JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Efterretninger fra Armeen i Portugal. En Adjutant fra Marschal Prindsen af Esling er ankommen til Paris. Han er den 23de Marts aftelst fra Colorico, hvor Hovedqvarteret var. Alle de Magaziner, som Armeen havde anlagt, vare den 28de stobruar ganske tomme. De Foura erer, man havde afsendt indtil 20 Liens fra Hovedqvarterret, bragte næsten Jntet tilbage. Den 1ste Marts var man nødsaget til at begynde paa at bruge Reservetvebakkerne, der i det høieste kunde levere Provimt for 14 Dage, og det var ikke mueligt at opredie Høsten fordi man førend Junii ikke kunde vente nogen Hielpekilde. Prindsen af Esling havde kun tra Ting at vælge imellem. Enten at anaride Engellænderne i Linierne af Lissabon (men Krigsgrundsætningerne fordøde ham at giøre det førend hans svære Artillerie var ankommet), eller at gaae over Tagus, for at forene sig med Armeen i Andalusien og sætte sig derved igiennem Landeveiene i Forbindelse med Sevilla og Madrid, finde sit Artilleries Fornødenheder i Badajoz, trække fine Levnetsmidler fra Alenteso, forandre sin Operationslinie og forsvar, den dobbelte Breskindse, som Armeen havde opført paa den høire og vinstre Bredde af Zezere i Punhete.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
General Edle havde med megen Kundskab om alle hans Konste Hielpemidler, der aføre ham, ligesom og Armeens Artillerie, største Ære, bygget 200 Baade. Tn kunde derfor paa samme Tid bygge to Broer over Taaus, true med en Overgang for Pundet, fuldføre den læggere ned under Santarem, og derpaa begive sig i Ryggen af General Hills Division, som den engelske Arne holdt for Pundete, eller til bagekaste den engelske Armee igienne Leyria til Lissabon, for derved at tvinge den at bortkalde Divisionen Hill, for at komme Lissabon til Hielp; endelig at benytte Bevægelsen, for at erslaae en Bro i Egnen af Punhete. Naar man havde passeret Tagus formedelst den ene eller anden af disse Operationer, befandt man sig i Communication med Serilla og Madrid, og man kunde da forstærke sig med alle Hielpekilder fra Armeen i Andalusien. Den tredie Udvei, der tilbød sig, var at gaae over Mandego, i det man begav sig tilbage over Gaarda og satte sig i Communication med Cindad Rorico, hvor Skorne, Klædestykkerne, Munitionen, Artilleriersoucerne Magezinerne og Casserne for Armeen fandtes, som siden sex Maaneder ikke havde faaet sin Lønning.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
- Jfølge et Keiserl. Deeret af 7de April er Antallet paa de i virkninTieneste staaende Auditeurer bestemt til 350. Hering Forsa Cesarini er udnævnt til Gouverneue for det Keiser, Palats i Rom.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Den 11te April.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Jndberetning til Hr. Keiserlige Høihed Vicekongen i Jtalien. Lefina, den 14de Marts 1811. Mosseigueur, Efter Deres Keiserlige Høiheds Befaling alt jeg Antona, den 11te om Aftenen, ombord paa Fregatten la Favoriter Divisionen under Linieskibe Capitain Dubourdlius Commando bestod af 4 Fregatter og 2 smaae Korvetter, i alt af 6 Skibe, hvoraf 2 hørte til den franske, 4 til den italienske Marine. Kl. 7 om Aftenen gi den med let Vind under Seil. Den 12te ved Sølens Redgang fik vi den østligste Spidse af Lars i Sigte. Jeg foreslog Capitain Dubeurdien, at lande med de 300 Mand, hvilke jeg havde paa Skibene, for at tage en Stilling paa Lissa Han vægrede sig derved. Den hele følgende Nat forblev Divisionen i Sigte af Øen for at beholdt Vinden.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Ved Dagens Begyndelse vinede vi den engelske Division, der bestod af et raseret Linieskib og 3 Fregatter. Favorite seilede bedre end de andre Skibe. Den øvrige Deel af Divisionen var endnu 2 Litues borte. Kl. 7 1/4 gav Commandeuren Ordre at begynde Trefningen. Capitain de la Meillerie sagde i dette Øieblik til mig : Overst, vilde det ikke være bedre endnu at dit en Tiine, at vi kunde forene os og stille os Linie, Teg gjorde Commandanten denne Bemærkning, med han svarede mig : dette er den skiønneste Dag i vort Liv, to af de fiendtlige Skibe maae blive veret; men blevi, saa seile de bort. Vi have den Cordeel over Fienden, at vi ere to Corvetter stærkere, og at Besætningen paa vore Skibe er mere complet. Deres Keiserlige Høihed veed, at jeg havde intet at sige ombord; ogsaa var dette den første Gang i mit Liv, at jeg befandt mig i en Sørtresning. Jeg kunde altsaa blot samtykke med denne brare Offeter. Den Jver hvoraf Favrittes Mandskab var bestillet lader sig et beskrive Da Fregatten om Morgenen Kl. 8 og nogle Minuter befandt sig i Nærhiden af de fiindtlige Skibe, besvarede den fra begge Sider disser Jld med en ubeskrivelig Virksomhed. Men Vinden, der havde blæst i 10 op, aftog og ophørte tilsidst genske. Fem Qvarteer slog svi, og endnu var intet Skib af vor Division stødt til os; Kiøkken 9 1/4 sagde Capitain Dubourdien til mig : "Det er en skiøn Dag, imidlertid har jeg tilet for meget : endnu maat vi anstrænge os noget, saa vil vor Division støde til os. Neppe havde han sagt dette, saa bortrev en Kanontagle ham. Klokken 9 1/4 stillede Fregatten Flora sig i Linien, Kl. 3.10 1/2 Fregatten la Courønne og en halv Time derefter Dange. Af denne simple Fremstilling vil Deres Kriserlige Høihed indsee, hvor uforsigtige vore Maneurer vare. Da Capitainen og Lieutenanten paa Fregatten vare faldne, til faldt Commanden mig efter Krigsbrug. Fændrikken Villenener commanderede Manturerne. Da Favorites Master vare faldne, Kl. 10. erklærede Fændrik Villeneure mig, at han ei mere kunde styre Fregatten Paa samme Tid stødte vi paa Revene ved Øen Lissa; jeg befalede Mandskabet at lande, bemægtigede mig adskillige Fartøier, satte min Matroser derpaa, og lod Fregatten springe i Luften.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Da Fregatten la Couronne efter det meest haardnakkende Forfra havde mistet alle sine Master, blev den Kiøkken 4 1/2 nødt til at stryg sit Fløg. La Dange, la Flora og en Corvet løb om Natten ind til Lefina.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
J den sletteste Tilstand seilede Engellænderne til Havnen St. Georg og satte Jld paa la Couronne samt een af deres egne Fregatter. Den raserede Linieskib, som hav er mistet alle sine Master, var strandet paa en Klippe paa Øen og maa ligeledes være tabt. Resultatet af denne Trefning bestaaer paa ver Side i Tabet af to Fregatter, og paa ingelsk Side i Tabet af een Fregat og et raseret Anieskib. Dog er ingen Tvivl om, at naar Capitain Dubourdien havde villet vente og forene sin Division, Trefningen da havde faldet særdeles hæderlig ud for den franske Marine. Denne Officeers ubervingelige Jregjorde en sikker Seier tvivlsom. Deres Keiserl. Høihed vil let kiende den Hæder den italienske Marine har erhvervet sig, da den uagtet Commandantens slette Maneurer, kjempede med lige Magt mod den engelske Marine. Deres Keiserlige Høihed har sagt, at De ei mere kunde skielne de italienske Regimenter fra de franske. Den italienske Marine fortiener nu en lige Roes; og en Grund til Bekymring maa det være for Engelland at det adriatiske Havs Matroser saaledes kappes i Mod med de bedste franske Søefolk.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Divisionen giør sig færdig til at afgaae i Morgen fra Lisina til Ragusa, for der at lade sig udbedre. Alle Søfolkenes Mening gaaer ud paa, at naar Capitain Dukourden havde holdt sin Division godt samlet, vi da vilde have erobret i engelske Skibe, omendskiønt Fienden havde to raserede Linieskib ; men uden at regne at vi havde to Corvetter mere, som opveiede Fordelen af de raserede Linieskibe, havde vore Fregatter 30 Artillerister, hvorved vi vare i Stand til at skyde fra begge Sider. Capitain Dubeurdicus, Jil har fordærvet Alt.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Deres Keiserlige Høihed vil udentvivl have den Naade, at udbede i Naadesbeviisninger af Hs. Majestæt for de Sørfolk, som paa denne i Dag, da Seiren var tvivlsom, viste et saa overordentligt, og saa meget mere mærkeligt Mod, da det var den italienske Marines første Fægtning. Jeg fryter ei for at stadfæste det, som de franske Officerer ville indberette til Krigsministeren, at nemlig det italienske Mandskab har viist en udmærket Dristighed. Hvor store ogsaa de Feil maae være, som Kapitain Dubourdien har begaaet, saa sørger man dog levende over hans Tab. Der kunde er gives nogen modigere Officeer, eller dueligere Søemand, end han; blot Synet af Fienden havde sat ham ud af sig selv Engellændernes Tab er uhyre. Halvparten af deres Officerer og en 6 Deel af deres Mandskab er dræbt. Jntet staaer nu mere tilbage, end at giøre Deres Keiserlige Høihed, opmærksom paa den gode Aand der besieller Jndvaanerne paa Dalmatiens Kyster. Skibene fra alle Øer ilede til for at bringe os Hielp, og 5 Nationalgarderne kom fra elle Sider for at tilbyde os deres Tieneste. Jeg er med dyd Risplet &c. Oberst Adjutant. (Undertegnet) Alexander Giftenga. Jgaar holdt Hs. Majestæt et Minister-Conseil, og bivaanede i Dag Messen i Thuilleriernes Kapel.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
J Marts Maaned ere 156 franske og fremmede Skibe med 529 Mands Besætning ankomne til Bourdeaux. Udløbne ere 140 fremmede og franske Skibe, besatte med 480 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Madrid, den 16de Marts. Man melder fra Provindsen la Mancha, at Osorio, Ullaa, Franfisqvere og Maroleye, der havde oprettet Jnsurgentcorpser og stillet sig i Spidsen af samme, have lidt de meest afgiørende Nederlag i Villarubiaved Jnfantes, ved Madridejos, kort overalt hvor de have viist sig Man har i forskellige Trefninger frataget dem 200 Heste og dræbt over 150 Jnsurgenter. Jldesindede havde udbredt det Rygte at Livnesmidlerne vilde blive meget dyre. Regieringen har besvaret disse falske Rygter, ved at tage vise Forholdsregler for at vedligeholde Overflødigheden i Madrid og hindre Levnetsmidlerne fra at stige i Prisen. Den 30te Marts. Martinon de St. Martin og 1 Empecinado, i der vare forenede under Villa-Campas Commando, angrebe den 23de om Morgenen den Post som skulde beskytte Broearbeidet ved Annen; 3 men blive tilbagedrevne mid betydeligt Tid. Fienden viste og ar Been med 4000 Mand Infanterie og 700 Heste, for at foreter Overgangen. Capitain Virien af det 35te Regiment, til hvem det var over draget at forsvare denne vigtige Post, udholdt modigen Angrebet ; men da han havde bortskudt at sin Munition og faae sig omringet af Flenden, giorde han en Bevægelse til Anton og bortførte 50 Fanger med sig. Villa Campa anvendte sin hele Magt mod denne Stad, hvor Oberst Huso modtog ham paa en Maade, der vil bringe ham til at angre fine Forsøg. Endelig forlode Jnsurgenterne Valpladsen og afstode fra et Foretagende, hvis Udførelse vore Troppers Tapperhed havde gjort umulig for dem. Ved sit Tilbager og efterlod Fienden os 100 Langer og 7 til 820 Døde og Saarede. Oberst Huro forfulgte Flenden, imedens General Darmagnae og Blondeau maneurerede fra en anden Side for at afskiære ham Tilbageveien.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Rotterdam, den 3die April. Engellænderne have i nogle Dage viist sig for Øen Gorte, og syn tes at ville forsøge Landgange; men den lidet venlige Modtagelse de have funde hos Tropperne og Toldbetienterne har tvungen dem til at opgive deres Forsøg. Grev Lemarois, Divisionsgeneral og Adjutant hos Hs. Majester, Keiseren, har opholde sig her et Par Dage.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Bünchen, den 7de April. Jblant de 3 Millioner 800000 Undersaatter, Kongeriget Bajern nu indbefatter i 9 Kredse, tæller man 800,000 Protestanter.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
London, den 2den April. Vi erfare af en fra Cadix kommende Reisende, at man før hans Afreise derfra havde faaet Efterretning, et Kongeriget Peru havde erklæret sig for uafhængigt. Opstandsaanden havde først yttret sig i Lima og derpaa, ikke uden Blodsudgydelse, udbredet sig hurtig over hele Landet.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Dronningen af Engelland er syg, Hendes Sygdom skal være et Anstød at Slagsted. General Staham skal have faaet et let Saar i den sidste Affaire. Den sidste Gouverneur i Astorge, Santneides, har funden Leilighed til at unddrige fra Frankrige. Regentskabet har udnævnt ham til Governeur, Corunna, og General Matry har faaet Befaling at begive sig til Armeen i Murcia.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Vien, den 6te April. Siden Belgrads Besætning af Russerne have Servierne begynde paa at proviantere Fæstningen fra Staden af, og udtømme Stadens Magasiner til Bedste for Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Efterretninger fra Bucharest melde at den russiske General en Chef Grev Kammensky, vel endnu var syg, men dog uden Fare.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Den 10de April. Den russiske Greve Schuwaloff er afreist herfra til Paris, for at erstatte Fyrst Kurakin i hans Sygdom. Den sidste Coureer fra St. Petersburg overdragde en officiel Note, efter hvilken de forviske Fæstningers Besidde sestagelse blot har militairiske Foretagender til Øiemerd og ikkuns er skeet for Øieblikket.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
J det herværende Tøihuus afbrides for nærværende Tid af alle Kræfter. Overilede Politikere have alt deraf taget Anledning til at staae en nye Krig; men dette Arbeide har ene og allene den simple Aarsag at man nu er i Begreb med at føre de Forraad tilbage, som i sidste Krig bleve afsendte til Commorn og andre Stæder i Ungarn, og at Tøihuset maae istandsattes til deres Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Constantinopel, den 26de Februar. Det er atter forbuden at skyde i Nærheden af den tyrkiske Keisers Serail, i Anledning af fire af Haremmels Slavinders Svangerskab.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Capitain Peschas Onele skal med det allerførste afgaae til Barbariet med Ærinder for Regieringen. Han overdringer blant andet er befaling, ifølge hvilken de Triester-Skibe Regieringerne have consiskeret, skulle tilbagegives, da de nu maae ansees som fransk Eiendom Presburg, den 9de April.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Servien befinder sig for nærværende Tid i en meget slem Forfatning. Anden Gang hersker der store Uenigheder mellem de serviske Overhoveder og Folket. Mellem den serviske Overforstander Gorg Ejerni og den russiske Oberst Feodorovirsch hersker der heller ingen god Forstaaelse. Det runske Partie paa hiin Side Morava under Meienk Stolk og Peter Dobring har modsat sig Georg Ejerny, og mellem begge Partier ere alt mange blodige Optrin forefaldne. Med et Antal Tropper, og Kanoner er Gorg Ejerny brækket op fra Topola, hvor disse Trop pere Samlingsplads var, til Morara. Som man erfarer skal han allerede have passeret denne Flod.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Syrmien, den 8de Marts. Foruden Belgrad skulle nu ogsaa flere forviske faste Pladser besættes af Russerne, fra hvilke disse nu, i Forening med Servierne, ville virke mod Porten og især mod det tilgrændsende Bosnien. Jndvaanerne i Bosnaa ere i Anledning deraf blevne meget allarmerede og ruste sig til et heftigt Modværge. Storherren har udstædt et meget strængt Firma til en almindelig Bevæbning, ifølge hvilket et talrigt hosnisk Corps med det første skal tykke i Marken. Ogsaa fra denne Side stor man blødige Frider imøde.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Tortin Grændse, den 1ste April. Efterretninger fra Bukartsat mildt at alle de russiske Tropper, som støde paa Grændsen af Polen, ere opbrudte til Moldau og Walachiet. Formedelst Troppernes Mængde i disse Provindser hersker sammesteds overordentlig Dyrtid, og en stor Mangel paa Levnetsmidler, da alle Forraad ere fortærede og Tilførslerne fra Polen yderst besværlige. Russerne have derfor ogsaa nyligen forbudt al Udførsel af Slagtigvæg &c. til Stebendtegen. J Belarad forventes en Deel Ricruter til det Stanislaus-Podolfskiske Musketerregiment, som under RuschtschucksBelering sammensmeltedes til 700 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Petersburg, den 3 April. Jgaar er Hs. Majestæt Keiserm i forønsker Veldefindende kommen tilbage igien fra hans Reise til Tiver. Søntag der har staaet i amerikansk Marine Tieneste er som Lieutenant antaget i russisk Tieneste, og ansat ved Flaaden i det sorte Hav Stockholm, den 5te April.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Stændernes Beslutning paa den overordentlige Rigsdag som endte den 20de November forrige Aar, er nu bekiendtgjort ved Trykken og indeholder følgende væsentlige Punkter : Ytringer af den høieste Kummer over det store Tab, som Riget leed pro Prinds Carl Augusts pludselige Død. Deeltagelses-Bevidnelser til den Kongelige Fader, og Tak for Alt, hvad Kongen har foranstaltet til Rigets og Rigsdagens Sikkerhed. Enstemmigt Valg af den nuværende Kronprinds Carl Johan, og hans ophøiede Familie. Udsætte af Afgiørelsen og videre Discussioner over enhver ved sidste Rigsdag foreslaaet Forandring i Constitutionen og Lovbogen. Forskellige Finant Bestemmelser og Forandringer, f. Ex. til Etaten for Kronprindsen og hans Familie 66,666 Rdlr. 32 s. Banco. Pensions-Etat efter den afdøde Kronprinds 2,483 Rdlr. Paataget Ansvarlighed til Betalingen af det pommerske Kammers VexelCircurations=Gield, dog under den Betingelse, at Pommern altid ansees som den rette Skyldner, og at der med dens Afbetaling forfares paa samme Maade som med den øvrige Rigsgield. Bestemmelse af adskillige Summer, f. Ex. til Erstatning af Omkostningerne ved Havnenes Sperring for engelske Skibe 487, 773 Rdlr. Forsvarsanstalterne i Hovedstaden i forrige Sommer 214,860 Rdlr. Rigsdags=Omkostninger, og Udgivter til Kronprindsens og hans høie Families Modtagelse 150,000 Rdlr. Til Meubleringen af Kronprindsens Værelser, med mere, 33332. Rdlr. 16 sk. Da Hs. Majestæt har vægret sig ved, at give sin Stemme, til forrige Rigsdags Beslutning, at alle Kongodser skulde sælges, saa vorde samme som forhen bortforpagtede ved offentlig Auction. Den forrige Kongelige Familie maa aldrig igien betræde svensk Grund, er heller uden Stændernes Samtykke forlade sit Opholdsted; i sidste Tilfælde har den tabt den Sum der er bestemt til dens Underholdning: Frifindelse for Statsraadet og de øvrige Raadgivere i Commandosager, for Ansvar i Udødvelsen af deres respective Embeder til den Dag da denne Rigsforsamling begyndtes. Sammenkaldelse til en ny Rigsdag i Stocksholm den 5te November 1815. Underskrivtetne ere: Claes Fleming, Landmarschal; 114 Familiehoveder af Ridderskabet og Adelen. Jacob Ar. Lindbom, Tale mand for Præstestanden, 6 Biskopper og 44 Geistlige. J. VegelinTalemand for Borgerstanden, 83 Befuldmægtigede fra Stæderne. LarsOlsson, Talemand for Bondestanden, 106 Deputerte af denne Stand, Den 9de April. Hs. Excellence Rigsherre og Commandeur Gre Brøde skal overbringe vort Hofs Lykønskninger til Paris i Anledning af Kongen af Roms Fødsel.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Hs. Excellence General von Essen er efter Forlydende udnævnt til Feldmarschal, General Grev Weede til Rigsherre, og Statsraad og General=Lieutenant Baron Adlercrenz til General. Præsident og Commandeur Grev Gyllenborg er her ved Døden afgaaet.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Man vil vide at Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen i dette Foraar vil foretage en Reise til Carlstrone.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
En Soldat af den herværende Garnison, som havde forladt sin Post, og, efterat han beskienket var vendt tilbage til samme, vilde skyde sig, er dømt til Døden. Han hører til det Corps, som i sidste Krig deserterede fra den danske Fæstning Christiansøe og for største Deelen lod sig hverve her.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Den Kongelige Fregat Curydler og Cutterbriggen Svalen krydse alt i Østersøen. coursen paa Kiøbenhavn er i Hamborg noteret 815 Procent L. S.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Blandede Efterretainger. J Anledning af Hs. Maj stæt de Franskes Keiserindes lykkelige Forløsning skal holdes en almindelig Fest i alle det franske Riges Dele, Man troer at samme skal finde Sted den Dag Kongen af Rom bliver døbt. Keiserinden vil selv holde den nysfødte Prinds over Daaben, ligesom Skik og Brug forhen var ved Kongelige franske Prindsers Fødsel. Desaarsag var det ogsaa at man indførte den førelødige Daab eller Unction, som allene er tillade med Børn af den regierende Familie Man forrenter en Deel ophøiede Fremmede til Paris, hvor Hoffet i April vil blive særdeles glimrende.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Det Rygte vedligeholder sig at Keiseren agter at tiltræde en Reise til Rom i Maji Maaned, og at maaske Keiserinden vil ledsage ham.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Hs. Majestæt Kongen af Westphalen giør en kort Reise til Paris i Anledning af Keiserindens Nedkomst.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Storhertugdommet Warschen indeholder nu en Folkemængde af 3 Millioner 774462 Jndvaanere. Prindseste Anslaa af Badener, paa sin Reise til Rusland, efter igiennem Lemberg. Paa Tilbagetouren fra en Jagt den 27de Marts styrtede Arvestor, hertugen af Baden med Hesten, og fik en Contusion i Hovedet, En færd tydsk Sproggrandsker i München agter til Paask misse at udgive et Vert, hvor han paa det tydeligste vil bevise det bariske og schwabiske tydske Sprogs Fortreffeligheder og Fortrin for det nordtydske, over og nede sachsiske.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Af de Acter, som bleve fortlagte Tribunalet i Mair, ved Damian, Hessels og hans Medskyldiges Proces, har man beregnet, at Tyverier, ne af de i Rhinegnen organiserede Røverbander i Aaret 1804 beløbe sig til 3 1/2 Million; siden den Tid ere disse Tyverier indtil Aaret 1810 verede til en uhyre Summe, som et endnu nøie lader sig angive
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Indenlandske Efterretninger. Corsøer, den 20de April. Jngen findtlige Stilere ere at fort Billet.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Helsingøer, den 19de April. J Nat herde det endnu frossestærkere end igaar Nat, men ophørte hen af Dagen; derimod stormede det i Dag med samme Vind saa haardt, at en Manade Reisende maatte forblive her over til i Morgen; dog hidkom fra Sverrig Baron Persdam, Falck og flere Reisende med 2de Baade, men disse maatte overligge her indtil Veiret segenes. Saa afgik dog og herfra en fransk Kureer Eileuw til Sverrig. Jgaar og i Dag ingen Skibe hverken Nord eller Syd fra. Jgaar passerede svensk Rytter officeer v. Gydenhall herfra til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Den 21de April. J sidste Emaal ere i alt 12 forskielliet Cofferdie Fartøier passerede Sundet nord efter. Herfra kan intet Fiendtligt observeres.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Battteriet Trekroner, den 21de April. Fra igaar til Dag ere indpasserede 5 og udpasserede 31 Skibe. En Galeas passe rede lyd fra nord efter.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Blant de Jndkomne er en Skipper fra Pillen, som forklerede af han paa sin Reise intet Fiendtligt har bemærket. Tillige berettede han, et ved hans Afseiling fra Pillau blev den hele Søekyst besat med et Antal preussiske Tropper af henimod 24,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
Kiøbenhavn, den 22de April. Ved allerhøieste Resolution af 8de d. M., har Hs. Majestæt Kongen, paa Generalpostdirectionens Forestilling, allernaadigst tilladt, at det af Professor og Theaterdirekteur Knud Lybne Rabbek, Ridder af Dannebrogen, udgivende Periodisk Blad, Sandsigeren kaldet, maa for Postkassens Regning forsendes med Brevposterne overalt i Kongerigerne Danmark og Norge, hvilket herved til alles Efterretning bekiendtgiøres, ligesom og, at bemeldte Blad kan bestilles og erholdes paa samtlige Postkontorer, imod at derfor erlægges en Betaling af 6 R. 48 s. pr. Sæt aarlig. Generalpostdirectionen, den 23de April 1811.
Berlingske Tidende, 1811-04-22
J Continuation af den ved Placat herfra af 3die dennes giøre Erindring om Opfyldelsen af den 2den s. i Hs. Majestæts ellerhøieste Resolution af 2den Mai 1810, bekiendtgjort ved Placat fra det Kongelige danske Cancellie af 11te samme Maaned, skulle vi, i Følge velbemeldte det danske Cancellies Skrivelse til os af 13de dennes, til Efterretning for de vedkommende Grundeiere herved end videre bekiendt giørt: at de, som ikke holde sig forannævnte Placat af 11te Mai 1810 efterrettelig, ved at for stalte Tomterne i Forstæderne uden for Staden Kiøbenhavn af grundmurede Bygninger, hvad enten de igienstaaende Rudera beboes eller paa anden Maade afbenyttes, eller ikke de det og afbenyttes, ryddeliggjorte, inden Udgangen af Mai Maaned 1811, ville blive tiltalte som Kongens Mandarers modt villige Overtrædere. Kiøbenhavns Raadstue, den 17de April 1811.