JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Præsidenten Calatrava har i en hemmelig Cortes Forsamling meddeelt den Efterretning, at Regjeringen aldeles manglede Midler til at underholde Armeen længere end til Juni Maaneds Udgang, og har derfor forlangt bemyndigelse til at realisere Kirkernes Sølv- og Guldkar. Den engelske Hjælpe legion, hvis Tjenestetid nu skal være udløben, synes ikke at være villig til at indgaaelnye Forpligtelser, forinden man ganske har betalt den, hvad den har tilgode. – En af 63 Cortes Medlemmer af Oppositionen underskreven Skrivelse er bleven overrakt Dronningen, og de fordre heri i meget energiske Udtryk de nuværende Ministres Afskedigelse. Til alle disse ugunstige Omstændigheder kommer endnu en Spænding med Hoffet i Paris, hvilken skal være foranlediget ved nogle uforsigtige Udtryk af Calatrava, der har bekjendtgjort Cortes Medlemmerne en Note fra den spanske Gesandt i Paris, og hvori han skal have dadlet Ludvig Philip.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
England. Hertuginden af Kent har paa en Adresse fra City meddeelt et Svar, der har vakt megen Opsigt. Hun har nemlig der blandt andet yttret, at hun ved sin Opdragelse af Prindsesse Victoria har søgt at bibringe hende den Overbeviisning, at jo mere Religion, Dannelse og Friheds kjærlighed udvikler sig i et Land, desto ordentligere, flittigere og rigere blive dets Jndvaanere, og at disses Ønsker og at opretholde constitutionelle Forrettigheder, maae forenes med Regjeringens Beskyttelse af Folkefriheden. - Gouverneuren i Canton har attter andraget paa Opiumshandelens Frigivelse, men har kun erholdt en fornyet befaling til at fordrive de fremmede Barbarer af det himmelske Rige. Paa et Spørgsmaal af Hr. Roebuck erklærede Lord Palmerston, at Underhandlingerne med Rusland i Anledning af Skibet Virens Optagelse vare tilendebragte, og at Regjeringen havde tilkjendegivet Eierne, at den ikke med Føie kunde gjøre nogen videre Paastand og Erstatning af Rusland. Saaledes er da denne Sag, som man frygtede for at skulde medføre alvorlige Stridigheder mellem England og Rusland, tilendebragte i Mindelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Portugal. Endnu er intet Ministerium bleven ordnet, men derimod har man i Kirkerne ladet holde Takkebønner, fordi Dronningen lykkeligen har overstaaet den 6te Maaned af hendes Svangerskab, og man kan altsaa antage, at det er paa det Rene med denne Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Tyrkiet. Den østerrigske Regjering har fulgt den Russiskes Exempel og sendt en General til Nutschuck for at hilse paa Sultanen, der med megen Glæde skal have modtaget dette Beviis paa den østerrigske Regjerings venskabelige Sindelag Til Fyrsten af Wallakiet har Sultanen yttret disse mærkelige Ord: "Jeg gjør ingen Forskjel mellem mine Tyrker og de wallakiske Undersaatter, naar de ere mig troe og hengivne."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Fædrelandet. Stridspørgsmaalet mellem Finantserne og Banken om de 12 Mill. er atter bleven afhandlet i Kjøbenhavnsposten af Grosserer M. L. Nathanson, og da denne Forfatters Anskuelser i flere Henseender ere meget forskjellige fra hvad man tidligere har seet i denne Sag, meddeles de her. Nathanson forudskikker en Fremstillilling af de Afgjørelsesmaader, der ere bragte i Forslag, og uden at indlade sig paa nogen egentlig Critik af dem, bemærker han kun, at Bangs og Davids Forslag ikke i Virkeligheden ere meget forskjellige, da begge gaae ud paa at give Finantserne Henstand for derved at skaffe disse en Lettelse. Begge Forslag kaldes imidlertid lige vilkaarlige, og Forfatteren mener endog, at Bankens Grundlov meget mere vilde forrykkes ved Davids Forslag end ved Bangs, ligesom han og antager, at Grunden til den Banken tillagte høie Hæftelsesrente ikke maa søges i at Rentefoden paa den Tid Octroien udkom var høi, til i saa Fald gik 238. maatte man antage den Urimelighed, at en Lovgivning, der skulde gjælde næsten i et Aarhundrede, var bygget paa en øieblikkelig Forvirring, hvorimod den maa antages ene tilstaaet Banken fordi den, efter de anstillede Beregninger, ikke ellers kunde opfylde deden paahvilende Forpligtelser. Resultatet af de oprindelige Beregninger er imidlertid ved de senere Forandringer, og navnligen ved det aabne Brev af 4de Febr. 1820, hvorved man paa engang anteciperede en Seddelinddragelse af 6 Mill. Rbd., aldeles forrykket, og det udelukkende til Fordeel for Banken, og herpaa støtter derfor Nathanson sin Afgjørelsesmaade, derskulde gaae ud paa, at erstatte Finantserne de nye Byrder, som de havde paadraget sig ved den anteciperede Seddelinddragelse. Naar Nathanson sluttelig formener, at det ene og alene er Bankens Bestyrelse, der er berettiget til at afgjøre om, og i saa Fald under hvilke Betingelser, en mindelig Afgjørelse skal finde Sted, da afholde vi os fra enhver Yttring i denne Anledning, eftersom vægtige Stemmer allerede tidligere have erklæret sig herimod, og man derfor vistnok fra dem kan vente en Gjendrivelse heraf. Da 6 41 i Octroien giver Bankbestyrelsen Ret til at udvide Bankens Fond ved at optage nye Jnteressenter, gjør Forfatteren opmærksom paa, at der fra denne Side kan true Bankens Sikkerhed en langt større Fare end endog den nærværende Sag, thi en saadan Udvidelse vilde ikke alene være i høieste Grad farlig for de nærværende Jnteressenter, men og for Bankens Fremtid, fordi det var denne Udvidelse, der i 1760 havde en saa skadelig Jndflydelse paa den daværende private Banks Skjæbne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Cancelliet skal hos Kongen have andraget paa Nedsættelsen af en Commission til at udarbeide et Forslag om en Forening af det medico-chirurgiske Underviisningsvæsen, og man formoder, at Commissionen vil komme til at bestaae af en af Lærerne ved begge Læreanstalterne, de to Stabschirurger, to Læger udenfor Læreanstalterne og deen eller to juridiske Embedsmænd. Kjøbenhavnsposten formener i denne Anledning, at der er to Punkter, Commissionen strax maa henvende sin Opmærksomhed paa, nemlig en Udelukkelse af Ustuderede fra Læge studiet, og det chirurgiske Academies Forening med Universitetet. Menes med Ustuderede dem, der aldeles ingen videnskabelig Dannelse have nydt, da kan der mod en Udelukkelse af disse neppe med Føie indvendes noget, men skulde Udelukkelsen tillige, uden Undtagelse, indbefatte alle dem, der ikke ere Studenter, da kunde vistnok endeel indvendes herimod, efterat man i den senere Tid har indseet, at videnskabelig Dannelse ogsaa kan erhverves paa anden Maade end ved at freqventere de saakaldte Lærde=Skoler, og derefter underkaste sig examen artium. England og Frankrig frembyde vistnok saa mange Exempler paa udmærkede Læger, der ikke have været Studenter, at man, om der end ikke toges Hensyn til hvad Danmark selv kan fremvise i denne Henseende, maa være meget varsom med en saadan Udelukkkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Kiel. Holsteens Prælater og Ridderskab venter man vil med det første samles her, for, tilligemed flere Gjenstande, at raadslaae om Antagelsen af en Uniform. Den projecterede Uniform skal temmelig meget ligne Johannitter=Riddernes Costume, og da denne Ridder-Orden, som bekjendt, mere saae paa gammel Adel end paa personlig Fortjeneste, lader sig heraf flere Formodninger uddrage. Det er forøvrigt mærkeligt nok, at for omtrent et Decennium siden skrev en holsteensk Adelsmand (Moltke) et Beviis for Adelens Nødvendighed i Monarkier, hvis urigtige Principer Juli-Revolutionen imidlertid godtgjorde, og nu da man anseer en Sammensmeltning af de forskjellige Stænder for gavnlig, anlægger Ridderskabet en for det udelukkende bestemt Uniform.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Kallundborg, den 28de Mai. Ved Dagens Begyndelse forkyndte Dampskibet Dania med 3 og fra Møllebakken med 9 Kanonskud, samt Flagning saavel fra Dania som de heri Havnen, liggende danske og norske Skibe, Dagens Vigtighed for det danske Folk. Efter endt Gudstieneste opmarscherede Borgergarden (?) med Fane og fuld Musik paa Byens Torv, ligesom og de herværende Søfolk med Flag og Vimpler. Ligeledes var mødt Byens Øvrighed og de fleste Embedsmænd, samt de Borgere, der ikke henhørte til Borgergarden. Stedets Øvrighed Hr. Cancelliraad Cederfeld, udbragte derpaa, under Salut af 27 Kanonskud, et Længeleve!" for Hs. Majestæt Kongen, Fædrelandet og Stænderinstitutionen. Om Aftenen var Soupee paa Postgaarden for Embedsmændene og de fleste af Byens Borgere, og hvor tillige den Deputerede saavel som Suppleanten for dette District vare tilstede. Over Bordet blev der udbragt Skaaler for Hs. Majestæt Kongen, for Fædrelandet og Stænderinstitutionen, ligeledes under Salut af 27 Kanonskud og Borger gardens Musikchor. Selskabets Medlemmer skiltes først ved den lyse Morgen, med inderlig Tak til Dannerkongen for hans Gave." (Aarh. Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Apenrade den 29de Mai. De skjønne Forhaabninger, som den 28de Mai 1831 lod opstaae for os, syntes i Fjor endelig at skulle gaae i Opfyldelse. Vore Stænder vare forsamlede, og den Jndsigt og Frimodighed, hvormed Landets vigtigste Anliggender af dem bleve prøvede og drøftede, kunde kun bidrage til at forhøie og befæste hine Forhaabninger. Jntet Under altsaa, at forrige Aars 28de Mar fremkaldte bland tos et Udbrud af Glæde og Jubel, som endnu er i frisk Minde hos de herværende Jndbyggere. Anderledes med Gaarsdagen, hvis uopfyldte Forjættelser kun kunde give Anledning til lidet glædelige Betragtninger; thienden at tale omden moralske Jndflydelse, som Stænderinstitutionen, har havt paa Folket, er det dog vist, at samme, saavidt vides, indtil Dato endnu ikke har havt noget betydeligt practisk Resultat, men derimod kun en Forøgelse af Statsudgifterne til Følge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Handelsefterretning. Den i flere Aviser meddeelte Efterretning om at den Mand, der bestyrede Handelshuset M. E. Blochs Enkes Forretninger, havde gjort sig usynlig, rettes nu dertil, at han i Forretninger havde gjort en Reise til Hamborg, hvorfra han alt den 31te f. M. var kommet tilbage til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Ved Tallotteriets 1319de Trækning i Altona udkom: Jndsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Forfatteren af den i Følgeblad til Lollands=Falsters Stiftstidende Nr. 59 for indeværende Aar indførte Opsats, betræffende en tidligere i samme Tidende optagen Anke over Post gangen til og fra Stubbekjøbing, har den aabenbare dobbelte Hensigt: at characterisere bemeldte, af Stubbekjøbings Handelsclasse Offentligheden forelagte Anke som ubeskeden, og at retfærdiggjøre den kongelige Generalpostdirection fordi denne Authoritet ikke i Gierningen har taget nogen Notice af samme. Rimeligviis er Forfatteren af bemeldte Jnserat en i Post gangen, saaledes som den nu bestaaer, i pecuniær Henseende interesseret Person, og det er formodentlig denne skjulte Grund, som har bevæget ham til, maskeret at optræde imod en Fordring, der i høi Grad er billig og retfærdig og som flere Stemmer offentligen have understøttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Stubbekjøbings Handelsclasse har ingenlunde søgt at indbilde Publicum, at der i Løbet af de sidste 5 Aar aldeles ingen Forbedringer ere foregaaede i Postgangen til og fra denne Kjøbstad, men alene beklaget sig over, at Generalpostdirectionen har nægtet at indføre en for de Corresponderende i Almindelighed ønskværdig, og for Handelsclassen i Særdeleshed, nødvendig Forandring i Maaden, paa hvilken den forenede Lollandske Brev- og Pakkepost med Hensyn til Stubbekjøbing befordres og expederes. Det er følgelig ikke alene aldeles overflødigt, at Forfatteren af bemeldte Artikel i tabellarisk Form opregner de Velgierninger han formener at Generalpostdirectionen har ladet Stubbekjøbings Postgang tilflyde i Løbet af de sidste 5 Aar, siden Kjendsgierningerne ingensinde ere benægtede, men hans Vidnesbyrd om den høie Directions Velvillie i denne Henseende er endog upassende, da de indførte Forandringer ikke kunne antages at flyde af en saadan Kilde, hvorimod de maa betragtes, som Deele af den Plan, der har gjort Postgangen over hele Riget hyppigere, hurtigere og beqvemmere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Jndsenderen af disse Linier er aldeles ikke interesseret i Sagen, han corresponderer høist sjeldent over Stubbekjøbing og ingen personlige Berøringspuncter ere forhaanden der kunne bevæge ham til at blande sig i dette Anliggende. Men, Sagen er nu engang overgivet Offentligheden, og det bør ingenlunde taales, at hiin Referent, idet han leverer en Oversigt af Sagen, omgaaer dens Hovedspørgsmaal og derved giver den et aldeles brangt Udseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Stubbekjøbings Handelsclasses Anke gaaer, efter hvad Jndsenderen har erfaret, ud paa: 1. At den fra Kjøbenhavn udgaaede Lollandske Brev- og Pakkepost, som i Reglen ankommer til Gaabense Onsdag Middag Kl. 12 a 2, ikke indtræffer i Stubbekjøbing saa tidlig som den kunde og burde, naar man, istedet for at forsende den fra Gaabense over Nykjøbing i en Veilængde af 5 1/4 Mile, lod den afgaae directe fra Gaabense til Stubbekjøbing, der kun er fjernet 2 1/4 Mile fra Landingstedet 2. At denne unaturlige Omvei foraarsager, at Posten, endog naar Landpassagen ingen Hindringer møder, ei ankommer til Stubbekjøbing førend 8 a 10 Timer efterat den er landet ved Gaabense, istedetfor at den ved directe Forsendelse, kunde naae sin Bestemmelse 2 Timer efter Ankomsten til Falster. an At Posten i Vintermaanederne, naar Sneefog gjør Veier mindre fremkommelig, ja endog temporair ufremkommelig, udebliver endnu flere Timer længere og i Reglen først kan udleveres fra Stubbekjøbing Postcomptoir omtrent 18 Timer sildigere end Tilfældet vilde være naar dens Forsendelse directe fra Gaabense fandt Sted. At denne sildige Ankomsttid influerer paa de Expeditioner der, med den Torsdag Aften retournerende Post skulle afgaae som Svar paa de med den Ankomne modtagne Breve, hvis Expeditionstid ikke alene desformedelst forkortes, men endog yderligere indskrænkes derved, at den retournerende Post ligeledes skal expederes og befordres af samme Omvei over Nykjøbing, istedet for directe af den korter Vei til Gaabense, hvilken Expeditionsmaade fordrer en tidligere Indlevering af Breve og Pakkesager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
At Stubbekjøbing Pakkepostsager til Lolland overligge Nykjøbing fra Mandag Aften til Onsdag Eftermiddag, forat afgaae med den da fra Kjøbenhavn ankommende Post, istedet for at de kunde afgaae om Onsdagen med den Befordring som burde hente den Kjøbenhavnske Pakkepost til Stubbekjøbing i Gaabense, og fra dette Sted følge Hovedposten over Nykjøbing til Lolland, hvilken hensigtsmæssig Forandring tilstod de Corresponderende længere Tid ogsaa til deres Lollandske Expeditioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Jndsenderen skjønner ikke rettere, end at disse Besværinger over den bestaaende Postgang, fremsatte i en Ansøgning til vedkommende høie Authoritet førend de overleveredes Offentligheden, ere vel grundede, og det synes indlysende, at den Analyse af den Kongelige Generalpostdirections Resolution dateret 19de November 1836, som Stubbekjøbing Handelsclasse har leveret i Stiftstidenden Nr. 112 for forrige Aar, fornuftigviis bortfjerner alle de Vanskeligheder der ere opstillede mod den ansøgte forandrede Postgang. Denne Overbeviisning leder Jndsenderen til at antage, at Generalpostdirectionen, langt fra at have henlagt Sagen som en af dem der ingen Opmærksomhed fortjener, meget mer benytter den Tid, da den for de Uindviede synes at hvile, tilat forberede og ordne den ansøgte Forandring, om hvis Hensigtsmæssighed der neppe kan være mere end een Mening. Saameget hellere hylder Jndsenderen denne Forudsætning, som der ikke indsees nogen Grund til, at Directionen, der overeensstemmende med Tidsaandens Fordringer, i Almindelighed viser sig velvillig mod det Publicum der yder dens Administrationsgreen saa store Jndtægter, skulde nægte en agtværdig Classe af Borgersamfundet Opfyldelse af et Ønske, der har saameget mere Krav paa at vorde bønhørt, som det, endog med Hensyn til Besparelses Systemet anbefaler sig, idet den ansøgte Forandring medfører, at Postbefordringen skeer af en kortere Vei og derfor ordentligvis ikke udfordrer saa store Transportomkostninger som de der hidtil ere anvendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
At Befordringen af den omhandlede Pakke= og Brevpost imellem Nykjøbing og Stubbekjøbing saaledes som den nu bestaaer, skulde være monopoliseret og at en Hindring mod Forandringen bør søges i denne Omstændighed, kan saameget mindre antages, som Nykjøbing Postmester Embede, der hidtil har besørget Befordringen for Betaling, var vacant da de Handlende i Stubbekjøbing indgave deres sidste Ansøgning, og Tidspunktet til at hæve et saa skadeligt, al Fremskriden ophævende Monopol, altsaa ret egentlig da var forhaanden. Forsaavidt Forfatteren af hiin Apologie formener at Stubbekiøbing i Henseende til Postgangen ikke er mindre begunstiget end Rigets øvrige Kjøbstæder af lige Størrelse og Vigtighed, især naar der hensees til at ikkun en Handlende i Stubbekjøbing har Brevvexling af i Betydenhed, da maa Jndsenderen bemærke, at det ikke er Kjøbstædernes Størrelse, alene, men tillige den Handelsvirksomhed, der hersker, i dem der bestemmer deres Vigtighed som Deele af Statssamfundet. Samme Forfatter vilde lægge en større statistiske kommer ciel Kundskab for Dagen end Jndsenderen formoder ham i Besiddelse af, om han kunde og vilde opgivenhvilken af Danmarks Kjøbstæder af lige Størrelse, med Stubbekjøbing, der aarlig exporterer 46,500 Tdr. Korn, og hvilken, enkelt Provindsialkjøbmand der aarlig exporterer, eller blot i et Aar har, som Vice-Consul Kjøbmand Benzon, exporteret 60000 Tdr. Korn. Ligesom denne, Toldstedets betydelige Korn-Export, vidner om en Handelsvirksomhed som den Kongelige Generalpostdirection sikkert vil finde sig opfordret til at understatte saavidt dens Virkekreds rækker, saaledes følger, det af Sagens Natur, at en Handelstand, der gjør saa betydelige Forretninger ogsaa contribuerer forholdsmæssig meget til Postkassen. Jndsenderen veed, at Vice-Consul Benzon, betales aarlig i Porto for indgaaede og afsendte Breve, Penge og andre Pakkepostsager circa 600 Rbd., og han veed ligeledes, at flere af de andre Kjøbmænd have, hver for sig, i Løbet, af mindre end et Aar havt Ports Udgivt af circa 50 Rbd. Alt forener sig saaledes for lat vække velgrundet Haab hos Stubbekjøbing Handelstand om, at Generalpostdirectionen, ikke alene opfylder dens Ønske, men endogsaa om at de hid den sigtende Foranstaltninger, vorde forede saa liden Tidsspilde som muligt. en Til Slukning bemærkes Indsenderen, at hiin Forfægter at det Bestaaende deliterer en vikkerlig rigtighed, naar han fortæller: at Pakkepostsagerne, fra Kjøbenhavn regelmæssig ankomme til Stubbekjøbing, hver Onsdag Aften. 37. J den bedre Aarstid er dette vel Reglen; men om Vinteren, ja ogsaa i det sildige Efteraar og tidlige Foraar hører denne Ankomsttid til de sjeldne Undtagelser, medens ve naturligere Postgang, vilde bringe Pakkeposten endog tidligere til tubbekjøbing en til Nykiøbing. maade af 26 a
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-11
Bekjendtgjørelser. Den hollandske Mølle ved Saxkjøbing, med tilliggende Bygninger, samt derved beliggende Have og Vænge paa 3 Tdr. Land, agtes bortsolgt, om antageligt Bud skeer, ved en eneste loffentlig Auction, som afholdes paa selve S. det, Onsdagen den 12te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11. Møllen, som har 3 Meelqværne, 2 Skalqværne og 2 Sigter, med øvrige fornødne Indretninger og Inventariumer i alle Henseender vel vedligeholdt, og ligger, som god Søgning, saavel fra Saxkjøbing som fra Landet. Bygningerne, som ligeledes ere vel vedligeholdte, bestaae af, et Vaaningshuus paa 12 Fag med Tegltag, som er indrettet til en beqvem Bolig for en Familie udenfor Bondestanden, et Sidehuus paa 23 Fag, indrettet til Bryggers, Stald for Heste, Qvæg og Sviin, samt Loe, Lader og Brændehuus, og et Huus i Gaarden paa 4 Fag til Vognskuur m.v. Liebhaverne til benævnte Eiendom, som mueligen forinden Auctionen, kunde have Lyst til at gjøre sig bekjendt med Samme, vilde behage at henvende sig til Kjøbmand Wichmand i Saxkjøbing, som paaviser den ligesom ogsaa Conditionerne efter hvilke, Salget vil skee, 14 Dage forinden Auctionen, ville være til Eftersyn hos benævnte Kjøbmand Wichmand, og hos Garver og Sadelmager Møller i Nyekjøbing. ad ad i Kjøber til nogle af de af Rigsbanken udstædte Beviser for til Bankennindbetalte Hæftelser i Aaret 1816, anviser. M. Røepstorff i Rakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-13
Lollands-Falsters 31te Aargang. No. 67. de Fri at StiftsTidende. sig da at af sam fra at Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Vilhelm Aaubs Offen i Nykjøbing. nu 20 100
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-13
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Aviserne her vedblive endnu at meddele Efterretninger om Formælingshøitidelighederne og de dermed forbundne Udnævnelser. Deputeret Kammeret skal være meget misfornøiet med den Maade hvorpaa Jndbydelserne til dette ere affattede. En Efterskrivt hvori det hedder: "Kun Herrer i Uniform eller habit habille indlades, – og fra denne Regel skeer ingen Undtagelse, – har særdeles meget opbragt Kammeret, og en Deputeret vilde endog fra Tribunen dadle Regjeringen for denne Ringeagt af National Repræsentationen. Dupin skal have billiget denne Efterskrivt og være meget tilbøielig til at understøtte Regjeringens Bestræbelser, for at faae Kammeret uniformeret. – Fra Africa har Regjeringen modtaget Depescher om hvis Jndld man dog endnu var uvidende, men det antages i Almindelighed, at de vare af Vigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-13
Peter Napoleon Bounaparte, der i Rom var dømt for et Mord, men af Paven benaadet, har strax ved sin Ankomst til Nordamerica bekiendt, at hiint Mord var et af tvunget Nødværge foranlediget, ved den romerske Regjerings fjendtlige Sindelag mod ham og hans Familie. Grev Jaubert har angrebet Ministrene saa heftigt at Præsidenten maatt, vise han til Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-13
Spanien. Efterretningerne herfra ere meget forvirrede, og de Begivenheder, de meddele, ligeledes. Saaledes veed man ikke med Bestemthed, hvor Don Carlos vil marschere hen, og medens Christinerne frygte for, at han vil gaae over Ebro og derpaa marschere mod Madrid, synes det senere som om han vil begive sig til Catalonien og derved sætte sig i Forbindelse med Søekysterne. J Madrid har de sidste Begivenheder opvakt megen Frygt, da man veed, at Folket ikke længere kan udholde Kri Tirsdagen den 13de Juni 1837. gen, og derfor uden andre Hensyn vil hylde den, der skaffer dem Fred. J Cortesforsamlingen har man indseet, at under disse Omstændigheder, er Enighed det eneste, som kan frelse Dronningens Sag, og man har derfor i Mødet den 23de f. M. eenstemmigen besluttet Krig mod Don Carlos og Eenighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-13
Tydskland. J Carlsruhe benyttede de Deputerede Rotteck og Jtzstein Raadslagningerne over Udkastet til en ny Toldforordning til at fremkomme med hæftige Klager over de Vanskeligheder, der vare forbundne med den aandelige Samfærdsel, og fordrede, at denne ikke alene skulle staae aaben forde tydske Nationer indbyrdes, men og, at den maatte udstrækkes til alle Nationer og til alle Jndivider.