JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Nogle Schleswigholsteinere - ved hvilket Udtryk der hverken betegnes vore slesvigske eller holsteenske Brødre, men kun Medlemmerne af det under hiin Benævnelse bekiendte statsopløsende Parti, hvem H. M. Kongen nu har forbudt Brugen af dets oprørske Symboler, den trefarvede Fane, eller "deslige" Faner, - have tilladt sig, udenfor Landets Grændser at udfolde en saakaldet schleswigholsteinisk Fane. Bladene have allerede omtalt, at nogle schleswigholsteiniske Liedertaflere vilde drage til den store tydske Sangerfest, som i Begyndelsen af denne Maaned skulde afholdes i Würzburg, og ifølge Flensburger Wochenblatt skal den bekjendte Overretsadvocat Bremer være udvalgt til disses Ordfører. Den 3die ds. om Efterm. fra Kl. 1 til 9 fandt ved det skjønneste Veir i Würzburg Jndtoget Sted af omtrent 1000 tydske Sangforeninger med 1900 Sangere. "Alle Stadens Porte" - hedder det i en Beretning fra Würzburg af 4de ds. i en tydsk Tidende - vare festligt smykkede. Man saae ved Siden af de baierske Faner preussiske, sachsiske, würtembergske, badenske o. s. v., derpaa den forenede schleswigholsteiniske vare. Ved Synet af dette Pragtstykke, efter Forlydende en Gave af en høi Dame, hvilket først udfoldedes i Würzburg, og af de fædrelandsksindede (2) Mænd, som ledsagede det, reiste sig en levende Acclamation. – J disse Dage holdes en stor Sangerfest inden Landets Grændser, i Jtzehoe, og Reisende fortælle, at en Masse blaae, guul, rød og hvidfarvede Faner ogsaa skulle være anskaffede til den. Det vil nu vise sig, hvorvidt Politiet i Jtzehoe vil henregne "deslige" Faner til de forbudne og formene deres Brug. At Nogle tillige, som ogsaa fortælles, skulde have paatænkt en Demonstration imod vort gamle Dannebroge ved denne Leilighed, finde vi aldeles utroligt. Saavidt vil man ikke vove at drive Frækheden. Vist er det, at Forbudet imod Parti fanerne har vakt stor Sensation hos Schleswigholsteinerne, ligesaa vist, som at enhver fædrelandsksindet Dansk maa ønske, at en alvorlig Straf vil ramme Enhver, der vover at trodse Forbudet, og enhver politisk Demonstration, sigtende til Statens Sønderlemmelse, ligemeget fra hvem den udgaaer! (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Aftenbladet har fortalt, at et Damp Bogtrykkeri vil kunne ventes oprettet i Kjøbenhavn. Hermed forholder det sig nok saaledes, at det Berlingske Officin agter at lade de 2 Karles Kraft, der anvendes til skifteviis at drive Hjulet ved dets Hurtigpresse, afløse ved en liden Dampmaskine, hvis – til saadan Drift forøvrigt uforholdsmæssige - Udgift søges deelt med en Fabricant, der erholdt Part i Dampkraften til en (Aalb. Av.) Farvemølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Nykjøbing, den 16de August. Uagtet der næsten hver Dag siden Høstens Begyndelse er falden meere eller mindre Regn, have dog Landmændene her i Stiftet allerede faaet en Deel Rug ret godt i Huus, hvilket især var Tilfældet i Forgaars (Torsdag den 14de), da vi her og i den nærmeste Omegn, med Undtagelse af nogle Stænk om Morgenen, havde godt Tørreveir med en frisk Blæst. Om Aftenen Kl. 10 viste sig under og efter en Regnbyge det sjeldne Syn af en meget tydelig Maane-Regnbue, der dog kun forneden til Høire spillede i den røde Farve, men forøvrigt var farveløs. Dersom man antager, at dette Syn varsler ondt Veir, da har dette denne Gang bekræftet sig; thi kort efter Midnat begyndte et stærkt Regnskyl, der vedvarede saa godt som uafbrudt til i Gaar Eftermiddags Kl. 3 og derpaa blev afløst af hyppige Byger, og rimeligviis for flere Dage har afbrudt Jndhøstningen. Maatte blot Fuldmaanen i Morgen bringe stadigere Veir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. En stor Ulykke har rammet den franske Marine. Den 1ste August udbrød i det store Arsenal i Toulon paa eengang Jld paa sex Puncter, og udviklede sig med en rasende Hurtighed. Admiral Vaudin lod strax Tropperne træde under Vaaben og lade Kanonerne for at holde Galeislaverne i Tømme, og ilede derpaa til Brandstedet, hvor han ledede SlukningsAnstalterne. Over 10,000 Mennesker arbeidede her: men alle Anstrængelser uagtet, blev man først Natten mellem den 2den og 3die Herre over Jlden. Skaden anslaaes af de ministerielle Journaler til 3 Millioner Fr., men angives i Privatbreve langt høiere. Et stort Forraad af Skibstømmer er iblandt de Gjenstande, Luerne fortærede. Jlden maa antages paasat; thi man fandt Lunter, Beegkrandse og Svovl henlagte imellem Tømmerforraadene. Flere Galeislaver undkom i den første Forvirring; over tyve Menneskeer mistede Livet og Mange bleve haardt saarede. Flaaden maatte bringes ud af Havnen, da Vinden har Jlden imod den. De under Bygning værende 15 Linieskibe og Fregatter bleve lykkeligviis reddede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Portugal. Der er udkommet et kongeligt Decret, som bestemmer, at Enhver, som bliver truffet i at ville vække Misfornøielse mod Ministeriet, skal uden videre kastes i Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Tydskland. Catholikernes Afrysten af Paveaaget gjør rivende Fremskridt. Den 6te de indtraf Johannes Ronge under uhyre Mennesketilløb og Folkejubel til Brunsvig, hvor han som Æresmedlem bivaanede en Forsamling i Borgerforeningen og næste Dag en nycatholsk Gudstjeneste i Martinskirken af 5 til 6000 Personer. J Breslau skulde den 14de og 15de ds. afholdes en Forsamling, til hvilken Deputerede fra samtlige 43 nycatholske Menigheder i Schlesien, vilde give Møde for at raadslaae om et eensartet og hensigtsmæssigt Rituale. J forskjellige Steder i Kongeriget Sachsen protesterer man imod Regjeringens Forbud af Forsamlinger i kirkelige Anliggender. Ved Ronges Nærværelse i Halberstadt den 8de ds. er det der kommet til tumultuariske Optrin. Han havde prædiket der, og skal i sin Tale have yttret: "Rom maa falde hvorpaa en af Tilhørerne, en Bager, drog en Steen frem af Lommen og kastede den efter Ronge med de Ord: "Jkke Rom, men Du skal falde, Din Hund, Ronge blev uskadt; Gierningsmanden reddede sig fra det forbittrede Folk ved Flugten, men man kunde ikke forhindre, at hans Huus blev ødelagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Ægypten. Jfølge Beretning fra Alexandrien af 14de Juli var Hertugen af Montpensier (Ludvig Philips yngste Søn) den 8de f. M. indtruffen til Kairo, og havde strax aflagt Jbrahim Pascha et Besøg. Et Tog af 17 Vogne bevægede sig derved igjennem en uhyre Masse af Mennesker til Palaiet i Schubra, hvor Jbrahim modtog ham med Venlighed. Den 9de begav Hertugen, sig til Suez og derfra til Bjerget Sinai og Moses=Kilden. Den 13de var han igjen tilbage i Kairo og afreiste den 14de, ledsaget af Admiral Said Pascha, til Overægypten. Prindsen kan nu ogsaa snart ventes til Constantinopel. (Forlangt indrykket.) En Samtale imellem en Proprietair og en Bonde. Propr. (idet han møder Bonden, som i sit lovlige Ærind kjører paa en alfar Vei, der gaaer over nogle Propr. tilhørende Jorder.) Det er mig meget ubehageligt, at jeg nu skal forbyde Jer at kjøre paa denne Vei, og jeg var ret tilfreds J vilde blive fra mine Eiendomme. Jeg kommer jo aldrig paa Jeres. Jeg var ogsaa tilfreds at J, naar Nogen af Sognets Beboere mødte mig, vilde vende mig Ryggen og undlade at hilse mig. Jeg er altfor godt bekjendt iblandt alle andre skikkelige Folk, saa at jeg kuns lidet bryder mig om Jeres Sogns Omdømme om mig og mine Handlinger. Bonden. Ja, det veed jeg ikke hvad jeg skal svare omVeien, men jeg veed, at De vist er godt kjendt andre Steder ogsaa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
AVERTISSEMENTS. Præmiepløining med Køer paa Falster, vil blive afholdt paa Kringelborg ved Nykjøbing først i October. Hr. Tesdorps paa Ourupgaard og Lange paa Eiegod modtage Anmeldelser af dem, der ønske at pløie. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Det syttende Regnskab for Sparekassen i Nykjøbing paa Falster er nu aflagt, og vil tilligemed Bilagene findes til Eftersyn paa Bogholdercontoiret i Nykjøbing, ligesom Extract, deraf vil blive oversendt det kongelige danske Cancellie, det kongelige Rentekammer, de Deputerede for Finantserne, Stats gjælds-Directionen samt Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen. Bemeldte Regnskab indbefatter Jndtægter og Udgivter i Aaret fra 11te Juli 1844 til Aarsdagen 1845, og har Sølv. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Jndtægt: Rbd. St. Rbd. 372 Jndskudde til Beløb . . . . . . Betaling for 91 Contrabøger. . . Tilbagekomne Capitaler fra Statsgjældskassen. . . . . . . . . . Rente af de i Statskassen indbetalte Capitaler. . . . . . . . . . . . Dito af Forstrækninger til Laanekassen, Dito af Prioritetsgield og Capital Afdrag. . . . . . . . . . . . . Beholdning fra 11te Juli 1844 i Statskassen. . . . . . . . . . . 21900 Dito i Brug af Laanekassen. . Dito i Contanter . . . . . . . . . Laan i faste Eiendomme . . . . . Forskud paa et tilstaaet Laan . . . . Summa Indtægt, 28497, 73, 18786 81 Udgivt: 231 tilbagebetalte Indskud til Beløb Udbetalte Renter . . . . . . . . . For Bogtrykker= og Bogbinder=Arbeider samt Skrivmaterialier, Post udgivter, Bogholder=Lønning, Contoir=Locale, Understøttelse til Trængende i Nykjøbing m.v. . . . . . Laan i faste Eiendomme . . . . . Beholdning i Statskassen. . . . i Brug af Laanekassen, i Contanter . . . . . for det meste opsagte Capitaler og bortlovede Laan, Summa Ugivt og Beholdning 28497, 73 4 18786 8 1/2 Ved Sparekasse-Regnskabets Afslutning var: Jnteressenternes Antal. hvoraf Børn. . . . . . . . . . 300 Forvaltere og Forpagtere 4 Tjenestefolk . . . . . . . 249. Embedsmænd. . . . . . 23. Myndlinge under Over
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Haandværkere og andre formynder. . . . 30 Borgere. . . . . . . . 24 Enker og andre Fruent. 81 Svende 9 Gaardmænd. . . . . . 57 Offentlige Kasser. . . . 31. Parcellister . . . . . . . 13 Søfolk Huusmænd . . . . . . . 27 Unavngivne. . . . . . . . Aftægtsm. og Pensionister 7. Jnteressenterne ere hjemmehørende saaledes: Paa Landet i Falster. . 435 J Maribo Kjøbstad. . . 13 Paa Landet i Lolland. 230 J Saxkøbing –J Nysted Paa Landet i Feis Birk -J Rødby – . . . 3 J Nykjøbing Kjøbstad, 134 I Stubbekjøbing Antallet af Jndskuddene vare den 11te Juli 1845. hvoraf 441 fra 1 Rb. til 9 Rd. incl. 17 fra 80 Rb. til 89 Rd. incl. 23 - 70 - 79 – 1 500 - og derover. Af alle Indskudde indtil 11te Juli 1839 gives 3 pCt. Rente og Rentes Rente; af yngre Indskudde indtil 300 Rbd. incl. ligeledes 3 pCt., men af større dito kun 2 pCt. Rent aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
For Laanekassen er ogsaa aflagt Regnskab for Aaret til 11te Juli 1845, hvilket Regnskab har Jndtægt: De fra Sparekassen som Grund fond modtagne 400 Rbd. Sølv. og 600 Rbd. Sedler 1017 Rbd. 68 s. Renter af udlaante Summer. Forstrækning fra Sparekassen. 11921 Rbd. 2 s. 533 udlaante Summer, i Alt Udgivt: 28567 Rbd., hvoraf de 326 Udlaan ere tilbagebetalte, og de 207 endnu udestaaende med 11921 Rbd. - s. Af de i Regnskabsaaret udlaante Summer var: 9 2 Rbd. 7 3 Rbd. 11 a 4 Rbd. a 1 Rbd. Denne Kasse, som ifølge Grundlovens 7 er grundlagt af 1000 Rbd. opsparede Renter, hvoraf 300 Rbd. modtoges i December 1830, 400 Rbd. i Juli 1832 og 300 Rbd. i Juli 1834, har været i Virksomhed siden December 1830, og i Alt udlaant til 2732 Laansøgende 146,281 Rbd., hvoraf 21 Rbd. 71 s. ere tabte. Renterne udlaanes ligesom Hovedstolen, og for at fremme Laanekassens Virksomhed, gives den, naar behøves, Forstrækning fra Sparekassen. Laan tilstaaes fra 1 Rbd. til 100 Rbd. paa 1 til 6 Maaneder, mod Caution eller haandfaaet Pant, samt Obligation paa ustemplet Papiir efter Bevilling af 31te Mai 1834, og større Summer, udlaanes paa samme Tid mod Pant i Stats- eller Bankobligationer eller Sparekassens egne Contrabøger, samt Obligation paa stemplet Papir, eller ogsaa uden Obligation, naar den bekjendte Debitor ønsker det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Da Hr. Byfoged Buntzen paa Grund af Ansættelse i et andet Embede i Kjøbenhavn har forladt Falster, er han under 1ste f. M. udtraadt af Bestyrelsen af Spare- og Laanekasserne Directionen for Sparre- og Laanekasserne i Nykjøbing paa Falster, den 13de August 1845. Parelius. Blicher. Schultz. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Naar Veirliget tillader det bliver der førstkommende Søndag Aften den 17de ds. Musik i min Have og oplyses denne med Lamper. Nykjøbing den 14de August 1845. J. Thomsen. Stearine Margarin- og Kareth H. J. M. Lys samt fine Fordinaire stemplede Spillekort af L. P. Holmblads Fabrik H. J. Mackeprang. faaes hos
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Da jeg om kort Tid opgiver Handelen udsælger jeg adskillige Manufacturvarer til nedsatte Priser, saasom Sirtser, Mousselin de Laine, glatte 8 fig. Orleans, Paramatta, silke, halvsilke, uldne, halvuldne og bomulds Shawler og Tørklæder, glatte J fig. Thibets, Merino, Marcelin, Florence, trykkede & hvide Shirtings, Moreen, hvide, graae og sorte Bomuldstrømper, hvide Lærreds=Lommetørklæder, Flonel, Bommeste, Maskin=Hørlærreder, Klæde, Halvklæde, Bockskin, Siberienne, BomuldsBeenklædetøier, Silke-, Halvsilke-, Caschemirs- og Bomulds=Vestetøier m.m. Mariebo, d. 14de August 1845. J. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
At Handelsbetjent Wael, der i flere Aar har conditioneret hos mig, fortsætter Handelen i mit Sted saasnart jeg ophører, bekjendtgjøres foreløbiden herved. Mariebo, d. 14de August 1845 J. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Kjøbenhavnsk Øl til 4 a 6 s. Flasken kan atter faaes hos G. C. Frisenette. Brandspande. Et Par extra gode Læder spande kan bekommes i Nakskov hos N. Grumstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Krolhaar, 6 Lpd. gode nye Haar kan beR. Grumstrup. kommes hos
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Fallit. At Kjøbmand Hendrik Conrad Führer heri Byen idag har opgivet sit Boe som fallit til Skifterettens Behandling, bekjendtgjøres herved i Henhold til Pl. af 10de April 1841. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 14de August 1845. Hammerich. Fasting. At der, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, ingen ordinair Skiftesamling i Justitsraad Grandjeans Bo afholdes indeværende Maaned, men først Løverdagen den 27de September d. A., det bekjendtgjøres herved. Vennerslund, den 13de August 1845. Thye. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Auctioner: Løverdagen den 13de September d. A. om Formiddagen Kl. 11, lade Arvingerne i afgangne Kammerherre Stampes og ligeledes afdøde Enkes Boe, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gjæstgivergaarden i Stubbekjøbing, opbyde til absolut Salg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, de Boet tilhørende Eiendomme i og ved Stubbekiøbing Kjøbstad, nemlig et Kornmagazin, der rummer 1500 til 2000 Tdr. Korn, med tilliggende Vaaningshuus, Udhuus, Gaardspladse og Have, et Byggeplads Vænge paa omtrent 1 Tde. Lands Størrelse, samt en Jordlod af nyt Matr. Hartkorn 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., indeholdende i Areal 6 Tdr. Land. Conditionerne ville om kort Tid kunne erfares paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing og Stubbekiøbing, samt paa Skjørringegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Stubbekjøbing Byfoged-Contoir den 14de Au Herman Jbsen, gust 1845. const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Efter Begjæring af vedkommende Skifteforvalter bliver den Dødsboet efter Gaardmand Rasmus Pedersen Stang tilhørende Hoved Parcel af Gaarden 2 i Lidstrup, ansat til gammelt Matriculs Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. med tilhørende Bygninger og indeværende Aars Høst bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 28de d. M. og Mandagen den 1ste og Fredagen den 5te September d. A., Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste i Gaarden selv. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing, den 16de August 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Døds boerne efter afdøde Gaardfæster Jacob Larsen og dennes Sør Lars Jacobsen i Klønge under Rudbjerggaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og ligitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Rudbjerggaard, den 9de August 1845. Knuth Ved Proclama af 28de ds., som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i heri Byen afdøde Tømmermester Jacob Wenzels Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden bemeldte Tivs Forløb. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rødbye, den 31te Juli 1845. S. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense, Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Falsters Lollands. - Tidende. Stift Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 18. August. No 101.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Det synes for Magister Monrad at være en uopløselig Gaade, baade hvorfor Cancelliet har ladet denne Action anlægge, og fornemmelig af hvad Grund det har suspenderet Lehmann fra hans Embede. Han siger saaledes: "Den hele Maade, hvorpaa Cancelliet er gaaet frem, viser, at det ligesom vi Andre smitter af den gruelige Mening, man har villet lægge ind i Lehmanns Tale, at det af andre, os ubekjendte Grunde, har decreteret Action, og at det ingenlunde i den politiske Forseelses Storhed søger en Retfærdiggjørelse for Suspensionen." Uden forøvrig at turde opkaste os til Forsvarer for det høie Collegium, som vistnok hverken behøver eller bryder sig om vort Forsvar, mene vi dog meget let at kunne lose denne Gaade. Det kongelige danske Cancelli, som selv maa antage at bestaae af nogle af Landets meest udmærkede Lovkyndige og Retslærde, og iblandt hvis Medlemmer endog findes en Lovfortolker af europæisk Navnkundighed, maa holde sig overbeviist om ligesaagodt som nogen Domstol at kunne bedømme, om en Tale eller Bladartikel er lovlig eller ikke, om dens Forfatter har fortjent Straf eller ikke. Da Cancelliet nu meget hyppig har gjort den Erfaring, at baade Overretten og Høiesteret frikiende Talere og Forfattere, mod hvilke Collegiet har anlagt Action, og dette altsaa maa vente, at samme Tilfælde oftere vil indtræde, kan man finde det naturligt, at det stræber efter bedste Evne selv at dømme og straffe naar det mener, at en Lovovertrædelse eller dog noget Strafbart har fundet Sted. Derfor beslaglægger Cancelliet altsaa Artikler, som enten slet ikke blive actionerede eller af Domstolene blive frikiendte; thi Beslaglæggelse og Undertrykkelse eller Action er for vedkommende Forfatter og Udgiver et meget stort baade materielt og aandeligt Onde, derfor ere de siden det her citerede udkomne Numere af Folkebladet undertrykte; derfor endelig er Lohmann suspenderet, og dennes Venner tør saaledes i denne Begivenhed endog see et gunstigt Varsel for Sagens endelige Udfald Hvorvidt de talrige efter endelig Frifindelse offentliggjorte Bladartikler, som have været actionerede, give det læsende og dømmende Publicum Anledning til at tiltræde den foreløbig af Cancelliet fældede og exeqverede Dom, hvorvidt det er ønskeligt, at den anklagende, dommende og udøvende Myndighed saaledes er nedlagt i samme Haand, samt at Dommen afsiges og fuldbyrdes efter faa Timers, ja vel Minuters Betænkningstid, ofte af nogle saa af Collegiets Medlemmer, uden at den Anklagede er hørt; hvorvidt endelig Politiets foreløbige Gjennemsyn og Beslaglæggelse kommer til at udøve nogen Jndflydelse paa Collegiets Dom; - disse og lignende Spørgsmaal have vi ved nærværende Linier forsætlig holdt aldeles ude af Betragtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Jndenlandske Efterretninger. En Stemme fra det sydlige Slesvig har ladet sig høre angaaende Faneforbudet ved Patentet af 31te Julii. Det er den bekjendte Dr. Heiberg, der i Eckernforder Wochenblatt har afgivet en, i sort Rand indfattet, Erklæring, hvori han tager Munden temmelig fuld. Først beviser han naturligviis paa Schleswigholsteinisk, at Schleswig-Holsteins Folk har en Ret til at bruge denne (nu af Kongen forbudte) Fane, og udbryder da: "Derfor beklag Dig ikke, du schleswigholsteiniske Folk. Dine Fjender hiinsides Kongeaaen, der i den Berlingske Tidende med haanende Jubel forkyndte denne Ordonnants (!), for Cancellipatentet var udkommet, skulle dog blive til Skamme; thi din Ret og din Villie ere Hjørnestene for din statsretlige Tilværelse. For dybt blev i det schleswig-holsteiniske Folks troe, tydske, for Ret slaaende Hjerte Følelsen for det uadskillelige Fædreland indgravet, til at det nogensinde skulde tage et Kors paa sig, - (det skrækkelige Dannebroge,) til at det nogensinde skulde lade sig fratage sine Faner og sit forenede Vaabenskjold o. s. v. – Tilhans Yttring, at Danmark aldrig har havt et Hjerte for hans Land (Nordalbingien), skulle vi kun bemærke, at man i Danmark agter og elsker alle ærlige Slesvigere og Holstenere som trofaste Brødre, og alt hvad Ædelt, Godt og Stort er i det hele tydske Folk, men at man med Had og Foragt tænker paa schleswigholsteiniske Forrædere, og med Haan beleer schleswigholsteiniske Abekatte. Dog - vi ville høre lidt Mere af Hr. Doctoren. Efterat have skildret, hvorledes de schleswigholsteiniske Farver ere blevne Schleswigholsteinerne saa dyrebare, at selv deres Drenge" (Gadedrenge?), opfyldte af Kjærlighed til Fædrelandet (Nordalbingien), alt smykke sig med dem, udsteder han en høitidelig Protest imod at disse Farver skulde - (som Patentet har kaldt dem) – være Kiendetegn for et politisk Partie, og vedbliver: "Vi ere Schleswigholsteinere, kaldte efter vort Land, vore Vaaben og vore Farver ere vort Lands uberøvelige Eiendom, og aldrig og ingensinde kunne og ville vi blive Danske. Naar i Europas Sydost to kloge Øine briste, da bryder maaskee Stormen løs, hvis dunkle Rullen mærkes i det Fjerne, og dens brusende Bølger ville skylle langt, langt over." - Det er endda en Trøst at Landet dog maa have Fred saalænge. – Bare vi stakkels Danske ikke forinden faae en Ulykke af de würzburgske Sympathier. Ved den store Sangerfest har man ogsaa sunget Væddesange, og naturligviis opvartede die Wachter unserer Nordmarken" ogsaa med deres "meerumschlungne" Schleswigholstein, der gjorde skrækkelig Furore, og hvorom "Würzburger Zeitung" melder, at da man havde fuldendt denne Vise: "Wanke nicht, mein Vaterland, hvis Forfatter, Hr. Chemnitz, var tilstede, fordnede Kanonerne, en uhyre bifaldsstorm reiste sig, Hattene svingedes, og man saae det tydeligt, af Alles Hjerter talede Sympathierne for de dyrebare Brødre i Norden!" - Det glæder os forresten af Reisende at høre at man ved den smukke Sangerfest i Jtzehoe aldeles skal have afholdt sig fra at lade politiske Dissonnantser, forstyrre Tonernes skjønne og dybe Harmonie. (O. Th. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Jfølge Apenrader Ugeblad er Kongens Forbud, imod Fanerne allerede overtraadt, idet Hr. Skibsbygmester J. Paulsen i Apenrade forr. Løverdag, da en af ham bygget ny Brig løb af Stabelen, lod sit velbekjendte saakaldte schleswigholsteiniske Flag heise, og et lignende skal have vajet i en Have i Nærheden af Skibsbroen og i en anden Have en lille trefarvet Fane. – Den store Næse, som den gode Magistrat i Aabenraa nyligen har faaet for sine schleswigholsteiniske Borgerbreve, har maaskee ikke tilladt Samme – af hvilken Politimesteren jo ogsaa er Medlem –, at see disse Flag. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Fra Husum skrives af 14de ds. i "Neue Zeitung",at Hertugen af Augustenborg er reist til Föhr til Kongen, for at formaae ham til at kalde Fane Rescriptet tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Efter en lang Stilstand med Handelen i Kornvarer" – skrives fra Kjøbenhavn af 16de ds i Berl. Tid. "begynder det nu atter at blive levende.