JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
J Stokhuset sidder en Person arresteret, som er Smed af Profession, og sigtes for at have staalet de paa Rosenborg Slot i Sommer bortkomme ne Medailler. Han skal have udladt sig med, at han, hvorledes det end maatte gaae ham, har no at leve af. Hans Familie er ligeledes arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Om otte Dage skal der bortsælges paa Holmen endeel gammelt Brænde af et ophugget Skib J Morges blev en Morder halshugget paa Amager. Hovedet blev sat paa en Stage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Udenlandske Efterretninger. Brüssel d. 31 Dec. J de Belgiske Havne udrustes nu mange Capere, som bekostes af Actiefæller *) Hidtil have de Hollandske Capere været meget lykkelige. Jngen er bleven tagen og de fleste have gjort Priser. Capersystemet begunstiges meget af Regjeringen. fordi det, som Erfaringen har lært tilfører den Engelske Handel den største Skade. - Ogsaa her er Colonialvarene siden den Tid stegne anseelig og vil maaskee komme til en i Europa forhen ukjendt Priis. Thi den neutrale Skibsfart ligger ganske, og for Skibe, der behandles af Engelland siendelig, er Faren alt for stor Selv Handelen med Americanerne maa siden de sidste Foranstaltninger aldeles standse, om end America ikke erklærer sig mod Engelland. J vore Havne er i rum Tid intet Americansk Skib indløbet, og efter alle Efterretninger fra Holland har Tilfældet været det samme. Den Hollandske Handel standser ganske, og Jndførslen af Colonialvarer, som i den senere Tid dog ofte fandt Sted, vil ikke længe kunne fortsættes, da den Strænghed, hvormed den Hollandske Regjering hævder, Anordningerne mod alle Engelske eller fra Engelske Colonier kommende Varer, tager daglig til. Hollænderne bliver derfor nok snart nødsagede til at indskrænke sig til Caperspeculationer. Det er nu meget vanskeligt at faae Colonialvarer fra den Kant, thi de der have Forraad deraf ville til ingen Priis skille sig ved dem, i den Tanke, at de endnu ville stige. J Ordet Fælle kunde og burde bruges i Sammensætninger istedet for Jnteressent, Compagnon &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Moniteuren siger, det skrækkelige Tog til København bevægede den mægtigste Allierede, Engellang endnu havde paa Fastlandet, til at falde fra, fordrev Engellænderne fra Østersøen og har aldeles spærrer Sundet for denPheitebraad, Ponsonen og Lord H. P. Berry nævnes som Anførere for den Engelske Opposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
en Jldebrand i London Dokes, som dog snart blev slukket, brændte 9000 Sække med Peber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
J Lissabon har der været nogen Urolighed blandt Pøbelen, men den blev snart igjen dæmpet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Til Congressen i Washington indgaves d. 24 en Bill, hvorved Præsidenten bemyndigedes til at forbyde alle fremmede Skibe, især Engelske, at løbe ind i de derværende Havne, uden i Nødstilfælde. Dersom et saadant Skib skulde vægre sig ved at afseile, skal det behandles som fiendtlig og tilkjendes Borttageren som Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Moniteuren af 7 Januarii indeholder følgende Svar fra den Engelske Regjering paa Ruslands Declaration, med tilføiede Anmærkninger Declaration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Den i St. Petersborg af Keiser Alexander udstædte Erklæring har hos Hs. Majest, opvakt den største Forundring og Bedrøvelse. - Hs. Maj. var ikke ubekjendt med de hemmelige Forpligtelser, som Rusland i Conferencen i Tilsit (1), nødsagedes til at underskrive. Men Hs. Maj. haabede, at en nøie Undersøgelse af denne ulykkelige NegociationsForhandlinger, og de Virkninger, som de vilde have paa det Russiske Navn og det Russiske Riges Vel, vilde have bevæget Hs. Maj. at unddrage sig disse nye Raadsførsler og Forbindelser, som Høistsamme, i Bestyrtelsens og Modfaldenhedens Øieblik havde antaget, og at han igjen vilde vende tilbage til en Politik, der var mere overensstemmende med de Grundsætninger, han saa uforanderlig har bekjendt sig til, og med hans Krones Ære og hans Landes Vel, (2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Moniteurens Anmærkning. (1) Vi ere bemyndigede at erklære, at der under Conferencerne i Tilsit ikke er indgaaet nogen Forbindtlighed, Engelland, kunde beklage sig over, eller som i nogen Henseende vedkommer Engelland. Naar Cabinettet i London er underrettet om de hemmelige Forpligtelser, der stride mod Engellands Interesse, hvorfor bekjendtgjør det dem da ikke. Dets Manifest vide da være unyttigt, og Meddelelsen af denne hemmelige Artikel allene vilde retfærdiggjøre dets Fremfærd i Europas Øine, og fordobble hver Engelsk Borgers gode Villie og Energie) Men det er denne Regjerings Vane, at gaae ud fra en falsk Paastand, for at authorisere sine Uretfærdigheder og søge at undskylde de Undertrykkelser, den la hele Verdens Nationer føle. Da den fandt for godt, ikke at fuldbyrde den Artikel i Amienstractaten, det forlangte Malthas Rømning, lod den Kongen ved et Budskab til Parlamentet sige, at alle Franske Havne vare opfyldte med Skibe, der stode i Begreb med at gjøre en Landgang paa Engelland, og hele Engelland, veed, at der den Gang i de Franske Havne ikke gjordes mindste Rustning. Da den Engelske Regjering vilde rage nogle Millioner Piastre, der kom i 4 Spanske Fregatter fra Ameries, tillod den sig en ligesaa plum Løgn, for at retfærdiggjøre det skjændigste Angreb. Naar det endelig vil undskylde den uundskyldelige Expedition, til Kjøbenhavn, tyer den til Opdigtelser, som hele Enropa veed, at de ere aabenbar falske **. Men naar Ruslands og Frankriges formelige Benegtelse, naar den saa ofte fornyede Erfaring om Engellands Falskhed, og Forevendinger, naar de Opfordringer, at det skal bekjendtgjøre den hemmelige Artikel i Tilsit-Tractaten, som er stridende mod dets Tarv, ikke ere tilstrækkelige til at overbevise den upartiske, saa vil et lidet Antal bemærkninger godtgjøre, at Engelland ikke troer paa denne af Rusland indgaaede hemmelige Forpligtelse. imod det. Sandelig, naar det Londonske Cabinet troe de, at saadanne Forbindelser virkelig fandt Sted imellem Frankrige og Rusland, hvorfor lod det ikke i samme Øieblik, da det havde gjort denne Opdagelse, det bevægede det til at angribe Kjøbenhavn, angribe den Russiske Escadre i Middelhavet, istedet for at tillade *) Som Dansk Borger er det Oversætterens Pligt her at erindre, at om der end virkelig havde ersteret en hemmelig Artikel af hvilketsomhelst Jndhold og Engelland virkelig offentlig havde godt gjort dens Tilværelse, saa kunde det dog aldrig retfærdiggjøre sit Røvertog til Sjælland. *) Her vilde uden Tvivl Moniteuren have tilføiet, dersom den diplomatiske Correspondence med Sverrig var kommet den til Hænde, naar den samme Regjering vil true Dannemarks Første til at ratificere en Capitulation, som blev aftvungen med en Stratenrøvers List og en Snigmorders Vaaben, saa fortæller det, at Sverrig har tilbudet sig at afløse dens Tropper i Sjælland; at den i Vægrings Tilfælde fra Dannemark Side seer sig nødsaget til at belønne og skadesløsholde Sverrig med Norge o. s. v. - Blandt alle Engelske Manufacturer synes dets Ministeres Løgn Fabrik i denne Tid at være i største Flor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Den Danske Overse For den at gaae frik, igjennem Strædet ved Gibralker, Hvorfor seilede tre Skibe, der kom fra Nordsøen, frit igjennem den Engelske Escadre, der bloquerede Kjøbenhavn? Hvorfor tog det Londonske Cabinet, naar det var sandt, at hemmelige Betingelser til Engellands Skade vare stipulerede i Tilsit, sin Tilflugt til Rusland, for at forlige sin Strid med Dannemark, Maatte dog disse Ministere i det mindste være enige med sig Kly, og ikke nogle Sætninger tængere ved sige: 9de der uagtet havde Hs. Maj. indtil den Russiske Deelarations Bekjendtgjørelse (d. c. i November Maaned) ingen Aarsag til at frygte, at af hvilken Mening end den Russiske Keiser maatte være i Henseende til det, der er forefaldet i Kjøbenhavn, at denne ikke kunde hindre Hs. Keiserl. Maj. fra at paatage sig MæglerRøllen. Engellænderne have altsaa taget deres Til slugt til Ruslands Mægling, for at indgaae Forlig med Dannemark, længere end 3 Maaneder efter TilsikFreden, og de paastaae, som man endnu vil see længere nede, blot at have gjort Expeditionen til Dannemark for at modsætte sig Fuldbydelsen af Foranstaltninger i Tilset, og for at tilintetgjøre een af Gjenstandene for disse Overeenskomster. De have bemægtiget sig Danske Skibe for de Overeenskomsters Skyld, som Keiseren af Rusland har gjort i Tilsit; de have ladet den Russiske Keisers Skibe passere frit; de vare i Fred med Rusland, fordi de havde taget deres Tilflugt til dets Mægling, det er altsaa ikke sandt, at de den Gang troede, at Rusland havde indgaaet Overeenskomster imod dem; der er altsaa ikke sandt, at de nu troe, at disse Overenskomstet have er steret, have panslægtet er ikke denne ulykkelige Nation. Ved hvilke elendige Raad styres dens Anliggender. Dens Ministere have, naar de forfærdige et Manisest paa nogle Sider, ikke engang Forstand og Eftertanke nok til at undgaae saa plumpe Medsigelser. Det var dette Haab, som bevægede Hans Majestæt til at vise største Taalmod og Maadehold i alle sine diplomatiske Underhandlinger med det Petersborgske Hof siden Freden i Tilsit. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-19
Efter en nøie Undersøgelse, der er blevet foretagen, efter Hs. Majestæts Befaling ved den Brittiske Admikalitetsret, har man, under den hele nuværende Krig, kun fundet det eneste Tilfælde, at et virkeligt Russik Skib, der havde ført Skibsfornødenheder til een af den fælles Fiendes Havne, er blevet condemmeret, men ikke et eneste Tilfælde hvor man har negtet dem, der tilbørlig havde klaget over et Skibs Anholdelse, deres Ret. Det er derfor en Gjenstand af Forundring for Hs. Maj. at det har behaget Keiseren af Rusland at føre en Anke, som ikke har foraarsaget dem, den fremføres for, nogen væsentlig Skade, men kun synes at være anført, for at formere de Declamationer, ved hvilke Frankrige altid søger at opflamme andre Landes Skinsyge, og at retfærdiggjøre sit indgroede Had mod Storbritannien. (6) - Paa Freden i Tilsit fulgte er Mæglings Forslag fra Keiseren af Rusland, for at udvirke Freden imellem Storbritannien og Frankrige, hvilket man foregiver, Hs. Maj. har vægret sig ved at antage. - Hs. Maj. har ikke vægret sig ved at antage Keiseren af Ruslands Mægling, endskiønt Forslaget var forbundet med Hemmeligholdelses Omstændigheder, som vilde have billiget Vægringen. Tilsit-Tractatens Artikler bleve ikke Hs. Maj. meddeelte, og især ikke den Artikel i Tractaten, der angik Mæglingen, og som bestemte en vis Tid for Hs. Majestæts Svar paa dette Forslag. - Hs. Maj. var saaledes aabenbar paalagt en for en afhængig Monark uværdig Forpligtelse; desuagtet var det af Hs. Maj. givne Svar ingen Vægring, men en betinget Antagelse. De af H. M. fordrede Betingelser vare, en Bestemmelse af den Basis, hvorpaa Fienden er villig at underhandle, og Meddelelsen af Tilsit Tractatens Artikler. Den første af disse Betingelser var netop den samme, som Keiseren af Rusland selv i Maaneder forhen bestemte i Henseende til sin Antagelse, af den Østerrigske Keisers tilbudne Mægling. Den anden Betingelse havde Hs. M. Føie til at fordre, selv som Hs. K. Majestæts Bundsforvandt, og det vilde været høist uforsigtigt at forbigaae den, naar han var nødt til at anbetroe Hs. K. Maj. Omsorgen for sin Ære og Jnteresse. (7) Men, selv naar Betingelserne (hvoraf ingen er opfyldt, endskjønt deres Opfyldelse ofte blev fordret af Hs. Maj. Gesandt i St. Petersborg) i sig selv ikke vare ganske naturlige og nødvendige, manglede der ikke paa Betænkeligheder, som opvakte hos H.M. stor Bekymring, i Henseende til Udsigterne og Keiseren af Ruslands Hensigter, og formedelst de af H. Keis. M. indgangne nye Forbindelsers vasentlige Natur og Virkninger. - Den fuldkomne Tilsidesættelse af Kongen af Preussens Jnteresse, (som to Gange forkastede Forslagene til en særskilt Fred, formedelst en nøie Overholdelse af sine Forpligtelser med H. Keis. Bundsforvandt) og Caracteren af den Selvomsorg for egen Jnteresse, som Keiseren af Rusland havde antaget ved Underhandlingerne i Tilsit, aabnede ingen smigrende Udsigter for Udfaldet af Anstrængelser, som Hs. K.M. kunde være villig at gjøre til Storbritanniens Bedste Col(Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 29. Torsdagen, den 21 Januarii 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Den Engelske Regjerings Svar paa den Russiske Deelaration med Moniteurens Anmærkninger (fortfart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
H. M. proclamerer paa ny de Søloves Grundsætninger, mod hvilke den bevæbnede Neutralitet i Keiserinde Catherines Regjeringstid oprindelig indførtes og mod hvilke Ruslands nuværende Fiende ligheder ere stillede. Disse Grundsætninger ere erkjendte og hævdede i Europas lykkeligste Tider, og ingen Magt har nøiere overholdt dem end Rusland under Keiserinde Catharines Regjering (16). - Det er H. Majestæts Pligt, at forsvare disse Grundsætninger mod enhver Conforderation, og H. M. har besluttet at hævde dem med Guds Bistand. - De have paa enhver Tid væsentlig bidraget til at understøtte den brittiske Magt paa Havet (17); men de ere blevne af en endnu uberegneligere Vigtighed nu, hvor Storbritanniens Sømagt er det eneste Bolværk mod Frankriges overalt herskende Usurpation, og den eneste Tilflugt, hvor alle andre Nationer i lykkeligere Tider kunne vente Bistand og Beskyttelse. – Naar der tilbyder sig Leilighed til Fred imellen Storbritannien og Rusland, vil H. M. gribe den med største Beredvillighed. Forberedelserne til en saadan Underhandling ville hverken være vanskelige eller vidtløftige. Da H. M. har intet at eftergive, saa har han heller intet at fordre, men han vil være tilfreds naar Rusland viser sig villig til at vende tilbage til sit gamle venskabelige Sindelav mod Storbritannien, naar det tager sin egen Tarv og Følelsen for sin egen Værdighed som afhængig Stat i billig Overveielse. Westminster, den 18 December 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Engelland har forskaffet sig sin Overlegenhed paa Havet ved Forræderie i Toulon og i Vende; det har ikke udsat andet end nogle Skibe og nogle 1000 Mennesker for de Convulsioner, det har opvakt; det har hverken følt Trang til Fred eller Krigens blodige Tab. Men det er naturligt, at Fastlandet vil have Fred, og at dets Magter afskye Engellands Politik. (6) Det er sandt, at Admiralitetsretten kun har prisdømt et eneste Russisk Skib, men dette Raisonne, ment er desuagtet ikke mindre falsk, over 100 Russiske Skibe ere blevne stands de i deres Fart, underkastede forhadte Visitationer og Anholdelser i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Siden det Londonske Cabinets Manifest, ere over 12 af hine Skibe, som anholdtes medens Russerne fægtede for Engellands Sag, allerede blevne prisdømte. Det er ikke til Admiralitetsretten, man maa henvende sig for at bevise Aarsagen til Ruslands Klager; det er Capernes Lister; det er Havne-Capitainerne, man maa raadføre sig med. Det er en besynderlig Maade at overtyde andre om at man ikke har Uret, ved at søge Beviserne for denne Uret der, hvor de ikke findes. (7) Sophisterie og Hyklerie forøge endnu den Modbydelighed, man føler ved at læse saadanne Urmeligheder. Hvor afskyelig Grundsætningen at føre evig Krig end er, vilde den dog være mindre skjændig, dersom man tilstod den. Der ligger et Slags Storhed i, offentlig at proclamere Ryggesløshed. Engelland, siger, at det ikke har afslaaet den af den Russiske Keiser tilbudne Mægling, og samme Dag da den Note, hvori det besvarede dette Tilbud, udkom, rykkede dets Tropper ind i Kjøbenhavn, og erklærede saaledes, ikke allene Rusland, men Østerrige, ja hele Fastlandet, Krig. Dets Svar til Cabinettet i Petersborg læstes ved Lysning af Branden i Kjøbenhavn. Hvad sagde dette Svar, at Engelland vilde kjende Grundvolden. for Underhandlingen, en ussel Udflugt, naar det gjelder om saa vigtig en Sag. Lord Yarmouth, Lord Lauderdale kjende denne Grundvold; man spørge dem om Frankrige ønskede Fred. Den ønskeligste Grundvold fandtes i Ruslands Noter; thi det tilbyder sin Mægling til en retfærdig og hæderlig Fred. Engelland fordrede en Garantie, og Keiseren af Rusland, tilbød sin. Gives der paa Jorden en mægtigere og stoltere Garantie? Hvad de hemmelige Artikler angaaer, der vedkomme edet, hvad kan J da begjere, naar de ikke existere, Og hvad ville J da egentlig? afslaae Mæglingen? J have jo afslaaet den, og den Haand, der har underskrevet dette Afslag, drypper af Ruslands ældste og dyrebareste Allieredes, Danskes Blod. (8) Preussen havde tabt alle sine Stater. Memel stod paa Nippet at mistes af Kongen. Det Londenske Cabinet var een af Aarsagerne til denne ulykkelige Stilling, fordi det havde været een af Aarsagerne til Krigen, da det gav Frankrige hemmelig at forstaae, at det vilde tilbagegive Engelland Hannover. Er det ved Engellændernes Hjelp, at Kongen af Preussen er kommen ud af denne fortvivlede Forfatning? Det er Keiseren af Rusland, der har kjæmpet for ham og skaffet ham sin Krone igjen. Engellands gamle Bundsforvandte vilde have været meget lykkeligere, dersom de ikke havde andet at klage over, end at de havde ladet dem eengang i Stikken. Vist nok har Frankrige to Gange tilbudet Preussen en særskilt Fred, men, da det manglede Ruslands ædle Mellemkomst, paa det Vilkaar at det Preussiske Territorium ikke skulde rømmes, førend Engellænderne havde sluttet Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Fra en Deel af Kallundborg Bye og Sogn indsendt 1518 Rdlr. udi Banco Sedler, 35 danske Ducater, 50 danske Kroner og 275 Lod Sølv, foruden de under 11te d. M. anmeldte 300 Lod fra Madame Miller. Hr. Capitain Witzendorff indsendt 175 Rdlr. Sl. H.C. som det 4de Musqueteer Compagnie af Dronningens Liv=Regiment havde sammenskudt. En Præst fra Landet indleveret 50 Rdlr., men derhos forlangt, at hans Navn ikke nævnes offentlig ved denne Leilighed. De Hr. M. P. Kierkegaard, M. N. Royen i Hillerød, A. Kierkegaard, N. S. Aabye, M. A. Kierkegaard, og C. Agerskov indberettet: at de lade for egen Regning bygge paa Tronsøe til Stadens Tjeneste en Canon Chaloupe. Hr. Grosserer Nicolay Nisson indsendt 400 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Adskillige af Roeskildte Byes Embedsmænd og Jndvaanere indsendt ved de Herrer J. Brünniche, J. Kornerup, Müller, Albrecht Fischer, Borch, S. Bruun, H. Kornerup. 405 Lod Sølv, 336 hollandske Dukater, 62 Frideriksdor, 5 Guineer, 64 Piastre, 140 Kroner og 206 Rdlr. 80 sk. i dansk Courant. Sognepræsten for Gadstrup og Lye Menigheder Hr. Münster frasagt sig Godtgjørelsen for den paabudne Leverance af Foder og Sædevarer i afvigte Aar og fremdeles saalænge Krigen varer. Forvalteren ved Grevskabet Frysenborg Hr. Thommesen, har indberettet, at han tilligemed de Herrer Provst Secher, Provst Birch, Pastor Flensborg og over 100 Gaardmænd af Grevskabet have bestemt dem til i Foraaret at saae fra 1/2 til 4 Skiepper Hampefrøe, og at levere Productet deraf i Efteraaret til SøeEtatens Disposition. Fru Kammerherinde Adeler til Hindsgavl tilbudet 20 Eger og 10 Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Fra Beboerne af Øen Romoe under Ribe Stift, indsendt ved Sognepræst Hveyssel og Capellan Holm 184 Rdlr. d. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Fra en meget agtbar Embedsmand, der for Tiden opholder sig i Rendsborg, indsendt 3000 Rdlr. d. C. Fra en meget agtbar Dame, som boer i Nærheden af Christiansfeldt, indsendt 1000 Rdlr. d. C. Fra en ungongivet Patriot i Rendsborg indsendt et halvt Aars Gage 50 Rdlr. S. H. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Fra Hr. Capitain Langeland, Told- og Consumtions Jnspecteur i Thisted, indsendt en Sølv=Pocal, for at bruges som Kalk paa det første Krigskib, samt i Contant 20 Rdlr. d. C. Fra Hr. Lauriz Ploug af Dust Mølle ved Randers indsendt en Sølv Terrin med Fad circa 200 Lods Vægt. Fra Hr. Doctor Hensler paa Rundhoff indsendt et Sølv Mund Bestik, som for dets forrige Eiers Skyld har særdeles Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Fra Handelshuset Henrich von der Smissen Sohne i Altona indsendt 1500 Rdlr. d. C. Sognepræst Hr. Krarup til Vivild og Veilbye ved Randers tilbudet Søeværnet 100 Rdlr. til 11te Junii indeværende Aar og ligesaa meget til 11te Junii næstkommende Aar. Desuden har han tilbudet, at ville eventualiter bidrage 30 Rdlr. til Præmier for Landeværnets Skydeøvelser, 30 Rdlr. til Riflers Anskaffelse for de bedst Skydende, 30 Rdlr. til Feldt. canoner til Jyllands Kystforsvar, og 10 Rdlr. til danske Krigsfangers Underholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Handelshuset Stoppel & Daaelzen i Altona tilbudet til Krigs=Fartøiers Bygning 1000 Rdlr. S. H. C. som de paa Anfordring ville udbetale der paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
Grosserer Bernhard Andreas Limpricht i Altona, tilbudet 500 Rdlr. d. C. paa Anfordring at udbetale her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
J Følge Indberetning fra Landfogd Etatsraad Johanne sen, har Landskabet nordre Ditmarsken ved frivilligt Bidrag fra de forskjellige Kirkesogne, sammenskudt en Sum af 9365 Rdlr. 21 s. S. H. C. Hr. Kammerherre Fabritius Tengnagel i Odense tilbudet 1200 Rdlr. til næstkommende 11te Junii Termin Hr. Cancellieraad Dons, Eier af Frederichsdahl i Lolland tilbudet uden Erstatning 20 Ege= og Bøgetræer, af de bedste, som findes i hans Skove ved Hesselager i Fyen, tilligemed endeel der liggende Egeplanker, han vil desuden besørge Træerne skovede og førte til Stranden. Staden Slesvig tilbudet for egen Regning at bygge, saasnart mueligt, en Canon=Baad. Hr. Capitain v. Mylius til Estruplund tilbudet uden Erstatning 10 Ege= og 10 Bøgetræer af de bedste til Skibsbrug, som findes i Estruplunds Skove. Afdøde Landsdommer de Mylius Enkefrue tilbudet uden Erstatning 10 Ege= og 10 Asketræer af de største og bedste, som findes i hendes Skov ved Katterup. Hr. Lars Terpager Staal i Wordingborg indsendt 300 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-21
En Patriot, som ikke ønsker sig nævnet ved denne Leilighed, indleveret d. C. 500 Rdlr. (Fortsættes. udgivet og forlagt af J. Versel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-23
NyeliSkilderie af Kjøbenhavn. Dansken Femte Aargang. No. 20 Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hvertes Enke. Løverdagen den 23 Januarii 1809. Se Danmarke og Norges Patrioter, Til Held og Hæder for Fædrenelandet anfør
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-23
vore offentlige Blade næsten dagligen patriorske Mænd, der i denne Tid bidrage meget til det almindelige Bedste. Deres ædle Daad beret, tiger dem unegtelig til deres Medborgeres først Agtelse og Taknemmelighed. Men naar vi ville nævne Patrioten i den ædleste Forstand saa have vi i Særdeleshed Grund til at nævne de Hædersmænd, som ved deres Forstand, Hjerte og Ævne virke med deres Patriotisme paa Efterslægten i mangfoldige Led. Med Agtelse og Taknemmelighed for vi darindre den Hædersmand, der har foregaaet andre med det skjøn neste og følgeværdigste Exempel, ved at udsætte af egen Formue en Præmie for Steenkuls Gravning og Steentots Forædling i vort Fædreneland. Jkke mindre Taknemmelighed kalde udFædrelad Behren, Hr. Justitsraad Raffe, det hed sin Gavnlyst vil opmuntre flere Opdersmænd til at virke for Fædrenelandets Sag, og fremme Konstflid og Virksomhed blandt os. Vi hor ønske Hr. Justitsraaden Held til sin Bestræbelse for at vække den ned dyssede og indslumrede Kjerlighed til Landets egne Arbeider. Adrig var noget Øieblik saa Begremt til at lægge Haand paa et saa patriorsk og stort Værk som det nærværende. Dobbelt Held for vi ønske dette herlige Øiemed, og de værdige Mænd, der paa denne Maade have gjort Begyndelse med at aabne en sand Rigdomskilde for Landet.