Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-21
Man taler ofte og smaae jydske Præstekald; imidlertid komme de jydske Præster som oftest til større Velhavenhed, end de paa Øerne. J Aalborg Aviser er averteret Auction over en Præstestervbo i Barmer, hvor Sølve, beløber sig til 650 Lod, Dækketøiet udgjør 130 No., og Sengeklæderne allene 90 meget gode dito. Som forhen meldt, have Boghandlerne A. & S. Soldin med Malte Møllers Tilladelse udgivet Nathangel, for derved at søge Skadesløsholdelse for 77 Rd., som han skyldte dem, og ikke kunde betale til Forfaldstiden. Da Boghandlerne nu ikke vilde til til, at M. Møller, hiin Tilladelse uagtet, offentlig erklærede det Skrivt, der nu var blevet deres Eiendom, for Makulatur, saa har denne løbet saa vældig en Storm paa deres borgerlige Ære med Logne Kolumniantere a, at de have seet sig nødsaget til at søge ham for den Juridiske Domstoel. Foruden andre Jnjurier lader Theologen dem ogsaa høre, at de ere et Par J øder handle Jødisk a. Hertil svare A. & S. Soldin i al Sindighed; Midt i et Land hvor Regieringen og Folket ved alle muelige Leiligheder yttre de toleranteste og humaneste Grundsætninger imod alle mulige Religionspartier, hvor disse alle uden Forskiel nyde eens Rettighed og eens beskyttelse, midt i saadant et Land, under saadan en Regiering og i saadan en Tidspunkt, vil denne utaknemmelige Malthe Møller haane os for den Religion, vi offentlig bekiende os til, ja haane os paa en Maade, som en Munk i det 13de eller 14de Aarhundrede vilde have rødmet ved! Cours af danske Bankosedl. mod Spec. d. 16 Septbr. 47 pr. Et. Dr. Matthæi i Verden har i en egen Afhandling, baade med Fornuft= og Erfarings=Grunde, søgt at bevise den skadelige Indflydelse, som Haarklipning og Raseren i den unge Alder har paa Menneskets Udvikling, dets aandels ge, moralske og legemlige Kræfter, ja endog paa Menneskeslægtens Forplantelse, da deraf reiser sig mange Sygdomme, Aandsfløvhed og Hang til Vellyst. Ved at rage sig eller klippe Haaret frembringes en større Tilflod af Safter til disse Legemets Dele paa de andres Bekostning. Vi man f. Er jævnlig trække Fjær af levende Giæs, blive de aldrig ret friske eller fede. Haarene voxe i deres naturlige Tilstand dog kuns til en vis Længde. I Henseende til Skiægger, da er det bekjendt, at samme bryder med Avle Evnen. Ved ofte at rage sig, forøger man altsaa Jrritobilitæten og nærer vellystige Følelser; desuden tvinges Naturen derved til at anvende endeel af Sædesafterne til Skiæggets Reproduktion. Jøderne forbød derfor al Raseren, og Erfaringer godtgiør, at Grenaderer med Snurbart gjerne ere de modigste Soldater. Man vil ogsaa finde, at Børn ere des stærkere, jo mere Haar de fødes til Verden med. Og hvo kjender ikke Samsons Historie, Hvorledes hans uhyre Styrke stod i nøieste Forhold til hans stærke og lange Haar, og forsvandt med dette, Ogsaa den nyere Historie opviser Exempler paa, hvor stor Styrke der er forbunden med et stærkt Skiæg. Ved Keiser, Maximilians Hof var en Veddekamp imellem en Krigsraad, som havde et 7 Fod langt Skiæg og en ligeledes langsklægget Jøde. Først gav Jøden Krigsraaden saa vældig en Ørsigen, at han tumlede til Jorden. Da han kom til sig selv igien, viklede han Jødens Skiæg to Gange om sin venstre Haand, og slog saaledes til det med den høire, at han beholdt Skiægger og hele Underkinden i sin Haand. En anden Gang fik den samme Krigsraad i Keiserens Paasyn en stærk Spanier, efter megen Anstrængelse, puttet i en Sæk. Paafaldende er det, at fra den Dag af, da Romerne indførte den Mode, at rage sig daglig, begyndte ogsaa deres Enevælde at aftage. Der gives ogsaa mange Mennesker, som faae Øjensvaghed, Tandpine og andre slemme Tilfælde, hvergang de ere raserede.