JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Den lille Øe Slotsholm indsluttes af sex Broer, hvoraf paa den ene Side Høibro, Holmensbro og Knippelsbro, alle tre lige mærkelige. Høibro er den ældste og nævnes allerede 1373 under Navn af Hysekebro, 1433 af Howebro (formodentligen Hævebro). Jndtil 1694 var den en Vindebro, men saa svag, at man maatte forbyde Amagerne at kjøre derover med deres Vogne. Christian den Femte lod sætte tre grundmurede Buehvelvinger derunder. J en Række af 100 Aar var den ingen Vindebro, men for henved en Snees Aar siden blev den atter indrettet dertil. Nu kunne Skibe seile derigjennem, og den er saa stærk, at de sværeste Vognmandslæs, end sige Amagervogne, kunne kjøre derover. Paa denne Bro blev for 318 Aar siden een af Statens første og rigeste Mænd, Rigshofmesteren Poul Laxmand, myrdet og kastet ud i Vandet af to Herremænd, med de Ord: "Du hedder Laxmand, løb nu i Vandet som en Lax. Hvilken umenneskelig Spot ved en saa blodig Gierning. Holmens Bro har nok faaet sit Navn af Bremerholm. Frederik den Fjerde lod den forbedre og pryde med de Steenfigurer, der staae paa hver Ende, men som, fra Konstens Side, ikke kunne komme i Sammenligning med de to Figurer, der staae ved Opgangen til Børsen, forestillende Mercurius og Neptunus, af J. C. Pezold (død 1760 i Dresden, hans Fødestad, hvilke Thorvaldsen gjorde til et Slags Studium, førend han reiste til Jtalien. Da i Kong Christian den Sjettes Tid en Commando af Livgarden til Hest vilde ride over denne Bro, gik den istykker, og endeel af Garden fandt deres Grav i Vandet. - Knippelsbro lod Kong Christian den Fjerde anlægge 1618, for at forbinde Amager med Kjøbenhavn, da Amagerne indtil den Tid maatte lade sig sætte over i Færgebaade. Jeg finder intetsteds Oprindelsen til Navnet forklaret, men det synes aabenbart, at Knippelsbro betegner Forbindelses= eller Sammenknyttelsesbro (af kniple, knytte, fordi Amagerland og Christianshavn ligesom sammenknyttes derved med Kjøbenhavn. Men Christian forbandt dermed endnu et andet Øiemed, nemlig det, at kunne lade sine Orlogskibe, naar Nødvendigheden krævede det, gaae derigjennem. Er den førte Anke over det Store Kongelige Bibliothek ugrundet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
J det sidste Nummer af Skilderiet har Hr. Professor Molbech taget til Gjenmæle mod nogle i Statsvennen fremførte Ankeposter over det Store Kongelige Bibliothek, ved hvilket han er ansat. Om den navnløse Skriver af disse (saaledes findes han af sin Modstander betitlet) virkeligen fortjener at mistænkes for de mere end vædle Bevæggrunde, Denne trøster sig til at tillægge ham som beviste, eller om ogsaa her den polemiske Anvendelse af Moralen skyldes den gode gamle Maxime, at behandle enhver hvilkensomhelst Dadler som Den, der bør at bøde sine tre Mark, derfor vedkommer det Jngen uden Parterne selv at gjøre sig Rede; Undertegnede har selv ikke læst de paaankede Yttringer, og har intet hørt om Tonen, hvori de ere fremførte. Men selv om der var Grund til at antage det Første, taber den dadlende Sandhed som Sandhed ikke sin Ret; den skal ikke gjøres til Løgn, og jo sjeldnere hvor det gielder om offentlige Indretninger en dadlende Stemme hos os lader sig høre, desto mere maa Enhver føle sig opfordret til at understøtte den, naar Sandheden, som ved den forkyndes, bandlyses, fordi dens Lyd er skurrende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Hvorvidt nu ved den af Prof. M. meddeelte Oplysning Sandheden har vundet, eller hvorvidt de, af ham antydede, personlige Grunde synes at have virket, mere, end det havde været at ønske, derom agter jeg i et Par Ord ogsaa at give min Stemme. Virkeligen henregner Undertegnede sig til Dem - thi neppe er han den Eneste - som med den slemt medtagne Anonymus vove at finde Uvidenheden om en Catalogs Tilværelse paa det Store Kongelige Bibliothek undskyldelig."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
(Jndsendt.)¬ J Anledning af Jnrykkelsen i Kjøbenhavns Skilderie No. 23 om Kornrensningsmaskiner, tjener til behagelig Efterretning: at i Mariboe i Lolland, har Snedkermester Jens Kølle i flere Aar forfærdiget og afsat mange, saavel af de en kelte, som dobbelte Kornrensningsmaskiner, der i bemældte Jndrykkelse omtales, ei at kunne faaes undtagen fra Udlandet, og ved forskjellige finere og grovere Rister, af Staaltraad, efter Kornsorter nes Natur. Disse Maskiner have i flere Aar havt Saakyndiges udeelte bifald, og i Omegnen af Mariboe afhjulpet Bondens Trang i den Henseende, da Jens Kølle, bestandig har holdt tvende Maskiner til dette Brug. Af disse Kornrensningsmaskiner kan nu stedse faaes saavel af enkelte som dobbelte, naar de forud bestilles; hine til 40 Specier og disse til 60 Specier Stykket. Disse Maskiner ere indrettede med Cylinder af Staaltraad, som kan bruges til alle Slags Sædekorn, saa at intet Støv eller Udbrudt kan findes deri. Vilman derimod have tvende Cylindre, den ene finere end den anden, saa kan man bruge hvilken man vil, efter Kornets Beskaffenhed. Maskinen er indrettet med Grader, at man kan stille den efter, som man vil have at Kornet skal veie til, til Udførsel. Man kan med saadan en Maskine, rense 120 Tdr. Korn daglig, og med en dobbelt 240 Tdr. Til den dobbelte Maskine bruges fire Mennesker og til den enkelte dito bruges tre. For disse Maskiners Opfindelse har Snedkermester Jens Kølle i Mariboe, faaet ene Privilegium paa sammes Forfærdigelse i fem Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Jndenlandske Efterretninger. J Følge de sidst indløbne Efterretninger fra Grønland om de Jndfødtes Antal i Landets nordre og søndre Deel, hvoraf Resultaterne grunde sig paa Undersøgelser, der ere anstillede med saa megen Nøiagtighed, som var mulig, hvor Talen er om et Folk, der er spredt over en Kyststrækning af mere end 200 Mile, og som saa ofte forandrer Bosted, udgjorde Befolkningen i det Hele ved Udgangen af Aaret 1819, 6213 Personer, hvoraf 2785 af Mandkjønnet og 3428 af Qvindekjønnet. J Løbet af samme Aar fødtes 87 Drenge og 83 Piger, tilsammen af begge Kjøn 170. De Dødes Antal var af Mandkjønnet 74 og af Qvindekjønnet 72, tilsammen 146, altsaa 24 flere Fødte end Døde. – Efter ældre Angivelser skal de Grønlandske Jndbyggeres Antal have været i Aaret 1789, 5122, og i 1816. 6836.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Nyekjøbing. J Aaret 1820 er ved Stubbekjøbing Toldsted ud- og indklarerede 222. Fartøier, deraf ved Byen selv 147, og ved Udhavnene 76. Med disse Skibe er udført 36257 Tdr. Korn. - Det er forhen offentlig anmærket, at Byen ei engang har en Skibebroe, men at Kornet føres paa Vogne udi Stranden til Baadene. Blev der nu paa hver Tønde Korn paalagt en Afgivt af 2 s. og forholdsmæssig paa andre Vare, vilde let indkomme den Sum, der udfordredes til at bygge en Skibe broe, eller som kunde svare Renter og Afbetaling af den til dette nødvendige Anlæg laante Kapital. Hvis Laan ikke er at erholde, er der endda tvende Maader, hvorpaa Anlægget kan gjøres. 1) Ved (som i England) at overdrage Jndretningen til Privatmand, imod at denne for Eftertiden hæver de Afgivter, som fastsættes dertil at ydes; f. Ex. i det første halve Aarhundrede hele Jndtægten, siden bestandig Halvdelen, hvorimod Reparation af ham besørges. 2) Efter Fattigmands maaneer, ved først at gjøre Tegning og Overslag over hele Anlægget; dernæst indsamle den bestemte Afgivt for et Aar og derpaa begynde Anlægget fra Landet af, forsaavidt den indkomne Sum tilstrækker. Naar saaledes aarlig tilbygges, vil Baaden om 2 Aar kunne lægge til Broen, og inden føie Tid Skibsbroen være færdig uden Laan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Kjerteminde, den 24 Marts. J Dag communicerede Byfogden Skomager Svane og Snedker Rasmus Klink Cancelliets Resolution og Forbud for den saakaldte Sekt, ingen Forsamling at maatte holde for Efterti¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
den, hvormed Politiet skal have strængelig Opsigt. Christen Madsen af Drigstrup Sogn var og indbefattet derunder; men han henhører under en anden Jurisdiction. - Paa Hindsholm er imidlertid opstaaet en ny Prophet, Skræder af Profession. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Aalborg, den 22 Marts. Det her i Tirsdags (den 20de Marts, holdte Hestemarked, var kun ringe, ja endog ringere end det første. Af gode Heste vare der kun faa; Arbeidsheste solgtes for 30 a 36 Rbd. Stykket. - Den bedste Afsætning som fandt Sted, var paa det saakaldte Aqvatofana eller kjære Kornnectar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Blandede Efterretninger. F. L. Stolberg. J Zeitgenossen XXII Hefte 1821 læses den afdøde Grev F. L. Stolbergs Levnet. Af samme sees, at han ikke, som Worm anfører i sit Lexicon, var født i Kjøbenhavn, men i Bramstedt i Holsteen. J hans sjette Aar blev Faderen, Grev Christian Gunther, udnævnt til Overhofmester hos Dronning Sophie Magdelen, og drog med sin Familie til Kjøbenhavn. Anledningen til at Grev Ganther gik til Danmark, var denne: Han var bleven opdragen hos sin Formynder og Fætter Grev Christian Ernst til Stolberg Werningerode, og Kong Christian den Sjettes Dronning, Sophie Magdalene, var beslægtet med Christian Gunthers Gemalinde. Faderen var sysselsat med at forbedre Bøndernes Tilstand paa Dronningens Godser, og Moderen førte selv ved Hoffet et indgetogent Liv, søgte sin Nydelse i Naturens Skjønhed, Huuslighedens Glæder og de bedste Skrifters Læsning. Kun en liden udvalgt Kreds forsamledes hos hende, Klopstock og Cramer vare Huusvenner, ligesom og den første blandt de tre Statsministre Bernstorff og hans værdige Brodersøn, der formælede sig med den ældste Stolbergske Datter. 1770 forlode begge Brødre, Christian og Friedrich Leopold, Danmark, men kom 1773 tilbage igjen til Kjøbenhavn tilligemed deres Moder. Her oversatte F. Leopold Homers Jlias. J sin sidste Sygdom viste denne en beundringsværdig hengivelse. Da han spurgte sin Læge, Doctor Lafair, vil det i Morgen være forbi med mig, svarede denne, ved Deres levende Tro og brændende Længsel efter Gud, tør jeg vel sige Dem, det bliver ikke Midnat for Dem. Gud skee Tak, svarede Greven, trykkende Lægens Hænder med Kraft: Tak, Tak, ret hjertelig takker jeg Dem, Lovet være Jesus Christus. Med disse Ord sank hans Hoved, og med lette Aandedræt gik han over til Evigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Robert Brown har meddeelt det Linneiske Selskab i London en Efterretning om en ny Planteart, der af den afdøde Dr. J. Arnold i Aaret 1818 er bleven opdaget paa Sumatra, og som ansees for den største Blomst, der er til Det er nemlig Kafflesia, saaledes kaldet til Ære for Sir Stamford Raffles, under hvis Styrelse Hr. Arnold reiste. Blomsten voxer umiddelbar paa en lodret Rod; den er bedækket med runde, Tagsteen formige Blomsterblade, af mørkebruun Farve, og ligner temmelig et Kaalhoved. Maalet paa Stedet selv holdt den aabnede Blomst tre Fod i Gjennemsnit, dens Vægt var 15 Pund og dens Blomsterrør kunde indbefatte 12 Pinter. Brown mener, at Blomsten er beslægtet med Aristolochia, og formoder, at den er en Snylteplante paa Rod. Hidtil ansaaes Aristolochicordistra, der, efter Humboldt, ofte er 16 Tommer stor og paa Kysterne af Magdalene strømmen tjener Børnene til Legetøi, som Huer eller Hatte, for den største Blomst. Saaledes har Blomsterriget, ligesom Dyreriget, sine Kjæmper, og hvad Elephanten og Havhesten er for dette, er Rafflesia og Aristolochia cordistora for hiint.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Ludvig d. 9de af Frankrig forærede sin Livlæge, efter 8 Maaneders Sygdom, den uhyre Sum 294,000 Livres. Et Modstykke hertil var en engelsk Lord og Minister, Hawkins, som ikke vilde betale sin Læge, der opererede ham for en Blæresteen, den accorderede Sum 1000 Guineer, men maatte tvinges dertil ved Voldgifts mænds Kiendelse. Et andet Exempel paa Utaknemmelighed mod sin Læge, var en meget velhavende første Danser ved den franske Opera, som efterat han var helbredet for en lang og smertelig Sygdom, tilbød Lægen et halvt Dusin Danse lectioner som Honorar. - O. lod sig hvert Sygebesøg (hvilket skal være almindeligt i Engelland) betale paa Stedet. Spurgte den Syge, Kommer De i Morgen igjen, Hr.Doctor, saa svarede han, ja, naar De betaler mig. - Maa jeg betale Dem strax, – Ja, naar De vil, jeg skal komme igien. - Maaden, hvorpaa man i Paris narrer sin Læge for hans Honorar, er heel pudseerlig. J visse Huse hører det til den gode Tone, at lade Lægen ofte spise ved sit Bord. Man pleier da at sige til ham: Jeg har for stor hengivenhed for Dem, til at jeg blot skulde ønske at see Dem, naar jeg er syg, De maa betragte Dem som een af Familien; De skal mere være min Ven, end min Læge. Glem ikke, at der er en Couvert dækket for Dem hos mig hver Dag. Vær ugeneret &c., kom kjere Doctor, og lad os sladdre sammen; jeg kjender ingen, som Deres Selskab jo er behageligt, og jeg kan ikke see Dem tidt nok. Bider Lægen paa Maddingen, saa er hans medicinske Umage omsonst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Anecdot. Paa en af sine Reiser kom Frederik den Fjerde til Horsens. Her berettes ham om en der bosiddende Kjøbmand, som tilforn havde været Bissekræmmer, men som var nu i en kort Tid blevet meget rig. Kongen lod ham kalde for sig og spurgte ham, hvorledes han i en saa liden By havde i saa kort Tid kunne erhverve sig saa stor Rigdom, Han svarede: jeg har lagttaget en eneste Regel i mit Kjøbmandskab; den har jeg iagttaget fra det første jeg begyndte at handle, og den lagttager jeg endnu, og derved bliver jeg rigere og rigere. Reglen er denne, kjøb dyrt og sælg let. Kongen saade, derved maa J jo blive fattig, Nei, Deres Majestæt, blev Svaret, derved er jeg bleve rig, og naar jeg forklarer det for Deres Majestæt vil deres Majestæt indsee, at det er den rette Vei for Kjøbmanden til Rigdom. Da jeg begyndte at handle, foresatte jeg mig, at kjøbe de bedste Kornvare, jeg kunde faae, og gav en Skilling mere, end andre vilde give for lige Varer; jeg solgte den igjen en Skilling lettere end andre solgte forDerved kom jeg strax i Rygte for at have de bedste Varer og at sælge til de billigste Priser; alle vilde handle med mig, og derved trak jeg Handelen til mig. Saaledes er det ikke den store Fordeel, jeg har havt paa mine Varer, som min store Handel, der har gjort mig rig. Jeg begyndte med 400 Rd.,men det varede ikke længe, førend jeg kunde handle med 4000 Rd. Capital, og den, som handler med saa stor Capital, har dog mere Fordeel, omendskjøndt han ikke faaer saameget for sine Varer, end den, der handler kun med en ringe Capital, men vil have en større Fordeel. Jeg beregnede mig kun 2 Procent af min Capital, medens andre beregnede sig 8 Procent, og jeg, som beregnede mig 2 Procent, havde dog 24 Procent aarlig, efterdi jeg kjøbte og solgte hver Maaned. - Kongen sagde: var J da ikke bange for, at de andre Kjøbmænd skulde lære Eder Konsten af Jeg stolede paa, svarede Kjøbmanden, at de andre vare baade for gjerrige og for enfoldige til at efterligne mig deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Kjøbenhavns Børs d. 30 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 259, a vista 262. Amsterd, 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 71 1/2 a 72. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87. Rbdl. r. S. ell. 113 a 113 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 3/4 a 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 27. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Er det Sandheden eller Dadelen, som Dr. H. N. Claussen understøtter: Det store Kongelige Bibliothek har nu faaet en ny Recensent, dets Real-Catalog en ny Dadler eller rettere Benegter i Kjøbenhavns Skilderie, (No. 26) hvor Hr. Doctor Claussen meddeler os den første Frugt af sin Udenlandsreise, der har givet Bekjendtskab med det europæiske Fast ham et lands Hovedbibliotheker, hvis Resultat han iler med at publicere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
(Jndsendt.) Dem Verdienske seine Krone. Shiller. Langt være det fra Forfatteren af disse Linier, paa nogen muelig Maade at ville frarive den virkelige Fortjeneste et eneste Blad af den Krands, der med saa megen Ret tilkommer den. Alt formeget af det Gode, Menneskene stifte, jordes, for at bruge Shekespears Udtryk, med deres Been; alt for mange Fortjente forlade Livet, efter en mødig Aften, upaaskjønnede, upaaagtede til at man ikke snarere skulde søge at opflamme end dæmpe den Lue, der af og til i enkelte Tilfælde fremblusser hos en stor Almeenhed. Altid bør det derfor ansees for et Beviis paa en rosværdig Enthusiasme, naar et Publicum viser, især en Afdød, af hvem der intet mere er at vente paa denne Jord, den sidste Ære paa en ret varm og Jndtryk gjørende Maade. Men skal denne Ære beholde noget Værd, og skal den ikke adarte til tom Ceremonie, saa maa den staae i Forhold til den Afdødes virkelige Fortjenester og hverken være overdreven eller partisk. Mindst bør den ydes i den Grad, at den ganske forfeiler sit Øjemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
Jndenlandske Efterretninger. J Dag, den 3 April, tager Udstillingen af Konstacademiets Medlemmers og Elevers Arbeider sin Begyndelse. De bestaae af følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
Maler- og Kobberstikker=Kunst. C. A. Lorentzen, Professor ved Academiet. Et reisende Theaterselskabs Ankomst til Dyrehaugen ved St. Hansdagstider. - Bakken i Jægersborg Dyrehauge ved St. Hansdagsfesten. - 4 Scener af Holbergs Comoedier. C. W. Eckersberg, Professor ved Academiet. Deres Majestæter Kongen og Dronningen, med D. K. H. Kronprindsesse Caroline og Prindsesse Wilhelmine Marie. - Tvende Portraiter i heel Figur J. L. Lund, Professor ved Academiet. Malerier: Den unge Madonna, som Barn, læses med Moderen den hel. Anna. - Et Portrait. Et historisk Landskab. Christus med Disciplerne paa Veien til Emaus. - Den hellige Familie. - Et Landskab. – Tegninger: Christi Himmelfart. Composition til en Altertavle. – Christus efter Opstandelsen aabenbarer sig for Qvinderne, som komme fra Graven. - Madonna med Barnet. - Den seirende Amor. Tegnet efter Thorvaldsens Statue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
J. F. Clemens, Professor ved Academiet 5 Scener af Holbergs Comoedier. - Portraiter, H. H. Prindsesse Carolina Amalia. - Hs. Ex afd. Geheime-Statsminister J. G. Greve af Moltke. - S. C. R. Colbiørnsen. - Prof. O. H. Mynster. - C. R. Thorwaldsen. C. D. Fritzsch, Blomstermaler, Medlem af Academiet. En Kurv med Frugter, staaende paa en Altan, og oplyst af Morgensolen. – Tre betruriske Vaser med forskiellige Blomster. H. Hansen, Portraitmaler, Medlem af Academiet. Hs. M. Dronningens Portrait i Legems Størrelse. - Professor Fengers Familie, Miniatur, med Oliefarve. J. P. Møller, Landskabsmaler, Medlem af Academiet. Udsigt til Bregentved fra Dyrehaugen. Morgenbelysning. - En lignende Udsige af Bregentved fra Skoven, hvor der sees en Deel af Sidebygningen og Bregentveds Vandmølle. Eftermiddag. – Thurebyholm med et Partie af dets Dyrehauge, i Baggrunden paa Horizonten sees Kirken af Faxøe. Middags Belysning. Udsigt over Juellinge med Karise Kirke, Mølle og Bye. Aften. - En Udsigt fra ThurebyholmsHauge, ved en overtrækkende Sommer-Jling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
En Udsigt til Frislev Mølle og Kirke, taget fra Bregentveds Side. - En Deel af Møens Klint, Sandpynten kaldet, seet ved et overtrækkende Uveir. - Mage hertil, ved stille Veir, hvor den sees et Partie af Klinten Sommerspiret kaldet. Solens Nedgang. Heidelberg Slots Ruiner. Composition i Smag af Rhinegnen. Jndgangen til et Kloster i Kinsingerdalen i TydskEn Udsigt fra Fredensborg Egn over land. Esrum Søe. C. D. Gebaner, Dyrmaler, Medlem af Academiet. Compositioner: Det vilde Stutterie. - Jdylle, den nordjydske Tyr. - Nogle Sujetter med Qvæg. - Hingster paa Engen. Kanefarten, eller et Bryllup i et Fiskerleie. Prospecter, Fuglehaveskov, ved Hirschholm. Den Plauiske Grund ved Dresden. Klengel, Professor ved Kunst=Academiet i Dresden. Et Landskab med Skov og Klippe. Friedrich, Professor ved Kunst=Academiet i Dresden. Tvende Maanskinslandskaber. Dahl, Medlem af Kunst-Academiet i Dresden. En norsk Bjergegn med et Vandfald. - Prospect af en Egn ved den vestlige Kyst af Norge i Nærheden af Bergen. A. Jacobsen, Professor, Hofgraveur, Medlem af Academiet. Hs. Maj. Dronningens Portrait graveret i Carneol. - Grev Valtersdorffs Buste, naturlig Størrelse. - Afg. Generalmajor v. Carstenskjolds Buste. J. L. Camradt, Agreeret. En Copie efter de Heens i Dresden befindtlige Malerie. - Et Glas med Blomster og Frugter. Copie efter de Heems sammesteds befindtlige Malerie. - En Krukke med Blomster, og vedliggende Frugter, samt en Vase med samme, efter Naturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
En ubenævnt Kunstner i Dresden. Copie efter et Malerie af Corregio. J. L. Jensen, Eleve. Et Blomsterstykke. Et Frugtstykke. H. Harder, Eleve. Møens Klint, fra Maglevandsfaldet til Sommerspiret, seet om Morgenen, fra Havet. - En Vandmølle paa Bregentved. A. L. Koop, Eleve. Jesus som findes af Forældrene i Templet hos de Skriftkloge. - Davids Høimodighed mod Saul. . C. Overgaard, Eleve. Tvende Stil Lebens Stykker. N. Moe, Eleve, Tegning efter det levende Model for den erholdte mindre Sølvmedaille. P. Sevel, Eleve, Prof. Sevels Portrait. Tegning efter det levende Model for den erholdte mindre Sølvmedaille. A. Kachler, Eleve. Tegning efter det levende Model for den erholdte mindre Sølvmedaille. T. Lund, Eleve. Tegning efter det levende Model for den erholdte mindre Sølvmedaille. Portraiter efter Naturen. P. C. Wisbye, Eleve. Landskabsstykker: Grønholts Kirke, ved Fredensborg. - Søllerød Bye sees i Baggrunden paa en Bakke. Et Bondehuus ved Esrum Søe. - Fredensborg, Slot sees i Baggrunden; Copie efter Juel. J. V. Sonne, Eleve. Bønder, som om Vinteren komme fra Kirke. - Donske Kosakker, som overfalde en flygtende Familie. J. A. Bech, Eleve, Portrait af Oberst Boje Junge. Copie. - Portrait efter Naturen. D. Martens, Eleve. Det Jndvendige af Petri Kirke. J. P. Funch, Eleve. Jonas prædikende for Niniviterne. Fabritius Tengnagel. Udsigt imod en Bondegaard, ved et forbitrækkende Uveir, efter Naturen. Nic. Peters Nicolaus Sohn. Et Blomsterstykke i Oliefarve. - Sex forskjellige smaa Stykker, efter Naturen i Vandfarve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
En ubenævnt Dame. Madonna, efter Guldo. - Den hel. Catharina, efter Leonardo da Vinci. - Apostlen Paulus. - En Tegning efter Raphael. Jfr. H. Neergaard. Et Glas med Blomster, malet i Goache efter Camradt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
En ubenævnt Dame. Et Hoved broderet, paa hvidt Taft. En ubenævnt Dame. Madonna. Copie efter Carlo Dolce. - En mod Himlen seende Engel, efter en Tegning af Seidelmann efter Raphael. – Fristelsen i Ørken. Det Moment, hvor Frelseren siger: "viig fra mig Satan og Englene kom frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-03
Bygningskunst. Wallich, Kgl. Theatermaler, Medlem af Academiet. Det Jndvendige af et morgenlandsk Kloster. - Det Jndvendige af et Palais. En Jtaliensk Gaard fra Middelalderen. - Et Gallerie. Hetsch, Architect, Medlem af Academiet. Grundtegning, Opstalt, Giennemsnit og skitteret Prospekt af et Pantheon eller Hædersminde for Fædrelandets store Mænd. Receptionsstykke. Det Jndvendige af samme Bygning seet fra Jndgangen. - En Forgaard i romersk Stiil. M. S. Holm, Eleve. Facade, Planer og Profil af et Toldhuus. For den store Sølvmedaille. H. Strack, Eleve, Facade, Planer og Pro til af et Toldhuus. For den store Sølvmedaille. A. C. Olsen, Eleve. Et Domhuus: Facade, Plan, Profiler, og et dertil hørende Ornament. For den erholdte mindre Sølvmedaille. C. Tiedemann, Eleve, Facade, Plan og Profiler af et Domhuus. For den erholdte mindre Sølvmedaille. C. F. Thorin, Eleve. Plan og Profil af et Toldhuus. For den erholdte mindre Sølvmedaille. Et Ornament tegnet efter Gyps. C. F. Harsdorff Schaper. Perspectivisk Opstalt af en offentlig Plads. - Plan af samme. Stykkernes Tal er ialt 123.