JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Regiments=Cheffen ved Artilleriet, Oberste og Ridder CarChrenswerd, har ogsaa meddeelt Oberst Lieutenant Friher, re Gyllengranat det velfortiente Vidnesbyrd, at han ved utrettelig Flid og Lyst, med Hæder og Berømmelse, har saavel udi Freds som Krigs=Tilfælde søgt at distinguere sig, og vorde værdig til Hs. K. Msts. høye Naade. Desuden er Friherre Gyllengranat en Officier, som er saa almindelig og berømmelig bekiendt for Duelighed og Mandhaftighed, at ingen billighed synes at tillade, at han, uden ringeste hans eget Forvoldende, skulle kunne tabe den Tour, som han stedse forhen for ved yngere har haft, allerhelst inden det samme Regiment, derved ham er tilføiet en uforskyldt Nakdeel, til Opretning hvorfor han er saa meget mere berettiget, som Hs. K. M., paa Rigets Stænders underd. Skrivelse af 21de Junii 1762, udi de for bemeldte Oberster udfærdigede Bestallinger har udtrykkelig forbeholdet de ældre og bedre fortiente deres tilbørlige Tour og Fortrins Ret. Rigets Stænder have derfor befundet sig ikke at burte undlade, hos Hs. K. M. at give deres underdanigste Forslag for OberstLieutenant og Ridder Friherre Gyllengranat, at erholde Oberstes Bestalling i Armeen under samme 3die August 1761, som Oberste og Ridder Fr. Chrensverd samme har erholdet; dog at dem, som maatte have ældre Oberst=Lieutenants Bestallinger end Friherre Gyllengranat, maatte, ved forefaldende Befordringer, i Naade forbeholdes deres tilkommende Tour.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Den 21de October. Til Rigets Stænders Undersøgning har Kammer=Raad Carl Friedrich v. Boltenstern overleveret en Plan, til, for hans egen Regning, igjen at oprette et gammelt Saltsyderie ved Staden Richtenberg i Pommern, imod at ham, under visse Vilkor, overlodes fra Raadighed over de 2de Søer ved Richtenberg og Neumühlen, som henhøre til et Hs. K. Msts. Domain Gods, at hvilke Viger den førstnævnte i sær, formedelst Salt Aarernes Beliggenhed i Bredden og i Bonden deraf, uomgængelig behøvedes for en Deel at udtappes, til at udføre Anlægget. - Dette, som Hs. K. M. den 22de Octbr. 176. har i Naade fundet betænkeligt at bifalde, formedelst adskillige Henseender til Domain-Besiddernes Ret, har SecreteUtskottet taget udi Overveielse. - Og da man, foruden en uoplyst Omstændighed angaaende Salt Kaagningen i Almindelighed, ogsaa mangler den fornødne Underretning, hvorvidt de til disse Søer grændsende Neumühlske og Tribseske Vandmøller kunne i Fremtiden tilføies nogen Forfang og Skade deraf, og fornemmelig om ikke bemeldte Søer maaskee havde nogen Sammenhæng med de Søer og Vanddrag. som erfordres til Vandet ved Stralsunds Fæstning; saa har Secrete Utskottet, baade i Henseende til dette, og til flere forekommende Betænkeligheder, i Underdanighed tilkiendegivet Hs. K. M., at det, ved saadanne Omstændigheder, ikke kunne raade til nogen Forandring udi den af Hs. K.M. allerede givne naadige Resolution i denne Sag. Den 22de October. J Anledning af Deres K. Høyheheder Arveprintsernes forhen værende Gouverneurs Hr. Rigs=Raad, Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Friherre Scheffers gjorte Anmeldelse, have Rigets Stænder ved sidstl. Rigsdag anseet billigt, at antage sig den Gields Betaling, beløbende sig til 8000 Daler Silfmt. som den Tid til Deres K. Høyheders Fornødenheder havde været uundgængelig, men, da denne Sag ey kom til at afgiøres førend ved bemeldte Rigsdags Slutning, og Gielden imidlertid forøgede sig, saa at disse 8000 Dal. Silsmt, ikke nær befandtes tilstrækkelige, saa har Hs. K. M. overladt til Rigets Stænder, at foranstalte at de vorde fornøyede. som endnu maatte have at fordre over den anslagne Sum; og skal samme, foruden hvad forhen er bevilget, beløbe sig til 23507 Daler Silst. - Saasom da allerede Rigets Stænder ved forrige Rigsdag have eragtet en saadan Betaling at være billig, have ogsaa de nu forsamlede Stænder, baade i Henseende dertil, og til de flere herved forekomne Omstændigheder, samtykket, at Hs. K. Msts. og Rigets Stats Comtoir maa bære Omsorg for at betale bemeldte resterende Gield, beløbende sig, efter Regningernes Tilhold for Hs. K. H. Stor=Admiralen Prints Carl til 11347 Dal. 2 Øre 8 Pg., og for Hs. K. H. Prints Frederich Adolph til 12159 Dal. 29 Øre 16 Pg. tilsammen 23507 Dall., alt Silfmt. J Henseende hertil have Rigets Stænder i Underdanighed anholdet, at det maatte behage Hs. K. M. Naade at befale Sit og Rigets Stats=Comtoir, at det af ExtraUdgiftsmidlerne anordner denne Sum, til meerbemeldte Gields Afbetaling, under Hr. Rigs Raadens og nu værende Gouverneurs, Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Græve Tørnflychts Disposition.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
AVERTISSEENT. Hos Bogtrykker A. H. Godiche, boende i Skindergaden næst op til vor Frue Latinske Skole, er fra Pressen udkommen, den ved mange Aars egne Forsøg erfarne Landmands sikre og paalidelige Raad til en fordeelagtig Landhuusholdnings Jndretning og Behandling, indholdende hvad derved et Gaardebrug paa Landet. er at iagttage, saavel i Henseende til Ager=Jorden efter dens Natur og adskillige Egenskaber, samt dens Forbedring, Jnddeeling, Giødsel og Pløyning, item al Slags Sæde=Korn og Udsæd, med Sædens Biergning, Tærskning, Kastning og Forvaring, som og i Henseende til Engene med deres Forbedring, Høebiergning og Maaden til at uddeele Foeret til Creaturerne, samt Creaturernes Rygt, og endelig adskillige smaae Creaturers Behandling i Almindelighed, tilligemed hvad meere som ved et saadant Landbrug til Fordeel er at anmærke. Dette Skrift er ey allene efter den af Stænderne i Sverrig gjorde Anordning bleven undersøgt og til Trykker, befordret; men dets Forfatter Carl Gustav Bøye er endog for det grundige og nyttige Jndhold, med en anseelig Belønning af Regieringen bleven benaadet, og da man har formodet at det ligeledes vilde blive vore Danske og Norske Landmænd til upaatvivlelig Nytte, saa har man ved en i Landbrugs=Væsen kyndig Mand Hr. Assessor Jens Essendrup besørget det oversat, og af ham er det tilligeforsnet med Anmerkninger, samt en Beregning over det Danske og Svenske Maals, Vægtes og Penges Forhold imod hinanden Samme Skrift er hos Forleggeren at erholde paa Trykpapiir for Mk., og paa Postpapiir for 5 Mk. Jligemaade er og sammested, at bekomme den med almindelig biefald allerede antagne og udkomne Bog, kaldet den rette Have=Dyrkning, for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Rug Holstensk Td. Korn. 3 Rd. 1 Mk. Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. Holstensk 4 Rdlr. 1 a 2 Mk. Høste Sild Td. 4 a 5 Rd. Jydskenkelt Dansk Td. 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. Mk. Norsk Sild Td. 4 a 5 Rd. 3 Mk. Fyensk 3 Rd. 5 Mk. a 4 Rd. Holstensk Hvede Td. 4 Rd. 4 Mk. 8 s. Tran Tønden, Laalandsk Td. 4 Rd. 3 Mk. 15 a 16 Rdlr. 4 Mk. Elle Salt. Birke 2 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. Byg Td. 1 Rd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. 2 a 3 Mk. Norsk Tønd. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Malt Tønden, 2 Rdlr. - Mk.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Lyneborger, Td. 4 Rd. 10 s. 2 Rd. 3 Mk. 11 s.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Kiøbenhavns Havre Td. 4 Mk. 4 s. a 1 Rd. Gryn Td. 4 Rd. 2 Mk. a 5 Rd. 2 Mk. Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Engelsk Td. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rd. Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. Fransk Td. Viin. Brænde. Et Bonde Læs 4 Mk. 8 s. a 1 Rd. Fæde Vahre. En Ahme Rhinsk Viin. 68 a 88 Rdlr. Et Læs Torv 4 Mk. a 1 Rd. Mk. Islands salted Lammekjød Tønden. 10 a 11 Rd. uden Rige.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Et Oxsehv. rød Viin 43 a 63 Rdlr. 65 a 80 Rdlr. Kul Tønden 1 Mk. 12 s. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 8 s. a 1 Rd. 1 Mk. Et Oxsehv. Fransk Viin Oste Fynske Skpd. uden Rigs uden Rigs 45 a 600 Rdlr. 40 a 58 Rdlr. 20 a 38 Rdlr. Foering. Høe et stort Læs 3 Rdlr. Mk. 1 Rd. 3 a 5 Mk. 5. Holsteenske Skpd.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Smør Fynsk Td. 13 a 14 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, 26 a 28 Rdlr. 76 a 80 Rdlr. Dito mindre Halm et Læs. 1 Rd. a 1 Rd. 1 Mk. : Tælle Lisp.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Sællandsk Td. Rdlr. 2 Rd. 1 a 2 Mk. uden Rigs Humle. 48 a 54 Rdlr. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. 45 Rdlr. Kalkonske gamle Parret. 2 Rd. M. - unge Parret.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Bergens Fisk Skpd. GarlebNorsk Jern Skippd. 37 a 38 Rdlr. Capuner sæde et Par 11 a 12 Rd. maare et Par 1 Rdlr. 2 M. Mk. Graasey salted Td. -Tiære Tønden 3 en halv Rd. 4 Mk. Høns gamle Parret Rdlr. Hør Skipd. 20 a 38 Rd. efter dens. - unge Parret. 2 Mk. 8 a 12 s. tor Skippd.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Klipsisk Skippd. 14 a 16 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 24 a 26 Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Par 1 Mk. 8.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Norsk Torsk salted Td. Rd. Mk. 5 a 6 Rd. Pommersk Fyr Brænde. Favnen. Ænder et Par 2 Rd. 5 Mk. Duer et Par 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1769-07-01
Jslandsk Td. 1 Mk. 6 s. Islandsk tør Fisk Skpd. 12 a 13 Rdlr. M. Pommersk Bøg 4 Rd. 1 a 2 Mk. Æg en Snees
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Constantinopel, den 25de Mai. Stor=Admiralen er den 10de hujus afseglet med Fløden som skal gaae til det Sorte Hav. Derimod ligger den Flød til det Middellandske Hav eller Archipelago endnu her i Havnen, eftersom det mangler den paa Folk til dens Bemanding, da her dog for nogen Tid siden ere ankomne 1000 Rhoviser. Den Ottomanniske Hoved=Armee, som anføres af Storvizieren, camperer endnu til Bahadag, og bliver der, som man forsikrer, endnu 14 Dage, for at oppehie de adskillige Corps, som skal støde til den. Det seeneste fra Natolien ommeldte Corps af 6000 Mand bliver commanderet af Bassen af Strag, Guel Achmet Sader, og forsætter sin March i Balsdag. Fra Smirna og Egnen den omkring ventes 18000 Mand. Her ankomme og mange Volontaires fra Asien, som sige sig at ville gaae til Stervgierens Armee : Under dette Paaskud forlange de ikke allen Vaaben, men og Penge, hvilke de og udpresse med Magt For nogle Dage siden blev et Qvinde Menneske, som havde overgivet Storherren et Skrift, hvori den Grækisk Patriarch blev paadigtet saa mange Beskyldninger, putter i en Sæk og kastet i Søen. - Ved Crappra i Wallachiet bliver en Leyer for 30000 Mand Ottomaniske Tropper afstukken, som skal have Øye med den Cordon, som General Landon commanderer paa Grændserne af Bannaterne, Tomeswar og Siebenburgen. - Den Minister, som kaldes Camairan, har den 5te sidstl. sendt en Tolk til den K. K. Jnternuntius Hr. Brognard, og ladet i Portens Navn giøre Undskyldning hos ham for den Overlast, som Pøbelen tilføyede ham og hans Famille paa den Dag Storvigieren afreyste. Han har derved ladet Hr. Brognard forsikre, at en Jman og en Emir, som vare de fornemste Stiftere af denne Handel, sidde i Fængsel og skal vorde strængelig afstraffede. Han har derefter leveret Hr. Brog, nard en Hermelins Pelz, som Porten lod bede at han ville antage som et særdeles Tegn paa dens Høyagtelse. Tolker, har gjort ligedan Undskyldning hos Frue Brognard, og derhos overleveret hende en Beber Naal af Diamanter, Rubinet og Smagrader. Begge disse Foræringer skatteres paa 4000 Piastre.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
London, den 5te Junii. Ved de Brev=Udtoge, som i det Ostindiske Compagnies General=Forsamling den 1ste hujus bleve kundgjorte, angaaende dets Sagers Tilstand paa Bengalen a., erfares at da Susad Doula ved adskillige Skrivt har foraarsager Raadets Opmærksomhed, har det sendt ham en Deputation og man tvivlede ikke paa, at man jo fik ham til at frastaaalle Foretagende. - Fra Madras meldes, at Sølvener der ere saa vare, at man neppe faaer nok til den Chinesisk Handel. Fra Kysten Cornmandel, at en Forbindelse var i Giæring mellem Hyder, Ali og en anden Anfører, som kunne skade Compagniets Sager i Almindelighed. At Huder All, i Spidsen af 30000 Mand, havde overrumpler Oberste Mord, og taget igjen en liden Fæstning, som denne, havde frataget ham; at Obersten imidlertid, endskiønt 10 gange ringere paa Tropper, havde ihielslaget 2000 Mand, og lavede sig til at angribe ham formelig. Efter disse Beretningers Forelæsning og Directeurernes derover givne videre Forklaring, blev besluttet, at bekiendtgiøre følgende : Fra det Ostindiske Compagnies=Huus, den 1ste Jmi1769. Efterat man i Dag i en stor Forsamling af Inressenterne havde forelæst adskillige Beretninger fra Jndien, syntes dem eenstemmigen, at Compagniets Sager vare i en blomstrende Tilstand, og at der en fandtes nogen virkelig Aarsage til den paa nogen Tid værende Foruroligelse.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Fra Gibraltar fornemmes, at paa nogen Tid har det hersket en ovidemisk Spadom, som hortriver mange Mennesket. Den skal være bragt derhen fra den Barbariske Kyste.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Den 9de Junii. Det Jndiske Compagnies Directeurers Forhold, i det de have erkundiget Jnteressenterne om det, som i Jndien har tildraget sig, har gjort en meget god Virkning: Der som man og havde forhalet endnu 2 et ler 3 Dage med at give dem saadan fuldkommen Oplysning om hvordan Compagniets Søger stode, skulle deraf have findt meget ubehagelige Følger. De Herret Sallivan og Vansttrart, som begge have beklædet anseelige Embeder i Jndien, have givet god Oplysning om de Tidender, som beyde foraarsaget Bekymring og Fryet. Blant andet hos Vanstetalt, for at bevise paa hvad fordeelagtig Fod Conpagniets Handel staaer, tilkiendegivet, at de Ladninger, som for i Aar ventes derfra til Europa, løbe op til 700000 Pd. Sterl., hvilket er mere end dobbelt imod hvad man hidindtil har ladet komme derfra til Engelland. Hr. John sion anmærkede, at Aarsagen til at Guld=Myndterne vare der saa rare, og stegne til 8 pro Cento over deres indvortes Gehalt, den ligger allene i den urimelige Gierning, at man har forenet Probere= og Myndte Mester Embederne i een og den samme Person. Han viiste adskillige ubillige Optøger, som udi Jndien begaaes ved nu værende Maade at oppebære Rettighederne paa, hvilke indrente 400000 Pd. Sterl. mindre end de burte, og overlod til Directeurernes Skiønnende, om ikke Compagniets Fordeel udkrævede at man uden Forhaling afskaffede saadan Maade at hæve Rettighederne paa a. J øvrigt forsikker man, at Regieringen nu, efter megen Raadførsel, har endelig søyet sig efter bemeldte Compagnies Directeurers indstændige Forestilling og Begiæring, og vil udsende en Estadre Krigskibe og nogle Tropper, for at forsvare og bevare denne Nationens store Rigdoms Kilde, i Tilfælde at nogen anden Potentat, som allerede har en anseelig Magt i Jndien, skulle fatte i Sinde at frarive os den. Vi bør saa meget mere tage disse vore Jndiske Besiddelser vel vare, da de kaste omtrent 2 Millioner Sterl. aarlig af sig, og da nesten alle andre Greene af vor Handel, den Americanske undtagen, ere os imod. - Man havde her den 3die hujus om Aftenen smukt Veyr til at iagttage Veneris Gang forbi under Solen; hendes første udvendige Berøring ved Solens Rand skeete Kl. 7. 8 Min., 51 Sec., og den indvendige Berøring Kl. 7, 26 Min., 3 Seconder.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Den 16de Junii. Udi et den 9de hujus holdte Raad har Kongen befalet, at Parlementet, som var udsat til den 14de i denne Maaned, skulle videre udsættes til den 19de Julii førstkommende. Det Jrlandske Parlement er ogsaa udsat fra den 20de udi indeværende indtil den 22de udi Augusti Maaned dette Aar. - Det Jndiske Compagnies Actier have paa nogle Dage vaklet anseelig, og det udover de adskillige Rygter som man har gjort sig Umage for at udspreede og Compagniets Sagers Tilstand i Jndien saa velsom i Europa. Og har en Tidende om Paoli aldeles Undertrykkelse, og Øen Corficas ganske Undertvingelse under det Franske Herredom, haft en mægtig Jndflydelse paa vore pubilke Fonds. - Hertugen af Cumberland tog den 13de Afskeed hos Kongen og Hs. Msts. Familie, og reyste den 14de af Portsmouth, hvor han gaaer om Bord paa Fregatten Venus, som, tilligemed 4 andre Fregatter, skal trydse i den Middellandske Søe. - Man taler om at den Romerske Keiser vil incognito besøge Engelland. - I Gaar, udi en almindelig Forsamling af denne Stads Borgerskab, tilkiendegav Lord=Majoren at han, i Følge Forsamlingens foregangne Ordre, havde til den Danske Minister overleveret Gjenpart af Borgerskabs=Friheden for Kongen af Danmark, udi en Guld Elske paa 200 Guineer; og gav da Forsamlingen den vedkommende Betient Ordre til at betale samme Guld Eske. - Til 2de Artillerie-Compagnier er givet Ordre at holde sig færdige til at gaae i fremmed Tieneste. Regieringen her lader opkiøbe store Quantiteter Krud og Salpeter.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Wien, den 10de Junii. Da Clementis XIV. Dispensation, til Ægteskab imellem Erkehertuginde Amalia og Hertugen af Parma, nu fra Rom er endelig indløben, saa er Ægteskabs-Contracten herudinden sluttet den 1ste hujus, og skal Formælings=Høytidelighederne begynde den 21de førstkommende, og vedvare indtil Maanedens Udgang; hvorefter Princessen den 1ste Julii tiltræder Reysen herfra af Jtalien, hvor det hedder at Keiseren paa sin Reyse vil møde dette formælede Par Casal Maggjore, og ledsage det til Parma. - Om denne Hs. Msts. Reyse har man ellers paa nogle Dage intet kundgjort. Man veed at Hs. M. da Han forlod det Mantuanske drog ind i det Maylandske, og man troer at Han, efterat have besøgt det ganske Østerrigske Lombardie, har begivet sig til Turin. - Arbeydet i det Militaire Fag lider ved Hs. Keiserl. Msts. Fraværelse ingen Sinkelse: Man er dermed daglig saa omhyggelig og ivrig beskæftiget, som om et Feldtog var for Haanden; Og man seer det samme at giøres af andre Regieringer. Blant andet og i sær er vor Regiering beskæftiget med den ny Indretning af den Jllyriske National Milire, hvilken, det Temeswariske Bannat og Siebenbürgen indbegrebne, udgiør et anseeligt Antal, og kan regnes paa 60000 Mand og derover. Denne Nation, som meest bestaaer af Græker, er en af de troeste og tapperste under Keiserinden Dronningens Herredom; den har i forige Krig lagt sin Tapperhed noksom for Dagen; den havel før været i Regimenter inddeelt, men den skal nu stille i Rang med andre K. K. Regimenter. - De seeneste Beretninger fra de Tyrkiske Grændser tilholde, at, efter adskillige fra den Tyrkiske Armee afsendte Tartarers Ankomstil Constantinopel, har Porten ladet Kanonerne løsne, for at tilkiendegive Folket de ved Choczym over Russerne indlagte Fordeele, hvilket altsaa giver tilkiende, at begge Parter, tilegne sig Fordeelen ved de der forefaldne Fægtninger. Jmidlertid synes dog en anden Omstændighed at give tilkiende at Porten er ved sig selv anderledes overbeviist. Den har nemlig ladet den der som Chef commanderende Bassa kalde til bage, for at giøre Regenskab for Omgangen ved denne Leylighed. Keiserinden af Rusland har foræret Sin General Fyrste Gallitzin, en Guld Kaarde og en Ædelsteens Daase.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
- Feldmarechal Græven af Lasey er reyst til Spa, at brug Sundheds Vandet der; man vil forsikre at han derfra giø en Reyse til Jrland, at besøge sin Broder. Jmedens hans Fraværelse presidere Generalerne Siskowitz og CarameliKrigs Raadet.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Den 14de Junii. Her ere paa nogle Dage en Mængde Kanoner og Mørsere bragte til Skibs, som føres til de nu i Ungarn anlagte Fæstnings=Verker. Adskillige Corps Tropper ere udi Bevægelse fra Bøhmen og Mæhren af Ungarn, hvor endeel af dem ere allerede anlangede. Her vorder end nu forfærdiget en stor Deel Munitions=Karrer og Proviant Vogne, og Kobbersmedene her skal inden 14 Dage hver leverlere 100 Feld=Kiedler og Casteroler.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Warschau, den 10de Junii. Den Russiske Armee under Fyrste Gallitzin camperer endnu som før imellem Medziboz og Derazina, og dens Arrieregarde under Fyrste Prozorowski i Bar. Uagtet at Hoved Quarteret ved denne Stilling er henved 15 Mille indefra de Tyrkiske Grændser, saa strække dog Patrouillerne sig ud til samme Grændser, og Russerne have et stort Magazin i Jaslowitz, under Bedækkelse af et tilstrækkeligt Corps Endnu hører man intet til at den store Tyrkiske Armee skulle nærme sig. - Marechallen for den Siradiske Confoedederation, samt General Conforderations Marechal Potocki, og Regimentarius for Conforderationen i Woywodskabet. Reussen, Pulawski, de, med 4000 Mand, posterede sig den 1ste hujus for Staden Leopol. De opfordrede strax den derinde commanderende Hr. Korytowsky at overgive dem Pladsen ved Capitulation; men saasom han svarede sig ikke at kunne gjøre dette uden udtrykkelig befaling fra Krigs=Commissionen, og at han ville forsvare den det beste han kunne, saa begyndte Pulawski Kl. 8 Aften at falde an paa Staden fra den Side hvor Cracau Porten ligger. Neppe havde han begyndt hermed, førend Hr. Korytowsky erfoer at 2de paa den Side commanderende Officiers lode hos Confordererede begiære Qvarteer, og vare i Begreb med at strække Gevehr. Han med nogle Folk illede altsaa derhen, og befandt virkelig at disse 2 Officier, i Forstaaelse med Consoedererede, lode disse bestige Voldene. Han drev nu de Confordererede tilbage, hvilke, da det slog dem feyl fra denne Side, gjorte siden 3 Anfald fra forskællige Sider, og tilsidst en General=Attaque, men altsammen forgiæves, og med anseeligt Tab. Da Confordererede bleve fortrydelige over dette Anslags Mislingelse, satte de Jld paa Forstaden og retirerede sig den 3die i Dagbrækningen, 2 Timer førend Oberstlieutenant von Zandern og Major Drewitz anlangede for at undsætte Staden. Commandantens Forhold ved denne Leylighed er saa meget berømmeligere, da har kuns havde saa Folk, og største Parten af samme var allerede forført.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Den 18de Junii. Vi have atter her paa nogle Dage været i stor Uroe, da overalt omkring denne Stad er fuldt med Confoedererede, og man giør adskillige Anstalter til Forsvar imod dem. Nogle sige at de agte sig til Warschau, for at tvinge Kongen at slaae sig til dem, men andre formode at de luure paa Fyrsten Repning. Major Drewitz har derfor bekommet Ordre at nærme sig til Warschau; lige Ordre, have og de andre Russiske Tropper i Pohlen erholdet. Major Drewitz følger immer de Confordererede i Hælene, og i Forgaars lydede Beretningerne at han har slaget et Partie af dem, hvorved 300 Mand bleve paa Pladsen og 118 Fangne, derhos har han og frataget dem adskillige Sager, i sær rede Penge og Heste, som de kort forhen havde røvet fra Worwoden af Kiow. Det lader som Confoederationerne her i Landet vare 2de Slags, det ene med Kongen, det andet imod ham. Og vil dette sidste Slags vel dog endelig komme til at ligge under.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Den 21de Junii. Fyrsten Repnin, ledsaget af nogle Cosakker og Officiers, ere i Dag reyst herfra over Weichselen. - Major Drewitz med hans Commando rykkede den 18de her ind i Staden. Det er egentlig 2 Confoederations=Marechaller som han har slaget; de derved gjorte Fanger ere for de fleeste igien løsladte.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Fra den Pohlske Grændse, den 23de Junii. Der fornemmes fra den Russiske Hoved=Armee, at Fyrsten Proforowsky med et Corps lette Tropper er igien gaaen over Duiesteren, og man formoder om Hoved=Armeen, at den snart torde følge, eftersom man vil have Efterretning, at den Tyrkiske Armee 16000 Mand stærk er passeret Do nan. Fra den bliver den Anecdote tilføyet, at saavel Mangelen paa Levnetsmidler, som og Pesten have indfunden sig hos dem.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Frankfurt ved Mayn, den 24de Junii. Hs. Høyfyrstel. Durchl. Prints Carl af Hessen og Gemahlinde reyse med det første fra Hanau til hans Statholderskab over Schlesvig og Holstein, hvorhen allerede en stor Deel af deres Sager er afgangen.
Berlingske Tidende, 1769-07-03
Helsingøer, den 3die Julii. Her i Sundet ere ankomne den 29de Junii 2den Julii 16. Skibe, deriblandt den 30te, P. Petersen af Tronhiem fra Riga til Tronhiem, Hør. M. Mathiesen af Aalborg fra Riga til Aalborg, Hør. Den 1ste Julii, J. Smith af Sognedahl fra Kiøbenh. til Sognedahl, Stykgods. L. Kleef af Frederichsstad fra Kiøbenh. til Friderichsstad, Stykgods. P. Karberg af Sønderborg fra Memel til Lissabon, Bielker. M. Madsen af Aalborg, fra Kønigsberg til Aalborg, Aske. N. Thomsen af Apenrade fra Memel til Lissabon, Bielker. J. Bruun af Flensborg fra Liebau til Lissabon, Hør. J. S. Kink af Kragerøe fra Kiøbenh. til Kragerøe, Ballast. H. Kyhl af og fra Kiøge til Bergen, Malt. Den 2den, C. Kraft af Straalsund fra Stockholm til Aalborg, Tiære. N. Nielsen af Kiøbenh. fra Christiania til Kiøbenhavn, Jern.