Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
Jmellem d. 12 og 17 October seilede en dansk Galease forbi Kallehauge Ulfssund op. Engellænderne, meget bange for Overfald fra Øerne, havde meget forsigtig plantet et Par Kanoner paa Broen. De fyrede en Kugle forud for Skibet, og da det ikke strog for den, sendte de nok een, som tog Styrmanden tvert over. Skibet brasede op og sendte Baad i Land for at erfare Blodhundenes Villie. De raab te God dam jou, grinede og sagde: J kan seile hvor Fanden J vil. - J samme Uge, af samme Angest og Forsig, tighed, krydsede 3 Kanonbrigger under Bogøe og Faxø for at hindre Overfarten fra Gaabense til Vordingborg. Af lutter Kaadhed fyrede og bombarderede de flittig paa alle Omegnene især paa Gaabense Færgegaard, hvorfra een af vore rette Danske, de berømte kjække Hummeler, havde forstyrret een af deres næsvise Barkasser. - At overfalde ærgeløs Mand er Bullenbiderens Sag. En Barkassefra bemældte Gunbrigs landede paa Faxø, hvor 2 enlige Bøndergaarde ligge. De toge en Fedkalv, en Fjerding Smør og nogle Faar, under Skjelden og Gjøen; men de en Baad med Jægere ombord satte ud fra Bogs efter dem, sluskede de af med deres Røverbytte. - Søndagen den 18 October kom en engelsk Krigslup paa Grund under Møens Klint, strax efter strandede et dansk Fartøy noget derfra. Den Engelske tvang den Danske til at sende sine Folk og 1 Baad til Hielp, hvorved den engelske Slup kom af, og som Engellænderne da altid ere ædelmodige, lønne nede de den skibbrudne Mand, som endnu ligger der redningsløs, med at beholde hans Baad og Folk dem de triumferende droge bort med. - Man seer, at den brittiske Flagstang er Diævelens Scepter! Om Affaieren selv ved Gaabense, hvor man har havt nogle heede Dage, haves et udførligt Brev af et Øjenvidne, hvori meldes, at 4 engelske Brigger, hvorpaa 16 til 20 Kanoner, ankom dertil den 13 October. Den høystkommanderende Officeer ved Gaabense var en Kapitain Hummel, Broder til Artilleriekapitainen af samme Navn, som kommandeerte der et lidet Korps af ridende og Fodjægere, samt et lidet Detaschement Bosniakker, som H. K. H. Kronprindsen har anbetroet ham. Da Engellænderne udsatte en bevæbnet Barkas med tvende Svinghasseer Kl. 12, bemandede Kapteinen 2 Seilbaade med Jægere og gik selv med i den første for at borttage den engelske Barkass, da de kom ham nær, begyndte han at skyde med sine Svinghasser, men derom brød Kapitainen sig ikke, men blev ved at seile og da han kom Barkassen paa Geværskud, saa skab han selv med sine Folk af Kuglerifter paa dem, og sikkert havde han udført sit Foretagende dersom ikke den engelske Barkass, som var hans tvende Seilbaade vidt overlegen, havde taget Flugten, og trukket sig under Briggernes Kanoner, hvorpaa Brig, gerne gave Kapitainens Baade nogle Kanonskud; da nu Kapitainen ikke kunde betale med lige Myndt, saa seilede han tilbage til Gaabense Bro, og havde ikke erholdt nogen død eller saaret, men Engellænderne troer man desto flere. Om Eftermiddagen Kl. 2 kom 3 bevæbnede Barkasser igjen og seylede lige til Gaabense Broe, hvor der laae endeel Fartøier. Kapitainen lagde sig nu med sin Broder som staaer ved Husarerne, og omtrent 20 Mand bag et paa Broen opkastet Brystværn af gammelt Tømmer, Steen og Tang, og lod Barkasserne, som ville borttage Skibene, komme paa 10 til 12 Skridt, hvorpaa de gav Jld, som om trent vedvarede i een Time og da maatte alle Barkasser afholde, som sikkert havde en stor Mængde Døde, thi man kunde tydelig see dem segne om i Barkasserne. Man siger at Kaptainen skal have skudt den engelske Officeer, som sad i den største Barkasse med en Kikkert i Haanden. Derefter begyndte Briggerne et Bombardement paa Færgegaarden og Broen, som vedvarede lige til Aften med Bomber, Granater og 18 pundige Kanonkugler. En Barkass, som kom om Natten for enten at borttage eller brænde Skibene, fik samme Velkomst af de Jægere, Kapitainen havde poste, ret paa Skibene og Broen. Den 14, 15 og 16 bombardeerte Fjenden fra Morgen til Aften, men udrettede intet, da Kapitainen uformærkt havde bragt sine Jægere i Sikkerhed i en liden Skov, hvor de dog kunde have Øje med Broen. Natten imellem den 16 og 17 afslog den kjække Hummel et nyt Angreb af Barkasserne; da de kom igjen lod han hente sin Kanon fra Piketen, plantede den paa Broen og gav dem 3 Skud Kartætsker, som tilredte dem saa ilde, at de maatte søge deres Skibe Den 18 kom no en Bombardeerbrig, men ingen turde binde an med Kap. Hummels Korps, som brændte efter at slaae igjen. Den 20 seilede en Brik væk, den 21de atter 2 og den 22de de 2 sidste. - Saaledes endtes denne lille Krig, uden at der af Kapitain Hummels Folk var faldet eller saaret en eneste Mand; Overalt i Provindserne formeres nu, efter Kronprindsens naadigste Villie et frivilligt Jægerkorps, for Forening med Linietropperne og Landværnet at tjene imod Landets Fjender. Unge raske Mænd, som ere gode Skytter og kunne læse og skrive, kunne antages som Overjæger med Haab om Forfremmelse, naar de ved given Leilighed udmærke sig. Den daglige Lønning er fastsat til 14 s. for en simpel Jæger, 16 s. for en Overjæger, 18 sk. for en Foureer og 20 sk. for en Kommandeergersant og i Feldten bespises som det øvrige Militær. Uniformen bliver som Landværnsmændenes af Facon, men grøn med sort, en hvid Vest a. J øvrigt staaer det enhver frit for, om han endog er Landværnsmand eller indlemmet under Borgervæbning eller Kystmilice at indtræde i dette Korps.