JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
De Privatefterretninger, som vi have fra de vestlige og sydlige Dele af Riget, hedder det fra Strasborg under den 31te December, og det jevnligen deels ved Handelsbreve, deels ogsaa ved de her studerende unge Theologers Familier af den protestantiske Troesbekiendelse, ere yderst foruroligende. J Sydfrankrig er Flertallet af Folket i Almindelighed fanatisk, og som en følge deraf ogsaa carlistisksindet, fordi de ere raae og udannede. Religionshadet i og omkring Nimes vil ikke saasnart forsvinde, især efter Optrin, som i Nimes have fundet Sted, saavelsom og i Omegnen deraf, hvor de Religionspartier boe ved og hos hinanden, da det vel og var at ønske, at Protestanterne vilde vise mere Maadehold. Jøvrigt fremleve i de urolige Gemytter paa de Steder endnu Erindringerne om Forfølgelser i Fortid og Nutid. - Forikke længe siden blev ved Sommeriers, en Landsby ikke langt fra Nimes, en Afdeling af et der liggende Linie-Regiment slaget paa Flugt af en carlistisk Bande. Domstolene, som for en stor Deel endnu ere besatte, med den forrige Regerings Kreaturer, have vel hverken Mod eller Lyst til at gribe et alvorligt Tag i Tingene og at straffe Oprørerne, som det sig bør at Oprørere skulle straffes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
J Elsas har Lafayettes Afskedigelse gjort et pinligt Jndtryk. (Det samme er vel ogsaa Tilfældet paa alle andre Kanter af Frankrig.) En kraftig Adresse blev strax opsat og forsynet med en stor Mængde Underskrifter, og derpaa oversendt til den alderstegne FrihedsHelt. Forbittrelsen imod den Deel af Repræsentationen, som benævnes det venstre Centrum, er stegen til en ligesaa stor Grad, som Kongens Popularitet paa mange Steder falder. Skulle nye Valg komne til at finde Sted, og det efter en mere liberal Valglov, saa vil der vel næppe blive valgt Nogen af dem, der henhøre til dette Centrum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
J Strasborg trues man nu med et Besøg af den Mørkhedens Prædikant, Førsten af Hohenlohe, som ved en Række af Jertegn og vidunderlige Gjerninger i endeel Aar har kvalificeret sig til det Bruunske Tillægsnavn "en Jesu Christi Kjører, som Professor Bruun i Jndledningen til sin Bethuliade meget bidende bruger imod en ellers agtet Theolog. Førsten har tilkjøbt sig store Godser, Odiliebjerget med hosliggende Odiliekloster, sex Franske Mile eller fire Danske fra Strasborg i en af de meest fortryllende Egne ved Foden af Vogeserne. Odilienbjerget er saavel mærkværdigt ved sine Celtiske og Rommerske Oldsager, som og ved den hellige Odilias Grav og de om hende gængse Legender. Det er hende, man i Elsas betragter som Landets Skytspatronesse. J gamle Dage kunde Sagn fra Fortiden ofte have en mægtig Jndflydelse paa Folk, men nu have Tiderne forandret sig og hvorvidt end at vor poetiske Fantasie maatte kunne strække sig, saa vil ikke sligt Gjøgleværk kunne virke paa Folket i de Provindser af Frankrig, hvor Oplysningen er nogenlunde befordret. Førsten skal have mange Tilhængere og gode Venner iblandt Geistligheden i Elsas, hvilket vel ikke kan geraade samme til stor Ære, og mange af hans foregivne Jertegn og hans Mirakelgierninger ere især udbasunede igjennem Strasborgske Blade og have der glimret ganske forblændende. - Skade, at han kommer et halvt Aar forsilde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Hannover. En Kgl. Forordning af 11te Dennes byder, at Forelæsninger ved Universitetet i Gottingen skulde for det første ophøre indtil Paaske, og de indfødte Studenter befales, at de ufortøvet forlade Universitetet, da de, ved at sidde denne befaling overhørig, for stedse ville vorde udelukkede fra offentlige Embeders Beklædning i Fædrenelandet. Jkke mindre opfordres alle udenlandske Studenter til ufortøvet at forlade Byen, da deres fremdeles Ophold i samme, ligesom og deres Jndtræden i Borgergarden, vil vorde anseet som Deeltagelse i de oprørske Bevægelser, som Borgerne og Jndbyggerne i Gottingen have gjort sig skyldige i. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Ved en Proclamation opfordres Kongens Undersaatter til at bevare den gamle Troskab, ikke at befordre Oprørets Rædsler og derved fremkalde Rettens Hevn og Straf. Proclamationen sluttet: "Vedvarende Overhørighed vil tvinge os til Anvendelsen af de yderste Midler, Vi have i Vor Magt til igjen at tilveiebringe. Roligheden; thi Vor Pligt og Landets Vel taaler ikke Tilværelsen af en Magt, der ikke vil være den lovmæssige Regering underdanig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Blandinger. Den 9de Dennes blev der i Kassels samtlige Kirker afsjungen Te Deum formedelst Forfatningsværkets lykkelige Tilendebringelse og Grundlovenes Forkyndelse. Om Middagen var stor Taffel ved Hoffet, og om Aftenen fandt et betydeligt Fakkeltog Sted ved Borgerskabet og Borgergarden med Musik af Hof=Orchester-Personalet i Spidsen. Kurfyrsten og Kurfyrstinden kom ud paa Balconen, og en Borgmester holdt i Kredsen en Tale til Fyrsteparret, hvori han paany lagde Sindelaget om den inderligste Hengivende, Taksigelse og Kjerlighed for Dagen. Derpaa fulgte Sangen: "Hil være Kurfyrst Vilhelm Dig." Stor Jubel var ialmindelighed paa Færde. J Hanau har lignende Glæde og Jubel funden Sted. Men hvor modstridende er ikke denne Jubel og den nye Forfatning den Omstændighed, at Kurfyrstefamilien neppe var taget ud fra Kassel og Jlluminationen endt, for den bekiendte Grevinde Reichenbach indfandt sig hos Kurfyrsten paa hans Slot Vilhelmshøhe, og strax kom en Deputation fra Borgerne til Slottet med Begjering om, at Grevinden, maatte bortfjernes igjen og en ny indsadt Minister v. Meysenburg afskediges, hvilket sidste allerede er skeet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Den 5te Dennes havde de Franskes Konge General Lafayette og hans hele Familie til Taffels hos sig. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Monitøren indeholder en Opfordring til alle National- garder i Kongeriget til at tegne sig for Bidrag til at lade forfærdige en stor Pragtvase samt en Æres kaarde til Foræring for samme Veteran. - Ministeren Laffitte modtager som Casserer alle indkommende Bidrag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
General Lallemand havde hos de Franskes Konge nylig en Audients paa to hele Timer, saa det vel ikke er usandsynligt, at denne flinke Krigsmand kan komme i fornyet Virksomhed. Den Procurator, som forsvarede Exministeren Polignae, da denne forleden var tiltalt til at dømmes fra Livet, en Hr. de Martiquar, blev for sin Defension budet i Honorar 100000 Franker eller henimod 38000 Rigsbankdaler, men uagtet Martignac ingen formuende Mand er, undslog han sig dog for at tage derimod. - Man skulde ellers synes, at dette Tilbud viser en udmærket Lumpenhed fra den Polignaske Side, thi naar en Misdæder, der selv og ved sin Familie har ranet Millioner fra Staten, frelses ved en udmærket Advocats Talent og Anstrængelse fra en fortjent Skjændselsdød under Bøddelens Haand, da burde vel saadan Tjeneste belønnes ganske anderledes end ved usle 100000 Franker, skjønt, fra den anden Side betragtet, en Polignaes Liv var langt fra at være den Sum værd. Det er mærkeligt, at i vor Tid næsten allevegne i politiske Sager og i Henseende til Staters Bestyrelse saadanne Mennesker angive Tonen, som man i Fædrenes Dage ansaae for at være aldeles umodne til at give deres Ord ind med, naar voxne Folk talede, og spotviis kaldte Grønskoldinger. Den Franske Revolution i Julii Maaned gik for en stor Deel ud fra Drengene i det polytechniske Jnstitut, hvilke atter i December Dagene vilde spille en stor Rolle og udmærkede sig, om ikke ved Andet, saa dog i det Mindste ved en uforskammet Næsvished imod begge Regeringens Kammere. - Revolutionen i Polen havde sit Udspring fra Kadetterne, som fandt sig for gode til at tage Stokkeprygl af Russerne. - De Munchenske Studenters Optøier ved Juletid var vel mindre af politisk Tendents, end Studenter-Optrinene i Berlin, Leipzig, Rostok, Vilna og nu allersidst i Gottingen. Ogsaa ved Universitetet i den Spanske Stad Salamanca have Studenterne i denne Tid gjort saadanne Opstyr, at alle Læsesale ere efter høiere Ordre blevne lukkede og saavel Lærere, som Lærlinger have indtil videre et fuldkomment Otium. - Det synes saaledes, som at de Revolutioner og indvortes Uroligheder, som for nærværende Tid ryste mange af Europas Lande, paa en vis Maade staae i Forbindelse med Skovenes Forhug ning, og at det vilde være en ganske statsklog Plan at befordre Plantningen af Birk, (betula alba), som afgiver, et ganske ypperligt Material til a posteriori at lære unge Mennesker Mores. - Da man i Begyndelsen af dette Aarhundrede ved en stor Stad i Jylland anlagde en Lystskov til offentlige Spadseregange, viste man sig at tænke ved dette Anlæg paa Efterkommernes Moralitet, i det man hovedsagligen valgte Plantning af Birk, saa at denne Planteskole med rette kan ansees for at være anlagt ei blot til Lyst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Den 28de Debr. mærkede Man i Egnen af Coblenet hæftigt Jordstød. Der reiste sig pludseligt en stærk Storm, som dog neppe varede nogle Minutter, hvorpaa fulgte et Knald, som et Kanonskud, og efter 6 til 8 Sekunder atter et Jordstød. J det nærliggende Bubenheim udtørredes pludseligt alle Brønde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Viborg. Den 1ste Novbr. 1830 er ved Landsoverrettens Dom Hans Mauritzen af Hauen, der tiltales for voldsom Overfald paa Pigen Anne Johanne Nielsdatter, frifunden. Ved Nørre og Bølling Herreders Extraret var han tilfunden at have sit Liv forbrudt. Samme Dag er Christen Christensen Leth af Hvidberg for Tyverie tildømt at hensættes i Fængsel paa Samme Dag er Aalborg Byetingsdom stadfæstet, hvorved Skomagersvend Christen Chr. Clausen Bindslev, for 3die Gang begaaet Tyverie, er tilfundet Fæstningsarbeide for Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag bleve Kjøbmand Michael Jsaachsen af Randers og Skipper Claus Tiemann af Blankenesen, frifundne for Krigsraad og Kjøbmand Aastrup i Randers hans Tiltale til Erstatning af 421 Rbd. 3 Mk. S. og T. for det af de Jndstævnte, som Befragtere af Apellantens Pram, formeentligen tilføiet Skade derved, at Prammen sank med en Ladning Been i Randers Fjord. Krigsraad Aastrup er derhos tilpligtet at betale Processens Omkostninger for Overretten med 300 Rbd. Sølv. Ved Randers Bytingsret frifandtes ligeledes de Jndstævnte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag tilpligtedes Kjøbmændene N. Gylling og Viceconsul A. Linnemann i Weile at betale Vognmand Bendix Hansen sammesteds 18 Rbd. 2 Mk. 5 s. i Omkostninger paa et Veianlæg over Weile Enge, m.m., som de Førstnævnte hos ham have ladet inddrive ved Udpantning, samt i Erstatning for den afholdte Executionsforretning 25 Rbd. Sølv. Ved Weile Bytingsret vare benævnte Kjøbmænd frifundne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag er i en Sag, angaaende Andreas Munding af Knagstrup Mark hans Forpligtelse at fratræde en Hr. Pind paa Krannestrup tilhørende Jordlod, og til Bortflytning af derpaa opførte Bygninger, ved Stadfæstelse af Raugsøe m. fl. Herreders Rets Dom, Førstnævnte tilpligtet den paastaaede Fratrædelse og Bortflytning, samt Erstatning til Sidstnævnte for lidte Afsavn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Den 8de Novbr. er Laust Christensen af Aarhuus Arrest for Tyverie og Løsgjængerie dømt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. Ved Aarhuus Byes Extraret var Straffetiden, bestemt til 2 Aar som Forbedringshuusfange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dato er Anders Pedersen af Næsborg for Qvaksalverie dømt at bøde 20 Rbd. Sølv. til Sognets Fattigkasse. Ved Aars og Sleth Herreders Ertaret var Tiltalte tilfunden samme Bøder, men disse tillagte Pastoratets Fattigkasse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag er der over Jens Jensen Binderup i Veile Arrest for Jndbrud og Tyverie ved Nørvang Tørrild Herreders Extraret afsagte Dom, hvorefter han bør stryges til Kagen og arbeide i Fæstningen sin Livstid stadfæstet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag paadømtes Justitssagen med Jens Nielsen i Viborg Arrest og Mette Andersdatter i Sønderbæk, der tiltaltes, den Første for Tyveri og den Sidste for Deelagtighed i samme, og blev MiddelsomSønderling Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorefter Første bør indsættes i Viborg Tugt- og Forbedringshuus som Forbedringshuusfange paa 8 Maaneder og Sidste for Tiltale fri at være. rie og Jndbrud m.v. dømt at stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. Ligeledes ved Møgeltønder og Ballum Birkers Extraret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag er Niels Jørgensen Mastrup og Hans Mikkelsen af Haustrup for Tyverie dømte, den Første til simpel Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 48 Dage, og Sidste at bøde 10 Rbd. Sølv til Ribe Amts Fattigkasse. Ved Vester og Øster Herreders Extraret var Straffetiden for Førstnævnte bestemt til 60 Dage, og Sidstnævnte tildømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag er Aalborg Byes Politiretsdom stadfæstet, hvorved Gartnerdreng Jens Waldemar Lynge, Smededreng Christian Wendelin og Bødkerdreng Hans Christian Salqvist, for at have foraarsaget Tumult og Opløb paa Gaden i Aalborg, ere tilfundne enhver især at hensættes i Fænssel paa Vand og Brød i 8 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Samme Dag er den inden Hellum Hindsted Herreders Extraret over Jacob Pedersen Kaarup for Heste tyverie afsagte Dom stadfæstet, hvorefter Tiltalte bør stryges til Kagen og derefter hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Blandinger. Den forevigede Kgl. Høihed Landarevinde Louise af Hessen var den sidste Datter af høisalig Kong Frederik den 5te og Dronning Louise, Datter af Kong Georg den 2den af Storbritanien. Hs. Kgl. Høihed Landgrevinden, der opnaaede en Alder af 81 Aar, blev givt i Sit 16de Aar, og det lykkelige Ægteskab varede i 64 Aar og 5 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Til Flensborg vare i forrige Aar indkomne 980 Skibe (hvoraf 16 fra Aalborg) med 16519 Læster, Ladning, og 86 Skibe med 1369 1/2 Læster Ballast, ialt 1066 Skibe, desforuden vare fra Holnis og derværende Fjord indkomne 65 Jagter af 499 Læster og 692 Baade med Korn, Muursteen, Brænde, Fisk o. s. v. Udclarerede derfra havde 1049 Skibe af 17653 1/2 Læsters Drægtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Den afdøde Hofmekanicus H. v. Plitz, som nedstammede fra en polsk Adel, kom i sit 12te Aar i Huset hos General C. v. Lüttichau i Fredericia, der ganske stod ham i Faders Sted og lod ham opdrage. 1767 blev v. Plet; ansat som Kammermusicus ved det danske Hof, men formedelst Brystsvaghed maatte han holde op med at dyrke, sit Yndlings-Jnstrument Fløiten. Han tog nu den Beslutning at dyrke Malerkonsten, kom i Huset hos en berømt Emaillemaler i Gens, og avancerede høit op i denne Kunst. Han udmærkede sig senere ved Tegninger af Planter og Jnsecter, stukne i Kobber til Bonnets naturhistoriske Værker. Som Musikus blev han Opfinder af en Glas-Harmonica med Testatur, og ved at give sig under nogle berømte Mekanikeres Veiledning gik han saaledes over til at vorde Mekaniker; derfra hans mekaniske Op 2) Aars Ophold i Sveits, reiste han til Jtalien og opholdt sig 3 Aar i Neapel, kom da til Berlin, (1797) hvor han blev Medl. af Academiet for de skjønne Kunster; han forblev her i tvende Aar. Minister Bernstorff gjorde ham nu Tilbud at komme til Danmark og der nedsætte sig. Han blev Kgl. dansk Hof=Mekanicus med fast Løn 1799. 1809 blev han Dannebrogsmand og 1810 Ridder af D.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
J f. A. have 146 danske Skibe besøgt Londons Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Hr. Prof. Etatsraad og R. af D. Herholdt har forelæst i det danske Vidensk. Selskab, Resultatet af sine Jagttagelser over Snogene.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Atter et nyt Blad i Kbhvn. Argus, redigeret af J. C. Lange. Formodentlig har samme Redacteurs Aurora ophørt. B. Bangs origin. Sveitser-Jdyl Friedli fra Haslidalen, eller føsterlig Kjerlighed, blev ved Opførselsen, paa det Kgl. Theater modtagen med bifald blandet med stærk Hyssen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Det patriotiske Digt af Hr. Redacteur Julin=Fabricius, der har fremkaldt Hs. Majestæt Kongens allernaadigste Velbehag og Tilfredshed er følgende: Den 1ste Januar 1831. Hvad er et Aar, vel mere end en Draabe, Der synker ned i Evighedens Hav, Hvor den forener sig med Tidens Bølge, Som uden Standsning fremad ruller, Foruden Skranke uden Maal og Grændse. Saalunde sank igaar en Draabe ned i Bølgen, Med den et Aar af vort og vore Brødres Liv Vel os, om vi med Sjæls- og Sindsro kunne skue Tilbage paa den svundne Aftenrøde - Da ville vi, med Fred i Barmen, Med Glædens Tindren i vort Aasyn, Jmødesee den klare Morgensol, Der stander op idag, den første Dag i Aaret, Og hilser os med venligt Flammeskiær, Jdet den gjennembryder Fremtids Taageslør. Mod Himlen lad os løfte vore Hænder, Og takke Ham, der skjermed os i det henrundne Aar, At vi i Fred og Ro henleve vore Dage, At Borgertvedragts Dolk ei blinker, J Fredens stille Dal, at Oprørsluen, Som vildt fortærer vore Nabolande, Et blusser op fra Danas blide Sletter, At vi regjeres af en Drot, hvis Hjerte Slaaer varmt og ømt for Rigets Vel, om Hvem, Naar Skjæbnens Slag hans Trone skulde ramme, Hans Folk sig klynger som en Børneflok, Og - gielder det en Dyst med Rigets Fjende - For Kongen og for Fødelandet kæmper Af Troskab, Kjærlighed og af Begeistring fuld. Thi lader os da Ham vor første Hilsen bringe, Lylønske Ham paa denne Høitidsmorgen: Gid dette Aar, hvis Fødsel er betegnet Med skjebnesvangre Chiffre, maa henglide For Ham, den Liegode, uden Smertens Torne, Men gid det maatte flette Glædens Purpurroser, Omkring hans lilierene Sølverlokker! O Verdens Fader, o bønhør vor Røst, En trofast Gjenklang fra vort Hjertes Stemme: Velsign vor Drot, vor Fredrik, og hans Dronning, Og tag dem i din milde Varetægt. Velsign vort Danmark, hver dets Borger, Hvis Hjerte slaaer for Danmarks Fremtidsheld!
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Bekjendtgjoreløer. Efterat vi for 6 Maaneder siden maatte friste den haarde Skjæbne, ved Döden at see os berøvet en kjærlig Moder; maa vi nu af Kummer og Smerte nedböiet bekjendtgjöre, at vor saa höitelskede Fader, Kjöbmand Aron Jacobsen, ved et apoplectisk Tilfælde, den 21de Dennes om Morgenen Kl. 1, hensank i vort og Dödens Favn, i sit 69de Aar. - Tolv fader og moderlöse Börn omringe det kjære Liig hvoraf det Yngste ikkun er noget over 3 Aar gammelt. Denne yngre Börneslok, der neppe aner hvad de have tabt, foröger ikke lidet den Sorgens Byrde, der nu hviler paa de ældre Södskende. I nogle og Fyrgetyre Aar har han uafbrudt med Hæder fortsat sine Handelsforretninger; saare agtet var derfor hans Navn. Mange vare hans Velgierninger; Paarörende og Trængende ville derfor beklage hans Död, og med vaade Öine skue paa hans jordiske Levninger. Dit Navn være os en Trøst, Dit Minde være os helligt! Paa egne og Södskendes Vegne. S. A. Jacobsen. J. A. Jacobsen. Aalborg, den 21de Januar 1831. Tredie Abonnements=Forestilling. i andet Abonnement.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Onsdagen den 26de Januar opføres: Fridolin, eller: Gangen til Jernværket, Ridderskuespil i 5 Acter af Holbein. Anm. Foruden denne, gives af Selskabet ikkun to Forestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Hvo som abonnerer for 4 Billetter, erholde disse for1 Rbd. 2 Mk. Abonnements=Billetter kunne afbenyttes efter Behag. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-24
Nogle graa Fjer til en Damehat, ere iaftes tabte paa Gaden; Finderen heraf ville behageligen, imod en god Findeløn, aflægge dem paa Stiftsbogtrykkeriet. Klosterladen, indrettet til Pakhuus og Kornlofter, er at faae til Leie, hvorom accorderes med
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Sveits.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Den 7de Januar om Aftenen rykkede flere tusinde Landboer frem mod Staden Basel, hvis Porte vare spærrede, Broerne afkastede og Forstæderne barrikaderede. Ved Trommeslag blev der bekjendtgjort, at man skulde brække Brostenene op og bære dem op i Husene, for, naar Jnsurgenterne trængte ind, at kunne ødelægge dem dermed. En Parlamentair, som blev sendt ud til Bønderne, havde disse beholdt som Fange. Landboerne forlange, at det store Raad i Basel skal give dem en ny Landsforfatning, og det inden 24 Timer, men det vil Raadet ikke, og nu skal Magt fordrive Magt. En Proclamation fra Stadens Raad siger blandt Andet: "Stor er den Ulykke, som truer os. Skrækkeligt er det, naar Borgeren væbner sig mod Borgeren. Ugjerne gribe vi til Vaaben, men vor Sikkerhed trues af en forblindet Hob, der vil forskaffe sig en Overvægt over Staden, og denne ville vi ikke indrømme den, thi vi ville ikke overlade os til disse Folks Naade." - Bondehæren kamperer udenfor Staden, og paa dens Volde ere Borgerne under Vaaben, og Alt belavet til et kraftigt Forsvar. Man ventede at Bønderne vilde forsøge en Storm paa Staden. De vare blevne forstærkede ved en heel Deel af de fra Frankrig afskedigede Sveitsersoldater, ogsaa vare de saakaldte sorte Drenge fra Soluthurn stødte til dem. Den 11te om Aftenen kunde Jngen komme meere ud eller ind i Staden. En stor Deel af Baslerne havde faaet praktiseret deres Hustruer og Børn ud af Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Den 11te om Aftenen begyndte Bønderne paa at gaae over Rhinen, men Udfaldet vides ikke endnu. Deres Antal voxer dagligen og nu ere endog Landmændenne fra det tilgrændsende Canton Aargan stødte til dem. De have svoret, at dersom Baslerne sætte sig til Modværge og hindre deres Jndtrængen i Staden, ville Bønderne ved Skjænden og Brænden gjøre aldeles røddeligt omkring Staden og at af Baslernes Landhuse, som ere mange, skal ikke levnes Steen paa Steen. (Efter Breve skal det senere være kommet til alvorlige Fægtninger, og der skal have vanket mange blodige Pander.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Ogsaa i Bern begynder det at gaae noget uroligt til og Bønderne plante Frihedstræer og væbne sig i talrige Hærskarer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
J Bruntrut (det forhenværende Fyrstendømme) er Overamtmanden bleven jaget bort, og en provisorisk Regjering bleven indsat, med en Advocat Gutzwiller i Spidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Hannover. Under 16de Dennes udkom et Extrablad til de Hannoverske Efterretninger, af følgende Jndhold: "Just nu er den høistglædelige Efterretning indløben, at Jndbyggerne i Staden Gottingen have indseet deres Uret, aabnet Portene for deres Konges og Landsherres Tropper og underkastet sig hans Naade og Mildhed. - Jntet Skud er faldet, Jntet Borgerblod flydt! - Saaledes er Oprørets Værk, som nogle Jldesindede og Tumlinger have begyndt, lykkeligen tilintetgjort, og Gottingen vil fremdeles igjen være et Rolighedens, Fredens og den gode Ordens Sæde. - Derfore være Gud lovet! Oprørets Formænd vare for det Meste unge Filosofiske Doctorer og Advokater.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Fra Osterrode ere til Hannover som Fanger indbragte to Doctorer, Kønig og Freitag, hvis Paagribelse standsede det sammesteds paabegyndte Oprør, hvis Siæl bemeldte tvende unge Herrer var.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Man har talt om, at endeel af Hannovers Tropper, skulde afgaae til Luxemborg til Forstærkning for de derværende Tyske Forbundstropper.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
J det Hannoverske har i det sidste Aar været en temmelig mislig Høst i mange Egne, men Regeringen har landsfaderligen sørget for at afhjælpe den almene Nød, saavidt som det stod i dens Magt. - Staden, Gøttingen, ved hvis Universitet nogle af den nuværende Konges Brødre studerede i deres Ungdoms=Aar, har stedse været saare begunstiget af Regenterne af den nu herskende Guelsiske Stamme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-26
Belgien. Til Luxemborgerne er udstedt et Opraab, hvori ved Slutningen findes følgende saare mærkelige Paragrafer: "Dersom Luxemborgerne skulde forlades af de andre Belgier, saa ville de dog ikke opgive sig selv; skulde den Ret blive dem formeent at slutte sig til den Belgiske Revolution, saa ville de gjøre en ny udelukkende Luxemborgsk Revolution, og Jkke-Jndblandings-Grundsætningen beskyttede da Storhertugdømmet imod Forbundsdagen og imod Holland, ligesom den nu beskytter Hertugdømmet Brunsvig. Skulde dette Middel slaae feil, saa ville vi hellere henvende os til det Franske Folk og forretrække igjen at blive "Skovenes Departement" (som var Provindsens Navn under Jndlemmelsen i Frankrig), end at være et Leengods af Tyskland, og Huset Nassau.