JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
en eyt. 1779. d. Pd. Pd. d. d. 8d. 90 Rbd. Rbd. d. 9d. Pd. d. M. H. Til Bortsendelse overalt i Hans Majestæts Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det Kongel. Bogtrykkerie, ved N. C. Hopffner. 138950 202 og sætning Slutningen af Journalen fra Charlestown, i Syd-Caro ling, trykt i Begyndelsen af Julii i Philladelphia. Den 8de Maji ankom et Partie af Pulawskis Legion til Staden, Charlestown), hvor Oberste Makintoch ligeledes indtraf med sine Tropper. Den 10de kom Oberste Harris med 300 Mand fra General Lincoln, og endnu 300 Mand under Oberste Neel fra Oranienborg. Endnu samme Aften erfarede man, at den kongelige Armee camperte paa den sydlige Strandheed af Ashley ved Færgestedet. Dens Ankomst var saa ilende, at man ikke fik Tid til at bortføre OverfarisPrammene. Den 10de om Morgenen begyndte Fienden at gaae over Achley ved Færgestedet. General Pulawski recognoscerte Fienden, lod, for at beobagte samme, et Detaschement blive staaende, og kom igien til Staden for at conferere med Raadet. Jmidlertid rykte Fienden frem mod Staden i 3 Colonner. Sammes Avandtgarde bestod af 200 Heste, 4000 Skotlændere, og nogle Jndianer. 5 Mile fra Staden, maatte en Deel af Græve Pulawskis Detaschement fyre, i sær for at give Tegn at Fienden nærmede sig. Samme giorde mange Gange Ophold. Græve Pulawski, efterat han havde bestilt et Baghold ved Jnfanteriet af sit Corps, og overdraget et Detaschement Frievillige til Hest at understøtte Jnfanteriet, rykte han frem, og giorde sine Anstalter til at detaschere sit Cavallerie for Spidsen af sin Colonne. Man begyndte nu at fyre i Nærheden af hverandre. Paa vor Side fyrede Cavallerie og Jnfanterie; men det sidste blev forhindret i sine Bevægelser af de Frivillige til Hest formedelst Misforstaaelse af Commandoen. Uagtet denne Hindring og Fiendernes overlegne Antal, blev dog Valpladsen længe gjort samme stridig. Endeligen blev det dog nødvendigt at give befaling til at rykke tilbage; Og da Fienden klogeligen ikke rykte frem, saa undgik samme Artilleriets Fyren fra vore Fæstnings-Værker. Fiendens Forliis bestod i 45 Officerer og Gemeene, og Vores overhovedet i 30 Mand. To Dage herefter angreb Hr. Pulawski et fiendtlig Detaschement. Han tog nogle til Fanger og forjagede de øvrige. Om Aftenen Klok. 9 giorde een af Skildvagterne Allarm. Dette foraarsagede en almindelig Fyren med Kanonerne og de mindre Gevær fra befæstningslinierne, saavelsom af Skibene. Major Benjamin Huger, som var bortsendt med et Detaschement, at opfylde en Aabning, blev ulykkeligviis dræbt tilligemed 3 Soldater. Denne Officeer vil bestandig blive i taknemmelig Erindring hos os. Han var en ligesaa god Borger, som duelig Krigsmand, Huusfader og Ven. Fienden havde ogsaa nogle Døde, i sær af deres Søefolk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Belgrad, den 16 Aug. Breve fra Constantinopel meldes, at et russisk Koffardieskib efter den i Fredstractaten stipulerte Friehed var ankommen til Constantinopel med Jern og vilde gaae til Smirna uden at lade sig visitere eller betale Told, hvilket Toldbetienterne ikke vilde tillade. Den russiske Minister gjorde herpaa strax Forestilling, at saadanne Skibes Passage, efter Fredstractaten skulde være frie. Den tyrkiske Minister svarede, at man endnu ikke havde bestemt denne Friehed i Henseende til Vahrenes Transito og Qvalitæt. Den russiske Gesandt var tilsidst dermed fornøyet, at en frie Passage ved Storherrens Befaling blev tilstaaet bemeldte Skib til Archipelagus, og Toldbetienterne maatte lade Skibet fare, uden at tage Notice af Vahrene derpaa. Jmidlertid vil nu den russiske Gesandt drive destomeer paa den eengang tilladte frie Passage, efterdi man ellers ved ethvert Skibs Ankomst kunde giøre nye Vanskeligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Livorno, den 1 Sept. J Mandags ankom her den engelske Kaper Falk. Samme har nyelig erobret 6 rige franske Skibe, som den har opbragt til adskillige Havne ved det middellandske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Jtalien, den 5 Sept. Lord Clifford har virkelig aflivet sig selv. Han var nærværende ved en vis Persons, Anqvillæ Henrettelse, hvis Standhaftighed han saaledes yndede, at han, for at giøre hende det efter, strax begav sig hiem, og med en Ragekniv sønderskar sig Struben og Underlivet. Tieneren kaldte strax andre Folk til Hielp, og Clifford havde endnu Kræfter til at sige disse, at Tieneren var uskyldig, og at han selv havde saaret sig. Han befalede, at man skulde give Tieneren hans Guld-Uhr, Klæder og Lintøy, samt 25 Louisdorer. Tieneren tog af Sorg og Bedrøvelse en god Portion Viin til sig, og lagde sig i den Dødes Seng, som han havde henlagt paa et andet Sted. Han sov roelig, og saa haardt, at de, som skulde begrave den døde Clifford, i den Meening, at det var ham, toge Tieneren, og har ham ned af Trappen. Men pludselig reyste han sig op, og skreeg: Hvad vil J med mig, Af Forskrækkelse lode de alle Ting falde dem af Hænderne, og løb derfra i største Forvirring, da de ikke troede at høre andet, end den Dødes Gespenst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Coburg, den 7 Sept. Om Natten imellem den 5te og 6te hujus, henimod Kl. 12, er den herfra til Nürnberg gaaende keiserl. kongel. PostVogn bleven voldsom angreben ved Schlaffenhan, ikke langt fra Gleusen; Der blev skudt paa Vognen, en Passageer, Conducteuren og Postkarlen bundne paa Hænder og Fødder og meget mishandlede, ja endog den første sine Støvle berøvet, og overhovedet alle Pengene borttagne, saa at ikke een Skilling blev tilbage. Det heele Forliis beløber sig til 2923 Gülden, foruden det, hvis Værdi var uangiven. Efter Passagerens Sigende, som med Tænderne har sønder bidt den Snor, hvormed Conducteuren var bunden, bestod denne Røverbande af 5 Karle, Postkarlen vil have seet fleere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Wien, den 11 Sept. Efter Forlydende ønsker ogsaa vort keyserl. kongel. Hof at stifte Fred imellem Storbrittannien og de to bourboniske Hoffer. Denne Mægling kunde vel saa meget meer have lykkelige Følger, da vort Hof staar i god Forstaaelse med alle 3 Hoffer. Men naar ingen Fred skulde kunne udvirkes, saa vil det keiserl. Hof, som man forsikkrer, fremdeles iagttage den nøyagtigste Neutralitet. Vore Venskabs Vedligeholdelse med Engelland er os ogsaa vigtig, formedelst vort nyelig bekomne Establissement i Bylligpatam, i Ostindien, da dette Sted ligger i Hyder All's Lande, som paa alle Maader var Engellænderne hengiven, og hvis Efterfølger, formedelst Naboeskaber med det mægtige engelske Compagnies Lande, bestandig maa være det. Engellænderne selv have ikke gjort bemeldte Establissement ringeste Forhindring, ligesaa lidet som et andet paa Øen Nicobary, i Havbugten ved Bengalen, hvilken Øe, tilligemed de 3 tilgrændsende, Su ri, Catticul og Friculle, forrige Aar i Julii Maaned ere tagne i Besiddelse for hans keiserl. kongel. Majestæt, med Jndvaanernes gode Villie, og i Forveien ere blevne forsynede med et lidet Fort og en Besætning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Bøhmen, den 11 Sept. Keiseren reyser her igiennem alle Grændserne, som støde til fremmede Lande med saa liden Bekostning, som endnu ikke er hørt om en Romersk Keyser. Foruden Generalmajor von Brown og Jngenieur-Oberste Zeneker, bestaaer hans gandske Følge af nogle Jngenieur-Officerer, 1 Husar-Underofficeer og 3 Gemeene. Heele Reysen skeer til Hest. Fæstninger skulle anlægges paa adskillige Steder, men i sær i den Egn, hvor Prinds Henrichs Armee forrige Aar brød indi Bøhmen. J det østerrigske Pohlen bliver ogsaa vist et Sted befæstet; Men om det skal være Snyatin eller Stanislaw, er endnu uvist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Paris, den 13 Sept. Græve d'Estnings Seyer og Erobring har her foraarsaget stor Glæde. J Gaar blev Te Deum siunget, og overalt vare Jlluminationer. J Brevet, som Kongen har sendt til vores Ærkebiskop, angaaende denne Te Deum, anfører Hs. Majestæt adskillige Particularier af de Fordeele, som Græved Estning har tilfægtet os. Denne Admiral og General, som har af Monarchen en egenhændig Fuldmagt, at handle efter eget Godtbefindende, har meldet Hs. Majestæt, at han haabede, med første igien at kunne indsende vigtige Tidender. Græven gav Capitainerne kun 8 Dage til at istandsætte de i Slaget ved Grenada beskadigede Skibe, og afgik den 15de Julii med sin heele Flaade til en anden Expedition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
J en Officeers Skrivelse, af Græve d'Estnings Flaade, bliver meldet: Vores Escadre har lidt temmelig, og ved Fegtningen bekommet omtrent 200 Døde og 400 Saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
De rebellerende Engellænder paa Øen vare yderligen forskrækkede, da de saae den franske Escadre at komme triumpherende tilbage. Græve d'Estning lod herpaa de engelske Flage aftage af Engellænderne selv, og kaste i en Grøft, hvor de ligge endnu, nødte ogsaa disse Engellænder at ophidse det franske Flag paa en nye Mast, og sagde, at den anden ikke var værd, at det hvide Flag skulde sættes derpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Den 17 Sept. Den spanske Observations-Escadre paa 16 Skibe, under Don Cordova, er seilet tilbage til Spanien, for, som man forsikrer, at bedække Beleyringen af Gibraltar. De øvrige spanske Skibe blive hos vores, som paa en kort Tid opholde sig ved Brest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Det siges for vist, at en Gesandt fra Kongen af Preussen, er ankommen her med Fredsforslage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Haag, den 14 Sept. Den spanske Gesandt har overleveret Regieringens Lemmer et Manifest, som indeholder alle det spanske Hofs Besværinger imod Engelland. Man flader i samme tillige den heele Negociation med alle dertil henhørende Memoirer, som have fundet Sted imellem Cabinetterne i Madrid og London, fra første Begyndelse indtil Krigen udbrød.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Portsmouth, den 16 Sept. J Forgaars ankom paa vor Rhed en Cutter med 10 Lodser fra Guernsen, som i Henseende til Skibsfarten nøye kiende de franske Kyster af Normandie og Bretagne. Samme bleve strax efter deres Ankomst fordeelte paa Skibene af den anden Division af Admiral Hardys Flaade. Denne Division, commanderes af Sir Lockhart Rots, bestaaer af 1 Skib paa 74, 1 paa 64, 1 paa 54, 1 paa 44, 3 paa 32, 3 paa 28,1 paa 24, 1 paa 18, 1 paa 16, og 1 paa 14 Kanoner, foruden nogle Brandere, Cuttere, Schalupper &c., i alt 22 Seylere, og er allerede i Forgaaers gaaet i Søen, rimelig for at udføre en vigtig Expedition paa de franske Kyster. Da Sir Ross er bekiendt for en meget erfaren og virksom Søemand, saa lover man sig af sammes Foretagende en Følge, der turde tilintetgjøre Udkastet til en fiendtlig Invasion i dette Rige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
London, den 17 Sept. Om det, som egentlig er forefalden imellem Admiral Byron og Græve d'Estning læser man i vore offentlige Blade følgende: Admiral Byron seilede den 6 Julii med 20 Linieskibe, og et paa 50 Kanoner, til St. Vincent, men fornam ved sin Ankomst der, at de Franske havde indtaget Øen; Han seilede herpaa til Grenada, men fandt at denne Øe ogsaa allerede var i Fiendernes Hænder. Den franske Flaade kappede Tougene, saasnart de saae vores, og 26 af deres Skibe af Linien, og 10 til 12 Fregatter seilede ud mod vores Flaade uden synderlig Orden. Herpaa blev givet Signal til en almindelig Trefning, i hvilken i sær Skibene, Prindsen af Vallis, Boyne, Grafton, Monmouth, Corwal og Løven, geraadede, som maatte udstaae meget, og i det mindste mistede hver 100 Mand af Døde og Saarede. Da Admiral Byron fandt Fienden meget stærkere, end han selv var, saa gav han Signal til at formere en Linie, som Fienden ligeledes gjorde, men strax derpaa afdreiede fra os. Fegtningen varede omtrent 6 Timer, og de Franske mistede meget Folk; Men paa ingen af Siderne blev noget Skib taget eller mistet. Breve fra St. Enstachius, af 8de Aug., men som ere komne hertil over Amsterdam, forkynde Os at de Franske den 20 Julii ogsaa have erobret Øen Tabago. Forliiset af Øen Grenada vurderer man paa 8 Millioner Pund Sterling. Efter en rigtig Beregning fik vi, foruden andre Vahre, aarligen af denne Øe 24000 Fade Sukker, og omtrent 27000 Oxehoveder Rom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Krigs-Udrustningerne blive fortsatte med fordoblet Iver; Og omendskiønt Subsidierne for tilkommende Aar maa være meget store, saa giør man sig dog Haab, at Nationens Jver, at hævne den af Fienden foraarsagede Spot, vil meget lette deres Udredelse. Man troer og, at en Forandring i Ministerio til den Ende turde blive foretaget, hvilket ogsaa vilde stifte meer Enighed i Raadet, paa Flaaderne, hos Armeerne, og blandt Folket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Amsterdam, den 21 Sept. Franske Breve melde, at en engelsk Escadre under Commodore Johnstone har foretaget en Landgang i Normandiet, ikke langt fra Staden Coutances, og at de der landede Engellænder sammesteds have anrettet stor Forstyrring, og tillige borttaget med sig meget Fæe, og henimod 500 Mennesker."Man venter nærmere og sikkrere Efterretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Kiøbenhavn, den 27 Sept. Hans Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget under Dato 23de Sept ved Trykken at lade udgaae en Forordning om Korn Skatten udi Danmark for Aaret 1780.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Fra det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Told-Kammer er under Dato 11te Sept. udkommet en Placat, angaaende Toldens Nedsættelse paa det Skrivpapiir, som indføres til Bog= og Billedtrykkeriernes Brug i de danske Provindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 24de Sept.: Hr. Doctor Friderich Ludvig Bang, og Mad. Jngeborg Mohrums, fød Madsen. Hr. Kammerraad Christian Lihme, og Jomfrue Maria Catharina Walther, Hr. Christian Mauriz Thychsen, Silke= og Klædekræmmer, og Jomfrue Eleonora Christiana Vette Sr. David Banch, Skibs Hofmester, og Jomfrue Anna Catharina Waiberg. Hr. Nicolaus Wulfsberg, og Jomfrue Judithe Christiane Bang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Døde: Kiøbenhavn. Den 16de Sept., Mad. Lucretia Hansen, 20 Aar. Den 18de: Mad. Anna Christine Bentzen, Violon Viets Enke, 37 Aar. Hr. Hans Rud, 64 Aar. Den 19de Mad. Anna Smidt, fød Hansen, 78 Aar. Den 22de Qvarteer-Commissair Friderich Winther, 52 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Ved Tallotteriets 150de Trækning i Wandsbeck, den 23de Sept., ere følgende Numere udkomne: Jndpasseret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
Capitain Barner af det Danske Liv Regiment, fra Holsteen, Udi afvigte Uge, fra den 18de Sept. til den 25de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 21 Par. Fødte Drenge 27. Piger 23. Tilsammen fødte 50. Døde Mænd 15. Qvinder 13. Drenge 17. Piger 19, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Appoplexie 3. Blodgang 5. Brystsyge 6. Bylder 1. Druknet 1. Durkløb 2. Feber 3. Forstoppelse 2. Hidsig Feber 1. Hoste 1 Kighoste 1. Kopper 10. Skarlagens Feber 1. Slag 17. Svind sor 2. Tænder 1. Tærende Syge 4. Uangiven Svaghed 1. Vand=Feber 1. Tilsammen 64. Ere saa 14 fleere døde end fødte. 4000 Rdlr. forlanges til 11te Dec. paa første Prioritet i tvende Eiendomme, som i Kiøbstædernes Brand-Casse ere forsikrede, nærmere Efterretning erholdes i det Kongel. Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1779-09-27
AVERTISSEMENTS. nedagen den 29de September, om Formiddagen Kl. H. B. E. Slet, og følgende Dage, lader Kammer-Foureer, Hr. Carl Frederich Rentzers Enkefrue endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Medailler, Gulduhre, Argenthage, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøy, Porcelain og Glas, samt en Glas-LyseKrone, Linned, Gang= og Sengeklæder, Trævahre, af Dragkister, Skabe, Speile, Canaveer, Stole, Sengestæder, deraf 2de ege polerede franske Topsenge med complette røde italienske Damastes Omhænger, og 2de stoppede Tepper, samt aparte rød Trilles Overtræk, tilligemed en Nat Commode med Messing-Bækken, saa og et Claveer af Hav, et 8te Dages Stueuhr, og et Cabinet Uhr i Bronze, forgyldt med Porcelains Blomster, gaaer i 8 Dage, og repeterer, tilligemed endeel gode Kobberstykker i ægte forgyldte Rammer, og vel conditionerede Bøger, samt 2de store Gulvtepper, med videre, ved offentlig Auction udi sine beboende Værelser over Christiansborg Slots Ridestald, bortsælge, imod contant Betaling, eller naar paafordres, til Sr. Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem Catalogi ere at bekomme. Løverdagen den 2den October førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver paa Torvet paa Christianshavn til de Høystbydende bortsolgt endeel af den saa kaldte Børnehuus=Broe opbrækkede gamle Tømmer=Materialier, hvilke paa bemeldte Torv er beliggende udi adskillige Hobe, og saaledes enhver Hob for sig bortsælges, imod contant Betaling paa Stedet, til Havne-Casserer Thaarup, og det Kiøbte strax, eller i seeneste, inden 2 Dage næst efter, fra Stedet at borttages, Mandagen den 4de October, om Formiddagen Klokken H. D. og d. 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af blegede, hiemmegjorte Hør= og Blaar=Lærreder, Hollandske, Wahrendorfer, Griffenberger, Sachsiske, Hampe-, Sveitzer- og andre fine Lærreder, ostindiske og andre couleurte Sirtzer og Sirtz-Cattuner, hvide Sukkerdoner, Nettelduger, Murri, Nanqviner, Atlasser, Jllystringer, Armoisiner, Gourgourams og Klæde, violette Forklæder, Flor, Tørklæder, Kniplinger, Strømper, Manchetter, Vister, Gin ganger, Salempuris, Krølhaar, Sagogryn, Patri-Zion-Zioung, Con 90, Pecco og grøn Thee, Porcelainer Spanskgrønt, røget Lammekiød, Chocolade, Arrak, Malvaster, Madera- og Mosel-Vine, med meere, staaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, item endeel Gods og Løsøre, den Messing, Jernfang, Porcelain og Glas, Linned, Gang= og Sengeklæder, Trævahre, af Speyle, Lampetter, Dragkister, Chatoller, Stole med Silke og andre Betrække, Stueuhre og Consolborde, saa og Skilderier, Kobberstykker og Boger, samt endeel Kobbersmed Værktøi, en JagtVogn, Kakkelovne, en Rulle, et laqveret Clavesin, og et Kobber Brændeviins- og Destileertøy, med videre, ved offentlig Auction udi Sr. Hans Hornbechs Gaard, No. 18 i Vimmelskaftet, til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget) til bemeldte Sr. Hornbech, og ere Catalogi paa Auctionsstedet at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Af 7 Jan, 1780. er af Fi J Til Bortsendelse overalt i 45 Mk. Riger, ves 2 Gange de ge om Ugen fra det Kongel. Bogtrykkerie, ved N. C. Høyfiner a- og store og af J. J. JørSmirna, den 12 Nov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
De 2de franske Kapere, som krydse i vor Havbugt, have anholdt det hollandske Skib, Johanna, Capil. J. Rueler, bestemt fra Holland til Constantinopel, og bragt samme til Den Urla. Et Skib fra Ragusa, som gik fra Alexandria til Salonica, har havt samme Skjebne. Generalstaternes her værende Consul, og de sig her befindende hollandske Kiøbmænd have derover indgivet en formelig Protestation; og desaarsag staaer og en Expresse i Beredskab til at afgaae til Constantinopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Lissabon, den 30 Nov. Den 25de ankom den engelske Kaper, the Resolution, hertil, tilligemed det spanske Skib Bon Conselho, Capit. Joao Jose Espechete, som er kommet fra Lima, og taget af den engelske Fregatte, the Husar. Ladningen af bemeldte spanske Skib bestod iblandt andet i 4189 Fade Kobber, 281. Fade Tin, 3358 Kister, hver paa 220 Pund China, 136. Baller Cacao, 8 Baller Begonnah-Uld, og 17 Kister med medicinske Urter. Men dette Skibs Ladning skulde have været at lan 9. førre Værdi, dersom samme ikke, før det blev get, havde udlosset meget i Fyal, nemlig 715 Kister, hver med 3000 Pezos; 12 Kister, hver med 3000 Guld-Diloloner, 20 Kister med forarbeidet Sølv til Kirker, af 146 Arobers Vegt; (en spansk Arobe er 25 Pund 72 Kister Sølv af 209 Arobers Vegt; 2 med Guldpenge og Tobaksdaaser, en Kiste med fine Steene, og 17 Passagerer med deres Rigdomme, som man ikke veed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Madrid, den 7 Dec. J vor Dags Hoftidende er en Artikel fra Lissabon af 26de November bekiendtgjort, som melder Følgende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Den 17de i denne Maaned ankom en Division engelske Skibe under Commodore Johnstone, som bestod af Skibene Romne paa 50 Kanoner, 3 Fregatter og en Skaluppe. Samme førte med sig den spanske Fregatte, den hellige Margareth, paa 26 Kanoner, som var taget ved en saa overlegen Mag. Nogle vil meene, at den krydser blot for at beskytte Han en i vore Farvande, andre, at den skal giøre Forsøg paa at tilbringe Gibraltar Hielp. En i Oporto liggende engelsk Convoy af 40 Seilere gjorde sig færdig den 17de til at afseile. Det den 25de ved en engelsk Kaper hertil opbragte spanske Skib, N. S. Monte de Carmo, var faldet midt iblandt den engelske Convoy, som gik fra Lissabon til Engelland, og, uagtet det ved Storm var bragt udi slet Tilstand, udholdte det dog med megen Tapperhed nogle Angreb. Af Folkets Beretninger paa dette Skib erfarer man, at for dets Bortgang fra Peru vare sammesteds ankomne de alvorligste Hofbefalinger fra Madrid, ikke at lade noget Skib afgaae, efterdi man med første ventede Krig, men man havde dog desuagtet tilladt dette Skib at afseile. Det er og besynderligt og meget at undre over, at samme ikke er seilet tilbage til Fygl, efterat det havde drevet en Corfartilbage, og alle Øieblikke maatte frygte for at blive et Rov for en større Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Efter Breve fra Cadix af den 29 Novbr., var af de 7 Skibe, om hvis Bortgang fra Havanna man havde Efterretning, endnu ikke eet ankommet der. Man vidste allerede tilforn, at 4 af samme vare tagne, og 2 af dem opbragte til Lissabon. Der var og indløbet Efterretning, at 2 fra Buenos-Aires komne Skibe ere tagne, af hvilke det ene er N. Padela Piedad, med 20000 Huder og 200000 Pejos Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Bourdeaux, den 11 Dec. Jndtil i Dag ere først 14 Skibe af Koffardieslaaden fra vort Vestindien ankomne beholden hertil; og man frygter, at de 23 manglende ere forulykkede, eller tagne af Engellænderne, uden saa er, at de efter Stormen have naaet til Amerika.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Besancon, den 11 Dec. En i Dole, i Franche-Comte, boende Officeer af det kongelige Ingenieur-Corps har forfærdiget en Plan, hvorefter det store Verdens Hav skulde forenes med Middelhavet, ved en Kanal, som skal gaae igiennem denne Provinds, og være meget fordeelagtig, som for Handelen overhovedet, saa i Besynderlighed for vor Handel. Ved en anden Kanal skal Loire ledes ind i Bourgogne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Paris, den 20 Dec. Alle ere her begierlige efter at see Græved Estaing. Græve v. Maurepas har villet imodtage ham paa sit Slot Portchartrain. Man veed, at Kongen har skrevet ham et Brev til; han skal og have sendt ham en Vogn imøde. Græven har skrevet til Hr. Sartine, at han maatte have Tilladelse, at nedkaste sig for Hans Majestæts Fødder, hvorpaa Monarken skal have svaret. For mine Fødder, o ney i mine J Brest har Græve d'Estning Armee vil jeg modtage ham. havt Besøgelse af det hele Søe-Corps. Det er altsaa et ugrundet Rygte, at Officererne af Marinens Departement havde beviist sig koldsindige imod ham; meget mere have de bevidnet ham deres Fornøielse over, at han lykkelig er undgaaet saa mange Farer. De øvrige Skibe af Grævens Flaade ere nu og ankomne, og Capitain Wallace, som har commanderet det engelske Skib Experiment, er om Bord paa Languedoc. Den med ham tilbagekomne Officeer, Hr. Arthur Dillon, befinder sig og allerede her. Da Græve d'Estaing formedelst Storm er blevet nødt, til at forlade Kysterne af Georgien, saa har han selv ikke kunnet bringe Fangernes Udvexling i Stand med General Prewost; men Vicomte v. Nogilles og Hr. Durmain ere blevne i Savannah, for at besørge denne Sag. Man troer, at Hr. de laPerouse, som med Fregatten Amazone er blevet i de der værende Søer, skal igien tilbagebringe begge disse Officerer.