JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Fra den vestlige Ende af Staden gaaer en Landevei langs med Foden af Løvekroppen, hvorpaa staaer et Signalhuus, som giver Efterretning til Stadens Beboere om ethvert Skib, som ankommer. Landeveien gaaer omkring Løvehovedet, gaaer over Biergryggen imellem Tavlebierget, som er 3700 Fod høit, og Toppen af Løvehovedet 3500 Fod høit, og gaaer igiennem Longstreet, tilbage til Kapstaden. Longstreet er næsten en Engelsk Miil lang, har et meget moderne og arstokratisk Udseende. Over Staden, henimod Foden af Bierget, ligge adspredte Villas, som tildeels ere meget nydeligt byggede med Haver, Viin bierge o. s. v., Forlader man Gaden Longstreet, og vender sig til Høire, saa kommer man til en bred Vei igiennem Gouvernementets Haver, som i forrige Tider blev beskygget med en dobbelt Rad af stærke Egetræer. Om Sommeren er denne Gang den kjoligste og behageligste. Man kan paa Kap faae gode Levnetsmidler for godt Kiøb, og i Overflødighed Fiederkræet er fortreffeligt. Der gives mange Slags Fiske, hvoriblandt Engelfisk og Stokfisk ere de meest velsmagende. Torvene ere rigeligen forsynede med Frugt. Saavel Frugt som Grønt trives fortreffeligt omkring Kapstaden. Man finder ypperlige Viindruer, Oranger, Ferskener, Æbler, Blommer o. s. v. i Overflødighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Jblandt de indenlandske Viinsorter er Constantia den meest berømte; denne Drik fortiener dog mere at kaldes en Liqueur end Viin. Desuden gives en Mængde lette Landvine; men som ere saa syrlige, at de kunne neppe drikkes uden blandede med Vand. Dog kan Forfatteren huske at have drukket en Viin der smagte ligesaa godt som Rhinskviin. Til de Vine, som ere forplantede fra Europa til Kap, hører Pontak, hvoraf der gives to Sorter, en sød og tør olieagtig Viin. Den ene Sort ligner gammel Portviin. Desuden har man Muscadel, Frontignac o. s. v. Uægte Madeira fabrikeres i Mængde, og destoværre ogsaa Brændeviin, som er en Forbandelse for saamange Kolonier. Klimatet omkring Kap er maaskee endnu sundere end Englands. Heden om Sommeren bliver imellem trykkende; men den føles dog især i Staden, og i de i Sletten indsluttede Gaarde. Et Par Engelske Mile længere ind i Landet er Heden mindre stærk, og Vinteren er meget behagelig. Hvo vilde vel foretrække vor Regn og Blæst, vor Frost og Snee, for den moderate Kulde paa Kap, ved en stedse klar og reenlig Vinter, hvor det kun regner faae Dage, og hvor Regnen tiener kun til at vederqvæge Planteverdenen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Det Menneskefiendtlige Sindelag hos Englænderne kun at ville omgaaes med hinanden, har indtil de nyeste Tider trukket en skarp Grændselinie imellem os og Hollænderne. Næsten alle de Englændere, som boe her, ere civile Embedsmænd eller Militaire. De talrige Hollandske Familier som boe i Staden og dens Omgivelse, ansee sig naturligviis for ikke at være ringere end Britterne, og man kunde vel forvente, at den regierende Nation i en nye Kolonie, hvor den kun danner en liden Minoritet, vilde i det mindste giøre et Forsøg paa at indgaae en venskabelig Forbindelse med de høiere Klasser af Landets oprindelige Herrer. Men Englænderne ere langtfra at udvise en saadan Nedladelse, ja vi leve ikke engang i den bedste Forstaaelse med os selv. Smaae Jalousier og Bagtalelser ere i fuld Gang i Kapstaden. Den meest liberale Tænkemaade findes hos Militairen. Der gives forskiellige Meninger og de Hollandske Pigers Skiønhed. Forfatteren finder dem ret smukke; de have en livlig Hudfarve, smukke Øine og Haar, og ere fiint byggede. Men Mangel paa Udtryk, og Ansigtstrækkenes uregelmæssighed berøver dem i høi Grad qvindelig Elskværdighed, som de Engelske og Jrlandske Damer saa ofte besidde. Den Mængde Ægteskaber, som blive afsluttede imellem Afrikanerne (de Hollænderes Døttre, som boe paa Kap og Jndierne, (saaledes kaldes det Ostindiske Kompagnies civile og militaire Embedsmænd) vise at man veed at paaskiønne deres Værd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
De fleste af disse Herrer ere dog Pebersvende, hvo som ikke er stærkt gageret, lever i Huse, hvori de kunne faae Kosten, af hvilke der gives mange i Staden. Disse saakaldte Jndier kiender man let paa deres blege Farve og deres Hang til at drive omkring om Sommeren i en hvid Kattuntrøie, som er en passende Klædedragt i hede Klimater; i disse Besparelses-Tider ere de ikke nær saa rige som fordum. Hvori bestaaer den sande Oplysning? (Af Hofraad Meiners historisch Vergleichung des Mittelalters.)Men denne er Dommen, at Lyset er kommen til Verden, og Menneskene elske meere Mørket end Lyset; thi deres Gierninger ere Onde (Johannes Evangeling 3 Cap. V. 19.) thi hvo som giør ondt hader Lyset, kommer ikke til Lyset, at hans Gierninger ikke skulle overbevises ham (V. 20.)Men hvo som over Sandhed kommer til Lyset, at hans Gierninger maae blive aabenbare; thi de ere gjorte i Gud (V. 21.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Naar man med nogen Omhyggelighed undersøger hvorledes det seer ud i de Aarhundrede, hvori der ikke herskede nogen sand Oplysning, og Virkningerne af de retablerede, eller paa nye erhvervede bedre Kundskaber, saa er det ikke vanskeligt at bestemme hvori sand Oplysning bestaaer, og at skille den fra falsk eller utidig Oplysning, og hvilke Virkninger, saavel den ene som den anden har frembragt. Oplysning betyder i Ordets almindeligste Forstand enhver Masse af skiønne og nyttige Kundskaber, hvorved Menneskets Aand dannes og, dets Hierte forædles. Men i den sædvanlige og meere indskrænkede Betydning indbefatter Ordet langtfra ikke enhver saadam Kundskab. Det er vistnok meget nyttigt at forstaae de gamle og de nye Sprog, da det er et Hielpemiddel til at forskaffe sig mange nyttige Kundskaber; men den største Sproglærdom er derfor ingen sand Oplysning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Mange berømte Sproglærde have været meget uoplyste Mænd, og en Mand kan være meget oplyst uden at forstaae fremmede Sprog, gamle og nye. (Man giør sig i vore Dage megen Umage for at lære vore unge Fruentimmer Fransk, men lader os ikke bilde dem ind, at de ere blevne oplyste og meere forædlede Mennesker, fordi de have lært dette Sprog.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Alleslags Haandteringer og mekaniske Konster, Agerdyrkning og Handel indbefatte en stor Mængge nyttige Kundskaber og Færdigheder. Men hvor indseer ikke, at man kan være en meget flittig, duelig, opfindsom og selv geniefuld Haandværksmand, Fabrikant, Mekanikus, Konstner, eller og saa en Landoekonom eller en Kiøbmand, og dog være hengiven til ethvert Slags Sværmerie og Overtroe, og at der paa den anden Side have været mange oplyste Mænd til, og leve endnu, som dog ikke have besiddet disse nyttige Kundskaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
De skiønne Konster skiænke Menneskene utallige, uskyldige og velgiørende Fornøielser, som ere eiendommelige for Menneskenaturen. Ogsaa biedrage de skiønne Konster til at giøre Haandværkernes Arbeide, og de nyttige Konster fuldkomnere, (hvor nydeligt arbeide f. Ex. Huusmalerne, Snedkerne, Dreierne, Guldsmedene, Uhr magerne o. s. v., i vore Dage?) og biedrage derved overmaade meget til at giøre det daglige Liv behageligere og beqvemmere, og til hele Nationens Velfærd. Desuagtet udgjør den største Konstindsigt og Konstfærdighed endnu ikke nogen sand Oplysning. Den største Maler, Billedhugger og Bygmester kan være en uoplyst Sværmer og et overtroisk Menneske, og den meest oplyste Mand kan mangle Jndsigt i Konsterne, og Færdighed i deres Udøvelse. De berømteste Konstnere have levet i Tidsaldere, hvori den største Overtroe fandt Sted (saavel i Hedenskabets som i den udartede Kristendoms Tider, f. Ex. i Middelalderen og i det 16de Aarhundrede i Jtalien.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Hvad der endnu er mere: alle videnskabelige Kundskaber staae ikke i Forbindelse med sand Oplysning. Skoletbeologien og Skolephilosophien, (man tænke f. Ex. paa Skolastikernes i Middelalderen), Reisstudiet, Lægevidenskaben, saaledes som de i forrige Tider bleve lært paa Høiskolerne, og endnu tildeels blive lærte, have forskruet og formørket Menneskets Forstand, istedet for at danne og opklare dem. Selv endnu i vore Dage kan Mennesket være en rettroende Theolog, og en fortræffelig praktisk Retslærd, en meget god Chemiker, en practiserende Læge eller Chirurg, uden med al sin Lærdom og Duelighed at besidde sand Oplysning. Den sande Oplysning bestaaer i en saadan Kundskab om Naturen og dens Aarsag, og om Mennesket og Livets Forhold, hvorved de, som besidde den blive ligesaameget sikkrede for Overtroe og Sværmerie som for Vantroe, for Hang til Despotie, som til Anarchie og Tøileløshed og rigtigt opklarede om hvori Menneskets Bestemmelse og Lyksalighed, dets Pligter og Rettigheder bestaae. Den sande Oplysning strider meest imod Overtroe og Sværmerie, og Mangel paa Oplysning forraader sig meest ved begge Deele, Overtroe bestaaer i, at dyrke noget som Gud eller som et høiere Væsen, der ikke fortiener denne Dyrkelse eller Ærefrygt, eller at ære og frygte den sande Gud, paa en saadan Maade, som den sunde Fornuft forbyder, at han maae dyrkes paa. Sværmerie bestaaer i den Aandens Forskruelse, at tillægge sig selv, eller andre Personer og Ting overnaturlige Koner og Gaver, hvor dog rigtige Jagtagelser og en sund Fornuft lære, at saadanne ikke existere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Efter den her meddeelte Forklaring, er det ikke vanskeligt at afgiøre hvad der forstaaes under et oplyst Menneske. Derimod er det vanskeligere at sige naar en Nation begynder at fortiene det Navn at være oplyst; thi skulde det udkræves dertil, at alle enkelte Medlemmer af et Folk skulde besidde en saadan Oplysning, saa vilde et saadant oplyst Folk hverken nogensinde have været til, eller kunne forventes at blive det. Man maae derfor lade sig nøie med at kalde et Folk oplyst, naar den største Deel af Folkets og Ungdommens Lærere, af de høiere Stænder og af Middelstanden ere frie for Sværmerie og Overtroe, og naar deres Exempel virker gavn igt paa de lavere Stænder, saa at Troe paa Spøgelser, Hexerie Spaadomskonst paa Fanden o. s. v., mere betragtes som Sagn, end udgiøre en sand Forketroe. (Den egentlige Oplysning i Europa begynder derfor først i det 18de Aarhundrede; efterhaanden som Protestantismen lærte Menneskene at betragte Christendommen i et høiere Lys.) J Grækernes og Romernes Dage var Overtroen saa almindelig, at ved deres saa berømt, Kultur, der neppe gaves, som Meiners siger, blandt Oldtidens største Hoveder, ti Mænd, som ikke var smittede af forskiellige Slags Overtroe. (Naar Overtroe og Sværmerie tager til, saa er det et Kiendemærke paa, at Kristendommens Lys fordunkles, naar det tager af, saa er det et Tegn paa at den lader sig see i sit frie aandelige Lys, thi kun de som ere af Sanheden høre Jesu Røst.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Nyeste Post-Efterretninger. Den Franske Moniteur af 22de Juli indeholder følgende: en telegraphisk Depesche af 20de melder, at Don Carlos Forsøg paa at forføre Armeen ere ikke lykkedes, hvorfor han har vendt sig mod Alava. Rodil er marscheret til Salvatierra for at forhindre ham deri. Følgelig befinder Don Carlos sig, om hvilken det blev fortalt at han var i fuld Marsch til Madrid, i den Nødvendighed at undvige General Rodil. Salvatierra ligger 3 Miil fra Vittoria, Hovedstaden i Alava; det er et Centralpunkt og en god Militair=Position, hvorfra Rodil kan beherske Landeveien fra Pyrenæerne og til Pamplona og Vittoria. – Den 21de Juli vare de ufordeelagtigste Rygter blevne udbredte paa Børsen; det blev fortalt, at GeneralOvesada havde overgivet Pamplona til Don Carlos; de Spanske Fonds faldt og en panisk Skræk udbredte sig paa Børsen i Paris; men man kom dog snart efter, at disse Rygter vare ugrundede, selv det Carlifliske Blad Qvotidienne tilstaaer, at Don Carlos søger at undgaae en afgiørende Træfning og vil først oppebie en almindelig Opstand. Men Udfaldet af Valgene i Stæderne til de Cortes Forsamling udviser hvormeget disses Jndvaanere ere stemte mod ham. General Rodil har d. 9de Juli udstædet en Proclamation for at formaae Jnsurgenterne til Underkastelse; og Don Carlos bar den 12te Juli udstædet et Deeret i Etisondehvori han lover Amnestie for alle de Militaire som ville nedlægge Vaabnene mod ham, og Æresbeviisninger for dem, som gaae over til ham. -J London holder man Don Carlos Saa for forloren og de Spanske Fonds ere stegne. Man har i London givet General Mina, som er fuldkommen restitueret, og afreiser den 27de Juli, og Hr. Arguelles, en Afskeds=Dinee, hvorved alle Spanier af Rang vare tilstæde. Hr. Arauelles udbragte en Toast paa en nøie Forbindelse imellem Spanien, England og Portugal, hvilken han ledsagede med et meget veltalende Foredrag. Den Spanske Ambassadeur, Greven af Florida Blanka, undskyldte at han ikke kunde indfinde sig ved dette Maaltid, da han selv var i Begreb med at give et diplomatisk Dinee i Anledning af de Cortes Forsamling den 24de Juli.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Kongen af England har nyelig modtaget et Dinee hos Marqvien af Landsdovn. - Den 22. Julii blev den nye Peer, Jndenlandsk Ministeren Lord Duncannon taget i Eed. O'Connel har fornyelig tilladt sig i Underhuset Angreb paa de store Jrlandske Godseiere. Marqvien af Westmeath tog Anledning deraf til at spørge Lordcantzleren, om han vilde modsætte sig en Bill, til at undertrykke bag talende Yttringer i Parlamentet; denne svarede: at han vilde giøre det af al Magt, da den parlamentariske Friehed vilde derved blive hævet. Det tegner til at Fattigvæsens Billen vil gaae igiennem i Overhuset, hvor Lordcantzleren er især dens Talsmand, han sontinerer det Princip, at ingen Person skal nyde Understøttelse af Fattigvæsnet, som er istand til at arbeide; nogle Blade, især Times, angribe ham derfor paa det heftigste. Overhuset har allerede antaget Principet om et Central-Collegium for Fattigvæsnet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
J Underhuset er blevet forhandlet om en Jrlandsk Tvangsbill, og om Hr. Whitmores Bill om Coloniseringen af det sydlige Australien, hvorfor Regieringen synes meget at interessere sig. - Saasnart den Nordamerikanske Præsident Jackson, fik Efterretning om General Lafayettes Død befalede han at hædre hans Minde, med samme Sørgehøitideligheder, som fandt Sted ord Washingtons Død, saavel Kongressen som Folket skulle vise sig meget deeltagende derved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Jndenlandske Efterretninger. Til Ære for D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde gav Hs. Ex. Statsministeren Grev Rantzau et Slags Folkefest den 21de Juli paa Breitenburg. Paa Pladsen foran Slottet havde Bønderpigerne fra 4 Byer, eens og nydeligt klædte, hver Bye sin særegne Dragt, formeret en viid Kreds, holdende en grøn Krands saa stor som Kredsen, som der blev indesluttet, hvorpaa Jfr. Vezin (Datter af Secretair Vezin, og saa bondeklædt, paa en Pude overrakte Prindsesserne og Prindserne Blomsterbouquetter tilligemed en Sang. Fire andre Bønderpiger overrakte de øvrige Damer Bouquetter, og strøede Blomster omkring Herskaberne. Nu udførtes Sangen, hvorpaa der raabtes Hurra for Prinds Ferdinand og Gemalinde samt Prindsesse Julie. Derefter begav Selskabet sig giennem den store Slotshave til en Høi, hvorfra man overfaae en grøn Plads, omgivet af en bølgende Menneskemængde. Fyrgetyve Bøderpiger, inddeelte i 4 Partier, skulde løbe omkaps, inbundne i Sække, og fik Den der først naaede Maalet af hver Trup, de paa Stænger hængende Præmier. Dette var et overordentligt moersomt Syn. Førend Løbene gik for sig blev der siunget: "Kong Christian stod ved høien Mast, oversat af Secretair Lobedanz, hvorpaa Prindsen udbragte et: "Længe leve!" for Kongen og Dronningen. Siden efter blev der dandset ind til ud paa Natten Dagen efter var Diner hos Grev Blomepaa Heiligenstedten; d. 23de vilde D. K. H. reise. tilbage til Louisenlund, og om 8 Dage til Kiøbenhavn. (Vib. Saml.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Under 19de dennes har det behaget Hs. Majestæt Kongen at benaade Sognefoged, Lægdsmand, Kirkeværge og Skolepatron for billum Sogn i Vester Herred under Ribe Amt, Gaardeier Peder Jacobsen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Efter det Kogelige Danske Cancellies Resolution vil en Prøveprocurator blive ansat i Randers, om hvilken Ansættelse Ansøgninger kunne indleveres i Løbet af 6 Uger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Den 4de Juni har Bogtrykkersvend J. G. Salomon faaet Bevilling til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kiøbenhavn, imod at Bogtrykker Popps Enke indsender den hendes afdøde Mand i sin Tid meddeelte lignende Bevilling til Cassation
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
J Ugen fra 19de til 26de Juli d. A. ere i Hovedstaden ægteviede 17 Par, fødte ere 72, deraf 34 Drenge og 38 Piger; døde ere 68, deraf 18 Mænd, 17 Qvinder, 11 Drenge og 22 Piger. Saaledes ere 4 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Jfølge "Kieler-Correspondenzblatte er paa den Gottorfske Amtstue i Slesvig opdaget en Kassemangel, efter Forlydende, paa 25,000 Rbh.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Fra Jtzehoe skrives i "Hb. w. Nachr.", at man der for Tiden er i fuld Virksomhed med at opføre et Lokale for den holsteenske Stænderforsamling. Raadhuuset bliver til denne Hensigt, ved Benyttelsen af tilstødende Bygninger, gjort dobbelt saa stort som tilforn, og paa det at en ved Kongeord for alle kommende Tider sanctioneret Jnstitution ogsaa i materiel Henseende kan faae en varig Grund at hvile paa, nedrammes der i vor lave Neustads moradsige og upaalidelige Jordbund utallige Pæle, over hvilke Stænderbygningen skal hæve sig - ligesom Amsterdams prægtige Raadhuus paa sine Pæle - ikke mindre sikkert end dette, skiøndt i en beskednere Stiil Den 13de Juli har Cand. pharmaciæ H. J. Wengel faaet Bevilling til at nedsætte sig i Ringsted som Apotheker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Paa Hestemarkedet i Apenrade d. 21de Juli var Handelen ret levende. Store og stærke Heste bleve godt betalte; Heste af Middelstørrelse derimod kunde kiøbes temmelig billigt. – J Flensborg, har man besluttet, med Sparekassen tillige at forene en Laaneanstalt. – De wagriske Blade modsige nu den forleden meddeelte Efterretning, at den Arbeidsmand, som Slangen krøb ned i Svælget paa, skulde være død deraf. Manden lever endnu, befinder sig vel og har efter 8 Dages Upasselighed, tykkelig fordøiet Krabaten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 9de Juli er Sognepræst for Seierve Menighed under Siællands Stift, L. Winsløv, beskikket til Sognepræst for Øster-Larsker og Gudhiem Menigheder paa Børnholm; Cand. theol. og Overlærer ved Søe-Etatens Drengeskole, J. G. W. Hahn, til Sognepræst for Hyllested Menighed i Siæl lund Under General-Tolkammer- og Commerce-Collegiet: Den 3die Juni, Brandmajor og Chef for St. Thomæ Brandcorps, Procurator A. A. Kiellerup, til Advocatus regius paa St. Thomas, den 4de, Told- og Consumptions-Underbetient i Aarhuus, A. W. Starck og Livjæger, J. C. Meinung, til Told- og Consumptions-Underbtiente i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Seierve Sognekald i Siællands Stift, 280 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Under General Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Andet Regieringsraad Embedet i Tranquebar, og de dermed forbundne Embeder som Gouvernements-Secretair, Overformynder og Notarius Publicus. – Bogholder og Revisor-Embedet i Tranquebar. - Embedet som 3die Medlem af Raadet i Frederiksnagore og de dermed forbundne Bogholder-, Eqvipagemester- og Auctionsdirecteur-Embeder sammesteds. - Embedet som Secretair ved Raadet i Frederiksnagore og de dermed forbundne Archivarii-, By- og Skifteskriver-, Notarii Publici samt Kasserer-Embeder. - Et Fuldmægtig Embede ved Gouvernementet Tranquebar,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
J Anledning af Hr. Skræddermester Smidts Jomfrue Thestrups Ægteforening, den 28de Juli 1834. For Herrens Alter, Ægtetroskabs Eed Fra Eders Læber lød i Høitidsstunden. Til Eders Fremtids Lykke lagdes Grunden, Urokkelig i Tid og Evighed. Lad Tillid boe i Eders Sind og Hu Bliv for hinanden uforandret kjære! Og lad det sidste Kys i Døden være, Saa kjærligt, inderligt og ømt som nu Joh. Henr. Soelberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Forpagtnings Auction. Den forhenværende Stutteriegaard Faurholm, beliggende i Frederiksborg Amt, omtrent 1/4 Miil fra Byen Hillerød, og henved 5 Miil fra Kiøbenhavn, bestaaende af 920 Tdr. Land geometrisk Maal, fortrinligt kraftfulde Jorder, bliver i dette Efteraar stillet til Auction for at bortforpagtes fra 1ste Mai 1835. Med Gaarden, hvis Bygning er i Aar have modtaget en Hovedreparation, følger en fortrinlig Hollænderie-Besætning. Dette bekiendtgiøres herved foreløbigen. Commissionen til at undersøge alle Oeconomien vedkommende Gienstande ved det Kongelige Frederiksborgske Stutterie, den 23de Juli 1834.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
J Forbindelse med det tidligere Avertissement i denne Avis angaaende Auctionen i Hyllested Præstegaard den 4de August, Formiddag Kl. 10, over Faarekreature, bekiendtgiøres herved, at disse bestaae af følgende Arter: en Væder af ægte engelsk Southovn Race, 2 dito Væderlam, et dito Gimmerlam, 3 Stkr. Moderlam halve af denne Race, og hvis Uld er fortrinlig til Huusbrug, 7 dito Væderlam, 9 dito Gimmerlam. Resten er af den almindelige Landrace.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg hos H. L. Hesselberg. I Hillerød hos Hr. Thorsen. - J Slagelse hos Hr. O. R. Strande – J Sorøe hos Hr. Tronnier. J Storheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. J Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. - J Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskiør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. - J Faxøe hos Hr. O. Grum. J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændig Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 161 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Skipper N. Erichsen af Stielskiør, fortiden i Lydet medtager Passagerer og Fragtgods til Skielskiør, Corsøer, Slagelse, Ringsted, Callundborg, Holbek og Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Tirsdagen den 5te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling paa Svinninge Giæstgiversted, hvor Jndskud modtages og Renter udbetales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Af en Embedsmand i en af Siællands Kiøbstæder ønskes 1 a 2 Drengeborg i Kost, hvor de tillige kunne erholde Lærdom imod 150 Rbd. for hver aarlig. Det bemærkes, at fransk og tydsk tales i Familien, saa at disse Sprog, i Forening med grammaticalsk Underviisning, tillige læres ved daglig practisk Øvelse. Da ikke flere end som disse to ville nyde Deel i Underviisningen, vil uddeelt Opmærksomhed vorde anvendt, saavel paa deres Lærdom som paa at give dem en omhyggelig og udmærket moralsk Opdragelse. billet desangaaende, med Udskrivt S. 1. 75, ville behageligen addresseres til Bogtrykker Magnus i Slagelse, hvorefter nærmere fornøden Underretning ufortøvet skal blive meddeelt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Loverdagen den 9de denne Maaned, Formiddag Kl. 11, bliver paa Thinghuset i Wærslow afholdt offentlig Licitation over et nyt Rækværk af Eeg, som i indeværende var skal opføres ved den store Hallebye Broe i Skiællet imellem Artz og Skippinge Herreder og Løwe Herred, hvilket herved bekiendtgiøres, og ligge Overslag og Conditioner til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Ars og Skippinge Herreders Contoir i Kallundborg. den 1ste August 1834. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Et Jaconets Lommetørklæde, broderet i alle fire Hiørner, det ene Hiørne med L. W., er tabt i Antvorskov Lystskov i Dandsefalen Fredagen den 26de Juli. Finderen af samme vilde behage at henvende dem til Bogtrykker Magnus i Slagelse, som paaviser dem den Søgende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
En skikkelig og duelig Smed, forsynet med paalidelige Anbefalinger, kan faae et Huus med Jordlod samt Smede med Værktøi til Leie, til 1ste November, naar han henvender sig til Proprietair Qvistgaard paa Gierdrup.