Berlingske Tidende, 1799-03-25
London, den 26de Februar, 1ste og 5te Marts Alle Poster fra Jrlandbringe desværre endnu bestandigde bedrøveligste Efterretninger med fra dette Kongerige. JnUtrectionen bliver sammesteds bestandig stærkere, og man begaaer de forskrækkeligste Grumheder. Regieringen i Dudlin venter desuden et nyt Besøg af Fienden i et større Antal. lind hidindtil. Alle Officeret have faaet Ordre at vende til haae til Armeen, og i Fremtiden skal ingen Permission mere Gives. Den i Brest udrustede Flaade er aabenbar bestemt til land, og blandt Tropperne befinde sig et heelt Regimenherenede Jrlændere, som under Rebellionen undkom til Frantlige. Breve fra Caciutia af Julii 179, melde, at Udsigten. i Ostindien er temmelig kriger sk. Regimenterne ere blevne lerstærkede. Tippo har leiret sig ved Rashøre med hvor Mand. Addallerne, som ere 100000 Mand stærk, bage en truende Stilling. Paa vor Regierings Forespurase, de Aarsagen, gav han til Svar, at det skydte i denne krittigske Tidspunkt for hans egen Sikkerheds Skyld. Marat nerne have ved Pauniant en samlet Magt af 100000 Mand. Paa Siden af Dekan har Nizam 20 Regimenter, ethvert af med Mand, som commanderes af franske, schweizerske og Fiske Officerer. Ranmond, en Franskmand, er Overstkommanderende, og tager ingen Britte eller Jrlænder i Tieneste, Aarsagen er let at slutte. Der er en hemmelighedsfuld Han blandt Jndbyggerne i Værk, og mange paastaae, at engaaer ud paa, at udrydde Engelænderne i dette Land. J Madras er udbrudt et Oprør, Regensburg, den 3de Marts I Deliderationen over Russernes Jndmarch har man den de Marts fortfaret i begge de høiere Collegier. Sachsen, Fider et videre Saar til Frankrige for overflødigt, da man hanu ingen legal Notice har om de fremmede Troppers An Fust, overlader den forønske Fredsbefordring til Keiseren. dreider Frankrige sin Undertrykkelse, og vil have alt dette Titagt i en Rigsbetænkning. Dermed stemme overeenerling: en Wenmar, Coburg og Anhalt. Calln forkaster af samme Grunde, et Svar til Frankrige, men fremstiller endnu ivrigere Frankriges Opførsel mod Tydskland, og vil aldeles ikke finde nogen Fredskierlighed deri. Hoch og Deutschmelster og Munster, sige naturligviis det samme. Fyrstenberg, Salm og de grevelige Kurier foreslaae en Forestilling mod Troppernes Fremtrækken. Rigstederne have endnu ikke udladt sig med noget - Det andet russiske Corne, som er paa Marchen fra de russiske Grændser til Tydskland, bestaaer af 10 Regimenter Jnfanterie, 5 Batailloner Grenaderer, 2 Regimenter Jægere, et Kyradseer= og 3 Dragon-Regimenter, et Husar og et Tartar Regiment, 5 Compagnier Artillerie med 6 Munitionsvogne og et forholdsmessigt Train let og grovt Styds Lindan ved Bodensøen, den 2de Marts Krigen har igien taget sin Begyndelse i vore Egne. Natten imellem den 5te og 6te gik de Franske over Rhinen ved Sargang imellem Chur og Feldtirch, angreb General Aufsenbergs Corps, og drev det tilbage, hvorved Communica, tionen med General Hohe blev ham afskaaret; men i Dag rykte Høbe frem med sin Armee fra Feldkirch, og drev de Franske tilbage igien over Rhinen, som ogsaa den 7de vilde endnu paa mange andre Stæder gaae over denne Flod. Man kunde her i Dag høre ganske tydelig Kanonaden den hele Dag igjennem. Regimentet Stein har, for saavidt man endnu veed, havt 40 Mand Døde og Saarede derved. J Dag ere 4 Compagnier af Regimentet Bender rykte herind, og have besat Staden. Et betydeligt Artillerie Train er ogsaa ankommen hertil, og bleven bragt op paa Voldene. - Communicationen fra Lindan af med Schweiz er sperret, og kun Recog nosserings=Fartøier maae løbe ud. Lindau, den 3de Marts I Gaar kom det igien hos os til de første fiendtlige Tildragelser, hvilke vare meget blodige for begge Parter, men faldt ud til Fordeel for de Keiserlige. De Franske vilde i Gaar og saa ved Bundner og Vorarlberger Grændsen paa 4 forskellige Stæder ved Haldenstein, Raga, Verdenberg og Saletspassere Rhinen med den største Deel af Armeen; men de keiserlige vare lange den hele Linie belavede derpaa, og have nertrættelig afholdt dem fra Overgangen. Kanonaden var frygtelig, og ved Biergenes Scho kunde man her høre erhvert Stud. De Franske have derved mistet mange Folk. Mange Keiserlige begive sig ved tilmarcher til Granbunden.