JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Regensburg den 16de Octbr. General Kienmager har med sit Corps, bestaaende af 25000 Mand, ved Braunau forenet sig med den første russiske Colonne, der bestaar af 45000 Mand under Førsten Pankrations Commando. Armeen rykker mod den franske Hovedarmee.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Den franske Charge d'Affaires, Hr. Bacher, har i Dag ladet en officiel Beretning uddele til Gesandtskaberne, hvorhan først giver Efterretning om den franske Seier ved Wertlingen og derpaa om Trefningen ved Günzburg. Om den sidste meldes følgende: "J denne sidste Trefning, som Erkehertug Ferdinand bivaanede i Spidsen af et Corps paa 12000 Mand, have Regimenterne 47 og 59 først paa den venstre Bred af Donau afslaaet Erkehertugens meget heftige Angreb paa Marschal Neys Division og derpaa imellem Østerrigerne sat over Broen; de have derpaa, efter en Trefning med fældet Bajonet, forsvaret deres Position paa den høire Bred af Donau, dræbt og saaret et stort AntaFiender, fanget 1500 Mand, hvoriblandt General Baron von Aspers, og endelig erobret 11 Kanoner. Prind Murat gaaer nu med 80000 Mand løs paa den østerrigske Armee, for at jage den mod Rhinen, hvor den snart vil blive taget i Flanken af Marschal Augereau, der iler til med 35000 Mand; paa samme Tid rykker Keiseren frem mod den russiske Armee med 90000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Paris den 16de October. Vi hane ingen videre Efterretninger faaet om Slaget ved Wertingen. Af den østerrigske Grenadeercolonne, dervar i Slaget, bleve 2 Oberstlieutenanter, 6 Majorer, 60 Officierer og 4000 Soldater fangne; mange bleve dræbte og saarede; Resten blev adspredt. Alle Kanonerne og Fanerne faldt i vore Hænder. Den franske Dragonoberst Manpetit blev dødelig saaret. Keiseren har roest Dragonernes Forhold i Slaget ved Wertingen. Af ethvert Regiment fik een Dragon Æreslegionens Orden. Keiseren har ogsaa roest General Ondinots Grenaderer.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Keiseren har ved en egenhændig Skrivelse forlangt, at en Commissair skal sendes ham, for at hæve Contributionerne i Fiendens Land. Commissairen er allerede med 2 Agenter afgaaet til Armeen.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Allerede ere 12 Mill. Rdlr. indløbne i Bankens Kasse og man venter endnu en Operation, hvorved 5 Mill. skulle tilflyde Banken, som derved vil kunne afhielpe en hver Forlegenhed, Omstændighederne kunde medføre. De 5 Procent Consol. ere stegne over 2 Procent og staae nu 58 Fr. 70 Cent.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Nürnberg, den 18de October. De Franske have den 14de d. M. angrebet den østerrigske Armee i Schwaben fra alle Sider. Blodsudgydelsen skal have været skrækkelig. Længe var Seiren tvivlsom, men mod Aften heldede den sig til fransk Side. Efter Reisendes Udsagn skal Ulm enten være taget eller indsluttet med en Deel af den østerrigske Armee. Den franske GeneralLacue skal være falden. En stor Mængde Vogne har bragt de franske Saarede til Donauworth, Nordlingen og Augsburg. Man skal have henlagt 4000 Saarede i de augsburgske Klostere.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Stralsund den 20de October. Hs. svenske Majestæt ventes hertil i Morgen; hans Heste og Feldtequipage kom i Gaar. Den engelske Gesandt i Stockholm, Hr. Pierrepoint, følger Hs. Majestæt til Pommern. Rigsmarschall Grev Axel von Fersen og General Baron Wrede giøre Feldttoget med. De svenske Tropper og begge vore tydske Regimenter skulle tiltræde Marschen paa Søndag. Her ventes endnu mange Tropper fra Sverrig.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Rostock, den 21de October. De russiske Tropper, som marschere igiennem Mecklenburg, tage Veien til Elben. De have endnu ikke passeret nogen Stad; ikkun nogle Officerer ere komne ind i Staderne. Den første Colonne af disse Tropper bestaaer af 10000 Mand. Et stort russisk Linieskib, som skal have 1200 Mand ombord, krydser ved Warnemünde; Chefen er reist til Stralsund, for at hente Ordre, hvor Tropperne skulle sættes i Land.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Hannover den 21de October. J Morges ankom en Coureer hertil med følgende Skrivelse fra den store Armees Generalmajor, Marschal Berthier, til Divisionsgeneral Barbou, dat. Abbediet Elchingen, den 16de October: "Hr. General! Bekiendtgiør Deres Armee, at den første østerrigske Armee ikke existerer mere. Denne Armee bestod af 14 Jnfanterierregimenter af den bayerske Armee, 13 Jnfanterierregimenter af den tyFrolske og 5 Regimenter af den italienske Armee, tilligemed 12 Cavallerieregimenter, tilsammen omtrent 100000 Mand. Den havde støttet sin høire Fløi paa Memmingen og sin venstre Fløi paa Ulm. Keiseren tournerede den ved sine Maneuvrer og bragde den i samme Stilling, hvori General Melas var ved Marengo, men Fienden tog ikke saa eftertrykkelig en Beslutning, som General Melas; thi istedet for at forene sig i Massa, for at levere et Slag, adspredte han sig i adskillige Colonner, hvilket gav vore Divisioner Leilighed til adskillige Fægtninger, hvori Fienden, mistede 30000 Fanger, over 30 Faner, sit hele Artillerie og alle Magasinerne. Memmingen, der var indsluttet at Marschal Soult, capitulerede i Forgaars. Ulm, som en indsluttet, capitulerer om en Time og indeholder over 15000 Mand, nesten hele Armeens Artillerie og forskiellige Magasiner. Prinds Ferdinand har trukket sig tilbage til Biberach med en stærk Colonne, men Marschal Soult ankom med sit Corps dertil i Forgaars; det er sandsynligt, at han har Resten af den østerrigske Armee i sin Magt. - Paa en anden Side staae vi i München lige over for Russerne, som skulle beløbe sig til 60000 Mand; jo stærkere de ere, jo større Ære have viaf at overvinde dem, og dette vil snart skee. Jntet ligner vore Troppers Jver, Enthusiasmus og gode Villie, intet ligner den Munterhed, hvormed de udholde alle Besværligheder; intet ligner den Helts Gennie, der commanderes dem. - Man forsikkrer, at et Corps Russer og Svenske ere landede og ville beleire Dem; De maae være provianteret. og vil forsvare Sig til det alleryderste. Af de Efterretninger, jeg her har givet Dem, seer De, at Keiseren vil snart blive i Stand til at sende et Armeecorps til Hannover, om det skulde giøres nødigt.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Skrivelse fra Braunschweig, den 21de October.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
De Kongelige preussiske Tropper, som for nærværende Tid ere paa Marschen, skal udgiøre 3 Armeer. Den første i Nedersachsen under Kommando af den regierende Hertug af Braunschweig; den anden i det Anspachske under Kommando af den regierende Fyrste af Hohenlohe-Jngelsingen, og den tredie i Westphalen under Kommando af Kurfyrsten, af Hessen. De fra Berlin afmarscherte Regimenter indtræffe i Hildesheim den 1ste November. De fra Magdeburg den 18de opbrudte Regimenter von Kleist og Prinds Ludwig Ferdinand tilligemed Grenadeerbataillonen von Hanstein gaae ligeledes over Halberstadt til Hildesheim. Chursachsen og Churhessen forene sig med Preussen. Skrivelse fra Berlin den 22de October.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Cabinetsministeren, Baron von Hardenberg, har overgivet Marskal Duroe og den franske Gesandt Laforest en Note, som er foranlediget ved de franske Troppers Marsc. igjennem det Anspachske. Da de herværende Gesandter fra Rusland, Østerrig og Engelland strax efter har affærdiget Courerer til deres respective Hoffer, formoder man, at dette er skeet i Anledning af omtalte Note. J dette Øieblik ankom en Stafette med den Efterretning at et Korps østerrigsk Kavallerie paa 6000 Mand er den 18de imellem Nordlingen og Dünkelsbühl stødt paa 600 Mand fransk Jnfanterie og 800 Mand Kavallerie, sort eskorterte et Artillerietrain af 50 Kanoner og 100 Munitionsvogne. Saavel Eskorten som Artillerie= og Munitionstransporten blev taget af Østerrigerne.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter Slaget ved Wertingen overbragde Prinds Murats At jutant, Escadronschef Excelmanns, under hvem 2 Heste bleve dræbte, Keiseren de erobrede Faner. Keiseren sagde til ham. Jeg veed, man kan ikke være tapprere, end De; jeg giør Dem til Officier ved Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Da Keiseren mynstrede Dragonerne ved Augsburg skienkede han en af de braveste Dragoner, som ved Overgangen over Lech havde reddet sin Capitains Liv, Æreslegionens Orden. Capitainen havde faa Dage forud degraderet ham fra Underofficier til Dragon. Denne brave Dragon sagde til Keiseren: Jeg har blot gjort min Pligt; min Capitain har afsat mig for en Subordinationsfeil, men han veed, at jeg stedse har været en god Soldat.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Nogle Læger i Paris have fornærmet de Geistlige, fordi disse ved deres Sygebesøg gave Sundhedsregler og medicinske Raad. Statsraadet har derfor forordnet: "At da benævnte Geistlige ikke skrive formelige Recepter ved deres medicinske Raad og der heller ikke indtreffer nogen Omstændighed, som kunde have en skadelig Jndflydelse paa den offentlige Sundhed, skulle de intet have at befrygte af Lægernes Had eller af Politiet, fordi de ikke tage Betaling for deres Raad og følgelig ikke gjøre andet, end hvad Menneskekierlighed foreskriver alle Borgere, som ingen Lov forbyder og hvortil Moralen endog opfordrer os.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
En Broder til Luftskipperen Garnerin har bekiendtgjort, at have opfundet et sikkert Middel til at styrre Lufthalloner og bestemme dens Rettning samt at stige op ned uden at spilde den Luft, hvormed den er fyldt.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
I Bordeaux er i Aaret 13 indløbne 910 fremmede Skibe, hvoraf de 2/3 Dele vare ladte og de øvrige ballastede.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Engelland. Oberst Thorntons Gemalinde har atter vundet Præmien ved Hesteveddeløbet i New=Market. Hun var klædt som Jockey.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Batavisk Republik. Vor Regiering har ladet den i de engelske Tidender bekiendtgjorte Efterretning, at man havde gjort Forslag til at lade engelske Manufacturvaret, indføre til Holland, formelig modsige. Forordningerne mod slige Varers Jndførsel ere tvertimod blevne skiærpede.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
En heftig Storm har nylig gjort stor Skade i Texel. Fregatten Zerpaard mistede sit Røer og blev meget læk, en Kanonbaad og endeel Coffardiskibe kom paa Grund.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Tydskland. De Franske have i Donauwoth gjort et østerrigsk Korn- og Havremagasin af 600000 Gyldens Værdie til Bytte.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Keiser Napoleon har i egenhændig Skrivelse indbuden Churfyrsten af Pfalzbayern at komme til München den 23de October, for igien at tage Besiddelsen af sine Stater.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Da Keiser Napoleon nylig reed ud i en graae Overkiole, med endeel Generaler for at recognoscere, trængte en Friseurs Datter fra Donauworth sig frem og spurgte paa Fransk, hvem af dem, der var Keiseren. Denne holdt stille, fornøiede sig over den muntre Pige og hendes naive Svar og sagde, at han var Keiseren selv. Han lod hende herpaa række en Napoleonsd'or til Erindring; men hun vilde ikke modtage den uden af hans egne Hænder.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Den engelske Gesandt i Cassel, Hr. Taylor, som nu igien er ankommen sammesteds, har bekiendtgjot sit Hofs udtrykkelige Befaling, at han ikke fra nu af maa reise derfra. Jtalien. J Turin bliver forfærdiget adskillige præ lige Reisevogne for Vicekongen i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Helsingøer den 28de October. Fra den 20de til den 21de dennes ere 289 Skibe passeret Sundet. Den 25de blev den engelske Konges Kronnings daa forkyndet her i Byen ved Kanonernes Torden af 3de herpaa Rehden liggende engelske armerte Skibe.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Kiøbenhavn den 28de October. J Søndags den 27de October blev anlagt Hofsorg for Kongen af Sverrigs anden Søn, den afdøde Storfyrste af Finland, som bæres i 14 Dage. Kavallererne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spænder, og sorte Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 7 Dage forte Baand, og Fryndser, og 7 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
De i denne Tidende forhen ommeldte Skibe: Circulation, ført af Skipper Axel Liung, og Thetis, ført af Skipper Jacob Chr. Jepsen, ere løste af Qvarantainen og meddeelte Practica. Den 14de d. M. var der altsaa intet qvarantainepligtigt Skib beliggende ved Qvarantaine Indretningen. i Christiansand.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Ved Reskript til Amtmanden over Sorøe Amt, af 28de Junii d. A., ere, i Anledning af Slagelse Borgemester og Byfoged-Embeds Adskillelse fra Herredsfoged-Tienesten i Løveherred, Vedbyegaards= og Kragerupsgaards Birke nedlagte og henlagte under bemeldte Løveherred, hvormed de skulle udgiøre een Jurisdiction.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Ved Reskript til Biskoppen over Christiansands Stift af 25de Jan. d. A. er det fastsat, at Gudstienestens Begyndelse i Christiansand maa saavel Søndag som Fredag, samt andre Helligdage, bestemmes til Kl. 10 Formiddag.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Fire russiske Orlogskibe og en Fregat ere ankomne til Kiøgebugt; de to sværeste have mistet deres Roer. Et Skib er fragtet her for at gaae ned til dem og indtage deres Kanoner, da de ellers ikke kan flyde over Grundene. Tre Transportskibe af den russiske Flaade ere forulykkede ved Nexøe paa Bornholm. Jmellem Øsel og Gulland er talt 9 forulykkede Transportskibe.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
J det kongelige medicinske Selskabs overordentlige Forsamling, den 10 October, valgtes til Præses Hr. Etatsraad Callisen, til Vice=Præses Hr. Professor Mynster, og til Secretair Doctor Sørensen.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Hs. Majestæt har under 18de d. M., paa det tydske Cancellies allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst bifaldet, at det, fra næste Aars Begyndelse, maa foranstalte Udgivelsen af et offentligt Blad for Hertugdommene, under Titel, Schleswig=Holsteinische Landesteitung, og at denne Tidende, lige med andre priviligerede Blade, og paa samme Vilkaar, med Posterne maa forsendes. Dette officielle Blad skal indeholde: 1. de dispositive Ord af de Forordninger for Hertugdømmene, som fortrinligen interessere det hele Publicum; 2. Udtog af de Forordninger, som ei Ord for Ord indrykkes; 3. Udtog af de for Kongerigerne og de øvrige kongelige Stater udstedte Forordninger, som ogsaa for Jndvaanerne i Hertugdømmene kunne have en nærmere Jnteresse; 4. Resolutioner, Collegialforanstaltninger og Udfærdigelser, som efter vedkommende Collegiums Tykke skikke sig til offentlig Bekiendtgiørelse; 5, de fra Overdicasterierne udfærdigede Foranstaltninger; 6. Foranstaltninger, som Stadsmagistraterne eller Overembedsmændene i Hertugdommene giøre, til Gavn for Politievæsenet eller ellers til Bedste for det Almindelige; 7 korte Udtog og Resultater af de Tabeller, Extracter og Regninger, som aarligen indsendes eller i Fremtiden indføres, og andre det Almindelige interesserende offentlige Efterretninger; 8. Bekiendtgiørelser om ledig blevne Embeder i Hertugdommene, med bemærkning af den lovmessige Angivelse af Jndkomsterne; H. Bekiendtgiørelser om Befordringer i Hertugdømmene og ved de herværende Collegier, samt alle Æresbeviisninger og Belønninger; 10. Anmeldelse af de halvaarlige Forelæsninger paa Kiels Universitet; 11. de halvaarlige Lister over de det Studerende; 12. kort Anmældelse af de, igjennem Cancelliet, Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst forelagte Criminaltilfælde og de derpaa fulgte Resolutioner; 13. Efterretninger om nyttige Indretninger, Stiftelser og andre Gienstande i de øvrige kongelige Stater, som have almindelig Jnteresse, og 14. blandede Efterretninger, i Særdeleshed et Udvalg af almeennyttige Bekiendtgiørelser angaaende Justits= og Politie Væsenenet i fremmede Lande.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Pesten fra Kiøbenhavn af 22de Octbr. ankom til Hamborg den 25de, Kl. 11 3/4 om Formiddagen; den kiøbenhavnske Post af 26de Octbr. passerede Nyborg i Gaar Eftermiddag Kl. 5 1/2. Den i Dag fra Hamborg indkomne, Post har med Østen Vind været 3 1/4 Time paa det lille og 7 1/2 Time paa det store Belt.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Den 26de October lagde Orlogskibene Prindsesse Sophia Frederica og Seiren ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Fra den 26de Octbr. til i Dag ere indkomne: Skibet. Dorthea Margretha af Christiansand, som føres af Capt. Daniel Peters. Roe fra St. Croix i Vestindien, med Sukker; Capitainerne Andr. A. Bossesen og Joh. Melchiør sen, begge af Khavn og fra Jsland med Kiød, Fisk, Tælle, Skind og Tran; et Skib af Laurvigen fra Finmarken med Fisk og Tran. Udgaaende: Skibet Nicoline af Kiøbenhavn, som føres at Capt. Bend. M. Jshøy til Guinea i Africa samt St. Croix og St. Thomas i Vestindien med
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Befordringer og Afgang.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Under det danske Cancellie: Den 18de Octb. Cargaison og Provisioner. er Herredsfoged i Vindinge, Bierge og Ansum Herreder, Landsdommer G. L. Baden, udnævnt tillige til Birkedommer og Skriver ved Ulrichsholms og Østergaards Birk i Fyen. Den 25de, Copiist i det første Revisions=Contoir for Kiøbstæd Regnskaberne under Cancelliet, J. C. Rohde, udnævnt til Fuldmægtig i det andet Revisions=Contoir forbemeldte Regnskaber og Cand. Juris P. K. M. Kløcker i hans Sted til Copiist i det første Contoir, Sognepræsten til Flade og søndre Draabye Menigheder paa Morsøe, A. C. Revelius, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed; Sognepræsten for Seerup og Lemming Menigheder i Aarhuus Stift, T. S. Rørdam confirmeret til Sognepræst for Ondløse og Syndersted Menigheder i Sielland; personel Kapellan P. C. Heilmann ligeledes til Kapellan pro persona for Eger Præstegiæld i Aggershuus Stift; Cand. Theol. H. W. Breinholm ligeledes for Thiested, Schørringe og Veilebye Sogne i Lolland, residerende Kapellan til Simested, Hvilsom og Hvam Menigheder, N. Dreyer, udnævnt til Sognepræst for Simmested Menighed i Viborg Stift; Sognepræsten for Snam- og Tiærebye Menigheder i Ribe Stift, Provst L. Sidelmann, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Under General-Postamtet: Den 18de Octbr. er Vagtmester ved Husar Regiment, F. Grebye, udnævnt til Postmester i Svendborg.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. Den 27de September ere AlumSeminarii pædagogie, N. Wergeland og P. Preuss beskikkede til Adjuncter ved Christiansands Cathedralskole, og Alumner ved bemeldte Seminarium, H. Borch og Rheder, til Adjuncter ved Aalborg Cathedralskole.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Ledigt Embede. Under Generalitetet. Anditoriatet ved det holsteenske Jnfanterie=Regiment, 210 Rdlr. m.m.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Barom. Therm. Vinden. 20 Octb. 128. 1, c. 7, 8 Varme. N. O. V. S. V. Uvis. N. N. O. N. O. Mandagen den 28de October er det 52de Lotteries 5te Classe bleven 25de Dag trukken og følgende Nummere med høie Gevinster udkommen: No. 29162, 100 Rd. hos Hr. Goldschmidt her i Staden. 33094, 100 R. hos Hr. J. Sorterup ibid. 38460, 400 Rd. hos Hr. Jnspt. Bie ibidem. 16346, 200 Rd. hos Hr. Lieutenant Gleifs ibidem. 116, 100 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie ibidem. 30359, 200 Rd. hos Hr. Capt. Løft ibid. 16738, 100 Rd. hos Hr. Jnspt. Bie ibidem. 39853, 200 Rd. hos Hr. Buschibidem. 33411, 200 Rd. hos Hr. Lieut. Gleiss ibid. 22272, 100 Rd. hos Hr. Post mester Femmer i Slagelse. 11052, 200 Rd. hos Hr. Paasche i Bergen. 18929, 600 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie her i Staden. 8406, 600 Rd. hos Hr. Cohen ibidem. 9452, 100 Rd. hos Hr. Jessen ibid. 32326, 60 Rd. hos Hr. Jnspt. Bie ibidem. 1006, 100 Rd. hos Mad. Schiønning ibidem. (Fortsættelsen følger.)¬
Berlingske Tidende, 1805-10-28
De Hr. Læger, Embedsmænd og Andre, som i indeværende Aar have befattet sig med Vaccinationen, anmodes herved om at ville behageligen tilsende Commissionen de sædvanlige Beretninger desangaaende, i det seneste inden dette Aars Udgang, til hvilken Tid Commissionen indgiver dens allerunderdanigste Jndberetning om Vaccinationens Fremme i det da forløbne Aar.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Kiøbenhavn, i den angaaende Vaccinationen allernaadigst anordnede Commission, den 19de Octbr. 1805. Aaskow. Guldbrand. Callisen. Winsløw. Wiborg. Gundelach.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
Tanker. ved min Ven Arnoldus Laurens Veddiks lig helligede Hans ærværdige dybtsörgende Fader, Hr. Bartholomæus Weddik-Wendel. Ungdom blomstrer, Döden meier, Tæring er dens hvasse Lee, Ungdom falder, Döden seirer: Stakkels Fader, hvilken Veel Stille Veemods Taare rinde Paa Din elskte Ynglings Liig, Taarers Strøm Din Kummer lindre, Godheds Engel tröste Dig! Han, hvis Leer Din Taare væder: lan, hvis Sivn nu knuser Dig Han er der hvor ingen græder, Fader, han er lykkelig ! Himlens Rid er Støv forborgen; Almagts Bud er Kierlighed, Viisdoms Gud afveier Sorgen, Med det bedste Öiemed. Rædselfuld er Gravens Boelig, Skummel Dödens kolde Favn, Frydefald og lys og roelig, Evighedens trygge Havn. Men herneden, hvor vi vandre Fængslede af Stavets Baand, Fölger Sorg og Fryd hverandre. Stedse troelig Haand i Haand. Sorgen saared dybt Dit Hierte. Medynk sukker ömt med mig : Himlen læge mildt Din Smerte, Him en selv velsigne Dig! Amsterdam, Fredag Nat, den 18de October 1805. KVII
Berlingske Tidende, 1805-10-28
AVERTISSEMENTS. At det har behaget Gud Mandagen den 21de dennes at bortkalde velædle Madame Anna Catharina Kirkeerup, Enke, efter afgangne Brygger Christen Sørensen her i Staden, efter nogle Aars Svagelighed og 7 Dages Sygeleie i sit Alders 79de Aar, det give vi os den Ære, som allernaadigst beskikkede Commissarier i Boet, at tilmelde fraværende Familie og Venner. A. C. Meinert. H. P. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
At min ældste Søn Jens Jacob With, Kongelig Dansk & Søelieutenant, er i sit 28de Aar død paa Reisen fra Batavia til Cap, den 8de December 1802, (efter i Fortiden, at have udholdt 4 Aars Campagne i hollandsk Tieneste, som Styrmand, Skibsfører, og til sidst da hans Skib var brændt, som Kystforsvarer paa et Landbatterie for Ostfriesland, og derved i alt, efter erholdt Vidnesbyrd af fine Forresatte, opfyldt sine Pligter) bekiendtgiøres herved for fraværende Familie og Venner. Et Brev med sidste Post fra Amsterdam, har nu først med Vished givet mig denne sørgelige Efterretning, og hvorved da mit Haab om Hielp og Understøttelse af ham paa mine gamle Dage, er gaaet forloren; tilsidst formedelst, at Skibet, hvilket han som eeneste fra den gule Feber overbleven Officeer, med en meget riig Ladning skulle have hiemført, siden blev taget af Engelske Kapere og som god Priis opbragt til Plymouth. Kiøbenhavn den 23de October 1805. J. With, Bøger. Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1805-10-28
En Fortegnelse over alle hidtil udkomne Sterotyper, e hvoriblandt Histoire naturelle par i uffon, nouvelle Saitionrevne et contmuee par Lacepede 74 Volumes, over enviror 900 estampes, heftet 65 Rd., faaes hos Arnzen & Hartier i Vimmelskaftet Nr. 159.