Berlingske Tidende, 1792-10-22
Paris den 8de October. sta Hertugen af Braunichwlig til General Dumensendende Maniseste der foraarsagede at Vaaben. gen og ophævet, som sidst er meldt, lyder saaledes : des Majestæter. Reiseren og Kongen af Preussen, afaires mig Commandoen over de Armeer, som saatte Saugerainer have ladet marchere ind i Frank gende mig til et Redskab til Deres i begge Declaratio. sees. nerne af 25de og 27de Julii 1792 angivne Hensigter, vare Deres Majestæter langt fra at kunne forestille sig blot Mueligheden af de skrækkelige Scener, som skeede førend Kongen og Dronningen af Frankrig og den kongelige Familie bleve fangstede, og siden ere paafulgte. - Og dog vare disse Misgierninger, hvorpaa de meest udyrkede Nationers Historie neppe fremstiller noget Exempel, endnu ikke den yderste Grandse, som nogle forrøvne Partie=Hoveder, for hvilke det var lykkedes at giøre Folket i Paris til blinde Redskabet. for deres Villie, havde sat for deres strafværdig Ærgiærtighed. Kongens Suspension fra alle de Forretninger, hvilke vare ham forbeholdne just i Følge den Constitution, som man saa længe har roset som den hele Nations almindelige Ønske, var den sidste Forbrydelse af Nationalforsamlingen, som har bragt begge de skrækkelige Landsplager, Krigens og Anarchiets, over samme. - Der var kun en nu et Skridt, at giøre for at forevige den; og Sværmeriet, det sørgelige Forbud for Rigers Fald har henrevet dem dertil, som tillægge sig Navn af Nationens Gesandter, for at befæste dens Rettigheder og dens Lykke ved varige Grundvolde. Det første Deeret, som deres Forsamling udgav, var Kongeværdighedens Afskaffelse i Frankrig, og uden Prøvelse eller Oplysning, tiltog et lidet Antal Personer, hvoriblandt endog er mange Fremmede, sig Rettighed til, ved sin Dom allene at modnige 14 Generationers Meening, som udgjøre de 14 Aarhundrede af det franske Monarkies Tilvarelse. Dette Skridt, hvorover Frankrigs Fiender allene kunde glæde sig, dersom de kunde antage, at dette Virkning vilde være bestandig er tvertimod den faste Beslutning, som Deres Majestæter Keiseren og Kongen af Preussen have sattet, og hvorfra disse to forbundne Souperainer aldrig ville afvige, nemlig: at forskaff Hs allerchristeligste Majestæt sin Frihed, Silterhed og kongelige Værdighed igien, eller udøve en ret, færdig Havn over alle dem, som torde vove endnu langer at forgeibe sig mod ham. - Af disse Aarsager erklærer Undertegnede den franske Nation i Almindelighed og enhver især, at Deres Majestæter Keiseren og Kongen af Preussen, som uforanderlig blive ved den Grundsætning ikke at blande sig Frankrigs indvortes Regiering, ligeledes vedblive at forlange, at He aller christeligste Majestæt samt den hele Kongelige Familie bliver sat i Frihed nanddelbar ved dem, som have vonet at holde dem saagne. - Deres Maj næter paastaae, ligeledes, at den Kongel. Værdighed i Frankrig igien skal oprettes i Ludvig Vi og hans Efterkommeres Personer, og denne Værdighed i Fremtiden være beskyttet for alle Fornærmelse, som den hidtil har været udsat for. Dersom den franske Nation ikke gandske hanusig sat sin sande Jnteresse og frigsaa Deslutninger som have Ende paa at soven Krig, som udsatter saa mange Provindsenter anden alletter. som pleie at følge Krig hære, saa vil den ikke noget Dør, betanke sig paa at erklære sig punstig for de Fordringer, som jeg i Deres Majestætere, Kirselene og Kongen af Preussene, Navn, tilsender den, og som, i Fald den vaarer sig ville ufortøvet fore en nye og skrækkeligere Ulette over dette tilforn, saa blomstrende Kongerige. - Den Beslutning, som den fransk Nation efter dann Erklæringgaaer, vil enten udbreten forevige de førgelige Virkninger af en nykkelig Kiin. det den ver Kongeværdighedens Afskaffelse borttager Middelet til tagen at oprette og ordligeholde de gamle Forbindelser. mellem Frankrig og de Europæiske Souperfiner eller aabne Veien for Underhandlinge illeredens Ordens og Rottigbeds Oprettelse. Og at forskaffe Mart dette, saasnart mueligt, maae dog være dem, som kaldt sig Nationene Repræsentantere, yderst vigtigt. Hovedqvarteret ved St. Alans, den 28de September 1792. Undertegner, Carl Wilhelm Ferdinand, Hering til Drannichwiis Lüneborg.