JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Fredagen den 23de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, skal ved offentlig Auction TræDe E og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende absolut og uden nogen videre Auctioners Holdelse bortsælges Hr. Doct. og Professor Bergers i Amaliegaden No. 71, beliggende Gaard, som er asseureret i Brand Cassen for 6500 Rdlr., hvoraf Præmien af 5200 Rdlr. cesserer, og som efter et Kongel. allernaadigst Privilegium er befriet, at bebygges til Gaden, alt efter de Conditioner som forinden hos Uhrmager Sr. Linke kan erfares ; og tiener til Efterretning, at Auctionen holdes i Sr. Konsbergs Gaard No. 24. St. Annegaden, næst ved Hiørnet af Lille Strandstræde og ligeover for Amaliegaden.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Løverdagen den 24de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, stal ved offentlig Auction 5 J E R De- og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende absolute bortsælges Tracteur Johan Nicolay Bieragers Fallitboe tilhørende, saa kaldede Store Widens Huus, beliggende imellem Øster og Nørre Port, som bestaaer til Veyen af 6 Fag Muur og Bindingsværk, en Etage høy med Qvist over 3 Fag, et Sidehuus paa 6 Fag en Etage høi og Kielder under, i dette Huus er 4 Fag Stald, derved et TverHuus paa 9 Fag en Etage høy, disse 2de Huse ere af deels murede og deels klinede Vægge, nok et Tverhuus 5 Fag med klinede Vægge; et maadeligt Gaardsrom, hvor i et gammelt Vogn Skuur; i Værelserne findes 2 Bielægger Ovne; en Haveplads, indhegnet af 28 Fag Stakit og 6 Fag Plankeværk, lige over for Huset er en Kaalhave indhegnet af 44 Fag Plankeværk, af Brand Redskab, fandtes en Haand=Sprøyte, 4 Spande, en Stige og 2 Hager; bag ved Huset er et Vænge til circa 2 Tdrs. Udsæd. NB. Løverdagen den 24de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 3 J E R De og sidste Gang opbydes og til den Høystendende absolute og uden videre Auctions Holdelse (ester Omvurderings Forretningen) bortsælges afg. Kukkenbagger Peder Michelsen Benthins og afdøde Enkes Stervboe tilhørende og i lille Brønd strædet beliggende Huus Nr. 150. NB. Gods og Løsøre, samt Bøger, af Frøken SophieSmeders Boe tilhørende, skal Fredagen den 30te Decbr. ved Auction bortsælges udi Uhrmager Kleins Enkes Huus paa Store, Kiøbmagergade; Catalogi kan bekommes hos Holders paa Vestergade hos Snedker Kaare, item paa Auctionsstedet. Fredagen den 30te Decbr., om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Admiralitets og Commissariats-Collegio holdes Licitation over Leverance af adskillige Sorter Tömmer, haterialier, Pokkenholt, Graae-Træe, Böge-Brænde, Steenkulle Beeg, Tiære, Tælle, Engelsk Klumpe=Blye, Vadmel, ubleged Lærred, Flamsk Linned, Ravendug, Haarteppe, Engelsk Pundtlæder smurt Læders- samt barkede Hude, Flensborger, Tagsteen og Slibestene med videre, som behøves til Holmens- og Flodens Fornödenhed næste Aar, hvis Quantits og øvrige Conditioner paa Licitations-Stædet nærmere vorder bekiendtgjort, dog tiener til Efterretning, at intet Efterbud imodtages, og at den Mindstbydende maae være betænkt paa at stille Caution forprompte og rigtig Leverance om forlanges. Paa samme Sted bliver Fredagen den 20de Januarii spbuden Leverance af adskillige Sortegsern og Söm, paa de Conditioner, som paa Licitations Stædet nærmere vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Fredagen den 23de Decbr., om Formiddagen Kl. 10 Slet, holdes paa Hirschholms Amts Skriverstue ydermeere Skifte Samling udi Stervboet efter afgangne forrige Fiskemester Hans Bentsen og Hustrue, for at see samme Skifte til Ende bragt; til hvilken Tid Arvingerne, samt hvem som i dette Stervboe maatte have noget at fordre, eller til samme være skyldig, behagelig ville indfinde sig, da enhvers Taru efter Boets Tilstand lovligen bliver lagttaget.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Lissabon, den 1ste November. Det er i Dag 19 Aar siden, at vor Stad blev ødelagt af et forskrækkeligt Jordskjælv. Men endnu langt beklagere var den Ulykke, som nyelig har truffet den Stad Guatimala Denne Stad var Hovedstaden i en af de største Provinzer af samme Navn i Nye Spanien, og een af de skiønneste Egne America. Nu er den reent udryddet af Jorden. Den 3die Junii merkte man i de omliggende Egne først nogle Spoer af et Jordskjælv, hvilket, uden at gjøre Skade, varede til henimod Aftenen, og hvorpaa fulgte en usædvanlig Lynild og Regn. En forskrækkelig Storm bragte Søen til at stige saa høyt, at den allevegne gik over sine Aabredde. Jordrøstelser, ne bleve heftigere. En næst ved liggende Landsbyes Huse faldt først omkuld, og Søen bortrev alt hvad som blev tilbage af samme. Jndvaanerne vare flygtede til Guatimala, men hed sandt de en langt forskrækkeligere Skjæbne, end de havde forladt. De tvende næst liggende Bierge udgydede Strømme af Jld og Vandfloder, under Torden, Lynild og bestandige Jordrøstelser, ned i den ulykkelige Dal. Dette skræksomme Syn tog til hver Time, og vedvarede 7 hele Dage og Nætter, indtil den ganske Stad med alle dens Bygninger først blev en brændende Steenhob, og siden ganske og aldeles opslugt af den aabnede Afgrund, og en med brændende Svovel blandet Jord væltede sig hen over samme, saa at den Plads ikke meere kan kiendes, hvor Staden har staaet. Hvor mange Menneske ved denne forskrækkelige Ulykke have mistet Livet kan endnu ikke vides. Den derved foraarsagede Skade er usigelig stor. Ju stiv=Præsidenten, Biskopen og omtrent 170 Personer have reddet sig til Trinidad og Sonsanata. Omtrent 200 Jndvaanere have paa en anden Maade undgaaet deres Med=Menneskers bedrøvelige Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Fra Kirkestaten, den 25de November. Churfyrsten af Pfaltz er ankommen til Rom, og, uagtet hans Jncognito, bleven modtaget med store Æresbeviisninger. Nu ere alle de Cardinaler som skal komme i Conclave, samlede, undtagen den Spanske Cardinal Sølio, som dog allerede er i Nærheden. Zeloternes, eller de Nidkiæres Partie holder endnu Ligevægten med det Bourboniske, eller Kongelige. Fire Cardinaler skal endnu være tvivlraadige. Disse blive desaarsag og kaldte de Mistænkte, og deres Overgang til den ene eller anden Side kunde maaskee snart giøre Ende paa Sagen.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Livorno, den 19de November. Tvende Corsiske fra Bastia udløbne Chaloupper ere i Nærheden af den her værende Havn strandede paa de imellem det gamle og nye Lazareth værende Klipper, hvorhen de ved en beftig S. V. Vind ere drevne. Capitainen paa den første, Johan Baptist Alsonst, havde den Lykke at redde alt sit Mandskab, men den anden, som havde Antonius Pomonti til Skibs Patron, og Doct. Frantz Xaver Pellegrini, Cantzler i Bispe dommet Bastia, om Bord, er tilligemed 2 Lodser gaaet til Grunde. Da man har troet om den første, at han havde hos sig en Summa af 8000 Scudi, saa har man sat der en Vagt, for at forhindre, at Skibet ikke skulle blive plyndret, hvilket man desuagtet trak ganske tomt op af Vandet. Den ulykkelige Cantzler er i Mandags Morges med Distinction bleven begravet i St. Jacob, og Hr. Bartholomæus Lambruskino, Kiøkmand i Bastia, hans fortroligste Ven, som befinder sig her, har ladet holde en prægtig Liigbegiengelse for ham i den her værende Franske St. Ludvigs Kirke.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Fra Jtalien, den 24de November. Man vil forsikre, at den berømte Corsiske General Paali, som siden den Tid han maatte forlade sit Fædreneland, har i nogle Aar opholdt sig i Engelland, og været meget agtet at denne Nation, skal endnu i dette Aar udi hemmelige Affairet foretage en Reyse til Jtalien. - Marechallen i Conclaveskal nyelig, saasom han fornam, at Cardinal Monico undertiden af et lidet Vindue talede med en fremmed Gesandt, have givet Ordre at tilmure samme.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Cronstadt i Siebenbürgen, den 21de Novbr. Som en Raritet meddeeles fra Constantinopel en Tyrkisk Prædiken, som har det forud frem for mange Christelige Prædikener, at den udrettede hvad den skulle udrette. Den Rebellions-Jld, som ulmede under Asken, og var nær ved at brydend, er nu dæmpet. Dette Underværk har bemeldte Prædiken udrettet. Mufti, Hovedet for den Tyrkiske Geistlighed, og Lovens første Minister, en veltalende Mand, der har et indtagende Væsen, og eværet af Folket, har viist samme fra adskillige Synspuncter, at den sluttede Fred er meget nyttig og slet ikke skadelig for det uovervindelige Ottomanniske Rige, saasom den Naboe, for hvis skyld Krigen blev begyndt, var forhen en Skræk for Ottomannerne selv, men er nu af 3 Naboer nedsat til en ringere Grad af Magt, og altsaa er mindre farlig for den Ottomanniske Staat. Dette allene betragtet er allerede Gevinst nok. Den anden Synspunct, som han fremstillede for Folket, var disse 3 Magters Misundelse mod hinanden &c. En af dem, sagde han, skal haste efter at stige ligemed de 2 andre. Deres Misundelse skal foraarsage rørt Vand imellem dem. Saa kommer en velsignet Fiske Fangstes Dag igjen for den Ottomanniske Genius. J Europa staaer vor Fod hidindtil ikkun paa de forreste Tæer. De Europæiske Magters Avindsyge finder fornødent at lade den staae der. Den Tid kan komme, at vi med den heele Fodsaale staae paa Eurovæ Grund. Klogskab udkræver, at vi oppebie den Tid Denne Mufti Tale syntes for Folket at være en Spaaedom af Mahomed, og Folket kaldte Freden en skiøn Virkning af Divans langt forud seende Klogskab. Janitscharerne, fornøyede med de uddeelte Sølv-Penge, biefaldte med klappende Hænder denne øverste Præstes Tale, og enhver tænker paa det System, at føre sig Freden til Nytte.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Londen, den 2den December. I Gaar begav Kongen sig, geleidet af Hertugen af Lancaster og Lord Bruce til Oberhuset. Da Underhuset og var bleven kaldet derhen, forestillede Ridder Norton: "at Underhusets Val, i Følge Kongens Befaling, at vælge en Talemand, var faldet paa ham, og Cantzleren erklærede derpaa at Hs. Maj st. havde givet ham Ordre, i Høystsammes Navn at billige dette Val, og at confirmere den udvalte Talemand. Hr. Norton anmodede derpaa om, at Underhuset maatte blive handthævet ved alle dets Rettigheder og Prærogativer, hvorpaa Cantzleren paa Kongens Vegne gav det Svar: At Hans Majestæt forsikrede Underhusets om alle dets Privilegier paa saadan en Maade, og i saadant vidtløftig Begreb, som de at Hs. Majestæt, eller af hans Forfædre vare blevne bevilgede. Derefter holdt Kongen selv følgende Tale fra Thronen til begge Husene i Mylords og Ædle!
Berlingske Tidende, 1774-12-23
- En Skrivelse fra en i Nye=Pork værende Engellænder til i en Kiøbmand i Leeds melder iblant andet: Den Provinz Massachusets Bay er bedre forsynet med Vaaben og Ammunition end den nogen Tid i Krigs Tider har været. Agenter komme næsten daglig herhid for at kiøbe Krudt. Americaner neskal i Almindelighed aldrig afstaae fra deres egen Taxation.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Paris, den 2den December. Om den nyelig holdte Hellig Aands= eller saa kaldte røde Messe, som kaldes saaledes, fordi Parlements Lemmerne, som bivaanede samme, bare røde Klæder, er endnu at mærke, at da Parlementet, efter at Gudstienesten var til Ende, begarsig til det store Kammer, bragte Fiskekonerne en Krone, som de overleverede til den første Præsident, og adskillige Kurv med Blomsterkrandse, hvilke de uddeelte til Parlements Lommerne, og af hvilke Erkebiskoppen af Meaux, som havde forrettet Messen, og fik een. - Saasom Finantz Ministeren, har forestillet Kongen, at Handelsvæsenet allerede er besværet med alt for mange Reglementer, saa har Hs. Majest. besluttet, at lade 6 af de her værende Handels Jntendantskaber, hvis Forvaltere koste Finantzerne 200000 Livres, ophøre med de nu værende Intendanters Død. - Tid efter anden, og næsten daglig, saaer man nye Prøver paa Kongens Godhed og Mildhed. Da Hs. Majestæt i disse Dage par kiørt ud, blev een af Postillonerne ulykkelig viis afkastet, saa at han kom under Hesten og blev beskadiget. Kongen steeg strax selv ud, lod dette Menneske ved en af Gardes du Corps bringe hiem, og befalede, at drage den største Omsorg for ham.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Stokholm, den 12te December. Det her værende Sælskab pro Patria har den 5te huj. ladet loverlevere til Hs. Excellence Rigs=Raad Græv Carl Frederich, Schefer en Medaille i Guld, paa hvis ene Side sees Hs. Excellences Brystbillede, og paa den anden Side læses følgende Jnsciption : Minne af Dalarnes Undsattning 1773 geom et mande Hiertas Forslag og goda Medborgaskes betrade af Samhallet pro Patria.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Bryssel, den 7de December. Fra Orient i Frankrig skrives, at Kopperne der paa nogen Kid have paa det heftigste grasseret, og grassere endnu. Det meldes tillige, hvilket er næsten utroeligt, at ved denne fatale Sygdom ere i 6 Dage bortrevne henimod 800 Børn.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Fra Salling Land i Wiborg Stift, den 30te Nov. Kornavlingen var her i Aar, i Henseende til at fylde i Lade og Stakker, ligesaa overflødig, som forrige Aar, men til at fylde i Skieppen befindes en stor Forskiæl, dog kun fornemmeligen paa Rugen, som allevegne fra berettes ikkun at give lidet, saa at man nu allerede tager Byg til Brød, og Prisen paa Byg og Rug begynder nu alt at stige. Bonden, som har hørt sige, at Engelske Commissionairer for nogen Tid siden paa adskillige Stæder have opkjøbt en stor Deel Byg, er ikke vel fornøyet dermed, da han troer, at han selv, eller Landet kommer til at behøve det. Havre derimod, som han har god Forraad paa, og er meget hammelt og got, mener han dog nok at kunde overlade noget af. Veytliget var i Begyndelsen af Høsten tør og ønskelig, men siden regnede det saa overmaade stærk og længe, at man frygtede for, Kornet skulle forraadne paa Marken, endelig forbarmede Gud sig og lod skarpe nordvestlige Vinde blæse op, saa at det dog altsammen kom tørt og vel til Huus. Sæde=Rugen kostede her 16 a 18 Mk. Tønden, og endeel var dog ikke saa god, som ønskedes. Rug-Sæden blev lagt i sædvanlig Tid, og Veyret tørt og got. Natten imellem den 4de og 5te Sept. havde vi her saa skrækkeligt et Tordenveir, at faae kan erindre dets lige. To Timer i sær var Lynilden saa uophørlig stærk, at det syntes idelig, ligesom alting stod i Lue, man hørte dog ingen Stæder fra, at det Uveir gjorde nogen Skade, uden at nogle Heste paa Markerne bleve ihielslagne. Den hele Nat var det saa blikstille, at man neppe kunde fornemme, hvor Vinden var. Om Morgenen fornam man en sveen Lugt i Luften og i nogle Huse ligesaa. Man anmærket som noget mærkværdigt, at accurat ved samme Tid for 57 Aar, siden var det ligesaadant et Tordenveyr. Vinteren har her i dette Aar usædvanlig tilig begyndt, og nu i nogle Dage været saa haard med Frost, Storm og Sneefug, at ingen kan huske den saa stræng før paa denne Aarets Tid. Liimfjorden er nu overalt tillagt. For nogen Tid siden erfarede man her i Egnen med tilforlade i Vished, som noget forhen uhørt, at et Barn 8 Dage for Fødselen blev af begge dets Forældre lydelig hørt at græde i Moders Liv. Samme er en Dreng, lever endnu og græder javnlig.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Corsøer, den 19de December. Jsen er formedelst nordlig Strom temmelig formindske, saa at Jisbaade kan nogenledes befordre deres Reyse, men som Jsen endnu staaer ganske fast saavel her uden for, som for Nyborg Fjord, seer det ikke ud til at Jagterne saa hastig kan bruges, undtagen haard nordlig Vind til Hielp. - Udgaaer : Den 18de huj. Hr. GeneralMajor von Scholten og endeel Skibsfolk. J Dag ere hertil ankomne agende Post Mr. Wunder med 3 Læs, Skipperne Nichelsen, Maller og Lorenzen med Skibsfolk, Kniplingshandler Boye Tam sen og Pastor Lorenzen til Holsteen, Hr. Agent Eggert til Pommern, alle fra Kiøbenhavn, som formedelst haardt Veye af V. S. V. med meget tyk Taage i Dag ey kan komme bort herfra. - Jndkomne: Den 16de huj. Proprietair Hr. Markussen fra Jylland. Den 17 huj Skip. Festesen med Styrmand fra Holsteen. Den 18. Hr. Bygmester Suder med Følge fra Hamborg, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Helsingøer, den 23de December. Den 18de huj. passerede her igiennem landves fra Christiania giennem Sverrig Kiøbmændene Hr. Andreas Andersen og Hr. Wilhelm Walter, samt Premier=Lieutenant Hr. von Nernst og Hr. Niels Moller. Den 19de huj indkom i Sundet Skip. Joh. Jacob Deuf af og til Danzig med Ballast fra Amsterdam, hvorfra han havde været 5 Uger under Veys, og al den Tid ey været i nogen Havn. Han beretter ikke at have fornummet det allerringeste af Jis paa sin Hidreyse, fortsatte og strax videre sin Reyse. Samme Dag indkom og her Capit. Fletcher af og fra Hull til Kiøbenhavn. Den 21de huj. indkom i Sundet Skip. Obelitz af og til Danzig fra Amsterdam med Ballast, som strax igien afseilede med V. S. V. Vind og stærk Blæst. Den 22de huj. indkom 2 Skibe af og til Danzig fra Amsterdam med Ballast, som og strax afseylede. Den 21de huj. ankom i Sundet en Hollandsk Smak fra Momel, hvorfra samme havde været 14 Dage under Veys, nu til Roschow i Frankrig med Hørfrøe. Det berettes, at i Helsingborg og Landscrone sælges i Td. Rug for 12 a 13 Mk. Dansk hvor de have fri Jndførsel, og holder 1 Tønde af deres Maal 9 Skiepper Dansk Maal. Brændeviinsbrænden af alle Slags Kornvahre er endnu der stærk. Ved Postens Afgang ligge i Sundet formedelst contrair Vind de sidst, meldte 3 Engelske Brigantiner, samt Skip. Reindam til Brest og forommeldte Hollandske Smak. Nu indkom fra Nordsøen med stærk Blæst af N. V. 9 Skibe af adskillige Nationer.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Kiøbenhavn, den 23de December. Den 9de Sept. er Christian Bronsdorph allernaadigst forundt Bevilling at være Procurator i Christiansands Stift, Den 16de Dito er Corfitz Corfitzen Møller ligesaa forundt Bevilling at være Procurator i Jylland. Den 10de November er Studios. Henning Bugge allern. confirmeret at være Med tiener og Capellan pro Persona til Wester Molands Præstegieli Christiansands Stift. Studios. Johan Fædder ligesaa at være Capellan pro Persona til Qvinnedals Præstegield i Christiansands Stift. Frederich Christian Jørgensen ligesaa at være Byeskriver i Præstøe. Den 11te Nov. er Niels Winding Dorph forundt Bevilling at være Procurator i Danmark.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Den 17de Dito er Capellan Hr. Ove Aagaard allern. beskikke at være Sognepræst for Butterup og Tudse Meenigheder i Sielland. Den 24de Dito er Studios. Christian Braband ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Kirche Hvalsøe og Særløse Meenigheder i Sielland. Sognepræst Hr. Auga Friderich, Hjorthøy ligesaa beskikket at være Sognepræst til Froens Præstegield i Aggershuus Stift. Capellan W. Andreas Brock ligesaa at være Sognepræst for Biri Præstegield i Aggershuus Stift, naar samme ledig vorder. Den 1ste Dec. er Jens Lundum allern. beskikket at være Herredsskriver udi Liusgaard Hiz Herreder i Aarhuus Stift. Missionair Hr. Otto Fabritius ligesaa at være Sognepræst til Drangedals Præstegield Aggershuus Stift. Skibspræst Hr. Lorenz Holst Sodeman ligesaa til Oure Præstegield i Tronhiems Stift. Samme Dag haver Hs. K. M. allernaad. forundt Oberste Otto Detler, von Kaas Caracter som General=Major af Cavalleriet. Regimens Qvarteermester ved det 2det Vesterlehnske Jnfanterie Regiment Krigs=Raad Pavels er allernaadigst gratificeret med General=Auditeurs Caracter. Den 8de Dec. er Capellan Hr. Jens Daniel Wedel ligesaa beskikket at være Sognepræst for Gystinge og Flinterup Meenigheder i Sielland. Cancellie=Secreterer Christen Tidemand ligesaa at være Fuldmægtig hos Justitz=Secretereren ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet. Den 19de Dec. har Hs. K. M. allernaadigst udnævnt Hr. Christian Bruyn i Eckernførde til sin Hof=Agent med de sub No. 2 i 7de Classe af Raag Forordningen bestemte Ran Ved Kongelig allerhøyeste Resoulution af 1ste Sept. 177. ere de, de forrige formedelst Cassa Mangel fra Embederne i moverte, og derefter til Fæstnings Arbeyde dømte Amtssevaltere, nemlig: Hans Andersen Møller ved Colding Mathias Zeuthen ved Aalholms Amtstue, forundte Kamme Raads Bestallinger tilbagekaldte og casserede.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Ved Tal=Lotteriets 73de Trækning i Altona udkom: Ved Tal=Lotteriets 77de Trækning i Kiøbenhavn udkom Ved Døden ere afgangne: J Bergen Mad. Malene K. stine Schrøder, afg. Johan Friderich Gerdes Enke, 49 Al J Odense den 10de Dec. Christian Valentins Hustrue Sa Sophia, 50 Aar. J Schielschiør afg. Lieutenant Jens Licopidans Enke=Frue Christine Christensens. I Helsinge den 18de huj. Mad. Margaretha Tegnet, Brygger Sr. A. ders Lunds Kiæreste, 33 Aar. Jens Classen, een af Bye privilegerede Dragere, 64 Aar. Her i Staden den 21 hujus Mester Skræder Hans Hansen Brøsting, 70 Aar gl. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 24 s. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 17 3/4 Q. Hamborg 14 Dages Sigt a 24 1/4 pC.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Hos Mad. Godiche paa Gammel Torv Nr. 141. er at bekom Samlinger af smukke Nye=Aars Ønsker for Aaret 1775. fornøyelig Tidsfordriv, saavel i Mands=Personers, som Fru timmer Sælskaber, inddeelt i smaa Pakker, med 300 Billets i hvi a 12 Sk. Ligeledes Tydske Dito med 20 Billets i hver Pakke a Sk., og Familie=Ønsker paa et heelt Ark med 12 Billets a 8 S. Disse Familie Ønsker, hvorunder man kan skrive sit Navn, i ogsaa bekommes enkelt efter enhvers Behag a 1 Sk. hver Billet, Skiftet efter Sognepræsten for Meldalen, sal. Hr. AndBernhoft, bliver til 1ste Junii førstkommende sluttet; EnhrVedkommende melder sig betids hos Provsten. Meelhuus Præ gaard, den 10de Decbr. 1774. H. Steenbuch. Magazinets Artikler, næste Aar bliver: 1) Stats Andoter. 2) Levnets Beskrivelser. 3) Historiske Efterretning 4) Fundatzer og Privilegier. 5) Juridisk. 6) Medicinsk. 7). conomisk. 8) Natur=Historien. 9) Oldsager. 10) Jøder Religion, Fæster og Ceremonier, naar Aargangen er endt 1 Rd.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Eftersom Raadmand og Viinhandler Hr. Aaf Musmann heri Staden for nogen Tid siden ved Døden er afgangen, og saa efter hans forhen afdøde ægte Hustrue, navnlig Johanna Augusta fød Hencken, efter et under dennem oprettede og sub Dato Christiansborg i Kiøbenhavn den 14de Mart. 1757. allerhøyest confirmerede Testament udi den fulde Boe er bleven besiddende, og altsaa nærværende den ganske Efterladenskab saa vel hans som hans Hustrues Arvinger er hiemfalden, og de her i Staden sig opholdende og allerede angivne Arvinger, navnlig Johan Christoph, Johan Adan og Balthasar Brødre Berngruber, dernæst og Maria Dorothea Knutzen cum Curat. som Sødskende Born af Desuncto, desligeste Maria Elisabeth Hencken cum Curat., som Søster af hans for lang Tid siden afdøde Hustrue, os Borgmester og Raad haver til kiendegiven, hvorledes de i adskillige Adsigter og iblant andet og Henseende den Handel som Desunctus saa vel inden som uden Landet haver ført, til deres Silkerhed et sædvanlig i roclama ad Profitendum & Justificandum til Creditorer og Arvinger finder for nødvendig, med hossøyede Bon og Begiering, samme sub clansuli& cominatiombus consuctis at afgive, altsaa vorder alle og enhver, som til forbenævnte sal. Hr. Raadmand Kay Musmanns Efterladenskab og hans forhen afdøde Hustrues Johanna Augusta sød Henckinn enten som Creditorer, eller som Arvinger eller ogsaa exquscumqve capite vel causa det vilde nogen Tiltale have at giøre, hermed indkaldet, tilligemed og de, som af Desunctus noget haver i Besid eller til denne Massaa noget maatte være skyldig, herved en for alle gange og altsaa peremtorie citeret, at de Nærværende inden 6, og de Fraværende forinden 12 Ugers Forlab a Dato dette Proclamatis Forkyndelse samme deres Fordringer, Arve Re Prætensioner her i Stads Secretariatet tilbørlig angiver, og de dets angaaende i Hænde havende Documenter, LegitimationsActer og Breuskaber in Originali producerer, deraf troeværdige Gienparter tilbage lader, og i saa vidt de denne Stads Juris diction ey ere undergiven antagelige Procuratorer af Acta bestillere: desligeste den 31te Mart., som bliver Fredagen efter Søndagen Lækare til ommende 1775. Aar paa Raadhuset her i Staden til rette Tid møder, deres ved Professions Protocollen tilstillede Angivelser justificerer og hernæst rettelig Forføyelse venter: med den udtrykkelige Commination og Advarsel, at de som i den ovenbenævnte fastsatte Tid deres Fordringer ey tilbørlig angiver eller og saa en Termino samme ikke stift erer, de med herefter ey skal vorde hørt, men præcluderet og dennem et ævig Stiltiende blive paa lagt; hvorefter enhver, som det vedkommer, sig haver at rette Signatum Hadersleb, den 9de Decbr. 1774. (L. S.) Vorgmester og Raad.