JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Blandede Efterretninger. J Sverrig sammenkaldes en Rigsdag til 15de Januar førstkommende.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
De ultraroyalistiske Pariserblade søge at udsprede den aldeles usandlige Efterretning, at Portugals Dronning, Kongen af Spaniens Søster, skulle have protesteret mod den af Rigstænderne antagne og af Kongen stadfæstede Rigsforfatning. Portugals 552 Klostere for Munke og Nonner ophæves paa 89 nær.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
J Jena var forleden Uro iblandt Studenterne, og 400 af dem udvandrede en Mils Vei til det Altenborgske, men da Regeringen (i Veimar) føiede kraftige Anstalter, vendte de fleste af dem hastigt tilbage.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
J Berlin er en Forordning udkommen, at Jøder herefter ei længere maae beklæde Læreembeder ved Universiteter eller christne Skoleanstalter.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Fem Cancellister ved den Østerrigske Ambassade i Verona ere fængslede, fordi de til Brug for en anden Magts Minister have taget Gjenparter af alle til dem indkommende og fra dem afgaaende officielle Documenter. - Ligeledes ere i Vien endeel baade militære og civile Embedsmænd fængslede og dømte til Slaveriet for at have meddelt en Udlænding Beretning om Fremgangsmaaden ved Forfærdigelsen af de saakaldte Congreves=Raketter i et dertil indrettet Laboratorium i Nærheden af Vien.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Herr Cailland fra Nantes, som for nogle Aar siden gjennemreiste Thebens Diser og den hele Thebenske Ørk, kom efter adskillige Dagreiser til en af ingen bekjendt Europæer hidtil betraadt Stad, som hans Ledsagere kaldte Secket, og hvor han forefandt 500 Steenhuse, der ikke beboedes af et eneste menneskeligt Væsen. Paa Husene saaes endnu Billed, huggerarbeide og allehaande Zirater, og i Gemakker ne Lamper af brændt Leer og Brudstykker af smukke, Vaser. J en tæt ved Staden beliggende Klippe vare tre Templer udhugne, paa hvilke ikke allene den i. Fra det Kongelige Slesvig=Holsteen=Lauenborgske, Cancellie er under 15de October d. A. udkommet følgende Placat for Hertugdommene Slesvig og Holsteen: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. a. Gjøre vitterligt: da Vi have bragt i Erfaring, at der, til Skade for Skibsfarten paa den Slesvig-Holstenske Canal, ofte foretages ulovlige Handlinger i Henseende til de Jndretninger, som ere trufne til saadan Skibsfarts Fremme, fornemmelig ved Borttagelse af Rulle=Valtserne, saa have Vi, for herefter med meere Eftertryk at hindre slige lovstridige Handlinger, og for saa meget mueligt at sikkre de den Slesvig=Holstenske Canal vedkommende Værker og Redskaber, imod saadanne modtvillige Beskadigelser, fundet fornødent at anordne følgende Bestemmelser: §. 1) Hvo som forsætlig beskadiger de til den SlesvigHolstenske Canal hørende Værker og Redskaber, skal første Gang belægges med Straf fra to Gange fom til fer Gange fem Dages Fængsel paa Vand og Brød. i Forhold til den skeete Skades Størrelse og de ellers forefundne Omstændigheder. S. 2) Den som, efterat være engang straffet for saadan Forbrydelse, igjen gjør sig skyldig deri, belægges med skjærnet Straindtil otte Gange fom Dages Fængsel paa Vand og Brød. Begaaer han, efterat være to Gange straffet, samme Forbrydelse igjen, da belægges han med Straf af Tugthuusarbeide fra sex Maaneder til to Aar. J. 3) Hvo som borttager Ting, der vedkomme den Slesvig=Holstenske Canals Værker og Redskaber, belægges første Gang med Straf af Tugthuusarbeide fra sex Maaneder indtil to Aar, i Forhold til de borttagne Tings Værdie og med Hensyn til de Omstændigheder, som ellers ved Tyvsstraffens Bestemmelse komme i Betragtning. §. 4) Er den. der begaaer saadan Tyverie, allerede eengang straffet for samme Forbrydelse, da belægges han med Straf af Tugthuusarbeide fra 2 Aar til fem Aar; begaaer han, efterat være to Gange straffet, samme Forbrydelse, da dømmes han til Straf af Tugthuusarbeide paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Ligesom der, efter Kongelig Resolution af 11te Octbr. d. A., er under 9de f. M. fra det Kongelige danske Cancellie udfærdiget et Circulære til samtlige Fattigdirectioner i Danmark, der indeholde de ved bemeldte Resolution fastsatte Bestemmelser, om hvor de i Fattigcolonien Friederichsgade optagne Colonister skulle ansees som hjemmehørende, hvor der bliver Spørgsmaal om deres Forsørgelse, saaledes ere disse Bestemmelser for Hertugdommene kundgjorte ved en Placat af 29de Octbr. fra det Kongelige Slesvig=Holsten Lauenborgske Cancellie.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Fra det Kongelige danske Cancellie er under 3die d. M. udfærdiget følgende Placat: Ligesom den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond ved allerhøieste Resolution af 31te Mai d. A., kundgjort ved Placaten af 2den Julii næstefter, er bleven bemyndiget til, fra saavel ordentlige som overordentlige Skifteforvaltere, paa den Kongelige Kasses Vegne, at modtage de Summer i Sedler, som indkomme i Sterv- og Concurs boer, og derfor meddele Obligationer lydende paa Renter 3 1/2 pro Cento om Aaret og Tilbagebetaling til de sædvanlige Terminer efter 1/2 Aars Opsigelse fra enten af Siderne, saaledes er ved allerhøieste Resolution af 12te f. M. Directionen end videre bemyndiget til at modtage slige Midler i rede Sølv under samme betingelser.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Under 11te d. M. er fra det Kongelige danske Cancellie afgaaet følgende Circulære til samtlige Overøvrigheder i Danmark: Cancelliet er blevet opmærksomt paa, at der kunde behøves en nye Lovbestemmelse angaaende de Betalinger, som bør finde Sted for Mænds Udmeldelse til de Taxationsforretninger, der optages for at udfinde Værdien af de Eiendomme, hvori Laan søges af Overformynderierne eller de offentlige Stiftelser, og for de Skjønsforretninger, som siden, efter allerhøieste Resolution af 11te April f. A., 83, blive at optage i de Tilfælde, hvori Omvurderinger, efter de forhen gjeldende Bestemmelser, skulle foretages til Oplysning om Panternes vedvarende Tilstrækkelighed, ligesom og slig nye Bestemmelse maa ansees nødvendig med Hensyn til den Betaling, der bør erlægges til de Mænd, som afholde deslige, Forretninger.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
I Kjøbstæderne i Siellands Stift haves en for den Paagieldende meget lempelig Bestemmelse i Rescripterne af 1ste April og 1ste Juli 1757, hvilke ikke kunne ansees hævede ved Sportelreglementet af 22de Marti 1814, der blot gjelder for Rettens Pleie og de derhenhørende Forretninger, hvorimod Rescripterne vise, at det ei er Rettens Betiente, men Magistraten, der skal udnævne Mænd til deslige Forretninger. Men i de øvrige Jurisdictioner, en specie Landjurisdictionerne, synes saavel Retsbetjenterne som de Mænd, der af dem udnævnes til at syne Panter, som stilles for offentlige og Umyndiges Midler, at have Lovgivningen for sig, naar de beregne Betalingen efter Sportelreglementet af 22de Marti 1814. Jmidlertid er det ikke blot anmalisk, at de derved faae ulige meere end Magistraten i Kjøbstæderne eller de af dem udnævnte Synsmænd, men det er og i høj Grad trykkende for dem, der, for mindre Summer, skulle udstæde Obligationer til Overformynderierne eller de offentlige Stiftelser, eller som skulle godtgjøre et givet Pants uforringede Tilstand, at bebyrdes med saa betydelige Udgifter for Taxations= eller SynsForretninger, som Sportelreglementet hjemler; hvorimod paa den anden Side, den Betaling, som i bemeldte Rescripter hjemles, synes noget knap. Det kunde mueligen være passende, at sætte samme i Forhold til den Sum, der er laant, eller søges laant paa Eiendommen. At bestemme Betalingen i Forhold til Eiendommens Taxt selv, kunde derimod foranledige Misbrug, ligesom det og vilde blive særdeles byrdefuldt for dem, der maae tage til Takke med uforholdsmæssige smaae Laan i deres Eiendomme. Forinden Cancelliet imidlertid foretager noget videre i denne Henseende, skulde man herved tienstligst udbede sig (Tit.) behagelige Tanker meddeelte.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Aalborgs Torvepriser, den 20 Decbr.: Rug 4 Rbd. Td., Byg 2 Rbd. 2 Mk. Td., Havre 1 Rbd. 4 Mk. Td., Kjød fra Landet 3 a 4 s. Pd., Flesk 4 a 5 Mk. Lispd., Kalvekjød 6 a 8 s. Pd., levende Gjæs 4 Mk. Stkt., slagtede Dito 3 a 4 Mk. Stkt., Ost 4 Mk. Lispd., Smør 12 a 14 s. Pd., Æg 20 a 24 s. Snesen, Duer 12 a 14 s. Parret, Ænder 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. Parret, Gryn 4 Mk. 8 s. Skjeppen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Fra den 16 til den 21 December ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne. Den 16de December. A. Bruun fra Frederikshavn med Farvetræ. O. P. Møller fra Helsingøer med Ballast. Den 18de, J. Clausen fra Kjøbenhavn med Stykgods. P. G. Hay fra Dito med Staver. J. P. Fullerup fra Dito med Stykgods. J. Teilmann fra Dito med Salt. N. Nissen fra Dito med Stykgods. C. K. Krogh fra Dito med Salt. S. Hoffmann fra Dito med Stykgods. N. Anthonisen fra Dito med Baglast. F. Larsen fra Dito med Dito. F. H. Sand fra Dito med Stykgods. I. C. Hanefoldt fra Dito med Salt. F. Andresen fra Dito med Stykgods. H. A. Staarup fra Dito med Dito. J. N. Stein fra Schiedammed Ballast. C. P. Kraft fra Dito med Dito. H. P. Lausen fra Grønstad med Trælast. N. Thorin fra Halmstad med Staver. N. J. Bakke fra Helsingøer med Ballast. C. Johansen fra Flensborg med Brændeviin. B. Bohn fra St. Petersborg med Ballast. P. T. Berg fra Altona med Stykgods. A. K. Flørnes fra Grønstad med Trælast. Den 19de, C. Brunech fra Laurvig med Dito. Den 21de, N. Madsen fra Aarhuus med Frugt.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Udgaaede. Den 16de December. O. P. Møller til Kjøbenhavn med
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Bekjendtgjørelser. At Listerne over det Byens Jndvaanere for næstkommende Aar paalignede Fattigbidrag, indtil den 29de Dennes, ere henlagte til Eftersyn hos Fattigvæsenets Casserer, Forstander Brønnum; det bringes herved til almindelig Kundskab.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
J Commissionen for Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsen, den 21de December 1822. Schierup. Claudi. Henneberg. Wølfferdt. Schmidt. Borreschmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Undertegnede der logerer i Urbansgade No. 104, hos Her Malermester Poulsen, klinker Glas, Porcellain og Steentøi (Klinkerne ere tildeels fortindede), samt standhavtig fæster Hanker, Tuder og Knapper til Laage, opsætter Barbeerknive, reparerer Briller m. m.; muligt billigste Priser, hurtig Expedition og reel Behandling, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Jeg forventer mig recommanderet paa det bedste. Ottermann.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Frisk Stærkel faaes igjen hos Bock.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Hos Undertegnede ere nogle Værelser med Kjøkken og Spisekammer m. v. at faae tilleie til førstkommende Fløttetid. Aalborg, den 23de December 1822 Wolter.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Gode Risengryn samt Rosiner og Corender, faaes til billige Priser hos Henningsen et Rübsahm.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Auction. Tirsdagen den 4de Februar, Tirsdagen den 18de Februar og Fredagen den 7de Marti 1823, hver Dag Kl. imellem 11 og 12, opbydes ved offentlige Auctioner, til Salg, ifølge Reqvisition af vedkommende Skiftekommissarier, efter skrevne faste Eiendomme, tilhørende Proprietær Johan Michael de Neergaards Opbudsboe, Restrup Hovedgaard i Aalborg Amt, med underliggende Bøndergods, Skove, Møller, Tiender, m.v., saaledes: a) Hovedgaarden selv med dens Afbyggere og Jorder, Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 105 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. - Alb. dertil skattepligtig Areal. Ager og Eng, over 1500 Tdr. Land, og flere 1000. Tdr. Land, gode Overdrevs Jorder, en Vandmølle med Mølleskyld - 1 Td. 4 Skp. - Fdk. Al. b) Bøndergods i Nørholm, Sønderholm, Freilev, Hornum, Ellitshøj, Svenstrup, Voxlev og Skjørping Sogne, Ager og Engs Hartkorn over - 600 Tdr. 2 Skp. - Fdk. Al. Mølleskyld - - - 9 Tdr. 4 Skp. 2 Fdk. - Alb. Skovskyld - 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk. 2 Alb. dertil er sluttet god Egeskov af flere 100 Tdr. Land c) Kongens og Kirkens Korntiender, samt Kirkens Qvægtiender i Nørholm, Sønderholm og Freilev Sogne, saa og Kongekorntienden af Ellitzhøi Sogn, matriculeret til 154 Td. - Skp. - Fdk. 2 Alb. og tiendeydende Hartkorn, beregnet til enkelt Tiende, over 1200 Td. b) 56 Stkr. matriculerede Sildebundgarns Fiskestader Liimfjorden.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Hovedgaarden ligger ved Landeveien midt imellem Aalborg og Nibe, 1 enhalv Miil fra hvert Sted, har en stor herskabelig solid Beboelse af 3 grundmurebe sammenhængende Bygninger, med en stor og prægtig Have, samt velvedligeholdte Ladegaards: Bygninger, svarende til dens store Be drist. - Jorderne drives for det meste ved Hoverie, og ere under een for Eieren fordeelagtig Forpagtning i flere Aar. - Besætningen er nu for Tiden en 150 Køer, foruden He 1ste og Faar, og der kan paa Overdrevet endnu græsses 200 a 300 Stude. Jordebogsafgivterne ere aarlig: 17 Tdr. 6 Skp. Rug, 195 Tdr. Byg, 141 Tdr. Havre, 18 Gjæs, 744 Rbdlr. Sølv, 1266 Dagsarbejder foruden det egentlege Hoverie, og de paa Korn satte Tiender, hvorunder Ellitshøi Kongetiende og entelte Yde res i de andre Sogne, ei ere indbegrebne, give aarlig omtrent 600 Tdr. af Rug, Byg og Havre. De 2de første Auctioner holdes paa Hornum og Fleskum Herreders Tingsted i Nibe, men den 3die i Aalborg hos Herr Gjæstgiver Brunes. - Concitionerne for Salget, samt Jordebogen vil om 3 a 4 Uger ligge til Eftersyn hos Herr Kammer unker Raven Hvidtfeld Levetzau til Kjerstrup pr. Mariboe, hos Herr Cancellieraad Harhoff i Ringsted, hos Herr Overkrigscommissær Christensen til Clarupgaard pr. Aalborg, og hos Undertegnede Auctionsforvalter. Det anmærkes, at Ellitzhøi Kongetinede, og omtrent 20 Tdr. Hartkorn Bøndergods Bunderup og Binderup, Byer, vil blive opbuden og solgt for sig selv, uden Forvindelse med det Øvrige. Ogsaa er det paatænkt, og Omstændighederne føie, at sælge det Hoverifri Gods i Sønderholm og Hornum Sogne, omtrent 100 Tdr. Hartkorn, samt de 56 Fiskestader i Liimfjorden, adskildte fra Hovedeiendommen, til hvilken da allene bliver tilbage omtent 500 Tdr. Hartkorn Bøndergods, alt Mølle- og Skovskyldet, over 1000 Tdr. Hartkorn Tiender og en stor Mængde Huse. Det formodes, at en Fideicommis=Capital af 45000 Rbdlr. Sølv, kan blive indestaaende paa 1ste Pant i Hovedeiendommen. Nibe, den 9de December 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Jkke langt fra Tennstadt har man den 20de April d. A. opdaget i et derværende Tufsteenbrud en stor Urne, der ikke, som almindeligen, indbefattede Aske, men velbevarede Been=Levninger. Den udmærker sig ved sin Størrelse, da den er 8 Tommer høj, i største Gjennemit 8 1/2 bred, og er forfærdiget af Leer, udentil faldende i det Rødagtige, og i Midten, graat Usædvanligt er Stedet, hvor den er fundet, thi i Almindelighed findes saadanne Urner i gamle, Gravhøje eller paa andre høje Steder. Tufsteen bruddene ved Tennstadt, som i Fortiden aabenbart, maa have været Havbund, ligge altid paa de dybeste Steder, og det over og under Steenlagene værende Mergelsand, indbefatter en Mængde Conchylier, hvoraf man maae slutte, at den hele Dal, hvoriTennstadt ligger, fordum har dannet en Sø. - Det er at beklage, at Arbeiderne, som opgravede denne Urne, sloge Halsen med Laaget i Stykker, og lode en Deel af Benene falde ud. Der findes i samme vel vedligeholdte Been af Over= og Under-Extremiteterne, Pandeskallen, Over- og Underkjæberne, Skulderbladene, ligesom og adskillige Been af Rygraden. Man haaber, at der endnu vil findes flere Levninger fra Oldtiden i disse Steenbrud, og Arbeiderne er det bleven paalagt, at gaae forsigtigere og vaersommere til Værks.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Til een af Landmandens Plager hører unægteligen Markmuus. Grunden til deres overordentlige Formerelse er den Pleie, som Mødrene vise deres Unger. Paa Jsle de France formerede de sig i sin Tid saa stærkt, at Englænderne saae sig nødsagede til at forlade deres Colonier; thi de formaaede ikke at udrydde dem. - Mærkeligt er det, at de ofte paa engang forsvinde, hvortil adskillige Aarsager bidrage, f. Ex. 38, hvorved Hullerne lukkes, vaadt Veir, hvoraf de opsvolme og døe, Sygdomme. Gode Midler til deres Udryddelse findes i Dr. A. Bahles, Versuch einer Naturgeschichte der schadlichen Felomaus 1819.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Den gamle gode Skik, at bekjendtgjøre Skoleprogrammer ved Trykken, siger en Rec. i Leipz. Liter. Zeit. 215 f. 1822 i en Recension over 3 Programmer af Dr. K. L. Struve, Directør for Gymnasiet i Kønigsberg, holder sig endnu bestandigen, til Videnskabelighedens Befordring i en døbelt Henseende: først derved, at de vidne om vore Gymnasiers vedvarende kraftige Liv og levende Virksomhed, og levere ønskelige Bidrag til Skolehistorien; dernæst, at derved tillige Pædagogiken og Didactiken, ligesom og den gamle og nyclassiske Litteratur i ex- og intensiv Kraft, vi sige, i Dybde, Brede og Omfang stedse vinder. Da imidlertid saadanne Skrifter ikke altid finde Veien i Skriftvæsenets vide Rige igjennem Boghandelen, saa er det saa meget mere Pligt, at medvirke til saadanne Arbeiders Meddelelse og Udbredelsen af deres Jndhold, var det end kun ved korte Antydninger. (Ogsaa i Danmark kunde man ønske velskrevne Skoleprogrammer, en større Offentlighed, og det er virkeligen sørgeligt at see, hvorledes de smaaligste Smagheder af Borgerlivets og Litteraturens laveste Regioner, forkyndes gjennem den travle Famas Papirtrompeter fra Syd til Nord, fra Øst til Vest, medens de vigtigste Skoleprogrammer, indskrænkede til en saare liden Kreds, i hvis Hænder de sædvanligen kun komme som Foræringsexemplarer fra deres Forfattere, er omtales med et eneste Ord, og vandre til den evige Forglemmelses Malstrøm.)
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Kongen af Preussen har, under sit Ophold i Neapel, besøgt det berømte Museum (gli Studi), af hvis mærkværdige Oldsager hele de Gamles huuslige Liv bliver beskueligt. Han var ogsaa tilstede ved nogle ves havde ventet paa den Geistlige, der skulde holde Bøn, jordet. Næste Dag bleve de gravede op igjen, satte i Kirken, og, først efterat Bønnen var holdt overgivet Jorden.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Tyrkerne have i Athen afbrudt det berømte Minerva Tempel, Parthonen, tildeels Steen for Steen, for at støbe af de Blybaand, som holde disse Steen sammen, Kugler. Jorden er besaaet med Brudstyr, ker af Billedhuggerarbeide, som uophørligen sønderknuses af Vognhjulene. Fædet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Kjøbenhavn, den 20de Decbr. Da det gjennem det herværende Svenske Gesandtskab var bleven tilkjendegivet, at Kronprindsen af Sverrig paa Tilbagereisen fra Jtalien og Tyskland agtede at aflægge et Besøg hos Deres Majestæter, blev General=Adjutanten af Sø-Etaten, Jagteaptain, Commander Rothe, Commander af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand, beordret at afgaae til Nyborg for at overbringe Forsikring om, at Prindsen skulde være D. D. M. M. velkommen; og derefter at ledsage Hs. Kgl. Høihed over Beltet. -J Corsøer mødte Kammerherre, Oberst v. Heger man Lindencrone, Ridder af Dannebrogen, for at modtage og siden, tilligemed Kammerjunker v. der Maase og Captain v. Hansen, Divisions Adjutant ved Generalstaben, Ridder af Dannebrogen og af den Kgl. Svenske Sværdorden, at følge Hs. Kgl. Høyhed til Hovedstaden. - De Kongelige Eqvipager vare sendte i Møde til Roeskilde. - Prindsen og Hans Følge indtraf her den 14de, om Eftermiddagen Kl. 5, og aftraadte i Palæet i Amaliegaden ved Siden af det Kongelige Palæs. Derefter begav H. K. H. Sig til Taffels hos den Kongelige Svenske Gesandt Herr v. Hochschild. - Følgende Dag, den 15de, aflagde Prindsen Besøg hos Hs. Majestæt Kongen, og derpaa hos Hs. Majestæt Dronningen, hvor Deres Kongelige Høyheder Prindsesserne, Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemalinde, Prinds Frederik og Prinds Ferdinand, Deres Høiheder Prindsesserne Juliane og Charlotte, samt Deres Durchlauchtigheder Prindsen af Hessen Philipsthal og Prinds Wilhelm af Hessen indfandt sig. - Deres Høiheder og Durchlauchtigheder havde i Forveien aflagt Besøg hos Hs. Kongelige Høihed. - Kronprindsens Følge havde ledsage, Høisamme til det Kongelige Palæs, hvor Statsministrene, Hof=Chargerne, Generalstaberne og de første Kongelige Embedsmænd vare befalede at møde. - Kronprindsen førte Hs. Majestæt Dronningen til Galla-Taffelet - Om Aftenen aflagde Højsamme Besøg hos de Kongelige Prindser og Prindsesser, og Prindserne. - Mandag, den 16de, indfandt Hs. Kgl. Høihed Sig i Kongens Palæs, hvori Parolen blev givet med Ordet: "Os car" og Feldtraabet: "Skaane. - Hs. Majestæt aflagde Besøg hos Høisamme, hvorefter Hs. Kal. Høihed spiste ved det Kongelige Taffel. - Om Aftenen var Bal ved Hoffet. Efter Aftens=Taffelet tog Hs. Kgl. Høyhed Afsked med Deres Majestæter og den Kongelige Familie. - Forinden Prindsens Afreiser til Helsingøer, Tirsdagen den 17de, Kl. 9 om Morgenen, besøgte Hs. Majestæt Kongen Hs. Kgl. Højhed, som endnu begav sig til Kongen, for at byde Hs. Majestæt Farvel. - Prindsen og Hans Følge, ledsaget af Kammerherre Oberst v. Hegermans Lindencrone, Kammerjunker v. der Maase- og Captain v. Hansen, samt af Stiftamtmanden Kammerherre Lowzow, reiste i Kongelige Eqvipager. - I Helsingøer var General=Adjutanten af SøEtaten og Jagtcaptain, Commander Rothe, tilstede, for at føre Hs. Kongelige Høyhed over Sundet til Helsingborg, hvor Høisamme ankom Kl. 3. efter Middag. - De, som paa Hs. Majestæts Befaling have ledsaget Hs. Kgl. Høihed til Helsingøer, bleve af Høisamme indbudne at følge med til Helsingborg, hvor et Fyrværkerie afbrændtes i Anledning af Prindsens lykkelige Tilbagekomst.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Qvartalscoursen er bestemt for tilstundende Januari, Februari og Martii Maaneder 1823. lige som forhen til 250 mod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv betales med 1 Rbd. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
J Tallotteriet er her nylig faldet 2 betydelige Gevinster, af hvilke den ene paa 11000 Rbd. er vundet af en Militærperson, og den anden paa 30000 Rbd. af en Jsralit. I Kiel er bosat Justus Behrensen; han er Bødkermester, og ernærer med sine Hænders Arbeide en talrig Familie; af 15 Børn leve endnu 10 i hans Huus. Der er ialt 8 Bødkermestere i Kiel, som stedse aarligen tilsammen forbruge for omtrent 1200 Rbd. r. S. Tøndebaand af Pile, saadanne kundes de hidtil ikke faae uden fra Holland og Hannover, Dette gav Behrensen Anledning til at tænke paa at svare og fortjene disse Penge, og han foreslog derfor Bødker= og Kyper=Lauget at forpagte et Stykke Land, og selv at avle de fornødne Piletræer. Den blev altsaa i Aaret 1820 forpagtet et Stykke uopyrket Land noget over 7 Tdr. stort, paa 30 Aar, for en aarlig Afgivt af omtrent 125 Rbd. S.; herpaa sattes i det første Aar 63000 Planter, i det andet Aar 40000, og i Aar atter 40000; hvad der sattes vare ikkun friskt afskaarne Pileqviste uden Rod. Planterne fra det første Aar ere allerede 14 Fod høje og 1 1/2 - 1 1/2 Tommer tykke; de fra den landet Aar ere 6 - 7 Fod høje og 1/2 Tomme tykke. Fra denne Plantage er der allerede til CanalvæsenetsBrug ved Holtenau leveret 26000 Vidler til Faskimer, hvorfor man har erholdt 2 Rbd. r. S. pr. 1000 Stk., og efter 2 Aars Forløb vil Bødkerlauget i Kiel af denne Plantage ikke allene have Vidier nonstil Kurve og Tøndeband, men et lige saa stort Quanestum til at sælges, saa at dette Stykke Land vil indbringe over 2000 Rbd. aarligen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Odense, den 20de December. En Pige fik forleden Dag det Jndfald at drikke, en halv Pægel Skedevand, af Fortvivlelse over smislykket Kjæresterie. Hun skal endnu være i Liv
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Kjøbenhavns Børs, den 21de December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 1/8. London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer(med Rente fra 11te Dec. 1822) 78 a 78 1/2. National. bank Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820. Hor a 101 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 126. Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 s. - Discon, to 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1822-12-28
Kjøbenhavns Børs den 24de December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 1/2. London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spe 350. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4 - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 pC.