JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Kiøbenhavn, den 10 December. Den 26 September sidstleden har Hans Majestæt allernaadigst forundt Landvæsens-Commissaire Peder Bech. til Callundborg Ladegaard, Rang med Kammerraader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Vinden. Decbr. Kulde. S. O. Varme. N. V. N. V. N. V. Kulde. N. V. 27. 11. O. 4 1/2. Varme. Udi afvigte Uge fra den 1 December til den 8 dito, ere i den Kongelige Residence Stad copulerede 11 Par, Fødte Drenge 34, Piger 33, tilsammen fødte 67. Døde Mænd 23, Qvinder 7, Drenge 10, Piger 9, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Apoplexie 1. Brok 1. Brystsyge 7. Forraadnelsesfeber 1. Forstostpelse 1. Hidsigfeber 1. Kopper 2. Skarlagensfeber 2. Slag 10. Steen 1. Svindsoet 1. Lænder 2. Tærende Syge 8 Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 2. Tilsammen døde 49. Altsaa 18 flere fødte end døde Gottinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Ligeledes kan og faaes Revolutions Almanak, med 12 Kobbere og paatrykte Vignetter 1 Rdlr. 2 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Directionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at en Generalforsamling er berammet at holdes i Compagniets Huus den 19 December förstkommende om Eftermiddagen ved 4 Slet, qvortil ConvocationsBilletterne fra Compagniets Bogholder Contoir udstædes og kan erholdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octrolerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 24 December ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus ved een eneste Auction bortsolgt Skibet Castellet Dansborg, drægtig 180 Commerce-Læster, med eller uden complet Inventarium, hvilket i sidste Tilfælde sælges separat, alt efterde conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgjøres, imidlertid tiener til Efterretning for de Lysthavende, at en Nota over Inventariet i Compagniets Equipage-Contoir behagelig kan afhentes, og at Inventariet, naar forlanges sammesteds kan erholdes forevust.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Kiøbenhavns No. Aar. huus. Jlden. Post-Tidender. lonien. ubillig Fredagen, den 14 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P.M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Gens, den 15 November. General Montesquious Undvigelse giør her megen Opsigt. Han kom her nogle Øyeblikke førend de, der skulde paalægge ham Arrest. For at hielpe ham paa hans Flugt, lod man vore Porte strax spærre. Han lod sig derpaa sætte over Genser Søen, og er, efter Breve fra Bern, lykkelig ankommet der, men skal være blevet temmelig koldsindigen modtaget. Her veed man endnu ikke, hvo der kommer i hans Sted, og man frygter meget, at den gode Forstaaelse imellem Frankerige og Republiken Genf snart vil ophøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Mons, den 20 November. Dumourier har udnævnt den franske General Moreton til Commandant i Provindserne Hennegau og Brabant. De allerede valgte Statsforvaltere anstode ikke en Deel at Folket; man vælgede altsaa paa egen Haand nye Repræsentanter, bragte disse til Raadhuuset, og vilde forjage de gamle. Denne Omstændighed anledigede et Opløb her i Staden, hvilket tegnede til slemme Følger, som Commandanten dog forebyggede, ved at lade endeel af Besætningen træde under Gevær, og sætte Ophavsmændenne ved Vingebeenet. Dumourier lod oven i Kiøbet bekiendtgiøre, at den franske Republik, indtil Nationalconventets nærmere Decision, ey kunde erkiende andre Repræsentante end dem, Folket virkelig eengang havde valgt; og at han forresten vidste Midler at tæmme Oprørstifterne med.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Fra Jtalien, den 20 November. Den Beretning, at der til Civitavechia skulde ventes en fransk Gesandt, som skulde gaae til Rom, var ugrundet. General Caprara, som commanderer de Pavelige Tropper, er med sine 5 Adjutanter kommet til den Pavelige Residence, og det, som man siger, i et meget vigtigt Ærinde. Han staaer blot under Hs. Hellighed og Stats Til Rom var der ogsaa kommet Legations secretairen. secretairen fra den i Neapolis residerende franske Gesandt med nogle Depecher, over hvilke Cardinalerne have holdet to lange Congregationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
De franske Skibe, som vare indløbne i Havnene ved Genua, Spezzia og Guado, have ikke, som Rygtet gik, opfordret bemeldte Stæder til at overgive sig, men blot forlanget, at de skulde holde sig neutrale. – Banquererne i Genua ere fra fransk Side blevne anmodede om et Laan af 6 Millioner Livres, imod Staden Marseilles Garantie; men man har paa en skikkelig Maade vidst at undskylde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Paris, den 26 November. Endnu i Forgaars var General Kellermann, som skal commandere den emigreerte General Montesquious Arme, ikke reyst herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Man forsikkrer, at det executive Conseil har, efter de her værende Hollandske Patrioters Anmodning, decreteret ris Handel og Skibsfart paa Scheldefloden. De skal i denne Anledning have forsikkret Ministrene, at de ikke maatte frygte for nogen Krigserklæring fra Hollands Side, og at denne, om den endog skulde finde Sted, vilde have en almindelig Jnsurrection til Følge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Antallet af de for de i Thuillernerne opdagede Papirer arresterte Personer er angivet meget for stort. Saaledes ere f. Ex. hverken Bougainville, eller Post Administratorerne Richard og Richebourg, ey heller Target og Touret, forhen Lemmer af den constituerende Nationalforsamling, belagte med Arrest, men derimod Hr. du Fresne de Leon, og Hr. de St. Foix, forhen Finantsintendant hos Greven af Artois. Sidstmeldte skal være en fortroelig Ven af General Dumourier. Forresten vil man af Jndholdet af Kongens Brev til Hr. de Bouille, som er blevet oplæst for Nationalconventet, giøre den Slutning, at de fundne Brevskaber, af hvilke man har giort saa store Væsen, ey indeholde noget af synderlig Vigtighed. Nogle ere endog af den Meening, at Kongen har med frit Forsæt gjemt disse Papirer paa det opdagede forborgne Sted, for med samme engang at retfærdiggjøre sig, da han længe forud vidste, hvad man havde i Sinde med Thuillerierne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Efter nu indløbne omstændelige Beretning om den store Execution i Turin, er General Curtis parteret, og 10 andre Officerer deels radbrækkede, deels hængte. Paa den Dag, da dette skeede, vare alle Portene spærrede, og Jndvaanerne under Livsstraf forbudet at gaae ud af deres Huse i de 2 Timer, Executionen varede. Signalet dertil var et Kanonskud, og da Tiden var forløbet, blev det Jndvaanerne ved et andet Kanonskud tilladt at komme til Retterpladsen, hvor man da saae formeldte 11 Personers Kroppe, med Overskrivten: Forræderne om Ludvig den Sextende forlangede for nogle Dage siden 33 latinske og franske Værker til hans eget og hans Søns Brug. Efter hans egen Note beløb hele denne Udgivt sig til 104 Livres og 12 Sous. Og dog gaa denne ubetydelige Sag Anledning til heftige Debatter i General conseilet. Man sagde nemlig: Siden Ludvig ikke forstaaer Latin, saa burde man give ham brugbarere Bøger, f. Ex. om Revolutionerne i Engeland og America, Crommells og Carl den Niendes Levnetsbeskrivelser &c. &c. Jmidlertid opfyldte man dog tilsidst hans Begiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Valget paa en nye Maire er endnu ikke forbi. - Det synes nu for Alvor at være Republikens Plan, at giøre Rhinstrømmen og Alperne til dens østlige og nordlige Grændser. Wetzlar, den 27 November: Man veed nu, at Custines Armee ikkun bestaaer af 35000 Mand, forstørstedelen Nationalgardere og Frievillige. Cavalleriet er i meget god Stand. Han giør sig al muelig Umage før at give sin Armee den bedste Pleie. Foruden gode varme Overkjoler faaer hver Skildvagt sit Brød og Brændeviin med sig paa Posten, og for de Syge viser han sig meget omhyggelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Wien, den 28 November. Den hele Keyserlige Armee er nu sat paa Krigsfod. Ved denne Maaneds Udgang vil altsaa Antallet af alle Tropperne beløbe sig til 360000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Kongen af Preussen skal i et egenhændigt Brev have forsikkret Keyseren om, at han i tilkommende Aar vil vise sig i Feldten med den største Deel af sin Armee. – Prindsen af Sachsen Coburg er nu hidkommet fra Ungarn. Der siges, at han skal commandere de østerrigske Tropper en Chef, og Landgreven af Hessen-Cassel Riigsarmeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Det skal være gandske vist, at Keiseren nu ogsaa gaaer til Armeen. Blandt andre Fremmede af Stand, som i denne Tid ere komne her til Staden, ere ogsaa Fyrste Czartorisky- og Hertugerne af Richelien og Tremonville.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Hanau, den 29 Nobember. Landgreden har overdraget General Donop Commandoen over de samtlige Hessiske Tropper, som skulle foreene sig med de der i Egnen modende Preussiske Regimenter. – J Forgaars har et stærkt Corps Preusser og Hesser med Beleyrings=Skyds gjort Halt 3 Mile herfra, og derpaa fortsat Marchen til Frankfurt. Allerede iGaar have Preusserne og Hesserne ved Bergen havt en stærk Skarmydsel med Franskmændene, hvori disse ere blevne slagne. De nærmere Omstændigheder ventes med Længsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Antwerpen, den 29. November, J Gaar beskiød Franskmændene vort Citadelle med Bomber og gloende Kugler, hvorved det kom i Brand. J Dag har Commandanten anholdet om en Vaabenstilstand, for at begynde paa Capitulationen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Haag, den 1 December. De Brabaniske Breve med Dagsposten melde, at det Antwerpenske Citadelle har overgivet sig til Franskmændene. Men da Omstændighederne derved berettes paa forskiellige Maader, saa maa man vente sikkrere Efterretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Fyrstbiskoppen af Lüttich, som var reyst til Aachen, er nu gaaet videre til Holland. – Man siger, Greven af Provence Monsieur, vil reyse til Madrid, og Greven af Artois til Petersburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
General Labourdonnape har allerede den 25de Novemder i Antwerpen ladet bekiendtgiøre Nationalconventers Deeret om Scheldestadens Aabning og den frie Fart paa i hans be samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
J Brabant har der paa adskillige Stæder været stor Du mult, hvorved nogle Personer af begge Patrier have sat Livet til. Yderlig Misfornøyelse over Franskmændenes Opførsel og over General Dumouriers Fremgangsmaade skal have været Anledningen dertil. Mange store og bemidlede Brabaniske Patrioter, især Geistlige, stygte hid til Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Vore Hollandske saa kaldte Patrioter synes ganske at have forandret deres Lænkemaade. Allerede i nogen Tid have Franskmændene tabt deres forrige Indflydelse paa dem; men endnu kiendeligere har dette været, siden Schelde blev erklæret frie. Virkelig en Omstændighed, der med eet maa kunne aabne Øynene paa vor Republik. Og skulde Holland blive nødt til at taale dette Jndgreb i sine ved Tractater bestyrkede Rettigheder, saa vil det blive til ubodelig Skade, og Landet kan da takke sine Patrioter allene for sin Ulykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Den Engelske Coureer, som skulde bringe Engelands Beslutning angaaende Scheldesloden, er formedelst Modvind ey endnu ankommet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Berlin, den 4 December. Private Breve fra Stockholm melde, at den der residerende Russiske Ambassadeur har opfordret Regenten til at holde den tractatmæssige Hielp af 12000 Mand og 6 Linieskibe i Beredskab først i tilstundende Foraar. Herpaa skal være svaret, at denne Hielp blot kunde gives i det Tilfælde, at Rusland selv formeligen blev angrebet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Altona, den 7 December. Om den haardnakkede Træfning, som den 27de November forefaldt mellem de ved Lüttich forskandsede Østerrigere og Franskmændene, hvorved Stadens og det Lüttichske Lands Skjæbne blev afgjort, melder et Brev fra Mastricht, at man regner Østerrigernes Tab i dette blodige Slag til 3000 Mand, at Slaget har varet fra Kl. 8 om Morgenen til 4 om Eftermiddag; at Franskmændene ogsaa have mistet mange Folk, at især de østerrigske Uhlaner og det Odoneliske Friecorps have lidt meest at Østerrigerne efter tabt Bataille havde taget deres Retirade til det Limburgske, og at Staden Lüttich den 27de, om Aftenen imellem 10 og 11 Slet, var ved Storm erobret af Franskmændene. General Clairfait, hvis Armee var med i bemeldte Træfning, var i Forveien blevet forstærket med en stor Deel af Feldttøymester von Hohenlohes Corps, som staaer ved Luxemburg, og derfor nu kun er 9000 Mand stærkt, foruden Garnisonen sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Kiøbenhavn, den 14 December. Førstkommende Mandag den 17 December bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Den 21 November d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Eieren af Sædegaarden Ask ved Bergen, Examinatus Juris Johan Lauson Koren, til virkelig Kammerraad. Den 30 November har Hs. Majestæt allernaadigst benaadet Krigs-Commissair Birch med Ober KrigsCommissairs Characteer og Capitains Rang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
J Tallotteriets 542 Trækning i Altona, den 6 December, udkom følgende Nummere: J Tallotteriets 2de Trækning her i Staden udkom Tirsdags følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Ligeledes kan og faaes Revolutions-Almanak, med 12 Kobbere og paatrykte Vignetter 1 Rdlr. 2 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere, med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. Beskrivelse over Egypten og Rubien, hvilket Skrivt er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'ngygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk. Nibel- og Kirke-Sistorie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ove Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tommer. Sielens sandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gildelskende Ster dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad tid haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne gandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. Jule Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
Directionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at en Generalforsamling er berammet at holdes i Compagniets Huus den 19 December förstkommende om Eftermiddagen ved 4 Slet, hvortil ConvocationsBilletterne fra Compagniets Bogholder Contoir udstædes og kan erholdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-14
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 24 December ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus ved een eneste Auction bortsolgt Skibet Castellet Dansborg, drægtig 180 Commerce-Læster, med eller uden complet Inventarium, hvilket i sidste Tilfælde sælges separat, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, imidlertid tiener til Efterretning for de Lysthavende, at en Nota over Inventariet i Compagniets Eqvipage-Contoir behagelig kan afhentes, og at Inventariet, naar forlanges, sammesteds kan erholdes forenst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Kiøbenhavns Aar. No. en gen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Post-Tidender. nien. Mandagen, den 17 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Marseille, den 18 November. Republiken Genua har tilstaaet 2000 Franskmænd Giennemmarch. Flere ventes at komme bag efter, for under General Anselme at marchere til de Turinske Slætter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Madrid, den 10 November. J Greve Arandas Sted, som i nogen Tid har forestaaet Departementet for de udenrigske Affairer, er nu Don Godi, Hertug af Alcudia, blevet udnævne. Han er en Yndling saavel af Kongen som af Dronningen. Greve Aranda, hvis Svaghed er brugt som et Paaskud for denne Forandring, vedbliver som Dechant i Statsraadet. Den unge Hertug af Alcudia har imidlertid faaet Don Liaguno, en erfaren Statsmand, til Hielp. Dagen efter denne Forandring giorde den franske Gesandt, Hr. Bourgning, den nye Minister en Visite, og blev paa det bedste imodtaget. Man længes nu efter at see, om Hertugen vil blive ligesaa nidkiær som hans Forgiænger til at vedligeholde Freden med den franske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
London, den 23 November. Frygten for at blive indvikklet i Krig med Frankerige vedvarer endnu, og har stor Jndflydelse paa vore offentlige Fonds, som atter i Gaar ere faldne 4 Procent; hvori den Erklæring, vor Gesandt i Haag har insinueret Generalstaterne, fornemmeligen har været Skyld. Gæringerne, saavel her i Riget som i Jrland og Skotland, blive stedse betænkelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Hos Statssecretairen Lord Grenwille holdtes i Gaar en Forsamling af Cabinetsministrene, der varede nogle Timer. Det hedder, at de med en Expresser fra Jrland indløbne Beretninger, som ikke skal være meget behagelige, have givet Anledning til denne Forsamling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Opstanden iblant Matroserne i Nord-Shields og flere Søestæder blev lykkeligviis i Tide hæmmet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Den 27 November. Lord Elgin, vores Gesandt i Brüssel, ankom her i Onsdags hos Statssecretairen. Ministrene forsamlede sig strax, og skiltes først ad Kl. 2 om Morgenen. Lord Loughborough, som før har hørt til Oppositionspartiet, bivaanede dette geheime Raad og man slutter deraf, at han maa være gaaet over paa Ministerpartiet. Man fortæller ogsaa med et Slags Tilforladelighed, at han er udseet til Storcanzler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Lord Grenwille har under 24de d. M., efter Kongens befaling, ladet udfærdige et Circulaire til alle Lord-Lieutenants i Rigets forskiellige Grevskaber, hvori det paalægges dem, nøye og efter Bogstaven at holde over den under 21de May udgaaede Kongelige Proclamation imod oprørske Skrivters Udbredelse, følgeligen at lade saavel Forfatterne som Bogtrykkerne, Forlæggerne og Udsprederne forfølge med Lovenes yderste Strænghed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Man siger, at Regieringen er sindet at oprette en Landmilice af 20000 Mand i Jrland, som eengang hvert Aar Gæ i en Maaneds Tid skal øves i at bruge Vaaben. ringerne i Jrland ere ikke blevet formindskede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Fra Admiralitetet er der gaaet Ordre til at udruste 3 Fregatter i største Hast. Det hedder ogsaa, at der ligeledes er begyndt med at udruste 2 Linieskibe paa 74 Kanoner; men derom veed man ey endnu noget vist. – Alle Officerer og Gemene ved Marincorpset i Portsmouth have faaet Ordre at holde sig færdige til at gaae ombord; men hvorhen, er ogsaa ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
J Dag taler man om, at der skal begyndes med at presse Matroser. - Skulde Franskmændene faae i Sindeat betræde Hollandsk Grund, eller øve Fiendtligheder imod Republiken, saa skal der sendes dem et betydelige Antal af vore Tropper til Undsætning. Man vil, at Hr. Piet med første nedlægger sin Post, og at der bliver et ganske nyt Ministerium, der skal bestaae af lutter Oppositionslemmer, hvoriblant Hertugen, af Portland, Lord Loughborough og Hr. ForRüremonde, den 27 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Det fra Brüssel til Dusseldorf flygtede Regierings-Personale kommer nu her til Staden igien, da vi have faaet en Besætning af næsten 4000 Mand, under Greve Goutreuils Commando. Man siger, at Greven af Artoiser blevet anholdt i Dusseldorff for en Sum, han skylder for ham leverte Heste. Greven af Provence og Fyrstiskoppen af Lüttich skal ogsaa være ankomne til Dusselbart, Breda, den 29 November. Den Uroe, vi her i nogle Dage have været i over de franske Vaabens lykkelige Fremgang i de østerrigske Rederlande, er igien forsvundet, da vi have erfaret, at Franskmændene i Naboeegnene, hvor de have Tropper staaende, gaae meget forsigtigt til Værks. Deres Soldater, maae ey engang gaae til Kroes i vore Landsbyer, Antwerpen, den 29 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
J Gaar har Commandanten i vort Citadelle giort sin Capitulation; men Vilkaarene ere hidtil ubekiendte. Dag skal Citadellet overleveres Franskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Paris, den 30 November. Det exective Conseil har under 26de d. M. decreteret, at Republikens Fiender, i Betragtning af Krigens nærværende Beskaffenhed, ey maa gives Rast eller Roe, men at alle Midler skulle anvendes, for at overvinde og i Bund og Grund ødelægge deres Armeer, førend de blive forstærkede eller kunne sætte sig i Stand til at angribe enten Frankerige eller noget af de Lande, som de franske Armeer have skaffet Frieheden. Den commanderende General i Belgien har derfor faaet Ordre at fortfare med at forfølge de fiendtlige Armeer overalt hvor de maatte findes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Fra General Dumourier er der indkommet adskillige Besværinger, f. Ex. at National-Finantsvæsenet har ladet protestere en Vexel, som han havde udstædet til Armeens nødvendige Brug. Han slutter med disse ikke mindre end trostelige Ord: "J Belgien befandt vi os uden Magaziiner, uden Hospitaler, uden Penge. Vi maatte bebyrde vore Venner med Requisitioner, og leve i Haabet om bedre Tider. Uden Franskmændenes Mod vilde Feldttoget længe siden været forbi, af Mangel paa Evne til at fortsætte det. De i Belgien sluttede Contracter have reddet Frankerige. Det er mig, der har sluttet dem, og jeg allene bør staae til Ansvar, ifald deri er begaaet noget strafværdigt. Tag kun Commandoen fra mig, og indstævn mig for Eders Nationalconventets) Skranke. Mit Hoved vil med samme Roelighed bære Øren som det har Laurbærene. Men søger for alting at redde Armeen, det er den høye Ti J adskillige Departementer hersker der Mangel paa Kornvarer. Der foregaaer af denne Aarsag store Uordener paa mange Stæder, og man maa frygte for farlige Følger. Dag reyser Kellermann herfra for at commandere Armeen ved Alperne. - En imellem Dumourier og General Labourdonnaye opkommen Tvist har giort, at Sidstmeldte var taget sin Afskeed.