Berlingske Tidende, 1770-03-09
Kiøbenhavn, den 9de Martii. Den 30te Jan. a. c. er Niels Holst allern, beskikket til Tolder paa Lessøe. Den 19de Febr. er Apotheker Christian August Lorentzen i Oldeslohe ligeledes beskikket at være sammesteds supernumeraire Raadsforvandter. Den 6te Mar til er Michael Fieldsted Hviid ligeledes allern, beskikket til Controlleur ved Kierteminde Toldsted. Fortsat Udtog af de 2de Kongel. Forordninger, om SøeEnrolleringen i Danmark og Norge, de Dato 1ste Febr. 245. (Norske) Lehns= og Lægds Mændene af Søe Lægderne skal møde ved de aarl. Sessioner, for at give de Committerede den Oplysning, som fornøden kunne eragtes. Udebliver nogen uden gyldig Aarsag, bøder Lehns Manden 2 Rdlr., og Lægds=Manden 1 Rdlr. første gang, anden gang dobbelt, og tredie gang, foruden at betale dobbelte Bøder, have forbrudt sin Bestilling, og er det Lægsmanden, da at straffes i Fængsel paa Vand og Brød, som for Ulydighed. Have de gyldig Aarsag at udeblive, da sendes en kyndig Mand for dennem. Giver Lehns eller Lægds Manden urigtig Beretning, dølger Folket, eller falskelig angiver deres Fraværelse, bøder LehnsMand 30 Rdlr. og Lægds Mand 15 Rdlr., Halvdelen til Angiveren; anden gang bøde de dobbelt og have deres Embeder forbrudt. Ved Udskrivning iagttages alt det samme; og hvis de i den Tiid forsee sig herimod, betale de Bøderne dobbelt, samt efter Sagens Beskaffenhed dømmes at arbeyde i Jern paa en vis Tiid. - 255. (Norske) Enhver i Søe=Lægderne boende skal have Opsigt med de i Lægder værende Folk, at ingen derfra bortkommer. Naar nogen savnes, angives det uden Ophold til Lehns= eller Lægds Manden, som lader den undvigte eftersætte, samt inden 24 Timer efter absenteringen angiver det til nærmeste civile eller militaire K. Bekient, paa det behørig Eftersøgning af dem kan foranstaltes. For hver undvigt, som til Arrestering opbringes, betales 5 Rdlr. Vorder det ikke Lehns= eller Lægds=Manden saa betimelig bekiendtgjort, at den undvigte kan paagribes, betaler det heele Lægd for hver undvigt Mand 30 Rdlr., med mindre Skipperen, med hvilken han er bortkommen, kan attraperes. Forsømmer Lehns eller Lægds=Manden at føye Anstalter til Paagribelsen, da bøder den skyldige 300 Rdlr. for hver Mand, endskiønt den undvigte paa andet Sted paagribes. De som have været Medvidere og behielpelige til Undvigelse, betale ovenmelte Bøder, og arbeyde i Jern et Aar. Den som har søgt at ville undvige, bøder 20 Rdlr. og arbeyder i Jern 2 Aar. Naar nogen Søe=Enrolleret arretteres, overleveres han til den civile Øvrighed, hvorunder han sorterer. - 26 (Norske.) Lootserne skal hos alle inden og udenrigs Skippere, som vil i nogen Havn, erkyndige sig om hvad Mandskab og Passagers de have inde. Antreffe de paa noget Skib nogen K. Undersaat uden lovlig Pass eller Beviis, da skal han strax anholdes, og for nærmeste Enrollerings=Betient, eller for Tolderen, hvor ingen Enrollerings=Betienter, bekiendtgiøres. Nægter Skipperen Oplysning herom, eller vegrer Lootsen at erkyndige sig om saadant, meldes det til nærmeste Øvrighed, som giver Lootsen al behørig Bistand. Skipperen bøder for sin Modtvillighed 20 Rdlr., og udlootses ikke af Havnen, førend behørig Rigtighed for Mandskabet er gjort og Mulcten betalt, eller derfor stillet Caution. Naar en Skipper vil afsegle, erkyndiger Lootsen sig paa samme Maade. An treffer han nogen i Skibet uden lovl. Pas og Beviis, forsikrer han sig samme, og giver det tilkiende for nærmeste civile eller militaire Øvrighed, som foranstalter Skipperen tiltalt og straffet efter 225. Forhindrer Skipperen selv, eller ved sine Folk, Lootsen i foranførte, bøder han 20 Rdlr., og ey udlootses af Havnen førend han har rettet for sig. For hver Mand Lootsen eller andre saaledes paa et indenrigs ind- eller udgaaende, og paa et udenrigs udgaaende Skib anholder og for Vedkommende tilkiendegiver, bekommer han de halve Bøder. Forsømmer Lootsen Eftersøgningen, bøder han 20 Rdlr. for hver Mand, som desaarsage undviger. Er han Medvider eller behielpelig til nogen Mands Undvigelse, bøder han for hver undvigt Mand 20 Rdlr., afsættes fra Loots=Tienesten, og arbeyder i Jern et Aar. Den, som beviislig angiver nogen Loots at have været vidende om eller behielpelig til nogen Mand Undvigelse, nyder 10 Rdlr. - 22 s. D. 275. N. Antreffes nogen K. Undersaat paa fremmede Nationers Skibe, og han ikke med lovlig Beviis er forsynet dertil at have Tilladelse, da tages han og hans Tøy strax fra Skipperen. J Fredstider skal i den Fratagnes Sted gives Skipperen, om forlanges, en anden Mand; med hvilken forholdes som med andre udenrigs Farende; men i Udskrivnings, eller Krigstider ikke. Jngen saadan Skipper maa ( Danmark) tillades at bortsegle, (i Norge) udlootses, førende han beviser at have aflagt denne her anbefalede Rigtighed. - 23 s. D. 28 s. N. Den Færgemænd, Fisker eller andre, som bortbringer nogen uden lovlig Pas forsynet Person, straffes i Norge, som Lootserne i lige Tilfælde (see 265. N.) men i Danmark, bøder han 50 Rdlr. for hver Udpractiseret, samt efter Sagens Beskaffenhed arbeyder i Jern paa vis Tid. Angiveren nyder i Danmark de halve Boder. - 24 s. D. 295. N. Den som angiver sig at ville være Styrmand, skal for Sessionen bevise at have faret 7 Aar som Matros, og i den Tid gjort et Par Reyser i Strædet, til Westindien eller andre lange Farvande, og er bekiendt (for Danmark) i Østersøen og Cattegattet, (for Norge) i Canalen; han skal og fremlegge Navigations=Directeurens ved noget Skippers Laugshuus i Kongens Riger og Lande Skudsmaal om sin Dygtighed, og aflevere det forhen hafte Enrollerings=Patent, da ham gives Certificatz, at han frit maa fare som Styrmand. Naar Kongen til sin Tieneste behøver Enrolleredes Udskrivning, maa Styrmand ikke udgaae i Koffardie Farten for andet end Styrmand, vil han udgaae i anden Qualite, melder han sig hos vedkommende Enrollerings Officier, for at udskrives til Kongens Tieneste. 255. D. 30 S. N. Den som angiver sig at ville være Skipper, beviser for Sessionen at han først har faret som Styrmand, producerer forommelte Skudsmaal om sin Dygtighed, saa og at han kan saae et Skib eller Fartøy med Dæk at føre (hvorved dog i Norge de, som føre Nordlands Jagterne, som fare paa Bergen og Tronhiem, undtages.) Sessionen tillader ham da som Skipper at tage Borgerskab, og, naar han fremlegger sit Borgerskabs=Brev, meddeles ham Certificatz at fare som Skipper. - 265. D. 315. N. Nu værende, saavelsom herefter vordende Skippere aflegge Eed paa Raadstuen eller Tinghuset, efter Formular, som i Forord. foreskrives. Den for saadan Eeds Afleggelse erholdte Attest forevises Enrollerings-Officieren og Tolderen, førend Skipperen til Udgaaende maa clareres. - 275. D. 32. N. De Enrollerede maa vorde Lootser, naar de dertil findes beqvemme, og de derom gjorte Anordninger iagttages. J Norge ansees Reserva Lootserne ikke anderledes end som enrollerede Matroser. De maa ernære sig af vidtløftigt Fiskerie, Segle og fare med Hs. Msts. Undersaatters Skibe paa hvad Steder de lyster udi freedelige Tider. Enhver Enrolleret, som udfarer med indenrigske Skibe, skal først lade antegne hos nærmeste Søe=Officier eller andre dertil forordnede Betiente, hvorhen og med hvad Skib og Skipper han reyser, da ham uden Ophold og Betaling meddeeles en Certificatz. - 288. D. 333. N. Enrollerede i Kiøbstæderne og derunder sorterende, maa og fare med udenrigs Skibe, naar de hos vedkommende Enrollerings Officier stille 20 Rdlrs. Caution, og skriftlig Revers at indfinde sig inden 2 Aar igien; hvorimod Officieren dertil giver dem Pas Udebliver nogen over bestemte Tiid, og ikke skriftlig hos sin Enrollerings Chef melder gyldig Aarsag dertil, da betaler Cautionisten, de 20 Rdlr., under Execution uden videre Lov og Dom, og den udeblivende Karl ansees som Meen=Eeder og Rømningsmand. (Fortsættelsen følger.