JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Auctioner. Løverdagen den 3de Januar 1831, bliver udi Boserupskoven ved offentlig Auction bortsolgt: endeel skaaren Giersel, nogle fældede Asketræer og noget Udhugst af Fyrretræer. De Lysthavende ville møde i Boserupgaarden, om Formiddagen Kl. 10 Slet, Roekilde, den 30te Decbr. 1830. Albrecht, Vandagen den 24de Januar, om Formiddagen Kl. 11, opbydes ved een Øi eneste Auction. Gaarden Wesselsminde, beliggende paa Nærum Mark i Søllerød, Sogn paa Kiøbenhavns Amt, til samme hører adskillige i god Stand værende og for endeel grundmurede samt teglhængte Bygninger. Haugen er af Størrelse 4 Tdr. Land, hvor ere mange Frugttræer og vilde Træer. Jordarealet udgiør circa 110 Tdr. Land, ansatte til Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. J Jorden er nedlagt 22 1/2 Td. Rug. Af Besætning medfølger 1 Tyr, 30 Køer, 7 Heste, 2 Sviin med Grise, saa og Avlsredskaber af Vogne, Plouge, Harver m.v., hvorover Fortegnelse tilligemed Adkomstbreve og Auctions=Conditioner, ligge til Gennemsyn hos Cancellieraad Beyer, ved Vestervold No. 206. Auctionen holdes i den sælgende Gaard. Af Kiøbesummen kan endeel blive staaende i nogle Aar paa Prioritet i Stedet.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Vandagen den 24de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem Ør 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg, ved Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse : Gaarden No. 386 i Kronprindsessegaden. 2den Auction afholdes Mandagen den 7de Februar og 3die og sidste Auction, hvorved Gaarden absolut bortsælges, afholdes Mandagen den 21de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38. Denne Bekiendtgiørelse tiener alle Vedkommende til Efterretning, efter Placaten af 22de April 1817. Auction over Kornrendsningsmaskiner.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Onsdagen den 26de Januar 1831, om Formiddagen Kl. 11, lader det Kongelige Landhuusholdningsselskab ved offentlig Auction som afholdes i det Kongelige Korntørringsmagazin ved St. Anna Plads her i Staden, bortsælge adskillige sammesteds hensatte Kornrendsningsmaskiner af forskiellige Slags, deriblandt to store Maskiner af engelsk Construction, med mange forskjellige Sold, til Rensning af alle Slags Kornsorter og Gryn. - Fortegnelse over de Rensemaskiner, som bortsælges ved denne Auction, vil om nogle Dage være at erholde uden Betaling i den Gylden, dalske Boghandel (Klareboderne No. 8. - To Dage førende Auctionen kunne Maskinerne tages i Øiesyn i bemeldte Korntørringsmagazin, om Formiddagen fra Kl. 8 til 12. Stavn ing. Henrik Hansen Holm, Kongelig Majestæts Overanditeur, samt Herreds J foged og Herredsskriver i Lysgaard og Hids Herreder, Giør vitterligt: Efter Begjæring af Proprietair Lorentz Lund til Høiriis og ifølge Kongelig allernaadigst dertil forundt Bevilling af 12te November 1832, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have ihænde en af Citanten under 13de April 1816 udstædt og den 22de f. M., inden Lys, gaard og Hids Herreders Ret, tinglæst Cautionsbeviis, hvorved han, i Forbindelse med Justitsraad Leth til Eskiær, Justitsraad, Bye, og Herredsfoged Schønau i Lemvig og Capitain Er ik Müller til Møllerup, havde paataget sig Forpligtelse som solidarisk Selvskyldner for det Ansvar afgangne Kammerraad og Landvæsenscommissair Anton Frantz Just maatte paa drage sig, i Egenskab af Stempelpapirsforhandler for Wiborg Kiøbstad, tilat møde for Lysgaard og Hids Herreders Ret, den første Sogne Mandag i April Maaned 1832, om Formiddagen Kl. 11, for der med bemeldte Cautionsbeviis at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da Citanten i andet Fald, i Medhold af ovennævnte Bevilling, vil paastaa det ved Rettens Dom mortificeret. Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 16de December 1830, H. H. Holm. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. For omtrent 30 Aar siden er en Person ved Navn Hans Hansen, en Søn af Hans Tiellufsen fra Anderup, Stepping Sogn, som er gaaet til Søes, udi Arv efter Faderen tilfalden en liden Capital. Da ingen Efterretning over Hans Hansens, ogsaa Tiellufsen kaldet, Opholdsted siden denne Tid er indløben, saa er Arvepengene til Dato blevet administreret. Jmidlertid haver han nu opnaaet en Alder af 70 Aar. Paa de nærmeste Slægtningers Andragende bliver derfor bemeldte Hans Hansen, ogsaa Tiellufsen kaldet, event, hans Livsarvinger stævnet og anbefalet, inden 12 Uger, efter dettes sidste Bekiendtgjørelse, at melde sig udi Tyrstrup Herreds Actuariat og tillige medbringe Legitimationer, for derefter at imodtaae bemeldte hidtil administrerede Capital, eller ogsaa at forvente, at Arvet, i Overeensstemmelse med Forordningen d. d. 9de November 1798, til de nærmeste Paarørende bliver udleveret. Hvorefter a. &c. Hadersleff udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 24de December 1830. C. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
proclama. Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Credito, 2 rerne i Stervboet efter afdøde Jacob Kiølsen Dahl paa Gaarden Alleenborg i Tiørnebye, Lollands Nørre=Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskov, den 16de December 1830. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og B Stadsret i Kiøbenhavn saavelsom inden Antvorskov Birketingeret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Karen Pedersdatter af Bødstrup Bye i Sørbyemagle Sogn og efterlevende Mand; Boelsmand Rasmus Larsen, deres fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel, indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og bevise, deres Fordringer. Ligeledes ere med lovligt Varsel indkaldte bemeldte Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse, den 20de December 1830. Birch.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Major Grønvold heraf Byen, I indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, i bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nestved, den 27de December 1330. N. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Ved Proclama, som er læst ved Byetinget og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, er Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Overkrigscommissair og Postmester, Saabye, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Weile, den 24de December 1830. Hersleb. Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved, J sub poena præclusi & perpetui silentii, Creditorerne i at gangne Mraen Wishofs, samt i Reebslager Jens Andersen Mariagers og fraskildte Hustrues Johanne Cathrine, født Wishofs, Boer heri Byen, til, inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter med deres Fordringer. Warde Byefogedcontoir, den 20de December 1830. Wedel Heinen. i Kraft af meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de dennes, som l vil vorde læst ved Randers Byetingsret og Overretten i Wiborg, indkaldes, sub poena præclusi & perpetui silenii, med Aar og Dags Varsel, Creditorerne i Boet efter heri Byen afdøde Kammerraad Christen Willadsen, til, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 17de Januar, 14de Februar, 14de Marts og 11te April 1831, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue, Randers Skifteret, den 24de December 1832. Neckelmann. Tørslev, const.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Tilsalg. Det afgangne Consul Valentin Faret i Österriiser i Norge tilhörte, skiønne og fordeelagtigen beliggende Skibsværft, med tilhörende Bygninger og Indretninger, bliver i förstkommende Januar Maaned bortsolgt ved offentlig Auction. Oner Riisser i Norge, den 11te November 1850.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
udenlandske Efterretninger. Fra den polske Grændse, den 13de December. I det Jndre af Kongeriget Polen hersker den største Travlhed. Alle de Autoriter, som ere Revolutionens Tilhængere, ere uafladeligen sysselsatte med at organisere Nationalgarderne og det almindelige Landeværn. Fra alle Kanter indkomme frivillige Bidrag til at bestride Udrustningerne. Denne Enthusiasme og Kamplyst contrasterer synderligt nok med Magthavernes Petringer, i Warschau, der have snakket meget om deres Hengivenhed for Polens constitutionsmæssige Konge, een af Europas humaneste, ædelste Fyrster, og imidlertid - gjøre de kraftigste Anstalter til at give deres ublue Fordringer Eftertryk med væbnet Haand! Det er vel mueligt, at den polske Regjering en føje Stund vil kunne gjøre de russiske Hære Modstand, men der er ingen Tvivl om, at den snart maa vige for disses Overmagt. Den eneste Haab, som sandsynligviis gav Anledning til Revolutionen i Polen, det nemlig: at finde Medskyldige blandt de Litthauske Tropper - gaaer neppe i Opfyldelse, i det mindste er hidtil Intet forefaldet, der bekræfter denne Formodning. Tvertimod siges for vist, at de Litthauske Tropper have bedet om at maatte føres imod Jnsurgenterne, for at give Keiseren Beviser paa deres Troskab. - J Warschau selv er for nogle Dage siden Roligheden atter forstyrret; da Kirkerne aabnedes, trængte den af snedige Demagogen misledte Almue Skareviis ind, yttrede Harme over at Præsterne holdt de sædvanlige Bønner for Polens Konge og vilde med Vold tvinge dem til blot at bede for "Polens Uafhængighed. Men tillende Nationalgader standsede disse forargelige Pøbel Excesser, og Gudstjenesten blev holdet som sædvanligt.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Fra den russiske Grændse, den 22de December. Den extravaganteste af alle de besynderlige Fordringer, som de Polske Jnsurgenter gjøre, er umodsigeligen den, at Rusland atter skal afstaae til dem de fordums polske Provindser, som det siden Keiserinde Catharinas Regjeringstid har ejet. Men for at fordre saadanne Offere, maa man, dersom man ikke er afsindig, enten have Ret eller Styrke. - Hvad Retten angaaer, have Polakkerne i Henseende til dette Spørgsmaal, ikke Andet at beraabe sig paa, end at disse Provindser fordum kaldtes polske. Man kunde maaskee troe, at Talen var her om en indfødt Befolkning, der har Sprog og Religion tilfælles med Polakkerne. Men det er ingenlunde Tilfældet. J disse Provindser, af 7600 Quadratmiles Fladeindhold, leve otte Millioner, 700,000 Jndividuer, at hvilke 700,000 ere Polakker, 880,000 Litthauer, 180,000 egentlige Russer, og fem Mill., 520,000, der nedstamme fra Lille=Rusland; Resten bestaaer af Jøder og andre Folkestammer, der ere lige fremmede for Polakker og for Russer. Omtrent 60,000 Polakker beboe en Strækning af næsten 50 Qvadratmile i Provindsen Bialystok; de øvrige 640,000 ere adspredte omkring i de øvrige Provindser, midt imellem de langt talrigere Litthauer og Russer fra Lillerusland. Litthauerne ere concentrarede i Gouvernementet Wilna, paa omtrent 900 Qvadratmile.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Warschau, den 30te December. Statstidenden indeholder Følgende: "Siden en Uge ere i Hovedstaden høist besynderlige men tillige saare foruroligende Rygter i Omløb, nemlig at en Contra-Revolution skulde Adbryde, den nuværende Regjering styrtes og Oprørscenerne gjentages. Handelsclassen troer disse Rygter, ja Regjeringen selv maaske tildeels, efter hvad dens overordentlige Forholdsregler og Raadslagninger lade formode.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Samme Blad indeholder under Rubriken: "Officielle Efterretninger følgende Beretning om det almindelige Troppeopbud, "Jndtil den 27de vare i Districtet Kalisch 18,343 Mand bevæbnede, i Districtet Wielun 19,176 og i Districtet Peirken, 19,123, altsaa i Alt 56, 642 Mand i disse tre Districter, blandt hvilke Regimentet af Kalischer Frivillige, til Hest, der er 117 Mand stærkt, ikke er regnet, heller ikke den Estadron, der dannes i Petrikow under W. Wisenewstis Commando, eller de frivillige Jægercompagnier. Den første Infanterie=Division og den første Fod=Artillerie Brigade, som den 17de vare ankomne til Warschau i Iilmarscher, ere under General Krukowieckis Anførsel marscherede til de Litthauiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Lüttich, den 31te December. 165 Kjøbmænd og Fabrikanter i denne Provinds have overleveret Nationalcongressen en Skildring af den sørgelige Tilstand, hvori denne forhen saa industrisse Provindses Manufacturer ere stædte. Der siges i Memorialen, at det baade er en Nødvendigheds og Selvopholdelsespligt, at skaffe de Tusinder af Arbeidere Brød, som ellers, tvungne dertil af Hunger, maae tage deres Tilflugt til Mord og Plyndring.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Berlin, den 2den Januar. Her forsikkres, at de russiske Garderegimenter, som skulle marschere mod Warschau, forlade Petersborg den 12te Januar. De to Armeccorpser, der ogsaa skulle derhen, anslaaes til 150,000 1 Mand. - Den vaske Deputation, som bærde samt Leidebud at Storfyrst Constantin, er ankommen til Petersborg, hvor man trioler om, at H. M. Keiseren vil tilstæde dem en personlig Audiems.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Fra Kom skrives Følgende under 14de December. Lykkeligviis opdagedes her en Sammensværgelse, som i sidstafvigte skulde have udbrudt. Efter Forlydende var Ludig Bonapartes ældste Søn Ophavsmanden; han og 400 andre, hvoriblandt adskillige anseete Personer ere indespærrede paa Engelsborg, Vindebroerne ere trukne op og Kanonerne ladte. Alle, som bære Navnet Bonaparte ere forviste fra Kirkestaten ; ikkun Hieronymus er ifølge den russiske Gesandts og hans egen Gemalindes Mellemhandlinger blevet tilbage.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Vor Statstidenden indeholder i dens Nummere i Forgaars og i Gaar en udførlig Afhandling, hvis Øjemeed er at vise det Jntetbetydende i den Paastand, nogle franske Blade have forkyndt: At Frankrige kun behøvede at sende et ubetydeligt Troppecorps til de preussiske Rhinlande, for at bringe disse Provindser under dets Herredømme, da Rhinlænderne med Glæde vilde gribe denne Leilighed til at afryste det preussiske Herredømmes Aag, en Paastand, hvori ligger en beskyldning mod den preussiske Regiering, og, dersom denne er usandfærdig, en Forhaanelse af Rhinlanderne;" tillige vises Franskmændene, af hvad Beskaffenhed den Kjærlighed er, som de under deres tyveaarige Regjering erhvervede dem i Rhinlandene, og hvad Priis de bør sætte paa denne i deres Tidsskrivter fremstillede Mening.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Brüssel, den 30te December. Hr. van de Weyer og Grev Villain ere i Gaar reiste herfra til London, for at tiltræde den Conference angaaende de Belgiske Anliggender, som holdes der.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Hr. Firmin Rogier er udnævnt til Secretair ved den belgiske Legation.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
En Deel af den hollandske Garnison i Mastricht har atter gjort et Udfald; Følgen var en Skjermydsel med vore Tropper paa begge Sider dræbtes Adskillige. Da General Mellinet kommed Artilleriet, begave Hollænderne sig tilbage til Fæstningen. - Garnisonen i Løwen har faaet Ordre til at forene sig med de belgiske Tropper, der blokere Mastricht.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Vien, den 28de December. Hs. Majestæt har, paa Grund af de i Warschau udbrudte Uroligheder, forbudet Udførsel af Vaaben, hvortil ogsaa Høileer og Piker bemegnes, og af Munition, til Kongeriget Poten og Forstaden Krakau, saalænge de nuværende Forhold finde Sted.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Den østerrigske Armee i det nordlige Jtalien tegnes til 15,000 Mand. Paa den polske Grændse skal en Observationssarmee af 40,000 Mand samles.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Paris, den 28de December. Lafayette har nedlagt Commandoen over Nationalgarden; hverken H. M. Kongens eller Ministrenes indstændige Anmodninger have kunnet bevæge den ærværdige 75 aarige Olding til atten at paatage sig et Hverv, som han har røgtet paa en saa patriotisk og hæderfuld Maade. Erklæringen i de Deputeredes Kammer, at denne Post nu var unødvendig og farlig, lader ingen Tvivl tilovers, at Lafayettes Delicatesse og Uafhængighed et kunde tillade ham at beholde den. De Deputeredes Kammer, der nu er blevet aldeles upopulært og i vore politiske Blade uden Sky sammenlignes med det i Englands ældre Historie under Haannavnet noksom bekjendte Rump Parliament, vil ikke vind i den offentlige Mening, ved at have insulteret Revolutioner: Heros.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
I Gaar fandt nogen Uroelighed Sted i Paris. Det havde forlangt en heel Legion af Nationalgaden til Beslyttelse, med blev ikke molesteret.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Hs. M. Kongen har udstædt en Proclamation til Nationalgarden, hvori han bevidner den sin dybe Smerte over Lafalette Bortgang.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Grev Lobau er udnævnt til Chef for Nationalgaden i Paris, Den ny Valglov skal i Morgen forelægges de Deputerede, Kammer.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Moniteuren indeholder i Dag officielle Anmeldelser om H. de Merilhous Udnævnelse til Storseglbevarer i Hr. Duponi(fra Dep. de i Eure) Sted, som Storseglbevarer, og om den hidtilrade paasdent for Cour Royale, Hr. de Barthes, udnævse til Minister for Kirkevæsenet og den offentlige Underviisning, Pedet for Hr. de Merilhou.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Alle vore Blade fortælle, at der i dette Øjeblik er den største Bering i Rom. Adskillige af de mægtigste Familier, under flyttede af Middelstanden, have tilkjendegivet de fungerende Auctotiteter deres Beslutning, ikke længer at underkaste sig det Pavelige Scepter, men at den Pave, der vælges, maa nøjes med den aandelige Herredømme. Denne Efterretning trænger til Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Rygtet om en Jnsurection paa Corsica er aldeles ugrundet, Ifølge Brive fra Bastia, som i Gaar ankom, herskede den fulde komneste Rolighed paa Øen.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
London, den 28de December. Jndtægten af den ny Jernbane, der er anlagt imellem Liver paal og Manchester, har blot for Passagerer, i de første i Ugen efter dens Aabning beløbet sig til 18082 Pd. Strl. (Det i sidste No. afbrudte Stykke fortsat. Deres Antal, som beskjeftige sig med Handel og Manufacturer, er steget af : 34 og Storbritannien er endnu det eneste store Land i Verden, i hvilket den industrielle Deel af Befolkningen betydeligen overgaaer den agerdyrkendes. Ogsaa denne Omstændighed indeholder et meget vigtigt Moment til den fendalistisk-aristocratiske Forfatnings Reform, der hidtil blot havde Grundejernes Jnteresse for Øine. - Betegne vi med Udtrykket "Nationalformue Totalsummen af et Lands eller et Folks virksomme Kræfter, ved hvilke Nogetsomhelst produceres eller forandres i sit Værd, saa kan neppe paastaaes, at den britiske Nationalformue i den sidste Til er uafbrudt stegen. Agerdyrkningen har vel gjort betydelige Fremskridt; mange hidtil øde Landstrækninger ere opdyrkede, hele landocconomiske Colonier ere blevne anlagte i Sommersetshire og i andre Egne; Massen af Agerbrugets Productioner er altsaa i det hele forøget. Jfølge Dupins nøiagtige Beregninger var Totalsummen af Storbritanniens og Jrlands productive, industrielle og commertielle Kræfter, i Tidsrummet 1780 - 1824, fra om sit 3 Millioner Mænd i deres bedste Alder, stegen til over 60 Sillioner. Den største Deel af denne Tilvært tilkommer de inbestrielle, saavel personlige som mechaniske, Kiæfter; blot i Henseende til de mechaniske er Storbritannien det langt folkekerige Frankrige meer end firedobbelt overlegent. Om den engelske Jndustries raske Tilvært kan man allerede deraf gjøre sig et Begreb, at Maskinnæverstolenes Antal i de sidste ti Aar er forøget fra 14de til 32,000. - Ogsaa de commertielle Kræfter ere i Tiltagende. V. har et Samfund af Skibskjere, i en til Parmentet indleveret Memoire, nyelig paastaaet, at Handelsmarien siden 1816 var aftagen med 2,773 Skibe, af meer end 300,000 Læsters Drægtighed, som beskjeftigede over 12 og Matroser og at Udførselen i de tre sidste Aar har været 6 Mill. 688,000 Pd. Sterl. mindre, men denne Lange Paastand gjendrives tilfulde af de officielle Lister om Jndførsel og Udførsel, ligesom ogsaa om Af- og Tilgang ved Handelsmarinen, som Regjeringen har publiceret. Men af disse forskjellige Fjendsgjerninger, der bevise Nationalformuens Tilvært, kan ingenlunde sluttes i til Velstandens Forøgelse blandt Pluraliteten af Landets Jndvaanere, thi der bør tillige tages Hensyn til Folkemængdens Forøgelse og Nationalformuens ulige Fordeling; og da erfares øjen synligen netop det modsatte Resultat. Endskjøndt Hertugen af Wellington, ved det næstsidste Parlaments Aabning paastod Handelens Tilvært i det hele, og erklærede, at han kunde bevise denne sin Paastand, maatte han dog selv udtrykkeligen inddrømme, at Fordeelen nu er høist ulige for den Enkelte og nu deles imellem langt flere Concurrenter end tilforn.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Frankfurt, den 30te December. Det berømte Pariser Bangouthuus Jaques Lafittte og Comp. har meddeelt fine Venner dets Beslutning, til Nytaar at ophøre med alle Forretninger, og i den Anledning bedet dem, ikke mere at trække paa dets Firma Hamborg, den 4de Januarr. (Kl. 4 1/2 Eftm.) I Dag var meget Efterspørgsel om udenlandske Statspapirer, der stege betydeligt. Sælgerne vare Capialster, Kjøberne Speculanter. Obligationer af det Dansk Engelske 3 Pdt. Laan, i Fredags 65 1/4 i Dag 37 1/2. - Disconte3 1/4 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Efterretninger af blandet Jndhold. Feldtmarskalk Diebitsch er aldeles restitueret.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Den 17de December vare i Moskau 11 nye Patienter angrebne af Cholera morhus, 17 Jndividuer helbredede og døde.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 4de Januar 1831. Hamborg 2 M. - a vista 218. - Species 211. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 79 ½ a 80. Dito uden Renter i Sedler 84 1/2 a 84 3/4. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 a 101 1/2 Rbd. Dito i Sedler 106 1/2 a 107 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 100 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pCt. 100 ½ a 101. Dito dito til 4 pCt. 96 1/2 a 97 Rbd. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 97 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species - 4 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 66 1/2 a 57. Norske Speciessedler 164 1/2 a 155 Rbd. Svenske Sedler 2 Mk. 14 1/2 s. i 2 Mk. 16 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1831-01-07
Kjøbenhavn, den 7de Januar. Brevposten fra Hamborg, ankom i Morges Kl. 7 1/2.