JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Tienestsøgende. Ein teutscher Candidatus Juris, welcher Franzssisch, Jtalinnisch, Englisch und Hollandisch verstedet, auch in der Spanischen und Danischen Sprache nicht unerfaren ist, auch eine gute Hand schrebet, suchet alhier unterzukommen. Bey Sr. Svendsen, Stadt Hamburg in nenen Haven ist mehrere Nachricht beliebigst zu erhalten.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
En skikkelig Karl, søger Kudske=Plads hos et Herskab eller andre; eller og som Ride=Knægt, eller i manglende Fald som Gardskarl; Han findes i Kammerherre Kaases Kielder paa Amalienborg.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Et honet Fruentimmer, søger Condition som Huusholderske hos et Herskab hvor der er Mands Kok, og Anviisningen gives herfra.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
En Person, som kan accommodere baade Mands= og Fruentimmer=Haar, og har gode Skudsmaal, søger Tiener=Plads hos et Herskab; Nærmere Anviisning gives herfra. Et skikkeligt Fruentimmer, søger Huusholderske=Plads hos et Herskab eller andre honette Folk, helst hvor der en Mands Kok; Nærmere Anviisning faaes i Capitain Klims Gaard i Nyhavn.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Undvigte. En Under=Officier med blaa Mondering, stor og voxen, og sortsmuttet af Ansigt, og Pandehaarene afklippet over hans Jsse- og det ene Spænde var i tu i hans Skoe, er kommet og begiegiere Huus, den 13 hujus og Natte=Leye, og samme Nat imellem 13 og 14 lagt sin Mondering og Side Gevær, og paataget af Kroemandens Klæder et par sorte Skind=Buxer med Sølv Knap, og en sort Klædes Vest, og en blakket Sortout=Kiol med grøn Plydses Krage; Hvo samme Person skulde forekomme, vilde behage at anholde ham, og give det tilkiende til Kroemanden i Kirke=Veyrløse, som samme Under Officier haver borttaget forbemeldte fra, og Kroemanden Christian Pedersen erstatter alle Omkostninger.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Chinesisk Turtel=Due bruun med sorte Slag=Fiere, et fra sin Eiere bortkommen; Og ombedes Dennem til hvilken samme er kommen imod en Douceur at levere den tilbage. Jfald der nogen skulde falbyde 2 Caffee=Kander af Engelsk Jord, 1 med Guld=Blomster og 1 gandske sort; tilligemed en Theestel bestaaende af Theepotte, Melkekande, Sukkerskaal, Søylkomme og Theeflaske, af Chinesisk Porcelain, med 8 par Kopper forgyldt og emailleret, med 2 liggende Gies paa, tillige med et lidet forgyldt Spyl, 4 stribede Gardiner, 1 Sølv Sukker=Tang, og 1 Sølv skaftet Kniv, 1 stor Thee=Serviet af fiin Dreyl, og 1 Tydsk Palmebog, trykt udi Hannover; Da ombedes at Tyven maatte blive anholdt og meldt paa Adresse=Contoiret, da Vedkommende derfor loves en convenable Douceur. J Løverdags den 15 hujus er en sort og hvid Spansk Han Hun sin rette Eyere frakommen ved Nørre=Port, Hunden er endmeer tienlig ved det at samme er meget munter, har et pr. store sorte Øren, noget lang og Krøllhaaret, samt fuldkommen Høybeenet. Der som Finderen ville levere den her til Adresse=Contoiret forsikres en raisonabel Douceur, derimod om Eyeren skulle antreffe Hunden, da den ikke veed tager andet end sit rette Nann, kan den som samme har fordølgt, vente at blive anseet, som fortier mod lovlig Varsel. En sort Geed er for 8 Dage siden bortløbet fra Rebslager, Banen uden Vester=Port; Ho samme skulde forekomme, ombedes at levere den til Jæger Jensen paa Vester=Broe lige over for Rebslager=Banerne, imod en billig Douceur. En Guld=Ring med en stor rød Steen i Midten, deromkring smaa hvide Steene og ved hver Side at part 1 hvid Steen, er i Dags Formiddag paa den store Ridebane bortkommet; Hvorom samme kan give nogen Oplysning loves en convenable Douceur af Eieren, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Afvigte Løverdags Formiddag, er i Brand=Major Mazzars Gaard bortkommet: Et par Sølv fiirkantet Lænke=Knapper med Chrystal=Steene udi; Hvo samme kan tilveie bringe loves en raisonable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Fra et Barn er bortkommet i Søndags Aften mellem Høy Broe og Amager=Torv. Et lidet rød Hund med 4 hvide Been, lidet hviid i Hovedet, og paa begge agter lam; Om samme Hund har forekommet nogen honet Person, tvivles ey, at ovenanførte Eiere jo maatte bekomme sin liden Hud igien.
Københavns Adresseavis, 1767-08-17
Fundne og opdagede Sager. Paa Politie=Kammeret udi Kiøbenhavn ere anmeldt: 1) At hos Vold=Skytten ved Blaa=Taarn er indkommen: 2 Grise, og 2) hos en Brændeviinsbrænder i Brøndstrædet 13 Styk Ænder.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Efterretning. Om de ældere, saavel som de nu værende Lands=Dommere i Sielland og Møen, saavidt er at finde for nærværende Tid, og kan tiene til den Danske Histories Elskere i Fremtiden. Til mere Oplysning og flere Efterretninger om Lands=Dommere, end som tilforn findes.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Lands Tinger er fra gammel Tid blevet holdt i Ringsted, som er en liden Kiøbstæd midt i Landet. 1. Hans Torgilsen, indkom i Lands=Tinget 1354, døde 13.2. Hans Merele, 1355. Var tilforn Lehnsmand paa Callingborg, som nu skrives Kallundborg. 3. Jens Giersting, eller Giørsting, 1411 og 1418, ligger begraven i Ringsted Kirke. Hans Vaaben var 3 blaa guule og røde Regnhuer i et hvidt Feldt, og oven paa den første Regnbue 2de sorte Pile. Han var gift med Frue Karine. 4. Niels Flemming, 1419. Var af gammel Dansk Adel. Feldtet rødt, deri 2de gule Bielker, og imellem Bielkerne 9 gule Kugler, Muren rød, paa Hielmen 11 Faner, hver anden guul og hver anden rød. 5. Herløf Nicolaysøn, 1420. Om han var af Adel, kan ey findes, siden han ey skrev sig med Tilhavn eller StammeNavn. 6. Lauriz Find, f. Fiendus, 1434. 7. Niels Jensen Schafue til Eskildstrup, Ridder, 1446, døde 1452 og begraven i Ringsted. Var en gammel Adelig Slægt i Danmark. Feldtet blaat, deri et TverKørs hvidt, paa Hielmen 2 sorte Vinger. De yngere Skaver kom ind i Riget med Kong Christian den 1ste, 8. Anders Jensen til Borrebye, 1443 og 1450, ligger begraven i det gamle Capel, som i fordum Tid stod ved Antvorskov Slot. 1458 levede han endnu og var Lands Dommer i Sielland. (vide Peder Oxes Levnet, 9. Henrich Meyenstrup, Ridder, 1468 og 1490, døde 1497. begraven i Ringsted. Blev siden Danmarks Rigets Raad 1495. Gift med Frue Margrethe. 1471 var han Høvedsmand i Corsøer. J samme Aar lod han en fortvivlet Herremand uden for Slagelse rette, som have de i nogle Aar røvet og plyndret endeel Sølv af endeel Landsbye Kirker. 10. Niels Henrichsen, 1495 og 1517. 11. Basse Christophersen, 1530, Han var Lands=Dommer endnu efter Reformationen. Var 2 Gange gift, 1) med Frue Margrethe Nebbe, 2) med Frue LeneWiffert. Lands Dommere efter Reformationen: 12. Claus Daae, blev Lands=Dommer 1551. Han var Hofjunker i Kong Christian den Andens Tid. Slog nogle Ruder ud 1519 i et Kroehuus i Kiøbenhavn, som kostede ham 4000 Lod Sølv til Forsyning. Herloff Skasue til Eskildstrup, 1553 og 1576, døde 1593 og begraven i Sneesløf Kirke. Han var en Søn af Hans Skasue og Frue Dorthe Snecher. Gift med Frue Øllegaard Walchendorph, og havde 3 Børn. 14. Henrich Nielsen Arnfeldt til Gundetved, 1558. Var en Søn af Niels Arnfeldt og Frue Margrethe bille. Blev gift med Frue Ellen Grubbe, som var en Datter, af Sigvert Grubbe, og Enke efter Christopher Ravns berg; De havde 2 Børn, en Søn og en Datter.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
NB. Denne Slægt var efter Danchw. Beretning paa 19, fra Slesvig, og førte Tilnavn af den Landsbye, Uke, som ligger i Lundtoft=Harde udi Tønder=Amt. 29. Andreas von Engberg til Ravnstrup, 1673, døde 1690, uden Sønner. 1679 den 3 Mai blev han tillige med hans Frue Ottelig Meyer, som var en Syster til Geheime Raad Henrich Meyercrone, Nobiliteret af Kong Christian den 5te. Siden blev han Cancellie og Ju stil Raad. De havde kuns en Datter, Birgitte Magdalene von Engberg, som var født 1677 den 13 Jan., og gift 1691 den 4 Sept. i Paris med Kong Christian den 5tes Hof=Præst Doct. Hector Gottfried Masius. 30, Holger Parsberg, 1617, givt med Frue Magdalene Kirstine Moth, en Datter af Doct. Povel Moth. De havde ingen Børn. 31. Rasmus Schøller, 1684, døde 1690 i Kiøbenhavn, og begraven den 5 December i Kiøge Kirke. 1685 blev han Cancellie=Rand. Hans Ehr, 1690, Gift med Anna Christina Schavenius.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Hr. Thage Thott til Thurbyeholm etc., Ridder, Geheime Etats=Raad etc., 1692 den 27 Mai. Født 1648.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Den her til Staden ankomne Mad. Scaglia af Corfica, som producerer en Mands Styrke, har bekiendtgjort paa et trykt Blad, hvorledes det gaaer for sig. Hun lader saa mange Personer staae paa sig, som hendes Størrelse kan importere. Derefter lader hun sette en Am holt paa sit Bryst, og lader smede derpaa, til enhvers Forundring; derefter løfter hun Ambolten op med hendes egne Haar, og med denne Ambolt gaaer Madamen omkring paa Theatret og spadserer, til enhvers Forundring. Fremdeles lader hun et opfyldt Fad, af 3 1/2 Ahme, sette paa sit Bryst, som 8te Mand nok har at løfte paa. Naar Madamen har deres svære Fad paa sit Bryst, saa forlanger hun en Mand at springe og giøre Caprioler derpaa, og til enhvers Forundring forlanger hun under Fadet et Glas Viin, og drikker de høie Herrer og Dames deres Sundhed, og tillige det gandske Compagnie; under dette Fad løfter hun sig i Veyret og skyder 2de Pistoler løs, derefter kaster hun med 2de Fingere dette svære Fad af hendes Liv. De Herrer Tilskuere, vilde meget forundre sig over denne Madame; thi hun er svag og mager af Statur. Herpaa følger den saa kaldede Tyrkiske Konst Hest med 6 Fødder, hvis Ferdighed og Konst for mange andre er at forundre. Først giør den en Compliment for de Herrer og Damer. For det andet udsøger den adskillige Couleurer af Klædet ud, saavel af de Herrer som Dames; derefter marqverer den det hele A. V. C. forstaaer og perfect Regne Konsten, spiller med Kortet, viser paa Lomme=Uhr, Time, Qvarteer og Minuter, tillige springer den igiennem et Tøndebaand, som er kun halv saa stor som Hesten, foruden mange andre Konststykker som den præsenterer. Derefter kommer et Academie af smaa Jtalienske Hunde. Den første forestiller en Postillion. For det andet kommer Mademoiselle Columbine, og dandser en Menuet med sin Herre. Derefter kommer den charmante Grenadier, som giør alle Slags Krigs=Konster efter Trommer og Trompeter; herefter bliver han skikket i Arrest, og kommer derud med forbundne Øyne som en Deserteur; han bekommer et Skud, med det Skud bliver han stærk blesseret paa den ene Fod, dermed gaaer han i Hospitalet og lader sig courere; og saa kommer Mr. Frans Mantagne, med sit hele Compagnie som alle bærer Sække og Kurve paa Ryggen, og dan ser en Contre Dands, som alle ere forklædte i Mands- og Fruentimmer=Klæder. Beslutningen giør Mademoiselle Fancon, som springer over en Pallisade med lige Bagbeen, og saa giør hun en smuk Compliment for de Herrer og Dames, og saa for det hele Compagnia Skuepladsen er i Læderstræde i Mad. Sal. Bergs Huus, og bliver spillet hver Eftermiddag fra Kl. 2 til 9 Slet, og bliver spillet hver Time, hver Person betaler for 1ste Plads 3 Mark, for 2den Plads 1 Mark 8 s., og for 3die Plads 12 s. dog at ingen Betient frit indlades.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Hvem som vil afhente Billet for ikke at holde sig op ved Indgangen, kan lade samme afhente hver Formiddag fra Kl. 10 til 12 Slet.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Afvigte Mandags Aften er i en Port i Silke=Gaden, fundet et der henlagt levendes Drenge=Barn omtrent 3 Uger, gammelt, som til det for saadanne bestemte Sted blev besørget henbragt. Hvo den ubarmhiertige Giernings Mand har været, vides endnu ikke.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Wittenberg i Sachsen, den 9 Aug. Her er nylig med megen Høytidelighed tvende velfortiente Mænd, nemlig Hr. Christian Samuel Ulder, Hoved=Pastor til St. Jacobi og Scholarch til Hamborg, samt Hr. Gottfried Schutze, Dr. Philos. & Theol. samt Professor sammesteds, blevne beærede med den Poetiske Laurbærkrands, efter en det Philosophiske Facultet omtrent for 60 Aar siden allernaadigst meddeelt Frihed, at kreere Keiserlige Poeter. Laurbærkronerne vare forfærdigede af lutter grønt Silke paa det smukkeste. Diplomerne vare aftrykte paa hvidt Atlas i Royal=Folio, indbundne i Violet Fløyel med Guld=Kniplinger, og indlagte i Sølv Fouderaler, paa hvilke indvendig var udstukket en Laurbær=Krone, med Begyndelses Bogstaverne til disse lykkelige Digteres Navne, samt Dagen og Aaret, naar de bleve kronede, nemlig 1767 den 30 April, og indvendig var Facultetets Seigl trykket i Vox. Folkemit i det Ermelandske. Denne hele Bye afbrændte den 29 Julii om Eftermiddagen, formedelst Mord brænderie. Jntet blev skaanet for Jldens Magt, undtagen Slottet og nogle Lader, og Jndvaanerne har ikke reddet det allerringeste uden deres Liv.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
London. Den 31 Julii. Jkke langt fra Almick i Northuubertand er funden en romersk Aske=Krukke, hvorudi vare adskillige gamle Sølv=Penge af Keyser Severi Myndter. Ved et Giestebud, som Lord Clive forrige Tirsdag trakterede med, blev iblant andet frembaaret en Skildpadde, som veyede over 500 Pund. Fra Dublin berettes, at en vis Feldtbereders Kone sammesteds faldt pludselig i en saa sterk Sovesyge, som varede fra Onsdag Aften indtil den følgende Tirsdags Middag, i hvilken Tid hun var følesløs til alting, endogsaa til gloende Jern.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
I Cheshire staaer nu en Alde i fuld Flor. Den er 14 Fod høy, og har 154 Grene.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Ved Allon i Skotland satte en Forpagter=Kone Vilde Pestinakker af Forseelse for sine Huusfolk. Deraf døde en Pige samme Nat og hendes Søn om Morgenen; men de øvrige bleve reddede ved betimelig brugte Lægedomme. Paris. den 4 August. Fra Mante er indberettet følgende Begivenhed, som nylig skal have tildraget sig der. En vist ungt Fruentimmer, som var i svagelige Omstændigheder, og havde allerede havt et Anstød af Vattersoet, giftede sig, og blev 3 Maaneder derefter mistænkt for, at have henlagt 2 Børn, som man havde fundet i en Skov i Nærværelsen. Denne beskyldning blev troet af den gemeene Mand, og blev endog saaledes stadfæstet ved Vidnesbyrd af Chirurgis og Jordemødre samt overilende Forhører, at hun blev dømt til at hænges. Manden og hans Familie appellerede til Parlamentet, som, efter indhentet nye Undersøgelse og Beretning fra de fornemste Jordemødre, frikiendte hende, og dømte de første Dommere til Bøder. Poitiers, den 27 Julii. Natten imellem den 18 og 19 hujus opkom her en Jldebrand, hvorved vel ikkun 2 Huse, bleve afbrændte, men dog alligevel 9 Mennesker omkomne, Sanduille i Nordmandie. En Kone, som havde arbeydet hele Dagen, kunde ikke sove om Natten. Den følgende Dag arbeydede hun igien gandske muntert, men kunde til hendes store Forundring heller ikke sove den Nat. Denne Tilstand varede i 15 Dage, uden at hun mistede noget af hendes Kræfter, friske Farve i Ansigtet, eller Munterheden i hendes Øyne; heller ikke mistede hun Appetiten, eller fandt til nogen Besværlighed. Men den femtende Dag faldt hun pludselig i en Mathed, og sov derpaa i 15 Dage i et vek. Siden kom hun til sin sædvanlige naturlige Levemaade igien. Det er et rart Exempel, om man kan troe det.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Paris. Til Videnskabernes Academie er her indberettet, at en 4 til 5 Aar gammel Oxe kom syg hiem fra Græs marken en dag i Mai Maaned i Fior, og blev efterhaanden, stedse mattere, indtil man i September Maaned raadførte sig med en Smed. Han meente, at Sygdommen blev foraarsaget af et fremmet Kreatur i Oxens Jndvolde, og forskrev en Drik af Sevenbom, Dyvelsdrek, skapontie, Crocus Metallorum, Svovlblomme, aabnende Jern=Safran, Antimonium, Viin Eddike, Hiert=Pulver og Ale. Saasnart Oxen havde faaet denne Drik ind, fandt den en sterk Rystelse og Trek ning i Lemmerne. Efter 3 Timers Tid kom en Død Slange fra den igiennem den naturlige Udgang, og 3 Qvarteer derefter endnu en levende Slange. Oxen syntes strax derpaa at blive lettet, kom og snart til fuldkommen Sundhed og Kræfter igien, saa at den kunde arbeyde derefter ligesom forhen. Hver af de 2 Slanger var 5 Fod lang og 9 Linier i Giennemsnit, hvor den var tykkest. Jndvolden i den levende saae grøn ud, formodentlig af den Slags Næring, som den havde faaet i Oxens Legeme. Det er rimeligt, at Oxen paa Marken maae have indsluget nogle Slange=Æg i sig, hvoraf Slangerne sig den ere avlede i dens Bug.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Den Kongelige Secretaire Hr. Castel har bragt sig en bevægelig Sphære i Stand, som efter det Kongelige Videnskabers Academies Kiendelse, er en af de naturligste, der hidindtil er seet, og, i Henseende til alle dens Deeles Forn og Fordeeling, er den forstaaeligste. Tidbestemmelserne ere derved desuden saa behørige og nøyagtige, at de i tusinde Aar ikkun afviger een Grad fra Himmelens Tidløb. En tronqvert fiirkantet Pyramidde, med et circulært Huus, som oventil er bedekket med convexe Glas, og hvorudi Sphærens Hjul verk findes, hvoroven over Spharen selv er, udgiør hele Maskinen, som er halvottende Fod høy. Drivet eller Hiulverket bestaaer af 35 Hiul. Kuglen har 16 Tommer i Giennemsnit, og derudi ere elle Planternes og deres Sideplaneters Kredse forestillede. Jorden som er af Sølv, har 1 Tomme og 6 Linier i Giennemsnit. Den har ikke allene sine Linier og 360 Grader, men man seer endog derpaa de fornemste Steder i de 4 Verdens Parter; om samme bevæger Maanen, sig i et Kredsløb. J Pyramiden og uder Huset er et SecundÆqvations= og Slag=Pendul=Uhr, som setter Hjulverket og hele Sphæren i Bevægelse. Bag ved dette Uhrs Bevægelse er en stor planisphærisk Qvadrant i Sølv, hvilken, formedelst et nyt mechanisk Kunst=Stykke, viser mange artige Ting. Ved et vist Hiuls Styrelse kan man stille Sphærens Bevægelse frem eller tilbage, saaledes at den forestiller Himmelens Tilstand i den tilkommende Tid eller og hvorledes den har været i de forrige Aarhundrede, og man kan saaledes see alle de Formørkelser, som har været og skal skee.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Marocco, den 1 Junii. En Fransk Officier har berettet herfra, at ingen Despottsmus kan være større end den er, i hvilken Keyseren her befinder sig. Hen lader hugge Hoveder, Armee og Been af Folk, uden at i den Henseende høres ringeste Murren. Naar en Mohr bliver dømt til saadan Straf, saa bliver Dommen strax fuldført. Den, som staaer næst ved den Fordømte, udtrækker sit Gevær, hvad enten det er got eller slet, og hakker ham dermed, uden ringeste Forsigtig hed, det Lem af, som han er dømt til at miste, hvilket hænges ham om Halsen, og i den Tilstand føres han omkring i Byen. Jngen bekymrer sig om, at hielpe ham ved hans Saar, og dog alligevel hører man sielden, at nogen døer deraf. For dem, som læser Aviserne, men ey har noget ret Begreb om Confoederationerne i Polen, anmerkes følgende: En Confoederation er en Forbindelse af en Deel af den Polske Nation, eller og af den hele Nation, imod en udenlandsk Magt, eller nogle af deres egne Medbrødre, eller og for at afskaffe indsnegne Misbruge eller Ubilligheder. Af dette sidste Slags synes de nærværende Confoederationer at være. De ere altsaa ikke oprettede imod Kongen, men meget meere for Kongen og Republiqven. En Rokose derimod er en Forbindelse imod Kongen og Staten, og derfor en Slags Rebellion. Westind. og Guin Rente, samt Gen. Told=Ram. Rett. Torsdagen den 20 Augusti.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Directeurerne for det Aggershusiske ToldforpagtningsSocietet, cont. Kiøbmændene Jens Lowum og Erich Thunøe af Frederichshald.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Dødsfald. Ringkiøbing. Strand=Inspect. Christopher Heyns, død den 3 Augusti. Udbye i Fyhn. Sogne=Degnen Hans Outzen Omeis, død den 21 April a. c. Fons i Fyhn. Sogne=Degnen Christian Ludwig Berg, død den 18 Mai sidstleden. Scheen. Kiøbmand Hendrich Braacher.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Grav=Skrift. Dydeus Børn kan vel ey frierges for Døden Braad, dog kan. Dyden selv aldrig blive fortæret af Døden. Lad dig, o Læsere, i hvo du est, herom overbevise ved at betragte, hvad her i dette snevre Rum forvares, nemlig: den Deel som Døden allene har kundet fortære af et ægte Dydens Barn, Hvis rare Dyder har skinnet for de Levende i Livet, Hvis Dyders Glands ikke har kundet formørkes ved Døden, Den Velædle og Velbyrdige nu Himmelsalige Frue, Frue ANN CATHAIN. WANB. AL. födt Nuus. Hendes nu udslukte Livs Lys blev først antændt udi Slagelse Kjøbstæd Aar 1693 den 14 Augusti Hendes Dyders Lys, som ey kan udslukkes, gav et klart og igiennemtrængende Skin fra den blomstrende Ungdom, indtil den sildige Alderdom. I et hierligt Egteskab lovede Hun, som en troefast Medhielp, i 31 Aar, 3 Maaneder, med den i Livet
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Velædle og Höværværdige. Sal. Mag. Hans Wannark, Forsum Professor Theol. & Philos. ved Kiöbenhavns H. niversitet, Assestor udi Consistorio, og SognePræst for Taarnbye Meenighed paa Amager-Land. uden Börn og Livs Frugt, dog ikke uden en levende Trocs Frugter. I henimod 10 Aars sörgelige Enke=Sæde, siden den 6 Martii 1757, har Hun levet som et priseligt Exempel paa en ret Enke, der holdet sig til Gud. Hendes Dyd skal altsaa blomstre efter Döden. som vel har nedbrudt Hendes Jordiske Boelig just ved Kirke=Aarets Udgang den 29 November 1766. Men derved blev for den udødelige Siæl aabnet Indgangen til den rette Udødeligheds Boelig og triumpherende Kirke, at helligholde der et ærigt Jubel-Aar. Og at samles med sin høytelskte Ægtefælle i Evigheden, med hvis Støv Hendes Legems Støv nu samles i Graven. Lyksalig den, der saa lever, og saa deer!
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Bekiendtgiørelse. Om nogen haver en Vindovn at bytte for en Bilegger behager at accordere, med Theehandler Hybert i Borregaden i de 3 Kroner, eller om nogen har en at bortleye. Vedkommende Eyere af de hos mig pantsatte Sager: (hvoriblant er 4 Sølv Lommeuhrer) erindres herved at lade samme indløse inden 4 Uger fra Dato af, efterdi jeg ellers forat erholde min Belaling nødes til at lade samme bortsælge ved offentlig Auction paa Handels=Boutiquen. Kiøbenhavn den Lourant 18 Aug. 1767. Boendes i Admiralgaden. Efterretn. for de Handlende og Søefarende.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
London, den 28 Julii. Hvedes frie Jndførsel i Korn og Meel i Storbrittannien, hvis Tilladelse var til ende løbet den 1 August, er atter forlænget til den 1ste Febr. 1768 fra alle Kongl. Engelske Undersaatter fra alle Havne og Pladse i de Engelske Stater i America.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Den 28 Julii. Paa Themsen ere ankomne Capitainerne Retreed, Hope og Parker, og til Hul, Skibet Dronningen af Engelland, den sidste med 2 Fiske, og alle fra Grønland. De beretter, at Fiskeriet ved Siden af Jsen har ikke været lykkeligt hverken for Engellænderne eller Hollænderne.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Breve fra Orkneys melder, at Hollænderne har i Aar havt 900 Bryser ved Shelland. Fra Amsterdam berettes, at uagtet der i een Uge er bleven indbragt 13000 Læster Korn fra Nordsøen, og i en Maaned udført 30000 Læster til den middellandske Søe, saa ere dog Korn=Magazinerne alligevel fulde, saa at London i Nødsfald kan derfra forsyn s. Riga. Ank. Skpp. J. C. Cramer og D. Hutton fra Kiøbenhavn. C. A. Schiller fra Apenrade. Texelen. Jndk. den 3 Aug. J. Claasen fra Norge. Den 4 Aug. Jndk. H. Sacriel fra Drammen, P. Dikkes, og J Jansen fra Norge. Udg. P. Cornelis, M. Hoen og B. Henrichs til Norge. Den 7 dito Jndk. A. Willems fra Norge.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Amsterdam. Den 4 Aug. Ank. A. Paulsen, H. Broersen og F. Claasen. Den 7 August, Jndk. J. Henriks alle fra Norge. Paimbeus. den 25 Julii. I Gaar Morges Kl. 10, kom Jld løs paa et Skib her paa Rehden. Det blev lykkelig udbragt forbi de andre Skibe uden at giøre dem nogen Skade, og afbrændte indtil Kiølen. Skaden regnes paa 150000 Livres. Cuxhaven, den 6 Aug. Udg. H. J. Thiesen til Ber Travemünde. Jndk. den 4 Aug. N. Mahl og A. H. Møller fra Kiøbenhavn. Den 5 dito J. Hieting fra Aalborg. Den 7 Aug. Jndk. J. Wohlert fra Kiøbenhavn. Den 9 dito, Udg. J. N. Bierrager og Jens Larsen til Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1767-08-18
Havre, den 22 Julii. Silken i Jtalien skal være stegen til saa høy en Priis, at Fremmede ey kan handle derpaa, og 2 Engelske Skibe har maattet afseile fra Livorno, uden at have faaet indkiøbt det allerringeste. Mantes. Prisen paa Vinen er her 180 til 200 L. Brændeviin 155 til 160 for 29 Veltes.