Jyske Efterretninger, 1773-10-22
Hs. Majestæt har under Dato Fredensborg Slot den 6. Octobr. udgivet Forordning, angaaende hvad de, som indstille sig til Examen theologicum, foruden hvad allerede i Fundatzen. af 31. Mart. 1732. er fastsat, skulle giøre Rede for, med videre. De er Da den af Hs. Majests høystsalige Hr. Farfader, høylovlig J. hukommelse, Universitetet i Kiøbenhavn givne nye og forbedrede Fundation af 31. Mart. 1732. dens 39 Artikel udtrykkelig fastsætter, hvad de, der indstille sig til Examen theologicum overhøres i, saa har Hs. Majestæt allernaadigst fundet for got videre at bestemme det, som saaledes allerede er fastsat, og derhos allernaadigst at anordne og befale: 1) Enhver, som indstiller sig til Examen theologicum, bør i Forveien have erhvervet sig en grundig exegetisk Kundskab, og det saaledes, at den, der attraaer den første og beste Caracteer, maa kunde forklare et af Evangelierne og et af Brevene, og desuden en vis Part af det gamle Testamente, som nogle af de vigtigste Palmer, eller en Deel af Esaias, eller og en af de lærerigste mindre Propheter. Til den anden og næst beste Caracteer udfordres den samme Kundskab, i Henseende til et af Evangelierne og et af Brevene, og til den tredie Caracteer ligeledes, i Henseende til en af det nye Testamentes Bøger, hvorfra dog undtages de kuns af et Capitel bestaaende, Breve. 2) Da det er nødvendig, at de, som skulle lære andre, og undervise dem om deres Pligter, selv bør have god og grundig Indsigt derudi, Saa skal enhver, som indstiller sig til Examen theologicum, foruden hvad allerede i Fundatzen er fastsat, værre i Stand til at giøre Reede for Theologia moralis, efter at han dertil i Forveien er bleven bereed, ved at have lagt god Grund i den theoretiske saavelsom Practiske Philosophie, og maa ingen, som i Theologia moral findes ganske ukyndig, til Examen theologicum aflægges med nogen Caracteer. 3) Ligesom den allegerede 39. Articul i Fundationen for Universitetet fastsætter, at de, der attraae den beste Caracteer in Examine theologico, skulle overhøres, om de vilde noget i Kirke=Historien; Saa ville Vi og allernaadigst, at de i sær skulle have et i det mindste almindelig Begreeb om de vigtigste Tildragelser og Forandringer i Guds Kirke, men Kundskab om Vores Danske Kirkes symboliske Bøger, og deres Jndhold, bør enhver have, som indstiller sig til Ex men theologicum. 4) Da der af Studenterne in Examine theologico ikke bør fordres anden Kundskab, end den de, ved Hielp af Professorum Forelæsninger, faae Anledning til at erhverve sig, saa skulle samtlige Professores Theologi hvert Aar, førend Catalogus Lectionum udkommer, sammentræde og med hinanden overlægge, saaledes at indrette deres Forelæsninger, at der bestandigen læses over samtlige Theologiens Parter og overalt det, hvis Kundskab udfordres in Examine theologico; J Særdeleshed skulle tvende af dem i sine Forelæsninger forklare den og et critisk, men ved begge helligen iagttage, det Ungdommen, hellige Skrift, og aarlig fuldende tvende Collegier: et curforium Episcopi, og de Decani legentes, som læse over Theologien, aar lærer at kiende Skriften til Opbyggelse: Ligeledes skulle Vicarius, lig med Professores Theologi overlægge, hvorledes deres Forelæsninger best kunde indrettes til de Studerendes Nytte. 5) Professores Theologi skulle med hinanden overlægge, at forfatte el læsninger kunde lægge til Grund, og som Studiosi Theologi, ler udsee saadanne Compendia, som de ved deres adskillige Forre af. 6) Med Examen theologicum forholdes efter Rescriptet af saavel ved at høre Forelæsninger, som ellers kunde betiene sig 14 Julii 1769. saaledes, at samtlige Professores Theologi hver Gang examinere, og skulle i det mindste tvende af dem, nemlig Exammen. Professores Theologi kunde og med hinanden overen, faruden den, der examinerer, bestandig være nærværende ved lægge, at enhver af dem fornemmelig examinerer i en vis Part lene være berettigede, men og forbundne til, ved deres Exammen, af det, som in Examine udfordres, dog skulle de øvrige ikke al ligeledes at berøre det samme, saa at det, hverken i Henseende til det ene, eller til det andet, ankommer paa een allene; Skulle ve examinerede, da maa fleere Dage dertil anvendes, og 6 eller paa den Maade Tiden ikke tilstrække, at 8 paa en Dag kunde bli at studere Theologien, formedelst Fattigdom ikke formaaer at op færre hver Dag stædes til Exammen. 7) Dersom den, der agter taget Exammen philosophicum, da skal han, førend hans Afreise, holde sig her ved Universitetet, men maa reyse bort, efterat han har de beqvemmeste Haand=Bøger, og underretter ham om de beste melde sig hos en af Professorerne i Theologien, som anviser ham ter skal en saadan, hvert halve Aar, til bemældte Professor ind Hielpe Midler, saavelsom og Maaden at bruge dem paa, deres haver gjort, og den Maade, paa hvilken han har anvendt sin Tid, sende en kort Beretning og Forklaring over den Fremgang, han være forbunden til at meddeele ham; Naar samme Studiosus, med Begiæring om nærmere Anviisning, som Professoren da skal melde sig hos bemældte Professor, som da ved mundtlig SamtaTheologi derefter kommer her til Universitetet, skal han strax le erfarer, om det forholder sig saaledes, som Studenten ham skriftlig har tilmeldet. 8) Da Vores allernaadigste Jntention og ringer og derudi gjort god Fremgang, skulle saavel til andre Embe. Villie gaaer derhen, at de der med Fliid have excoleret deres Stude der i Almindelighed, som og i Særdeleshed til geistlige Embederpræsereres frem for andre; Saa ville Vi allernaadigst, at der ved Præstekalds Bortgivelse skal reflecteres paa den Caracteer, enhver Ansøgende haver faaet, saavel in Examine theologico som for hans Dimiss=Prædiken; Ligesom Vi og formode, at de Proprietairer og andre, der ere benaadede med Jus vocandi, i sær til store og anseelige Kald, vise den samme Nidkierhed, og efterfølge det dem af Os allernaadigst givne Exempel. J den Henseende skal og enhver Præst eller Student, som giør Ansøgning om noget Kald, lidet eller stort, derudi udtrykkelig melde, naar han har taget Examen theologicum, og naar han har prædiket for Dimiss, samt hvilken Caracteer han, i begge Tilfælde, haver faaet; i Mangel deraf, maa han vente, at der ikke bliver reflecteret paa hans Ansøgning; Det samme skulle og de i agttage som giøre allerunderdanigst Ansøgning om Confirmation paa de dem enten som Sognepræster eller som Capellaner forundte Kaldsbreve; Thi byde Vi hermed og befale re Wiborg den 18 Octobr.