JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Hvad der desuden giver Operaen en forhøiet Jnteresse for det kjøbenhavnske Publicum, er et Chor af 12 Drenge fra en af Hovedstadens Skoler, som medvirker gjennem hele Operaen. Ved Jndstuderingen af disse halvvoxne Drenge er det næsten Umulige gjort muligt; de spille og synge som om de vare gamle Sangere og Skuespillere, Enkelte af dem have endog Solo recitativer i det italienske Sprog; og det Mærkeligste er, at Jndstuderingen af dette Chor er skeet i ringere Tid end 14 Dage ved Selskabets Capelmester Speratii, der i samme Tid har sørget for den hele Operas Jndstudering. J Capelmester Sperati besidder Selskabet iøvrigt en Juveel, som det største Theater kunde være stolt af at eie, thi han alene udfører i mindre end en fjerde Deel af den Tid, som anvendes til en Operas Jndstudering paa det kgl. Theater, alt det, som 2de Capelmestere og 2de Syngemestere ere udnævnte til at varetage ved vort Nationaltheater, og dog er han ikke ældre end 23 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Jfølge "Journal des debats har der i Midten af Decbr. været Auction over Thorwaldsens Meubler og Værktøi i hans Bopæl i Palladset Barbarinii Rom. Jsær blev Værktøiet betalt meget dyrt, navnlig af Englændere, der betalte 3 simple Meisler med respective 83, 92 og 115 romerske Scudi. (En romersk Scudi er omtrent en dansk Specie.)"Morgenposten meddeler, efter Allgemeine musikalische Zeitung, at Musikforeningen i Kjøbenhavn har foræret Capelmester Glaser, som dirigerer Concerterne, et prægtigt Taffeluhr med musikalske Emblemmer. - Det saakaldte Moerskabs=Theater paa Vesterbro, tilhørende den Priceske Familie, vil først i næste Maaned blive stillet til Bortsalg ved offentlig Auction. - Adjunct ved Aalborg Cathedralskole, Cand. philologi Bjarne Johnsen, er af Finantserne tilstaaet et Reisestipendium for i London og Paris at fortsætte sit Studium af det engelske og franske Sprog. – Agent Sandberg har erholdt samtlige sine Eiendele, som havde været overgivne til Administration, extraderede til fri Raadighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Det sidste No af Corsaren er lagt under Beslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Provindsialberetninger. Det Kieler Omslag besøges i denne Tid af en overordentlig Mængde Fremmede, blandt hvilke især bemærkes Hertugen af Augustenborg og Præsidenten for det tydske Cancelli, Grev Reventlow-Criminil. Hertugen ankom dertil fra Gottorp Slot og steg af hos den russiske Consul. Det er naturligt, at Hertugens Ankomst, da han ellers ikke pleier at besøge Omslaget, under de nærværende Omstændigheder, giver Anledning til mangehaande Gisninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Til Foraaret vil blive aabnet en directe Dampskibsfart imellem Kiel og St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Jfølge Hp. Avis skal Borgerforeningen i Haderslev, i Anledning af de sidste der forefaldne hæslige Scener, i en talrig besøgt Generalforsamling eenstemmigt have besluttet at udstede et aabent Sendebrev til vore slesvig-holsteenske Brødre, hvori de derværende Tilstande skildres, samt en Bøn til Overcriminalretten paa Gottorp og Nedsættelse af en Commission i Anledning af den omtalte Tildragelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Af et Privatbrev fra Haderslev erfares endvidere, at Deputeretcollegiet (Byens Repræsentantskab) har paa samme Tid indgivet en Ansøgning om Peder Hjort Lorenzens Suspension i hans Egenskab som Deputeret, indtil ovenmeldte Sag er bleven tilendebragt. Borgermesteren i Horsens, Hr. Justitsraad Ræder, har iaar, som sædvanligt, indledet Valghandlingen paa Raadhuset den 3die de med nogle Oplysninger og Byens oeconomiske og øvrige Forfatning hvoraf vi her tillade os at gjøre følgende Uddrag: Kæmnerkassen havde ved f. A. Begyndelse en Beholdning af 4,684 817, som efterhaanden ere blevne opsamlede uden nyt Paalæg af Skatter. For indeværende Aar ville Skatterne blive 11,00 mindre end for 1844. Fattigskatten er for 1845 ansat til 3800 s; Skoleskatten til 2600. Fattigskolen bestaaer ved sine egne Midler. Til Opførelsen af et nyt Arresthuus har Kongen tilladt Byen at optage et Laan, som skulde tilbagebetales i 5 Aar, men Budgettet for 1845 viser, at Byen intet Laan behøver. Regjeringens Agt: at lade opføre to store Straffeanstalter i eller ved Horsens, og Byens længe nærede Ønske: Havneindløbets Opmuddring, ere to Planer som kunne ventes realiserede. Dernæst omtaltes den alvorlige Kamp som Bestyrelsen har havt og endnu har at bestaae i Anledning af den lærde Skoles truede Existence. Den kgl. Direct. for Univ, og de lærde Skoler har, som bekjendt, forelagt Kongen en Plan til en Reorganisation af det lærde Skolevæsen, i hvis Følge et Antal Skoler og deriblandt Horsens tidligere saa berømte Skole skulde nedlægges. Forslaget gaaer imidlertid ikke blot ud paa, at Horsens skulde miste sin Skole, medens de langt mindre Byer Colding og Ribe beholde deres, men Hensigten er tillige at berøve Byen Skolens Formue, for at anvende denne til Fordeel for de øvrige Skoler. Dette er en stor Velfærdssag for Byen. (Horsens Skolekasse og Stipendiefond har af Tiender, Jorder og Capitaler en aarlig Jndtægt, der er Renten af c. 100,000 P.) For derfor at afværge det Slag, som truer Horsens By, har Bestyrelsen ikke blot efterhaanden i 4 allerund. Forestillinger bønligen henvendt sig til Kongen, men har ogsaa ladet en Deputation fremstille sig for Hs. M. Derhos har Bestyrelsen henvendt sig baade til Stænderne i Viborg og til det kgl. danske Cancelli, og da ogsaa Geistligheden og Proprietairerne i Byens Omegn have bønfaldet Kongen om at redde Skolen, er der udentvivl skeet, hvad der hidtil har kunne skee. Saa ængstelig denne Sag nu end er, kan og bør Enhver med Sikkerhed stole paa Kongens Retfærdighed og Viisdom, og det har været en Trøst, at Hs. M. endnu ved intet Skridt og ved intet Ord har bifaldet Planen, men meget mere har befalet, at det først skal undersøges, om denne ogsaa kan forenes med Retfærdighed og Communens Tarv."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Etatsraad Tauber i Aalborg, der nylig høitideligholdt sit Embedsjubilæum (see Av. No 9), er født i Horsens 1776, blev Student 1793 fra Roeskilde, hvor hans Fader (født i Aalborg) dengang var Rector. Den 10de Januar 1795, altsaa endnu kun 19 Aar gammel, betraadte Tauber allerede Embedsbanen som const. Hører ved Latinskolen i Roeskilde; 1805 blev han Conrector i Aarhuus (hvor hans gavnlige Virksomhed endnu mindes af Mange), og 1811 Rector i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Blandt de mange Lykønskninger, som overbragtes den høitfortiente og elskelige Jubellærer, var ogsaa en fra Skolens Disciple ved en Deputation af sammes Duxer; en fra de hvnske Aalborgensere, overbragt ved Boghandler Eibe, og en fra Aarhusianerne, ved Provst Hertel, en gammel Discipel af Jubellæreren fra Aarhuus Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Den nye Skole, som Hs. M. Dronningen havde skjænket Beboerne af Siir Sogn, 3/4 Miil fra Holstebro, er afbrændt ved Jldsvaade. Jlden havde omspændt den hele Bygning, der tillige var indrettet til Beboelse for Skolelærerens Familie, saa pludseligt, at den syge Kone maatte, med et spædt Barn i den ene Arm og et 1 1/2 Aar gl. Barn i den anden, næsten nogen vandre igjennem Snee til en Nabogaard. Skolelæreren hedder Simon Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Handels-Efterretninger. I Kornhandelen bliver det postdagligen flauere. Fra Hamborg skrives under 14de Januar: Hvede og Rug aldeles ingen Spørgsmaal, for tørret Byg af bedste Qvalitet fandtes enkelte Kjøbere, dog kun til betydeligt lavere Priser. J Kjøbenhavn solgtes i denne Uge et Parti 128 As Hvede til 5 3 1/8 Td., frit leveret i Kjøbenhavn til Foraaret. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Kvns Børs-Cours den 17de Januar. Hamborg 2 M.a vista 199 1/2. Species 200. 4 PC. kgl. Obl. 102 1/2 a 102. Nationalb. Obl. (af Laanet, 4de Febr. 1820). - Nationalbank=Actier 141 1/2 a 142.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Roeskilde Jernbane-Acier. Befordringer og Afgang. Under 4de de er Pr. Lieutn. samt Told- og Consumtions=Overbetjent i Faaborg, F. Kauffeldt, allern, udnævnt til virkelig Krigsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Under f. D. har Hs. M. Kongen allern, tilladt, at Secondlieutenant i Gardehuusar=Divisionen, W. v. Lindholm, udtræder af Numer og sættes a la suite i Cavalleriet paa to Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Ledige Embeder. En Underbetjentspost ved Randers Told- og Consumtionssted. En Dito ved Ringkjøbing, Told- og Consumtionssted. Begge kunne søges af dertil qvalificerede Underofficerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Dødsfald. Afsk. Capt. Joh. N. v. Koch, Sara Be strøm, Enkefrue Majorinde Staffaldt, Krigsraad Creutz burg; Alle i Khvn. Md. Nyboe i Odense. Elisabeth Thomsen f. Borring (26 Aar) i Bogense. Fru Scharffenberg i Jtzehoe, Pastor Groth i Grossenaspe. Justitiarius Chr. Fr. Dose, R. af Dannebrogen, i Stockelsdorff. Enkepastorinde Høyer f. Hertel (79 Aar) i Thisted. Georgia la Cour (6 Aar) i Ranum Præstegaard. Discipel i Viborg Cathedralskole C. R. Spleth. Fritz Stockfleth (22 Aar) i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Bekjendtgjørelser. At min elskede Kone, Elisabeth, fød v. Krogh, imorges overgik til det Bedre ved en blid og rolig Død, efter flere Aars tiltagende Svagelighed, meddeles herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Middelfart, den 14de Januar 1845. Vedelsteinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Onsdagen den 5te Februar d. A., Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Compagnihuussalen her i Byen afholdt Generalforsamling i Actieinteressentskabet "Jris", hvor da 1. Fremlægges Regnskab og gives Udsigt over Dampskibets Status. 2. Foretages Discussion og Botering over det, af den paa sidste Generalforsamling nedsatte Comittee indgivne Forslag til nye Statuter. 3. Foretages Valg paa Revisorer og Decisorer for sidste Aars Regnskab. Saavel Regnskab som Statutforslaget, med Bestyrelsens bemærkninger, ville 8 Dage for Generalforsamlingen være henlagte paa Expeditionscontoirerne i Aalborg, Kjøbenhavn og Aarhuus. Bilagene til Regnskabet ville tillige være henlagte paa det herværende Contoir. De Actionairer, hvis Actieret ikke er protocolleret, bedes 3 Dage for Generalforsamlingen at lade Actierne og disses mulige Transport notere paa Expeditionscontoiret her i Byen. Aalborg i Bestyrelsen for Dampskibsinteressentskabet. "Iris", den 16de Januar 1845. F. Wulff. D. Duysen. Bernhard Ree. N. Ostenfeldt. F. Simoni. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Onsdagen den 22de Januar 1845, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Selskabet, hvortil de ærede Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Tirsdagen den 21de Januar, om Aftenen Kl. 7, afholdes et overordentligt Møde i Læse foreningen for Aarhuus og Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
At Uhrmager Henrich Kieldsen her i Byen Dags Dato har erholdt sit, under 28de December 1842 af undertegnede Skifteret til Fallitbehandling overtagne, Bo extraderet til fri Raadighed, bekjendtgjøres herved. Randers Skifteret, den 14de Januar 1845. G. A. Koefoed. S. Poulsen. Brandassurance Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
At Middelsom, Houlberg og Sønderlyng Herreder i Viborg Amt, der hidtil have udgjort et District, ere blevne deelte saaledes: at Hr. Proprietair Borch til Skjern kun vedbliver som Forstander for førstnævnte Herred, medens Directionen har tilladt sig at constituere dHrr. Overførster Götzsche paa Kraghlund som Forstander for Houlberg Herred og Kammerraad Bloch paa Fousingøe som Forstander for Sønderlyng Herred – derom skulde man ikke undlade at meddele Jnteressenterne Underretning. I Directionen den 11te Januar 1845. N. Nyholm. F. Folsach. C. Jngerslev. H. Brasch. Seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Torsdagen den 30te dennes, om Middagen Kl. 12, bliver, efter Reqvisition fra F. Christensen, afholdt Auction over en Gaard og et Boelsted i Søby, som han har solgt til C. Jensen. Gaarden staaer for Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 3/4 Alb., og Boelstedet for 1 Td., Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., efter den nye Matricul. Auctionen afholdes paa Gaarden. Liebhavere indbydes. Rougse &c. Herredscontoir i Randers, d. 10de Jan. 1845. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Torsdagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10 bliver, ifølge Reqvisition af Gaardeier Blach i Taastrup, afholdt Auction over den ham tilhørende Gaard i Søby. af ny Matriculshartkorn 6 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvortil Liebhavere indbydes og ville møde paa Gaardspladsen. Rougse &c. Herredscontoir i Randers, d. 10de Jan. 1845. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Løverdagen den 15de Februar førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver afholdt Licitation her paa Contoiret over en Leverance i indeværende Aars Foraar og Sommer af 400 Cubikfavne Steen til Havneanlægget herved Byen; hvilket bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Byfogedcontoiret i Sæbye, den 16de Januar 1845. Busch, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Ved Proclamata, der ere læste ved Horsens BythingsRet og ville blive læste i den Kongelige Landsoverret i Biborg, ere Creditorerne i hosfølgende Afdødes Boer, nemlig: 1. i Boet efter Enken Jnger Cathrine Andersen født Schmidt og forhen afdøde Mand, Forpagter Jens Jacob Andersen i Skjolde By, Bjerre Herred, og 2, i Boet efter Muursvend Mads Madsen Lillemosen og senere afdøde Enke Henriette Frederikke født Randlev, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres formeentlige Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 8de Januar 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Creditorerne i det Christen Jensen og Hustru Jnger Marie Jensdatter paa Boest Mark i Nørrefnede Sogn, tilhørende Separationsbo indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Det bemærkes, at ovennævnte Christen Jensen ogsaa har opholdt sig paa Brædstrup Mark. Thyrsting og Vrads Herreders Contoir, d. 10de Jan. 1845. lerslew, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Farveri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Et Farveri paa et godt beliggende Sted, og som er i god Drift, ønskes tilleie eller tilkjøbs snarest muligt. De Reflecterende herpaa ville behage at aflægge billet paa dette Blads Contoir, mærket "Toral. At jeg i Almindelighed sikkrest træsses hjemme i Forretningsanliggender hver Tirsdag, Onsdag, Torsdag og Fredag, eftersom Mandag og Løverdag sædvanligen anvendes til udenbyes Forretninger, finder jeg det nødvendigt at bringe til almindelig Kundskab. Veile, den 9de Januar 1845. M. Anchersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Nyt Farveri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Efter dertil meddeelt Bevilling har Undertegnede i disse Dage anlagt et Farveri i Hr. Kjøbmand Rahrs Gaard paa Vestergade N 665 heri Byen, og anbefaler samme til Byens og Omegnens øvrige Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Alle Sorter Tøi modtages til Farvning, Trykning, Overskjæring og Presning, og beder jeg Enhver, som godhedsfuld vil forunde mig sin Søgning være forvisset om redelig Behandling og hurtig Expedition. Aarhuus, den 17de Januar 1845. J. Chr. Heldt. S. Levins Jndustri= og Modemagasin er blevet forsynet med Sølv- og Guldkniplinger & Tresser, Snorer, Pallietter, Perler, Blomster og flere Gjenstande, passende til Maskebal. – Aarhuus, 18de Jan. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Nye Spillekort, fine og ord., faaes, og tages brugte til Ombytning, hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Fred Trondhjemsfild faaes billig hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Bedste kjøbenhavnsk 8 Kornbrændeviin, ægte holl. Genever, engl. Porter, faaes billig hos A. O. Stigaard. Kakkelovns Oplag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
At jeg i disse Dage atter har forsynet mine Oplag hos dHrr. H. S. Hanssen i Middelfart, S. Petersen i Colding, Møhl i Veile og Ch. Møller i Bogense med en Deel smukke Kakkelovne, tillader jeg mig herved at underrette et æret Publicum om. Comfurindretninger, Kornrensemaskiner, Uldkarter og Soldvæverarbeide 2. anbefales ligeledes. – Assens, den 26de November 1844. H. Rasmussen, Fabrik- og Jernstøberi-Eier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Gode ublegede Tvister, nylig hjemkomne, faaes for 20 Rbd. Pakken hos Julius Dessauer. Dame= og Herre Galoscher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Undertegnede anbefaler sig som forhen med Dame, saavelsom Herre=Galoscher fra 3 4 til 2 1/2 Parret. J. Lauritzen. Skolegade Nr. 36.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Et 5 Octavs Claveer er at faae tilleie hos Commissionair A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
En meget smuk moderne Wienervogn er underhaanden at faae tilkjøbs. Det nærmere erfares hos Smedemester Frands Liisberg paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
En Gouvernante. kan faae Plads paa en Herregaard næstkommende 1ste Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Foruden de almindelige Skolevidenskaber fordres at hun kan give Underviisning i Tydsk, Fransk, Fortepiano og Fruentimmerhaandarbeider. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig billet mkt. H. C. aflægges portofrie hos Hr. Commissionair Hansen i Aarhuus inden Januar Maaneds Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
En duelig Bødker kan faae Tjeneste paa Wosnæsgaard til 1ste Mai 1845. Søgende ville henvende dem paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Paa Hedemølle ved Herrschendsgave er til 1ste Mai Pladsen for Møllersvenden ledig, men uden gode Recommandationer bliver Ingen antagen. Man henvender sig til Herrichend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Aarhuus Fattigvæsens Regnskab for 1843 er udkommet, og kan, imod Betaling af 4 s. pr. Exemplar, erholdes paa Fattigvæsenets Kasserercontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-21
Med dette Numer følger til Abonnenterne her i Byen og dens Omegn ny Subskriptionsplan, hvorefter Subskriptionen paa bibelske Pragt billeder m. m., ifølge Fleres Forlangende, er forlænget til 15de Februar d. A.A. Hansen, aut. Agent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-23
No 14. den 23de Januar. Torsdagen. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquists Officin i Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-23
Kjøbenhavn, den 18de Januar. Fra Neustrelitz haves følgende glædelige Efterretning af 10de de. Den storhertugelige Familie feirer idag Hs. K. H. den danske Kronprindsesses Fødselsdag, og denne Dags Glæde er endnu mere bleven forhøiet ved Hs. M. den preussiske Konges og Hs. K. H. den danske Kronprindses Ankomst hertil. Hele Landet tager en saa meget større Andeel i denne Dags Høitideligholdelse, hvortil ogsaa mange Gjæster fra Jnd- og Udlandet ere indtrufne hertil Hoffet, som den almeenelskede Kronprindsesses, i længere Tid lidende Sundhedstilstand nu skrider vedvarende fren til Bedring og lader haabe en fuldstændig Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-23
Det oplystes ved den sidste Forsamling i det skandinaviske Selskab, at dette siden forrige Møde var blevet forøget med næsten 80 Medlemmer, saa at det nu ialt tæller henved 1200. Med Enthusiasme modtoges den Efterretning, at der ogsaa i Zürich havde dannet sig en skandinavisk Forening. Den fra Moder landene udgaaede Jdee har fundet en viid Gjenklang over Verden. Ei at tale om Foreningerne i Kbhvn. Lund, Christiania, findes der nu nordiske Samfund, sammensatte af de tre Rigers Børn, i Hamborg, Paris, Zürich, Rom, Ny-York, ogsaa London vil formodentlig snart melde sig. Man besluttede, ogsaa at tilsende Zürich, ei alene Selskabets egne Skrifter, men ogsaa hvad der ved enhver mulig Opoffrelse kunde tilveiebringes af trykte Sager i Selskabets Aand. Efter at en Sang var afsungen, forfattet af Poul Rytter og sat i Musik af Rung, begyndte Pastor Grundtvig, sit Foredrag om de historiske Minders Betydning, der udførtes med stigende Varme og under stedse stigende Jnteresse. Han viste først, hvor vanskeligt det var, at udvikle denne Betydning for den større Almindelighed, hvilket ikke maatte synes forunderligt, da det i vore Dage endogsaa havde viist sig, hvor vanskeligt det var, at tyde Mindemærkerne selv, at skjelne mellem Runer og Rifter. Jmidlertid dristede han sig til at bevise, at et Folk kun i samme Forhold eier en Fremtid, som det eier en Fortid, og at den Nation, som ikke, i Mindet og Fædrene, eier en Spore til Bedrift, kun gaaer en bedriftløs Fremtid imode. Fortiden indeholder ligesom en Spaadom, hvilken Fremtiden skal virkeliggjøre; de svundne Dage ere en Præsiguration for de kommende. Minderne ophøre derfor aldrig at tiltale enhver Tids Børn; det gjælder kun om, i sin Heelhed at forstaae dette trøstende og opmuntrende Tilraab. Men alle Oldtidens Stemmer forene sig i disse med Kraft udtalte Ord: Det skee – Vel gaves der dem – yttrede derpaa Taleren – det holdt alt Sligt for Snak, for et Opspind af ørkesløse Hoveder. Han selv stemmede saavidt overeens med dem, at ogsaa han holdt det Hele for Snak – men for Braga Snak. Jligemaade gaves der dem, der paastode, at Forfædrene ingen andre Fortjenester havde, end dem, der kunde udføres ved Hjælp af kraftige Lemmer, barkede Næver og stærke Spydstager. Her behøvede man imidlertid kun at henvise til Jsland, Sagens og Historiens Vugge. Sagaerne selv vare ikke skrevne med den skarpe Spydsod, ligesaalidt som Snorres Krønike blev til ved en kraftig Arm og en tykhedet Næve. Jngen svagtsynet Rector eller speculativ tydsk Professor skulde nogensinde faae ham til at troe Sligt. – Fædrene manglede hverken Kløgt eller Tunge. - Hvad Fortiden har spaaet for en vordende Slægt, det er i Begreb med at gaae i Opfyldelse nu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-23
Det skeer, som Virkelighed, hvad vi hidtil kun have seet som Forbilled; det skeer i selvbevidst Klarhed, hvad Fædrene have besiddet i dunkel Forudfølelse. Den til Nationen ved Arv overgangne Eiendom sættes paa sin rette Plads; det Fremmede holdes ude eller beherskes. Brødre lære at forstaae hinanden, og Norden har fattet sin høiere, i Aanden dybt begrundede, Eenhed. Gudernes Mørke er forbi; Heimdal lader sit Horn gjalde, og Aserne vækkes til nyt Liv. Det skeer alt, – det skeer; thi i de tre Riger har Mindets gamle og hellige Bæger atter vædet den unge nordiske Krafts Læber; – ja det skeer - Guerra's Selskab har i disse Dage lidt et betydeligt Tab i et af sine fiirbenede Medlemmer. Et deligt Dyr, det samme, hvorpaa Demoiselle Lescinsky viste sig og henrykkede som Sylphide, er efter skrækkelige Lidelser død paa Veterinairskolen, af Brand, der var foranlediget ved et i Foden optraadt Søm. Et andet Der er kommet til Skade paa lignende Maade, saa at man næsten maa troe, at Hr. Guerra ikke med Uret beklager sig over en skjult og samvittighedsløs Fjende. Jøvrigt finder Selskabet sig her ikke tilfredsstillet. Jndtægten er for knap; Theatret kan ikke rumme Tilskuere nok til at bestride de uhyre Udgifter. Publikum er egentlig ikke heller rigtig fornøiet, fordi det bestandig har ventet noget Mere, noget Overordentligere. Banens Snæverhed har imidlertid været mere end tilstrækkelig Undskyldning for, at Selskabet ei har fyldestgjort. Desuagtet gives i Aften til Slutning en heel Pantomme, "Othello". Dette vil være i Publikums Smag; men hvorledes Pladsen vil harmonere med Udførelsen, er ei vanskeligt at sige. (1) Jforgaars Aftes gaves for fuldt Huus den lille lystige Satire Romeo e Gulietta og den yndede Ballet "Waldemar. Det maatte være en sand Glæde for Skuespillynderne, atter at see paa Scenen efter overstaaet Sygdom, den udmærkede Skuespiller, inde, Jfr. Jørgensen, udførende sin Rolle i det første Stykke, og det undrer os derfor, at man ikke ved hendes Jndtrædelse gav sin Glæde tilkiende. – Jmellem 2den og 3die Act af Balletten opførtes et Slags Jntermezze, givet af en af Husets stadige Gjæster – en Rotte. Ved Synet af dette Dyr, i en af Logerne i første Etage, yttrede der sig, uagtet Synet ikke er uvant, en forvirret Bevægelse blandt en stor Deel af Tilskuerne der, og det varede flere Minutter, inden 3die Act kunde begynde, skjøndt Tegnet allerede var givet. Hvorledes denne Rotte Plage kan afhjælpes, vide vi ikke; men vist er det, at et sligt ubehageligt Besøg i Logerne let kan føre en eller anden større Ulykke med sig. (B. Td.)