JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Sekretair og Kommitteret Stoud er bleven entlediget fra de Forretninger, som hidindtil, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27 Septbr. 1799 dens 265, have paaligget ham, som Politiemmesterens Medhjælp, med at giennemgaae de udkomne Skrifter ; hvorhos Hs. Majestæt allernaadigst har resolveret, at disse Forretninger i Fremtiden skulle overtages af Assessorerne i Kiøbenhavns Politiret Det kongelige medicinske Selskab har i denne Saison indbudet Hr. Justitsraad og Professor Th. Bugge til Æresmedlem. Af nye ordentlige Medlemmer ere tilkomne: Hr. Dr. Philosophie Ørsted og de Hr. Doctores Medicinæ Wedel Simonsen og Willemoes Beslagmester Dreier ved den kongelige Veterinærskole, har indrettet et nyt Slags Uldsaxe med Bøile og Navle. Den føres paa den sædvanlige Maade som Bøilesaxen, og har desuden de Fortrin at den gaaer let, saarerikke Dyret og glipper ikke over, er et saabrækkelig, og man kan i lige Tid udrette det samme med den, som med den store Bøilesax. Naar de forfærdiges fabrikmæssigen, kan Stykket leveres for 1 Rd. Som Aarsag til, at der ingen Tid er skrevet og grublet saameget over Oekonomen som nu, hvor den dog saalidet virkelig udøves, anfører Bogtrykker Stephanson i blant andet, at vi bruge eller have gjort os flere Fornødenheder end vore Forfædre og ere maaskee i samme Forhold blevne mindre virksomme. Den som har havt det Held, skriver han, at herbergeres inden Fængslernes Mure noget længere end Døgnskuens Alder, han vinder Erfaringer, dem han forgieves vilde lede efter i den vid Verden. Han paastaaer, at naar en saadan Person efter nogle Aars Forløb kommer ud af Konvoluttet kommer han ligesaa karsk og trivelig derfra, som da han med megen Høitidelighed blev indpakket. Finder det Modsatte Sted, da er det ikke Konvoluttets Uduelighed, der gjorde ham til en Skrantning, men Tilfældet og store Synder mod Orkonomien. Jeg har skriver han, gi denne Erfarings skole (hvortil et antidogmatisk Flyveblad, som bekiendt, forhialp Forfatteren for omtrent 10 Aar siden) været En leve 1/2 Aar i Selskab med omtrent 40 andre unge og gamle Kandidater som havde de sikreste Udsigter saavel om Natten som om Dagen Til Lænker, Baalet, Hjul og Kagen, og ikke een i dette Tidsrum var inkomoderet af nogen af alle de Tilfælde man giver Navn af Sygdomme, da den dog var en Samling af Russer, Jøder Tydskere og Jyder &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Besidderen af Stamhuset Lerchenborg har faaet Tilladelse at bortsælge samme med underliggende Bøndergods. Kirker og Tiender i Sielland, samt en i Kiøbenhavn beliggende Gaard imod at 913400 Rd. som en Fide Commis blive indestaaende i de samtlige Eiendomme, som en prioriteret Gield næst efter den paa Stamhuset hidtil hæftende Gield, og at jus vocandi til samtlige Kirker overdrages Hs. Majestæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Den forhenværende keiserlige Gesandt ved det danske Hof Hr. Grev Kaunitz har i disse Dage tiltraabt sin Tilbagereise til Lands, da han formedelst vedvarende Modvind saae sig nødsaget at afstaae fra sin første Plan, at gaae til Søes til Lybek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Jstedenfor de trekantede Hatte, som hidindtil blev baarne af det danske Kavallerie, faaer det nu runde Hatte som for til ere prydede med en oval Messingplade, hvilket i nogen Frastand giver dem Udseende af Huer, og alt saa tager sig meget vel ud. Nogle af Officererne have allerede anlagt disse Hatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Rygtet fortæller, at der er bleven ført Klage over en vis Præst, fordi han nogle Gange skal have forladt Kirken. uden at prædike, naar han fandt at de forsamlede Tilhøreres Antal ikke var stort nok, og fordi han undertiden var kommet paa Kirkegaarden for at kaste Jord paa Liig, uden at være iført sine Præsteklæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Den unge Dam fra Svendborg, som i afvigte Aar vandt saa meget bifald i Hovedstaden ved at lade sig høre paa Violin, er nu kommen tilbage, for endvidere at uddanne sine musikalske Talenter, der opvække en saa grundet Forventning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Uagtet adskillige Skibe nu daglig forsyne Kiøbenhavns Jndbyggere med det saalænge savnede Brænde, saa er denne Artikels Priis alligevel usædvanlig høi. En Favn tørt, Brænde betales endnu med 15 Rd. og Favnen af det grønne koster 11 til 12 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Den for sin Duelighed i de physiske og chemiske Videnskaber saa fordeelagtig bekiendte Professor Plaff i Kiel en bleven kaldet til at beklæde en Lærestoel i den theoretiske Lægevidenskab ved Universitetet i Halle under meget fordeelagtige Vilkaar. Om han antager Tilbudet er endnu uvist Overalt har den ikke saa meget haarde som langvarige Vinter havt til følge, at Vegetationen er bleven ualmin. delig forfinket. J Almindelighed pleier Skoven at fremspire stærkt i de sidste Dage af April Maaned, i Aar sees derimod endnu neppe Knopper paa Træerne. Men det for nogle Dage siden indtrufne blidere Veir vil snart til veiebringe en kiendelig Forandring. Efter en meget varne Dag glimtede Lynilden meget hyppig i Mandags Aften, Sidste Bededag den 27 d. M. bivaanede de høie Kal. Herskaber Gudstienesten til Høimesse i Frue Kirke, hvor Stiftsprovsten Hr. Dr. Plum prædikede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Man siger, at visse ringere Embeder uden Forskiel under hvilket Kollegium de henhøre, i Fremtiden enten udelukkende, eller dog fortrinligviis skulle forbeholdes Underofficerer, som have udviist troe Tieneste i et vist Antal Aar ved Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Politivennen giver et probat Raad imod de paa Landet omløbende Bistekræmmere, som skiller os ved vor klingen de Mynt, og udbreder en unyttig Modesyge paa Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Naar f. Ex. den Sognefoged der i sit Sogn anholdt en Bissejøde, Bissesvensker, Svenskerinde, eller andet Bissevæsen, NB. med Kram og Alt, erholdt til Belønning 16 af det forefundne, saa vilde Landet snart renses for en Plage, der er større end man tænker, der ødelægger Kiøbstæderne ved at borttage deres Næring, og de godtroende Landsbyfolk ved Optrækkerier og ikke sielden ved Tyverier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Man begynder nu og at tale om Søndagsskoler for Tienestepiger uden for Dandsebodene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Paa Begiering af Politimester Wulfsberg kundgiøres at en Skipper ved Navn Johannes Johannesen fra Nyborg i Fyen skal i forrige Sommer have ligget med sit for rende Fartøi i Drammen, hvor ham, Natten til 28 Ju gi, af Kajytten er bleven frastiaalen adskillige Ting af Værdi. - Dersom han ved Fartens Aabning kommer i Nærheden af Christiania og han da vil melde sig der paa Politikammeret, saa skal han faae endeel af sine Ting tilbage. - Hr. Politimesteren korresponderer i denne Tid paa Sverrig, for at prøve, om han derfra kunde forskafse ham endnu mere af det han mistede; om det lykkes vil Tiden vise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Til Kiøbenhavn er i disse Dage ankommen fra Hamborg Entreprenøren for det sammesteds etablerede franske Skueplads. Han har ifinde at anholde om Tilladelse, at lade Truppen komme og at spille de Aftener, da der ikke spilles paa det kongelige Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Kammerherre Anker, der var bleven meget farlig syg paa sin Opreise herfra til Kristiania er nu temmelig kommet sig, til Glæde for mange Mennesker, som ernæres ved hans Foretagender. Dagen erklærer det for et aldeles ugrundet Rygte, at Keiser Alexander har i Sinde at kjøbe Doublette Samlingen paa det Kgl. Bibliothek. Der har ikke engang været underhandlet derom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
J engelske Blade fortælles om Hetugen af de Enghiens Henrettelse, at, da man oplæste hans Dom, sagde han, Kan jeg faae Bonaparte i Tale, J Jae, sagde Hulin hvis De har Opdagelser at giøre. Opdagelser, saade Prindsen, for mig til Retterstedet. - Da man sagde ham, at de Grenaderer som skulde skyde ham, vare Jtalienere af Bonapartes Garde, sagde han : Gud skee Lov, at det ikke er mine Landsmænd. Hans Øine vare ikke tilbundne, og da han saae der var lagt an, raabte han: plavere, lavere, ellers skyde J feil. 7 Skud, traf ham og han døde øjenbliklig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
En lille gammelagtig Mand stod for nogle Dage siden paa den franske Rhinbred og vinkede til en tydsk Fisker i Saspach. Denne roede til og satte ham over, hvorfor Franskmanden betalte 10 Karoliner. Man paastaaer at det har været Dumourier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Bonaparte paatager sig undertiden Jncognito. Nylig gik han i en simpel Dragt med Krigsministeren, General Berthier, til Fods i Theatret. Skildvagten kiendte ham, og præsenterede, hvorfor han fik en Jrettesættelse; men besad Aandsnærværelse nok til at svare: Det er ikke for Den Borger, men for Generalen. Undertiden belønner han endog frimodig Dadel eller raske Svar, naar de kuns intet Fornærmeligt indeholde. Da han engang giennemløb Moreaus Feldttog paa Kartet med General Dessolles bemærkede han om en Position, at havde han dengang været i Erkehertug Karls Sted, kunde han have svrængt den hele Armee i Rhinstrømmen. "Det havde et Halvthundrede som De ikke været i Stand til, svarede Dessolles. Dagen derpaa blev han udnævnt til Statsraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Da Moreau i Aaret 1796 - siger en kompetent Dommer - trak sig tilbage fra Bayern, og Bona. parte paa samme Tid vandt den ene Seier efter den anden i Jtalien, kaldte Pariserne den Ene Retirade Generalen og den Anden Seiers Generalen. Hiint skulde indeholde en Dadel for Moreau, dette en Lovtale paa Bonaparte. Og i Hobens Øine forholdt det sig vikkelig saa; men Kienderen lod sig ikke vildlede af Mængdens Skrig; den tilbagetrækkende Moreau bød han Laurbærgrenen og den fremrykkende Bonaparte priste han lykkelig. Og heri dømte han ret, thi det var overeenstemmende med Krigskonstens Grundsætninger og de særskilte Forhold, hvori Enhver befandt sig. At trække sig tilbage, for en overlegen Fiende uden Tab, røber meer end den almindelige Feldtherre, at giøre det med Fordeel, at giøre det saaledes som Moreau gjorte det i Aaret 1796 er det Høieste, som lader sig opnaae ved Krigskonsten. Og denne kiekke, mageløse Retirade var ikke Resultatet af et Ongefær af Omstændigheder eller en naturlig Følge af Nødvendigheden. J saa Fald vilde Moreau kuns havehandlet mekanisk og ikke været i Stand til end engang at trække sig lige saa heldig tilbage, under andre Betingelser, Ney det var den ei, og at Moreans Gennie ene havde ledet den, beviste han Enhver, som endnu ikke var ganske overbevist, ved hans anden, næsten ligesaa mærkværdige Rettrade i Jtalien i Aaret 1799, da den franske Armee, efter Scherers Nederlag, var modløs og savnede Alt, og den forenede Russiske og Keiserlige Armee trængte fremmed Kiempeskridt. - At han, denne mageløse Hærfører, ogsaa forstaaer at trænge frem og seire, naar det er Tid er Navnet Hohenlinden Borgen for, hvor han erobrede Frankerig den Fried paa Fastlandet, det forgiæves havde søgt ved saa mange uhyre Anstrængelser,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Allernaadigst afsagte Høiesterets Domme. Fredagen den 17 Febr. No. 118. Bilsted for Morgenstierne Forrige Forpagter Niels Rasmussen, Rottbøll J kontra Justitsraad Christian Lange. (Sagen angaaer et halvt Aars Forpagtningsafgivt af Gaarden Nørre Allenlyst, med 215 Rd., samt 20 Rd. som Justitsraad Lange fordrede for noget Fourage og Brænde, Citanten skal have bekommet, samt Rasmussens Contraprætenske ner til Jndstævnte i Anledning af Kontraktens Misligholdelse.) Dom: J Sagens 3die Postes 2den Punct: Jndstævnte bor til Citanten betale de omtvistede 84 Rd. med Rente, Procento deraf fra den 16 Febr. 1801 til Betaling skeer. J ovrigt bør Birketingsdommen, saavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rd. No. 203. Rottbøll J John Thomassen Næbb, kontra Jngen mødte, Christopher Christophersen Bueskieret. (Sagen angaaer Citantens Odels= og Aalædes Ret til 1. Marklaug Jordegods i Gaarden Næbb i Ritsens Tinglaug.) Dom: J. Thomassen bør være berettiget til at indløse den paa Skiftet den 11 Juli 1763, til Sikkerhed for C. C. Bue, skierets Hustrues Arv udlagte 15 Marklaug i Gaarden Næbl. med 21 Rd. 76 s.; saa bør og den paaankede Jndførsels= og Forbudsforretning at 26 Juni 1797 ved Magt at stande. Proressens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstævnte som Tabende 1 Rd. No. 283.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Mødte, Prokurator Rottbøll efter Kal. Betaling, kontra Wivet, Arrestanten Ole Sørensen Ast m. fl. i en Tyvebande 1 i Weile Amt implicerede Personer. (De ere tiltalte for Jndbrud og Tyverie. Ved den i Sal gen ergangne Kommissionsdom af 27 Decbr. 1802 ere endeel af de Skyldige befundne dømte til Tugthuusarbeide, nogle til Kagstrygning og Fæstningsarbeide, deres Livstid og nogle frie kiendte m. v.) Dom : Mette Cathrine Jensdatter Poul Møller, Niels Andersen, Jens Jensen, Henrich Jensen, Poul Bang, Jens Mogensen, Maren Nielsdatter, Jacob Rug, Inger KirstmeAndersdatter bør for Altors Tiltale i denne Sag sel at være Markus Nielsen, Poul Nielsen, Niels Thyboe, Mogens Jensen og Anders Westergaard bør for Actors videre Tiltale denne Sag frie at være. Jens Andersen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brod i 8 Dage, samt tilligemed de for videre Tiltale i denne Sag friefundne, hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Mod Maren Jørgensdatter forbeholdes Justitiens Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
J Henseende til OS. ust, Thomas Andersen Stald, Ole Jensen, Søren Jørgensen Mogensen, Maren Hansdatter og Niels Egeberg høiKommissariernes Dom ved Magt at stande. Endelig bør Prokurator Christen Faaborg for sit som Sættedommer, ved Nor vang Torrilds Herreders Ret, under Forhørets Optagelse med Mette Cathrine Jensdatter og Poul Møller brugte Forhold, ved at sætte disse paa Vand og Brød, være Justitiens Tilta, le undergiven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 30te April Skoemagermester J. Frandsens Søn, Hans Borre, Fadd. Mad. Nissen, Jfr. Kiøbye, Farver Kellinghuusen, Forligelseskommissair Eilschou, Kiøbmændenne Holmsted og Jversen, Guldsmed Theilgaard, Bogtrykker, Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Begravet. Fra den 23de April til 1ste Mai Rebslager mester N. Bonnesens Søn, 12 Dage; Jfr. Karen Schiøths.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Avertissædes. Da jeg har etableret mig her i Byen, som Guld- og Sølvarbeider, saa rekommanderet jeg mig herved, til enhver af de Jnden eller udendes som maatte behøve noget af mit Arbeide, forsikrende om probat og redeligste Behandling. Svendborg den 30 April 1804. P. Harder. boendes i Skattergaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underhaanden at sælge mit iboende nye Huus, beliggende paa Hjørnet af hans Jensens Stræde, og Bangs Boder, under No. 544 Litr. Et med tilliggende Leievaaning Litr. 6, altsammen bestaaende af 8 Fag til Gaden med Muur og Bindingsværk, er vel indrettet og holdt i forsvarlig Stand; Huset er passende for en liden borgerlig Familie, som Skræder eller deslige Professisioner, som et behøver alt for rummelige Værkstæder ; de Lysthavende ville behagelig henvende sig til mig. Odense den 1 Maj. 1804. P. Paulsen, Peruqvemager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Hvor et Partie af 200 Tdr. god havte kan bekom NB. mes, anviser Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Creditorerne i Kiøbmand Lorenzens Concurødre, anmodes at møde ved Samlingen i Boet den 3de Maj førstkommende Eftermiddag Kl. 2 Slet, da Ting af Vigtighed for Boet og Creditorerne bliver at afhandle. Odense den 28de April 1804. Knutzen. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Onsdagen den 9de Mai om Formiddagen Kl. 9. C. S. Elet bliver i Odense Spinderie paa Grandredre. Kirkegaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel spundet Hørgarn af forskiellig Qvalitet. Garnet kan nogle Dage i Forvelen eftersees paa Auctionsstedet, hvor Conditionerne blive bekiendtgjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
i Kjøbmand Simon Hempel i Faaborg er nye hiemkommenbenhavns Steenkalt samt Gaase, og Kuglefter at faae tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Godt Gibssteen a 2 Rd. Tønden samt fiin prepareret Gibe 2 Mk. Lispundet, er at bekomme i Kiøbenhavn paa Kongens Ave=Torv 164.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-02
Extra fine gule moderne italienske Straahatte, som i disse Dage nylig til Kjøbenhavn er ankommen, er som sædvanlig at bekomme paa Kongens Nye=Torv 164. skriver godt tient som Ladesegib, ønsker sig en Ladefoged Condition til 1, November; Anviisning skeer fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
J Anledning af den sidstomtalte Fægtning imellem de franske Kanonbaade og 6 engelske Fregatter, hvorved disse se atter bleve nødte til at retirere, saavelsom af det stolte Syn for Franzoserne, at see deres smaae Fartøier i anden Søe at formere en Linie ligefor de umaadelig større engelske Skibe, siger Moniteuren, at Engellænderne have Ret i at sige, at det er Davids Kamp med Kæmpen Goliath, da Goliath ogsaa her maae vige for den lille David. Engellænderne sagde før, at vi havde ingen Havne lige over for deres Kyster til at rumme et saa stort Antal Skibe. Bonaparte bød Soldaterne : Graver Hav neel og istedet for en have de gravet 4. De sagde at vi behøvede endeel Aar til Skibsbygning, og i mindre end 6 Maaneder have vi faaet et Antal Skibe, som kan føre 200000 Mo. De paastod det var umueligt at forene disse se Skibe og dog have de, uagtet at engelsk Krydsning, Aarvaagenhed og Fægtning, seilet kjækt fra den ene Havn til den anden. Nu sige de, at vi umuelig kunne fare forbi deres Skibe paa Landgangsreisen; men saasnart Signalet bliver givet, skulle de see, og kun een Gang see, om dette bliver mere umueligt at udføre end alt det Øvriger. Foruden denne Artikel i Moniteuren anseer man i Paris Joseph Bonapartes Udnævnelse til Oberst ved Landgangs. armeen som Tegn til, at denne Expedition er nær for Haanden. J Førstekonsulens Budskab til Senatet desangaaende hedder det iblant andet, at hans Broder Joseph brænder af Lyst til at hævne paa Engellænderne den Troløshed, hvormed de have brudt Fredstraktaten af Amiens, som han havde udvirket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
Fra Engelland melder man, at Steenerpeditionen med uforrettet Sag kom tilbage til Dungenes den 18 April. Den havde blot været Øienvidne til en Krigsøvelse af 15000 Matroser i hele 6 Timer, hvorved saaes mange franske Damer som Tilskuerinder. Den franske Krigsminister Berthier fortsætter idelig sine Kystreiser frem og tilbage for at tage Landgangsstropperne i Øiesyn. - Fra Toulon, er den franske Admiral Latouche udløbet med 4 Linieskibe, 4 Fregatter og 3 Brigger og er den 9 April seet paa Høiden af Marseille, saa det nu er baade vist og sandt i alle Maader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
J Servien er de insurgerede Kristnes Antal nu langt over 3000 Md. og bliver idelig forøget. Deres Hovedmagt staaer for Belgrad. Deyen Kutsukuly vilde for kort Tid siden hemmelig bortflygte fra Belgrad til Widdin med alle sine Skatte for at undgaae Serviernes Hævn; men de omringede ham med 5000 Mk. og tog ham fangen. Han har budet 100000 Piastre for sin Løsladelse, hvilket ikke blev modtaget, men blot indberettet til ChefenCjernt Georg til nærmere Afgiørelse. J Konstantinopeer, har været holdt Raad, i Anledning af denne Oprørskrig, men Jntet afgjort, da Meningen desangaaende var ulige og Regieringen er svag. Dog menes, at Beglerbeyen af Rummelien faaer Ordre til at skifte Rolighed igien i Servien, sætte Pachaen af Belgrad i behørig Myndighed, og derimod undertrykke de øvrige egenmægtige Deyer. Ostindien. Den imellem den engelske General Wellesley og Scindiah den 22 Novbr. sluttede Vaabenstilstand, (see No. 52.) er allerede brudt igien. Den 29 Novbr. kom det atter til et nyt Slag, hvilket Maratterne begyndte med en heftig Kanonild, men deres Linie blev snart giennembrudt ved Engellændernes Maneurer og Tapperhed, saa at hine maatte flye overalt. Maratterne efterlod over 1000 Rd. Dræbte paa Kamppladsen og fik et Antal af over 20000 Saarede. Mange Elefanter, Kameler, Heste, Vaaben og Bagage faldt i Engellændernes Hænder. Disses omtrentlige Tab anslaae de selv til 50 Dræbte og 300 Saarede, hvoriblant 5 Officerer. Paa Ceylon er Kongen af Candy bleven saa opbragt over . sine Troppers Overvindelse af Engellænderne, at han har ladet opbrænde endeel Skove, som af hans Forfædre sted. se bleve holdte for hellige. En Mængde Folk maae har ogsaa have ladet henrette, da man har fundet mange sønderhugne Kroppe; Nogle vare spiddede og Andre halv stegte af den stærke Skovbrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
Den 19 April hændtes den Usædvanlighed i Overhuuset. at Ministrene bleve overstemte af Opositionen, da denne paastod alle Depeschers Dagsdata i Parlamentet paa de til Indien afsendte Efterretninger og Krigens fornyede Udbrud. Da baade for og Grenvilles forenede Parti nu stræder efter at fortrænge det nærværende Ministerium og faae Pitt igien i Spidsen, saa troede man, at denne Minoritet vilde have skadelige Følger for Ministrene ved næt meste Parlamentsamling. Som en Følge heraf samledes en usædvanlig Mængde, saavel af Medlemmer som Tilhørere, den 23 April i Underhuset. For gjorde Begyndelsen med at laste Ministrenes hidtil fulgte Forsvarsregler og foreslog nogle nye. Addington paastod, det var urimeligt nu at begynde fra for af med et nyt Forsvarsystem- og sagde reent ud, at det blot skede for at chikanere Ministrene og at faae dem af Veien. Derpaa kom Pitt frem- og sagde, at Taushed i denne frygtelige Krisis vilde være en Forbrydelse. Han talede derfor i 2 stive Timer og holdt i denne Tale med Fox. Statssekretairen og Generaladvokaten forsvarede Ministrene. For dadlede dem paa ny, fordi de vilde beholde deres Plads, da de dog selv indsaae hvor gavnligt det var at Pitt kom i deres Sted. Efter saaledes at have debatteret hele Natten kom det om Morgenen Kl. 4 til Stemming; men Addington fik 52 Stemmer mere end For og seirede atter. Jmidlertid tales om en snart forestaaende Ministerialforandring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. General Moreau kan nu ogsaa lade sig Bøger tilbringe i Tempelfængslet og arbeider, efter offentlige Blades Paastand, paa Historien over fine Feldttog Madame Moreaus Bedstemoder, Madame Loriat, er nylig ankommen fra Jøle de France til Frankerig. Det er en Dame paa 80 Aar som nu vilde ende sine sidste Dage i sin Families Skiød. Hendes Klenedier ere hende underveis fratagne af engelske Kapere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
J Rouen er Bladet le Repertoire bleven forbudet at udgives fordi det havde indeholdt nogle Reflectioner over Pichegris Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
En ung Russer, som var kommen til Paris for at studere Tegnekonsten, blev saa fortrydelig over, at han ikkun fik den 5te Medaille ved sidste Præmiekiendelse i Louvre, at han strax gik hiem i sit Logis, skar alle sine Tegninger itu og endte med at skiære Halsen over paa sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-04
En Forbigaaende saae nylig i Rouen en gammel Matrone og en ung Pige at slaaes og spurgde de omkringstaaende Qvinder hvad der var paa Færde. Aa blot en Bagatel, svarede en af dem, den gamle Kone paa 60 Aar vil 5te Gang i Brudeseng og hendes Datter, som endne ikke er givt, vil forbyde hende det og have sig selv Brudesengen forbeholden.