt ind til disse Øer.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Madrid, den 26de December. Den offentlige Stemming er endnu omtrent den samme som den var : Menigmand er endnu ikke vaagnet af sin Glædesruus; Geistligheden er meget tilfreds med de tagne Forholdsregler; Middelstanden, er i en Bedøvelsestilstand som man vanskelig kan forestille sig. Man siger, at Grev Pinar har den vigtigste Jndflydelse paa Chambre ardente, som dømmer de Constitutionelle. Det ubegribeligste derved er, at samme Mand var en af den franske Regierings ivrigste Agenter, jo endog af Murat blev sendt til Galicien, forat forberede Gemytterne paa den politiske Forandring. Under Carl den 4des Regiering holdt man ham for en afsagt Fiende af liberale Grundsætninger. Hans Strængked strækker sig til de ligegyldigste omstændigheder, og mange Personer have nu stor Aarsag til at beklage at de have lært at læse og skrive.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
J Valencia vedbliver General Clio at forfølge de Franske med ubøitlig Strænghed. Han erklærer lydelig, at han af Kongen har befaling ikke at tillade nogen Fransk at nedsatte sig i Kongeriget Valencia, en befaling, som ikke let lader sig forene med den Fredstilstand, hvori vi nu ere med Frankrig. Skiønt Egnen af Barcellona er opfyldt med Tropper, vrimle dog Landeveiene af Røvere. Man tæller tre Bander, hver paa 18 til 20 Mand, som bestandig opholde sig paa Grændsen. For fire Dage siden have de udplyndret alle Reisende i en Fierdingveis Afstand fra Figueres.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Siden de engelske Bomuldsvare ere blevne forbudne, begynde Bomuldsmanufacturerne igjen at blomstre i Spanien. Kun befrygtes, at vi ville faae Mangel paa det raae Material formedelst de americanske Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
Mapland, den 25de December. Man har nu forvunden den første Skræk over de talrige Arrestationer. Mange, som have vidst at gaae frie derfor, ville nu gaae til Wien, forat søge Ret hos Hs. Majestæt Keiseren. - Det Rytte at Feltmarschal Bellegade var kaldet til Wien, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1815-01-23
- Man forsikkrer, at Hoffet i London har forlangt af Kongen i Neapel, at han skal sætte sin Armer paa Fredsfod og reducere den til 25000 Mand.