Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Af den nylig udkomne Beskrivelse over Baroniet Stampenborg, ved Candid. Theol. M. G. P. Repholtz, sees, hvor ringe Priserne paa Jordegodser have været for 113 Aar (i Frederik den Fjerdes Tid), i Forhold til hvad de bleve siden. Efterfølgende Godser vare 1707 saaledes vurderede: Gisselfeld 100,000 Rdlr., Holmegaard 30,000 Rdlr., Næsbyholm 24,000 Rdlr., Ravnstrup 16,000 Rdlr., Bregentved 30,000 Rdlr., Vemmetofte 40,000 Rdlr., Valløe 40,000 Rdlr., Sæbygaard 20,000 Rdlr. Hvor meget Godserne efter den Tid endog maa være faldne, skjønnes deraf, at Nysøegaard, endnu samme Aar vurderet for 20,000 Rdlr., solgtes 1742 for 16,000 Rdlr., uagtet den var blevet forøget med en stor Gaard og nogle Huse, et Stykke Jord og 8 Enge. Men 1761 solgtes det igjen for 26,500 Rdlr., hvilket vidner om, at Eiendommene i denne Mellemtid af 19 Aar maa være igjen meget stegne i Prisen. Samme Aar blev Nysøe Gaard og Gods forenede med Jungshoveds og Oremands Gaards Godser. Disse forenede Eiendomme solgtes 178. for 136,200 Rdlr. Udskiftningen synes i saadan Grad at have forhøiet deres Værdie, at de, til Aar derefter, 1795, betaltes tilsammen med. 178,200 Rdlr. J Aaret 1802 kjøbte den nuværende Besidder dem for 207,000 Rdlr. J hans Tid er Udskiftningen tilendebragt, Skovene indfredede, en Hovedgaards Bygninger opførte paa Jungshoved Hovmark, hvorved Værdien er bleven forøget til det Dobbelte. 1809 oprettedes af disse Godser et Baronie, under Navn af Stampen borg, paa Grund af Kong Christian den Syvendes Confirmation af Geheimeraad og Statsminister H. Stampe og Frues Testamente, i Følge hvilken det tillades, i Betragtning af den Afdødes lange og tro Tjeneste, at kjøbe for den Sum 200,000 Rdlr. et Jordegods og deraf oprette et Friherskab med de sædvanlige Privilegier. Den nærmeste Arving var, efter Testamentets Bestemmelse, Kherre., Baron og Commandeur=Capit. i Søetaten, Holger Stampe, R. a. D. - H. Stampe, O. H. Guldberg og Colbiørnsen ere et trøstende og hædrende Exempel paa, hvor lidet der i Danmark i det 18de Aarhundrede behøvedes Adelsbyrd, til at opnaae Adelsværdighed, og hvilket Trin i Staten man da ved Kundskaber og Embedsiver kunde opnaae. H. Stampe kom i Aaret 1713 hertil som Præstesøn fra Jylland. Skridt for Skridt banede han sig ved sin lyse Forstand og sjeldne Flid lige fra Student Veien til Statsraadet. Hvad Suhm siger om ham fortjener her at gjentages, da det giver os et veltruffet Miniaturportræt af Manden. "Henrik Stampe, siger han: "havde et meget behageligt og høfligt Væsen, og et stort og lyst Hoved, samt megen Kundskab i den Wolfiske Philosophie, da han og boede en Tid lang hos Wolf i Huset. Hans Collegia i den danske og romerske Ret, som jeg hørte, vare ordentlige, lærerige og lyse. Han havde da mange Tilhørere, hvoriblandt Cortsen, Koren, Borneman, Obelitz, og flere, som alle siden bleve duelige Embedsmænd, da han meget gik paa det praktiske. Hans føielige og omgængelige Sind, samt Temperament, gjorde, at han hver Aften var i Selskab, og siden kom han i saa mange Embeder, ja endog i det høieste, nemlig Statsraadet, at han derfor ei kunde ved Skrivter gjøre sig bekiendt i den lærde Verden, men i sine Embeder var han utrættelig, skrev som General-Procureur vore Forordninger, og mange Responsa og Betænkninger, som man venter at skulle komme for Lyset. Han var en stor Ven af Bondens Frihed, men hans Godhed og Forsigtighed gjorde, at han ei kunde trænge igjennem med det, hvortil et uforsagt Mod, som ei skyer nogen Fare, og som saa at sige skjærer Knuden over, hører. Dertil skal en Luther og han var Melanchthon."