JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-06-17
Den saakaldte Thorsperre har den 9de De, fremkaldt alvorlige Excesser i Hamborg. En i Anledning af en Folkefest udenfor Porten forsamlet stor Menneskemasse gjorte nemlig Forsøg paa at sprænge Porten. Det lykkedes, Borgervagten kunde kun gjøre en ringe Modstand, og Massen, der var trængt igjennem Porten, stak baade Vagthuset og den ligeoverfor liggende Accisebod i Brand, der tildeels ødelagte begge Bygninger. Nu gik Generalmarschen, og det lykkedes omsider Borgervagten at tilveiebringe Roligheden. Flere af Tumultanterne ere arresterede. (Flyst.)(Af et Brev i Fdl." fra en af vore til Stade transporterede Frivillige. – – Maaskee kunde det interessere Eder og andre hjemme at erfare Navnene paa de fangne og saarede Frivillige, som ere her. Jeg vil derfor optegne dem. Her ere: Jægerne Falde, Brix, Jensen, Nybølle, Kirchheiner, Stoner, Pedersen; Jnfanteristerne Bøgild, Gjern, Bloch, Brien, Naumann (fra Viborg) Norberg, Gaarman, Steenstrup, Becker, Belschner, BossEising, Treschou; af Garden: Høier, Espingolist Juul, Høngaard, Dragon Juul Brockdorf. - J Slesvig ligge de Saarede: Ploug, Vaupell, Lange, Rivers.
Viborger Samler, 1848-06-17
Haderslev d. 14de Junii. De Natten mellem d. 6te og 7de ds. ved Hoptrop faldne sex danske Husarer og een Jæger bleve om Dagen af ædelsindede haderslevske Borgere bragte her til Byen, indlagte i Hr. Truels Erichsens Huus og i Torsdags Eftermiddag Kl. 6 meget høitidelig stædet til Hvile. Hver af de 7 Kister var under Processionen til Kirkegaarden bedækket med en Dannebrog og Blomsterkrandse. J Spidsen for Toget gik 12 hvidt og 12 sort klædte Borgerdøttre samt det borgerlige Musikcorps. Det talrige Følge bestod af c. 300 Personer, saavel tydske som dansksindede. Næst efter Ligene fulgte 8 preussiske Garde grenaderer, Reconvalescenter fra det her efterladte Lazareth, den preussiske Dr. Westphal, herværende ProvsJansen, Pastor Strodtmann, der begge talte ved Gravene, Senator Petersen og flere anseete Mænd. (Dv.)(Af et Privatbrev). En Mand, der var i Malmø den Dag, vor Konge var samlet der med den svenske Konge, beretter, at han saae vor Konge staae foran de derværende svenske Tropper med Dannebrogsfanen i Haanden og Kong Oscar ved hans Side med Haanden paa Fanen; Kongen af Sverrig lod Tropperne sværge at forsvare Fanen, tog derpaa vor Konge i Haanden og sagde "Saaledes overleverer jeg Deres Majestæt mine Tropper, hvilke derpaa udbrøde i enthusiastiske Hurraraab. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1848-06-17
Horsens, den 15de Junii. Vore Frivillige have, siden Ud marschen fra Kolding, været i Avantgarden og stode den 13de Juni med denne under General Schleppegrells Commandeved Haderslev, i Fægtning havde de endnu ikke været, Alle vare vel. – – Af et os meddeelt Brev fra Kolding, dateret 13de Juni, Natten mellem Fredag og Løverdag arriverede over Snoghøi en betydelig Mængde danske Tropper, som bivouaquerede nordøst for Kolding (i Bjerte, Stenderup o. s. v.)
Viborger Samler, 1848-06-17
Løverdag Middag Kl. 12 afmarscherede de her siden Onsdag indqvarterede Tropper igjen sydpaa og efterfulgtes af alle de den foregaaende Nat arriverede. De sidste medførte svær Skyts (24 Pundinger). Søndag Morgen (1ste Pintsedag) faaes fra Havnen et Dampskib med flere Jagter paa Slæbe tog styrende nordpaa, havende ombord 5te og 10de Bataillon, samt et Fricorps, som ankom hertil over Snoghøi) Kl. 5. om Eftermiddagen. Med disse Tropper fulgte General Schleppegrell. Disse afmarscherede Mandag Morgen Kl. 8 sydpaa. Samme Dag saaes atter Skibe i lille Belt sættende nord paa. De førte 3 Batailloner, som skulde have været landsatte ved Snoghøi, hvilket ved Ankomsten ansaaes for unødvendigt, hvorfor de førtes til Aarssund og udskibedes paa Kysten der. Alle disse Tropper (ialt omtrent 10,000 Mand udgjøre saaledes det høire Flankecorps, som forventes at skulle operere under Schleppegrell (hidtil Oberst Jues).
Viborger Samler, 1848-06-17
Søndag Aften udbredtes det Rygte, at vore Tropper havde omringet Haderslev, som var besat af Fjender. Det Sande ved Tingen var, at nogle Friskarefolk vare komne til Haderslev og i Forbindelse med nogle af de forræderiske Tropper virkelig havde deres yderste Forposter ved Segelund Kro ( 1/2 Miil sønden for Christiansfeldt. Ved vore Troppers Ankomst trak de sig tilbage og heelt ud af Haderslev. Jgaar Aftes (Mandag, bragtes aldeles paalidelige Efterretninger om, at de sidst herfra marscherede Tropper (5te og 10de Bataillon) allerede havde besat Haderslev, samt at de tidligere (Løverdag) afmarscherede vare dragne længere syd og vest paa. - Ovennævnte 24 Pundinger bleve allerede ved Preussernes Afmarsch førte hertil og stode paa Staldgaarden ved Slottet. Efter nogle Dages Forløb bleve de førte til Middelfart, efter Sigende fordi de vare for svære at kjøre. Nu ere de dog alligevel førte med. – Angaaende Schleppegrell, da bragtes ham en Serenade af den borgerlige Sangforening (som Filstrup har dannet), og der udbragtes et levende Hurra for den brave tappre General. Vor Herre holde sin Haand over ham, thi han skal være mageløs forvoven - altid forud; men Soldaterne troe at han er skudfri. Han vilde næsten være uerstattelig. – Endnu et Par Træk af de sidste Dages Begivenheder. Ved Retiraden Onsdag Nat (den 7de) kom nogle Jnfanterister af vore kjørende og standsede ved et Leed, hvor en Bonde (tydsksindet) vilde forbyde dem Passagen og prøvede at vælte Vognen, men Officeren huggede Armen af ham. - Ved Friskarens Tilbagetog fra Segelund (i Mandags) lod en Forpost af 3 Freischarler vore Jægere komme indenfor Kjæden, skjød paa Officererne og løb deres Vei, men to Husarer, som de ikke havde seet, satte efter dem og huggede dem alle tre ned. E. Sk. (Torsdag Aften.) J dette Øieblik meldes af en Fyndo, som kommer lige fra Middelfart, at der staae en betydelig Mængde svenske Tropper 1 1/2 Miil fra Middelfart og ned mod Assens, hvorfra de skulle overføres til Als. Dette stemmer med hvad de af 5te og 10de Bataillon fortalte (som nemlig kom directe fra Als), at der var kommen meget Ba gaae til Als med svensk Mærke. – Meer naar jeg kan melde (Horf. Av.) noget Jnteressant og Paalideligt.
Viborger Samler, 1848-06-17
Viborg. Efter hvad vi have erfaret, har Krigsministeren beordret en Overkrigscommission, bestaaende af Generalmajor v. Molkte, Oberstlieutenant v. Baggesen, Major v. Deichmann og Overauditeur Crone, som Auditeur, til at foretage de fornødne Undersøgelser angaaende alle Vedkommendes Forhold i Anledning af det paa det høire Flankecorps, Natten mellem den 6te og 7de ds. stedfundne Angreb, og som en Følge heraf forlægges Generalcommanden i Nørrejylland, der i denne Uge var indtruffen her til Viborg, saalænge Undersøgelserne vare, til Kolding.
Viborger Samler, 1848-06-17
AVERTISSEMENTS. Ved Dineen den 13de De, har en Silke=Paraplui forvildet sig. Hvem der maatte være kommen i Besiddelse af denne bedes at aflevere den til Adjunct Hagemann.
Viborger Samler, 1848-06-17
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1848-06-19
Stifts=Tidende. Vive Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Nr. 105. Mandagen den 19 Juni 1848. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-06-19
Udenlandske Efterretninger. Storbritanien og Jrland. London den 10de Junii. (Over Hull.) Debatten om Navigationslovene endte den 9de, og Herries's Amendement forkastedes med 294 mod 177 Stemmer, altsaa med en Majoritet af 117 Stemmer. De ministerielle Resolutioner tilsigte Navigationslovenes Ophævelse. Comiteeforhandlingerne i dette vigtige Anliggende aabnes paa Grund af Pintse ferien først den 16de Junii. Hovedtalerne for de ministerielle Resolutioner vare Cobden, Lord John Russel og Sir Robert Peel, af hvilke den Sidstnævnte dog forbeholdt sig sine Jndvendinger med Hensyn til Details i de ministerielle Forslag; imod Resolutionen talede foruden Herries fornemmelig Lord G. Bentink og d'srali. Efterretninger fra Paris af 6de Juni melde, siger Köln. Zeit.", Ankomsten af en telegraphisk Depesche, ifølge hvilken den over Malta ankomne Post (Datum, mangler) bringer Efterretningen om en almindelig Opstand i Lahore. Om denne vigtige Begivenhed meddeler Morn. Herald, at den ved Breve fra Alexandrien er underrettet om at Siks eller Seikernes Opstand i La hore har havt tilfølge Mordet paa de tvende derværende britiske Commissairer og paa samtlige engelske Tropper i denne Stad. (Galignanis Messenger melder efter et Brev fra Malta det Samme og tilføier, at Opstanden, er saa alvorlig, at Lord Dalhousie vil have Møie med at undertrykke den. Der meddeles tillige sønderbarerweise", siger "Börsenhalle", at Efterretningen om den franske Revolution havde vakt uhyre Sensation i Lahore, ret som om man ønskede en Causalforbindelse imellem denne Revolution og Sikhsopstanden. Jøvrigt skal Efterretningen om Siksopstanden være befordret ved et Extradampskib til Suez, og derfra ved en Coureer til Alexandrien, hvor samme ankom den 29de Mai i det Øieblik, da Dampskibet "Caire" allerede havde ombord den regelmæssige Post og var i Begreb med at afseile.)
Viborger Samler, 1848-06-19
Frankerig. Paris, den 10de Junii. To Reisende anholdtes paa en Jernbanestation, og førtes hertil, ledsagede af 2 Politiofficianter. De Reisende havde man antaget at være Prindserne af Jonville og Anmale; men de vare skikkelige Kjøbmænd fra Compiegne, og sattes strax paa fri Fod. Folkeopløbene om Aftenen paa Gaderne og paa Boulevards St. Denis og St. Martin vedvare, men begynde at indjage mindre Frygt. Jgaar (d. 9de Juni) var foran Thiers's Bopæl en Tumult, men Hovedmændene for Tumulten arresteredes uden Modstand. Jgaar og iforgaars bleve i Alt 240 Jndivider arresterede; flere førte ladte Skydevaaben. Er det sandt - hvilket meget er at betvivle – at den gamle venstre Side allerede skulde være saa dristig at tænke paa at styrte ved Manoeuvrer i Nationalforsamlingen den nuværende Regjering, man siger ved en Afstemning, saaledes som det skal være afgjort hos Odilon Barrot i en Forsamling af 300 Deputerede og bringe Thiers i Spidsen for Frankerig, saa havde Folke instinctet rigtignok Ret. For at forstaae Foranførte maa bemærkes, at Thiers, Lagrange (Helten i Lyoneropstanden, 1834), Banquier Fould, Goudchaur, Prondhon, Victor Hug, Louis Bonaparte, Morean og Changarnier ere valgte til Medlemmer af Nationalforsamlingen.
Viborger Samler, 1848-06-19
J Nationalforsamlingens Møde den 10de Juni udbrød Krigsminister Cavaignac: Jeg har ikke Ret til at compromittere en Mand (Louis Napoleon), hvis Navn paa en sørgelig Maade er omtalt her, men jeg erklærer det: "Jeg indvier Enhver, der vover at opløfte sin ugudelige Haand imod Friheden, til den almindelige Afsky." Ved disse Ord reiste hele Forsamlingen sig begeistret fra deres Pladser og forenede sig i det eenstemmige Raab: "Republiken leve!" Gen. Cavaignac vedblev. Hæder og Ære, den pligttroe Borger, der helliger sit Blod, sin Eiendom og sine Talenter til sit Fædrelands Lykke og Tjeneste, men Skjændsel ramme den, der speculerer paa Tidens Vanskeligheder, for at drage en lumpen Vinding af et berømt og æret Navn!" – "Republiken leve! Vi ville intet Kongedømme, intet Keiserdømme og intet Militairdespotivar Svaret og Forsamlingen opløstes i stor Bevægelse. I Anledning af Urolighederne i de sidste Aftener paa Boulevards ere mere end 1000 Jndivider arresterede.
Viborger Samler, 1848-06-19
J Mødet den 12te Juni forsvarede Napoleon Bonaparte (en Søn af Kong Jerome, Erkonge af Westphalen) sin Fætter Louis Napoleon. Ministeren Flocon, erklærede, at Borger Napoleons Erklæringer vilde have taget sig bedre ud i en andens Mund. Den fuldbyrdende Magt havde maattet tænke paa Forholdsregler, der vilde blive at forelægge Nationalforsamlingen. - Det af Floconbebudede Lovudkast gaaer ud paa at forvise Louis Napoleon fra det franske Territorium, fordi han to Gange med Vaaben i Haanden har krænket Frankerigs Gebeet, og fordi han har forbrudt sin Egenskab som Franskmand derved, at han har ladet sig naturalisere som Schweizerborger og taget Tjeneste i Schweizerhæren. Consols sluttede saaledes d. 12te Juni, 38 Consols45. 50; 58 Cons. 76, 75.
Viborger Samler, 1848-06-19
Jtalien. Fra Mantua (d. 5te Juni) melder Wiener Zeit., at Carlo Alberto har concentreret hele sin Hær og stillet samme ved Goito ligeoverfor Feldtmarschal Radetzkys dristige Operationer. - Augsb. Allg. Zeit. - melder Børsenhalle – meddeler fra Bergamo følgende Bulletin (den 5te Junii: J dette Øieblik ankommer fra Leiren den Efterretning, at det efter et officielt Brev fra Eugen af Savoyen og Ministeren for de udenlandske Anliggender - Pareto – er vist, at Bourbonen af Neapel (Kong Ferdinand den Anden) og hans ældste Søn ere offentlig og høitidelig (feierlich) halshuggede. (Da de directe Efterretninger fra Neapel af 31te Mai ikke omtale denne Act, er Efterretningen vel mere end tvivlsom.) Efterretningen om Catastrophen i Neapel var falsk. Augsb. Allg. 31. meddeler Efterretninger fra Neapel af 4de Junii. Rolighed herskede i Hovedstaden.
Viborger Samler, 1848-06-19
Zeitungshalle melder fra Kønigsberg (11te April, at efter sikkre Kilder bevæge 1000,000 Russere sig fremad imod Storhertugd. Posen; Garderne concentreres paa Veien imellem St. Petersborg og Warschau, og hele den mobile russiske Magt i Polen anslaaes til 240,000 Md. Allg. Od. Zeit. - siger Brsh. - vil endog vide, at det er Russernes Plan at foretage sig uden videre Omstændigheder en Jnvasion i Tydskland: Centrum under Keiserens Befaling i Retning af Wien, den høire Fløi under Orlow imod Berlin og den venstre under Paskewitsch skal besætte Krakau og Schlesien. Denne Fortælling hidrører vel, tilføier Brsh., fra Polakkerne eller deres Venner, og det preussiske Statsministerium har i et af Gen. Puel under 10de Juni udstedet Decret ophævet Krigsloven for Storhertugdommet Posen.
Viborger Samler, 1848-06-19
Börsenhalles Berliner-Correspd. melder fra Berlin(d. 14de Juni, ved Midnat); Sammenstimlen ved Tøihuset vedvarede hele Eftermiddagen; men Kl. 8 om Aftenen blev Trængselen saa stor imod den indre Port i Tøihuset, at den der commanderende Major Benda ansaae det for nødvendigt at fyre ud af Vinduerne; 7 a 8 Skud faldt; Borgerblod flød paa ny, flere Jndivider dræbtes, nogle saaredes. Masserne toge Flugten, men Kl. 10 itusloges Vinduerne i Tøihuset, en Port opbrødes; Mængden trængte ind og bemægtigede sig Vaaben og Munition. Arbeideren Siegerist stod fornemmelig i Spidsen for Masserne. Da man ansaae det Militaire som en Beskyttelse for Reactionen, maatte de faa i Berlin værende Regimenter forlade Berlin endnu før Midnat. Ogsaa i Leipzigerstrasse foran Krigsministeriet og ved Brandenborgerporten ere flere Jndivider saarede, og i Major Bendas Huus i Münstrasse have betydelige Ødelæggelser fundet Sted. Paa den democratiske Klub skeete et Angreb fra Borgervæbningens Side; dog reddede Klubben den røde Fane. En anden Skrivelse fra Berlin af den 15de om Morgenen, til Børsenhalle stadfæster Foranførte med Udeladelse af det Militaires Udmarsch; af Efterretninger fra Berlin af 4de Juni erfares, at Sammenløb af Folkehobe havde fundet Sted hele denne Dag, og at Ministeren v. Arnim og den Deputerede Pastor Sydow, vare tidligere paa den frækkeste Maade insulterede af Pøbelen, saa at Communalautoriteterne omsider indsaae Nødvendigheden af at tage energiske Forholdsregler, imod Masserne. Med hvilket Resultat er allerede anført. - Bres Wienercorrespondent melder under 13de Juni, at der af telegraphisk Vei skal være indløben den Efterretning til Wien, at den østerrigske General, Fyrst Windisch Grätz har, som en Følge af en Conflict mellem Folket og Militairet i Prag maattet rømme denne Stad, efterat det var lykkedes ham at slaae sig igjennem med Tropperne. Grev Thun skal være tagen til Fange.
Viborger Samler, 1848-06-19
Wiener=eit. af 13de indeholder en af 6te Juni fra Jnnsbruck dateret Proclamation fra Keiseren, hvori han atter erklærer, at han i egen Person vil aabne den constituerende Rigsdag i Wien, naar Rolighed og Orden er gjenoprettet sammesteds.
Viborger Samler, 1848-06-19
Jndenlandske Efterretninger. Storfyrst Constantin har anden Pintsedag aflagt et kort Besøg paa Bornholm.
Viborger Samler, 1848-06-19
Af forarbeidet Sølv er ifølge den første Bekjendtgjørelse allerede af 82 Personer indleveret 13,700 Lod. Af et Brev fra Dyppel af 13de Juni, i Fædrel."- Der er Uro, Splid og Tvedragt i Tydskernes Leir. Naar Forbundstropperne faae Prygl, lee Preusserne, gnide sig i Hænderne og hvidske til Alle, som de møde: "Have J hørt, at Forbundstropperne have faaet paa Hovedet, deKlodrianer!" Blive Preusserne børstede, glæde Forbundstropperne sig og triumphere over, at Politisoldaterne nu ogsaa have faaet Prygl. Begge ere de enige i at spytte Belials Børn - saa kaldes "Schleswigholsteinerne" i Øinene. Her ere i Landet 15000 Preussere og 16000 Forbundstropper, Schleswigholsteinerne inclusive. Fienden havde den 5te Juni 450 Saarede og deriblandt 25 Officierer. En preussisk Parlamentair, jeg talte med igaar, kunde ikke andet end bemærke, at deres Tab ikke var ubetydeligt; han sammenlignede de Danskes Angreb (Ryes Brigade) med en blodrød Sky, som ødelægger, hvad den paa sin Vei træffer paa; for Resten kunde han ei begribe, at vi vilde føre Krig for Slesvigs Skyld, da det jo maatte være os ligegyldigt, om det var i det tydske Forbund eller ikke. Han roste vort delige Land over al Maade. Af et Brev fra en Frivillig, dateret Als den 10de Junii. – – Det viser sig nu mere og mere, at Fjendens Hensigt den 5te Juni havde været, under et Angreb paa vor hele Linie at omgaae den ene Fløi og bemægtige sig hele Brohovedet. Dette lykkedes imidlertid saa lidet, at Fienden ikke blot blev dreven langt tilbage, men ogsaa leed betydeligt Tab. En høi preussisk Officeer, saavidt vides en Brigadegeneral, er falden; Æren for dette Skud tilskrives en af Herregaardsskytterne, Constantin Bruun, en Søn af Kammerherre Bruun til Krogerup. Ved at avancere over en Mark saae han i nogen Afstand den fjendtlige Generalstab komme ridende, hvoriblandt General Wrangel og Hertugen af Augustenborg befandt sig, uden at kjende Personerne, sigtede han paa en Rytter paa en hvid Hest, som ogsaa ved hans Skud øieblikkelig styrtede af Hesten, og som formodes at være hiin Officeer. J samme Øieblik blev Bruun selv, ved at vende sig til Siden for at lade paany, truffen af en Kugle i den bagerste Deel af Halsen, men ikke farligt. - Fodgardens raske Fremtrængen paa hiin Dag roses meget. Der siges, at Fienden som ikke kjendte Bjørneskindshuerne, antog dem for Svenske. Det er iøvrigt ret charakteristisk, at de tydske Blade begynde at omtale de svenske og norske Frivilliges Tapperhed; the disse kæmpe jo ikke i sluttede Afdelinger og kunne umuligen være kjendte af Fjenden; men naturligviis skeer det blot for at nedsætte de Danske, eller som et Slags captatio benevolentiæ mod de andre Nordboere. Skulde det komme dertil, at de Svenske og Norske komtil at stride Side om Side med Vore, vilde denne Taktik sikkert komme til at høre til Dagens Orden i den (Fædrl.
Viborger Samler, 1848-06-19
tydske Journalistik. Fra Krigsskuepladsen er intet Nyt. Som vi fra sikker Kilde erfare, agte de Danske ikke for det Første at gaae offensivt tilværk, med mindre de skulle blive angrebne; de ville i denne Henseende oppebie et bestemt Tidsrum, der skal være fastsat. Fjenden synes at have samme Hensigter. Jmidlertid sætter han sig fast ved Bau og i Omegnen af Flensborg, og hans Avantgarde, der bestaaer af Brigaden Bonin, staaer bag en Linie, der gaaer fra Atbøll til Warnitz. (Flp.)
Viborger Samler, 1848-06-19
Borgerrepræsentanterne i Kbhvn, have besluttet at modtage Creditbeviser i Betaling for Byskatterne. (Berl. T.)
Viborger Samler, 1848-06-19
Helsingør den 16de Junii. De svenske Tropper fra Malmøe ere igaar gaaede directe til Fyen. Jfølge svenske Blade var den første Bestemmelse Kjøbenhavn, men da Vinden var gunstigere til Fyen, forandrede man Planen. - En svensk Escadre, bestaaende af 9 Seilere, afgik fra Malmøe igaar Formiddags sønderpaa. J Tordags Morges Kl. 7 havde vi den Glæde at seeden første Transport af norske Tropper, idet 3de Dampskibe ankom her paa Rheden med henved 1000 Mand Jægere. Efterat nogle Officerer havde været iland og modtaget Underretning om, at her ikke forefandtes nærmere Ordre med Hensyn til Stedet, hvor Tropperne skulde landsættes, afseilede Dampskibene directe til Malmø. - Samtidigt med disse vare i Tirsdags 8 Transportskibe med Artilleri og øvrige Materiale afgaaede fra Christiania, hvilke Dampskibene i længere Tid havde havt paa Slæbetoug, men som de paa Grund af haardt Veir havde maattet slippe. – Efter at have landsat Tropperne i Malm, skulle Dampskibene atter retournere til Christiania for at fortsætte Transporten, indtil samtlige 3000 Mand, til hvilket Antal det norske Hjælpecorps nu er bestemt, ere overførte. - Den preussiske Skonnert "Paraguay, som i Løverdags lagde sig selv under Embargo her paa Rheden, er atter frigivet, og har idag passeret her forbi paa Reisen til England. - J det stærke Tordenveir, som Natten imellem Tirsdag og Onsdag drog her over Egnen, slog Lynilden ned i en norsk Brig, i det Øieblik den skulde gaae tilankers i Hornbeksbugten. Straalen splintrede Storstangen, slog 3 Planker op af Dækket og kastede Besætningen bedøvet paa dette. Da Folkene atter kom til Besindelse, var Skibet drevet over til den svenske Kyst, hvor de netop fik tilstrækkelig Tid til at lade Ankeret falde, for ikke totalt at forliise. J Onsdags Aftes bragte Dampskibet "Ophelia det atter under Seil. (Hels. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-06-19
Hr. Tesdorpf til Ourupgaard har tilbudt Arvefæsterne paa Gjedsøergaards Gods Jagten paa deres Jorder moden Erstatning til Fordeel for Staten i denne Farens Stund; Bønderne have med faa Undtagelser antaget Tilbudet.
Viborger Samler, 1848-06-19
Ved allerhøieste Resolution er det nu bevilget, at Nationalbanken opretter en Filialbank i Odense, der berettiges til, som et Nationalbanken underordnet Bankinstitut, at modtage Jndlaan, bevilge Udlaan mod haandfaaet Pant, besørge Disconteringer samt Kjøb og Salg af Vexler, aabne Folier, samt modtage Deposita af Penge og Obligationer &c. Ligeledes er det tilladt Bankcontoiret i Aarhuus at aabne Folier og modtage Deposita af Penge og Obligationer paa de samme Vilkaar og under de samme Betingelser, der ere fastsatte for disse Forretninger ved Hovedbanken. (Dep. Td.)¬
Viborger Samler, 1848-06-19
De forrige Løverdag i Gothenborg indskibede 568 Mand Tropper ere i Mandags ankomne til Nyborg.