Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-21
Breve fra Mayland af 31te Julii melde, at alle Kongens af Sardiniens Bestræbelser for at dæmpe denne Insurrektion havde været frugtesløse. Patrioterne, eller Jnsurgenterne, havde den 23de bemægtiget sig Citadelle- og Staden Asti, hvor de satte alle for politiske Meninger Arresterede i Frihed. I en Sirkulaire, hvoriRevolutionisterne opmuntre deres Kammerater til at ile dem til Hielp, for at giøre hele Piemont frie, hedder det ovenfor: "Frihed, Mod, Liighed, Republik eller Død, Til vore Brødrede Piemontesiske Patrioter Denne Sirkulaire er underskrevet af Picientino og Perrachia, hvoraf den første kalder sig Slotskommandant- og den sidste Chef for den bevæbnede Magt. Efter disse samme Breve havde Urolighederne udbredt sig over næsten hele Piemont og var Revolutionen udbrudt i Fos sand Mondovi, Alessandria og mange fleere Steder. Derimod skal Opstanden, efter Breve fra Maland af 5te August, have taget en anden Vending. og Jnsurgenterne være fordrevne fra Asti; de have derpaa trukket sig til den genuesiske Grændse, hvor de forene sig med andre Jnsurgenter. Fremdeles meldes, at Garnisonen i Turin er forstærket med 1800 Md. og at der sammesteds gaae meget hyppige Patrouiller. Regieringen stoler forresten paa Buonapartes og Cisalpinernes Venskab. I de sidstes Republik, (som nu ogsaa er erkiendt af Toskana) sættes, paa Buonapartes Befaling, Fortet Frant, hidtil Urbino kaldet, ved Bologna ufortøvet i Forsvarstand, hvor Republikens Ingenieur og Artillerie=Skole skal henlægges. Der skrives ogsaa fra Maland, at Borgeren Battaglig (see Avisen No. 64 under Blandede Efterretninger) har, efter Buonapartes Anmodning, overgivet det cisalpinske Direktorium et med mange Navne underskrevet forsynet Skrivt, hvori bedes om, at Venedig maae blive forenet med den cialpinske Republik. Buonaparte har ogsaa befalet, at Malammocco, Lido, Palestring Chioggia, Cavargerd, Crado, Lorev, Murano, Torcello, Mestre og Cambarave skulle høre til Staden Vene dige Departement og skikke Deputerde, som skulle tage Sæde i den nærværende Municipalitet. Franzoserne ere landede paa den venetianske Øe Corfu, hvor de af Jndbyggerne bleve modtagne med almindeligt FrydeskriigDe satte sig strax i Besiddelse af Fortet sammesteds, hvor de fandt 600 (størstedeelen Metal=) Kanoner. Buonaparte har allerede officielt meldt det franske Direktorium, denne Erklæring, tillige melder han at Øerne Jante Jephalonta og St. Maure have samme Længsel efter at vorde frie, at Borgeren Arnand vil indskibe sig, for at plante den trefarvede Fane paa Ruinerne af Ulysses's Palads (paa Øen Jthaca). Mainotterne (et Folk i Landskabet Maine, i Morea, som nedstammer fra Spar tanerne og af det gl. Grækenland eene har vidst at bevar sin Frihed) have sendt en af Landets Fornemste til Bunaparte for at yttre ham deres Ønske efter at see nogle franske Krigskibe i deres Havne og at kunne være ham til Tieneste paa nogen Maade. Helten har i sit Svar forsikret de brave Mainotter og Frankrigs Høiagtelse. - Paven har nu nydt den Ære, ved en fransk Kouree, at modtage en meget venskabelig Skrivelse fra det franske Direktorium, hvori ham loves al muelig bistand for Fremtiden. Tillige giver Direktoriet ham 700,000 Daler efter i de paalagde Contributioner, og ophæver Seqvestret, som var lagt paa Geistlighedens og Privatpersoners Godser. Tillige erkiendes Pavens Gesandt Massimi i samme Skrivelse og man venter dagl. Joseph Buonaparte Overgeneralens Broder, til Rom som fransk Gesandt. - Den liguriske (forhen gennesiske) Republiks hele Militaire skal blive 6000 Md. stærk. De afrikanske Slaver, som den 14de Juli fik deres Frihed, ere nu bortskikkede til Tunis og Algier. Fra Staden Genua er Borgeren, Conti skikket til Florenz, for der at fordre Gotgiørelse, fordi man i Livorno har traadt nogle gennesiske Borgeres Kokarder under Fødderne. - De 50,000 Md.