JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Frankfurt, den 9 September. Saa længe DeFinitivfreden endnu ikke er bleven sluttet i Udine, maae man ikke forundre sig over de hver Postdag udspredte Rygter, hvilke afvexlende lyder snart krigeriske, snart fredelige. I Dag lyder de atter krigeriske. General Buonaparte maae have en Modbydelighed til Staden Udine, fordi han hellere ved hans Ankomst den 25 August ville blive paa det umeublerte Slot Passerano, uden for Udine, og fordi han strax fra Udine lod hente Meubler og andet Huusgeraad til Slottet. Derimod sendte han alt sit Stabspersonale og Stabs=Kancelliet til Staden, ogsaa vare om Natten tilforn mange Vogne ankomne med Gevæhrer og Patroner sammesteds, saaledes at det snarere syntes man gjorde Anstalter til et Feldt togs Aabnelse endsom til en Fredsslutning. I GaarAftes Kl. 5 ankom en Coureer fra General Hoche fra Wetzlar til General Lefevre med denne vigtige Efterretning at der den 4 dennes var udbrudt en Revolution i Paris, at Directorialpartiet havde seiret over Clichianerne og at den nye Trediedeel var bleven arresteret. Denne Efterretning blev strax Soldaterne bekiendtgjort, hvilke yttrede den største Glæde derover, og raabte: Republiken leve, Hoche leve, Man maatte skaffe Spise og Drikke hvor man kunde, og denne Glædetummelvedvarer endnu. Soldaterne veed ikke andet, endsom at Pichegri, Barthelem, Carnot a. igien vilde have indført Kongedømmet og ere desangaaende især opbragt te i største Rasenhed mod Picher. Her i Frankfurt har denne Efterretning foraarsaget megen Urve og i Dag givet vor Messe et føleligt Stød. Man er som slagen af Lynild derover, da man befrygter at den Jacobinske Regiering igien indføres, at Underhandlingerne i Lille og Udine afbrydes og at en vidtudseende Krig vil blive fortsat.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Wesel, den 10 September. De Franske Troppers Jndmarsch i det Bergiske er meget trykkende for hiint Land. Til Troppernes Klædning er Klædet især sat i Reqvisition. Enkelte Bøndergaarde maae klæde 4, 6 til 8 Mand, men den ringeste Bye 20 til 25 Mand, og det maae skee i største Hast. Staden Mühlheim maatte i Hast levere 200 Alen Klæde, 100 Alen Lærret, 50 Skjorter, 50 Par Skoe, 51 Hatte, maae ogsaa levere 200 Pund Kiød, endskiøndt enhver Soldat nyder hans Kost hos Værten hvor han ligger. Den derværende Brigadechef fordrede den 5 dennes for hans Toffel 200 Flasker gammel Rhinskviin, 50 Flasker Bleichard, 25 Flasker Champagne og 25 Flasker Mallagaviin.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Kiøbenhavn, den 15 September. Mandagen den 11 September, om Morgenen Kl. 7 Slet, blev Hans Kongelige Høihed Prinds Christians Liig, i en Kongelig Stads=Equipage med 6 hvide Heste bespændt, udført fra det Kongelige Palai paa Amalienborg til det Kongelige Begravelses Kapelle i Roeskilde. - Fire Kongelige Kammerjunkere i dyb Sørgedragt, som har det høie Liig fra Gemakket til Stadsvognen, kiørte foran Høisamme i 2de Kongelige Equipager, hver med 6 Heste bespændt; og strax efter det høie Liig kiørte Hof marskallen og Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessens Hofmester, ligeledes i dyb Sørgedragt med Pleureuser, i en med 6 Heste bespændt Kongelig Equipage.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
- Uden for Roeskilde Bye blev det høie Liig ved Ankomsten, om Middagen Kl. 11, modtaget af 2de Commandoer Husarer, hvilke escortere Høisamme til Domkirken, og blev der ringet med Byens Kirkers Klokker, hvilket vedvarede saa længe, indtil Bisættelsen var forbi. - Processionen igiennem Roeskilde Bye gik saaledes: 1) En Commando Husarer aabnede Processionen. 2) De Herrer Kammerjunkere Flindt og Grev Ahlefeldt, havende hver en Tiener gaaende ved Siderne af Vognen. 3) De Herrer Kammerjunkere Baron Knuth og Ba lou, ligeledes med en Tiener ved hver Side af Vognen. 4) Hr. Hofmarskal Hauch og Hr. Hofmester Brochenhuus, havende hver 2de Tienere i Stads=Livree gaaende ved Siderne af Vognen. 5) Det høie Liig i ovennævnte Stads-Equipaae med 3de Kongelige Laquaier i Stads=Livree gaaende ved hver Side af Vognen, ligesom i Kiøbenhavn. 6) En Commando Husarer sluttede Processionen. Paa Kisten, som med sort Fløiel, og Sølvmoer var overtrukken, samt rigt decoreret med Guldgaloner og Perler, var en Sølvplade, hvorpaa stod følgende Jnscription. Her hviler.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Deres Kongelige Høiheders Cronprinds Fricks Kionprindsesse Ma 11 Torn 1 Fkr. 3111 anden Sön, Prinds Ch RISTIAN. Föd.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Den 1ste September accorDöd, Den 5te September samme Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
(Af Fyens Adressecomtoirs Aviser No. 74.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Nyborg, den 13 September. Man kan med Sandhed sige, at det mene Nyborg er afbrændt, thi det er den beste og største Deel der har havt denne Skjebne. Jlden opkom i Giestgiver Hr. Ole Ryes Baghuse og bredte sig ved den hæftige Storm fra Østen i en utroelig Hast langs ned af Sønder Voldgade ligetil Peder Jægerstradeg her gik den lige op af Strædet og og sit Løb igiennem hele Kongegaden paa begge Sider ligge til Apoirket (hvis Baghuse brændte) og Postgaarden paa den Østen Ende og Hr. Kommandantens samt Hr. Oxenbølles Gaarde paa den vestre Ende, antændte saa Mellemgaden paa begge Sider, der reent blev lagt i Aske, derefter Nørregaden tilligemed Raadstuen som alt ligeledes afbrændte lige indtil Hospitalet og Arbeidsanstalten; foruden dette afbrændte og Kiøbmand Jørgen Nielsens Side og Baghuse lige indtil Forhuset (denne sidste er en af de, hvis Gaarde afbrænde te ved Jldebranden f. A.). Man frygtede meget for Kirken, og brød den Gaard ned imellem samme og Postgaarden. Rygtet siger, at en vis Mand, for hvem det selv brændte, var saa ædelmodig at give 50 Rdlr. til Kirkens Rædning. Jldens Rasenhed foraarsagede, at næsten intet blev ræddet; imellem de afbrændte Stader ere 8 store Kiøbmandsgaarde, saavelsom de 2de Giestgivergaarde deels ere afbrændte deels ruinerede, i sar er Ryes ganske lagt i Aske, og ved Jldens Rasenhed mange Kreature indebrændt, baade af Heste, Køer, Sviin med mange andre smaae Kreature; saa er og iblandt de afbrandte Stæder Magister og Rector Tornøes 3 store Gaarde. J øvrigt ere de fra sidste Jldebrand opbygte Stæder ræddede, undtagen (som foran er meldt) Kiøbmand Nielsens Baghuse, samt et opbygt Huus paa en Plads, Bager Lund haver kiøbt, hvor Mad. Aagersen forhen boede. Ved denne Jldebrand, som først blev standset Tirsdagen den 12 September om Aftenen mellem Kl. 6 og 7, er ialt afbrændt 141 eller 143 Stæder, hvis Assurance i Landets Brandkasse beløber sig allene til mellem 70,000 og 80,000 Rdlr. Kirken, Hospitalet og Arbeidshusene ere fulde af Mennesker, og endda ligge mange paa Voldene. Her er ordentlig Hungersnød, og de saa Velhavende, som ere skaanede, kunne umuelig, med al den roesværdige Vei villighed som de vise, hielpe alle de andre. J denne haarde Nød ere en Deel Vogne indkomne fra Landet heromkring med Brød og Fødevare for de ulykkelige som intet have, og det Haab lindrer os, at vore Landemand kappes om at ile os imøde med Hielp.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Odense, den 15 September. J Løverdags Formiddag Kl. 11 havde man ogsaa i Fridericia en heftig, Orkan, som, endskiønt den ikkun varede et Par Minuter, dog anrettede stor Skade. Sprøitehuset kastede den Taget af og derved beskadigede 3 andre lige over for liggende Huse, saa næsten ingen Tagsteen blev tilbage, paa disse, og intet Vindue heelt; Store Træer brække des tvers over, og mange af Jndvaanerne have lidt betydelig Skade paa deres Huse.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
I Gaar Eftermiddags reiste Hs. Kongelige Høihed Kronprindsesse Lovise med Durchlauchtige Gemal, Hertugen af Augustenborg, her igiennem Byen til Kiøbenhavn. Saavel her fra Odense som Landsbyerne heromkring, Lunderup o. a., kiøre daglig Vogne til Nyborg. med Brød og andre Levnetsmidler for de nødlidende Brandlidte.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Aalborg, den 22 September. Paa det i Tirsdags den 19de September uden Byen holdte Market, vare Priserne følgende: Byg 6 a 7 Mk. Tønden, Havre 4 a 5 Mk. Tønden, Honning 3 Mk. 8 s. Kanden, Vedre eller Beder 3 a 4 Rdlr. Stk.; Lam 4 a 8 Mk. Stk., Giæs fra 2 Mk. 8 s. til 3 Mk. Str., Ænder fra 2 Mk. til 2 Mk. 8 s. Parret, Høns 12 a 14 s. Stk., Smør 9 a 10 sk. Pd., Ost fra 4 Mk. til 4 Mk. 8 s. Lpd. Følelser ved en høistelsket Fader Hr. J. Wandalls Grav. Borte er Du, kierlige, ømme Fader, tabt for dette Livl Jkke meere see vi Dig her, ikke meere høre vi Dine kierlige Advarseler, Dine hiertelige Formaninger til at betræde og modigen gaae frem paa Dydens Ven, den eneste Vet til sand Lyksalighed. Ak! Du er borte, og vi her tilbage. Hvo bliver nu vor Ledsager herefter, Dine Ord, som uudslettelig ere indpræntede i vore Hierter være nu vore Ledere paa vor øvrige Vei igiennem en Verden, som vel er herlig, saa fuld af Herrens Godhed, men dog saa farlig, farlig ved Menneskeets egen Skyld. Kan Du, Forklarede, fra Din herliggjorte Tilstand see ned til Støvets Børn, da see i disse Linier Dine Børns svage, men sande taknemmelige Følelser. Kan Du høre vore Løfter, da love vi Dig her ved Din Grav: Aldrig ville vi afvige fra Dydens Vei, som Du lærte os at gaae paa, stedse ville vi stræbe at leve her saaledes, at vi glade kunne møde Dig hisset. Der skulle vi da engang med flere omsavne Dig med disse Ord: Du Fader, Ven! Du frelste hist i Live - mit Liv - min Siel - hil være Dig! Jndtil denne lyksalige Tidspunkt frembryder hvile Dine Been i Fred! Velsignet være Din Erindring os Dine Samtlige Børn.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Gravskrivt. Denne Kister, Jndslutter det Forkrænkelige En troe Herrens Tiener Hr. Johan Wandall, Residerende Capellan til Budolphi Kirke i Aalborg. Fød J Windinge i Fyen den 11 August 1731. Kaldet Til Capellan pro Persona ved Frue Kirke 1758. Forflyttet. Til Residerende Capellan til Budolphi Kirke 1772. Gift: Med Jomfrue Christiane Marie Heng 1759. Med hende: Avlede han 11 Børn, Af hvilke 4re Sønner og 1 Datter tilligemed Moderen, Begræde deres store Tad.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Som Egtefælle, Var han sin Hustrue en trofast Medhielp; Som gade. Alt for sine Børn; Som Lære. utrættelig i sit Kald, yndet og elsket. Hans Løn Hvor stor hisset! Stille hensovende. Jndgik han til Guds Hvile den 13 Sept. om Morgenen 1797. Efter at han her havde levet 66 Aar 4 Uger og 4 Dage. Efterlevende, Enke og Børn! Troster Eder med denne Herrens Forsættelse: Jeg vil ingenlunde forglemme Dig, Jngenlunde forlade Dig; See jeg haver tegnet Dig i min Haand.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Da Adskillige for mig have yttred det Ønske: at jeg for Fremtiden i Fredags Avisen ville anfore Prædikanterne til den næstfølgende Søndag, saa bliver hermed nu gjordt Begyndelsen, da jeg troer at denne Nyehed vist vil interresere endeel af Læserne. Aalborg Bogtrykkerie den 21 September 1777. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Prædikanterne paa 15de Søndag efter Trinitatis. J Budolphi=Kirke: Froeprædiken: Hr. Henneberg. Høimesse: Hr. Professor Pontoppidan. Aftensang: Hr. Provst Schierup.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
J Frue=Kirke: Høimesse: Hr. Provst Schierup. Aftensang: Hr. Morch. I Hospitalskirken: Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Død. J Aalborg den 21de September, Peder Gleerups Enke Else Christensdatter, 65 Aar. (n hidsig Feber bortrykkede fra mig den 16 September et elsket Barn, min ældste Datter Ananie Marie, 9 Aar gammel. Sørgeligst bekiendtgiøres dette Dødsfald for fraværende Venner, overbeviist om, at de tage Deel i denne nye Forøgelse af min dybe Sorg. Gunderup den 18 September 1797. Tetens.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Avertissements. samt 25 Stkr. Hogarths Kobberstykker, ere for billig Den forhen averterede Reise=Chalse med Jern Axler, Priis underhaanden til Fals, som anvises fra Bogt ykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Da det gjorte Bud ved den holdte Auction, ifølge den disse Tidender No. 74 skette Bekiendtgiørelse, over Hr. Lieutenant v. Buntzes iboende Gaard ikke blev antaget, har Eieren besluttet derover at lade holde 2den Auction førstkommende Onsdag den 27 September h. a. om Formiddagen Kl. 10, i benævnte sin Gaard. Aalborg den 20 September 1797. Hornsyld. No. 75, hvorved jeg er tituleret for Snedkermæster, nedker=Laugets Anmeldelse i de Jydske Efterretninger er gandske overeensstemmende med deres ovrige imod mig viiste Forhold, der allene falder og vil falde tilbage til Udgiverens egen Beskiemmelse, hvorom nærmere Gienkaldelse i disse Efterretninger ved Udgiørelsen skal skee, erklærende i ovrigt, at jeg ikke attraaer at bære Navn af andet en det jeg virkelig er og kan præstere, i Kraft af Hans Kongelig Majestæts allernaadigste mig forundte Bevilling af Dato 24 Martii d. A. der berettiger mig dertil. Aalborg d. 21 September 1797. Hans Jensen Boss. for 3 a 4 Uger siden er nu Eier frakommen, en bruun d) Mærplag, med studset og nedfaldende Mand, tyk at Skabning; hvem om samme kan give nogen Oplysning, bedes at melde det for Eieren Christen Bundgaard i Hvorup, som for Tilveiebringelsen lover en passende Douceur. derichstad, ved Huusum, paa Arvingernes Vegne er Indskiønt der allerede fra vedkommende Magistrat i Fri indløbet bestemt Svar, angaaende den paa Baroniet Willestrup Eiendomme i Madomsøe, sidstleden 9 Junii fundene døde Mandsperson Jgnatins Egers, og efter hos ham ved holdte Besigtigelses og Syns Forretning samme Dag fundne Passer, viser, at han der har været hiemhørende; og da det hos ham fundne ubetydelige Efterladenskaber, blev mig fra Vedkommende Rættens Middel til lovlig Behandling overleveret. Saa paa Grund af Placaten af 26 October 1792, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato at melde sig paa Willestrup Skriverstue, alle de som med lovlig Beviis enten maatte gielde eller skylde, til ovenmeldte ved fundne Mandspersons Stervboe, da enhver Vedkommende kan vente lovlig Omgang, og i den man ikke endnu, saavel ved holdte Forhør, som derefter iværksatte Undersøgning har kundet faae mindste Kundskab om, paa hvad Maade berørte Jgnatius Egers har sadt Livet til, som ved Synsforretningen var iklæd en mørkegraae Klædes Kiole, blaae Manchesters Væst og Buxer, og Støvler paa Benene, samt en liden Paqve hunden paa Ryggen, temmelig foer af Lemmer, saa efterlyses endnu herved om nogen maatte være, som kunde give tilforladelig Oplysning og naar bemeldte Person sidst i levende Live er seet hvor han kom fra og agtede sig hen, samt om han enten hændelseviis eller paa voldsom Maade er kommen af Dage, den eller de som derom kan give den forlangte Oplysning, loves en billig Douceur og om forlanges Navnet fortiet af A. Spanggaard, Willestrup d. 18 Sept. 1797. Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Almanaker for Aaret 1798, faaes til sædvanlig 1 Priis, hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Stokholm, den 5 September. Kingen har gjort Hidreisen fra Østadt til herværende Hovedstad over Carlekrona, for at anordne Linieskibets Manlighedens en Fregatte og nogle mindre Skibes Udrustning, med hvilken Escadre Overadmiral, Greve Wachtmester skal gaae til Wismar, for sammestede at afhente den tilkommende Dronning. Fra Callekrona reiste Hans Majestæt Kongen over Upsal til Lynslettet Rosenberg, hvorhan besøgte Hertugen af Sudermanland, derpaa aflagde han paa Lystslettet Ulrichsdahl et Besøg hos Enkedronningen og indtraf hertil i Forgaars Aftes Klokken 10, og afreiste igien Kl. 11 til Lystslottet Haga. J Dag har Kongen paa det herværende Slot antaget en talrig Cour. Man vemer med første den forestaaende høie Formælings høitidelige Bekiendtgjørelse, hvilken, saavel som den nye Dronnings Kronelse, skal paa følge i November. Som man foreløbende vil vide, vil den høie Brud den 24 dennes indtreffe i Anclam og blive imodtaget af den hende bethen i Møde gaaende Hofstat. Den 25 vil hun ligge Natten over i Greisewalde, fra 26 til 29 blive i Stralsund og derfra fare over med en Schaloppe til Øen Rügen, hvor Greve Wachtmeister ligger færdig med Escadren at indtage hende. Kongen vil modtage hende i Carlskrona og føre hende hertil.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Paris, den 5 September. Her er nu foregaaet store Forandringer, hvorved alting har taget en nye Skikkelse. Om Natten til den 4 dennes bleve om Morgenen ganske tidlig Allarmkanonerne affyrede, de Steder hvor det 5000 og gamle Raad havde deres Sæder bleve omgivne med Tropper og Portene for Paris tillukte. Om Morgenen tidlig Kl. 7 blev det lovgivende Corpses Grenaderers Commandant afsat og arresteret, og Grenadererne fulgte General Angerau under det Udraab, Republiken leve, han førte dem til den 17 DivisionsVandall. Hovedqvarteer. Tropperne havde besat de fornemmeste Broer og Kanonerne forhindrede Passagen over samme. Følgende 12 Deputeerte ere arresterede. Delarue, Deccoutiis, de la Matherie, Jacry, Rovere, Fayelle, Pavie, Pichegre, Tüpinier, Dumas, Dauchy, Bourdon de " Oise, Willot, Aubry, Dubois, Dessenville. Barthelem er arresteret i hans Kammer; han har tilbuden sig at kiøbe hans Friehed med at nedlegge hans Embede.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Paris, den 7 September. J Dag indrykker her 8000 Mand friske Tropper og de til forstaden St. Germain førende Broer ere endnu besatte med Tropper, og Kanoner. Pichegru og 21 andre Arrestantere ere forrige Nat blevne bortførte af Templet til Mont St. Michel i Bretagne, indtil der gives Leilighed, at sende dennem til Vestindien. Directoriummet er ogsaa authoriseret til Huusvisicationer for at opsøge alle Deporterende eller Landsforviiste, Skrivere og Trykkere, af 33 daglige Blade ere decreterede til Arrest, men de fleste undvegne. De skulle forvises Landet.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Nederelven, den 14 September. Følgende Directeur Barres Skrivelse til Overgeneral Hoche, datteret Paris den 4 September, er ved Trykken bleven bekiendtgjort i de Frankfurter Tidender: Natten til den 4 September haver Tropperne grebet til Vaaben. Folket i Forstæderne var uvillig, men holdt sig roelig. Sahlinspecteurerne, under hvilke Pichegru og Willot ere, bleve arresterede og bragte til Templet. Jkke en eneste Draabe Blod er derved bleven udgydet. To hundrede og halvtredsindstyve republikanske Deputerte have forenet sig i Odcon. Deres Sæde vil i dette Øieblik tage Begyndelse. De royalistiske Journalister ere arresterede. Carnot har om Natten taget Flugten. Barthelem holder sig skiult. De Tilsammensvorne hæver og Republiken triumpherer.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Paris, den 9 September. Ex Deputerte Chappe, hvilken havde forsøgt at komme i Templet, for at tale med Pichegri er bleven arresteret af General Dutertre, Tempel Fængslets Commandant. Den herværende Borger Betami har ladet en Skrivelse bekiendtgiøre, hvori han anfører følgende: En vis Person var kommet til han i General Pichegen; Secretair og Broders Nivne, og have tillige med Vaaben tilbudet ham en stor Belønning, naar han ville bidrage til at befrie Pich gru af Tempel Fængslet. En stor Mængde Personer havde ogsaa allerede forbundet sig dertil, men Batam, som fordum tiente under Pichegru, gjorde strax dette Anslag offentlig bekiendt. Det Rygte, at ogsaa Marquis von Bouille var bleven arresteret, er ugrundet. General Dumouriez har aldeles ikke været her; alt, hvad der i herværende Blade er bleven udspredt og hannem, er et tømt Rygte. Flere Personer, som man har dømt til Landsforviisning, ere foreløbende blevne førte herfra til Slottet Hamaa; tillige er ogsaa Erkehertugens Enke af Orleans allerede bleven bortført herfra. Det heder, at Ex-Directeur Batthelem, som hidindtil har befundet sig i Templet, skal blive forviist til Øen Madagascar. Ex-Directeur Carnots Broder, er flygtet herfra. 22 fornemme Emigrantere ere arresterede, hvoriblandt ogsaa skal befinde sig Dut de Cholseul og Marquis de Brettuil. Herforuden ere, som det heder, 1208, efter andre 1500 Emigrette blevne arresterede. Det Rygte, at de alle skulle ihielskydes, synes ugrundet.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
London, den 12 September. Med de sidste Cartelskibe ere alle Officerer og Matroser, hvilke med Sir Sidney Smith faldt i fransk Fangenskab, udvexlede og tilbagekomne fra Frankrige, men Sir Sidney Smith, bliver endnu i Paris holdt i streng Forvaring i Templet. Den Franske General Muskye, en Svensk af Fødsel, hvilken commanderer Expeditionen som er bestemt mod den af os besatte Øe St. Marcon, har tient paa den svenske Flode under Sir Sidney Smith mod Russerne. Han skal have 2000 Galeisclaver om Borde, hvilke ere lovede Frihed og Belønning naar de erobrer denne Øe. De dertil bestemte 32 Kanoncerbaade ere den 1ste dennes, da de udløb fra Havre, blevne drevne tilbage af en stærk Storm. Den 5 dennes har Dir Richard Strachan krydset ved benævnte Øe St. Marcon med 5 Engelske Fregatter. J Jrland ere Floderne formedelst stærk Regnskyl meget voxede, lave liggende Egne oversvømmede Fæe og Frugter bortdrevne og især et Staden Kilkenny bleven ødelagt, Husene nedstyttede og 3 Mennesker druknede. De sidste Beretninger fra Madratz melder om en farlig Opstand af Chineser og andre fremmede Jndvaanere i Batavia mod den Holle ligeledes paa Privatværfterne 10 nye Linieskibe i Br ske Regiering. Paa de Kongl. Værfter ere nu 100 ning, hvoriblandt 2, Hibernia og Caledonia, hvert paa de store Sukkertransporter, hvilke med de sidste Flode 110, 5 paa 98, 2 paa 80 og 11 paa 74 Kanoner. Af fra Vestindien ere anlangede, foreviser Sukkermælemsig at have seet. John Selkirk, end af de første Deelisamt Smag overgaaer alt hvad Sukkerkiendere erindre Prøver, som i Godhed, Reenhed og smukke Udseenequenter, som formedelst Huusindbrud blev transportere herfra til Botanibay, er nu en af de anseeligste Jndvannere af den derværende Colonie. Eftermiddag Kl. 2 ankom H. K. H. Prindsesse LoviKiøbenhavn, den 18 September. J Løverdag ønskelig Velgaaende her til Staden, sa Augusta, med høie Gemal og Prindsesse Datter, i igiennem Bommen.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Den 16 hujus lagde Fregatten Frederichsværn indtil Middelhavet, under Capit. Rigels Commando, udI Dag lagde Fregatten Thetis, som er distinere, Reden tilbage fra Nordsøen. igiennem Bommen, og Fregatten Cronborg kom her paa
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Jndenlandske Efterretninger er efter Forlydende beskikket forrige Justitiarius og Til Justiciarius i Stifts Overretten i Christiania i denne Ret er ansat forrige Oberhofrets Asessor NielAssesor i Ober=Hofretten, Bull. Som første Assessor sen; som anden Assessor forrige Oberhofrets=Assessor i Christiania samt Assesor i Oberhofretten, Fleischer, og Sommerhielm; som 3 Assessor nu værende Politimester til 4 Assessoe er udnævndt Laugmanden over Friderichs halds Laugdømme, Jens Gram. Til Justitiarius i Stifts-Overretten i Christiansand er ansat Borgemesteren i Aalborg, Landsdommer von Bracht; til 1ste Assessor i denne Ret er ansat forrige Overhofrets=Assessor, Peter Collei, til anden Sorenskriver over Guldalen, Giertsen. Til Justitiarius i Stifts=Overretten i Bing Dons; til 1ste Assessor sammesteds er ansat So Tronhiem er udnævnt forrige Laugmand Etatsraad Jens renskriveren over Nummedahl og Sandsvær, Cancellieraad Angaard, og til anden forrige Sorenskriver over Sundfiord, And. Rogert. Til Justitiarius i StiftsOverretten i Bergen er udnævnt Vice=Laugmanden over Nordlands Sorenskriverie, Justitsraad Haberdatt; til Bergens Laugstoel og hidtil værende Sorenskriver over 1ste Assessor sammesteds er ansat Hof= og Stadsrets=Assessor Schydz, og til anden forrige Assessor i Overhelretten, Stoltenberg.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Nyborg, den 17 September. Hs. Kongel. Høi(Af Fyens Adressecomtoirs Aviser No. 75). hed Kronprindsen har ved Hs. Exellence Geheimeraad, Brandt oversendt de Brandlidte en ædelmodig Gave at 600 Rdlr. Saa er ogsaa givet forsikring, at Garnisonen skal paa 500 Mand nær forlægges andensteds hen, og at der skal udskrives en Kollekt i Danmark og Norge.
Jyske Efterretninger, 1797-09-25
Ombærelsen begynder i Kiøbenhavn den 18 September, og 10,000 Rd. Brandhielp er allerede anviist.