JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Ved Loft. 429 Trækn i Altona udk. 56, 81, 32, 54, 51. - 551 Træk i Kiøbenh. 46, 40, 22, 10,70.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Petersborg, den 22de Julii. Fra Obercommandeuren paa den Russiske Flaade, Admiral Greigh, er følgende Efterretning indløbet. Den 17de i d. M. opdagede vores 15 fiendtlige Skibe fra 60 til 70 Kanoner, 8 store Fregatter, som formedelst deres svære Artillerie ran, gerede sig midt i Linien, tilligemed 5 smaae Fregatter og 3 Paquetbaade, under Obercommando af Hertugen af Sydermannland, med Admiralsflag. Efter given Signal fra Admiral Greigh, hidsede vores Flaade alle Seglene, og seglede løs paa Fienden. Den Svenske Flaade rangerede sig strax i en Linie. Veiret var klart, og ved en stille Sydost vind gik vores løs paa den fiendtlige Linie, og Skidet Rostislau, hvorpaa Admiral Greigh var, angreb fornemmelig det Svenske General=Admiralskib, men dette trak sig til Siden til de øvrige smaae Skibe. Da vores Linie ongesær Kl. 5 nærmede sig Fienden, begyndte først Kanonaden. Jlden var fra begge Sider heftig, og varede uafbrudt til Klokken 10 Aften. Den Svenske Flaade begyndte to Gange at vige, og endskiønt det under Bataillen var næsten Vindstille, og Styraarerne ikke mere kunde bruges, saa blev dog Jlden med største Heftighed, og uforskrækket Mod fra begge Sider fortsat indtil den mørke Nat, og nu først begyndte de Svenske Skibe at buxere an, og retirerede sig fra vores Flaade, som de overlode Pladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Vi have taget det fiendtlige Skib Prinds Gustav paa 70 Kanoner under Viceadmiralslag, som længer end 1 Time med megen Tapperhed værgede sig mod vores Admiralskib, men lod endelig Flagget falde ned og gav sig. Herved bleve Kongen af Sverrigs Viceadmiral og Generaladjutant, Grev Vagtmester, som commanderede Avantgarden paa Flaaden, 15 Staabs og Oberofficierer, tagne til Fanger tilligemed den hele Egnipage. Følgende Morgen tidlig hidsede den fiendtlige Flaade med en let Sydostvind alle fine Segl og seglede for Vinden til den Finlandske Kyst, paa den østlige Side af Kalbo de Grunt, tabte sig i Nordvest af Syne, og er, som man har Efterretning, ankommet til Smeaborg, hvor de igien have repareret de i Bataillen beskadigede Skibe og Fregatter. - Fægtningen begyndte mellem Jnselen Stenskeer og Sandbanken Kalbo de Grunt, om gefær 7 og en halv Miil vestlig fra Hochland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Admiral Greigh melder, at han endnu aldrig har seet en Fægtning, hvori der har været en stærkere og fra begge Sider bedre underholdende Jld Vores Tab bestaar af 319 Døde og 686 Saarede, men det fiendtlige maa vel have været med get større, fordi Antallet af Døde og Saarede, blot paa det erobrede Viceadmiralskib, beløb sig til 300.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Efter Bataillen blev formedelst Vindstille og Mørke et af vores Skibe omringet af 4 fiendtlige, og efter en tapper Modstand bortført af samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Officiel Beretning af Fægtningen til Vands og til Lands mellem den 11te og 12te Julii under Otzakow, imellem Russen og Tyrken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Efter at General-Feldtmarschallen var ankommet med den Keiserlige Armee til Octakow, og havde recognoscert Stedet, saa fandt han, at Skibene, som havde reddet sig af den sidste Trefning, og fornemmelig Galeierne, som førte store Kanoner, kunde hindre vores Armee, i at nærme sig Fæstningen, for at bombardere samme, og beordrede Prindsen af Nassau at angribe disse Skibe. Dette skeede og Natten mellem den 11te og 12te Julii med et forundringsværdig Mod og Tapperhed. Fægtningen varede i 8 Timer i eet væk, under bestandig Kanonade fra Staden. De fiendtlige Skibe bleve borede til Grunde; een Galey faldt os i Hænderne, og de øvrige trak sig, efter at de af vores Jld vare ilde tilredte, tilbage til Strandbredden. For at understøtte vores Flotille, og deele vores Opmerksomhed med Fienden, lod General-Feldtmarschallen til samme Tid foretage et falsk Angreb til Lands. De lette Tropper og Fortropperne omringede Staden. Det Lieslandske Jægercorps besatte Haverne, og opdagede vores Batterie, som var det fiendtlige i Spidsen af Retranchementet saa nær, at de kunde naae hverandre med Kartescher. Endskiønt vores havde ingen Understøttelse: saa har vores Artillerie dog mandeuvreret ligesaa uforskrækket og ordentlige, som om de kun havde øvet sig. Heftigheden af vores Jld tvang Fienden at holde inde med sine, og vi tabte kun en eneste Mand, som tillige med sin Hest blev dræbt ved Batteriet. - Efter at de fiendtlige Skibe vare opbrændte, rettede Flotillen sin ganske Jld mod Staden og det blev ligeledes udført med een saa lykkelig Følge, at den øverste Deel af Staden næsten ganske blev forvandlet til en Askehob. Fortegnelse paa de Skibe, som Fienden har mistet eller dem frataget i Fægtningen d. 11 Jul. To Fregatter, hver paa 20 Kanoner; en Brigantin paa 10 K., en Kirlangik paa 12 K.; et Bombardeerskib med en Mørser og 4 K. 5 Gaa leyer til 50 Aarer, hver med en 36 Pundiger, og fire 12 Pundiger i alt 25 K., 2 Transportskibe med 80 Pund Krud; et Kanoneerskib med en 24 Pundiger, og en 12 Pundiger, 2 K. J alt 100 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Odense, den 12de Augusti. Ved 4de Classes Trækning af det 35te Lotterie udkom endvidere følg, høie Gevinster for Fyens Stift: No. 3920 med 50 Rdlr. udi Hr. Bøgwads Coll. i Bogense; Nr. 3919 med 14 Rdlr. og Pr. 50 Rdlr. udi sammes Coll.; No. 4947 med 100 Rd. udi Hr. Riissings Coll. her i Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Den 13de Junii har Hs. Majestet allernaadigst beskikket Premierlieutenant Christian Stockfleth til Oberlandveinspecteur i Hertugdommet Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden Altona; Underretsadvocat Mathias Adrian Pauli i Syderstapel til Ober= og Landretsadvocat i Hertugdommene; Claus Jürgen Jürgensen til fierde og Christian Jacob Deckmann til supernumerair Copiist ved Oberretten i Gottorf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Den 12te Martii sidstleden har Hans Kongelige Majestet allernaadigst beskikket Justitsraad og Assessor ved Overberg Amtet i Norge, Sterman Lange, til at være Amtmand over Ringerige, Hallingdalen, Eger og Buskeruds Amter sammesteds; samt under 6te Junii næstefter Copiist Martin Andreas Un mack til at være Foged for Nordhord og Wosse Fogderie i Søndre Bergenhuus Amt i Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Tronhiem, den 16de Julii J Forgaars som Kronprindsen med Prindsen af Hessen tilbage fra Leiren her til Byen, besaae alle offentlige Bygninger og beærede det Norske Videnskabers Selskab med sin Nærværelse; Her holdt Vicepræses, Stiftsprovsten, Doctor Hagerup en Tale, hvori med stærke Grunde blev forestillet Nationens Ønske, at have et Universitet. Prinds Friderie af Hessen fik Patent som overordentlig Medlem. Den 15de besaae H. K. H. Fæstningsverkerne, og Dagen derpaa reiste Han til Røraas. Den 25de kom Han tilbage til Christiania. Strax derpaa var Cour, hvorved i Besynderlighed Anføreren for det ridende Corps af de 40 Skovbønder, som forhen havde været Dragoner, Lehnsmanden, i Opslo og 3 Bønder bleve givne Privatandience.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Dette Corps har besluttet, herefter ved alle Æres sammenkomster at vise sig i den Uniform, som de lode sig see for Kronprindsen, og med Palladscher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
J Røraas har et Corps af 150 Bergfolk paraderes og mandeureret for H. K. H. i Bergdragt, efter at de med en Bergmandssang havde budet ham velkommen. Det har overhovedet behaget H. K. H. saa vel i Norge, at Han forskellige Gange har lovet om faa Aar at komme tilbage. Generallieutenant von Krogh i Tronhiem er bleven beæret med en Gulddaase, med Diamanter besat, af stor Værdie, og Capitaine og Enrollerings=Chef Norum ligeledes med en Daase. - Befordringen er allevegne bleven betalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Christiania, den 30te Julii. Den 25de Julii Kl. 8 Aften ankom H. K. H. Kronprindsen med Prindserne af Hessen-Cassel hertil fra Tronhiem. Et Corps af Odelsbønder og Livskytter modtoge ham en Miil herfra og escorterede ham hertil. Middagsmaaltidet havde Han indtaget paa Linnerud hos Cancellieraad Monsor og ved Ankomsten hertil blev Han saluteret med Kanoner. Guarnisonen og Borgerskabet paraderede under Gevæhr, og disse tilligemed Livskytterne gjorde Vagt. J det Huus, hvor H. K. H. tog ind, mødte Byens Magistrat og Fornemmeste, hvorefter var Cour. Den 26de besaae H. K. H. Byen og Prospecten fra Egeberg, og gik over Vandet fra Opslo til Aggershuus, kom derfra tilbage, og gav efter Taffelet privat Audience. Den 27de anhørte Han Gudstieneste i Stadens Kirke ved Biskop Smidt, hvorefter var Cour. Om Middagen indtog de høie Herskaber Taffel paa Bogstad hos Hr. Peder Anker og kom tilbage Kl. 10 Aften. Den 28de besaae H. K. H. Guarnisonens Manoeuvre og begav sig paa Fæstningen. Efter Maaltidet behagede Han naadigst at skienke til det patriotiske Selskab en aarlig Gave af 200 Rd., og at antage sig det som dets høieste Beskytter, for hvilken høieste Naade en Deputation fra Selskabet aflagde dets underdanigste Taksigelse. Ved Samling af de høie Herskaber og Selskabets Medlemmer holdt Formanden Hr. Jens Gram en Tale, hvori blev viist, hvad Selskabet. hidtil havde udrettet, og hvilke der vare Selskabets vigtigste Formaale, saavelsom hvad Landet til almindelig Trangs Afhielp trængte til." Derpaa besaae H. K. H. Modellerne og Jndustriens Prøver. Derefter begav Han sig op i Frimurerlogen, hvor en Tale blev holdt af Etatsraad Ancher. Jgaar gav H. K. H. privat Audience til Adskillige, fortsatte Reisen til Kongsberg ledsaget af Stiftbefalingsmanden og adskillige andre til Ravnsborg. Ved Afreisen blev Han opvartet som ved Ankomsten, og for Borgerskabets udviste Tieneste havde Høistsamme den Naade for begge Borgercapitainerne, Kiøbmændene Steen og Smidt, at tillade dem at bære Port d'Epee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Kongsberg, den 2den Augusti. Natten imellem den 29de og 30te Julii ankom Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen hertil, efterat Høisamme var i Drammen modtaget af Hr. Geheimeraad Greve Reventlau og Berghauptmanden, samt i Hougsund af Bergstadens grønne Corps, som blev anført af Cancellieraad og Byefoged Barth. Da H. K. H. kom ved Bommen, begyndtes at skyde af Kongehullerne og kime med alle Klokker af Kirketaarnet. Fra den gamle Bom lige til Berghauptmandens Gaard, hvor H. K. H. behagede at drage ind, stod Berg=Paraden af 1400 Mand med antændte Lygter, og da det var temmelig mørkt, gjorde disse mange Lamper et besynderligt smukt Prospect; ligeledes var opreist en Æreport med al den Smag, som Stedets Leilighed kunde giøre anvendelig. Dagen derefter reiste H. K. H. om Morgenen Kl. 10, under Kanonade af Kongehullerne og en uendelig Mængde Hurra, ud til Christians Stoll ved Gabe Gottes, gik ind i den og op igiennem Gruben, besaae derefter et Pukverk og kom tilbage Kl. 2, uden at komme længere paa Berget. H. K. H. besaae derefter endnu, for Taffelet, den latinske Skole, Spinderiet, Stads=Pukverket, Amalgamationsverket, hvormed i Hans Nærværelse blev gjort Prøve, Probrerstuen, Hytten, Mynten, Kullebunden, Materialhuset, Kirken, Berg=Seminariet og tilsidst Amthuset, og viste overalt sit naadige Velbehag. Jgaar drog H. K. H. under samme Følge og Høitidelighed, som ved Ankomsten, herfra til CoboltVerket, og behagede, for Afreisen, naadigst at tilkiendegive Berghauptmanden, Hr. Etatsraad Hiort, at Hs. Majestet allernaadigst havde udnævnt ham til Ober=Berghauptmand. Ligeledes behagede det H. K. H. at skienke til Stigere, Bergarbeidere, og andre ved Sølvverket i alt 830 Rdlr., til Bomulds=Spinderiet 100 Rdlr. og til Berg-Seminarium 100 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Helsingøer, den 2den Augusti. Jgaar blev her ved en Russisk Kutter opbragt, følgende Svenske Skibe: Briggen, Gustav Adolph. Snauen Margaretha; Skuneren Jupiter ; og Schaluperne, Marie og Anne Catharine, Galiaserne, St. Johannes, Ulrica Margarethe, Anne Marie, og St. Johannes; Jagtskibene, Catharine og Catharine Marie; i alt 11 Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Hamborger Efterretninger. Private Efterretninger og Søetrefningen den 17de Julii, vil, som man forsikrer at skulle være tilforladelig, paastaae, at den Svenske Flaade ogsaa har lidt meget. Russerne have heftig attaqueret Admiralskibet, og ilde behandlet samme, men begge Secundanterne reddede det. Et af disse Skibe commanderede Grev Horn, som blev paa Stedet, og det andet Grev Vagtmester, som er dødelig saaret. Russerne ere løbne ind til Reval, hvor de let kunde blive reparerede, men de Svenske til Helsingfors, hvor det manglede dem paa alle Materialier til Reparation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Dødsfald. Odense, Hr. C. F. Holst, Vertshuusholder, død pludselig Natten mellem den 9 og 10de Aug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Bekiendtgiørelser. Proclama. di Espe Sogn og Bye paa Fiellebroe Gods er Huus i fæsteren Mads Pedersen død, og hans Efterladenskab taget under lovlig Skifte=Behandling, der ved Registeringen befandtes saa ringe, at det ikke engang er tilstrækkeligt til Gield og andre Udgivter; iblandt hans Arvinger ere anmeldte 2de Søstre: Maren Pedersdatter, opholdende sig i Svendborg, og Charlotte Amalia Pedersdatter, som for mange Aar siden skal være reist til Holsteen, og givt med en Bødker i Meldorph, hvis Navn vides ikke, ei heller om hun endnu er i Live, eller har efterladt sig Børn; thi indkaldes herved bemeldte Arvinger med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde sig, da Skiftet ellers i manglende Fald bliver sluttet. Schousgaard den 2den Augusti 1788. Paa Herskabets Vegne som Skifteforvalter, C. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Auctioner. Torsdagen den 14de Augusti førstkommende om Efter 4 middagen Kl. 3 Slet, bliver afg. Kiøbmand Nees ses Enkes Stervboes Gaard i Nørregade tilligemed Braque, uden Nørreport, første Gang stillet til offentlig Auction; alt efter de paa Auctionsstedet i bemeldte Gaard bekiendtgiørende Conditioner. Odense den 11te Augustii 1783. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Formedelst agtende Forandring af Boepæl lader jeg mit og iboede og tilhørende Huus i Overgade stille til offentlig Auction Torsdagen den 21de Augusti førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, og om antageligt Bud, skeer strax bortsolgt; dette Huus er bestaaende til Gaden, af 5 Fag 2 Etager Muur- og Bindingsværk tilligemed et lidet Gaardsrum; thi ville de Lysthavende behage ermeldte Tid og Sted sig at indfinde. Odense d. 7 Aug. 1788. Tange, Organist. Eiendoms-Gaarden Wranderuphougaard, beliggende Eunder Coldinghuus Amt, en liden Miil fra Colding og paa den søndre Side af Konge-Aaen, agter Eieren at sælge. Gaarden ligger i en meget behagelig og god Egn, Stuehuset, som bestaar af 20 Fag Længde, er smukt bygget og beqvemt for et Herskab, Værelserne ere rummelige og tildeels gipsede, betrukne og panelede, videre et godt Kiøkken og Kielder, samt alle andre fornødne Beqvemmeligheder, saa ere og Gaardens Bygninger og Huse samtlig forsikrede udi Brand=Kassen. Gaarden staaer for 10 Tdr. 3 Skpr. 1 Album Hartkorn og dens Marker, som ere uden for Fælledskab og indhegnede, ligge i Nærheden derved, altsaa ei besværligt at drive. Der findes i øvrigt ved Gaarden godt Skov, en Laxe=Ørret-Fangst udi Konge-Aaen, frie Jagde Rettighed, tvende Frugt- og Urte=Hauger, trende Fiske Parker, samt adskillige andre Herligheder. Paa Gaarden kan holdes 8 Heste, 50 a 60 Stykker Hern=Fæe af Køer, Stude og ung Qvæg; 20 a 30 Faar, hvortil der er en god Høe-Avling. Gaarden kan faaes med eller uden Besætning enten til førstkommende Mikkelsdag med dette Aars indavlende Korn og Høe, eller ogsaa til næstkommende Maji Dag. Lysthavende vilde behage, for at have videre Underretning, da at melde sig, hos Hr. Raadmand Jørgensen i Haderslev, saa og hos Hr. Petersen paa Wilsgaard pr. Colding, eller, for tillige at besee Eiendommen hos Eieren paa Wrandruphougaard. Skulde der findes en Liebhaber, som ville kiøbes. underhaanden, og give et antageligt Bud, ønskedes det helst, hvilket dog maatte være saa betids, at man, ifald Kiøb skeer, kan igienkalde den ellers anberammede offentlige Auction, hvilken eneste Auctions Holdelse bliver foretaget Fredagen den 22de Augustii nestkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet paa bemeldte Gaard. Colding den 23de Julii 1788. H. Junghans, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Licitation. Paa Rudkiøbings Raadstue, bliver Tirsdagen den 26de Augustii, om Formiddagen Kl. 8 foretaget Licitation, over de, til Foden for det ny Orgelverk, som skal bygges udi Rudkiøbings Kirke, samt de ny Pulpitur Stole, efter Overslaget behøvende Materialier, som og over Arbeidslønnen; Alt efter de Conditioner som da bliver bekiendtgjorte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Kirkens Jnspecteurer udi Rudkiøbing; Hvilket til behagelig Efterretning for Liebhaberne bliver bekiendtgjort, som samme Tid og Sted vilde indfinde sig, ifald de agter at ville paatage sig sammes Arbeide. Rudkiøbing den 8de Augusti 1788. P. Copmann. Tabte Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-12
Onsdag Aften den 6te Augustii er fra sin Eier bortkommen et af de nye Engelske Sølv-Lommeuhr, hvorpaa staaer indvendig Nr. 334. Dersom nogen kan give Oplysning herom, og tilveiebringe samme, loves en convenable Douceur, til den som bringer samme herpaa Adresse-Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-15
Petersborg, den 22de Julii. Authentisk Beretning om den priisværdige Seier, af den Russiskkeiserlige Flaade i Liman over Capitaine Paschas Flaade den 28de og 29de Junii. Efter at den Tyrkiske Flaade den 27de Junii om Eftermiddagen Kl. 2 havde gjort sig seglklar: saa gave Anførerne af vores Flotille paa Aareskibene og Escadren af Segelskibene Signal, at sette sig i Stand til en Trefning, som strax blev fuldbyrdet. Jmidlertid rykkede den fiendtlige Flaade an, for at angribe vores venstre Fløi, og strax blev man vaer, at Capitaine Paschas Skib kom til at sidde paa Grund, men de andre Skibe vendte om, for at formere en Linie om ham. J et Krigsraad, som desaarsag blev holdt paa St. Vladamir, besluttede man eenstemmigen at angribe Fienden om Natten; men da Vinden, som var os imod, havde under Krigsraadet gjort Capitaine Paschas Skib løs, saa blev besluttet, at vi, saa snart Vinden, vilde tillade det, ville gaae løs paa Fienden. Vinden lod virkelig den 28, en Time efter Midnat om til vores Fordeel; Prindsen af Nassau gav Brigadier, Alexiano Commando paa den høire Fløi, og anførte selv den venstre for at angribe Fiendens Linie, hvor de stærkeste Skibe vare. delen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-15
Flotillen var kort tilforn bleven forstærket med 22 Platskibe, som man havde bygget i Krementschuck og hvoraf enhver førte en 18 Pundiger. Klokken 4 om Morgenen satte saavel Escadren af Segelskibene, som Prindsen af Nassaus Flotille sig i Bevægelse, og gik lige løs paa Fienden. Ved den første Jld af de smaae Fartøier, gik Fienden, under Segl, for at trække sig tilbage. Et af af hans Skibe paa 64 Kanoner blev fast. Prindsen af Nassau lod et Batterie, 3 Doppelschalupper, 2 Galeier og 12 Platskibe rykkede an der imod. Jlden var fra begge Sider meget levende. Tyrkens Linie holdt det ud en Time, men da 3 Batterier, 3 Galeier og 2 Doppelschallupper havde opfyldt Aabningen paa Escadren, som for medelst Grund ikke havde kundet rykke an, og angreb Fienden eftertrykkelig, saa tvang de Tyrken gandske at beslutte sig til at vende tilbage, og de smaae Fat tøier, som skulde understøtte det strandede Skib, maatte redde sig med Flugten. De bleve forfulgte af 2 Galeier og 1 Batterie; men da samtlig vare gode Scalere, saa kunde man ikke indhente dem, og de trak sig tilbage under Kanonade fra Fæstningen. Jlden af det grove Skyts paa det strandede Skib holdt meget snart op, men Jlden af de smaae Gevæhrer blev fortsat, hvorved vi leed meget; samme begyndte igien, efterat det allerede havde strøget Flaget, ja endog efter at nogle Officierer allerede befandt sig ombord paa samme. Mandskabet toge vi til os, men Skibet som af vore gloende Kugler blev slukket i Brand, kunde ikke blive reddet. Jmidlertid strandede paa ny Capitaine Paschas Skib, paa hvilket vores venstre Fløi rettede sin ganske Jld; men den ganske Tyrkiske Lime, som havde trukket sig tilbage til Murene af Oczakow, var i Nærheden at forsvare det. Ankomsten af Bistanden, som Prindsen af Nassau lod tykke an, tvang Fienden, ganske at trække sig tilbage. Admiralskibet strøg Flagget, og Prindsen af Nassan gav Ordre at begive sig ombord, for at redde Mandskabet fra Jlden, som brændte inden Skibsborde, saa at det ogsaa strax derefter fløi i Luften. Jmidlertid havde en stor Deel af den Tyrkiske Flyttille begivet sig til vores høire Fløi, for at angribe den i Siden; men Brigadier Alexiano bød samme, uagtet den ringe Magt, han havde, Spidsen. Han havde ladet et Batterie rykke frem, og afsendte et Fartøi, for at forlange Hielp. ToDobbelschalupper, og nogle Platskibe bleve detache. rede, formedelst hvilke han endelig efter en meget heftig Trefning drev tilbage, og to Batterier, som Prindsen af Nassau havde ladet tykke frem modden fiendtlige Side, bragte dem til den Beslutning at trække sig tilbage under Batteriets Mure af Hassan=Pascha. Fienden er totaliter bleven slaget, og den Tyrkiske Flaade var sat i den yderste Uorden og Forvirring, endskiønt deres Magt var nendelig større end vores.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-15
Prindsen af Nassan formerede en Linie med sin Flyttille i et Kanonskuds Distance fra Fienden, og tog en saadan Stilling, at han var i Stand, til at forsvare sig, dersom Fienden maaskee af Fortvivlelse maatte beslutte sig til at angribe os om Natten, Klokken 11 om Aftenen hørte vi Kanonerne fra Spidsen at Kinburn, som vedholdt den gandske Nat igiennem. Det var Generalen, Chef von Somgroff, som ved Jlden fra sit Batterie, den han lod rase ved Mundingen af Kinburn, havde forhindret den fiendtlige Flaade at forlade Liman, og foraarsagede derved, at nogle Linieskibe og andre Fartøier strandede. Prindsen af Nassau rykkede an mod dem; han stillede sin Flotille i to Colonner, som udbredede sig, og formerede en halv Maane, i hvilken han indsluttede de strandede Skibe. Han maatte udstaae en ugemeen heftig Jld, saavel fra Fæstningen og Batteriet af Hassan=Pascha, som fra de smaae Fartøier, som samtlig laae under Murene af Staden, for at komme til Skibene, som, paa een saa eftertrykkelig Maade understøttet, forsvarede sig med den største Haarnakkenhed. Trefningen varede 4 og en halv Time, og alle de, som vare paa Flotillen, have udviist en Tapperh. og Behiertigh., som Prindsen af Nassau ikke nokson kunde berømme. Ni Linieskibe og Fregatter ere faldne Seiervinderne i Hænderne, af hvilke syv ved vores gloende Kugler ere satte i Brand og fløme i Luften. Tyrkernes yderlige og rasende Haarnakkenhed er Skyld. udi, at vineppe har kundet redde Mandskabet paa et eneste Skib. Det var et frygteligt Syn at see mere end 2000 Mennesker, som enten ere omkomne i Luen eller i Vandet. Strømmens Heftighed tillod os ei at redde saamange deraf, som vi havde ønsket. Paa denne Maade har Hendes Keiserlige Majestets Flotille tilintetgjort den Ottomaniske Søemagt, som bestod af saamange Fartøier og Skibe, af saamange Slags. Fiendens Tab er meget anseelig. De Fangnes Antal, som ere bragte til Kinburn, beløber sig foruden dem, som paa de Skibe, som vi have taget, ere forbrændte, til 1673, blandt hvilke ere Skibscapitainer og forskillige andre Officierer. Vi have af Fiendens allerede over 8000 i vores Magt; men da de selv endnu efter Trefningen, da man nærmede sig til dem for at drive dem sammen, begyndte igien at slyde med Kartets her, saa stak vores deres i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-15
J begge Treffingerne have vi mistet 2 Officierer, og 16 Gemene. Den første Qvarteermester, Ridder, von Ribas, som commanderede en Galei, og udmærkede sig ved sin store Tapperhed, er saaret tilligemed 10 andre Officerer og 52 Soldater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-08-15
Indenlandske Efterretninger.