JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Fra Bannat den 9de Martii. Den 5te hujus om Morgenen døde den i Belgrad commanderende Bassa og Statholder over Servien, Jzed Mehmed, i en Alder af 80 Aar. Rygtet udgiver hans Formue for 1 Million Gylden. Man siger og, at iblandt hans Kostbarheder findes en Ring med en eneste Brillant, hvis Værdie angives for 75000 Gylden, og efter hans Død viste det sig, at han havde baaret hos sig 5000 Ducater bundne om Livet. Da dette havde kun været den allerringeste Deel af hans Formue, saa veed man ikke at angive nogen anden Aarsag hertil, end denne, nemlig: at samme Dag, som han blev begravet, ankom et Firman fra Storherren, der kaldte ham til Constantinopel, og som han maaskee havde formodet. De Store i Belgrad have imidlertid overdraget Forretnen gernes Bestyrelse til Tefterdaren, for derved at sætte ham Stand til desto hastigere at betale dem iblandt hans Creditorer, som han skylder betydelige Summer. - Den største Deel af de Tyrker, som i disse Dage ere komne til vor Strandbred og i den Keyserlige Kongelige Qvarantaine, ere Folk, som fornemmelig beskieftige sig med Frugthandelen, og nu da Udførselen er bleven tilladt, igien søge at oprette Contracter.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
London, den 23de Martii. Jmedens Lord North administrerede Regieringen, hørte man ved Parlementsvalgene om intet andet, end Underkiøbelser, hvorved han søgte at naae sin Hensigt, nemlig de fleste Stemmer i Underhuset. Tiderne have lykkeligviis forandret sig, og de nye Ministre, som just ere i Begreb med at lade et nyt Parlement vælge, indbringe først en Bill for at forekomme alle Underkiøbelser og utilladelige Ting ved Parlementsvalgene. Det synes altsaa, at de have en god Sag, og forlade sig paa Folket. Hr. Minchin, een af Coalitionisterne, foreslog, for at undgaae denne Bill, og for at giøre sine Venner en Tieneste, at den i Steden for nu at passere, maatte blive udsat paa 6 Maaneder. Han kaldte det en stor Haardhed, og en Handling imod Frihedens Rettigheder, at den, som ved Underkiøbelser var kommen i Parlementet, skulde miste sit Sæde, og at berøve den, som lod sig bestikke, hans Ret for Eftertiden til at votere ved Parlementsvalgene. Ligesom om Friheden tillod nogle at handle imod Lovene og at betiene sig af utilladelige Midler til sine Hensigtets Opnaaelse. – Lord Mahon forsvarede derpaa den af ham indbragte Bill, og paastod med Rette, at den ikke kom nogen for nær, og ikke gjorde noget Jndgreb i Friheden. Den tvang allene ved Trudsler dem til Ærlighed, som med deres gode Villie ikke vilde handle i Overeensstemmelse med samme.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
- En Hr. Bowes besværede sig meget over, at man ikke vilde tillade Parlementscandidaterne at holde dem frie for Reisens Omkostninger, som vilde give dem sin Stemme. Han kaldte det et ubilligt Forlangende, at Folk, som boede i London, men havde Ret at give sin Stemme ved et Parlementsvalg, Newcastle, skulde for at tiene deres Venner giøre en Reise af mange hundrede Mile paa egen Bekostning. Lord Mahon svarede ham, at Billen aldeles ikke forbød saadant, men skulde allene forhindre, at ikke Candidaterne betalte de Vælgende selv, men dem, som førte de sidste fra et Sted til andet; thi det var alt for sædvanligt, at Candidaterne tilstillede en Vælgende 5, eller 10 Guineer, for at reise 3 eller 4re Engelske Mile. Saadant kunde dog vel ei ansees anderledes, en som en Underkiøbelse, da Reisens Omkostninger ikke beløb sig over 10 Engelske Skilling. Man talede endnu meget fra begge Sider; men da det omsider kom til Omstemming, blev dog Billen i sin oprindelige Beskaffenhed antaget ved 71 Stemmer imod 49. - J Mandags forlangte Krigssecretairen, at Huset maatte forvandle sig til en Committee, for at overveye de overordentlige Summer for Armeen, som beløbe sig til 2 Millioner 300000 Pund Sterling. – Sir Grev Cooper stod op for at sige et par Ord, førend Huset forvandlede sig til en Committee. Han havde hørt, at Parlementet skulde inden faa Dage blive dissolveret, og han haabede, at Ministrene ikke vilde giøre et saa forvovent Skridt. Huset havde vel, som og Mutinybillen, givet sin Stemme til de ordentlige Summer for Armeen, men da Skatkammeret ved nyelig fattede Parlements-Resolutioner var bleven tillukket, saa kunde ingen Summer blive udbetalte, førend een Act havde passeret dertil. – En vis Hr. Harrison, som syntes at være meget bange for at han ikke skulde blive valgt igien, declamerede meget heftig imod Parlementets Ophævelse, og spurgte: hvorfor man nu vilde giøre det, da Oppositionen nu jo ikke sadte sig imod Ministrene, og disse kunde sætte igiennem med Statsanliggenderne? Han fik intet Svar. - Hr. Onslov beklagede sig over, at den beste Armee var afskaffet, og stillede dermed paa den fattede Beslutning, at ingen Landmilice skulde i dette Aar have Sted. Han meente, at dersom vi for et godt Æqvivalent afstode til Spanien Gibraltar, et Sted, som ikke det ringeste i Verden er os til nogen Nytte, og hvis Forsvar har kostet os over 50 Millioner, saa kunde man let beholde Landmilicen, som var det beste Forsvar for Kongeriget. - Vor Handel med Spanien er for det meste borte; og hvad, spurgte han, faae Vi vel derfra uden noget hvid Viin og Nødder, Hr. Hussen, Coalitionens store Støtte, spurgte Hr. Pitt, om Parlementet skulde blive ophævet, men fik intet Svar. - De ommelte overordentlige Summer for Armeen gik igiennem ved Committeen uden Jmodsigelse, og da dette var skeet, blev Billen angaaende Underkiøbelser 3die Gang forelæst og passerte Overhuset med 45 Stemmer imod 38. - Ordet gaaer, at Parlementet skal blive dissolveret paa Torsdag; Men da man i det mindste 20 Dage forhen har bestemt det samme, saa kan man ikke troe noget saadant, førend Proclamationen læses i Hoftidenden.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Wien, den 24de Martii. J Overmorgen ventes Hs. Majestæt Keiseren tilbage hertil. - Den værdige Hr. Feldmarchall, Friherre von Landon, har i en Tiid af nogle Dage lagt saa heftig syg paa sit ikke langt herfra liggende Gods Hadersdorph, at man er meget bekymret for hans Liv. - Juvelereren Grosser er i sit 84 Aar ved Døden afgaaet. Han efterlader 2 Millioner 600000 Gylden, hvilke han selv har erhvervet. Sin ældste Søn, Grossereren, gav han 1 Million og Huset forud, det øvrige bliver deelt imellem Børnene i lige Deele.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Østerrige, den 24de Martii. Efter Forlydende arbeides der paa en vidtløftig Handels plan, som efter Hs. Majestæt Keiserens Tilbagekomst skal tilsendes vor Jnternuntius i Constantinopel for derom at træde i Underhandling med Reis Effendi. Tractaten af 1783 skal lægges til Grund herfor, og de Keiserl. Kongel. Undersaattere indrømmes den samme Frihed, som de Russiske. Ligeledes skulle de første være berettigede til ei allene at oprette Handels Magaziner langs ved Donau, men endog det Jndre af Wallachiet, Moldau og de øvrige Tyrkiske Provindser.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Erlangen, den 26de Martii. Med Tyrkerne bliver det nu vel gandske fredeligt, og dog taler man hist og her ved Grændserne og ellers allevegne om Krigsfarer; J Siebenbürgen er Landet allerede tilsagt at holde de fornødne Bagage-Heste færdige til Udgangen af denne Maaned. Dog kunde vel disse kun være bestemte for et Corps's Bagage, som marcherer til fredelige Besiddelser, og dersom det endnu rasler i Smedeværkstæderne, saa kan det komme af en behørig Beredskab, hvori man gjerne ved store Begivenheder pleier at sætte sig.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Wien, den 27de Martii. Hans Majestæt Keiseren er endnu ikke ankommen hertil, men en Coureer, som ankom i Gaar Aftes, har bragt os den Efterretning, at Allerhøistsamme er bleven opholdt underveis, og først i Overmorgen imod Middag kan ventes hertil. Den 24de var Monarken i Grätz. - Det bekræftes, at alle Regimenter af Cordonen i Ungern ere i fuld March, for at gaae tilbage til deres forrige Standqvarterer. - Ved en allerhøiest Haand-Billet ere atter 36 Klostere ophævede i det Maylandske.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Haag, den 30te Martii. Republikens Ambassadeurer ved det Franske Hof, Hr. von Berkenrode og Brantsen, have i en Skrivelse af 14de hujus meldt Generalstaterne: At den Storbrittanniske Ambassadeur, Hertugen af Dorset, har for nogle Dage siden ladet dem vide, at den Engelske Commodore Ring har skriftlig beklaget sig ved Admiralitetet i London over den Opførsel, som Gouverneuren paa det gode Haabs Forbierg har viist imod hans Skibs=Division, som den 9de December 1783 sammestæds var gaaet til Ankers. Ambassadeuren har tillige anmodet dem, at indberette denne Sag omstændelig til Deres Høymægtigheder, og til den Ende sendt dem efter deres Forlangende en Afskrift af Følgende: Udtog af en Skrivelse fra Commodore Ring, dateret Tafel-Bay, paa det gode Haabs Forbierg, den 15de December 1783.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Fra Egnen omkring Randers i Jylland, den 3die April.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Her i Egnen seer det paa nærværende Tiid kun slet ud; Høsten af alle Slags Sæd var i forrige Aar maadelig, formedelst den bestandige Hede og Tørke. Vinteren, som endnu i sin fulde Kraft vedholder, har været usædvanlig stræng; vi have siden 4de Advents Søndag f. A. ikke havt mere end 4 a 6 Dages Tøeveir; Sneen ligger endnu paa slette Marker Alen tyk over Jorden, saa intet Creatur kan finde nogen Føde paa Marken. Her hersker derover en saa stor Mangel paa Foder, som de ældste Folk ikke før kan huske. Mange Creature omkomme af Hunger, og der er al Formodning til, at en stor Deel af Jorden vil i Aar ligge udyrket af Mangel paa SædeKorn, deels fordi de udhungrede Bester intet formaae at acbeide. Den fattige Almue glemmer de høye Priser paa det nodtørftige Brød for deres egne Munde, og klage sig ikkun for Halm, som ingensteds er at faae for Penge.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Ærøeskiøbing, den 5te April. For at udmærke sin Glæde paa Hs. Kongel. Høihed Kronprinds Frederichs Confirmationsdag, lod de Søefarende heri Byen, til et underdanigst Ærestegn, det danske Flag vaje saavel paa Fartøierne, som uden for nogle Huse, og ved den Leilighed blev under Kanoners Løsning, det Kongel. Huus med de ivrigste og varmeste Ønsker for Allerhøistsammes høie Velgaaende allerunderdanigst og pligtskyldigst erindret. - Endnu i Dag kiører Posten med Heste og Slæde over Jsen til Faaborg.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Corsøer, den 8de April. Jndkomne: Den 2den April ankom 10 Jisbaade med en Dansk og en Svensk Brevsæk, agende Postgods 4 Læs, SkibsCapitain Tofte med Styrmand og 4 Tønder Penge, Grosserer Cramer tilhørende, Landraad Rumohr, Kammerraad Kiellermann og 40 Rekrytter, den 3die huj. Skibscapitain Carstensen, Thortsen, Kiøbmand Krigsmand og nogle Rekrytter; den 4de huj. Skibscapitain Cornelius Jansen og Kiøbmand Bennekam; den 5te huj. en Dansk og en Svensk Brevsæk, agende Post 5 Læs, Capitain Strue, Professor Olivarius og nogle Søefolk, den 6te huj. Capitainerne Wel ding og Gramboe; den 7de huj. Kiøbmand Jean Joseph Spader, nogle Grønlandske Commandeurer, Styrmænd og Skibsfolk. Udgaaede: Den 4de April en Kongelig Staffette til Hamborg, den agende Post 2 Læs; den 6te huj. en Svensk Brev sæk, den 6te huj. Studiosus Basse og Liibe, den 7de hujus Landinspecteur Wissenberg og Studiosus Ahrentzlau. - Alle Havnene ved Fyhn ere endnu fulde af Jis, hvorfor Transporten maae skee med Jisbaade.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Kiøbenhavn, den 12te April. I Tirsdags den 6te April behagede det Hans Majestæt at forunde Sin Obermarskalk Geheimeraad Schack Rang med Riddere af Elephanten, ligesom og Sin Statsminister Græve Rosencrone samme Rang, med hvad videre der med hans Charge er forbundet. Ligesaa haver og Hans Majestæt allernaadigst beskikket Sin Finantsminister Geheimeraad Stemann og Sin Stats=Secretaire Geheimeraad Høegh Guldberg til at være tilligemed Allerhøistsammes Statsministre og Medlemmer af Statsraadet.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
J Morgen den 13de April er Ordensdag for Ridderne af Elephanten, og Torsdagen den 15de hujus for Ridderne af Dannebroge.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
J Dag blev af Hs. H. H. Hr. Biskop Dr. Balle Hr. ArThorarensen indviet til Biskop over Holums Stift i Jsland Texten til Ordinations-Talen var Mathæi 5. 14-16. Den 31te Martii og den 3die April vare Candidati Medcinæ & Chirurgiæ Johan Georg Christian Luer og Corn lius Lind til Examen Medicum; begge erholdt Charactere Haud illaudabilem, samt Licentiam praxin Medican, exercendi.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Fra den 27de Martii til 3die April d. A. ere her i Staden, copulerede 16 Par, fødte Drenge 36, Piger 22, tilsammen 58; døde Mænd 15, Qvinder 12, Drenge 10, Po ger 13, tilsammen 50, ere altsaa 8 flere fødte end døde. T Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 1 Apoplexie 1, Barselseng 2, Brystsyge 5, Feber 2, HastiDød 1, Hidsig Feber 2, Hoste 1, Jnflammation 1, Jndvortes Svaghed 1, Selvmord 1, Slag 13, Svindsot 1 Tænder 2, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 6, Vartersor 1.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Posten fra Hamborg for i Dag var ikke ankommen Klokke, 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
AVERTISSEMENTS. Jaa fornøden andre Skrifters Læsning endog er, for at giør nogen Fremgang i den Videnskab, hvortil man opofredsig, saa umueligt vil det dog være, at læse alle til sin Videnskahenhørende Skrifter, og saa unyttigt vilde det tildeels ogsaa bliver Ved den heele Mængde af Skrifter kommer det altsaa an paa fornuftigt Valg, men dette vil for de fleeste blive vanskeligt, for mange endog umueligt. For Præster og dem, som opofre sig til den geistlige Stand, har Hr. D. G. Niemeier, en Mand saa bekiendt af sine Jndsigter i dette Fag, at man med temmelig Sikerhed kan betroe sig til hans Førelse, lettet Arbeidet ved hans Halle udkomne Prediger=Bibliothek, Skriftet, hvoraf to Deel ere udkomne, skal med den tredie Deel, som endnu ventes, blive fuldført. Man vil deri ikke savne Oplysning om de nødvendigste, eller i det mindste nyttigste ældre og nyere Skrifter i ethvert Fa af det theologiske Studium, og af Skrifternes Anmeldelse vilman see, hvad man af hvert især har at vente. De udkomne til Deele indeholde de exegetiske, dogmatiske, moralske og polemiske Skrifter. Den tredie skal endnu indeholde de historiske, homiletiske og Pastoralskrifter, tilligemed et fuldstændigt Register over det hele Værk. - Paa en dansk Oversættelse af dette for Theologen saa nyttige Værk, hvoraf den 1ste Deel allerede er udkommen i mit Forlag, og sælges for 4 Mk. paa Trykpapiir, og 5 Mark paa Skrivpapiir, indbydes fremdeles de Herrer Præster og Elsker af den theologiske Litteratur at subscribere, da de to følgende Deele skulle overlades dem, som endnu inden May Maaned Udgang lade sig tegne derfor, hver Deel for 3 Mark paa Trykpapiir, og 4 Mark paa Skrivpapiir, endskiønt hver Deel Originalen koster 1 Rdlr. Efter den Tid sælges Værket ikke ringere end 4 Mk. hver Deel paa Trykpapiir, og 5 Mk. paa Skrivpapiir. De som subscribere, kunne enten strax faae den udkom første Deel, eller og bie til den anden Deel tillige bliver færdig som skeer i denne Sommer, og derpaa i Efteraaret den tredie saae Værket inden Aarets Ende kan leveres Subscribenterne for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. De, som samle 10 Subscribentere og besørge Exemplarernes Afsætning, erholde for Umagen det 11te frit.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Kiøbenh. d. 24 Febr. 1784. Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66. Heydes Hytte, et Digt af een af hans Venner, sælges heftet hos Rothe i No. 8 paa Børsen, for 16 s.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Byefoged Andreas Bræmer, af Vor Kiøbstæd Lemvig, i Vort Land NørreJylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter efter afdøde Kiøbmand Jens Seerup Ruberg og Hustrue Jnger Dorothea Frugaard i bemelte Lemvig, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og de Jydske Efterretninger, 3de gange efter hinanden indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afg. Kiøbmand Ruberg og Hustrue, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden den i Loven foreskrevne Tid hos fornævnte Byefoged Bræmer, at anmelde og beviisliggjøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 2den April 1784. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Bliver alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi bemelte afg. Jens Seerup Ruberg og Hustrues Stervboe, herved 3de gange indkaldede, deres formeenende Fordringer under Skiftet at anmelde og lovlig beviisliggjøre, inden den i Loven anbefalede Tid, og er til den Ende 2de Skifte=Samlinger berammet at holdes paa Lemvigs Byetings=Stue, den første den 21de April og den anden den 2den Junii næstkommende, Kl. 10 Formiddag, hvortil Vedkommende behagelig ville henvende sig, og ellers til mig, som Skifte=Forvalter Lemvig, den 3die April 1784.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Udi allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Bræmer. Di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at da Vi under 31te Decbr. forrige Aar, allernaadigst have bevilget, at Os Elskelige LandsDommer Hans Koefoed, af Vor Kiøbstæd Odense, maa for hans hafte Vice=Borgmester-Embede i bemelte Odense i "Naade være entlediget, dog at han skal være forpligtet til at staae til Ansvar for hvad i hans Tid i Magistraturen er passeret, og ham, tilligemed den øvrige Sættemagistrat, er vorden befalet; og han nu for Os allerunderdanigst har andraget, at, endskiønt han efter den Orden og Rigtighed, der i alle paakommende Tilfælde, med al Flid er bleven holdes over de udi hans Betienings=Tid forekommende Umyndiges Midler eller andre publiqve Penge, ikke kan have Aarsag at formode, at noget endnu i denne Henseende skulde indestaae, holder han det dog fornødent, at være fuldkommen betrygget for al Ansvar og Krav, og til den Ende i Tide at faae afgjort, om noget ham uvidende, saaledes skulde findes, thi have Vi, efter fornævnte Landsdommer Koefoeds derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii udi Fyens Stifts Aviser, de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos ham fra den 1ste Januarii 1782 til den 31te December 1783, forbemelte hans hafte Vice-Borgemester Embede i Odense vedkommende, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb hos ham at anmelde: og om ingen i denne Tid skulde melde sig, maae han og Arvinger for al videre Krav og Tiltale, berørte hans Vice Borgmester-Embede angaaende, være befriede; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 20de Februar. 1784. Under Vort Signet. (L. S. C. R., Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Landsdommer Hans Koefoed af Odense, Bevilling at maae Aviserne indkalde alle dem, som maatte have noget hos ham at fordre, hans hafte Vice=Borgmester-Embede vedkommende No. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense Byetings=Ret Mandagen den 1ste Martii 1784. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren Hr. Kammer-Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J. G. Wandeler. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 3die Martii 1784. L. M. Bendz. H. Dreyer. Saa og behørig protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren, Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J. G. Wandeler. Bliver herved indkaldede alle de, som i nogen Maade, efter foranførte Kongel. allernaadigste Bevillings Jndhold, formene at have nogen Fordring, da at melde sig hos mig inden Aar og Dags Forløb. Odense, den 5te Martii 1784. H. Koefoed. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, i Anlednig af Rasmus Thaarup Forvalter ved Baroniet Schelenborg i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Fyens Stifts almindelige Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde saa vel Arvingerne som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter afg. Gartner Kay Truelsen, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid, hos fornævnte Forvalter Rasmus Thaarup, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav og Arve=Ret; og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved bemelte Schelen. borg Birketing og Fyens Landsting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 19de Martii Under Vort Signet. Martii 1784. L. S.
Berlingske Tidende, 1784-04-12
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Hvilken allernaadigste Bevilling til allerunderdanigst Efterlevelse offentlig bekiendtgiøres. Scheelenborg i Fyen, den 22de Forvalter ved Baroniet Scheelenborg i Fyen.