JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Da der nu er oprettet Dagvogne fra Gaabense over Nykjøbing til Maribo, og ligesaa mellem Gaabense og Guldborg, som ogsaa forventes etableret lige til Maribo, anbefales Reisen med dette udmærkede Jerndampskib i Særdeleshed til de Reisende. Jndskrivningen skeer i Gaabense. Gaabense den 22de Mai 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Fredagen den 24de Mai d. A. begynder en Dagvognsbefordring mellem Gaabense og Guldborg i Forbindelse med Dampskibet Caroline Amalie, og vil saaledes fremdeles hver Fredag Formiddag Kl. 10 afgaae fra Guldborg til Gaabense, med de Reisende som ønske at reise med ovennævnte Dampskib til Lohals, Svendborg, Brunsnis eller Flensborg; denne Befordring retournerer strax til Guldborg, saasnart Dampskibet er ankommet fra Kjøbenhavn til Gaabense med de Reisende som ville til Lolland. Hver Mandag Morgen Kl. 7, vil samme Dagvogn afgaae fra Guldborg til Gaabense, med Reisende som ønske at benytte Caroline Amalie til Koster, Kallehave, Kjøbenhavn eller Aarhuus og Christian der Achte" til Lohals, Svendborg eller Kiel, og retournerer Dagvognen til Guldborg saasnart de 2de Dampskibe Caroline Amalie, og Christian der Achte, som paa denne Dag anløbe Gaabense omtrent paa eens Tid, ere ankomne, med de Reisende som ville til Lolland. *) Texten til Cantaten faaes (a 4 s.) hos Kirkeværgen, Hr. Bønnelyche, samt paa Søndag ved Kirkedørrene. Betalingen er ansat pro persona i Fragt 3 Mk. og Jndskrivningsgebyhr 4 s. i hvilken Betaling alle Udgifter ere indbefattede. Jeg vil haabe at kunne faae etableret en Dagvogn mellem Maribo og Guldborg i Forbindelse med Dagvognen over Falster, men skulde dette ikke skee snart, da har de Reisende dog vundet saameget, at de ere fri for at tage egen Befordring over Færgestedet, eller at leie ertra Befordring over Falster, og det vil derfor ikke blive saa bekostelig: for hvem der i Lolland selv have Heste og Vogn, at befordre sig til Guldborg paa Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Jndskrivningen til ovennævnte Dagvogn skeer paa Befordringscontoirerne i Gaabense og Guldborg. Gaabense Befordringscontoir den 22de Mai Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Da Undertegnede om nogle Dage reiser til Udlandet, og Viceformanden er fraværende, saa er Formand, skabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab fra den 20de dennes overdraget Hr. Kammerraad, Forvalter Rasmussen paa Durebygaard, hvilket herved bekjendtgjøres. Durebygaard den 17de Mai 1844. Rosenørn Lehn. Undertegnede giver sig den Ære at meddele til behagelig Efterretning for Publicum, at min herved Byen beliggende have aabnes første Pintse dags Eftermiddag Kl. 5 til 11 om Aftenen, ligesom derefter hver Søndag, Onsdag og Fredag paa samme Tider. Ved Indgangen erlægges i Entre, pro persona 6 Skilling, imod billet, hvis Værdie ved Afleveringen i Haven, godtgjøres med Forfriskninger; dog undtages Søndagen, naar haves Musik, da Entreen anvendes til dennes Betaling. For Børn under 10 Aar erlægges ingen Entre, naar disse ledsages af Forældre eller andre voxne Personer. De Aftener Haven belyses, forhøies Entre-Beløbet. Nykjøbing den 20de Mai 1844. Ærbødigst J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Hvor en skikkelig Barnepige strax kan faae Tjeneste hos en Familie paa Landet, anviser Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Da jeg nu igjen er blevet forsynet med flere Sorter Vindues- og Skilderieglas, tilligemed Speilglas, som sælges saavel i hele Kister som enkelte Skiver og tilskaarne Ruder, alt til de billigste Priser; saa undlader jeg ikke at anbefale mig til mine ærede Kunder saavel i Byen som paa Landet. Nykjøbing d. 23. Mai 1844. Ærbødigst K. Knudsen, Glarmester. Cement fra Fabriquen Phoenix ved Rönne paa Bornholm bekommes i hele, 1/5 & 1 Tdr. a 5 Rbd. 3 Mk. pr. Tde. paa Kultorvet Nr. 133 hos N. F. Bonnesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Sundhedsoste faaes for 16 tz. Stk. hos Nykjøbing d. 23. Mai 1844. J. Olsen. Udmærket god brunschwiger Humle faaes billig hos Nykjøbing den 22de Mai 1844. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Licitationer. Onsdagen den 4de Juni dette Aar, Formiddag Kl. 11, bliver i Hans Bondes Gaard i Ohre Bye afholdt Licitation over Transporten af circa 30 Kbsv. Gruus fra Garnepraae Gruusgrav til 870 Fr. Vei mellem bemeldte Bye og Mølle dæmningen ved Stubbekjøbing, Udførelsen af Rabat- og Grøvtereguleringsarbeidet ved samme Veistrækning samt Omsætningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
af en Steenkiste paa Landeveien mellem Nykjøbing og Grønsund ved Rasmus Olsen Pust's Lod af Særsløv Nykjøbing den 22de Mai 1844. Jessen, Amtsveipioueur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Torsdagen den 30te denne Maaned, Eftermiddag Kl. 1 slet, bliver i Sundby Skole afholdt Licitation over en Tilbygning til denne paa 5 Alen Grundmuur og nogle Forbedringer ved samme, paa de Conditioner der tilligemed Tegning og Overslag fremlægges ved Licitationen. Nykjøbing den 23de Mai 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Auctioner. Onsdagen den 29de og Torsdagen den 30te dennes bliver i Kjøbmand C. A. Hansens Fallitboe heri Byen afholdt offentlig Auction over de Boet tilhørende Handelsvarer, bestaaende af Klæde af forskjellig Slags, danske Bomuldstøier, uldne og linnede Beenklædetøier, Sirtser, farvede og ufarvede Shirtinger og Stouter, Vestetøier af forskjellige Slags, Marino, Tvil, Tørklæder af Silke, Mousselin de Laine, Merino, Bomuld og Uld. Shawlstørklæder af Merino og Uld, forskjellige Sorter Baand, Nankin, Cambringe, Bobbinetter, Agramaner, Kniplinger, Fryndser, Blonder, Voxdug, Vadmel, uldne Trøier, forskjellige Sorter Traad og Garn, heglet og uheglet Hør, farvede, blegede og ublegede Tvister, Lysegarn, Parapluier, en betydelig Deel Jssenkram og Legetøi, Som af forskjellige Slags, Fajance og Glasvarer, Urtekram, en Deel fyenske Lærreder, Punschextract, Sirup og Lys, m. m. m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10, og Credit gives for vederhæftige Kjøbere til Mikkelsdag d. A. Trykte Cataloger kunne nogle Dage forinden Auctionen erholdes hos Jnkassator, Stiftsrevisor Hviid her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Maribo den 16de Mai 1844. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver den Skipper Peder Winther her i Byen tilhørende Jagt, Inger Chatrine, med Jnventarium, staaende og løbende Redskaber bortsolgt ved Auction paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 28de d. M. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 20de Mai 1844. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Proclama. Ved Proclama af 13de d. M., som samme Dag er læs ved Underretten og bliver læst i Overretten, ere Creditorerne afgangne Sognepræst for Hvidding Menighed i Ribe Stift, Ole Torkildsens, og hans nu her afdøde Enkes, Elis Benedicte Marie Torkildsens, født Gylches, Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Ligeledes ere den afdøde Enkes fraværende Arvinger og Brodersønner, Oluf Christian Gylcke, Emil Gylcke, og Sophus Gylcke, med Aar og Dags Varsel indkaldede, at anmelde og bevise deres Alder og Opholdsteder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing Skifteret paa Falster, den 15de Mai 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-23
Extract-Stævning. Ved Stævning af 16de Mai 1844, indført i No. 55 af denne Tidende, er den eller de, som maatte have ihænde en af Vægter Jørgen Madsen heri Byen til Smed Peder Hansen i Store-Slemminge den 13de April 1836 udstedt og den 20de August f. A., inden denne Kjøbstads Ret tinglæst Obligation, stor 300 Rbd. Sedler hvorfor er givet Creditor 1ste Prioritets Panteret i Debitors paa Byens Søndervestergade beliggende Huus, Matricul a 86 med Gaardsplads og Have, samt Jordlod paa Byens Mark og Bygningens Assurancesum, ifølge kongelig Bevilling af 26de Marts 1844, indkaldt at møde i Saxkjøbing Kjøbstads ordinaire Ret, der holdes paa Byens Raadstue den sidste Tirsdag i Julii Maaned 1845 om Formiddagen Kl. 10, for at beviisliggjøre sin eller deres Adkomst til samme, der ellers vil blive paastaaet mortificeret. Saxkjøbing den 17de Mai 1844. Ravnkilde. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Rbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Lollands Falsters SteVivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 61.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Leverdagen den 23. Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Om Sprogpatentet af 29de Marts d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Det under 29de Marts d. A. igjennem det Slesvig=Holsteen-Lauenburgske Cancelli udfærdigede Patent, angaaende Brugen af det danske Sprog i den Slesvigske Stænderforsamling, har givet Anledning til saameget Røre, at det vel er Umagen værdt at anvende nogle Øieblikke paa at undersøge, hvad det egentlig indeholder. Dets 1ste § lyder da saaledes: "De Medlemmer af den Slesvigske Provindsialstænder=Forsamling, som ikke tiltroe sig at være det tydske Sprog tilstrækkelig mægtige, for at kunne betjene sig deraf ved deres Foredrag i Forsamlingen, og som af denne Grund ved deres Foredrag i Forsamlingen ville bruge det danske Sprog, have strax i den første Session, efterat Forsamlingen af Vor Commissarius er erklæret at være aabnet, eller, saafremt de først senere indtræde i Forsamlingen, i den første Session, som de bivaane, forinden der gaaes over til Dagsordenen, at tilkjendegive Forsamlingen deres Hensigt, at ville betjene sig af det danske Sprog ved deres Foredrag. De i saa Henseende afgivne Erklæringer, angaaende hvilke ingen Forhandling maa finde Sted, blive at tage til Protocollen. Med Hensyn til de i Aabningsmødet afgivne Erklæringer skeer dette ved et Medlem af Forsamlingen, som hertil udnævnes af Vor Commissarius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Hvorledes vil nu Lovgiveren have denne § for staaet, Har han villet gjøre Rettigheden til at tal Dansk til en Naadessag der er afhængig af Forsamlingen, Har han villet gjøre Erklæringen til en Samvittighedssag for den Paagieldende, eller har han villet, at en simpel Erklæring, at man ønsker at tale Dansk, skal være tilstrækkelig Det er beklageligt, at slige Spørgsmaal skulle kunne reises, det er beklageligt, at man ved at affatte et saa vigtigt Patent, som man under de nuværende spændte Forhold maatte forudsee, ville blive drøftet paa det nøieste, ikke har brugt rene og klare Ord; men det er ikke skeet. "De Medlemmer, hedder det, som ikke tiltroe sig at være det tydske Sprog tilstrækkelig mægtige, for at kunne betjene sig deraf ved deres Foredrag i Forsamlingen, og som af denne Grund ved de res Foredrag i Forsamlingen ville bruge det dansk Sprog, have, o. s. v." – Af disse Ord synes det unægteligt at fremgaae, at Lovgiveren har villet gjøre Sagen til et Samvittighedspørgsmaal for den Paagieldende; thi det vil være meget vanskeligt for en Nordslesvigsk Deputeret at erklære, at han ikke er istand, til at tale Tydsk (et Foredrag kan holdes paa mange Maader) men paa den anden Side turde han vel ved nøie Selvprøvelse finde, at han just ikke er istand til med Lethed at udtrykke sig i dette Sprog over hvilkensomhelst Gjenstand. At være et Sprog tilstrækkelig mægtigt for at kunne betjene sig deraf til Foredrag, er et meget ubestemt Begreb, hvad den ene anseer for fyldestgjørende vil den Anden ansee for høist utilstrækkeligt, og vi ansee det derfor som meget uheldigt at Rettigheden til at tale Dansk i den Slesvigske Stænderforsamling er gjort afhængig af en saa mislig Samvittigheds-Prøve. Men, kan man vel spørge, er det, kan det fornuftigviis være Regjeringens Mening, at denne Sag skal være en Samvittighedsprøve, Findes der Jntet i Patentet, som hentyder paa, at det ikke har været Lovgiverens Mening, at Patentet skulde opfattes saaledes Det hedder i det Følgende, at de Medlemmer, der afden nævnte Grund ville betjene sig af det danske Sprog, have i den første Session efter Forsamlingens Aabning at tilkjendegive denne deres Hensigt, og at der om de i saa Henseender afgivne Erklæringer ingen Forhandling maa finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Her finde vi nu atter en uheldig Redaction; thi det er ikke tydelig bestemt i hvilken Form Erklæringen, skal gives. Er det nok, at den Paagieldende siger eller skriver: "Jeg ønsker i den nu aabnede Stænderforsamling at betjene mig af det danske Sprog, eller er han forpligtet til at bruge denne Formular. "Jeg tiltroer mig ikke at være det tydske Sprog tilstrækkelig mægtigt for at kunne betjene mig deraf ved Foredrag i Stænderforsamlingen, og af denne Grund vil jeg bruge det danske Sprog. Patentet indeholder ingen Forskrift herom, i de Motiver for Patentet, som ere anførte i "Collegialtidenden" hedder det "at intet andet Beviis forlanges, end hans (den Paagieldendes) egen Erklæring, og at ingen Jndsigelse derimod eller Forhandling desangaaende tilstedes, hvilken sidste Passus udtrykkelig er optaget i Patentet. Naar man nu sammenholder dette med de Hensigter, som fornuftigviis maa tillægges Regjeringen, saa synes deraf at fremgaae, at den i Patentet opstillede Grund til at ville bruge det danske Sprog, kun er anført exempelviis, Lovgiveren forudsætter den som den almindelige, men da han har indseet, hvor vanskeligt, ja vel umuligt det er at finde Grændselinien for en tilstrækkelig Sprogfærdighed, har han ikke villet besvære Nogens Samvittighed, men bestemt, at man skal lade sig nøie med en simpel Erklæring, og ikke maa fordre Erklæringer paa Ære og Samvittighed, eller anstille Forhør over den Paagieldende. Vil man ikke antage denne Fortolkning af Patentet, saa vil man komme til det besynderlige Resultat, at den danske Regjering har gjort Rettigheden for danske Undersaatter til at betjene sig af deres Modersmaal i en Folkeforsamling, afhængig af, hvorledes de fordriste sig til at besvare et Samvittigheds=Spørgsmaal, et Resultat, der er ligesaa ufornuftigt og forkasteligt, som om man vilde sige; Meningen af Patentet er at udelukke alle de danskalende Medlemmer af Forsamlingen; Meningen har det tilvisse ikke været, hvad Følgen af Patentet vil blive, det kommer an paa, hvorledes man vil bringe det i Udøvelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Studenterforeningen holdt i Gaar en meget smuk Mindefest for Thorvaldsen i Universitetets Solennitetssal. Denne var i den Anledning beklædt med Sort, oplyst og meget smagfuldt decoreret med flere Thorvaldsenske Basreliefer, og Krandse af Grønt; lige for Indgangen saaes Thorvaldsens Buste, omvunden med en Laurbærkrands, og over selve Indgangen Minervas Buste; Talerstolen var overtrukken med Hvidt. Medens Deeltagerne i Festen fra de forskjellige Forsamlingsteder i Procession begave sig til Salen, aabnedes selve Festen med en musikalsk Sørge(Berl. Tid.) Jntroduction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Det hedder i Dannev., at, som man erfarer, have Dhrr. Stænderdeputerede P. H. Lorenzen, Nis Lorenzen, P. Jepsen og A. H. Posselt besluttet ikke at møde i Stænderforsamlingen, saalænge Bestemmelserne i det kgl. Patent af 29de Marts er gjældende. – Vi haabe, at denne Efterretning ikke vil stadfæste sig, da en slig Beslutning forekommer os at være meget overilet og uheldig(Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Paa en af Rentekammeret den 14de Mai nedlagt allerunderdanigst Forestillirg angaaende Jnd dæmning af en Arm fra Nakskov-Fjord, Arninge Viig kaldet, har Hs. Maj. den 15de næstefter allernaadigst resolveret saaledes: Vi bifalde allernaadigst, at det tilkjendegives Vedkommende, at der fra Vor Side Jntet er imod, at de til en Arm af Nakskov-Fjord, Arninge-Viig kaldet, stødende Grundeiere, eller saa mange af dem, som der ville deeltage, udtørre den ved Hjælp af en Dæmning fra Hollebyes Grund til Nyegaards Grund med disse Grundes Eieres Samtykke og ved de øvrige i saadan Henseende fornødne Arbeider og Foranstaltninger, hvorhos Vi og lige allernaadigst tillade, at den saaledes indvundne Strækning nyder Skattefrihed indtil Udgangen af Aaret 1866, fra hvilken Tid derimod alle Skatter og offentlige Afgifter ville blive at udrede af Grunden, efter det uprivilegerede Hartkorn, som da maatte blive den paalignet Alt paa Vilkaar: 1) At Dæmningen fuldstændigen skal være tilendebragt inden Udgangen af Aaret 1846, og 2) at det forinden, enten ved mindelig Forening, eller, hvis en saadan ikke kan opnaaes, ved en Landvæsens-Commissions Forretning, i alt Fald efter forud erhvervet Extensions-Commissorium, afgjøres, hvilke Rettigheder de tilstødende Grundeiere kunne tilegne sig, hvor Skjellet bør være mellem de nuværende Grundeiendomme og den Grund strækning, som agtes indvunden og udtørret, samt af hvem og hvorledes Hegn sammesteds bør tilveiebringes og vedligeholdes, m.v. (Berl. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Stænderdeputeret for Flensborg, Hr. Senator Nielsen, reiser ikke iaar til Slesvig, hans Suppleant er Cancellieraad Schmidt. (Berl. T.) Fra Flensborg hedder det under 16de Mai. J disse Dage ere de Deputerede, der vare sendte fra den herværende Flensborger=Husumer-Jernbane Comitee til Husum og Tønning, vendte tilbage og have medbragt den Efterretning, at saavel Husum som Tønning-Comiteen har forbundet sig med dem, for i Fremtiden i Fælledskab at virke, for at istandbringe en Flensborg-Husum-Tønning-Jernbane. Man kan vel ansee de Pengemidler, der ere forhaanden til dette Foretagende, tilstrækkelige, og der er Udsigt til Jernbanens snare Paabegyndelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Efter Rendsborger Wochenblatt meddele vi følgende kgl. Resolution af 12te ds. Vi meddele den til Anlæggelsen af en Jernbane fra Rendsborg over Slesvig til Flensborg sammentraadte Commission Tilladelse til at nivellere den berørte Banelinie, forbeholdende Anlægget af Bibaner saavel i østlig som vestlig Retning, og maa det tilkjendegives den Comitee, der er sammentraadt for at anlægge en Jernbane fra Kiel over Eckernførde gjennem Schwansen og Angeln til Flensborg, med Hensyn til, at en Bane fra Rendsborg over Slesvig til Flensborg af almindelige Grunde og især formedelst den store Lethed, hvorved man med den kan forbinde Bibaner i østlig og vestlig Retning, fortjener Fortrinet, efter dens Ansøgning om Tilladelse til at lade den af den projecterede Banelinie nivellere, at dette Ønske ikke kan bevilges, men at det skal staae Comiteen frit for, naar Rendsborg-Flensborg Banelinien er bestemt, at gjøre de nødvendige Forarbeider til Anlægget af en Bibane, der forbinder Stæderne Kiel og Eckernførde og Nabodistricterne med den sidst omtalte Bane, og at det er overdraget Commissionen at tilkjendegive det i den Henseende Fornødne for den Comitee, der er traadt sammen til Anlæggelsen af Rendsborg-Flensborg Jernbanen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Den nye Forfølgelse mod Baptisterne blev den 19de ds. fortsat ved, at Politiet indfandt sig i deres Bedehuus og der vilde adskille og uddrive de nyere tilkomne Medlemmer af Menigheden fra de ældre, der allerede vare Baptister, da den kongelige Placat angaaende dem for et Par Aar siden udkom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
J Stedet for at lade denne originale kgl. danske Politi=Renselse foretage med sig, forlod hele den lille conseqvente Menighed rolig sit Forsamlingsted og begav sig til forskjellige Steder, den større Deel ud paa Marken under aaben Himmel, for at holde sin Gudstjeneste efter sin bedste og faste Overbeviisning. Om Eftermiddagen skal Politiet have opgivet sin Trudsel og igjen at indfinde sig. – Jøvrigt har det kgl. danske Cancelli beordret Sag anlagt saavel imod den arresterede Baptistpræst Mønster som imod 2 i Søetatens Tjeneste staaende Personer, Grovsmedsvend J. P. Lorentzen og Mastemager J. C. Petersen; imod Mønster for at have modtaget Ansættelse heri Landet som Missionair for en fremmed Baptistmenighed og ved gjentagne Lovovertrædelser viist sig virksom til Menighedens Udbredelse, imod Lorentzen for at have forestaaet flere Daabshandlinger, og imod Perersen for at have forestaaet uanmeldte og gudelige Forsamlinger i Jshøi og sammesteds gjort Proselyter, samt stiftet en baptistisk Meenighed, hvis Sammenkomster han har forestaaet, ogsaa uden derom at gjøre Anmeldelse. Foruden Mønster er ogsaa Lorentzen efter Cancelliets Ordre blevet fængslet. Det vilde være mærkeligt nok om det virkelig skulde lykkes det kgl. danske Cancelli paa denne Maade at undertrykke Baptisternes Sect i Danmark. Noget Lignende er i det mindste aldrig for lykket andetsteds, og mener Cancelliet ikke destomindre nok at seire, saa er det vist kun fordi det i sin Praxis ellers ikke har med saa conseqvente Mennesker at bestille som Baptisterne, der i ethvert Tilfælde vist ville vedblive at frygte Gud mere end de frygte et (Kbhpst.) kgl. Cancelli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Med Arbeiderne til den Kieler-Flensborger Jernbane er man nu fremrykket til ganske nærved Kiel. J Altona har man nu ogsaa lagt Grundstenen til Banegaarden. Vi kunne saaledes snart vente at Banen vil blive aabnet. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Nykjøbing den 25de Mai. Dampskibet Harlequin ankom hertil i Morges præcise Kl. 4 fra Rostock, og afgik Kl. 4 1/2 til Kjøbenhavn, medtagende herfra omrent 30 Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Ved Tallotteriets 1440 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. J Bologna gaaes frem med megen Strænghed mod dem, der har taget Deel i de sidste politiske Uroligheder. 20 Personer ere dømte fra Livet og 13 til Galeierne paa Livstid, men af de første er Straffen dog kun anvendt paa 6. Disse Henrettelser skulle have vakt megen Harme og det synes, at Regjeringen selv har befrygtet dette, eftersom samme fandt Sted hemmelig og tidlig om Morgenen. Hovedmændene for Sammensværgelsen have iøvrigt allerede tidligere reddet sig til Frankrig, Paa adskillige Steder i Kirkestaten grasserer
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
for Tiden en farlig Epidemi, der har Lighed med en Sygdom, som nylig yttrede sig i Neapel og Sicilien, hvor den betegnedes med Navnet Torcicollo. Den bortrykker paa sine Steder mange Mennesker, f. Ex. i Tivoli, som har 9000 Jndbyggere og hvor der i een Uge døde 90. Crisis er i Regelen overstaaet inden 12 Timer og Anfaldene ere beslægtede med Apoplexi. Jøvrigt er Sygdommen ikke contagiøs, men har snarere sin Grund i athmosphæriske Tilstande, thi efter en næsten heed April er i hine Egne fulgt en kold Mai og med en saadan Afvexling af Temperatur, at den ofte i Løbet af een Dag har udgjort 20 Grader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Schweiz. Den dirigerende Canton har nu selv tilbagekaldt sin tidligere Opfordring til at lade Tropper rykke ind i Wallis og indskrænket sig til at forlange, at de skulle holdes i Beredskab. J Wallis selv hersker paa mange Steder stor Misfornøielse med Raadets Fremgangsmaade, som man aldeles ikke vil finde motiveret ved Sagernes virkelige Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-25
Frankrig. Legitimisterne havde fattet en snild Plan til at bringe et stort Antal af deres Parti ind i det næste Kammer, som skal begynde i Aaret 1846. Deres Hensigt var nemlig at tilkjøbe sig smaae Eiendomme i visse bestemte Arcondissements- og derved sikkre sig Hovedindflydelse paa Valgene i samme. Naar disse vare tilendebragte, agtede de atter at sælge hine smaae Eiendomme, som da ikke længere vare dem til Nytte. Denne Plan er Regjeringen nu bleven opmærksom paa og agter at forpurre samme ved en ny Lov, som skal udkomme, inden det nuværende Kammers Tid er udløben.