JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Ved Proclama, som er læst i vedkommende Over= og Underretter er samt O lige Arvinger efter afdøde Anne Sophie Schmit, Enke og Wohnsen i Torbenfeld, og hendes forhen afdøde Mand Hr. Landvæsen, Commissair Otto Wohusen, med 6 og 12 Ugers Varsel indkalde. her hos mig at møde og beviisliggjøre deres Arverettighed. JligemaaStervboets Credi= og Debitorer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøre saavelsom og at Skiftet efter bemeldte Afdøde fortsættes ved en Samlider paa Skriverstuen Tirsdagen den 3die Martii førstkommende om Formi dagen Kl. 9 slet. Frydendahl pr. Ringsted, den 18de Januar 1812. Paa Skifteforvalteren 3 1 Hr. General=Krigs=Commis van Deurses Vegne, som Fuldmægtig i Herdahl. (ig 1810 & 11) De som maatte have noget at fordre udi afgange Jomfrue Anne Buchhalts Stervboe, indraldes herved med 12 Ugers Varsel, til udi den Kongelige Lands Over, sam Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes er og indkaldet med lovlig Varsel den Afdødes Arviger for at legitimere og paasee deres Arveret. (3 3/2 1810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Land, Over= samt Hof= og Stadsret den 20de denne ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. afskediget SaperMagnus Milanders Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, i udi den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commision at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes er og indfaldt med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee der Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commision i Kiøbenhavn, den 21de Januari 1812. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
med Proclama, dat. 8de Januari 1812, som for vedkommende Over underretter er publiceret, ere alle de, som udi Stervboet efter den hi i Byen afdøde Borger og Kiøbmand Thomas Petersen maatte ha noget at fordre eller andrage, indkaldede med 12 Ugers Varsel at frenkomme for Skifteretten i Colding med behørige og legitimeerte Anmelde ser og Fordringer. Ligeledes ere alle, som til dette Stervboe maatte vær noget skyldige (de undtagne, hvis Pante=Obligationer ere opsagte at udtales til bestemt Tid) indkaldte derfore at give behørig Rigtighed inde samme Tids Frist, saafremt de vil undgaae Sogsmaal. Dette bekiendtgiøres saaledes i de offentlige Tidender til Efterretning for alle Vedkomende. Colding Raadstue, den 18de Januari 1812. Magistraten.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Ved Proclama, dat. 6te Januari 1812, som for vedkommende Over Underretter er publiceret, ere alle de, som udi Stervboet efter he Byen afgangne Madame Hedevig Wissing, forhen afdøde Raadma- og Kiøbmand Michael Wissings Efterleverske, maatte have no at fordre eller andrage, indkaldede med 12 Ugers Varsel at fremkomme : Skifteretten i Colding med behørige og legitimeerte Anmeldelser og F. dringer. Ligeledes ere alle, som til dette Stervboe maatte være no skyldige, (de undtagne, hvis udstædte Pante=Obligationer ikke hidtil blevne opsagte til Udbetaling) indkaldte derfore at gjøre behørig Rigtig inden samme Tids Frist, saafremt de vil undgaae Sogsmaal. Dette kiendtgiøres saaledes i de offentlige Tidender til Efterretning for alle kommende. Colding Raadstue, den 11te Januari 1812. Magistraten. (2 27 1810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongel de Over= samt Hof= og Stadsret her i Steden 13de dennes, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre ofgangne Bogholder Friderich Tietgens og efterlevende Enke Af Tietgens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til udi den gelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at an og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes er og indkaldet med le Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arve hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongel. Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis Kiøbenhavn, den 14de Januar 1812. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te October f. A., fo et læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret den g d. M., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, 13 pana præcis petui slum, alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos som forhen værende Eier af Bjørnemose Gaard og Gods med deres stand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrævnForløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Fraugdegaard ved Odense, den 20de Januar 1812. Heinen, Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
udenlandske Efterretninger. Hamburg, den 30te Januar. Et idag udkommen overordentligt Nummer af Journal du Depart. des Bouches de i Elbe indeholder følgende officielle Efterretninger fra de Keiserl. Armeer i Spanien: Beretning fra Marschal Suchet til Hs. Durchl. Prindsen af Neuschattel og Wagram, Major General.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Hovedqvarteret Valencia, den 12te Januar 1812. Min Herre. Jeg beder Deres Durchl. at bekiendtgiøre Hs. Majestæt Keiseren, at hans Befalinger ere udførte. Valencia har overgivet sig til Hs. Majestæts Vaaben. De hastige Bevægelser den 26de December have nødt Fienden til at trække sig tilbage til sine befæstede Linier. De Troppers Forfølgelse til St. Philippi, der vare undkomne fra Valencia, har betaget Blake alt Haab om Bistand. Berendingen fuldendtes med standhaftig Udholdenhed. Begierlig efter Hæder søgte Armeen Faren og aflog 3 Angreb med stor Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Jngenieur=Arbeidernes Dristighed, som Natten fra 1ste til 2den Januar aabnede Løbegravenne 70 til 80 Favne fra Fiendens Værker, og i 4 Dage og Nætter bragde Batterierne indtil 15 Favne fra Gravene; Artilleriets utroelige Arbeider, som anlagde sine Batterier indtil 60 Favnes Afstand, og bragde det saavidt at de, Regnen og de ufremkommelige Veie uagtet, kunde besætte dem med Artillerie; Jnfanteriets Standhaftighed, som tog Deel i alle disse Arbeider, havde til Følge at de fiendtlige Linier bleve forladte, der var besatte med 81. Kononer. Disse Linier have 6000 Favne i Omkreds. Valencia har anvende 12 Millioner Realer paa at opføre dem, og brugt Tusinde Hænder, dertil i en Tid af 2 Aar. Jeg havde ladet Bombardementet begynde den 5te. Den 6te foreslog jeg en Capitulation, som blev forkastet. Jeg lod Jlden fordoble, og i 3 Dage og Nætter faldt 2700 Bomber, i Staden, der foraarsagede Explosioner og adskillige store Ildsvaader. Artilleriet havde med roesværdig Kappelyst faaet 2 Batterier, hver i paa ti 24pundigere opførte, der vare færdige til at skyde Bresche paa det sidste Sted. Ingenieurene havde, med deres sædvanlige Virksomhed bragt det saavidt, at de vare indlogerte i Forstædernes Huse og faaet Miner anbragte under Stadens 2 Hovedporte, da den øverste kommanderende Grneral Blakke, som frygtede de skrækkelige og nære Følger af en Storm, antog efterstaaende Capitulation, der bringer Staden Valencia i Keiserens Magt tilligemed 374 Artilleriestykker, 180,000 Pd. Krudt, 3 Millioner Patroner, 16131 Mand fangne Linietropper, efter den her hosføiede Etat, der er overgivet af Generalen, den spanske Generalstabs Chef, 1950 Syge i Valencias og Valdianas Hospitaler, 1800 Artillerie= og Cavallerie-Heste, 21 Faner, 893 Officerer, 22 Generaler eller Brigaderer, hvori iblandt Zayas, Lerdizabal som commanderede Expeditionsdivisionerne, Miranda, Marco deel Ponte, Commandant over Valencia Armeen, Sea, Commandant over Cavalleriet, Marquis af Rocca &c., 4 Generallieutenanter, 4 Marechaux de Camp og et stort Antal Oberster, General en Chef Odonnel og General-Capitain Blake. Ved denne Leilighed lide Jnsurgenterne et uopretteligt Tab. De tabe 50 gode Artillerie-Officerer, der kom fra Skolen i Segovia, 385 Minerer og Sappeurer og 1400 gamle Artillerister, hvoriblandt 4 skiønne Compagnier ridende Artillerie, som betiente 30 forspændte i Feltstykker. Militsens Afvæbning vedvarer og skal snart være fuldendt, Deres Durchl. ville, ved at giennemlæse Capitulationens 4de Artikel see, at jeg har grebet Leiligheden til at opfylde Keiserens naadige til Hensigter, i det jeg har udvirket 2000 franske eller allierede Fangers i nære Tilbagekomst, og har Haab om en endnu betydeligere Udvexling. Artillerie og Jngenieur Generalerne Valke og Rogniat have bestoret deres Vaaben med deres sædvanlige Talent. General Grev Reille har, i Spidsen af sit Corps, beviist den største Virksomhed, og Generalerne Palombini og Severoli den største Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Generalerne Harispe, Habert, Musnier og St. Cyr Rugnes, Generalstabens Chef, have tjent med den vedholdende Jver, der besielede at dem siden deres Ankomst til Spanien. Jeg skal have den Ære med allerførste at oversende Fortegnelsen paa de Naadesbeviisninger, som jeg udbeder mig af Keiserens Godhed for hans Armee. Jeg beder Dem, min Herre, at forelægge Hs. Majestæt denne Fortegnelse. Jeg er med Respect &c.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Napoleon. Darn. Thuilleriernes Palais, den 24de Januar 1812. Napoleon a. Vi have udnævnt og udnævne Marschal Grev Suget til Hertug af Albusera. Han skal nyde og besidde de med anførte Hertugdømme forbundne Titler, Prarogativer og Domainer, ifølge de Patentbreve, som udkastes i Vort Segl-Conseil og forsegles af Vor Cousin, Fyrste Rigser, kekantsleren.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Napoleon. Daru. Hamburg, den 31te Januar. Foruden de igaar i et overordentligt Blad meddeelte Efterretninger og Valencias Overgivelse, med deler vor Journal idag endnu er Skrivelse fra Marschal Suchet der indeholder Efterretning om adskillige Tildragelser, der have fundet Sted før Valencia; Overgivelse, samt Marschallens Opfordring til Blake og dennes Svar. (Disse skulle vorde meddelte i næste Nummer.)
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Paris, den 22de Januar. Moniteuren for i Dag indeholder følgende Keiserlige Decret; Palaiet i Amsterdam, den 18de October 1811. Rapoleon, de Franskes Keiser, Konge af Jtalien a. a. Af den Beretning Vi have imodtaget, angaaende den under Navn af den Kongl. Unionsorden i Vore hollandske Departementer oprettede Jnstitution, have Vi seet, at denne Orden, ifølge den med dette Lands Regiering forefaldne Forandring, er tilintetgjort, ligesom tilforn er skeet med alle Ordener i Piemont, Toscana, de romerske Stater og alle de Lande, som efterhaanden ere blevne foressede med Riget.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
J det Vi erklære denne Tilintetgiørelse, ville Vi tillige gribe Leiligheden for at give tilkiende, at de Tienester, som, efter offentlig Pligts Orden, ere beviste mod Souverainen og Fædrelandet i de Stater, der siden ere komne under Vort Herredømme, beholde deres Fortieneste i Vore Øine, om de endog have været Os til Skade.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
J denne Hensigt have Vi anseet det for tienligt at stifte en nye Orden, og Vi ere saa meget mere bevægede dertil, da Vort Riges Udvidelse har forøget Antallet paa de af Vore Undersaatter, som udmærke sig i Udøvelsen af Rets- og Bestyrelses=Functioner, samt i Vaaben; og da de Tienester af allehaande Slags, som Vi gierne belønne, have mangfoldiggjort sig i den Grad, at Æreslegionens Grændseer allerede ere overskredne, og Vor Orden af de 3 gyldne Skind kun for en Deel kan afhielpe denne Mangel, eftersom den er bestemt til Belønning for militaire Tienester.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Af disse Aarsager have Vi, efterat have hørt Vort Statsraad, de creteret og forordnet, og decretere og forordne som følger: Første Afdeling. om Reutionordenens Stiftelse, Jndretning og i Bestyrelse. Art. 1) Ved nærværende Decret stifte og oprette Vi den Keiserl. 1 Orden de la Reution. 2) Reunionordenen er bestemt til at belønne Tienester, der udvises i Udøvelsen af Rets- og Bestyrelses=Functioner, eller paa den militaire Bane, af alle Vore Undersaatter. 3) En Stormesters Titel og Rettigheder af den Keiserl. Reunionsorden skal udelukkende forbeholdes Os og Vore Thronfølgere. 4) Reunionordene skal bestaae af 200 Storkors, 1000 Commandeurer og 10,000 Riddere. Den skal have en Storkantsler og en Storskatmester, der begge skulle have Rang af Storkors og bære denne i Grads Decoration. 5) I Ordens-Conseilet præsidere Vi eller en Prinds af Vort Blod, eller en Prinds Stordignitarius, Storkors af Ordenen, som Vi tilden Ende udnævne. Det skal bestaae af 7 Storkors, Storkantsleren og Storskatmesteren. 6 og 7) Conseilet skal samles een Gang om Aaret, for at høre Storkantslerens og Storskatmesterens Beretninger om Ordenens Status og dens Godsers Forvaltning. Storkantsleren skal holde Conseilets Deliberationsbog, redigere Protocollerne, udfærdige Brevets og besørge Correspondentsen. 3) Storskatmesteren bestyrer Ordensgodserne. 9) (Den Eed, som Medlemmerne have at sværge, og som leveredes i i sidste Nummer.) Anden Afdeling. Om Decorationen. Art. 10) Den Keiserlige Reunionordens Decorationer skulle indrettes efter de her hosføiede, med Vores Tilladelse forsynede, Mønstere. 11) Storkorsene bære Korset i et bredt himmelblaat Baand over Skuldrene, fra høire til venstre. Ligeledes bære de paa Siden at Kiolen Ordenstegnet stukket i Sølv. Commandeurerne bære et lignende Kors om Halsen, men ikke saa stort, i et himmelblaat Baand. 10 Ridderne bære Korset i et himmelblaat Baand paa den venstre Side ka af Brystet. Tredie Afdeling. Almindelige Foranstaltninger. Art. 12) Den Kongelige Unions=Orden er ophævet og tilintet, gjort. Denne Ordens Storkors, Commandeurer og Riddere høre, i deres respective Qvaliteter, til den Keiserlige Reunionorden. 13) alle Ordener i de andre Lande, som siden Vor Regierings Begyndelse ere forenede med Vort Rige, ere ligeledes ophævede. Alle de af Vore Undersaatter, som vare beklædte med omtalte Ordener, ere berettigede til at optages i Reunionordenen. De have Tilladelse til at henvende sig til den Keiserlige Reunionordens Storkantsler, for af Vor Naade at udbede sig Optagelsen. 14) De Foranstaltninger, som ere trufne i Beslutningen af 24de Ventose Aar 12, i Henseende til Tabet af Egenskab som Medlem af Æreslegionen, og Suspenderingen af Udøvelsen af de Rettigheder det tilkomme dem som saadanne, skulle ogsaa anvendes paa Reunionordegens Medlemmer. Vor Storkanteler for Rennionordenen paalægges Udførelsen af naa du værende Decret, som skal indrykkes i Lov=Bulletinen.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Napoleon. Grev Darn. Den 23de Januar. Ved et i Thuilleriernes Pallads den 22 Januar udstædt Decret, har Hs. Majestæt udnævnt Hr. ForrieTold-Directeur i Rom, til General-Directeur for Rigets Told.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Under 19de d. M. har Hs. Majestæt udgivet et Decret, i 36 A. tikler, angaaende Troppernes Mondur.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Contingentet til Conskriptionen for 1812 beløber sig i Staden Pe ris til 990 Mand.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Fra Brest meldes, at en fra Jsle de France kommende Parlementair er ankommen til Port Navals.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Naney, den 19de Januar. Alle Bagere og Slagtere, saavelsom ogsaa de øvrige Arbeidere, den allerede vare indkaldte til Observations=Corpset ved Elben, skulle af gaae imorgen den 20de dennes til deres Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Fra Jtalien, den 15de Januar. Lord Bentink har havt en Samtale i Palermo med Kongen, hvori paa Lorden overtog Commandoen over den ficilianske Land= og Søemagt. To Proclamationer, den ene af Kongen, den anden af den engelske Minister, bekiendtgjorde, at denne Forholdsregel var Resultatet af begge Hoffernes Overeenskomster. J Henseende til Civil- og Bestyrelses Væsenet forefaldt ingen Forandring. Adskillige Arresteringer og Henrettelser have fundet Sted, og det endog med Personer, som vare Dronningens Tilhængere.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Kongen af Neavel holdt for et Par Dage siden Mønstring over en i Caserta liggende Garderegiment.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Semlin, den 1ste Januar. Jaaar have Servierne givet Artilleriesalver for at festligholde en over Tyrkerne vunden Fordeel, der skal være meldt General CjerniGeorg. Følgende ere de Efterretninger man derom meddeler : Da Storvisiren befandt sig aldeles uden Levnetsmidler og Fourage, fattede han den Bestatning at giøre et Udfald med alle i Ruschtschua, indesluttede Tropper, hvis Antal beløb sig til 25,000 Mand, for at bane sig en Vei igjennem Russernes Forskandsninger og Redouter, som paa alle Sider omringede Staden. Følgen deraf var en skrækkelig Kamp. Tyrkerne satte deres Haab allene til deres Sabler og hun tige Heste. Russerne vare beskyttede ved deres Liniers Artillerie Paschaer og Beyer styrtede sig midt ind i de fiendtlige Linier. Man g forsikkrer, at der paa begge Sider ere faldne 10,000 Mand. Storvisiren havde forklædt sig som gemeen Janitschar, og huggede sig lykkelig igiennem de fiendtlige Linier med et Corps Cavallerie, som Russerne ikke kunde forfølge. Man troer at Storvisiren er ankommen til Schumla, hvor et frisk Troppecorps befinder sig.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
London, den 13de Januar. Kongen drager nu mere Opmærksomhed paa sin Person og Tolette end forhen. Han har forlangt en nye blaae Klædning, som han nu i nogle Dage har baaren.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Man viser nu i London den største Smaragd der nogensinde er seet i Verden. Den er funden i Tippo Saibs Skat og veier 506 Gran
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Udenlandske Efterretninger. Altona, den 29de Januar. Hs. Majestæt, vor elskte og almindelig tilbedede Konges Fødselsdag høitideligholdtes i denne Stad igaar paa en til Dagens Værdighed passende Maade. Allerede tidlig om Morgenen forsamlede det herværende borgerlige Corpses Officerer sig hos Overpræsidenten, for at forsikkre ham om deres Glæde og ærefrygtsfulde Sindelag imod deres Monark, og fulgde ham derefter til Christianeets store Høresal, hvor Stadens Øvrigheder og en talrig Forsamling bivaanede de Taler, som i Anledning af Dagen holdtes af Subrector Magister Lille og Studens Limpricht. Efter befaling af Commandanten Major von Haffer, Ridder af Dannebrogen, paraderede herpaa alle Garnisonens Tropper, i Overværelse af de indbudne herværende Autoriteter, adskillige Keiserl. Kongl. franske Officerer af Distinction og de samtlige indbudne fornemme Jndvaanere, som derefter beværtedes af Hr. Commandanten, med en Dejen er dinatoire i det rainvilleske Huus. Om Middagen havde en lige saa glimrende som talrig Forsamling forenet sig til et Maaltid i Museet, og om Aftenen gav vort borgerlige Cavallericcorps et glimrende Aftensmaaltid i Giestgiver Hr. Fran tes Hotel, hvortil de herværende Autoriteter ligeledes vare indbudne, og som endtes med et muntert Bal.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
J Skuespilhuset var foranstaltet en stærk besøgt Maskerade. Og saa havde adskillige Privatselskaber forenet sig til Dands og anden anstændig Fornøielse. Ligeledes toge de Fattige i vor Stad Deel i den almindelige Glæde, da der om Morgenen paa denne festlige Dag uddeeltes Brød, Kiød og andre Spisevarer til dem. Om Formiddagen holdt det herværende Understøttelses-Jnstitut en Forsamling til Dagens Festligholdelse.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Ved de forskillige Fester udbragtes Hs. Kongl. Majestæts og det Kongl. Huses Skaaler med almindelig Enthusiasmus. - Til den af Commandanten Overqvarteermester og Ridder von Haffner foranstaltede Parade og Frokost vare Hs. Durchl. Hertugen, af Holstein Dæk, Generallieutenant, adskillige fornemme franske Officerer og Byens Honoratiores indbudne. Efter endt Parade og Revde, gav det Militaire 3 Salver, ledsagede med et glædeligt Hurraraab, som den talrige forsamlede Mængde istemte, og derpaa begave alle de Jndbudte sig til det rainvilleske Hotel. J den smagfuldt indrettede med det Kongelige danske Flag decorerede Salon, hvori i det Kongelige danske Vaaben præsenterede sig paa et Forhæng, var et Taffel paa 100 Couverts serveret i en Halveirkel, i hvis Rundig stod et dækket Bord, hvorved en Soldat af hvert Slags Vaaben af de tilstædeværende Tropper spiste, imedens Forfriskningen tildeeltes Tropperne i Haven. Ved Slutningen af Maaltidet hævede i sig det ovennævnte Forhæng, og man saae under Flagene Hs. Majestæt Kongens Büste, omgiven af en Grenadeervagt, der var formeret i i en Halveirkel og anført af en Capitain, samt 4 Officerer ved Siderne af Piedestalen, hvorpaa en skiøn Tale holdtes, i hvilken de tilstædeværende danske Mænd opfordredes til med nye Troskab, Hengivenhed og Jver at hylde Kongen Landets hulde Fader paa denne hans og hele Landets Glædesdag. Derpaa udbragdes Monarkens Skaal af Hs. Durchl. Hertugen af Holstein Beck, under Geværild; under en vedholdende Musketild, indbares Basten i Selskabets Sal af en Capitain ledsaget af Officererne og Grenadeercommandoet, og saaledes endtes Festligheden, hvori alle Tilstædeværende havde taget den meest levende Deel.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
J Budstikken læses Følgende: Saasnart den høitidelige Fest, i Anledning af Hs. Majestæts Sauction af et norsk Universitet, var af holden her i Christiania paa den bestemte Tid, og der, saavel forinden som strax efter, var indløbet Efterretninger, at der næsten i enhver Afdeling af Selskabet, og det ei allene i Districternes Hovedsæde, men og rundt om i Bygderne, var efter ethvert Steds Localitet anrettet Høitideligheder, der noksom vidnede om den særdeles Glæde og inderlige Taknemmelighed, hvormed dette vor Konges landsfaderlige Bud blev modtaget; ansaae Directionen det for Pligt, allerunderdanigst at forelægge Hs. Majestæt Jndberetningen om den foreslaaede og af det hele Selskab bifaldte og rundt om i Norge udførte, Glædes fest over vor Siette Frederiks store Velgierning imod sit norske Folk. - Paa Directionens allerunderdanigste Skrivelse derom af 21de Decbr. f. A. har Hs. Majestæt, Selskabets høie Beskytter, under 6te Januar d. A. allernaadigst behaget at tilskrive Directionen saaledes J det Vi med særdeles allerhøieste Velbehag have erfaret den almindelige og høitidelige Glæde, med hvilken Vor Beslutning, angaaende et fuldstændigt Universitets Oprettelse, er bleven modtaget af Vore troe og kiære norske Undersaatter, ville Vi allernaadigst have Directionen tilkiendegivet Vor allerhøieste Tak for den af Samme derom allerunderdanigst indsendte Beretning." befalendes Eder Gud, Givet i Vor Residentsstad Kiøbenhavn, den 6te Januar 1812. Frederik R.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Christiansand, den 27de Januar. Man har her faaet Efterretning om, at der nu igien vise sig engelske Krydsere under Skagen Corsøer, den 2den Februar. J Beltet ere ingen fiendtlige Sel lere.
Berlingske Tidende, 1812-02-03
Kiøbenhavn, den 3die Februar. Ved kongelig Resolution, af 21de Januar d. A., er Cancelliepræsident Kaas, Storkors af Dannebrogen, i Naade entlediget fra at være Medlem af Postkasse Pensionsdirectionen, og i hans Sted Conferentsraad Cold, Commandeur af Dannebrogen, tillagt befaling, fra Cancelliets Side, at tiltræde forbemældte Direction.