JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Besvarelse. Paa Spørsmaalet om fugtige Huus. (See No. 120) Man formoder at denne Bygning ligger ved et Bierg eller en Forhøyning, som enten paa den ene eller anden Side maae væve høyere end Husets Grund, naar dette er saaledes, saa tretter Regn=Vandet fra Høyden hen underHuset, hvoraf Træværket og hvad ellers i Stuerne er henlagt, først skimler, derefter vorder trøsket og endelig forraadner. Kieldere som ingen Udløb have, betage ikke Fugtigheden, men af Erfaring veed man, at en Grørt af 1 og 1 halv Fod bred, som imellem Bierget og Huset, saa lang som Huset er og noget dybere end dets Grund, opkastes, og ved begge Ender Biergned af, til Vandets Afløb aaben lades, kand betage et Huus en saadan skadelig Fugtighed. Grøften kan staae aaben, men i fald dette er hinderligt kan samme ved begge Sider opmuures og oven over med Steen tildekkes, i saa fald er det nok naar Grøften imellem Muurene er 6 til 8 Tommer bred, og Stenene hvormed samme tildekkes først med Græs=Tørv og siden med Jord vorder bedekket. Spørsmaal.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Eieren af Thee=Planten i Roeskilde, anmodes at meddele Underretning, om Thee Træct fra Bøhmen udi 3 Aar. har staaet i aabent Land eller i et Huus, dernæst om det opkommene Frøe, i frie Hauge=Jord eller i en Bygning, er falden af Træet paa Jorden, og opganget, saa og naar Frøet for denne gang er fuldkommen moedent, Adresse Contoiret derom Efterretning, tillige med nogle Blade af det gamle Thee=Træe, at lade tilstille.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Under 26 Augusti er fra Stadens Raadstue udstæd en Placat af følgende Jndhold: At siden en Deel Haandværks=Mestere og Manu acturister her i Staden, giøre Forskud til de hos dem i Arbeyde staaende Frie=Mænd af Soldatesqven, flyder deraf adskillige Uleyligheder, og gives Anledning til Klagemaal, naar een saadan med Gield hos hans Mester behæftet Frie=Mand enten indkaldes til Regimentet for at giøre Tieneste, eller for andre Aarsager Skyld ikke kand tillades længere at arbeyde hos een og den samme Mester. Thi haver Hans Kongelige Majestet, vores Allernaadigste Arve=Konge og Herre, ved Rescript til os af 21 huus, allernaadigst befalet: At det skal være samtlige Mesterne udi Laugene her i Staden forbuden at giøre Forskud til de hos dem arbeydende Svenne, som staae i Militair Tieneste, med mindre de ville vente, naar Klage derom indkom, med deres Krav at blive afviste. Døde og Fødde 2. forrige Uge. Døde 46, nemlig: 14 Mænd, 10 Qvinder, 8 Drenge, 14 Piger, som ere bortrykkede af følgende Svagheder, nemlig: Bryst=Syge 4, Druknet 1, Feber 2, Guulsoet 1, Hidsig=Feber 2, Hævelse 3, Jnflammation 1, Slag 13, Sprinkler 1, Svindsoet 3, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 9, Værk 2. Fødde 57, nemlig: 24 Drenge, 27 Piger. Altsaa 5 flere Fødde end Døde. 17 Par Copulerede. indk. udg. døde, fødde Frederichs Hospital = Accouchement=Huset. Børnehuset. Stadens Arresthuus.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
J Blaa Taarn Syge=Cassen. Cassen, som holdes paa Ulfeldts Plads, har udbetalt til Syge og Sengeliggende, nemlig: til 2 i Springgaden, 1 i Bredgaden, 1 i Pustervig, 1 i Strandstræde, 1 i Vognmagergaden, 1 i Ulkegaden, 1 i St. Peders stræde, 1 i Aabenraae, 1 i Integaden, 1 i Skolemmesterlængden, nogle hver 5 Mk., nogle hver 3 Mk. og nogle hver 2 Mk.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Cleve den 12 August. Den 7 hujus var her en forskrekkelig Torden og Lynild med Hagel. Adskillige Huse, bleve omkastede af Stormen, nogle Kirker beskadigede, mange Træer afbrækkede eller med Rod oprykkede, samt Mark og Have=Frugterne gandske nedslagne. Man vil og ved den Leylighed have merket et Jordskielv, som man dog ey ret har kundet adskille formedelst Vindens Brusen.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Lissa den 13 August. I den Jldebrand, som her var den 10 hujus, ere 960 Huse afbrændte. Reapolis. Dette Riges Grændse=Bevarere har anholdt 2 Personer, som ingen Passe har havt og bragt den hertil. Man har fundet hos dem en Koffre fuld af mynde tet Guld, samt en Mængde Guld=Støv, og en Kasse med Ædelsteene. Man har endnu de første Forhør ey kundet komme efter, hvem de ere, indlertid holder man dem for at være forklædte Jesuer. Kongelige Privilegier her foreviiste til Bekiendtgiørelse.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Johannes Diderich Tornson er den 22 Junii allernaadigst bevilget, at han og hans Hustrue efter hans Død, maae i afgangne Jens Brøchner Feilbergs Sted være Farver i Aarhuus. Ole Fornes af Tronhiem den 5 Junii at maae paa hans Gaard Steenkier i Jnderøens Fogderie i Tronhiems Stift handle med grove Kiøbmands=Vahre.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Anmærkninger. Om at befordre Kræbsens Hud. Angaaende Hudens Forandring og Omstiftelse hos Kræbsen, da kand man ved Kunst befordre den, allene ved at give dem megen Næring. Derved kand man endog bringe dem i October Maaned til at faae Hund. Paa samme Tid at de faae den ere og deres Stene eller Kræbs=Øyne størst, Men saasnart det er forbi, vorder de mindre, og dette giver formodentligen Skallen dens Haardhed. Paa den Tid søger Kræbsen sterkest efter Føde, og voxer følgelig saa længe indtil Skallen vorder opfyldt igien. Naar nu Kræbsen har gandske mistet sin Huud er den meget mat, og bliver stille i sin Hule i det mindste i 24 Timer. Dens meget tynde Huus tvinger ham vel ogsaa dertil, da den, naar den kryber ud, snart kand støde den. Dens første Næring derefter er Orm, som sidde ved Søebrædden under Rødderne paa Træer, og paa denne Tid fanges og Kræbsen yppigst. Man kand længe have dem i Hytte Fade i Besynderlighed af Fyrre=Træe, dog saa at det er gammelt; da de ellers døe af Lugten. Man pleyer at give Kræbsene døde Fisk, men de fortære dem ey; med mindre de ere endnu friske: Til den Ende man og maae tage dem fra dem efter 24 Timers Forløb, paa det de en skulle døe af Lugten. Man kand ellers føde dem med GuleRødder, som de æde med stor Begierlighed. Disse Rødder, maae man skiere paa langs i Stykker saaledes, at Stykkerne vare kantede; thi det som er rundt bider ingen Kræbs paa Ved denne Spise har man ikke at befrygte, at de anfalde hinanden, som ellers ofte skeer, naar de ikke har Føde nok: et snævert Rum. Man maae see til at i det mindste hveranden Dag søge de hudede Kræbs ud fra de andre, da de ellers blive overfaldne og fortærede af de andre, thi de bløde Kræbs ville de frem for noget andet have til Føde. Man finder, at Kræbs=Ægene allerede i September og October, har sat sig fast hos dem. Disse beholde de hos dem indtil næste Foraar, da de komme frem og vorde formedelst en klæbende Saft lagt under Halen paa dem. J Mai og Juni Maaned bliver de levende, da Mødrene stryge dem af sig paa Rødderne af Træer. Af de usynlige smaa Dyr som opholde sig paa dem, og maaske ogsaa af smaa Rødder synes de at tage deres første Næring. I det første Aar voxer gierne en Kræbs een Tomme i Længden. Ethvert Vand er ikke got til at have Kræbs i Det er best naar de skulle got yngle, at sette dem i saadant Vand, som har mange Kilder og intet Morads, og som ved Søekanten er besat med Vufte og Træer. Maade at raffinere Campher.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Man holder for at raffinere Campher er en Hemmelig hed, som Hollænderne allene forstaae. Men denne Hemmelighed er ikke stor, thi naar man tager 3 eller 4 Dele raa Campher og blander samme med ulædsket Kalk, som han staaet sig i Luften, og lader det sublimeres i et Glas som en beqvemt til denne Operation, saa har man det beste hvide raffineerte Campher. Om gjorte Forsøg med Opium. Hr. Lorro aabnede en Blod=Aare paa Laaret af en Hund, og lod saa meget Blod udflyde, som han ville sprøyte Opium ind. Han opløste 30 Gr. deraf i Vand, indsprudede det i Aaren lige saa varmt som Blodet er. Dette skede med megen Vaersomhed og kun lidt efter lidt; thi om dette ikke var skeet, saa kunde det blotte Vand have foraarsaget de vold somste Anstød i Blodet. Siden forhandt han Aaren. Hunden fik da en liden Rystelse i Kroppen med afvexlende Søvn og nogen Fraadde ud af Munden. Dette Forsøg er ofte gjort, og man har altid fundet at Opium i den omløbende Blod=Masse hos en Hund ikke yttret nogen besynderlig hæftig Forandring. Hvad Virkning heraf, skal man da vel kunde forestille sig naar det allene bruges udvortes, Man maatte vel holde det for gandske kraftesløst; men det har sig langt anderledes. Man haver følgende Beviis derfor i en middelmaadig stor Hund, som man skar et lidet Hul paa Laaret, dog ey dybere end i Fit=Huden. J dette Saar indstrøede man 24 Gr. pulveriseret Opium. Derefter handt mun det til og lod Hunden gaae. Virkningen heraf fulgte ikke længe derpaa. Hunden gik i Skiul med slappe Øren, udhængende Tunge, vilde Øyne, og heftig skummende Mund. Endelig faldt den i Søvn; dog den syntes at stride med alMagt derimod. Herpaa foer den op igien med heftige Ryk ninger; hvilke begyndte fra Halen og udbredede sig siden over hele Kroppen. Under Søvnen selv rystede den forskrækkeligen. Maven og Tarmene vare meget udvidede og fyldte med Luft, som de altid pleye at være ved Brug af Opium. Hunden var derefter gandske stiv. Men Blodet var hverken rødere eller tyndere end i en anden Hund. Forundret man sig over denne Begivenhed, da vil følgende give os mere Aarsag dertil. Et friskt og muntert Fruentimmer paa 35 Aar, som mod heftige Colik=Plager brugte Sydenhams Opiat=Draaber, og deraf fandt sig liset, lagde, for en stor Tandvine at stille, en breed Muste med omtrent 2 Gr. O. pium paa den ene Tinding. J Øyeblikket fik hun rasende Phantasier og krampagtige Rykninger i Munden. Man borttog da strax Musken; hvorpaa Raseriet med Rykningerne ophørte; hun beholdt allene nogen Hovedpine, hvilken dog forsvandt saasnart Tandpinen indstillede sig igien. Et nyt opfundet Musikalsk Jnstrument.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Den berømte Tranklin haver opfundet et nyt Instrument under Navn af Harmonica. Samme er i Engelland og Frankerig optaget med stor Biefald. Jnstrumentets Jndretning laaner noget af Klokke=Spil Electriscer=Maskinen, og det saa kaldte Nürnbergiske Geigenmerck. Et Engelsk Fruentimmer navnlig Jomfrue Davies er den eneste som forstaaer at spille med nogen Færdighed paa dette Jnstrument. Værket bestaaer af 41 Glas Klokker. Det gaaer ved Halv Toner og udgjør 41 fuldstændige Octaver og i Par Toner, derover. Det største Glas er 8, og det mindste 2 Franske Tommer i Tværmaal. De Klokker som hertil bruges maae være udsøgte og af de reneste. Ere de for grove, saa kand man slive lidet af Randen. Og ere de for fine, saa kand man smøre lidet Vox eller Beeg paa dem der hvor det ikke hindrer. Til Jnstrumentets Fuldkommenhed er det nødvendigt, at de ere meget nøye runde. Disse 41 Klokker, settes, ligesom i andet Klokke=Spil, paa een Axis, saa at det ene Glas ikke rører det andet; men at der er en Tommes Længde fra Randen af det ene til Randen paa det andet, og at hele Raden ikke er længer end 3 Fod. Axen er vel af Jern; men med Træe betrokken, paa det de ikke skulle klinge for høyt. Hullerne paa Glassene som Axen gaaer igiennem maae nøye være i Midten, og sidde brav fast. Axen liggenHorizontal over en 3 og 1 halv Fod lang, 1 Fod bred og 3 Fod høy lukt Kiste, som paa hver Ende oven ved haver endnu en liden lukt Forhøyelse paa 1 halv Fod, hvori de 2de gange ere som Axen gaaer i, ligesom Indretningen til Axens Omdreyning er i Kisten selv. Den øverste Deel af denne Piedestal er af tynde Bræder, og som en Sangbund. Dette Jnstrument skilles deri fra Klokke=Spil, at det ikke gaaer ved Hamre, som slaaer paa Glassene, men ved at gnie paa Kanten af dem med Enden af Fingrene. Enhver Kunstner, kunde let udfinde et beqvemt Middel til at sette Klokke=Axen i Bevægelse ved et Hiul i en Casse med en Stræng fra Axen og om dette Hjul, og en Pedal, saa at man ligesom paa en Spinderok kunde sette Aris i Gang.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Befordringer. Den 17 Julii er Hr. Cancellie=Raad og Postmester Andreas Grill i Hamborg allernaadigst udnævnt til JustitzRaad. Den 24 Augusti er den hidtilværende Provst til Segeberg Hr. Georg Ludvig Ahlmann allernaadigst kaldet til Provst i Staden Altona og Herskabet Pinneberg, saaog til første Pastor ved den evangeliske Lutherske Kirke i Altona. . . 4 værer.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Helsingøer. Fra den 25 til 27 August. Ober=Ceremoniemmester Cedertrentz, Hof=Junker Cederkreutz, GrevetaHorn, Capitain Ehrenberg og Baron von Hamilton fra Helsingborg, samme Dag tilbage igien. Lieutenant Løwendahl fra Bergen til Kiøbenhavn, Told=Forvalter Rasch til Norge, Lieutenant Falbe til Kiøbenhavn, Kiøbmand Weideve fra Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Bekiendtgiørelse. Extra god Fransk Viin=Edike, til Syltning a. Al. kand bekommes i store og smaa Qvantiteter, Potten 8 a 10 Sk. hos Joh. Foltmar, paa Hiørnet af Boldhuusgaden og Stranden.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Hermed bekiendtgiøres, at efter allernaadigst Tilladelse er det fastsat at skyde efter Papegoyen Mandagen den 7 Sept. Klokken 8 Slæt Formiddag, paa den allernaadigst privilegerede Skydebane her i Helsingøer. De høye og gode Herrer, som finder Fornøyelse i at bivaane denne Skyde=Exercitie, ville behage jo før jo bedre at lade sig antegne hos Hr. Cancellie=Raad og Borgemester Wilde her i Helsingøer, og mod 2 Rdlr. 3 Mks. Erleggelse modtage deres Numere. øvrigt holder De sig de Kongelige allernaadigst forundte Conventions=Artikler af Dato 5 December 1766, efterrettelig.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Publicum bliver herved bekiendtgjort, at hos NB. Christian August Bertram, boendes hos Meelhandler Sr. Niels Kragh i Christenbernikostrædet, bliver daglig holdt Information for Ungdommen, nemlig fra Kl. 8 til 11 Slæt Formiddag, udi Christendommens Lærdom, samt Skrivning og Regning, saaog fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag udi det Franske Sprog efter Syntaris, hvorfore i alt betales Qvartaliter pr. Persona 3 Rdlr. for hver Fierding Aar eller 3 Maaneder, de uden kand og privat Jnformation blive holdt fra 5 til 8 Slæt og Aftenen i det Tydske og Franske Sprog for Studentere eller andre Liebhabere. Jdi min anlagde aabne Bød i Klosterstræde, er til Forhand 1 ling smukke Pungeperuqver af nyeste Fason, it, runde og Præsteperuqver, alle af god Bonitet hos Birck. Giøres herved bekiendt, at som nu er indhøstet ved Cathrine berg, saa indtages Creaturer paa nyt afrets Græsning som er overmaade got, for 4 Mk. Stk., og kan gaae saa længe enhver behager. Skulle nogen ville have en heel Mark eller flere at betiene sig af fra denne Tid og udi Slagter Tiden kan derom, accorderes. J lille Grønnegade, er færdig alle Slags Fruentimmer, Kræp=Turer og Nakker tilkjøbs hos Andr. Muuck. Johan Joseph Lucas, logerende i Laxegaden i Stadt Strasborg hos Sr. Branderup, haver Hr. Joh. Demange den Sandfærdige Chymiske og Sympathetiske Ring, der formedelst Sine forundrings værdige Virkninger saa særdeles er berømt, fra Rom af har ladet komme; denne Ring er af adskillige Slags miniraliske Metaller, som ligner Guldet, forfærdiget, og taber aldrig sin Farve, undtagen man er syg, den er et Sundheds=Uhr, og har ved sin Sympathie de forundrings værdigste Virkninger. Den er et sandfærdig Middel for Hoved=Piine naar man ikkun holder den for Panden et halv Qvarteer; Ved Sympathie stiller den Næse=Blod, naar man lade falde 3 eller 4 Draaber Blod paa Ringen, de som bestandig bærer den paa Fingeren, er aldrig Krampe underkastet; Denne Chymiske Operation, har allerede mange Gange sadt alle Kunstnere i den største Forundring, man beder, ikke at dadle dens Virkning, inden man har seet Prøver deraf, hvilke ere ufeylbare; Denne Ring er forfærdiget af Hr. Pimonevis, Chimisk Doctor i Rom. Den første Sorte af denne Ring koster 4 Mk. 8 s., den anden Sorte 2 Mk., og den tredie Sorte 1 Mk. Joh. Joseph Lucas logerende hos Sr. Brandrup i Laxegaden i Stadt Strasburg, haver et Plaster, som fordriver alle Liigtorne, Foden bliver sat i Vand, og naav Liigtornen lidet rundtomkring er løsnet, legges Plasteret derpaa og bliver saaledes i 14 Dage beliggende, koster 1 Mk. 2 s.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skulde nogen til Trundhiem afsegle bedes Vedkommende at melde sig hos Post Inspecteur Beck paa Hiørnet af gl. Strand og Naboeløs, som har en Carosse med Tilbehør didhen at opsende. Joh. Joseph Lucas logerende i Stadt Strasborg i Laxegaden hos Sr. Branderup, har et Arcanum, som fordriver det Utøy, Vægge=Luus, der bestaaer i en Essence, hvormed Senge Stæderne, Kister og Vægge bestryges, de erepere alle deraf, ja end og deres Yngel eller Sæden kommer ey meere til Kræfter, jeg erbyder mig med denne Essence at giøre øyensynlig Prøve, ligesom jeg og med mange Attester saavel fra Prag og Brun, som og andre Stæder meere kan gotgiøre. Flasken heraf koster 1 Rdlr., og en halv Flaske i halv Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Af denne Dags udtagne Brænding ved Fahance=Fa NB. briquen uden Øster=Port, kan paa Onsdag Eftermiddag og følgende Dage denne Uge bekommes: Plat de Menager, Terriner, flade Fader og Tallerkener, Vand=Fader, Sallatiers, Saussiers, Melloner og ordinaire Smørdaaser, store og smaae Øreskaaler og Spøllkommer, Sylte=Krukker, runde og aflange Kammerpotter, Spøttepotter, Balbeer=Fader, MelkeBøtter, Theekopper, tree Beens Melkepotter, attinkekrukker, Ponsboller med Laag, Salfirkener og Aschetter, Frugt=Tallertener, Blekskriner, Øllkruser, complette Coffe= og Thee=Servieer, og enkelte Stykker af dito Coste= og Theerøy, Sukker=Peber= og Seneps=Daaser, Olie= og Eddike=Kander med Saltekar, saa og Bord=Opsatser af dito, til 3 Rdlr. Sagen forgyldt, og 2 Rdlr. uden Forgyldning, med fleere Sorter forgyldt Tøy, der alt kan afhentes paa Hiørnet af store Kongensgade og Dronningens Tvergade, hvor de første Ordres vil profitere af det for Tiden havende Forraad. P. Hoffnagel.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Paa Adresse=Contoiret er indleveret til Syge=Cassen. 3 Rdlr. med Jndskrivt: For mig og en Ven jeg elsker, bedendes Gud være os arme Syndere naadig, og lindre lønlig Sorg. Giveren takkes ærbødigst og ham ønskes Sorgen lindret. afterrern, for de Handlende og Søefarende.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Cadix. Det Spanske Skib, el Jaton, er her ankommet fra Vera Crux, og har iblant andet medbragt 181ve Baller Coccionelle.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Lissabon den 30 Julii. Compagniet af Fernambue har holdt Auction paa en Deel af deres Vahre, nemlig 780ve Kister hvidt og bruunt Sukker, 1386 Huder, og fem Fade, Hypecacnanha, vog 1487 Pund. Lo den den 14 Augusti. Hertil ere iblant andre ankomne Skipper Thomsen og Nielsen fra Norge; og udseylede Skipper Cheesemmen til Helsingøer. Meckenborg. Humlen er her omkring lykkedes saa slet, at en Winspel har paa et Par Maaneders Tid steget fra 7 til 14 Rigsdaler.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Paris. Af en Liste seer man, at i afvigte Aar er til Øen St. Domingo med 51 Skibe ankomne 1508. Negers. Riga, S. Cajalen fra Stokholm og C. Mils fra Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Bortsolgt ved Auctioner. Kiøbenhavn. Den 31 Aug, blev paa Stadens Børs bortsolgt: 855 Fade raa Sukker, veyede circa 650,000 Pd. a Pd. 6 Sk. til 6 og treotiendeel St. med 17 pro Cento. Thara, Kiøberen betaler Tolden. Nok 16 Fade dito a Pd. 6 Sk. til 6 og trettendeel St. i Courant, 3 Pd. Udslag, 17 pro Cento Thara. pilærdige Skipe.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skipper Arne Olsen, beliggende med sit Fahrtøy ved Quæsthuset, agter og 4 a 5 Dage at afsegle herfra til Arendahl og medtager Fragtgods og Passagerer tillige til de nær liggende Steder: Hvem som behøver hans Tieneste vilde behage at melde sig enten ved Fahrtøyet eller hos Fallenkamp i Toldbodgaden hvor Skildtet Amsterdam sees og er Døren.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skipper Peter Broder, afgaaer med første herfra til Amsterdam, med hans førende Galease de jonge Juss. Adriana; Hvem som noget med hannem maatte have at forsende eller som Passageer at medfølge, vilde behagelig adressere sig til mig Johan Buntzen.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skipper Lars Schmidt, agter med allerførste at afsegle herfra til Trunhiem, med hans førende Snov God Haab kaldet, han medtager Fragtgods og Passageers; Hvem som noget med hannem maatte have at forsende, vilde behagelig adressere sig til Joh. Bunzen.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skipper Oluf Berg, agter paa Onsdag førstkommende at afgaae herfra til Helsingøer med Lyst=Jagten Providentia og Constantin, medtager Gods og Passagerer, er beliggende ved den lille Accise=Bod ved Børsen.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skipper Sivert Olsen, agter førstkommende Tirsdag eller Onsdag at afsegle herfra til Dantzig, og medtager Fragtgods og Pastagerer; Vedkommende behager at melde sig hos Skipperen, boende i det hvide ram i Nyehavn, eller til Mægler Jacobsen.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Skipper Oluf Jessen beliggende med sit Fahrtøy ved Mad. von Ostens Bollværk i Nyhavn, agter først i tilkommende Uge. at afsegle til Drammen, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Skipper Anders Hansen Tiørwaag, førende Skibet: Haabet, agter sig til Bergen. Hvem som haver noget Gods at bort sende, eller som Passager at medsøgle, vilde behagelig melde sig hos Sr. Suhm i Trompettergangen i Balles Huus, eller hos Skipperen lige ud for Seglmageren ved Børsen.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Øresund passerede Skippere. Fra den 27 til den 29 Augusti. Peter Nielsen Wochmand, fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med Stykgods. Jørgen Elberg, fra Aalborg til Memel, med Hans Pedersen, fra Bergen til Stockholm, med Fisk. Salt. Henning Pedersen, fra Pillau til Ahrendal, med Rug. Nis Pedersen, fra Frederichshald til Kiøbenhavn, med Bræder. Andreas Schmidt, fra St. Ubes til Kiøbenhavn, med Salt. Christian, fra Kiøbenhavn til Frederichshald, med Pieter Jes Pedersen Maag, fra Frederichshald til AmsterStykgods. dam, med Bræder. Peter Lemvig, fra Trapani til Bergen, med Salt.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Vexel=Cours. Kiøbenhavn, Stokholm, Hamborg, den 21 Augusti. den 31 Augusti. den 25 Augusti. London 2 M. Sigt Lond. pr. Pd. Stk. 51.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Bourdeaur 28. s. Bro. p. Cr., 5 Rdlr. 36 sk. pr. o. h. Dal. 2Uso. Amst. pr. C. 43 Mk. Pd. Sterl. Lond. 35 s. 40. 1 h. Amsterd. 14 D. Sigt Hr. Br. 47 Mk. ps. P. L. Stl. Amst. Cassa 20. 70. 24 o. 3 at pr. C. 2 M. a D. 2303at. Gottenborg. geld k. S. den 29 August. Dito, 2 geld. pr. C. Hamb. Bro. 210. 1 h. Amst. 47 Mk. 2 M. Dato, Hamb. p. B. R. 40. pr. C. 14 D. S. Kiøbenh. Cour. 2 M. a D. 20 v. 1 h. Mk. K. M. 2 M. Dato pr. C. Dito Auctioner.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Præses og Directeurer for det Danske Asiatiske Compagnie, bekiendtgjöre: at den paa den 26 August berammede Auction paa Chinaiske Vahre, til den 9 September Formiddag Kl. 10 Slet, bliver udsat Onsdagen den 2 September førstk. om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction tredie og sidste Gang opbydes og til den Høystydende bortsælges: Sr. Cortands tilhørende og paa Kongens Nytorv beliggende Gaard, som efter Udlægs= og Vurderings Forretningen af Dato 1 August sidstleden: Bestaaer til Torvet af 12 Grundmuurede Fag, 2 Etager høy, med en Fronte Spids øver, og 2 Kieldere under, nemlig: En Pakkielder og Viinkielder; Paa høire Haand i Gaarden staaer et Bindingsværk Sidehuus Heeltag paa 23 Fag, 2 Etager høy og Quist over 3 Fag, og Kielder under heele Huuset.
Københavns Adresseavis, 1767-08-31
Onsdagen den 2 September førstkommende om Formiddagen Klokken imellem 9 og 11 Slæt, skal ved offentlig Auction tredie og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende absolut uden videre Auctions Holdelse bortsælges: Sr. Hans JørgenBrauers tilhørende og paa Hiørnet af Ulke= og Hummergaden beliggende Huus, som bestaaer til Ulkegaden af 8 Fag Muur= og Bindingsværk med Quist over 5 Fag og Kielder under 2 Fag; til Hummergaden bestaaer det af 7 Fag Muur= og Bindingsværk med en lige Gavl over 5 Fag, 2 Etager høyt til begge Gaderne; Et Gaardsrum Broelagt, hvorudi er en Portion fersk Pompevand med behørig Pompereedskab; J Gaarden er et Locum; Til Stedet behørig Brandreedskab; Overalt i Værelserne 6 Jern Kakkelovne, hvoraf en staaer paa Messing Fødder, med hvis videre Muur= og Nagelfast forefindes og samme Huus med Rette tilhører.