JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Tyskland. Fra Frankfurt a. M. meldes under 18de Marts Folgende: Strax efterat den nye Presselov for Storhertugdømmet Baden var bleven bekjendtgjort, nedsattes af Forbundsdagen en Committee, for at underkaste denne nye og fra de i de øvrige tydske Forbundsstater gieldende Bestemmelser for Trykkefriheden, saavel i Henseende til Jndhold som Aand, saa meget afvigende Lov en omhyggelig Critik.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Bemeldte Committee eragtede, at den i Baden udkomne Lov burde erklæres forbundsstridig og det ved en formelig og i et Plenarmøde tagen Beslutning af Forsamlingen. Tillige blev det overladt den badenske Regjering, indtil videre at suspendere benævnte Lov. Herpaa er nu fra Karlsruheindløben et værdigt, men undvigende Svar, hvori tillige alle de i Committeens Beretning anførte Punkter, der lægges den badenske Presselov til Last, gjendrives. Forbundsdagen venter nu, som det hedder, Præsidenten Grev Münch=Bellinghausens Ankomst fra Vien, for at tage en Beslutning i dette Anliggende. Jfølge eenstemmige Efterretninger fra det Badenske er man slet ikke der tilbøielig til at rette sig efter nogensomhelst Beslutning af Forbundsdagen, der kunde sigte til Presselovens Ophævelse. Meget mere søger man fra Carlsruhe af at bestride Forbundsdagens Ret til at blande sig i slige de tyske Staters indre Anliggender. J Frankfurt længes man efter at vide Udfaldet paa denne Contravers.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Rusland. Den russiske Regjering har nu taget en Bestemmelse angaaende Polens fremtidige Forfatning. J et den 26de Februar i Petersborg udstædt og den 25de Marts i Varschau bekjendtgjort Manifest tilskrives den sidste Revolution i Polen den Misbrug, som nogle urolige og ildesindede Personer, har gjort af de Kongeriget Polen af Keiser Alexander forundte liberale Jnstitutioner, hvorfor Keiseren har besluttet at modificere disse saaledes, at der ikke oftere kan giøres slig Misbrug deraf. Derpaa følge da Rigets nye Statuter, at hvilke følgende ere de vigtigste. Kongeriget Polen forenes for bestandigt med det russiske Rige og udgjør en integrerende Deel af samme; Kongeriget skal have en særskildt Bestyrelse, sin egen Civil- og Criminal=Lovbog, ligesom og Stædernes og Communernes Love og Privilegier blive i Kraft; De russiske Keiseres og polske Kongers Kroning skal for Fremtiden finde Sted i Moskou ved een og samme Act i Nærværelse af de dertil afsendte Deputerede; J Tilfælde af at et Regentskab indtræffer i Keiserdømmet, vil Regentens Myndighed ogsaa udstrække sig til Kongeriget Polen; Gudsdyrkelsen er fri, men den katholske Religion er som Pluralitetens Religion Gienstand for Regjeringens særdeles Beskyttelse og Velvillie, Den personlige Frihed garanteres; Jngen kan arresteres uden i de Tilfælde, som ere forudseete og efter de Former, som ere foreskrevne i Lovene og bør i det seneste inden 3 Dage stilles for en competent Ret; Confiskationsstraf kan kun anvendes ved Statsforbrydere af første Classe; Pressen underkastes nogle nødvendige Indskrænkninger; Kongeriget Polen bidrager til Rigets almindelige Udgifter efter et passende Forhold; Der skal for Fremtiden kun være en Armee for Polen og Rusland og Keiseren forbeholder sig senere at bestemme, hvor stort et Bidrag til Hæren det første Rige skal levere; Begge Landes Jndvaanere kunne gjensidig naturaliseres; Den øverste Bestyrelse har det af Statholderen præsiderede Administrationsraad, der foreslaaer Candidater til de vigtigste Embeder, hvilke kunne vælges uden Forskiel blandt alle Keiserens Undersaatter; Alle Administrationsanliggender forhandles i det polske Sprog; Landets gamle Inddeeling vedbliver, iligemaade Voivodskabs-Commissionerne, saavelsom Adelens og Communernes Forsamlinger
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Blandede Efterretninger. Den 15de Marts hændtes i Sognet Montefiorin i det Modenesiske den skrækkelige Naturbegivenhed, at Jorden pludselig aabnede sig, og opslugte en betydelig Landstrækning, med Marker, Græsgange og Træer, eet Huus og sex eller syv Hytter. Ødelæggelsen udstrakte sig i Retning af Floden Dolo, og endeel af Sognekirken sank, hvornæst den naaede Landsbyen Cadi Cerbiano, med 26 Familier, hvis Boliger for størstedelen enten styrtede sammen eller vaklede paa Afgrundens Rand; og man har Grund til at formode at Svælget vil udstrække sig i en Vidde af henved tre franske Mile. Lykkeligviis ere ingen Mennesker derved omkomne. Faa Dage iforveien faldt Borgen Montecuculo (den berømte Raymonds Fødested), hvis Grund var bleven undermineret ved en længe vedholdende Regn, og drog i sit Fald endeel af Klippen Montecuculo med sig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Den 9de Februar, Kl. 11 Formiddag, saae man i Vermeland en stor Flok Vildgjæs, som satte mod Nord. De I Januar og Februar Maaneder d. A. ere ved Kongs bergs Sølvværk producerede 1688 Mkr. 2 Lod gediegentSølv. J forrige Maaned blev udbrudt en Klump gedigent Sølv, vægtig 145 Mkr. 6 Lod.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Fra Christiania skrives under 21 Marts. Vi have midt paa Dagen fuldkomment Foraarsveir, om Natten fryser det ganske svagt. Jdag kommer de første Fartøier, som ere blevne vækkede ind igjennem Jsen op til Bryggerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Efterretningen om Grevinde Platers Død har ikke stadfæstet sig. Man erfarer at hun vedvarende opholder sig i Dresden. De høflige Tyve. Ved Midnat mellem 23de og 24de Febr. blev en Abbed i Frankrig pludselig vakt ved Synet af tvende Mænd, hvilke han spurgte, hvad de vilde paa en saa usædvanlig Tid, Vi komme, sagde den Ene, for at bede Dem om Hjelp. Vi ere 12 fattige Familiefædre og tage vor tilflugt til Dem." Strax fremtog Præsten sin Pung; men idet man tog den, bad man ham paa den høfligste Maade undskylde, at dette ikke var nok, og at de vilde opsøge hvad de kunde bruge. "Vær De iøvrigt, Hr. Pastor, ganske rolig, føiede de til, vi ere ikke komne for at tilføie Dem noget Ondt - bliv De kun rolig i Deres Seng." Medens den Ene nu blev for at underholde Præsten, randsagede den Anden hans Gjemmer, og paa hans Reclamation vare de saa høflige at tilbagegive ham et og andet, som de indsaae, han ikke kunde undvære. Præsten var 73 Aar gammel og fortalte med megen Munterhed sit Eventyr, idet han roste den Høflighed og galante Maade, hvorpaa Tyvene havde behandlet ham. Maade at blege Hør. Hørren koges og udvaskes med en fortyndet Potaskeopløsning, lægges derpaa i Vand, hvori man har blandet fint pulveriseret friskbrændt Kul af blødt Træ. Til 67 Pd. Hør bruger man ikke meere end 1 Lod Kulpulver. Efter 2 Timer, hvori man ofte rører om, bringer man Hørren i et andet Bad, som kan indeholde endnu mindre Kul, end det første, og lader den ligge, indtil den er tilstrækkelig bleget, hvilket en duelig Huusmoder strax efter Vadskningen godt kan kjende; 2- Dage ere tilstrækkelige. Hørren bliver derefter udbredet end nu nogle Dage fugtig paa Engen, skyllet i Vand, vasket i hedt Sæbevand og tørret i Luften. Saaledes behandlet bliver Hørren saa hvid som Silke og saa fiin, at den kan forarbeides til de fineste Tøier.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Fædrenelandet. Thisted. Den samme dødsige, tykke og usunde Luft, som vi havde forrige Aar, viser sig ogsaa i dette Foraar, og er formodentlig tilligemed det foranderlige Vinterveir Skyld i den Sygelighed, som i den sidste Tid har viist sig her i Byen; saaledes har den almeenfrygtede Strubehoste bortrevet en 4 a 5 Børn, men - besynderligt nok. - kun i een og samme Gade. En ondartet Thypus eller de her i Egnen saakaldte Sprinkler, have ogsaa her i Byen taget en 3 a 12 Offere med sig; dog har det næsten overalt lykkedes vor duelige Læge, Krigsraad Wittendorff, hvor han har været kaldet itide, at bekjempe Sygdommen og redde Patienten. Paa Anmeldelse, er imidlertid fra Øvrighedens Side de nødvendige Foranstaltninger trufne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Blandede Efterretninger. Generallietenant Frederik Greve af Ahlefeldt=Laurvig var født den 17de Novbr. 1760 paa Gaarden Bjørnemose i Fyen. Faderen var Genalmajor Greve Christian Ahlefeldt Laurvig, Stork. af Dbr., Moderen Elisabeth Juel af Familien til Thorsenge. J sit 8de Aar forlod han sit Fødested, og kom til sin Farfader, General Greve Ahlefeld paa Langeland, hvor han forblev til sit 13de Aar. Fra Barndommen af blev han dannet til Krigstanden, og i sit 12te Aar ansat som Captain a la sulte i fransk Tjeneste ved Regimentet Coux ports i Strasborg. Efter at have staaet i denne Stilling næsten et Aar, dog uden at forlade sit Fødeland, blev han 1772 ansat som Ritmester a la suite ved Armeen, og følgelig gik igjen ud af den franske Tjeneste. Hans Bestemmelse blev nu at studere 5 Aar i Leipzig, men da den berømte Gellert ved den Tid døde, blev Bestemmelsen forandret, og den unge Greve skulde nu i lige lang Tid dyrke Videnskaberne i Kiel. Efterat han her var bleven færdig, ansattes han ved Livregimentet Ryttere. Derfra efter to Aars Forløb som Escadrons=Chef ved det sjællandske Rytter=Regiment. I dette Tidspunkt giftede han sig med Frøken Charlotte Lovise v. Hedemann. 1783 blev han udnævnt til Kammerherre. 1788 gik han med Hs. M. Kongen og Hs. høifyrstelige Durchl. Landgreve Carl af Hessen, til Norge, og blev ansat ved det Smaalehnske Dragonregiment. Efterat Feldttoget var endt, forlod han Norge, og tiltraadte igjen sin Post i Livregimentet Ryttere. Kort Tid derefter udnævntes han til Oberstlieutenant. 1791 døde hans Fader, hvorved han blev Besidder af Grevskaberne Laurvig og Langeland, og endskjøndt han derved fik en meget betydelig Virkekreds vedblev han dog af Kjerlighed til Militairstanden sin militaire Bane. Han foretog 1794 en Reise til Armeerne i Nederlandene og Holland, og i Rhinegnene. Efter sin Hjemkomst, og da udstrakte Besiddelser, fordrede hans hele Opmærksomhed, lod han sig sætte at la suite i Armeen. Nu delede han sin Omsorg imellem Laurvig og Langeland. J Aaret 1801 under Krigen blev han udnævnt til Commandeur over Langelands Forsvar, og blev Generalmajor. 1803, 12te Juni, Stork. af Tdr. 1807 ved Krigens Udbrud med England blev han beordret at overtage Commanden over Øerne Langeland, Ærø, Thorseng o. fl.; og maatte derfor forlade et betydeligt Gods, han havde tilkjøbt sig i Holsteen, og med hvis occonomiske Jndretning han var meget sysselsat; men hvilket han, formedelst Krigens Vedvarenhed, maatte sælge med betydeligt Tab. 1808 var Langeland Hovedgienstanden for de spanske Troppers Revoltering. Held kronede hans Bestræbelser som Tildragelserne medførte. 1812 blev han udvævnt til Dannebrogsmand. Under Krigen forefuldt flere Kystfægtninger med Fjenden, hvilke samtlige vare til vore Vaabens Ære. 1815 blev han udnævnt til Chef for det fyenske Regiment lette Dragoner. Siden Generallieutenant; og efter Ansøgning i Naade entlediget. Han døde den 7de Marts sidst paa Tranekjær Slot.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Afdøde Etatsraad Gregers Wad var født den 24de Juni 1655 i Viborg, hvor hans Fader var Handskemager. Han deponerede fra Viborg 1773. Som Jnformater hos Conferentsraad Hoppes Sønner reiste han med den ene af disse 1790 i de danske Provindser og 1791 i Norge og Sverrig. Sidst i samme Aar tog han med dem til Gottingen og derfra 1792 til Vien, Schweiz og Jtalien. 1795. blev han overordentlig og 1803 ordinarius Professor i Naturhistorien ved Kjøbenhavns Universitet. 1800 blev han Lærer i det pædagogiske Seminarium. 1803 fik han Opsynet over det Kongl. Museum, blev Etatsraad 1814, Ridder af Dannebr. 1815 og 1817 Medlem af Consistoriet. Hans literaire Arbeider bestaae for største Deelen af Oversættelser og mindre Afhandlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Opfinderen af det saakaldte Ledde=Skib er J. L. Schmidt, i Altona. Det er egentlig to i Midten sammenledede Skibe, hvis vexelvise Stigen og Synken virker paa Aarerne og frembringer en fortskridende Bevægelse. Opfindelsen kan blive af overordentlig Vigtighed, hvis Forsøget svarer til de Forventninger, man giør sig derom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
De for nogen Tid siden i Viborg Samler efterlyste 50 Specier, som vare tabte paa Veien fra Bregendahl i Flye Sogn til Skive, ere nu fundne og af den retsindige Finder tilbageleveret. - Et skjønt Exempel!
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Fra den 10de til den 16de Marts ere 15 Skibe, ladede med Korn, passerede gjennem Øresund; af disse vare 4 bestemte til engelske, 4 til hollandske og 2 til franske Havne; 1 til Norge; de øvrige Fires Bestemmelse var ubekjendt. Den 23de Marts solgtes i Kbhvn. ved 4de Auction for3210 Rbd. rede Sølv Gaarden Nr. 485, Litr. A. i Steenkulsgaden ved Østervold. Eiendommen er assureret for 8700 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Aalborg Kirker. Døbte. Den 25de Marts, Farver R. B. Langes Datter, Jacobine Hansine Lange; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Nielsen, Borgeradjutant Eye, Guldsmed Holst. - Tobakspindermester A. Gjødesens Søn, Jens Peter Gjødesen; Fadd.: Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Meyer, Snedkersvend Th. Jversen, Skrædersvend L. Gjødesen. - Den 30te, Kunstdreier Brøchners Søn, Peter Theodor Brøchner; Fadd.: Mad. Schmidt, Jfr. Herss, Apotheker Strøyberg, Kjøbmand Worm, Fuldmægtig Tilemann, Skomagermester Elmquist, Toldbetjent Schøsler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Begravede. Den 29de Februar, Snedkersvend Chr. Sørensen Drøger, 43 Aar. - Den 1ste Marts, Jfr. Kirsten Lauritzen, 75 Aar. - Den 2den, Vægter Hans Christensen Rommedals Søn, 1 1/2 Aar. - Den 16de, Styrmand, Madsens Datter, 11 Dage. - Den 22de, Arbeidsmand Jens Jensen Nørtranders's Kone, Sophie Andersdatter, 68 Aar. - Den 27de, Toldbetjent Binderups Tvillingdatter, 5 Uger. - Den 30te, Mad. Beate Appelberg de Linde, 51 1/2 Aar. - Den 31te, Smedemester Niels Nielsen Holm, 38 Aar. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Svar til Jndsenderen af de 3 Spørgsmaale i denne Avis J. 54. Til det 1ste Efter Anordningerne bør Auctionsconditionerne til Salget af et Boes Eiendele veedtages under Skiftet, eller i alFald approberes af de Paagieldende - Arvinger eller Creditorer. Under Forudsætning af at dette er skeet, skjønnes ikke at en Skifteforvalter enten kan eller bør drages til Ansvar i det omspurgte Tilfælde, thi Kjøberne lide ingen Forurettelse og Sælgerne have samtykt i det Passerede. Er hiin Form ikke iagttaget, da maae de Paagieldende tilskrive sig selv Forsømmelsen og grunder Manglen sig paa at Skifteforvalteren har nægtet at høre de Jnteresseredes Meninger, synes det at Sagen rigtigst foredrages Anthoriteterne, da den let bliver cretiseret for skarpt imod een af Parterne, ved at behandles igjennem de offentlige Blade. Til det 2det.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Auctionsforvalteren bør vist holde Auction efter de Conditioner Reqvirenten begjerer, naar de ikke stride imod Auctionslovene med Hensyn til det Offentliges Jnteresse. Til det 3die. Med de Vedkommende som skulle være udsatte for Tab ved at Liebhavere bortskræmmes ved Auctionsconditionerne, kan der formeentlig blot haves Hensyn paa Sælgerne, og efter hvad der forud er berørt have disse Midler i Hænde til at afværge Tab, der kunne befrygtes formedelst uhensigtsmæssige Conditioner, og afbenytte de ikke disse Midler, maae de finde sig i Følgerne. Den 5te April 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Gud, ved en rolig og stille Død, at bortkalde Proprietair Jacob Severin Rosen, af Bollehede, i Moesberg Sogn, den 31te i f. M., i sit 69de Aar, bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner af mig, som Skifteforvalter efter ham. Frederikshavn, den 1ste April 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
En Beboelses=Leilighed i Cortes=Gyde er at erholde til Leie til Flyttetid. J. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Hvor en ny fiin Præstekjole, med tilhørende Vinger og en ny Pibekrave, er at faae tilkjøbs, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Undertegnede ere i disse Dage blevne forsynede med en Deel Sommerkasketter af nyeste og moderneste Facons, som, tillige med et Partie Vinterkasketter, Pellerier, Boas, Besætninger o. s. v., sælges til særdeles billige og nedsatte Priser. Philipson & Lipmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
At jeg fremdeles fortsætter den af min afdøde Mand; C. Worm drevne Uhrmagerkunst, og nu har faaet en solid og duelig Svend fra Kjøbenhavn til Værkstedets Be til at expedere de Uhre reelt og godt som maatte leveres mig til Reparation, ligesom at jeg er forsynet med et betydeligt Partie diverse Taffeluhre af nyeste Facons med Slag saavel paa Fjeder som Klokker, hvoriblandt et Engelsk med Klokkespil og Dato, samt smukke og gode Bornholmske Stueuhre, Sølv- og Guld=Lommeuhre, Nürnbergeruhre i alle Størrelser, hvilke Alle, i complet Stand, sælges til den allerbilligste Priis, det giver jeg mig den Ære at bringe til Kundskab for min afdøde Mands Venner og hvem anden der ville forunde mig sin Søgning. Aalborg, den 23de Marts 1832. Ane salig Worm, Gravensgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Anlediget af anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden at afhænde min paaboende, for en conditioneret Familie indrettede, Gaard, Mariesminde, i Byrum Sogn, af Hartkorn 1 Tde. 1 Skpe. Gaardens Bygninger ere alle vel vedligeholdte og Ladebygninger for 10 Aar siden opbygget. Paa Eiendommen, der er veldyrket - og hvorved tillige er en god Hauge, indhegnet med Plankeværk og forsynet med nogle Frugttræer - kan fødes 2de Heste, 6 a 7 Køer, 10 a 12 Faar. Af Vinterrug er nedlagt 4 1/2 Tønde, og til Udsæd af Vaarkorn vil medgaae omtrent 7 Tdr. - Gaarden, som kan tiltrædes dette Aars Høst, eller maaskee for, er beliggende ikke langt fra Hovedsognets Kirke, i Nærheden af den almindelige Landevei og omtrent 1/2 Miil fra Havnen Alsdybet. Saafremt det ønskes kan nogen Besætning samt Udbo følge med i Kjøbet, ligesom ogsaa endeel af Kjøbesummen, mod første Prioritet kan blive indestaaende i Eiendommen. Mariesminde paa Læs, den 21de Marts 1832. Berbom, Birkedommer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Licitationer. Tirsdagen den 10de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes Licitation paa Raadstuen til Opførselse af et Træholværk, fra Wigelsens eller den saakaldte Maren Brandtes Broe til Vandstedet paa Ny Torv, efter Conditoner og Overslag, som ligge til Eftersyn paa Kæmner contoiret, hvorhos bemærkes, at Overslagssummen udgjør 136 Rbd. 5 Mk. Sedler og Tegn; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de April 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-05
Auctioner. Ifølge hvad der er vedtaget under Skiftet efter Major og Commandant Müller, bliver den saakaldte Thranes Gaard, beliggende paa Frederikshavns Kjøbstæds Torv og bestaaende af: a) et 2etages Forhuus, 17 Fag Muur- og Bindingsværk, indrettet til Bopæl for 6 Familier. b) et 2etages Baghuus, indrettet til Pakhuus, Bryggers og Stald, 10 Fag, ligeledes Muur og Bindingsværk, foruden den til Eiendommen hørende Gaards og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved en Auction som afholdes paa selve Gaarden den 24de April førstkommende, Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 20de Marts 1832. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
Jtalien. Skjøndt man endnu aldeles intet kan sige med Vished, om hvad Frankrig og Østerrig egentlig have ifinde i Henseende til Kirkestatens Anliggender, synes disse dog at blive meer og meer indviklede og ingen af Patterne villig til at give efter. Til Beviis herpaa tjene følgende Efterretninger: Cardinal Albani har den 14de Marts udstædt en Bekjendtgjørelse i Bologna saa lydende: "Med stor Smerte have Vi erfaret de skjendige Excesser, som det lille Tal af Oprørsstiftere, der nu i mere end 7 Maaneder arbeider, paa at forberede og udføre de fordærveligste Attentater, alene i Haabet at drage Fordeel deraf, i de sidste Dage har overladt sig til. Disse Attentater have foraarsaget store Ulykker og falde tilbage paa Befolkningen, af hvilken dog sikkert det største Antal er besjælet af den bedste Tænkemaade og Ønsket efter fuldkommen Rolighed, hvilken Rolighed dog kun kan bestaae, naar Regjeringens Autoritet nyder Agtelse. Eftersom det er vor Pligt ved alle mulige Midler at bevare denne Stad for de Ulykker, som de Jldesindede have ifinde at paaføre samme, have vi giver den strængeste Ordre til, at de Skyldige ifølge Bestemmelserne i vort Edict af 20de Februar stilles for den temporaire Ret og den strængeste Undersøgelse der foranstaltes. Ligeledes finde vi os ogsaa foranledigede til den Erklæring, at de pavelige saavelsom de østerrigske Tropper overalt og under alle Omstændigheder ville gjøre øieblikkelig Brug af deres Vaaben for at forskaffe sig Agtelse og Lydighed. Hvo der altsaa maatte tillade sig mindste Udfordring, Fornærmelse eller Forhaanelse mod disse Tropper, har at tilskrive sig selv de Følger, som øieblikkelig ville indtræffe. Vi vil heller ikke dølge, at de Jldesindede tage meget feil, hvis de mene ved deres Haardnakkenhed enten at skræmme eller trætte Regjeringen. Denne er meget mere bestemt paa at tage de eftertrykkeligste Forholdsregler for at tugte og udrydde hine fra den første til den sidste, og saaledes rense Samfundet fra hine Elendige, der ere dets Svøbe og Skjændsel og i enhver Henseende fortjene at betragtes og behandles som offentlige Fjender."
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
Ogsaa i Neapel sporedes Jordskjelv den 8de Marts, i Hovedstaden selv var det imidlertid ubetydeligt, men fra Calabrien lyde Efterretningerne sørgelige. Catanzaro, en af Calabriens vigtigere Stæder, skal især have lidt. Det hedder i Neapel, at 700 Mennesker ere omkomne, men man haaber at dette er Overdrivelse, eftersom nøiagtigere Efterretninger endnu mangle og de Breve, man har faaet pr. Estafette, ere skrevne Morgenen efter i den første Angest. Man havde blandt andre faaet et, som var skrevet med Kul paa en Stump Papiir og forseglet med Brød, til Beviis paa, at Forfatteren endnu ikke havde turdet vove sig ind i Husene. Fra Calabria ultra, saavelsom fra Sicilien mangle endnu alle Efterretninger. Choler a.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
Efter al Rimelighed er denne Epidemi nu ogsaa udbrudt i Paris. Gazette de France af 28de melder: Med Bedrøvelse maa vi fortælle vore Læsere, at der i Paris har viist sig en Sygdom, som har alle Symptomer af Cholera. 3 Personer ere allerede døde og man er i dette Øieblik beskjeftiget med at syne Ligene. Times af 30te erklærer Sagen for upaatvivlelig, og melder, at 10 Personer vare bragte til Hotel Dien, af hvilke 7 ere døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
J London beløb den 28de Marts de Angrebnes Antal sig til 1729, de Dødes til 915. Samme Dag bleve 64 Personer syge, 34 døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
J Slutningen af forrige Aar ankom han lykkeligen til sin Hovedstation, Rom. Fremdeles opholde sig i Udlandet adskillige unge Kunstnere i andre Fag, hvilke, ved Hans M. Omsorg nyde Reise=Understøttelser. Blandt disse nævnes Theatermaaleren Troels Lund, som nu opholder sig i Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
Af Brødrene Sonne er den ældste, Bataillemaleren J. V. Sonne, nylig, efter et fleeraarigt Ophold i München, ankommen til Rom, for under Veiledning af Horace Vernet, at fuldkommes i sit Fag, og den yngre, Kobberstikkeren C. Sonne, har allerede i flere Aar arbeidet under Veiledning af Professor Toschi i Parma. Portraitmaler C. Bærent gen er, efterat have opholdt sig henimod et Aar i München, hvorfra han har hidsendt adskillige Arbeider, nu for Tiden i Paris. Portraitmaler W. Bendz, som i sidstafvigte Sommer forlod Danmark, opholder sig nu i München.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-07
Kjøbenhavns Havnepriser, den 31te Marts. Holst. Hvede, 8 Rbd. 1 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Loll. Hvede, 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. Østers. Rug, 6 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, rad. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Bag, Grad. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Smør 64 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 64 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.