JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1765-11-06
Forsøg til frie Boeste i det Danske Sprog, 1ste Stykke, indeholdende: 1.) Damon en Fortæling. 2.) Følelser, ved Ævighedens Betragtning. 3.) Den Retfærdiges sidste Scene, 4.) Viisdommens Oprindelse, Ypperlighed og Virkninger; er at bekomme hos Forfatteren Professor Døderlein og Monsr. Crondal, Exemplaret for 16 sk. Lars Nagel Møller, Borger og Guldsmed her i Christiania, boende tæt ved Kirken hos Stoelmager Wedøe, lader hermed bekiendtgiøre, at om nogen agter at lade giøre Guld eller Sølv-Arbejde, de da ville behage at melde sig hos ham; Han tilbyder sig at giøre godt og forsvarligt Arbeide, samt lade sig finde billig Afgangne Raadmand Tullins Enke. anmoder De, som haver laant Bøger af hendes Sal. Mand, at De behagentlig vilde indsende dem til Hende, da man nu er i Begreb med at forfatte een Catalogum. over Bøgerne.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-06
En god Hauge beliggende i Grændsen, er under Haanden at faae til Kiøbs, Liebhaberne kand anmelde sig hos Eieren Madame Sl. Bloch.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-06
Hos Friderich Steinmeyer Muurmester boende i Norder Gaden er for nogle ledige Personer at faae Cammer til Leje. Følgende falbydes dem som dermed handle, for særdeles billige Priser, da den som det tilhører reiser bort om 3de Dage, nemlig: Chinesiske Silke Tørklæder, blaa og hvide Nanqviner, Fruentimmer Skæferhatte, Merlin Kniplinger, Haar=Punge, hvide Mands Handsker, Fløyels Fruentimmer og Drenge Kaskætter, sorte og hvide Sætte-Bøyler, Chinesiske og andre Blomster, Bandelokker, Øren=Roser, amaillerte Porcelains Thee=Potter saxsisk Fassong med ovale Fade, blaae og hvide Smørkander med Talenkener, saa og Ponsboller, sans parille og fiine franske Vande, saasom: Enu de Schippere, Caude violette, Bergamotte, de Citrone a. som herfra Bogtrykkeriet anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-06
Paa Gaarden Manglerud i Aggers herret er for en billig at faae Høe, HavreHalm; Kornvahre, neml. Havre og Byg. Niels Michelsen. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
NorJntelligen, Nor No. 46. Onsdagen den 13. November 1765. Fortsættelsen.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Jntelligen, Nor No. 46. Onsdagen den 13. November 1765. Fortsættelsen. Hvad, om Nysgierrighed til muelig Verdner kom? Til Himmel-Kugler i en anden Sole-Sphære? Til andre Stierne-Dyr, Til Skabning yppermeere? Mon den Naturen gav fuldkomner Herredom? Mon den for disses skyld, vor Sole-Kreds opliver Med matte Straaler, som saa haard et Clima giver; Hvor Niid, Misundelse, Fortræd, Tungsindighed, Blir ufuldkommen til en sand Lyksalighed? Men af dens klippet Ving, blandt Skygger tumler om; Den i en Taage seer en ufuldkommen Glæde, J meer og mindre Grad, udi Naturens Kiæde; Ved hvis Jndskrænkning Ont og Mangels Følger kom Den seer (Jndbildnings fuld) inskrænkte Ting: Det første, Fra mindst til størr og større, til Kiædets Leed det største. Den seer, sig taber selv paa Kunstens Spidse, som Med Viisdom praler i en Grad viis Helligdom. Forvovne, jette tør, hvor Syn og Vid forgaaer. Hvad, om paa Skrankens Pynt du beste Verden skuet, Da (kandskee) blev din Roe med Dievle-Smerter truet? O! see en Jord gir meer, end Kunst og Vid formaaer. Er det ej nok: At du med hellig Guddom pranger; Med Villie, Vid, Fornuft, og Egenskab erlanger, Derfra en evig Gud, som Siele Fostre kom Du blev en bildet Gud, med Skranker hægnet om At bilde, ligne Gud, her løftes Liv og Siel! Hvis Tanke siunker naar den Spor af Guddom tæfter: Jo større Kundskab bliv, jo mindre Vid og Kræfter. Et Skierm for Øyet kom, et Skiul for Ont. OvelHer straaler Godhed frem, som i sin første Grøde, Maae, mod Beslutning af retfærdig Viisdom bøde. Den, Mangel Vaabner gav. O Skabning, segne for Al Godhed, Viisdom, Kraft, en uinskrænket Stor, Mon nu den Skabning ej, som ligner meest sin Gud, Som Villie har til Got, som Godhed elsker, priser; Som for sin Evne skyld i Villien størst den viser, Hvis Villie elske selv Naturens store Bud. Mon da ej Jorden er den beste udaf alle: Hvor Godhed hiemlet blev; trods Grumhed kand befale; Ja Grumt som yngles af et Ont, som intet er; Avmagten intet kand; et intet Luciffer. Her stønner Chlitas paa et Svar: Om jeg var til Før du, og siden bliv, naar du opløset bliver, Ja viid. En Siel er Aand, som Himlens Kraft opliver, En Aand af Aand, hvis Grund kun Daarer nævne vil. En Siel, en enkel Ting, maae evig have været En Guist, som tændte først dit Liv som bliv udtæret. Den faer af Støvet hen . . . O skielv, hvorfra den kom Hvor høy dens Tanke bliv, veed Gud og Helligdom. Nu Chlitas, stræb og vind, et sand lyksaligt J. Det er Fornøyet Sind. "Jeg villig vil forlade De Mænd som tar mit Liv, de intet mig kand skade Det Svar gav Socrates, Athenens største Siel Lær af Exempler, viid: En Nøysom lidt behøver. Men graadigt Øyen-Svælg, med Ulve Grumhed øver; Der ælter Brød i Blod, det andre svedte ud; Er det: At handle, som man handles vil, (Min Gud!) See dem, Men dom dig selv. Hvo kaster første Steen? Hvo maae ei blegne, naar Retfærdigheden taler, Jblandt et smittet Folk, Hvis laante Dyder praler; Hvis Liv som pryder Grav er fylt med tørre Been. Her maae dit svangre Haab, fortvivlende forsage For Viisdoms Gield. Dog ney, Lad Skræk dig ej intage: See til du lærer hvad Gud vil du blive skal, Og hvilket Sted han har besluttet til dit Val. af El
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Bekiendtgiørelse. Hvo som maatte behøve en Capital paa 600 Rigsdaler, og for samme kand sætte suffisant Pant, behage at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Hvo som haver noget at fordre hos Hr. Obrist=Lieutenant J. F. Focken, ville behage at melde sig hos Ham, inden denne Maanets Udgang, saasom Han efter Kongel. Allernaadigste Befaling skal forføye sig til Bergen, hvor Han siden er at finde.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Hos Johann Frederich Larsen heri Christiania, er at bekomme af Deres Excellence Hr. Geheime-Raad og Baron von Schimmelmans Sukker Rafinaderie, i Kiøbenhavn, følgende Sorter, TopSukker, Candie og brun Sirup, hvorpaa Priserne ere saaledes som herhos er antegnet, naar det Contant bliver betalt, og tages 50 Pund eller meere.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Beste Canari Sukker 25 sk. Pundet, fiin Raffinade Sukker 21 sk. Pundet, fiin fiin Dito 23 s. Pundet, fiin Mælis Dito 18 sk. Pundet, beste guul Candie 21 sk. P. bæste brun Dito 19 sk. og naar en Tønde brun Sirup tages, der holder imod 400 Pund da er Priisen par 100de Pund 3 Rdlr. 3 Mark og for Træet 1 Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Skulle nogen behøve at kiøbe eller leye, afgangne Papiir=Mester Renters Gaard, der paa den Væstre Side af Elven ved Saugerne paa Monsr. Ole Nielsen Volds Grund er beliggende, og bestaaer af Stue, Cammer og Kiøken, med Kielder under, samt et nyt Brygger-Huus, med et lidet, Cammer ved, som er Skorsteen og BagerOvn udi, tilligemed Laave og Lade, fuldkommen stort Gaards-Rum, og en smuk Urte-Hauge dertil; om Kiøbet eller Leyen kand de som haver Lyst blive forened med Johann Frederich Larsen.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Tiisdagen den 19 November førstkommende, Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver, efter Forlangende af de Herrer Skifte-Commissarier udi Afg. Madame Karen Leuch Sallig Jver Eliesens Stervboe, Auction foretagen udi Sr. Frederich, Lies iboende Gaard her i Staden, over Endeel bemeldte Stervboe tilhørende Faste Effecter, nemlig: 1.) Tolv Kuxer udi Frederichs Gaves eller Foldahls Kaabber-Værk i Guldbrandsdahlen, med alt sit Tilhørende. Een Actie udi det Søndenfieldske Sukker=Raffinaderie og udi de Kongelige Allernaadigste Privilegier, Eiendomme og Effecter, som for Eftertiden kand henhøre til dette Sukker-Raffinaderie. Wesbye Saug Nr. 68. Hoppa kaldet, hvis Qvantum er gammelt 8050 og nyt 1200 Stkr. Bord, og følger til Saugen een Saugmester-Stue, bestaaende paa Gaarden Stahlsbergs Grund, alt beliggende i Schedsmoe Præstegield udi Nedre Rommeriges Fogderie. Fem og Tyve Lodder udi det første Told og Consumptions-Forpagtnings Societet i Aggershuus Stift. Og endelig Femten Lodder udi det andet eller næst forrige Told- og Consumptions-Forpagtnings Societet i Aggershuus Stift.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Forsøg til frie Boeste i det Danske Sprog, 1ste Stykke, indeholdende: 1.) Damon en Fortæling. 2.) Følelser ved Ævighedens Betragtning. 3.) Den Retfærdiges sidste Scene, 4.) Visdom. mens Oprindelse, Ypperlighed og Virkninger; er at bekomme hos Forfatteren Professor Døderlein og Monsr. Crondal. Exemplaret for 16 sk.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
En Gaard med 5 hvelvede Kiældere, under, beliggende i Toldboed-Gaden, er underhaanden at faae tilkiøbs; Liebhaberne behager at mælde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
En Gaard, beliggende i Kirke=Bakken er at faae til Leje, hvorom hos Madame Trolle kand faaes nøyere Underretning.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Hos Friderich Steinmeyer Muur, mester boende i Norder Gaden er for nogle ledige Personer at faae Cammer til Leje.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Hos Even Christoffersen Slag, ter, boende i Slots-Gaden, er for en liden Familie et Kammer med andre dertil henhørende Fornødenheder, for billig Lei at bekomme.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Een Kiøbmands Karl, der haver tient sin Tiid ud i Aalborg, og er forsynet med gode Attester, søger og Condition, være sig hos en Kramboe-Handler eller ogsaa som Skriver-Karl, De som behøve hans Tieneste, behage at addressere sig hos mig, Mechleren, Bertel M. Møller.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Beste Florentiner Olie udi fuldkomme Potte-Boutellier a 2 Mark, er at bekomme hos Halvor Tønsberg.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Hos Peter Otto Boyesen kand faaes beste Engelsk Flors Hvedemehl i Sække- og Bidmerpundviis for billigste Priis, samt blaae og hvid Venediansk Sæbe, for 12 Rdlr. 2 Mk. 100 Pund.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
NB. Hvo der maatte have en god og fuldkommen Finmut, for Betaling at overlade Hr. Obrist Lieutenant Focken, vilde behage derom at give hannem Efterretning; hvor Han nest prompte Betaling skal faae Ære og Tak i Kiøbet.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
Hvo som haver mistet en sort Høne, kand melde sig i Bogtrykkeriet, da samme af Ejeren uden noget Vederlag kand blive afhæntet.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-13
J Bogtrykkeriet sælges: Comædien PAMELA; hvorom udi Intelligentz-Sedlerne No. 25 og 27 er meldet, bestaaende af 216 Pagina, har nu forladt Pressen. Subscribenterne ville altsaa behage at lade samme afhænte for forommeldte Priis her i Bogtrykkeriet. Liebhaberne, som ei har subscriberet, kand ogsaa bekomme den, nemlig: paa Post-Papir for 48 Skilling, og paa TrykPapir for 32 Skilling. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
der. deliger. Norske No. 4. Onsdagen den 20 November 1765. RS No Det er bekiendt, at Viisdom altid ledsagede vore gamle Fædernelands Heldte. Deres Penne vare ligesaa skarpe, som deres befrygtede Sverd. Vid var ofte foreenet med Moed, og aldrig var Heldten uden Skiald. Muserne fulgte ham, for værdig at synge de Bedrivter, som de forundringsfulde havde seet. De synge dem værdigen. Skade, at saa faae av disse store Mesterstykker, som kunde pukke med Grækernes og Romernes Heldtesange. Skade, siger jeg, at saa faae av disse have naaet vor Alder; men vi synes maaskee at have sagt for meget for vore nye Tiders klygtige Hoveder, som trodsende meene, at de allerne og ingen andre ere Skiald Gudens Skiødebørn. Følgende Stykke skal bevise vor Sag og give dem en Maalestok til deres Kræfter. Haqvins Liig-Saug, en Søn av den berømte norske Konge Harald Haarfager, da han tilligemed sine otte Brødre faldt i Slaget 960, forfærdiget af hans Fætter Eyvind, kaldet Skialdernes Tugtemester, formedelst hans ulignelige Geist. Gudinderne, som styre Slagenes Skiæbne, komme efter Odins Befaling. "Nu skal de udsøge iblandt Prindserne af Yngurs berømte Stamme, den som skal omkomme for at boe i Guddernes Bollig. Gondula, en av disse, leneede sig paa Spidsen af sit Spyd, talte saaledes til sine Medsystre: Gudernes Forsamling skal blive større, Haqvins Fiender, skal indbyde denne Konge tilligemed sin talrige Hær, til Odins Bolig Saa talede disse deylige Volkyrer med hverandre. De sadde til Hæst, bedækkede af deres Hielme og Skiolde, og syntes fulde av vigtige Tanker. Kongen hørte deres Tale. Hvorfor, sagde han til en av dem, hvorfor har du saaledes anordnet Slaget, Vare vi ikke værd, at Gudderne skiænkede os en bedre Seyer, Vi, svarede de, vi have givet dig en herlig Seyer, vi have gjort, at dine Fiender ere flygtede langt bag dig () Fort,
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
() Endeel af Læserne ville vel synes at vor ærværdige Skialdrer her snakker over Fort, bleve de ved, lader os løbe over hine Verdener, som ere saa prægtig beklædde med det glandsende Grønne, der hvor Gudernes Boliger ere Fort: vi ville melde Odin, at en Konge vil besøge ham i hans Slot. Odin hører denne Tidende, og siger: J Hermodes og Brage, byder Kongen velkommen. En Konge, som hos alle Mennesker er bekiendt for sin Tapperhed, trækker i Dag ind i min Bolig. Kong Haqvin nærmer sig. Han kommer lige fra Slaget. Han ryger endnu 2 av Blod. Han seer Odin, og raaber: Hvor alvorlig, hvor forskrækkelig synes mig Guden at være. Guden Brage svarer ham: Kom hidt kom du, som har været en Skræk for de største Helte, kom, for at forene dig med dine otte Brødre. De Heldte som boe her, skal fortsætte Freden tillige med dig, Gaae, drik i Gudernes Samling, Øl. 2 Vor tappre Konge skreeg, men mine Vaaben vil jeg beholde. En Helt maa omhyggelig bevare sin Skjold og sin Hielm, det er farligt et Øyeblik at slippe sin Lange. Nu skiøndte man med hvad Fromhed og Ærbødighed denne Konge havde "offret Guderne: thi det heele guddommelige Raad, ja endog de ringere Guder hilsede ham. Lyksalig er den Dag, paa hvilken en Konge blev født, som saavel har vidste at forhverve sig Gudernes Yndest. Den Alder, i hvilken han har levet, æres bestandig i Menneskernes Minde. Ulven Fenrises () Baand ere opløste: Han skal rasende anfalde hans Fiender endnu engang, forend saa god en Konge skal lade sig see paa Jorden, som nu er blevet til en bedrøvet Enke. Rigdom forgaaer, Forældre døer, Markerne bliver øde. Kong Haqvinskal boe hos Guderne, men hans Folk skal overlade sig til Smerterne. Nu J Nymodens Verse- og Rime-Magere, Hvad synes Eder om dette, Tør J vove at fremlægge Eders Arbeider, berøvet, ligesom dette, Takt og Riim disse væsentlige Deele i Eders Arbeider, tor J, siger jeg, fremlægge dem sig, i det han forud giver tilkiende, at Haquin havde tabt Slaget, og nu siger, at hans Fiender ere flygtede, og han har vundet; men vor Skialdrer har Ret han vandt Gudernes Bolig, som hans Fiender ikke kunde række. () Hans Fiende. Fabel. En gammel ærlig Gubbe bar Dagens Heede og Byrde, pløyede Marken, med egen Haand, og strøede selv den reene Sæd i den villige Jords aabne Skiød. J det samme stoed under Skyggen af den breede Lind et Guddommeligt Syn for ham. Den Gamle studsede, "Jeg er Salomon, sagde Spøgelset med en fortroelig Stemme. Hvad giør du her Du Bedagede, Er du Salomon, svarede den Gamle, hvor kand Du da spørge, Sendte Du mig ikke selv i min Ungdom hen til Myren, for at lære Flittighed og at samle, Hvad jeg lærte der, efterkommer jeg endnu --- Du har kun halv lært din Lexe, svarede Aanden. Gaae nu anden Gang hen til Myren og lær at hvile Dig i Dine Dages Vinter, og at nyde det Samlede.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
J det drømmende Digt ere følgende Trykseyl befundne: J det latinske Vers, for qvam læs qvem J det 11te Vers 5te Linie, bliv læs bliv. = = 3die 7de - - vid - Vid. = = 4de : 4de - - allerminstd læs allerminst. 5te = = laster læs Laster. . . 6te : 2 sluget, bliv læs fluget bliv. = = 5te = 5te - - Kilde kom -Kilde kom= = 16de - 1te - - Her stønner-Her stønnet. = = 18de - 4de de pryder Grav, prydet Grav.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Bekiendtgiørelser. Byfoged Hagerup lader herved bekiendtgiøre til Efterretning for de, som kunde faae Lyst til at kiøbe hans forhen iboende Gaard, at af Kiøbe-Summen, kand 2000 Rdlr. blive staaende imod første Prioritet.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
En Halv-Vogn med Seele-Tøy, i fuld brugbar Stand, er at faae til Kiøbs hos Frue Nernst; Liebhaverne kunde der tage den i Øyesyn.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Dersom nogen skulle ville antage en Tieneste som Huusholderske hos et Herskab i Tronhiem, kand dem accorderes aarlig Løn 20 til 30 Rigsdaler, ligesom de findes habil i sin Tieneste, hvorom nærmere Underretning kand gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Udi Toldboed-Gaden er i Tirsdags tabt en udsyet Marlin-Flors Sættepol. Finde, ren nyder ved at mælde sig i Bogtrykkerie. en raisonabel Findeløn. NB. Der skal for nogen Tiid have været spurgt udi Jntelligenz-Sedlerne efter en ny Modens Hirschfænger; en saadan, som efter Pariser og Berliner Gout er fuldkommen Moderne, findes hos Hr. Oberst. Lieutenant Forken paa Hovedtangen til Kiøbs eller til Bytte mod en god fuldkommen Finmut.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Skipper Jørgen Høeg, førende Skibet Cathrine, agter sig sidst i Uger, at forseyle directe til Kiøbenhavn; skulle der være nogle Passagerer som agter at needreise, eller nogen haver noget FragtGods at medsende, da maatte de behage at mælde sig hos mig, efterdi ingen Vare, eller Passager modtages, førend de med mig accorderer. Christiania den 19de November 1765. Bertel Madsen Møller, Kongel. conf. Eedsoren Mechler.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
J Bogtrykkeriet kand gives Underretning, hvor Tieneste for en habil Huusholderske er at bekomme til anstundendPaaske.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
For omtrænt 14 Dage siden er bortkommen en Mad=Skee af Sølv med I. M. H. i et dobbelt Træk; hvo samme kand igienbringe, loves en god Douceur af Ejeren, som fra Bogtrykkeriet anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Hos Rasmus Vasberg er tilKiøbs: god Portegies Viin, gode Lemoner og Pommeranser i store og smaae Partier.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Hos Andreas Lærcke er at bekomme gode Krigs-Æbler og Løk-Æbler, Holsteenske Gryn, Gaase=Fiær, grov dansk Uld, samt Manna-Gryn, alt for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Gode friske Kaffe-Bønner til 28 Rdlr. 100de Pund kand fra Bogtrykkeriet, anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Hvo som maatte behøve en Capital paa 600 Rigsdaler, og for samme kand sætte soffisant Pant, behage at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Beste Florentiner Olie udi fuldkomne Potte-Boutellier a 2 Mark, er at bekomme hos Halvor Tønsberg.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Forsøg til frie Boeste i det Danske Sprog, 1ste Stykke, indeholdende: 1.) Damon en Fortæling, 2.) Følelser, ved Ævighedens Betragtning. 3.) Den Retfærdiges sidste Scene, 4.) Visdommens Oprindelse, Ypperlighed og Virkninger; er at bekomme hos Forfatteren Professor Døderlein og Monsr. Crondal, Exemplaret for 16 sk.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Hos Even Christoffersen Slagter, boende i Slots-Gaden, er for en liden Familie et Kammer med andre dertil, henhørende Fornødenheder, for billig Leje, at bekomme.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
En Gaard, beliggende i Kirke=Bakken, er at faae til Leje, hvorom hos Madame Trolle kand faaes nøyere Underretning.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-20
Hos Friderich Steinmeyer Muurmester boende i Norder Gaden er for nogle ledige Personer at faae Cammer til Leje. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Bekiendtgiørelser. Byefoged Hagerup lader herved bekiendtgjøre til Efterretning for de, som kunde faae Lyst til at kiøbe hans forhen iboende Gaard, at af Kiøbe-Summen, kand 2000 Rdlr. blive staaende imod første Prioritet.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Paa Saffians Fabriken i Christiania, beliggende i Fierdingen, findes til kjøbs foruden Saffian af alle brugelige Couleurer, et Slags tilreedet Bukke=Skind, som holder Vand ude, til 2 Rigsdaler, eller 2 Rigsdaler 1 Mark for Paret, efter som de ere store til.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Publicum kundtgiøres, at Kiøbmanden Paul Haslef sælger god ØsterSøes Havre halve og heele Læster og derover, for 5 Rigs-Ort Tønden, saa og alle andre Sorter Korn-Vahre, for nu værende Priis=Courant.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Godt Engelsk Smør i Halve-Tønder er at faae til Kiøbs hos Kiøbmanden Andreas Huus for 7 Mk. Bismerpundet.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Hos Even Christoffersen Slagter, boende i Slots-Gaden, er for en liden Familie et Kammer med andre dertil henhørende Fornødenheder, for billig Lei at bekomme.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Hvo som har Lyst at lade DrengeBørn undervise i Læsning og Skrivning. eller i Latin og Videnskaber, behager at melde sig i Bogtrykkeriet. Børnene kand, om forlanges, nyde i Huuset Kost, Kammer og al fornøden Pleie mod billig Betaling. Forsøg til frie Boeste idet Danske Sprog, 1ste Stykke, indeholdende: 1.) Da mon en Fortæling. 2.) Følelser ved Ævighedens Betragtning. 3.) Der Retfærdiges sidste Scene, 4.) Visdom, mens Oprindelse, Ypperlighed og Virkninger; er at bekomme hos Forfatteren, Professor Døderlein og Monsr. Crondal Exemplaret for 16 s.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Hvo som maatte behøve en Capital paa 600 Rigsdaler, og for samme kand sætte suffisant Pant, behage at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Hos Morten Erichsen i Watterland er at bekomme: gode, friske og velconditionerede Franske Renet-Æbler af Skleppen 2 Mark, a 1 Mark 16 Sk. til 1 Mark. Ligeledes gode friske Zitroner, til billige Priser. Hos Madame Trolle, boendes Raadhuus-Gaden, er gamle Dørrer og Vinduer til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Sidstleden Søndag er tabt en liden, Psalme-Bog, hvorudi var skrevet Anna Maria Morsing, hvo samme haver fundet og vil levere den i Bogtrykkeriet, loves derfor en billig Finde=Løn. Bogtrykkeriet sælges: D. F. N. Ugentlige korte Afhandlinger om adskillige og hvær paa sin Maade nyttige og opbyggelige Ting, &c. for Aar 1760 og 1761. hver Aargang 1 Rdlr. 32 Skilling. Afskeds Skrivelse til Tronhiem, afsendt fra Christiania af Friderie Nannestad, indbunden 12 s. Comædien PAMELA, hvorom udi Intelligentz-Sedlerne No. 25 og 27 er meldet, bestaaende af 216 Pagina, har nu forladt Pressen. Subscribenterne ville altsaa behage at lade samme afhænte for forommeldte Priis her i Bogtrykkeriet. Liebhaberne, som ei har subscriberet, kand ogsaa bekomme den, nemlig: paa Post Papir for 48 Skilling, og paa TrykPapir for 32 Skilling. Lucile ou PEtudient infortune, du Pomme genre mixte over des no i necessaires, par J. N. Wilse. 12 s.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
En kort Journal eller Reise=Beskrivelse forfattet udi et Brev til en god Ven, af Christian Gram, uindbunden 2 Mk. 16 Skill. indbunden 3 Mk. 12 Sk.
Norske Intelligenssedler, 1765-11-27
Historien af Revolutionen i Genua udi Aarene 1746 og 1747, skrevet paa Fransk af Mr. Voltaire, og oversadt ved C. Gram, indbunden 12 s. Maanedlige Afhandlinger til en og anden Forbedring i Huusholdningen, udgivne i Christiania for Aar 1762, indhæftet for 1 Rigsdaler. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.