Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-04
Det af Forfatteren foreslagne Middel til Statens Opkomst er: Fabricationen. Den er det, som skal frembringe store og folkerige Byer, til hvilke Landmanden i forøget Grad skal kunne afsætte sine Producter, hvorved hans Jordeiendomme skulde faae en større Værdie Et stort og vidtudseende Forslag, og, dersom det lod sig udføre, eet af de vigtigste, der i de nyere Tider ere eller kunde blive gjorte til Landmandens Ophielpning. Bygningen er skjøn i Planen og Jdeen, men Skade, at den Grund, hvorpaa den skal bygges, desværre ei er andet end Flyvesand. Denne Paastand synes maaskee haard, den kræver Beviis, og dette følger her. Den Saakyndige indseer ved første Øjekast at Forfatteren selv har følt den Ulempe, der vilde og maatte flyde af et System, opreist paa den svageste af alle Grundvolde: en Papirmasse, som ei kan realiseres. Han søger at berolige os ved adskilligt Raisonnement; men det første Spørgsmaal bliver her dog altid, mon nogen Næringsvei kan have en forøget Indtægt, ved at faae et større Antal Repræsentativer af et forholdsmæssigt mindre Værd, Vilde endog Nogle vinde derved, saa maatte dog saa mange Flere tabe derved. Forfatteren synes ogsaa, for at forringe det Onde, der kunde flyde af en forøget Papir masse, at ville have gjort sine LaaneinstitutSedler til et utvunget Betalingsmiddel mellem Mand og Mand; men han vil imidlertid dog have, at de skulde modtages lige med Landets øvrige Mynt i alle Kongelige og offentlige Casser. Her synes han at have overseet, at naar et, udenfor den almindelige Pengemasse circulerende, Papir, faaer Rettighed til at indbetales. i alle offentlige Casser for Skatter a., maa det nye Betalingsmiddel nødvendigen trykke de almindelige Repræsentativer, i det det udelukker disse fra de Kongelige Casser; thi det er klart, at Enhver heller vil tage de almindelige Banksedler, end Laaneinstitutets, og der vilde altsaa snart opstaae mellem disse og hine en Agio, som vilde blive større eller mindre, ligesom Jnstitutets Sedler vare Mange eller Faa til. Udstedes der af disse kun den af Forfatteren foreslagne mindste Sum, 10 Millioner, da vilde denne Agio blive meget stor. Denne Nedsættelse af Landets almindelige Repræsentativer ved hiin saa betydelige Udelukkelse af Circulationen, hvorved deres Tal blev for stort mellem Mand og Mand, vilde rimeligviis drive Coursen op over 400. Med Hensyn til denne Forringelse vilde LaaneinstitutsSedlerne kun blive af saare ringe Værd. Denne ringe Værdie, forbunden med den vaklende Agio, vilde have for Laantageren høist sørgelige Følger, der omsider endog maatte endes med aldeles Tab for Udlaaneren. Forfatteren har i sine Combinationer hverken taget Hensyn til denne Omstændighed, eller tænkt paa, hvad da de Kongelige Casser egentligen skulde gjøre med disse Laaneinstitut=Sedler, da, som han selv anfører, alle Lønninger burde skee i rede Sølv. Hvor indseer ikke den Ulempe, som vilde flyde heraf for Statscassen og Laaneinstitut=Sedlernes Værdie, At Papirpenge maa have en reel Værdie, fordi der er Hypothek for samme, er en vrang Mening, hvilket Erfaringen tilstrækkeligen har bevist. Kun deres større og mindre Antal, forbunden med den kortere eller længere Udsigt til at faae dem ombyttede med Sølv, bestemmer deres Værd. Men denne Anskuelse, skjøndt saa indlysende og simpel i sig selv, synes Forfatteren at have tabt ganske af Sigte. - Saa meget i Henseende til Maaden, hvorpaa Udførelsen af Forslaget skulde skee, nu til Grundvolden, hvorpaa den skulde hvile. Forfatteren vil, at omtrent 1/3 eller 1/2 Deel af Capitaleiernes Formue skulde udskrives til Hypothek for de Penge, der behøves. Hver, som har Agtelse for Eiendomsrettens Hellighed og er overbevist om, at den er Hovedstøtten for Samfundets Vel, maa gyse ved denne Tanke. Hvilken Fremgangsmaade vilde man da bruge mod dem, som hverken vilde eller kunde, i Forhold til deres Eiendom, hvad enten denne bestod i Prioriteter eller Obligationer, stille de 6 eller 8 pCt. Hypothek, Forfatteren har ikke nævnt den. Og dog kunde dette uden at bruge voldsom Tvang og uden at bryde hellige Løvter, ikke lade sig udføre. Hvilken vidtløftig Bestyrelse vilde Indretningen, efter den opgivne Plan, ikke tillige udkræve? Udlaaneren skulde endog bebyrdes med det forhadte Opsyn over Laantageren og Laanets rigtige Anvendelse. Hvorledes kunde Provindsial- og Amtadministrationernes Forhold revideres af Banken, som Overadministrator, naar Udlaanene ikke skeete mod anordningsmæssig Sikkerhed, men, i Mangel af disse, kun mod Pant i Recommandationer og Attester Var end Pantet godt for Øjeblikket, hvor indestod da for, at det ogsaa vilde være det i Fremtiden? Naar Laantageren ikke opfyldte sine Forpligtelser, saa skulde den laante Sum, efter Forfatterens Mening, inddrives; men i dette Fald kunde man jo med Vished antage, at Lidet eller Jntet ved Indretningen var at erholde. Vilde denne da ikke blive i saa Henseende i det Store, hvad fordum Oeconomie- og Commercecollegiet har været i det Smaa? Hvor meget er der vel af de Capitaler, som i det bedste Øjemed, til Fabrikernes og Næringsveienes Ophielpning og Fremme, bleve udlaante, komne tilbage i Cassen, Sikkert meget Lidet. Og hvad Nytte have disse Capitaler stiftet: Sikkert lige saalidet. Hvor meget hialp de Millioner, Staten, for fire Aar siden udlaante? De standsede vel for en meget kort Tid Tingenes naturlige Løb, men da Dæmningen brast, drev Strømmen desto voldsommere ind. Jkke bedre vilde det gaae med den foreslagne Indretning, om den kom istand. Men man kunde næsten sige, at den hele Operation ikke vilde blive andet end en udskreven Formueskat af 6 til 8 pC., til Uddeling blandt dem, der ingen Formue havde. Administrationen vilde, efter Planen, blive temmelig aristocratisk, thi ikkun de, der eiede 16 til 17000 Rbd. i første Prioriteter, skulde have Stemmeret; de øvrige vare altsaa Nuller. Med deres Penge kunde Administrationen, ved at vinde de Stemmeberettigede, skalte og valte efter eget Behag, alt under den skuffende Maske af Almeendeels Fremme. Indretningen kunde da omsider komme til at ligne et Handelsselskab, hvor Interessenterne ere tilfor Administrationens Skyld, ikke Administrationen for Jnteressenternes.