JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Jgiennem Rentekammeret er under 11te Mai udkommer følgende Kongelige Placat for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, &c., Gjøre vitterligt: Ligesom Vi, under de for Landbruget ugunstige Omstændigheder, ved Vor allernaadigste Placat af 3die Juni f. A. have bevilget Besidderne af Landeiendomme i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen Eftergivelse i Skatterne til Beløb 200,000 Rbd. paa ee Aar, saaledes ville Vi, endnu for eet Aar, allernaadigst tilstaae dem samme Eftergivelse. - Vi ville derfor i den ved Forordningen af 9de Juli 1812 consoliderede Skat af Besiddelse, Nytte og Brug, foruden den Eftergivelse af 25 pCt. eller 10 Rbs. af hvert 100 Rbd. af Jordernes Taxationsværdi, som ved Vor anden allerhøieste Placat af Dag Dato for indeværende, ligesom for de forløbne Aar siden 1817, allernaadigst er tilstaaet, endvidere for eet Aar, fra 1ste Juli d. A. af at regne, allernaadigst have bevilget en Eftergivelse af 25 pCt. eller 10 Rbs. af hvert 100 Rbd. af Jordens taxerede Værdi. – J Henseende til, hvad af denne Eftergivelse skal komme Forpagterne til Gode, ligesom og hvorvidt Besidderne og de, som have Nytten og Brugen, skulde deeltage i samme, og endeligen hvad Oppebørselen angaaer, da skulle iøvrigt ogsaa ved denne Eftergivelse i eet Aar de nærmere Bestemmelser, som Placaten af 24de April 1817 indeholder, træde i Kraft. – Jmidlertid er det derhos Vor allerhøieste Villie, at de, som have paadraget sig Restancer i Skatter og Afgivter til Vor Kasse, skulle til samme erlægge Beløbet af disse 25 pCt. i det fornævnte ene Aar, som et Afdrag, der afskrives dem paa deres Restancer, og bliver det derhos Vort Rentekammer forbeholden, efter Omstændighederne at fastsætte billige Terminer til de øvrige Restancers Afbetaling. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
(Under 4de Mai er udkommet en Kongl. Plakat for Kongeriget Danmark om ligeledes 400,000 Rbd. Eftergivelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Som bekjendt er den til Christiansborg SlotsBygning anviste Capital, der i Collegial=Tidendens Finants-Oversigt endnu var ansat til 100,000 Rbd., siden bleven nedsat til det Halve, og den i disse Dage emanerede kgl. Befaling, at det permitterede Mandskab i Aar ikke skal indkaldes til de sædvanlige Vaabenøvelser, formenes at ville medføre en Besparelse af omtrent 20,000 Rbd. Fremdeles er der ved de Maneuvrer, som Kongen i Aar afholder i Jylland, og i det Hele ved Hs. Majestæts Reise truffet saadanne Arrangements, at det vil fordre betydeligt ringere Udgifter, end tidligere, saa at man med Bestemthed kan antage, at disse tre Poster alene ville medføre en Besparelse af over 100,000 Rbd. Hvor ubetydeligt dette end i og for sig kunde synes, saa troer man dog deri at finde Beviser for, hvor gunstig Hs. Majestæt er stemt for de af Folket saa høiligen ønskede Jndskrænkninger (Khousp.) i Statens Udgifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Huusmand Ole Bertelsens Kone, der har anmeldt sig som skyldig i et for flere Aar siden forøvet Barnemord, er nu ved Hjemtinget, af Birkedommer Kluver med tiltagne Meddomsmænd, dømt til at miste sit Hoved og lægges paa Steile. Udgiveren af "Nordisk Kirketidende" troer imidlertid ikke, at denne Dom vil blive stadfæstet ved høiere Ret, da der til et juridisk Beviis dog synes at maatte høre virkelig Cobjectiv) Sikkerhed for, at Forbrydelsen er begaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Den af Staten, Kirken og Skolen lige fortjente Adels- og Hædermand, Kammerherre Lehnsgreve Frederik Adolph Holsteins Begravelse den 27de Mai afgav et Beviis paa hvor almindelig elsket han var af alle sine Undergivne. Grevskabets samtlige Betjente, Høie og Lave, kappedes med Bønderne om at bære det elskede Liig til Gravkammeret, flere Præster, holdt Taler ved hans Kiste, og samtlige Kirkesangere sang Gravpsalmerne, af hvilke en af Pastor Grundtvig var især overordentlig smuk J Anledning af at en hollandsk Skipper, som om Aftenen i Stormen d. 25de 26de Marts d. A. med to af sine Folk kantrede med en Baad, og efter i længere Tid at være dreven om paa Havet, blev reddet af Fiskere paa Snekkersteen, har Hs. M. Kongen af Nederlandene behaget at skienke til Districtscommissair Jørgen Børgesen, Jacob Børgesen, samt Fiskerne Helle Hansen, Lars Hansen, og Jens Andersen, alle af Snekkersteens Fiskerleie, Førstnævnte den til Belønning for ædle og men neskekjærlige Handlinger bestemte Sølvmedaille af første Størrelse, og hver af de fire Sidste den af anden Størrelse, ledsaget af et ærefuldt skriftligt Vidnesbyrd, om deres ved den ovenmeldte Leilighed udviste men neskekiærlige Daad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Angaaende den Passageer der nylig druknede sig ved Overfarten med Dampskibet paa det store Belt, tilføies endvidere, at Manden var bleven ansat som Toldbetjent, og uagtet han besad adskillige for Livet brugbare Kundskaber, var han, som man senere har hørt, faldet paa den Underlighed, at han ikke tilbørlig kunde forrette sit Embede. Han følte sig syg, begjærte Tilladelse til at reise, og hans Foretagende beviser, hvorledes en Sindsvag med Overlæg, Besindighed og Fasthed veed at udføre en fattet for Jdee. Han havde gjort en af Matroserne paa Skibet det Spørgsmaal: om han var uden Redning, hvis han styrtede sig i Havet? Han opnaaede sin Hensigt, og fik derved tillige Svar paa sit Spørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
J Landsbyen Blunk, i det Segebergske, bleve den 16de Mai, om Eftermiddagen Kl. 1, under en heftig Nordenvind, 30 større og mindre Bygninger et Rov for Luerne. Ni af Landsbyens bedste Gaarde, lagdes i Aske. Jlden greb saa voldsomt om sig, at mange af Beboerne, der i Almindelighed vare velhavende, ei engang fra Slukningen ved Naboens Huus kunde ile saa hurtigt hjem til deres imidlertid antændte egne Bolig, at de kunde faae deres Penge reddede. Endeel Qvæg indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
J Heide har i Natten til 16de Mai atter, skjøndt forgiæves, været gjort et Forsøg paa at opbryde den i Kirken staaende Fattigblok. J Kirken i Weddingstedt, i Nordditmarsken, ere derimod for nogle Nætter siden de store Metal=Alterstager blevne bortstiaalne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Frederikshavn, den 23de Mai. Efter at det var for det kongelige danske Cancelli bleven oplyst, at 12 Lodser og Fiskere af Hirtzholmen havde med Livsfare, reddet 13 Mennesker af det den 19de Decbr. f. Aar strandede Skib "Jupiter fra at omkomme paa Havet, blev disse kjække Mænd tilstaaede Medaillen for Druknedes Redning, og Øvrigheden her paa Stedet tillagt Ordre af Amtet at uddeele samme. J Dag blev dette iværksat, i det Overauditeur, Byfoged Lassen, i en talrig Forsamlings Overværelse og under Flag ning fra Skibene paa Havnepladsen, bekjendtgjorde Redningsmændene med Cancelliets Skrivelse, og dernæst i en Tale fremstillede hvor glædeligt og opmuntrende det maatte være for disse uforsagte Mænd, ved Siden af den Løn, som deres Bevidsthed gav dem, at see deres fortjenstlige Handling offentlig anerkjende af Staten. Slutningen af Talerens Ord: "J skue her billedet af Eders Konge, Landets kjærlige Fader som i 50 Aar fra sit ophøiede Standpunct har været Gjenstand for sit Folks, ja for hele den civiliserede Verdens Beundring og Høiagtelse, som den ædle ste Menneskeven, der nogensinde har prydet en Trone. Skuer ofte paa dette billede, som skal gaae i Arv til Eders Afkom, som et hæderligt Minde om Eders Daad viser det ofte til Eders Venner og Frænder og takken da med dem det naadige Forsyn, som har skjænket Danmark en Konge, hvis Særkjende er Menneskekjærlighed og som agter og hædrer den hos sine Undersaatter, gjorde et levende Jndtryk og et 3 Gange gientaget: "Kongen leve!" gjentonede, hvornæst hver Enkelt blev overleveret sin Medaille, i hvis Rand(Aalb. Av.) fandtes hans Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Baggesvogn Hovedgaard blev ikke solgt ved den afholdte Auction. Det høieste Bud, der blev gjor af Krigsraad Conradsen til Nørlund, var 68,500 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
J Aarhuus Stift lever en gammel Præst, der begyndte sine ministerielle Forretninger paa en besynderlig Maade. Det første Barn, han døbte, var 4 Aar gammel; den første Communion, han holdt, skeedle under aaben Himmel; det første Bryllup, han havde, stod i en Skjenkestue; den første Confirmation, han holdt, var under militair Opsyn; og det første Liig, han fungerede ved, blev kastet for Rovdyr. - Og det Mærkeligste: at han hverken har været Feldtpræst, eller været ansat i nogen af de udenlandske Besiddelser. Ditlev Ludvig Gest. (Præst til Thirstrup og Fuglslev, død i Mai 1836, 35 Aar gl.)- cui Pudor, et Justitiæ soror Incorrupta Fides, nudaqne VeritasQuande ulium invenient parem: Multis ille bonis flebilis occidit. Hor. Mørk og frydforladt nu staaer den lille, sørgelige Præstegaard. Hjerter bløde der, og aldrig lukker sig det dybe Saar. Thi i Dødens Skygge blunder han, der Livet gjorde dem til Lyst - Slukt er Øiets klare Lue, koldt er nu det varme Bryst. Livets Blomster er liig Markens: som i al sin Pragt det feirest staaer, Stormen farer hen derover knækket det til Jorden slaaer. Hvo har kjendt og ikke elsket inderligt den ædle, blide Oest? Reen jo var hans Bane som en Engels hist paa Lysets Kyst. Dybt hans Aand i Livet skued, Viisdoms Frugt den tidligt samled sig. Og den gode Lærer var som en Johannes blid og elskelig. Vel hans Navn ei Saga tegner, vidt ei høres skal om hans Bedrift, Men i Hjerter staaer det dybt med Uforgængeligheds Skrift. Thi han var jo som Violen, der i Grøften bly og eensom groer, Og beskeden om sig spreder Duften paa en Plet af Jord. Faa kun see den, o men disse glemmer ei Violen, som de saae; Duften, der dem kvæged, følger med i Hjertet hvor de gaae. Gamle Moder fjern erfared, Sønnens Sundhed blomstred ei som før. Dybt hun sukked: jeg vil drage hen at see ham før jeg døer. Tung er Moders Gang til Leiet til den syge - dyrebare Søn. Mat hun svimled – Dødens Engel saae hun favne ham iløn. Sørgende ved Graven dvæle Moder, Broder, Datter, unge Viv, Taaren flyder – o, men Taarnet peger op mod Himlens Liv. For de gaae, med Vaarens Blomster pryde de den kjære Grav saa smukt Blomster var jo ham saa kjære til hans Øies Lys blev slukt. Kjærlighedens Blomst han plantede i taknemmelige Hjerters Grund; Uforkrænket skal den stande, visne ei i Dødens Stund. Rinder, blide Taarer, J skal væde den med Eders friske Væld, At den evig dufter veemodsfuld Erindring i vor Sjæl C. R. ....
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Jndsendt. Af No. 80 af denne Tidende sees, at Hr. Proprietair Weinschenck til Gunderupgaard har handlet meget med Heste, og at han veed, hvorledes en Hest skal see ud, forat finde Afsætning. Men hvorledes man nu og i Fremtiden lettest og sikkrest tilveiebringer saadanne Heste, som de der forlanges, seer man ikke deraf, og har Grund til at formode, at Hr. W. hermed ikke er paa det Rene. Som bekjendt havde for nogle Aar siden et Selskab constitueret sig i den Hensigt, at bidrage til Hesteavlens Forbedring formedelst Væddekjørsler, som holdtes ved Viborg. Efterat Subskriptions aarene for Bidragene vare udløbne, opløstes Selskabet, og Overskudet af dets Kasse bestemtes efter Stemmefleerhed at skulle anvendes til at anskaffe et Par udmærkede Stodhingste af Landracen, for ved Hjelp af dem at bidrage til Vedligeholdelsen af den ægte jydske Hesterace. Hr. W., en af de Herrer dette Hverv blev overdraget til, skal ogsaa ved denne Leilighed have viist, at han vel vidste hvorledes en god Hest skal see ud; men da Stodhingste, som de forlangte, ikke vare at finde i Jylland, maatte de søges andensteds. Efter hvad i det Slesvigske fortælles, skal Hr. W. af Hr. Autzen paa Solviggaard for hiint viborgske Væddekjørselsselskab have kjøbt en Stodhingst, som skal nedstamme af en af Agent Oldes engelske Halvblodshingste. Skulde det nu med Anskaffelsen af denne Hingst ikke forholde sig saaledes, som man fortæller, saa vil det dog vist ikke være Hr. W. ukjært, at underrettes om et almindeligt Rygte, og derved gives Leilighed til at gjendrive samme. Forholder det sig derimod saaledes, som anført, saa tillader man sig, at gjøre Hr. W. opmærksom paa, at man kun med Sikkerhed kan regne paa at forplante Egenskaber, naar disse ere grundfæstede i Racerne. Fuldblodsracen hører til en Hesterace, som i Almindelighed udmærket sig ved kraftfulde velstillede Been, og Erfaring har noksom viist, at man ved at parre Fuldblodshingste af mindre grovt Knoger med stærke sunde Hopper af Landracen, meget mere kan regne paa at forskaffe sig et godt afsætteligt Afkom, end om man dertil vælger Stodhingste af blandet Race med grovere Knoger og tilsyneladende stærkere Been. De ved Fuldblodshingste og Landhopper frembragte Halvblodshingste udarte nemlig i de følgende Generationer, og man bliver da after nødt til at tage sin Tilflugt til Fuldblodet for at forskaffe sig Heste af bedre Egenskaber. Rigtigere er det derfor udentvivl, at man strax anskaffer gode Fuldblodsbeskelere, om deres Antal end maatte blive meget mindre, end at man ved bliver fra andre Egne at hente Halvblodsbeskelere, som formedelst deres ubekiendte Askomst kunne stifte megen Skade i En Ven af de bedste Heste. Landracerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for Debitorerne til Aarhuus Stifts offentlige Midler, bekjendtgjøres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin, modtages i Bispegaarden paa følgende Dage, nemlig: Tirsdagen den 14de, Torsdagen den 16de, Mandagen den 20de, Fredagen den 24de og Løverdagen den 25de dennes, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 3 til 5. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over denne Tid, samt til at bevise, at Skatter af Panterne ere betalte, bringes i Erindring; hvorhos bemærkes, at det er af Vigtighed at Capitalafdragene indløbe i de første Dage af Terminen, da der ellers foraarsages Rentetab, hvis de ikke igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 8de Juni 1836. Paludan-Müller. Krabbe, const. Under Klinten ved Riis Skov paa Strandbredden, er igaar forefundet et gandske nøgent nyfødt Drengebarn, indsvøbt i nogle Pjalter. Rimeligviis er dette Barn, der var aldeles fuldbaaret, født i Dølgsmaal, og derefter af Vedkommende kastet ud i Havet, hvor det i længere Tid, efter Skjønnende, har lagt. De som maatte kunne give nogensomhelst Oplysning angaaende Gierningsmanden til denne Udaad, vilde behage herom snarest muligt at melde dette til Undertegnede. Aarhuus Byfogedcontoir, den 29de Mai 1836. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
At der paa Frysenborg Tingsted den 14de Juni næstkommende Kl. 9 Formiddag, foretages Licitation over nogle Steenkisters Opførelse paa Borum Mark, bekjendtgjøres herved. Birkecontoiret i Hammel, den 28de Mai 1836. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Fredagen den 17de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10 sl., afholdes offentlig Auction over det Stervboet efter afdøde Apotheker Ancker Christian Laurberg tilhørende i Pillemark Bye her paa Øen beliggende Apothek med Privilegium, Jnventarium og Varebeholdning. Apotheket agtes solgt ved en eneste Auction. Skulde intet antageligt Bud erholdes saa vil Apothekets Bortforpagtning blive forsøgt ved samme Auction. Auctionen afholdes paa Apotheket selv. Conditionerne kundgjøres paa Auctionsstedet og kunne forinden erfares hos mig. Samsøe Birks Contoir, den 25de Mai 1836. Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Formedelst anden Bestemmelse, og efter Eierens Begjering, bliver Gaarden Svanholm, i Schjolde Sogn, Bjerre Herred, Veile Amt, saafremt antageligt Bud skeer, bortsolgt ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden Tirsdagen den 28de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10. Svanholm har Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Album. Jorderne ere af god Bonitet, mærglede og godt gjødede, og egner sig til Behandling af alle her paa Egnen brugelige Sædearter. Bygningerne ere vel vedligeholdte, Vaaningshuset teglhængt, og afgiver i det Hele en beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden har en fordeelagtig Beliggenhed, tæt ved Horsens Fjord, og søværts kun 3/4 Miil til Horsens, hvorimod man, ved at følge den mindre Landevei har 1 1/2 Miil. Det er en Selvfølge, at den i Jorderne nedlagte Sæd af 1 Td. Ærter, 3 Tdr. Vinterhvede, 9 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, og circa 14 Tdr. Havre, følger med i Kjøbet. Fremdeles følger i samme et indhegnet Skovskifte af circa 7 Tdr. Lands Størrelse, hvorved er opført et Skovfogedhuus, som beboes af en Fæster, der foruden den aarlige Landgilde, er forpligtet at have Tilsyn med Skoven, samt at holde Hegnet og samme vedlige. Saasnart Bortsalg finder Sted, vil samme Dag blive bortsolgt i Hingst, 1 Hoppe, 2 Faar og 2 Lam, 1 Fjellevogn med Tilbehør, 2 Plove og 1 Harve. Lysthavende indbydes. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 28de Mai 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
J Hr. Auctionsdirecteurens Fraværelse. Marzetta, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Ved 3de Auctioner, som ere berammede til Afholdelse: Torsdagen den 30te Juni, hver Dags For 14de Juli, og middag Kl. 10, 28de f. M. bliver, efter vedkommende Pant= og Udlægshavers Reqvisition, den Gaard paa Winding Mark i Thyrsting, Herred, som Christen Christensen har eiet og for Tiden besiddes af Ole Petersen, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 2 Alb., opraabt til Bortsalg, hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, saavel til Panthavernes, som Lysthavendes Efterretning. De 2de første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Brædstrup og 3die Auction i selve Gaarden. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 30te Mai 1836. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Dom- og Udlægshaver, bliver Gudensøegaard, ogsaa Gammel Heines kaldet, i Rye Sogn, tilhørende Salomon, Christensen, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Fredagen den 1ste, 15de og 29de Julii næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Brædstrup og 3die Auction i selve Gaarden. Gaardens Jorder ere matriculerede for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2/5 Alb., Skovskyld 1 Fdk. 1/5 Alb. Konge- og Kirketienderne ere indkjøbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Denne Bekjendtgjørelse, der skeer i Overeenstemmelse med Placaten af 22de April 1817, tjener saavel til Panthavernes, som Lysthavendes Efterretning. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Horn i Horsens. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 30te Mai 1836. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
J Følge Reqvisition fra Ingenieur-Capitain v. Kobbefor det Kongelige Jngenieur-Corps's Veidirection, afholdes Licitation i Woer og Rim Herreders Rets Locale paa Horsens Raadhuus Tirsdagen den 14de Juni førstkommende, Kl. 11 Formiddag, over efternævnte Vei arbeider. a) Udgravning, Transport, Paa= og Aflæsning, samt Planering o. sov. af cira 17000 Cubikfavne Jord, ved Fortsættelsen af den nye Chaussee over Hanstedgaards Marker, b) Udkastning af det gamle Veimaterial paa omtrent 116 Favne Vei, og Tilførsel af 42 Cubikfavne Gruus. c) Udflækning af 440 Favne Brostene paa Markerne, og Tilførsel af disse circa 400 Favne Steen til Horsens Kjøbstæd. Conditionerne ere 8 Dage for Licitationen til Eftersyn hos Premier=Lieutenant v. Trøiel i Horsens, og hos Capitain v. Købke i Fredericia. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 27de Mai 1836. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Tirsdagen den 14de d. M., Kl. 10 Formiddag, bliver paa Raadhuset her i Byen, ifølge Vedkommendes Reqvisition, holdt Licitation over det i indeværende Aar udførende Chaussee=Arbeide paa Arbeidstedet paa Gram Byes Mark samt over Jord- og Steenkiste-Arbeidet, sønden for Skanderborg. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir, og de videre fornødne Oplysninger, Arbeidet betræffende, kunde erholdes hos Jngenieur-Capitain Dau i Aarhuus og Capitain Bon nez her i Byen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 4de Juni 1836. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Paa en Reise fra Altona har Skipper T. Sødring. af Randers, i rum Søe, omtrent 16 Mile vesten for Lindesnæs, bjerget en Foustage bedærvet Talg. Fou staaen findes ikke betegnet med nogetsomhelst Mærke. Eieren af dette Gods indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig hos den constituerede Byfoged i Randers, Cancelliraad Reiersen, og for ham at godtgjøre sin Eiendomsret til samme, hvorefter Godsets ved Auction udbragte Værdie vil blive ham udbetalt, efter Fradrag af Omkostningerne. Randers Amthuus, den 20de Mai 1836. W. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Arrestforvarer Christen Jespersen heraf Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Byfogedcontoiret i Mariager, den 26de Mai 1836. Claudi. Med 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen afdøde Postbud Mathias Christophersen Lihme til at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, inden fornævnte Tids Udløb, i Overeensstemmelse med Placaten 26de Octbr. 1792. Arvingerne indkaldes med Aar og Dags Varsel. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 27de Jun og 25de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 10de Mai 1836. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Creditorerne i Dødsboerne efter 1) Søren Jensen Lyngbye, Skræddermester i Skanderborg, og 2) Maren Sørensdatter, Enke efter afgangne Huusmand Knud Nielsen i Lauen, Linaa Sogn, Gjern Herred, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 31te Mai 1836. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Bekjendtgjørelse. Den bekjendte og smukke Gaard paa Frederiksgade i Aarhuus, som Oberst Høegh Guldberg beboer er underhaanden at faae tilkjøbs. Hovedbygningen, som er Grundmuur, 20 Alen viid, og i Aaret 1813 af nye fra Grunden af opbygt, indeholder 9 store gibsede Værelser, og 7 mindre Værelser og Kamre, samt har i Kjælderetagen Kjøkken og Alt hvad der hører til Oekonomien. De øvrige Bygninger ere senere opbygte af passende Størrelse og Jndretning. Ved Gaarden er en sjelden Hauge af circa 1 Td. Lands Størrelse, med Frugttræer af udmærkede Sorter, hvorpaa sædvanlig er avlet aarlig 50 Tdr. Frugt og derover. Det Hele er for en Familie af Stand, kunde og med liden Bekostning blive udmærket til et Gjestgiverie, hvortil Beliggenhed og øvrige Localitet er meget passende. De som maatte være Liebhavere til denne Eiendom, ville behage at henvende dem til Procurator N. F. Schmidt i Aarhuus. Det bemærkes, at af Kjøbesummen kan en Trediedeel og mueligen den halve Deel blive indestaaende i Eiendommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-08
Forpagtning. Den for sine gode og frugtbringende Jorder samt ypperlige Mærskenge, temmelig vidt bekjendte Hovedgaard, Pallisberg, beliggende i Stabye Sogn, 2 Mile norden for Ringkjøbing, som skatter af fri Hovedgaardstaxt 34 Tønder, agter undertegnede Eierinde, formedelst hendes Mands Død, underhaanden at bortforpagte i 6 a 8 Aar, og kan Forpagtningen af denne indbringende Eiendom tage sin Begyndelse enten til næstkommende Mikkelsdag, eller til 1ste Mai 1837, ligesom Forpagteren ønsker det. Af den paa Gaarden havende Besætning kan Forpagteren erholde endeel, saasom Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver og andre Avlsredskaber. Til Underretning for Lysthavende bemærkes, at Gaardens Besætning almindelig pleier at være: 12 Arbeidsheste, 60 Staldstude, 20 Fødestude, 24 Køer og 10 Stkr. andet Smaaekræe samt 80 Faar. Den aarlige Udsæd til Gaarden er 25 Tønder Rug, 20 a 25 Tønder Byg og circa 70 Tønder Havre, foruden Kartofler, Vikker og Kløver. Jldebrændsel haves i Overflødighed og ikke langt fra Gaarden. De Lysthavende ville behage at tage denne gode Eiendom i Øyesyn og derefter om sammes Forpagtning underhandle med Pallisberg, den 8de Mai 1836. M. sal. Ebbensgaard.