JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-06-15
Fredagen den 19de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 3 E R De afg. Raadmand og Høyeste Rens Advocat Smiths Stervboes og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges tilhørende Gaard No. 176 i Gothersgaden, der efter den over samme tagne Vurderingsforretning bestaaer af: 1) BygninGaarden som Gaden og Kielder under 5 Fag. 2) Et Sidehuus gen til Gaden 7 Fag, 3 Etaget høyt og Grundmuur saavel til 6 Fag 3 Etager høit, grundmuret imod Gaarden og Resten ind til Gaarden og Resten Muur og Bindingsværk, hvoraf un Et Baghuus 8 Fag 4 Etager høit og en Qvist, GrundmuusMuur og Bindingsværk, samt Kielder under heele Huset. 3) derste Etage er indrettet til Vognremisser og Stald. Overalt udi Værelserne 14 Kakkelovne. Gaarden er i Brandkassen as rings=Forretningen kan forinden Auctionen erholdes til Efterfor seureret for 12500 Rdlr. Auctions Conditonerne og Vurde paa Høiesterets A vocat Brorsons Contoir i Aabenraae No. 243. røve dagen den 26de Junii førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11, lader Eieren af Gaarden No. 103, i Lille Strandstrædet og St. Annæ Øster Qvarteer, ved en eneste Auction opraabe og om antagelig Bud skeer til den Høystbydende bortsælge samme sin Gaard med Tilhørigheder, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet og forinden saavel der, som hos Fuldmægtig Bondrop i No. 29 i Store Kongensgade, faaes til Eftersyn. Gaardens Beskaffenhed erfares nærmere af de trykte Placater.
Berlingske Tidende, 1795-06-15
Løverdagen den 20de Junii førstkommende, om Eftermodagen imellem 2 og 4, bliver Fod R S Te Gang ved Auction opbuden og om antageligt Bud skeer bortsolgt Huset No. 261. Aabenraae; Husets Beskaffenhed kan nærmere erfares af de trykte Placater, saaledes som Huset forhen har været bortleyet har det forrentet betydeligt mere end det hvorfor det nu maa sælges. Auctions=Conditionerne kan erholdes til Eftersyn hos Høyeste Rets Advocat Brorsons Fuldmægtig Stilling i Aaben. rage Nr. 243.
Berlingske Tidende, 1795-06-15
Hirectionen for det Asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved, at Mandagen den 22de Juni förstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Compagniets Huus foretage Licitation paa Ox ugning nas her Disco, efter de Konditioner som i Compegmes Aqvipage Contoir foringen er til Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1795-06-15
med varm Kierlighed aflægger jeg herved min Taksigelse til Vi prædle Menneskevenner, som viiste sig hervedvillig ved at rædde en Deel af mine Meubler fra mit afbrændte Huus paa Hiørnet af Friderichsberggaden og Smedebakken No. 224; men da jeg formoder, at endeel gode Venneren nu have nogle af mine Ting i Forvaring; saa lader og dem herved kierligst vide, at jeg nu boer uden Nørre Port paa 5te Blegdam, hvorhen de vilde behage at sende mig samme, imod at jeg med al Taknemme, lighed betaler strax Bærer og Transportpenge. Endelig vil. udbede mig af mine Velyndere de Commissioner de forhen nu og da have betroet mig. H. Winchler.
Berlingske Tidende, 1795-06-15
Da der formedelst den ulykkelige Jldebrand i Kiøbenhavn ikke blev af havende Liebhavere noget Salg af min Gaard :med havende og forventende Privilegier, saa adverteres saadant derved, og at i Kiøbet følger en 3 Etage, sex 2 Etage, 5 enkelte og 3 Bielægger Jern Kakkelovn, et godt Billard med Be bør, og et næsten deels nyt Brændeviinstøi m.v. Gaardens uge grundmurede Bygnings anden Etage er fordeelagtig bortleiet til Klubselskabet, den gode Hensigt, paa visse Aar. Fratrædelsen kan skee strax til Michaeli, Paaske eller hvad Tid det maatte være Kiøberen meest eqvem, da det formedelst anden Leilighed er Sælgeren i saa Fald lige meget. Liebhaverne ville behagelig henvende dem til Høiesterets Advocat Hr. Lange i Kiøbenhavn og Hr. Procurator Lund i Nestved, der foreviistespeciel Beskrivelse og om alt kan slutte Kiøb efter given Fuldmagt. En hollandsk Mølle, for 8 Aar siden af nye opbygt, NB. E med 3 Qverne, med Arvefæste Jord 40 Tønder, Land, i et indhegnet Jndlukke, en Ottendedeel Mal fra Slagelse Kiøbstæd, er underhaanden at faae til Kiøbs; Liebhaberne ville derom behagelig melde sig hos Commissionairen Sr. Albrecht Goliche Bergen i Slagelse, da Stedet kan paavises med sin velindrettede Bygning, og derom handles. Slagelse, den rete Junii 1795. A. G. Bergen. alle Sorter fiin Hvedemeel, Rugmeel, formalet at østersøist Al Rug, 12 Lispd. til Tønden for 6 Rdlr., sjællandsk dito til ringere Priis, er at bekomme i Vimmelskaftet No. 20 hos sal. Koefoeds Enke. Sammesteds anvises et lidet Partie Havre. erved bekiendtgiøres for mine Venner og Velyndere, at jeg O er henslyttet i Gaarden paa Gammelmynt første Port paa høire Haand fra Grønnegade No. 221., hvor jeg agter at fortsætte min Handel ligesom tilkorn. Kiøbenhavn, den 12te Junii Peter Fluchenhoff. Kammer=Seeretair Gundelach, boer i Lille Grønnegade No. R. 186 hos Hofgiørtler Rosborg. (En Lyst- og Avisgaard paa Kiøbenhavns Amt, en og trestervedel Miil fra Staden, hvis Jorder staaer for Hartkorn, Tdr. og hvoraf ikkun svares en aarlig bestemt Penge Afgift, anvises til Kiøbs, med dens paastaaende Grøde, at LandvæsensCommissair og Forvalter Bierg i No. 12 paa Østergade. Horste Advocat Beyers Gaard Nr. 138, i Skidenstræde, kan e) faaes til Kiøbs, og noget deraf strax tiltrædes, med Meubler om forlanges. Ja at have solgt til S. 1. Hr. Viinhandler Kund Sørensen po Deres Gaard No. 63 paa Lille Kiøbmagergade, hvilken han tiltræder og begynder sin Viinhandling sammesteds den 20de d. M., saa ophører fra bemelte 20de d. M. vores under Firma at Eller & Leed førte Viinhandel, og bede vi ham til vore Velyndere baade inden og udenbyes, som have handlet med os, recommenderet, da vi ere forvissede, at de ville finde dem ligesaavel fournerede og fornøyede som med os. Kiøbenhavn, den 15de Junii 1795. Eller & Leed. Formedelst den store ulykkelige Jldsvaade, bliver nu den 15de 3) Junii, Justeerkammeret fløttet til store Kiøbmagergade paa Posthuset, første Kielder i Gaarden paa høire Haand, hvor da alt justeret Maal og Vægt ligesom forhen, paa sin sædvanlige bestemte Tid bliver udsolgt. Kiøbenhavn, den 12te Junii 1795. N. C. Elkiær, Justeermester, nu boende i Skidenstrædet No. 160.
Berlingske Tidende, 1795-06-15
Japit. Lars Lanstrøm agter om 3 a 4 Dage uden Ophold at af& seile til Petersborg, de som Gods dertil haver at sende og Passagerer som vil medfølge, behager at melde sig hos Meglere ne Hendr. & Jver Winther, boende i Amaliegade No. 69 Litr. A. Fapit. Jens Nickelsen agter og 4 a 6 Dage at afseile til Wi& borg i Finland, de som Gods dertil haver at sende og Passagerer som vil medfølge, behager at melde sig hos Meglerne Hendr. & Jver Winther, boende i Amaliegaden No. 63 Litr. A.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Barcellona, den 10de Maji. General Urutia har den 5te om Morgenen angrebet den franske Leir ovenfor Suttella med en Colonne af 6000 Mand. Samme blev gjort til Bytte, plyndret og stukket i Brand. Fienden vilde den 6te hævne sig derfor, og angreb i Dagbrækningen vor Front paa 3 Steder med sin gandske Magt, men blev overalt slaget tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Jtalien, den 30te Maji. En den 27de til Livorno ankommen engelsk Fregatte skal have bragt den Efterretning, at den for kort Tid siden herfra udløbne Admiral Hothams Flaade har den 23de befundet sig imellem Mahon og de franske Kyster, for at oppebie en Forstærkning af 8 spanske Linieskibe, som Admiral Langara udruster, men med hvis Udrustning det gaaer meget langsomt, da der mangler Mandskab til at complettere Skibsfolket. – J Livorno vilde man vel den 27de hujus have den Efterretning, at den franske Toulonner=Flaade, 20 Linieskibe stærk, var udløbet; men dette behøver saa meget des meere Bekræftelse, da man paa den Tid i Livorns endnu ikke vidste af de nye Tildragelser i Toulon. - General Kellermann er ankommen med 2 franske Commissarier til Genua, hvor, som det heder, vigtige Sager skulde blive afhandlede. Efter andre Beretninger er ogsaa Repræsentanten Beffroy ankommen sammesteds incognito i Følge med 2de General Adjutanter og nogle Officerer. - Den franskeitallienske Armee faaer bestandig større Forstærkning, og venter endnu en Colonne fra den vestlige Armee i Fraskkrig. Sammes Hovedqvarteer skal blive forflyttet til Pietra. - Af Østerrigerne og Sardinierne er en Leir af 8000 Mand bleven oprettet ved Ceva, og en anden ved Borgo St. Dalmazo. - Kongen af Sardinien har givet Ordre til at erobre tilbage fra de Franske den indtagne vigtige Post Col di Monte, det koste hvad det vil. De fremmede Ministre i Neapel handle nu i Henseende til ringere Sager med den nye ansatte Bepartements=Directeur; men i vigtigere Anliggender vende de sig directe til Statsraad Acton. - Paven har efter sin Tilbagekomst fra de pontinske Sumper lagt Grundstenen til en nye Kirke, som skal tilegnes den hellige Pius V. Han har ogsaa stiftet et nyt Dominicaner=Kloster, og sat Bernhard von Ossida paa de Helliges Liste.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Paris, den 2den Junii. I Dag holdte Louvet Ligtale i Conventen over den myrdede Folkerepræsentant Ferrand. Conventen decretterte herpaa, at der skulde gives hvert Medlem af samme 6 Exemplarer, at de skulde sendes til alle Departementer og Armeer og oversættes i alle Sprog. De sidste Ord, som Ferrandtalede, bleve satte paa hans Kiste, og ere følgende: "Meer end een Gang blev mit Bryst bedækket med Fiendernes Blød; det bær mange Ar af Blessurer. Jeg vil overgive Eder mit Liv Stød til, men skiænder ikke Lovenes Helligdom." – J 5 til 6 Dage hersker her ved en stærk Norden Vind en saadan Kulde, som er gandske usædvanlig hos os paa denne Aarstid. Rugen og mange Frugter have derved lidt meget. - Man venter at endnu flere Deputerte skulde blive arresterte, da Conventen, som man forsikrer, har besluttet: at udrydde af sit Skiød dette hele forrige Biergpartie, som man tilsammen regner for 120 Deputerte. Denne Conventens Bortjacobinisering, som man kalder det, synes ogsaa at være meget nødvendig til fast at betrygge Roligheden. Man har nu Beviser for, at ikke alleneste Jacobinerne i Toullon og det sydlige Frankrige havde aftalt alting med de her værende Jacobinere til at styrte Conventen, men at der og var bleven ført en virksom Correspondence med Jacobinerne i alle Departements, for paa samme Tid at udføre en Hovedstreg og oprette igien den forrige Skrækkeregiering. De saa kaldte Chouans foraarsage paa nye Bekymringer. Da de havde besværet sig over: at meget af det, som var bleven dem lovet i den sluttede Fred, ikke var bleven holdt, saa blev Repræsentanten Morienne sendt til dem. Denne er i Forgaars kommenher tilbage; men hans Sendelse synes at have været af liden Nytte. En Colonne af 10000 Chouans er bereedt til at trække indi Vende; og man frygter for, at Charette paa nye turde gribe til Vaaben. For Resten synes Faren ikke at være saa meget stor, da disse Chonans mangle alle Krigsfornødenheder, og man desuden veed, at den republikanske Armee fra Cher burg= og Bresterkysterne holde sig meget nær Kysterne, for at giøre enhver Communication umuelig. - Det er næsten afgjort, at Rebellerne i Toulon ere blevne slagne, og at Republikanerne igien ere rykte derind. - Lyonerne have atter anrettet et stort Blodbad mod de Jacobinsksindede, da Efterretningen om Opstanden i Toulon ankom dertil.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Strasborg, den 2den Junii. Fra Feldtleiren for Luxemburg meldes under 25de Maji. følgende: "Med vore Arbeider ere vi allerede rykte saa vidt frem, at Fæstningen nu kan blive bombarderet. En Bombe, med hvilken man for nogle Dage siden gjorde et Forsøg, antændte et Magasin midt i Staden. Der blive hidbragte mange Kull, og Risterne til at giøre Kuglerne gloende, tillaves. Man seer ofte General Bender, som paa en Stoel lader sig bære omkring paa Voldene, at opmuntre sine Folk. Han har ladet os sige, at han vilde lade besvare ethvert af vore Skud med 20, og hidindtil har han holde Ord. Jmidlertil opbrænder han sit Krudt forgieves, thi vil komme dog Pladsen bestandig nærmere. Den os commanderende GeneralHatri forsikrede den 10de, at hvis ikke Fæstningen inden 6 Uger var i vore Hænder, vilde han ikke hede HatriCølln, den 3die Junii.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Folkerepræsentanten Tallot og General en Chef Jourdan ere i Gaar Aftes ankomne hertil fra Trefild. Endnu i Morges fik de, førend deres Afreise, en Coureer fra den commanderende General for Luxemburg, med den Efterretning, at Feldtmarskal Bender har sendt 2de Officerer til den franske Leir for at handle om en Capitulation.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Basel, den 4de Junii. Man forsikrer nu meer end forhen, at Grev von Lehrbach, skal med det første ankomme hertil som keiserl. kongel. Minister, og medbringe en meget udstrakt Fuldmagt; dog har man, i det mindste ikke offentlig, føiet den ringeste Anstalt til at huse ham. Det heder og, at Baron von Hardenberg, har paa sin Reise til Berlin havt Conference med denne Grev von Lehrbach, og skal paa sin Tilbagereise igien tale med ham. Vissere er det, at Hr. von Hadenberg confererer med den mannsiske Kantsler Albini, og har fra fransk Side foreslaaet ham, at Staden Maynz, skulde blive indbefattet i Neutraliteten, naar dens Fæstningsværker bleve sløisede; men dette Forslag var bleven forkastet. Et Øievidne forsikrer vel, at saalænge Maynz ikke kan blive indsluttet fra den høire Side af Rhinen, vilde det være umueligt for de Franske at bemægtige sig denne Fæstning; men skulde det lykkes Pichegra at giøre en Diversion og bloquere Cassel, saa kunde Maynz af Mangel paa Levnetsmidler ingen 4 Dage holde ud, saasom samme bestandig blive bragte til Besætningen fra hin Side Rhinen, da der i Staden ikke har kunne blive anlagt noget stort Magasin.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Brüssel, den 4de Junii. Huset Østerrige vil nu, som der siges, fortsætte Krigen, imod Frankrige, og begge Overrhinens Strandbredde er bleven en Sammelplads for de talrigste Armeer. Man angiver Tallet paa den franske Krigsmagt fra Colln indtil Philips burg for 300000 Mand, og Østerrigerne tilligemed Rigstropperne i samme Linie for 240000 Mand. - Den Øverste commanderende for vor Besætning, saavelsom denne Stads Commandant ere blevne afsatte, og til denne Forandring skal det sidste Oprør i Paris have givet Anledning.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Pormont, den 4de Junii. Af de her værende Emigrantere har man gjort alt for stort Væsen, og til Beriis anført, at 3 Regimenter af samme havde lagt her i Egnene; men lader uanmærket, at disse Regimenter vare høist svage, at mange Compagnier ikkun havde 3 Gemene, at hele Batailloner fandt i et Skuur tilstrækkelig Plads, i ondt Veir exercerte deri, og at der i det hele Grevskab Pyrmont ikke have opholdt sig 400 Mand. Disse faa Mennesker med hvilke enhver er tilfreds, have hverken tilbragt os dyr Tid eller noget andet Ondt. J de beste Huse nær ved Kilden vare blot et engelsk Commissariat og nogle Stabsofficerer, som havde Formue og vilde boe beqvemt, indlogere for deres Penge og aldeles ikke indqvarteerte. -
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Det her værende store Badehuus har ikke modtaget nogen fransk Emigrant. Den 1ste Junii have alle Emigrantere forladt Pyrmont, for ikke at være Bryndgiæsterne i Veien. Formodentlig vil endnu førend St. Hans Dag, flere emigrant Corps faae Ordre at forføie sig til der Condiske Corps's Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
London, den 5te Junii. Det ostindiske Compagnie har nu besluttet at bevilge Hr. Hastings en Erstatning af 71000 og en Pension af 5000 Pd. Sterl.; men sandsynlig vil Parlementet sætte sig imod denne Beslutning. - Der heder nu, efterat man har faaet Efterretning om Urolighederne i Paris og Toulon, at en Expedition skal blive foretaget mod Bretagne. Monsteud'Hervilly, Commandeur over den franske Legion i Southamton, skal allerede have faaet Ordre at holde sit Corps færdig til Indskibning. - Den forrige Biskop til Dol i Bretagne, af hvis Localkundskaber man venter meget, skal ligeledes tage Deel i denne Expedition. - Efter Breve fra Havre af 31te Maji skulde alle Levnetsmidler sammesteds være meget lette, og man ventede en meget god Høst. - J Breve fra Amerika besvære man sig igien meget over, at de americanske Skibe blive borttagne af Engelænderne paa deres egne Kyster.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Der er nu ogsaa givet Oldre til at opbringe de amerikanske Skibe, som ere bestemte med Korn og Provision til Frankrige, og der er bleven givet den amerikanske Minister Hr. Jartilkiende, at disse Skibes Ladninger vare at ansee for det franske Gouvernements Eiendom. - Det bekræftes, at den hollandske Øe St. Martin er bleven indtaget af de Franske. De gjorde ogsaa et Forsøg paa St. Eustache med 1 Fregat og et Linieskib; men de bleve nødte til at forlade Øen igien, og de som vare landede bleve gjorte til Fanger. - Jndløbne Preve fra Grenada udbrede den Efterretning, at de af de Franske bevæbnede Mulatter anrette mange Grusomheder, Jmidlertid forsikre dog nyere Efterretninger, at Grenad- og St. Wincents vare ved den der ankomne engelske Forstærkning temmelig uden Fare. - Man venter daglig Efterretning om en Træfning imellem Admiral Waldegraves Eskadre og en fransk Flaade af 5 Linieskibe og 5 Fregatter. Fregatten Jason, som er ankommen til Plymouth, har seet dem begge i de Portugisiske Vande. - Viceadmiral Cornvallis er endelig gaaet under Segl fra St. Helens med 1 Skib paa 100 og 4 paa 74 Kanoner tilligemed nogle Fregatter.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Fra Brest vil man have den Efterretning, som skal være overbragt af en Expresser, at den største Deel af Bretagne er i en Contrerevolution, og at Matroserne paa Skibene i Breshave gjort Oprør. Dog behøver denne Efterretning Bekræftelse. - Hollænderne ere, som man har faaet at vide, beskieftigede med at udruste i mueligste Hastighed de Krigskibe, som de ved deres sidste Tractat have forbundet sig til at levere de Franske. - Mange americanske Skibe, som vare bestemte til Frankrige med Korn og Levnetsmidler, ere allerede opbragte til vore Havne. - Rygtet at det gode Haabs Forbierg den 1ste Martii var bleven indtaget af Engelænderne, fornyer sig igien. - Da Beretningen om det Keiserlige Laan i Onsdags atter blev forebragt, udlod Hr. Smidt sig vidtløftig med den Sandsynlighed: at Engeland vilde komme til at miste disse 4 Millioner 600000 Pdstrl., uden at faae noget Æquivalent derfor. Han beraabte sig herved paa Keiserens Reskript til Regensburg, hvoraf saaes, at Keiseren vilde slutte Fred, og paa de Keiserlige Finandsers udtømmede Tilstand. Desuden sagde han, kunde man ikke vente sig meget af Keiserens Medvirkning, om man endog antog, at det var Hs. Majestæts Alvor at fortsætte Krigen med Eftertryk, som Konge af Ungern og Bøhmen. Det streed ogsaa imod det mienske Hoffes Statsklogskab at udtømme sig i en Krig mod Frankrige, da Østerrige maaskee snart torde komme i Krig med en vis Magt, med hvilken det nu disharmonerer. - Ogsaa Hr. For talede igien meget stærkt mod dette Laan, og paastod, at vi paa en Trøieduus garanterte en saa uhyre Summa. - Hr. Pitt svarede: "Ved Tingenes nærværende Forfatning i Frankrige vare de Forhaabninger, som man kunde have om Keiserens Medoperation, tidobbelt blevne formeerte. Han bar og ingen Tvivl om, at Jnteressen og Politiken jo skulde formaae Keiseren til at fortsætte Krigen, om han endog, som det tydske Riges Overhoved, skulde være tilbøielig til at anhøre Fredsforflage; og den hele Historie beviste, at det Keiserlige Huus holdte alle sine Tractater med punktlig Troeskab og Oprigtighed.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Haag, den 9de Junii. General Daendels, de Witte og Dümonceau saavelsom den forrige Generalmajor van Ryssel ere nu traadte i vor Tieneste. General Dümonceau er Commandant i Haag, hvor der bestandig skal være en fransk Garnison. Borgeren, de Witte, der i Begyndelsen afslog det Tilbud at gaae som vor Republiks Gesandt til Schweitz, har nu antaget samme, og skal om kort Tid reise derhen. - Glædesbeviisningerne over Ratificationen paa vor Alliance med Frankrige fortsættes her endnu bestandig, og den 17de skulle Repræsentanterne af Holland begive sig in corpore til en her værende offentlig Plads, for der at anhøre en høitidelig Tale, hvori Gud skal takkes for de Vilsignelser, som han beviste vor friblevne Republik. - 13 Skibe med franske Tropper ere den 1ste hujus ankomne fra Provindsen Holland til Middelburg. - Skipper Neukirchen, som den 4de er ankommen i Vlie, har berettet: at han den 2 hujus har paa Høiden af Borcum truffet tvende Krigskibe med hollandsk Flag, hvilke gjorde nogle skarpe Skud paa ham. De havde 12 Koffardieskibe hos sig, som syntes at være deres Priser.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Wesel, den 10de Junii. I dette Øieblik indløb den Efterretning, at Fæstningen Luxemburg har overgivet sig paa Capitulation. - J Følge Efterretninger fra Mühlhelm skal en saa kaldet flyvende Lei af 10000 Mand Rigs= og Keiserlige Tropper, komme til at staae der i Egnen. De hessiske Tropper ere allerede afløste at Østerrigerne, og de saxiske Tropper besætte ikke meere nogen Post paa den høire Rhinens Strandbredde. Tillige høre alle Fiendtlighederne op ved Coblenz; men fra Denz indtil Bonn blive endnu anlagte Forskandsninger.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Kiøbenhavn, den 19de Maji. J Onsdags Kl. 11 1/2 kom Kongen af Sverrig, ledsaget at Hertug=Regenten og en stor Suitte fra Landskrone om Bord paa det svenske Admiralskib Prinds Frederich Adolph, og Kl. 1 begav vor Kronprinds, i Følge med Prindserne af Augustenborg, Hessen og Würtemberg, sig om Bord paa samme Skib, hvor tillige den danske Admiral og alle Skibscheferne fra begge Eskadrerne indfandt sig. De Høikongelige Personer spiste sammen til Middag, og over Tallet blev i en af Skaalerne erindret begge Rigers Vel under Kanonernes Torden. Den danske Admiral og alle ommeldte Skibschefer spiste ogsaa om Bord paa det svenske Admiralskib. 3 svenske Skibe vare udpyntede med alle Nationers Flagge; der svenske varede fra Stortoppen, og det danske paa For= og Bag toppen. Kl. 5 1/2 begav vor Kronprinds sig igjen fra Borde, og Kl. 6 1/2 reiste Kongen af Sverrig tilbage til Landscrone. Saavel ved Ankomsten som ved Afreisen blev saluteret af den forenede Flaade.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Førstkommende Søndag den 21de Junii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Hertug af Würtemberg, Stutgard, som bæres 10 Dage. Cavaliererne bære sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spænder, 6 Dage sorte og 4 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 6 Dage sorte og hvide Baand og 4 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Den 6te Februarii sidstleden er Hans Excelence Greve Cap Frederich Reventlou, Ridder, Geheimeraad, Kammerherre og Ober=Kammerjunker valgt til Æresmedlem af Videnskabernes Selskab i Kiøbenhavn. P. C. Abildgaard, sen. Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
AVERTISSEMENTS. Den 30te Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages paa Rosenborg Slot den Trækning, ved hvilken i Følge Kongelig allernaadigst Resolution af 16de April 1794 skal bestemmes, i hvad Orden de Obligationer, som ere udstædte for det ved bemeldte Resolution optagne Laan af 400,000 Rdlr. med en fierde Deel aarlig, til 11te December indeværende Aar og de paafølgende 3de Aaringer, skal tilbagebetales. Finants=Collegium den 17de Junii 1795.
Berlingske Tidende, 1795-06-19
Jredie Classes Trækningslister af det 42de Lotterie er at faae & tilkiøbs hos Hofbogtrykkerne N. Møller og Søn i Pilestræde No. 93 i Berlingernes Gaard paa Salen. (Med dette Nummer følger et Tillæg.)¬