JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 11. Møde oplæste Gaardeier Bloch et Andragende om at det maatte tillades det kgl. Landhuusholdningsselskab aarligen at udtage 100 Reserver af det værnepligtige Mandskab, for at lade disse oplære i Agerbruget, og at de Paagieldende derved erholdt Fritagelse for Udskrivning til den staaende Hær. Kommissarius oplyste, at der hertil var taget Hensyn i det Lovudkast om almindelig Værnepligt, som i sin Tid vilde blive Forsamlingen forelagt. Spørgsmaalet om en Kommittees Nedsættelse blev besvaret benegtende. – Et Andragende, indgivet af Sognefoged Jacobsen fra flere Beboere i Ribe Amt, betræffende Konsumtionens Ophævelse, ialtfald i Nibe Amt, og Ret til at brænde Brændeviin til eget Forbrug m. m. blev afleveret til Konsumtions=Komitteen. - Landsoverretsprocurator Jespersen oplæste et Andragende fra Distriktslægerne i Jylland, angaaende Forbedring i deres Kaar. (Komittee: Jespersen, Rosenørn og Schiøtt). J tolvte Møde fremkom Landsoverretsprocurator Jespersen med en Besværing fra Proprietær La Cour over Valgbestyrelsens Kiendelse, at hans GaardSteensmark ikke kunde henregnes til Sædegaards-Eiernes Valgklasse. (Komittee: Lüttichau, Larsen og Jespersen. Godsforvalter Hjort oplæste et Andragende sigtende til at fremkalde et Lovbud, hvorefter gjensidig Forpligtelse i Trangs tilfælde skulde paa hvile Forældre og Børn til at understøtte hinanden. (Kommittee: Tage Müller, Hjort, Fielstrup, Schjødte, Larsen. - Stiftsprovst Schjødte oplæste et Andragende fra Geistligheden i Sunds-Herred i Fyen sigtende til at modarbeide Edens Misbrug. (Komittee: Schødte, Schytte og With.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Handelsefterretninger. Hamborg d. 3. Novbr. Af Hvede havde man noget stærkere Tilførsel, uden at Prisen dog har forandret sig. Rug blev paa Grund af ringe Tilførsel noget bedre betalt. og Havre var at erholde til nedenstaaende Priser. Hvede 3 Rd. 16 ls. a 4 Rd. 36 s.; Rug 3 Rd. 26 ls. a 4 Rd. 16 ls.; Byg 2 Rd. 24 s. a 3 Rd.; Havre 2 Rd. 4 s. a 2 Rd. 23 s.; Flæsk pr. Fad a 186 Pd. 37 a 43 Mk.; Oxekjød pr. Fad 40 a 41 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Kjøbenhavns Børs=Kours den 4 Novbr. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 109 3/4 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Ribe Torvepriser d. 5. Novbr. Rug pr. To. 3 Rd. 1) ls.; Byg 2 Rd. - s.; Havre 1 Rd. 211; Boghvede-Rd. - s.; Byggryn pr. Skp. ls.; Smør pr. Pd. 6 s.; Æg 6 s. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Ribe. Angaaende Skibet "Doves" Stranding, paa Hennegaards Forstrand d. 31. Ottbr. er os velvilligst meddeelt følgende interessante nærmere Omstændigheder. Skibets Kapitain, Nicholas Smith, med øvrige Besætning af 5 Mand blev som mældt bjerget, men med yderste Banskelighed og Fare. Strax efter Skibets Anstrandding, om Formiddagen Kl. 10, gik Skibsbaaden overbord og drev i Land. Bølgerne gik langt over Skibet, saa Folkene maatte opholde sig i Masterne. Da de, formedelst den svære Søgang, mistvivlede om at bjerges ved Baad fra Landet, sprang en Matros overbord for om muligt at bringe en Line iland; men uagtet denne Mand(han er 67 Aar gl.) svømmede meget godt, tabte han dog tilsidst Besindelsen, maatte slippe Linen og blev i aldeles bevidstløs Tilstand opfanget i Landbrændengen og saaledes bjerget. Endskjøndt det var aldeles usandsynligt at nogen Baad kunde naae Skibet, og uagtet Forsøget heraf var forbunden med øiensynlig Livsfare, bestemte dog 3de paa Stranden værende Fiskere sig til at prøve det med Skibets ilanddrevne Baad. De afgik nu med denne, men uagtet al Anstrængelse maatte Baaden lande uden at have kunnet naae Skibet. Efterat et andet Forsøg ligeledes forgjeves var foretaget, bestemte man endnu at prøve et Tredie og foruden de ommældte 3 Mænd medgik denne Gang et ungt Menneske, som skulde - saafremt Baaden kom Skibet nær – opfange det derfra udkastede Toug. Under dette Forsøg drev Baaden temmelig nær forbi Skibet, dog uden at naae op tildette, og da den derefter nærmede sig Landet, blev den af en stor Bølge kastet aldeles om med Bunden iveiret, imidlertid bleve de 4 brave Mænd reddede Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. ved hurtig tililende Hjelp. Uagtet dette, og skjøndt i en yderst forkommen Tilstand, besluttede de 3 Fiskeere endnu at vove et fjerde og sidste Forsøg og under dette kom de endelig Skibet saa nær, at de kunde opfange det fra Masten udkastede Toug og saaledes ilandbjerge den ombordværende Skibsk pitain og øvrige 4 Mand. Der behøves ingen Lovtale over dette Forhold og det finder sin bedste Løn i Selvbevidstheden om den gode Gierning og i de Frelstes udviste simple og mandige, men inderlig rørende Taknemmelighed; imidlertid bør disse Mænd være kjendte af deres Medborgere fjern som nær, og de navngives derfor at være Niels Jørgensen, Peder Jensen, Hansen og Jonas Hansen Blot, af Hennebye i Henne Sogn De ere alle tre Huusmænd med stor Familie. Det unge Menneske der var med under det tredie Forsøg, da Baaden kantrede, var Christian Jeppesen af Lønnesivt i Lønne Sogn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Bekjendtgjørelser. Nye Bøger, som faaes hos Termansen: Populær Fremstilling af Physiologiens Hovedsætninger med Anvendelse paa Sundhedspleien og Opdragelsen, ved Dr. Combe, oversat af Blicher, med Træsnit. – Napoleons Felttog i 18059, af Høst. J. H. den militaire Deel.)- De sikkreste og eneste sande Midler til at forlænge det menneskelige Liv, af Dr. Venus, udg. af Lund. – Om Realunderviisning, en Tale holden paa Sorø Akademi af Hauch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Fra Maalenge er bortløbet en blegrød Stud, mærket ved, at et Stykke er klippet af det høire Øre samt to Klip ind i samme; den er 3 1/2 Aar gl.; bag ved Hoften ved den venstre Side var den mærket med et S. Hvo, der kan give Oplysning om bemældte Stud, loves en passende Doucer, naar man henvender sig til Søren Hansen Schjøt. Spandet Kro d. 6. Novbr. 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Kirke og Præstetienden af Ribe Kiøbstad for indeværende Aar, som udgjør 65 Rbd. Sølv pr. Skp. Rug maatte behagelig erlægges til Stiftskasserer, Andersen i Løbet af denne Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
Ribe d. 4. Octbr. 1842. J Stervboet efter Aftægtsfolkene Christen Nielsen og Hustrue Ellen Jensdatter af Krogsgaardssmark, i Tjerreborg Sogn, Skads Herred, Ribe Amt, vil en Samling, blive afholdt her paa Contoiret Onsdagen den 30te November førstk., Formiddag Kl. 10. – Det bemærkes, at Aar og Dag er forløbet siden Skiftets Begyndelse, og at dette derfor ved den berammede Samling agtes sluttet, og Boets Beholdning, i Henhold til Bestemmelserne i Frdn. af 5te Juli 1822, deelt mellem de Arvinger, som under Skiftets Behandling have meldt sig, uden Hensyn til om Flere mueligen kunde være arveberettigede efter de Afdøde. Dette bekjendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Pl. af 21. April Herredscontoiret paa Gjellerupholm d. 4de November 1842. Sinding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-07
At de ordinaire Skiftesamlinger i Kjøbmand Secher Cohns Fallitboe for Fremtiden ville blive afholdte paa Raadstuen her i Byen den sidste Fredag i hver Maaned om Formiddagen Kl. 11, og saaledes næstegang Fredagen den 25de dennes, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Ringkjøbing Byfogedcontoir den 4de Novbr. 1842. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Naa Onsdagen den 9. November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Blandinger. Fra Paris erklæres "Morning Heralds Beretning om, at Kong Ludvig Philip vilde nedlægge Regeringen, for høist usandsynlig, idet Kongen ikke kan forandre Thronfølgeloven. De tidligere ofte gjentagne Rygter om at Ludvig Philip vilde takke af til Fordeel for Hertugen af Orleans viste sig stedse som aldeles ugrundede, og siden hans Død have saadanne Rygter tabt al Sandsynlighed. D. 24. Oltbr. var Mehemed Alis Privatsekretær, Artim Bey, ankommen til Marseille, ledsaget af et stort Følge. Han overbringer Kongen af Frankrig en Gave af otte fortræffelige arabiske Heste og sex Cassimirsham ler af den skjønneste og fineste Sort. Blandt Hestene findes den, som Jbrahim Pascha red i Slaget ved Risb; den er af lysegraa Farve og af muskules Bygning. Paa Tilbagetoget fra Syrien udholdt den en otte Timers Galop, uden at blive synderlig træt, den faldt siden i en arabisk Stammes Hænder, men blev udløst for 1200 Kammeler. En anden af Hestene er ikke bleven overtruffen i Hurtighed af nogen i hele Ægypten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Østerrig og Rusland synes afgjort at erklære sig mod den nye Regjering i Servien, og den østerrigske Konsul skal dave faaet Ordre til at forlade Belgrad. Revne de Paris" af 25. Septbr. indeholder en interessant Artikel om Diplomaterne i Madrid. Ve udhæve deraf følgende Skildring af den nordamerikanske Gesandtskabsekretær Milton, der nu nylig er bleven afløst af Washington Jrving: Hans Bolig var adskilt i tvende Deele, i den ene Halvdeel saae man det eleganteste Møblement, kostbare Tæpper a.; i den anden derimod fløi alskens vilde Fugle omkring under Loftet, medens Gulvet var overladt til Furbeen- og andet Kryb. Jndenfor Døren stod en udstoppet Neger og, som Lampe, hang i en Sølvkjæde et Damehoved, igjennem hvis Øienhuller Lyset udstraalede om Aftenen. J Soveværelset vare Væggene betrukne med sort Fløiel, bestukne med store, gule brasilianske Sommerfugle, og behængte med gamle Rustninger, Dyrehoveder og Hjortegeviere. Miltons Seng var en Hængekøie, hans Vadskefad en Skildpaddeskab og hans Nathue et persisk Shawl. Derhos havde han den slemme Vane, undertiden midt i Nattens Stilhed, at blæse Valdhorn, eller at vække sine Folk ved Pistolskud. Han var, til een og samme Tid, baade en Nar og en meget snild Mand, thi hans Jndberetninger til Regjeringen vare sande Mønstre paa Skarpsindighed. Et Træk er tilstrækkeligt til at karakterisere ham: En Dag indbød han sine sædvanlige Omgangsvenner, Gesandtskabs=Sekretærerne og Attacheerne samt Madrids meest anseete Toreros (Tyre fægtere), Montes, Sevilla, Minuto og Trigo, til Middag hos sig. Efter endt Taffel, opfordrede han sine Gjæster til at begive sig op paa Forhøiningen til Musikanterne, og i det Samme tilraabte han sine Folk med barsk Stemme: "Aabner Døren og lader General Mina træde ind!" Derpaa tilkastede han Tyrefægterne hver en Kaarde og blev selv alene staaende midt i Salen, hvori en rasende Tyr nu styrtede ind med nedsænket Hoved. Alle Tilstedeværende, selv Montes, Helten i alle Tyrefægtninger, udstødte et Angstskrig, men den amerikanske Gesandtskabsekretær havde taget sin røde Hue og Kaarde i Haanden og ventede dermed Mina. Tyren styrtede ogsaa rasende lige løs paa ham; men Milton undveeg den ved en rask Sidebevægelse og svang sin røde Hue for den. Almindeligt bifald gjenlød i Salen, Spanierne vare henrykte; de sprang nu over Ballustraden og angrebe Tyren efter alle Kunstens Regler, medens Milton forfulgte og tirrede det vildt snysende Dyr. Det første Stød, han havde ført imod Tyren, var ikke dødeligt; men Salen flød allerede i Blod. Roligt stillede han sig hen og ventede et ny Angreb, ved hvilket han da strakte sin Fiende død til Jorden. Denne ualmindelige diplomatiske Desert gjorde uhyre Opsigt i Madrid, og længe efter kunde Milton ikke vise sig ved nogen Tyrefægtning, uden at blive tilkastet Krandse og modtaget med lydelige Akklamationer. – Faa Minuter efter saadant Optrin var Milton igjen den alvorlige Statsmand, smildeste Underhandler og meest fuldendte Diplomat. Størstedelen af Natten tilbragde han gjerne ved Skriverbordet og opsatte da de meest beundringsværdige Depescher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Det er forhen omtalt, at en vis Hr. Wolff fra Berlin for Politiet havde angivet, at der i CoventGarden Theater var ham frastiaalet en Æske med Diamanter af 9000 Pund Sterlings Værdi, og at han for Opdagelsen af det foregivne Tyveri havde udsat en Præmie af 1000 Pund. Ved Politiets nærmere Undersøgelse har det imidlertid viist sig, at det Hele var en Opdigtelse af Wolff, som nu har rømt London for at undgaae sine mange Kreditorers Forfølgelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
J London har man i denne Tid travlt med et imellem Prinds Georg af Chambringe og en Datter af Hertugen af Beausort opdaget Forhold, hvis Følger ikke længere lade sig skjule. Faderen til den unge Dame paastaaer naturligviis, at Prindsen skal ægte hende; men han, eller idetmindste hans Forældre, ere ikke tilbøielige dertil. Dronningen skal have udtalt sig for Partiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
J Liverpool haves fortiden saa uhyre Masser af amerikansk Tobak, at man er ifærd med at opføre nye Pakhuse til at oplægge samme i. Denne overordentlige Tilførsel hidrører sandsynligviis fra Tobaksplantningens store Forøgelse i de forenede Stater, hvor man nu beplanter meget Land med Tobak, der tidligere har Riis og Bomuld. Tobaks-Udførselen derfra var i Aaret 1838 af 7,392,029, 1839. af 9,882,943, og 1842 af 12,576,703 DollardsVærdi. Bomulds=Udførselen er derimod aftaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Indenlandske Efterretninger. Deres Kongl. Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen samt Storhertuginden af Mecklenborg Strelitz ere ankomne til Kjøbenhavn i Løverdags Morges i bedste Velgaaende, og have taget Ophold paa Christiansborg Slot. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Den dygtige Metalarbeider Dahlhoff har nu, efter Thorvaldsens Model, fuldendt Støbningen af Christian den Fjerdes Statue i Bronce, som skal opstelles i denne Konges Capel i Roeskilde. Støbningen er særdeles vellykket og har fundet Hs. Maj. Kongens udeelte bifald, da Hs. Majestæt forleden Dag tog den i Øiesyn i Hr. Dahlhoffs Støberi. (Ab. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Den danske Stats Folkemængde udgjorde efterTællingend 1. Febr. 1840, i Kongeriget Danmark 1,283,027, i Slesvig 348,526, i Holsteen 455,093, i Lauenborg 45,342, eller tilsammen 2, 131,988. Lægges hertil Folkemængden i Bilandene, nemlig paa Færøerne d. 18. August 1834 6928, paa Jsland d. 2. Febr. 1835, 56,035, i Grønland d. 31. Decb. 1834. 7552, i Vestindien d. 1. Octbr. 1835 43, 178, i Ostindien 35,732 (nemlig i Tranquebar d. 1 Juli 1835 23, 195 og i Frederiksnagord 7. Nov. 1835 12,537), paa Kysten Guinea 40,000, eller ialt for Bilandene 189,425, udgjør Totalbefoltningen i den danske Stat 2,321,413 J Kongeriget Danmark er Folkemængden siden Tællingen i 1834 forøget med omtrent 66,000 Mennesker, i Hertugdømmerne siden 1835 med omtrent 38,000 Mennesker. Folkemængden udgjorde d. 1 Febr. 1840 i Kjøbenhavn 120,819, i Sjælland 330, 361 Kjøbstæderne 33,627, Landet 296, 7, 4), paa Møen 12,297 (K. 1623, L. 10,674, paa Bornholm 25, 199 (K. 8299, L. 16,900), i Fyen 158,282 (K. 24,611, L. 133,671), paa Langeland 15,969 (K. 1770. L. 14. 199), paa Lolland 50,477 (K. 6665, L. 43,782), paa Falster 20,955 (N. 2770. L. 18, 185), i Nørrejylland 548,698 R. 59,878, L. 488,800) Totalbefolkningen udgjorde i de jydske Amter: Man ders Amt 66, 187, Hjørring 64,741, Veile 63,845, Aalborg 61,208, Ribe 56 271, Viborg 55,705, Ringkjøbing 55 390, Thisted 44,510, Standerborg 41,989, Aarhuus 38, 852.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
J Kjøbenhavnsposten, har en Hr. A. C. S. fremsat sine Anskuelser om de theologiske Candidaters Udsigter fortiden og i de nærmeste Aar, ved hvis Læsning mangen en theologisk Candidat vistnok maa gyse, og det saa meget mere, som den den deri opstillede Beregning ingenlunde synes overdreven. J Aaret 1840 har det overordentlige Antal af 115 Studenter underkastet sig den theologiske Embedseramen ved Kjøbenhavns Universitet. Dette er nu rigtignok det største Antal, som noget Aar kan opvise; men udregner man Mellemtallet for de sidste Aar, i hvilke Theologernes Antal har taget en saa foruroligende Tilvæxt, finder man, at i Aarene fra 1836 til 1840 er Candidaternes Tal aarlig bleven forøget med 70 a 71, medens Gjennemsnitstallene for Aarene 1822 til 1835 kun vare 53 a 54, og mellem Aarene 1812 og 1822 kun 27 a 28. Jfjor var Antallet af de nye tilkomne Candidater 94, iaar vil det rimeligviis blive ligesaa stort, og de næste 5 Aars Gjennemsnitstal imellem 90 og 100, da der fortiden findes 5 af 600 theologiske Studenter ved Kjøbenhavns Universitet. At efter disse Aars Forløb Candidaternes Tal vil falde synderligt, er heller ikke at vente, snarere maa man vel antage, at endnu de første 10 a 15 Aar ville overfyldes med Candidater, indtil deres sørgelige Lod fuldkommen bliver aabenbar for Forældre og Forsørgere, saa at de vælge andre Veie for deres Sønner; thi vel ere Udsigterne mørke nu, men de ville blive endnu sortere. Fortiden findes her i Danmark lidt over 550 ubefordrede theologiske Candidater, hvoraf vel flere ere ansatte som Adjuncter eller Lærere, ved offentlige Stiftelser, men disse Posters ringe Jndtægter, i Forening med et ofte anspændende og trættende Arbeide, gjør det rimeligt, at de fleste saaledes Ansatte attraae geistlig Befordring. Men Danmark 1104 geistlige Embeder give i Gjennemsnit kun aarlig omtrent 40 Vacancer, og hvoraf følger da, at de ledige Candidaters Tal aarlig maa forøges, og, efter de fortiden studerende Theologers Tal at dømme, vil denne Forøgelse finde Sted med 50 til 60 aarligen, idetmindste i de første 5 Aar, og da der ingen Grund er til at antage, at Candidaternes Tal i de derpaa følgende Aar vil aftage synderligt, saa kan man sikkert antage, at der efter 10 Aars Forløb vil være circa 1, 100 ubefordrede theologiske Candidater, eller een til hvert Præstekald i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Theologisk Embedsexamen. D 1. Novbr. F. Gundorph Land.; L. B. Sprechelsen hand ill. En non cont. D 2 Novbr. V. Strøm Land. En non cont. D. 3. C. C. V. Silverberg Land. (inpr. ob Spec. scrip.); A. G. Schaarup hand ill. D. 4. Novbr.: D. L. C. A. Warming Land.; H. P. P. Marzetta hand ill.; N. L. Krüger hand ill.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Hr. Overlærer Br theol. & phill. Kalkar, har paa sin Udenlandsreise, efterat have besøgt Holland og England begivet sig til Spanien, og er ankommen til Madrid, for i de spanske Archiver og Vibliotheker at anstille Efterforskninger om de i Middelalderen mellem Danmark og Spanien stedfindende Forbindelser. (O Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Kjøbenhavnsposten, er bleven paaført Proces af den 9de Liniebataillon, for nogle og sammes Exercits brugte Udladelser; et Sidestykke til Gardens bekiendte Proces imod Fædrenelandet," og den faaer vel et lignende Udfald, nemlig en Erklæring om, at det ikke var saa ilde meent, som sagt (Aarh A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Den 28de Octbr. bragtes den, i sin kraftigste Manddomsalder, i Thisted bortdøde Overkrigscommissair Emil Faye til Jorden. Den gamle Fader (Digter Oldingen, Conferentsraad Faye) maatte, paa Grund af egen Sygdom, savne den sørgelige Trøst at følge den elskede Søns Baare og være Vidne til den levende Deeltagelse, det saare talrige, und budne Følge udviste. Sogneforstandere og Sognefogder fra Omegnen havde uanmodet indfundet sig til at bære Liget, for saaledes at tolke deres Tak for den Velvillie, hvormed den Afdøde stedse havde været rede til at raade og hjælpe hvor han kunde (Thst. A.) En Reisende" har i Horsens Avis ladet indrykke følgende Linier, overskrevne: Mærkeligt Veiarbeide. "For omtrent 45 Uger siden blev den nye Chaussee, over Tebbestrup Mark, som fuldendt, aabnet og siden befaret, for nogle Dage siden var den paa flere Steder saa opkjørt at den næppe kunde passeres, hvilket imidlertid nu ved anstrængende Arbeide er hævet saa vidt, at den er nogenlunde passabel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Capt. v. Wenck har forestaaet dette Arbeide." Mund- og Klovsygen blandt Hornqvæget er fra Jylland ogsaa bleven fort ind i det nordlige Slesvig, idet for nogen Tid siden en Drivt Stude førtes over Foldingbro sydpaa, og paa hele Strækningen smittede Bøndernes Qvæg, som strax angrebes af Sygdommen, saasnart Drivten var ankommen eller passeret forbi, hvor det stod i Marken. Drivten selv leed naturligviis meget deraf, og burde vistnok have været viist tilbage. (Dvt.) Slesvigske Stænder. Forsamlingens Adresse til H. M. lyder saaledes: "Allerdurchlauchtigste, Stormægtigste, Allernaadigste Konge og Herre! Deres kongelige Maj. har allernaadigst behaget for fjerde Gang at sammenkalde Provindsialstændernes Forsamling for Hertugdømmet Slesvig, for at høre dens Raad og Ønsker. Besjælede af Troskab og Ærefrygt mod den nedarvede Landsherre, gjennemtrængte af det Ønske at gavne vort Fædreland efter Evne, have vi fulgt dette Kald og tør begynde vor Virksomhed i den glade Overbeviisning, at Deres kgl. Majestæt søger og finder Deres egen Lykke i de Allerhøistsammes Scepter underkastede Folks lykkeliggjørelse, i en viis Hensyntagen til alle Monarchiets Deles forskjellige Rettigheder, Trang og Ønsker. Vi betragte det som et særdeles Beviis paa den kongelige Naade, at Allerhøistsamme for nylig har sat Mænd i Spidsen for de tydske Hertugdømmers Forvaltning, som Fædrelandet er stolt at at regne til sine, hvem dets Beboeres Hjerter slaae imøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Da Kong Frederik den Sjette ved den almindelige Lov, Anordning af 28. Mai 1831, skjænkede Hertugdømmerne Jnstitutionen af raadgivende Stænder, for, ved at indrømme dem en tilsvarende Deeltagelse i Forvaltningen, at oplive Sandsen og Jveren for det almindelige Bedste hos sine Undersaatter, havde det i mere end et Aarhundrede manglet paa Folkets virksomme Medvirkning i Fædrelandets offentlige Anliggender, og vi miskjende ikke den høisalige Konges Viisdom, som først indførte raadgivende Stænder. Siden den Tid er der forløbet en Række af Aar og det er umiskjendeligt, at i denne Tid Sandsen for det Almene har vundet Kraft i Landets og Folkets politiske Jndsigt og Modenhed er fremmet. Dette er ikke undgaaet Deres kongelige Majestæts Blik og Allerhøistsamme har derfor selv allerede ifølge den kongelige Kundgjørelse behaget at være betænkt paa en videre Udvikling af den raadgivende Stænderinstitution. Maatte Udviklingen, snarest føre til Anvendelsen og Virksomheden af Landsrettighederne i tidssvarende Modification, saaledes at Folket maatte opnaae en afgjørende Stemme ved Skatternes Paalæg og Anvendelse, som ogsaa ved Lovgivningen. Deres kongelige Majestæts troe Stænder føle sig forpligtede til aabent og tillidsfuldt at udtale dette Ønske. Deres kongelige Majestæt har skienket Deres loyale Folk Tillid, idet Allerhøistsamme har ophævet Circulairanordningen af 13 December 1838, vi tør for Thronens Fod nedlægge vor dybtfølte Tak derfor. Jntet kan mere opløfte og lyksaliggjøre Folket, end naar Landets Herre hædrer det med Tillid. Naar vi maae beklage, at Rigebank-Skillemynten er indført og derved en umiskjendelig og almindelig Forstemthed er fremkaldt i Hertugdømmerne, saa opfylder det os derimod med levende Glæde, at Deres kongelige Majestæt har anordnet en bedre Orden og større Offentlighed i Statshuusholdningen; vi see deri Borgen for, at den trykkende Statsgjælds Formindskelse uopholdelig vil kunne skride fremad. Jkke mindre have vi af Kundgjørelsen angaaende Stændernes Andragende med Glæde erfaret, at Lovudkast angaaende en bedre Ordning og Regulering af Næringsdriften og en Landcommunalanordning ville blive forelagte Stænderforsamlingen til Raadslagning; vi see i Særdeleshed et nødvendigt Grundlag for vort offentlige Livs Udvikling i en tilfredsstillende, tidssvarende Jndretning af Communalforholdene i Landdistricterne og i Stæderne.