Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-02
Fortsættelse af Efterretningerne om Expeditionen til Nordpolen i FiorDen lange Dag, som de Reisende tilbragte i Bassinsbugten, varede 1872 Timer, nemlig fra den 7de Juni til den 24de August, i hvilken lange Tid Solen ikke allene stod over Horizonten, men Atmosphærens Temperatur blev ogsaa næsten uforandret den samme. Uagtet det Øde og Eensformighed som hersker i denne Region, var dog Øiet meget behageligt beskiæftiget, da den Ævne at kunne see langt borte fra sig, blev ualmindelig forhøiet ved Lysets Brækning. De Reisende overbeviiste sig fuldkommen om, at deres Synsevne der strakte sig over en Afstand af 150 Engelske Mile. En bestandig tilsyneladende Forandring i Jordlegemernes Figur var ligeledes en Følge af denne Lysets Brækning, da den foraarsagede en Mængde optiske Jllusioner. Himmellegemerne vare dog de interressanteste Gienstænde for Jagttagelsen. Saalænge Maanen var paa Himmelen saae det ud som den fulgte Solen rundt om Horizonten, og naar disse Legemer havde beskrevet deres Bane langs med Biergspidsen hen i Azimuth saa fik Sneen, som af Naturen havde en guulagtig Farve, en fortryllende skiøn Guldglands, som ved sin Reflexion paa Himmelen, malede dette med det prægtigste Grønne. De Soelstraler som skyde over Biergspidserne og som kom i Berøring dermed, gave Jisbiergene, en besynderlig Glands, saa at de faae ud som ligesaamange Palladser, der bestode blot af Sølv og vare udpyntede i den største Mangfoldighed med kostbare Stene. Smaragdgrøn, Saphirblaae og Orangeguul vare Hovedfarverne som de funklede med. Forresten opdagede de Reisende Tilstædeværelsen af en uhyre Mængde carmosinrød Snee, som ved Chemikeren Dr. Bollastons Undersøgelse gav det Resultat, at dens røde Farve er af en vegetabilisk Oprindelse; hvorved desuden dette nordlige Phoenomen synes at være væsentlig forskielligt fra den lignende og tillige langt mindre Qvantitet røde Snee, som blive fundet i de Schveitseriske og andre Alper, ligesom overhovedet fra den i forskiellige Egne undertiden faldne røde Snee; da saavel denne som dens Colorit synes blot at skylde Armosphæren sin Oprindelse og ingenlunde et vegetabilisk Stof Man fandt ogsaa hos de Jndfødte det meteoriske Jern, og erholdt af dem nøie Efterretning om hvor det blev fundet. Alle deres Knivskeder vare gjorte deraf. Undertiden laae en tyk Taage paa Skibet, imedens den blaae Luft lod sig see i Zenith. Naar denne Taage ikke kom saa var Armosphæren hyppig af en ganske uplettet Reenhed; men naar den kom, bragte den Kulde med sig, og Skibstougene bleve omgivne af en Jisskorpe. – Efterat Skibet var kommet over Øen Volstenholme fandt man Jisen af et ganske andet Udseende, end den de hidindtil havde seet. Den var af en grøn Farve, og syntes allerede i en lang Tid at have drevet om i Havet uden dog i mindste Maade at have opløst sig. Den var ved en frygtelig Naturkraft optaarnet over hinanden i en uhyre uregelmæssig Masse, og saaledes sammenfrøssen. – Den 25de August fandt man under den 76 10 nordlig Bredde, at Jisbiergene blot stode med 3/4 Dele af deres Høide under Vandet, da derimod de i Syden stode med 2/3 Dele deraf under Vandet. – Det høieste Punkt, hvortil man trængte frem, naaede man allerede den 25de August, nemlig den 76 10 nordlig Bredde. Fra den Dag af vendte man igien ned til Syden, deels fordi to opdagede Forbierge, kaldede Cap Hardvicke og Cap Caledon, lode sig see bag ved en Kiæde af høie Bierge, saa at man i denne Bredde maatte opgive Haabet om, at finde nogen Vei som førte mod Østen. Man faae endnu altid en Mængde Sælhunde der, og Fodspor af Biørne vare synlige paa flere Steder. Derimod saae man kun faa Fugle, af Hvaler og af andre Dyr slet ingen. Sporene af Biørnene viiste, at disse Dyr i hiin kolde Bredde maatte være af en overordentlig Størrelse, og dette bekræfter sig derved, at man 14 Dage sildigere dræbte to, af hvilke den ene sank ned i Havet; men den anden blev, efter at den var bleven saaret, da den vilde angribe sine Forfølgere, lykkelig fanget, dræbt, og saaledes udstoppet og afsendt til det Brittiske Museum. Den veiede 1131 1/2 Pund, uden endog at iberegne den Mængde Blod som den havde mistet.