JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-02-10
J hvis Følge bemelte Birthe Niels Datter haver begiært denne Stevning, hvorved indkaldes den eller de, som maatte have deni Bevillingen ommelte Pante=Obligation i Hænde, eller formeene sig dertil at have nogen Rettighed, at møde for os her i Hof= og Stads=Retten med lovlig Hiemmel og Adkomst til samme, inden den i Bevillingen fastsatte Tid, 3de Maaneder; til hvilken Ende Stevning falder i Retten her i Hof= og Stads=Retten den 22de Mai førstkommende, hvor Citantinden da vil forvente og paastaae, i Fald, som hun med Vished formoder, ingen møder og beviser sig at være lovlig Eier af tilmelte Obligation, at den da skal blive saaledes mortificeret, at den af Pante=Protocollen efter hendes Begjæring kan blive udslettet og siden anseet af ingen Gyldighed, alt efter Bevillingens Tilhold og nærmere nedlæggende Paastand. Til Bekræftelse under Hof= og StadsRettens Segl, og Justits=Secretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 4de Februarii 1786. (L. S.)F. Horn.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
J allerunderdangst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, dateret 6te Januar. 1786, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Peter og Georg, Heuch af Kragerøe i Aggerhuus Stift udi Vort Rige Norge, et deres paa egne og øvrige Med Arvingers Vegne efter deres Fader, afg. Halvor Heuch i fornævnte Kragerøe, herom "allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silen tii, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og Christiania Jntelligentz=Blade, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Halver Heuch, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at melde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Giver Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1786. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Peter og Georg Heuch af Kragerøe i Aggershuus Stift, Bevilling, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne efter deres i bemeldte Kragerøe afg. Fader Halvor Heich. Lader herved Peter og Georg Heich, boende udi Kragerøe i Norge, paa egne og deres Medarvingers Vegne efter deres afdøde Fader Halvor Heich, indkalde alle dem, som ville have noget at fordre efter bemeldte deres Fader, inden den i Loven foreskrevne Tid fra denne Bekiendtgiørelse at regne, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at indfinde sig hos dennem i Kragerøe, og beviisliggjøre deres Fordringer, da bemeldte Peter og Georg, Heich, som bevisse sig om, at deres Fader ingen Gield har efterladt sig, ere villige til paa egne og Medarvingers Vegne, strax at udbetale, hvad nogen uventelig skulle have retmæssig at fordre; men de Fordringer, som ikke inden den bestemte Tid anmeldes og legitimeres, ansees som døde og magtesløse. Kiøbenhavn, den 9de Januarii 1786.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Paa de Herrer Peter og Georg HeichsVegne, som Commissionair, Jens Friderich Fuglang, Copiist, samt adjungeret og succederende Casserer i det Danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Ved det 1ste Tronhiemske National=Infanterie=Regiment til Fods er uden Livsarvinger død Capitain Bartholomæus Diderich von Segelke, hvis Stervboe i sin Tid strax er tagen under Behandling, og dets ringe Effecter ved Auction gjort i Penge, men da dette Boe ey har formaaet at bekoste noget ordentlige Proclama, indkaldes herved bemeldte den Afdødes Creditorer og Arvinger, for saavidt de ey ere opgivne under de passerede Skifteforsamlinger, at melde sig for den anordnede Skifte=Commission, eller for Regiments=Qvarteermester og Auditeur Jacob Hielm udi Jhlen pr. Tronhiem inden Martii Maaneds Udgang førstkommende, de Første deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, og de Sidste deres Arveret at legitimere, da bemeldte Skifte bliver sluttet, og hvorefter enhver skal vederfares Ret efter Loven. Jhlen pr. Tronhiem, den 26de December 17855. Jacob Hielm. Da jeg er til Sinds underhaanden at afhandle mit her ud Byen med allernaadigste Privilegium eyende Apotheqve i complet Stand, samt omliggende District, ligesom og Huset, beliggende paa det beleyligste Sted i Byen; ville altsaa Liebhabere om Kiøbet enten ved Correspondence eller til Commissionair addressere sig til mig selv, da jeg skal tilkiendegive Conditionerne, paa hvilket Apotheqvet til Kiøberen den 11te Junii førstkommende kan overdrages. Abrendahl, den 24de Januarii 1786. J. C. Roose.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Skifteforvalteren udi Bergstaden Kongsberg lader hermed bekiendtgiøre, at Musicus Niels Brandt her ved Døden er afgaaet, og at Skifte efter ham er begyndt; enhver, som maatte formene efter denne afdøde Brandt at have noget tilgode, indkaldes altsaa inden den i Loven foreskrevne Tid, sig for Skifterretten at indfinde med lovlig Legitimation for saadant deres Tilgodehavende. Kongsberg, den 5te Januarii 1786. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Den 2den Decembr. afvigte Aar, er her paa Stædet død Jomfrue Karen Chrystie, en Datter af forrige Kiøbmand og Borger David Chrystie, hvis Efterladenskab strax er taget under lovlig Skifte=Behandling; en Søster af denne Afdøde har været gift med forrige Byefoged Coegius paa Moss, og i dette Ægteskab avlet Børn, men da man er uvis om nogen af disse lever eller hvor opholder sig, saa bliver de, og i Tilfælde med Værger og Curatores (foruden ved Proclama, som lyst for vedkommende Retter) herved indkaldede, at møde for mig udi Skifte=Retten, som hver Tirsdag holdes paa Stedets Raadstue, med vedbørlig Legitimation og inden lovbefalet Tid; Creditorer og nogen gives, indkaldes paa lige Maade, og Debitorer advares betimelig at betale, naar de vil undgaae Søgsmaal. Scheen, den 11te Januarii 1786. Bentsen, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 16de Jan. d. A., og ved Siellands Landsting den 18de næstefter, ere Creditorerne i Kordt Enghavens Fallitboe med Aar og Dags Varsel indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre: til samme Tid og Sted er og indkaldet Fallitten, for at give Oplysning om hans Boe, hvilket herved end videre bekiendtgiøres, Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 16de Jan. d. A., og ved Siellands Landsting den 18de næstefter, ere Creditorerne i Jøden Levin Natans Fallitboe med Aar og Dags Varsel indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 16de Jan. d. A., og ved Siellands Landsting den 18de næstefter, ere Creditorerne i Assessor Matthias de Places Fallitboe med Aar og Dags Varsel indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De, som maatte have noget at fordre efter afg. Birthe Winther, og forhen afdøde Mand Hyrekudsk Karl Peder Andersen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes advares de, som til Boet maatte være noget skyldige, samme at udbetale.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Til ydermere Bekiendtgiørelse for alle Vedkommende, meldes herved, at Jacob Dahls Boes Credi= og Debitorer ved Proclama, som er læst ved fine behørige Retter, ere indkaldede med Aar og Dags Varsel at møde i Boet, som holdes hos Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel Plessen paa Nørregade Nr. 34, deres lovlige Ret at iagttage. Til ydermere Bekiendtgiørelse for alle Vedkommende, meldes herved, at Valentin Knudsens Boes Credi= og Debitorer ved Proclama, som er læst ved sine behørige Retter, ere indkaldte med Aar og Dags Varsel at møde i Boet, som holdes hos Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel, Plessen paa Nørregade No. 34, deres lovlige Ret at lagttage. De som have noget at fordre udi afg. Matros af 3die Div5te Comp. Nr. 53. Jens Rasmussen, som har fahret med det Asiatiske Compagnies Skib Dronning Juliana Maria, hans og legitimere deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig Commission.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Alle de som maatte have noget at fordre udi afg. Matros Johan Ludvigs Stervboe, som haver fahret med det Kongel. Canal=Compagnies Skib Cron Princessen, indkaldes herved at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes bemelte Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Haver nogen noget at fordre efter afg. Matros John Olsen, som har fahret med det particulaire Skib Dronning Juliana Maria, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Hr. Erfeldt, Dentist fra London, som med Collegii medie, Tilladelse har opholdt sig her i 3 Aar, bekiendtgiør, at han i sit Logis No. 252 i store Grønnegade, første Sal, sælger følgende af ham selv forfærdigede Midler: 1) Den balsammiske Sæbe, spiritus, som renser Huden og læger alle Slags Saar, 4 Mk. Flasken, 2) Den venetianske Sæbe, som borttager alle Pletter af al Slags Tøi, en Pakke a 2 Mk. 3) En Artificalsteen, som en et sikkert Middel mod Tandpine, en Pakke for 2 Mk. 4) Et Plaster, som er et ufeilbart Middel mod Liigtorne, en Pakke 2 Mk. 5) Den parisiske Pomade, Glaffet 4 Mk. 6) Det parisiske Tandpulver, en Pakke 4 Mk. 7) Den engelske Kugle at slibe Rageknive paa, 2 Mk. 8) En fortreffelig Tinctur imod Væggelnus, Glasset 2 Mk. 3) Den Lioniske Tiuctur, som borttager Pletter af al Slags Tøi. Advares herved J. L., Procurator i Frederichstad i Norge, at indfrie fine hos mig over to Aar staaende Exemplarer, af den Norske Bondes daglige Speyl, inden 6 Uger, hvis ikke, bort sælger jeg dem, for hvad jeg kan bekomme, og for det Øvrige reserverer mig min Ret. Kiøbenhavn, den 1ste Februarii 1786. P. Horrebow.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Madrit, den 9de Januarii. Da Carterne over de Spanske Søekyster, som ere blevne forfærdigede af Udlændinge, ere meget feillagtige og følgelig meget farlige for de Søefarende, saa har Flode=Brigaderen, Don Vincent Tosino de St. Micheel, efter Kongel. befaling optaget nøiagtige Carter over Kysterne af St. Vincent, indtil Strædet af Gibraltar, og derfra indtil Cap Creux paa de Cataloniske Kyster tilligemed de omliggende Øer og endeel af de Barbariske Kyster, hvilke med det første skulle komme ud, og blive høist interessante for alle Søefarende i disse Egne.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
En Spansk Lærd troer, at dette Rige indeholder nu kun 11 Millioner Jndbyggere, endskiønt det i Gothernes og Mohrernes Tiid havde 30 Millioner af samme. Mohrernes og Jødernes Fordrivelse, Transporten til Coloniernes Befolkning, Krigene, Jnqvisitionen og det store Antal af Munke angives af ham som Aarsager til denne Aftagelse.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Paris, den 27de Januarii. Hr. Mechain har den 17de hujus om Aftenen Kl. 6 opdaget i den venstre Skulder af Vandmanden, en nye Commete, som man dog ikke kan see med blotte Øine.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Alt hvad man fortæller om de Forhør, som Cardinal Ro han hidindtil har udstaaet i Bastillen, er vaklende og uvist J Besynderlighed er det ugrundet, at han ikke har villet svare mundtlig, eftersom han havde opsat alting skriftlig. Det, som man med Vished veed, er, at det gaaer meget roeligt til ved Forhørerne, og at Hr. Titton hidindtil næsten daglig: Timer har været hos Cardinalen, samt at man en Dag har hørt Cardinalen sige: De er upasselig, min Herre, kom De dog til mig, naar det falder Dem beleiligst. De er jo vis paa, at De bestandig finder mig hiemme.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
De Herrer Hofmann, Fader og Søn, have faaet Kongelig Tilladelse til at oprette her det 37te Bogtrykkerie, for i samme at bringe i Udøvelse deres nye Opfindelse, efter hvilken de ved Hielp af et vist bidende eller indædende Middel ikke allene kan mangfoldiggiøre Kobberstykker og Tegninger, men endog aftrykke Bøger, uden at være udsatte for den Besværlighed, at sætte samme paa nye igien. Meningerne over denne Opfindelse ere meget forskiellige. De fleste holde den nyttig for Tegninger og Kobberstykker, men ikke for Bøger.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Da vor Erkebisp nyelig anholdte hos Kongen om Tilladelse at besøge Cardinal von Rohan i Bastillen, skal Kongen have sagt til ham, dersom Cardinal Rohan ikke havde havt andet Selskab end Eders, skulde han ikke have været nu, hvorhan er.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
London, den 27de Januarii. I Gaar erklærte Hr. Pitt, at Keiserinden af Rusland havde udnævnt Commissarier til Fornyelsen af Handels Tractaten imellem Rusland og Engeland, og saade tillige: "Hvad en politisk Tractat med Hendes Russisk Keiserl. Majest. angaaer, saa vidste man her, saavel at sætte Priis paa Keiser Pindens Venskab, at de Kongel. Ministre skulle overtræde deres Plige imod deres Fædreneland, dersom de forsømte noget Middel, hvorved saadan en Tractat til begge Rigers Pindbyrdes Fordeel kunde blive bragt i Stand. Han kunde ikke heller indsee, hvorledes Keiserinden skulle fatte nogen Mistanke over Churfyrsten af Hannovers Tiltrædelse til det "Tydske Fyrste Forbund. Det Churfyrstelige Ministerium i Hannover var efter sin Pligt forbunden til at sørge for de Churfyrstelige Staters Vedligeholdelse; og Keiserinden, vidste meget vel, at Storbrittannien ikke kunde dirigere det "Hannoverske Ministerium i nogen af dette Slags Foranstaltninger, naar det ikke tillige erklærede, at vilde tage Churfyrstendommet under sin Protection, og garandere samme alle dets Eiendomme. Men dette vilde være et me Eget utidigt Skridt af Storbrittannien, og ved det, at samme "vægrer sig ved at gjøre dette Skridt, saa giver det jo de Magter, som dette angaaer, tydelig tilkiende sin Utilbøielighed til at give dem Anledning til Besværinger. Churfyrsten af "Hannover havde altsaa tiltraad det Tydske Forbund, fordi "Kongen af Engeland ikke vilde befatte sig med Hannovers, Beskyttelse, og denne, ved at overlade Churfyrstendommet til sit eget Forsvar, har altsaa vist ikke givet dem Anledning til Besværinger, som maatte synes, at det Tydske Forbund var stillet imod sig.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Vore Linieskibe, som i Aar maae være færdige i alle paakommende Tilfælde, skulle til Foraaret blive formerede fra 19 til 24, paa hvilke man bruger henimod 60 Officerer og 2000 Matroser. Man vil dog bevilge den samme Summa for Matroser og Marinen, som i forrige Aar er bleven bevilget.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Paris, den 30te Januarii. Fra Provence have vi den Efterrerning, at det sammesteds har regnet i 40 Dage efter hverandre, og det iblandt med saadan Heftighed, at man i hele 24 Timer ikke har kundet gaae ud af Husene formedelst den stærke skyllende Regn. J Toulan frygter man for at Husene, som næsten alle staae paa Klipper, og ingen dyb Grundvold have, skulle tilsidst dog styrte ind, saa stærkt har Vandet bortskyllet al Jorden.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Gazette de France for i Fredags meddeler en Jagttagelse af Hr. Lormoy, efter hvilken det meget tilraades, at foer Køerne med store Mark=Roer. Køerne, som æde saadanne Roer, give om Vinteren ligesaa god Melk, som man ellers pleier at drikke den i Mai Maaned, og derhos saa feed, som man nogensinde kan have den i Engeland. Roe=Suppe bliver ofte anordnet Patientere, som have ondt for Brystet, og Foeringen med Roer slaaer hos Køerne saa godt an, som May=Urter, det vil sige, giver deres Melk den Fuldkommenhed, som god Næring foraarsager, hvilket er meget fordeel agtig for dem, som skulle bruge Melke=Couren. Hr. Lormoy anmærker herved, at man i Engeland har allene denne Roe=Forring at takke for den fortreffelige Oxe= og Faareavl, De Engelske Faar kaste, hver Gang de lamme, gemeenlig 2de Stykker, og naar de blive forrede med Roer, hvilket giver dem et reent og født Blod, kunne de og meget godt udstaa Kulden.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Haag, den 31te Januarii. Man forsikrer nu, at Commando=Sagen skal efter Stats Rettens Grunde blive saaledes reguleret, at Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen torde blive tilfreds dermed.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Man forsikrer, at det Spanske Hof har ladet vor Gesandt i Madrit Grev von Rechtern, tilkiendegive, at det ikke var utilbøielig til at tiltræde den imellem Frankrige og Holland, sluttede Alliance=Tractat. Saameget er vist, at adskillige Europæiske Hoffer ere, efterat denne Alliance er sluttet, blevne meget virksomme i at tage samme Forholdsregler. De deraf opkomne Forbindelser maae imidlertid være, hvilke de ville, saa er det vist, at den imellem Republiken og Frankrige bestandig vil blive den stærkeste, og har Fredens Vedligeholdelse til Øi mærke. Vor Eskaar, i Toulon under Contre=Admiral von Kings bergens Commando, bestaaer af 11 Skibe, nemlig 3 paa 74, 3 paa 54, et paa 44, et paa 24, et paa 20 og to paa 16 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Magistraten i Haag har i Gaar været i Conference med Tribunalet af Holland, Seeland og Friesland. Sagen angaaer saavel det saa kaldte patriotiske Fricorpses, som og Oranie Corpsets Ophævelse. Det sidste er for, og det første imod Arvestatholderen. Man siger, at Tribunalet er ikke imod det patriotiske Corps, og vil altsaa ikke give sin Stemme til dets Ophævelse.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
J Oberyssel er man, ligesom i Uetrecht, beskjæftiget med at afskaffe adskillige Reglementer fra det forrige Aarhundrede.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Blant andre har Borgerskabet i Deventer ladet forredrage følgende saa kaldte Besværinger, af hvilke man allerede kan see, hvad deres Tanker ere. 1) At Arvestatholderens Børn kunne formælle sig med Kongelige Prindsesser, uden at miste deres og deres Efterkommeres Ret paa Statholderskabet. 2) At de, som tiene Republiken, og tillige ere i Arve statholderens Tieneste, ikke maae forbydes det sidste. 3) At Staternes og Stædernes Resolutioner, som ved Pluraliteten vare blevne antagne, ikke skulle kunne ophæves igien ved Stemmernes Overvægt &c. Derimod ville de have, at Arvestatholderen ikke blandede sig i Udnævnelsen til Regierings Embederne; at Adelen og Stæderne beholdte den Ret, at udnævne Dommere og Embedsmænd; at Adelen og Stæderne gave de saa kaldte Commissioner; at Arvestatholderens Navn blev borte fra alle Rets=Acter; at Ridderskabet betalte alle Paalæg, som andre; at de smaa Stæder fik alle deres Privilegier igien &c. &c.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Den Keiserlige Minister, Baron von Reischach ventes daglig hertil, for at tiltræde sin Post igien. Der siges, at Hendes Kongelige Høihed, Prindsessen af Oranien, befinder sig frugtsommelig.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 31te Januar. Man har nu Aarsag til at haabe, at Sagen angaaende Commanden over Garnisonen i Haag imellem Staterne af Holland og Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen torde blive bilagt. Man venter til den Ende kun et Skridt af Hs. Durchlauchtighed, paa det man ikke skulde sige: den somveraine Forsamling har gjort det første Skridt. Jmidlertid er det endnu tvivlsomt, om Prindsen, iblandt de forskiellige Veie, som staae ham aabne til denne Sags Bilæggelse vil vælge den, hvorom man tar, og som bestaaer deri, at han med det første skulde komme til Haag, og at bemeldte Commando da igien skulde blive ham tilbudet. Men i hvorom altinger, saa forsikre dog troeværdige Personer, at man virkelig arbeider paa en Forening igien, og at samme skulde med det første have Sted. Man havde hidindtil bestandig troet, at det Franske Hof ogsaa havde blandet sig i denne Sag og at samme var imod Arvestatholderens Jnteresse, men det er vist, at Marqvis von Verac har aldeles ikke givet sig af dermed, men meget meere formelig erklæret, at Hoffet i Versailles paa ingen Maade vilde tage Deel i Statens indvortes huslige Anliggender, men at det heller ikke vilde tillade, at andre Magter vare de souveraine Stater hinderlige i det, som angik deres indvortes Anliggender.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
de 2de Forter, som skulle commandere Schelde ved SaftinJ Martii Maaned vil man giøre Begyndelse med at bygge gen; hvor og da det Told=Kammer skal blive etableret, som forhen var i Lillo. Efter Grændsernes geographiske Beskaffenhed er det afgjort, at Republiken har indet tabt ihenseende til sin Frihed, Skibsfart og Scheldes Tillukkelse. Denne Flod er ved Saftingen ligesaa tilsperret, som den var ved Lillo, og de Keiserl. Undersaattere have kun faaet noget mere Landgods. Paa den Medaille, som er bleven præget i Anledning af den i Amsterdam givne Fest, er dette meget tydelig bleven udtrykket.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Sæbye, den 28de Januarii. Ved det sidstafvigte Torsdag den 26de ejusdem her værende stærke Tøveirlig, og den næste Nat for ved faldne Regn, opbrækkede Jisen udi den her ved Byen værende, samt igiennem Sæbyegaards tilgrændsende Skov løbende og længere Vester og Synder op fra Landet kommende Aae, saaledes: at den, forsamlet i største Mængde oven for Byens Vandmølle, pludselig tog Udflugt igiennem Mølledammen, nedrev og bortførte Broen sammesteds, bestaaende af en 18 a 20 Alens Længde, item beskadigede Maaleværket i sig selv, og derved ibragte Møllens Eier og Beboer Marcus Hansen er betydeligt Tab, da Broens Jstandsættelse, som uundgaaelig snarest maae skee, formedelst Fartens Skyld, siden den ligger paa den almindelige østerste Kongevei her igiennem Landet, vil forvolde ham anseelige og store Udgivter. Endskjøndt det saae ligeledes farligt ud for endeel næst derved liggende Bygninger, hvoraf nogle vare opfyldte med Vand over 1 1/2 Alen, formedelst Vandet stod i Gadern over 2 Alen høit i 2 a 3 Timer, indtil Jisen fik Udflugt i Havet, skeede dog, Gud være lovet, ikke nogen videre betydelig Skade; alleneste at Væggene paa en 2 a 3 Stykker Lade= og Udhuse bleve indstødte, og Husene selv drevne af deres rette Stilling, og at nogle Lukker omkring 3 a 4 Gaarders Frugthaver bleve nedskyldte og ødelagte. Guds store Beskiermelse var samme Tiid over de længere ned i Aaen i Vinterhavn liggende Fartøier, hvoraf da befandtes 7 Stykker, foruden endeel store og smaae Baade, at de ikke af de med al Magt anstormende uhyre Jisstykker bleve enten spolerede eller udførte i Havet.
Berlingske Tidende, 1786-02-13
Nederelven, den 3die Februarii. Fra det Holsteenske meldes, at, efter den pludselige Forandring, som skede den 7de Januarii fra den høie Grad af Kulde til ganske mildt Veir, har man der seekket Syn, som de ældste Mennesker ikke kunne erindre sig, nemlig: at Stor kene allerede i forrige Uge have viist sig paa adskillige Steder, og taget Boelig i deres gamle Reder, og at de følgelig, da de ellers altid pleie først at komme i den 14de Uge af Aaret, have i Aar ladet sig see 10 Uger tidligere end sædvanlig.