Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
J. 18. Hos Fæstebønder skal Tienestefolk, fordet sidste halve Aars tilgodehavende Løn, nyde Fortrins=Ret fremfor Jorddrottens Krav hos Fæsteren, saa at hvad enten denne døer, eller See F. 17. Lon maae ei begieres eller tilstaaes i Sæd, i Steden for Penge. c. 18. Tieneste folks Fortrins=Ret i Husbondens Boe, for deres tilgodehavende Løn. kommer fra Gaarden (være sig frievillig, eller efter Dom ved Rettens Tvang) skal dog Lønnen, først udredes af hans Boe, uagtet Godseieren. kunde have ladet sig give Udlæg og gjort Jndførsel deri, for sin Fordring; J øvrigt forbliver det ved den, i Lovens 5te Bogs 14 Capitels 37 Artikel, Tienestetiende tillagte FortrinsRet for 1 Aars Løn. H. 19. Dersom nogen Tienestetiende, ved at arbeide for sin Husbond, kommer til Skade, See F. 19. Husbondens Pligter imod sine Tienestefolk, naar disse komme til Skade, eller blive syge. paa Helbred eller Lemmer, da skal Husbonden drage Omsorg for ham og bekoste Helbredelsen; men paakommer Tieneren ellers Sygdom i Tienesten, da er Huusbonden ikkun saaledes, som i Placaten af 15de December 1739 er befalet, forbunden til at sørge for hans Helbredelse og Underholdning, indtil han, efter lovlig Opsigelse, forlader sin Tieneste. F. 20. Alle Sager, der angaae Overtrædelse imod denne Anordning, samt Tvistigheder, der reise sig formedelst Mangel af de der, bestemte Pligters Opfyldelse, skulle Herredsfogderne og Birkedommerne (undtagen for saavidt Afgiørelsen umiddelbar er overdraget Amtmændene) behandle som Politie=Sager, og imodtage Klage, hvad enten samme er skrivtlig eller mundtlig, i hvilket sidste Tilfælde den, efter Klagerens Andragende, tages til Protokollen, og deri, enten egenhændigen, eller, dersom Klageren ei kan skrive, da med paaholden Pen af ham underskrives. F. 21. Parter, saavelsom Vidner, skulle være pligtige at møde for Retten, efter Tilsigelse med Aftens=Varsel. Udebliver den indkaldte Part, forelægges han med samme Tids Varsel, og dersom han da ikke møder, dømmes i Følge Lovens 1 Bogs 4 Capitels 30 Artikel, efter det af Klageren fremførte Beviisligheder. Naar Vidner, efter saadan Varsel og Forelæggelse, ikke møde eller bevise lovligt Forfald, da bør Dommeren strax, ved Kiendelse, tilfinde dem at bøde 1 Rdlr. til Sognets Fattige, som strax, udpanter; men udeblive de oftere, da bøde de for hver Gang, paa lige Maade, 2 Rdlr. F. 22. Tilsigelserne bør skee uden Betaling, paa samme Maade, som Forordningen af 24de Julii 1789 befaler i beneficerede Sager, nemlig: af Bønderne i Sognet, iblant hvilke denne Byrde fordeeles ved Omgang. F. 23. Dommeren skal først søge at foreene, Parterne, men naar Forliig ei kan bevirkes, See C. 20. Om Rettergangsmaaden naar Overtrædelser imod denne Anordning paaklages. eller Tvistigheder opstaae imellem Huusbond, og Tienestetiende, betreffende de der bestemte Rettigheder og Pligter. H. 21. Herom handles ogsaa i de efterfølgende Artikler. bør han, uden Prokuratorers Mellemkomst, tilendebringe Sagerne saa hustig som mueligt, og skal derfor baade Sagerne selv og især de nødvendige Forhører foretages uden for de sædvanlige Tingdage, med mindre der da er Tid til over, saa at andre Forretninger og de ved Retten staaende Sagers Fremme ikke derved opholdes. F. 24. Dommeren, (som i disse Sager tillige fører Protokollen, hvad enten han er Skriver, eller ikke, bør ei fordre eller modtage meere i Salarto for hver Sag, end 24 Sk., med mindre Acten indeholder over 3 Ark, da han, naar samme forlanges beskreven, bør nyde 8 Sk. for hvert Ark, som den er større; hvilke Omkostninger den tabende altid dømmes til at betale. F. 25. Sagerne skulle behandles i en særskilt, af Amtmanden dertil authoriseret, Protokol, hvori Dommene tillige bør indføres. C. 26. Disse bør efterkommes og fuldbyrdes inden 3 Solemærker, og Udpantningen skal, naar Rettens Kiendelse ei paaankes, skee efteren Udskrift af Dom. Slutningen allene, for hvilken ingen Betaling erlægges. I øvrigt vil Be tillade, at alt, hvad i disse Sager forhandles, maae gives beskrevet paa ustemplet Papiir, hvilket og maae bruges saavel til Protokollen, som de Dokumenter, der fremlægges i Retten. C. 27. Sogne= og Bondefogderne, samt i de Byer, hvor ingen af disse findes, Oldermanden, skulle, under Herredsfogdernes og Birkedommernes Bestyrelse, have Opsigt med, at Orden og Sædelighed, i Følge Anordningerne, haandthæves. I Tilfælde af Overtrædelse bør de først advare dem, som der giøre sig skyldige; men dersom de ikke rette sig efter saadan Paamindelse, og bør de uopholdeligen andrage det for den vedkommende Rettens=Betient; og skal Opsynsmændene i hver Bye gives en Jnstrux, der indeholder de væsentligste af deres Pligter i denne Henseende; til hvilken Jnstrux enhver Rettens Betient skal sende Amtmanden et Forslag, da han derefter forfatter Jnstruxen og tilstiller Herredsfogderne og Birkedommerne den, i sin behørige Form, hvorefter den afleveres til Opsynsmændene og bekiendtgiøres for Almuen. See C. 24. Hvormeget Rettens=Betiente maae tage i Betaling. J. F. Jenne Tilfælde, hvor Herredsfogdernes og Birkedommernes Nærværelse: fordres, paa Stedet, for hastig at tilveiebringe Orden, og Rolighed, eller naar det, til Sagens Oplysning, er nødvendigt, at Forhør der optages, skal disse være pligtige, paa Embeds Vegne, at indfinde sig, hvad enten de herom blive vidende, ved Anmeldelse af Opsynsmændene, eller andre vedkommende; I første Tilfælde skal dem gives frie Befordring af Sognet, efter Omgang. men i sidste Tilfælde af Reqvirenten. J øvrigt skal Rettens=Betiente ikke betales videre for saadan Forretning, end det, som tilforn er bestemt. s. 29. Naar Politie=Retten holdes paa Tinget, skal 2de af de sædvanlige Stokkemænd, som Vidner, være nærværende; men holdes den paa et andet Sted, skal Dommeren udmelde 2de Mænd af den nærmeste Bye, hvilke, uden Vægring, bør følge ham. (Fortsættelsen følger.) Politisk.