Berlingske Tidende, 1774-03-28
Paa det Spørsmaal i den Berlingske Avis af 25de Mart. No 23. Hvad Galanterie Handel og Galanterie Vahre er om derved kan forstaaes Guld, Sølv og Pretiosa &c.J hvad Hensigt, eller af hvem dette Spørsmaal er forlangt besvaret, ved jeg ikke, men siden jeg i min Ungdom har lært den Handel, saa har jeg for at opfylde den Sporgendes Forlangende paataget mig at besvare det saaledes: Galanterie skal være en Fransk Ord, end kiønt man ikke i bemelte Sprog finder derover nogen Forklaring, hvad det egentlig skal være, men af den Praxin jeg har i den Handel, maa jeg sige, at den bestaaer egentlig af følgende Sorter, nemlig: Skiælpadde, Agates og andre Steen Daaser, Dito Porcelains og paa Kobber emalierede, Dito Etuier, Tandstikker Huse, Vandflaske emalierede, Dito af Porcelain, samt andre saadanne Ting, som er i Tambach indfattet, saa og Handsker, Perler, Vifter, Brevtaske, Baand og andre slige Prydelser: Disse Ting hører egentlig til Galanterie Handel; vel har nogle Galanterie-Kræmmere i forrige Tider handlet med nogle enkelte Stykker fremmet Guld og Sølv Arbeyde, men det er den for endeel Aar siden ved Kongel. allernaadigst Forordning forbuden. Svar paa Spørsmaalet i de Berlingske Aviser Nr. 23. om hvad Galanterie=Handel og Galanterie Vahre er, om derved forstaaes Guld, Sølv og Pretiosa? 1) Efter Dictionairer og Grammairer; 2) Efter Love og Forordninger, Laugs Artikler, Rescripter og Placater (saa vidt vitterlig) og 3) af Erfarenhed i Handelen: 1) Ordet er Fransk som af følgende bevises, nemlig: Galant (adject ) ærlig, maneer lig, hoslig, ziirlig; Galant (substant.) Boelere, Friere, listig Skielm, Compan, eller Fugl, som ikke er at troe; item Baand, Sløyfe, Citron= og Pomerantz=Skall; Daaser. Galanterie, Kierligheds=Handel, Artighed; item ringe Skienk eller Gave, men pretieur, precieussement, er dyrebar, kostbar, ædelt : Fier res precieuses, Ædelsteen, ægte Steene, dette ere de Navne hvormed ægte og ædle Ting kaldes: see Fr. Roux og von Aphelens med fleres Dictionairer: 2) Den Danske Lov forbigaaer det aldeles, og ingen Forordninger, Laugs Artikler, Rescripter og Placater (saa vidt vitterlig) nævner hverken Galanterie Handel eller Galanterie Vahre, men Placaterne af 1ste Julii 1757 og 30te Januar. 1758, forbyder Jndførsel paa nyt forarbeydet Guld og Sølv (men saa vidt man af Commerce Forordningen og ToldRoullerne kan opdage, da synes Galanterie, at sigte til Nürnberger og Poppen Vahre). J Rescriptet af 10de April 1761. kaldes Guld og Sølv for ædle Materier. Guldsmed Laugets Artiklere første Post siger: At ingen maa sig af Guldsmed Haandværk ernære, enten med noget Arbeyde at betinge, eller Svenne og Drenge at holde a., da det Ord betinge, vel ikke i anden Forstand kan forklares, end at betinge til Forhandling; thi hvad jeg ellers til mit eget Brug, eller par Commission til andre betinger eller bestiller: bliver mig aldrig formeent; hvorfor ey heller sluttes : at nogen under Galanterie Handel og Galanterie Vahre skulle forstaae Guld eller Sølv Arbeyde, da det efter bemeldte synes lovstridigt ; efterdi ingen Forordninger, som ved nogen Leylighed mælder om Guld og Sølv Arbeyde forklarer og nævner det ved Galanterie Vahre, og vor det mueligt, det dertil kunde forklares, da er der en stor Deels Hans Majestæts Riger, (særdeles i Danmark) som har Privilegium paa Handel med Galanterie Vahre, hvoraf maatte følge at ligesaa mange Galanterie Handlere, saa mange Guld og Sølv Handlere (NB. forarbeydet) hvilket neppe vilde være Landets og Rigets Fordeel i adskillige Henseender, som her ey kan opregnes : 3) Efter al Formodning er det Ord Galanterie Vahre af de Handlende indført for at faae et glimrende Navn til saadan Handel, som i sig selv synes ringe: da Folk i Almindelighed i de smaa Kiøbstæder, saa vel som Bønderne under Galanterie Kræmmere forstaaer Bissekræmmer, eller dem, som driver saadan Handel, som ogsaa efter den rimeligste og herskende Forstand er: alt det slitter og øienblindende Pud, (Statz) som synes noget, og er intet solid, alt det uægte, som paa nogen Maade ligner ægte: saasom nægte Guld og Sølv Baand, Tambak forgyldt og uforgyldt i Daaser, Etuier, Ringe, Fingerbørre, Spænder a. med og uden Steene, Emaillerte og Agats, samt laqverede Ting af Daaser og Etnier ar saa vel uindfattede, som i forbemeldte indfattede, ligeledes poleret Staal og Jern, som ikke efter Jsenkræmmernes Laugs Artikler er forbuden: end videre Vister, Chinesiske og Jtalienske Blomster, samt alle saadanne smaa Fruentimmer Zirater, som ikke med nogen af de allernaadigst udgivne Forordninger, Laugs Artikler eller Privilegier ere stridende. Nürnberger og Poppentøy forstaaes ligeledes under Galanterie Vahre, saasom alt Slags Dukketøi er Vox og Træ, mahlede, laqveret og forgylt, mahlede og umahlede Kobberstykker og Skilderier; kort sagt, Galanterie er alle Slags Snurrepiberier, hvorved ikke andre Handlende eller Laug fornærmes. Af alt forbemeldte tilsammentagen kan ikke rettere indsees, end at Galanterie Vahre ikke kan forklares til ægte, (med mindre noget Privilegium skulde med udtrykkelige Ord nævne forarbeydet Guld og Sølv for Galanterie Vahre, men forarbeydes Guld og Sølv kaldes med et Fransk Navn, precieur, precienses, Pretiosa, ægte, ædle og kostbare Ting, som af Dictionairer er beviist. Efter oprettede og Kongel. allernaadigst confirmeret Testaamente imellem Knud Halager forhen Degn for Ørsted og DaastropMeenigheder i Ramsøe Herred, og hans nu værende efterladte Enke, Catrine Christine von Debenbroch, er til sal. Halagers Arvinger testamenteret 5 Rdlr., hvilke for Rdlr. ere in deposito hos mig undertegnede; altsaa bliver samme hans Arvinger herved indkaldede at møde saasnart skee kan her i Egbye Præstegaard, for mod dette Avertissements Bekostning at modtage bemelte 5 Rdlr., naar de tillige medfører lovlig Beviis, at de ere de eeneste og rette Arvinger. Egbye Præstegaard, den 26de Mart. 1774. Niels Sletting, Sogne=Præstfor Egbye og Dalbye Meenigheder og Da Aar og Dag til næstkommende 11te Julii er exspireret, siden sal. Mad. Leviins Død i Ørsted Præstegaard, saa agtes Skif Provst 1 Ramsøe Herred. tet efter hende, som døde uden Livs=Arvinger bemelte Dag Kl. 10. Formiddag i Ørsted Præstegaard videre at tages under Behandling, og om mueligt da at blive sluttet, hvorfore Credi= og Debito. rer saavel som Arvinger, indkaldes at møde bemelte Tid og Sted, og da den sal. Kone har saavidt man veed 2de umyndige Fader= og Moderløse Søster=Børn i Norge; saa indkaldes ogsaa deres fødte Værger efter Loven, for enten selv eller ved Fuldmagt at bedpagte disse Umyndiges Tarv ved Skiftet; endskiøndt efter Boets Omstændigheder intet ventes at arve for dem. Egbye Præstegaard i den 26de Marts 1774. Niels Sletting. Provst i Ramsøe Herred.