Berlingske Tidende, 1805-04-19
Fra Pressen er udkommen: Carite og Polvdor af J. J. Bartheiemt, Forfatter til Anacharsts Reise, (6 Art. Den indeholder følgende: Polyders Fader, Minister ved Hoffe, i Athen, forfulgt af Menneskenes Uretfærdighed og Tidsalderens Utaknemlighed, valgte sig en eensom Skov til Opholdssted. Carittes Moder, en ung Enke, nedtrykt af Modgang, boesadte sig og samme Sted. Fælleds Naboeskab og Skjebne bragte dem til at knytte Venskabsbaand og de udgjorde nu er Familie. Polydor og Carittes Opdragelse var deres eneste Syssel og disse skulle blive deres Alderdoms Trøst og Støtte. Jen ulykkelig Krig maatte Athenienserne indgaae et Forlig, at levere aarlig 7 unge Drenge og 7 unge Piger, hvilke skulde være et Hævnoffer for deres faldne Anfører. Polydor blive frikiendt, men Caritte bestemt til Offer. Af Medynt friekiendes hun og sættes i Land paa Øen Naxos. Prindsen indtages af hende og bemægtiger sig hendes Person, men hun redder sig med Flugten og finder uventet sin Polyddrigien. Et phonicisk Røver, skib tager dem med for at føre dem til deres Fædreland, men adskiller dem og sælger dem som Slaver. Polydor kommer om sider til Creta, og erfarer at Æskulaps Præst har bemægtigen sig Carite. Athen havde paa samme Tid erklæret Creta Krig, Han flygter til Athen, finder igien sin Fader og faaer Commandoen over Armeen. Han eroberer Staden Epidaurus og befrier Caritte, som en af hans Venner havde skiult i Templet, for at befrie hende fra Præstens Gensomheder. De ægte hinanden og nyde en uafbrudt Lyksalighed til Løn for deres Stand, haftighed og Troskab. Den faaes for 2 Mk. 8 s. indheftet hos A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236. Myelig har forladt Pressen, Naturhistorie for hver Mand, 1ste Binds 2den Deel, af Assessor og Commiteret Rafn. Dette Skrivt, der saa gandske udmærket sialfor ndre Naturhistorier, især derved, at det tager fornemmeligen ensyn til Huusdyrene, beskriver Racerne, deres Vigtighed og itte Behandling &c., indeholder : en fuldstændig Udsigt overesteavlen i Almindelighed og den danske i Særdeleshed, lige a over Svincavlen. Først Hefteslægten, den vilde Hest; en tamme Hest. Racer i Asien; den arabiske Hest, som deles i den ædle og mere almindelige Race, Kachlæn og Kadischi, den persiske Hest, den hvidfødte Hest, den ægyptiske cirtasiske, turkamanniske, tatariske og tyrkiske Hest. Race i Afrika, den barbariske Hest, Hesten i Marokko. Europærske Racer; den ungerske Hest, den siebenburgiske, polske og molduniske Hest; den russiske Hest, den kirgisiske, baskiriske, kalmukiske, donske, ukrainer og aporogiske Hest: den spanske Hest. Jtalienske Racer: den neapolitanske, polefinske og sardiniske Hest. Franske Racer: den limosinske, normandtske og cottentinske Hest. Engelske Racer: Veddeløberen, Ridehesten, Karethesten, Arbeidshesten, Klepperten, den hollandske Hest, Schweitzer=Hesten. Tydske Heste. Den würtembergske, hannoverske, meklenborgske, frisiske, steermarkiske, Karnther og Krainer=Hesten, den bøhmiske og preussiske Hest. Danske Heste. Den siellandske og fyenske Hest, den jydske Hest i Veile Amt, Ribe, Ringkiøbing, Aarhuus, Randers, Viborg, Thisted, Aalborg og Hiøring Amt, Salling=Hesten, Thyboe, Morsøe= og Vensyssel=Hesten: den schlesvig holsteenske Geest og Marsk Hest, Beskrivelse over den i alle Amterne. Norske Heste: Den islandske, færsiske, ørlandske og svenske Hest. Alle disse Racer beskrevne med det der udmærker enhver især. Om det i den udvortes Form, som udmærker de ædle Heste fra de gemene. Hestens Benævnelser, Alder, Racernes Vedligeholdelse, Racernes Fornyelse, om Parringen, Valg af Hingster og Hopper, om Bedækningen. om Drægtigheden, Kastningen, Folingen, Føllenes Behandling indtil deres 5te Aar, Hingsternes, Folhoppernes, Cavalleriehestenes Foder og Behandling i danske og fremmede Stutterier, og Marstalve, om de forskiellige Foderarters Værd, om Vandet, Hudens Reenholdelse, Regler for ikke at misbruge Hesten, Hestens Lod, Temperament, Fiender, Nytte og Brug, Seletøiet, Melk, Hestekiød, Fidt, Been, Marv, Huder, Haar, Seener, Blod Ginding. Den nogenhalede Hest, Æselhesten, den vilde og tamme. Det store Muuldyr, det lille Muulæsel, Zebrahesten, Qnaggahesten, den trehovede Hest. - Svineslægten: Vildsvinet, det tamme Sogn; Racerne: det jydske Stun, det siellandske og fyenske Svun, det chinesiske, det sorte lavbenede portugisiske, Mongolitzer=Svinet, det store engelske, det brogede Barkshire=Svin, den wittiske Race, den kortrigske Race, Svinets Alder, Kiendetegn paa et godt Sviin. Parring og Drægtighed, Ornens og de farende Søers Behandling, Grisenes Behandling, de ældre Lavesviins Behandling, Indretningen af en god Svinestie, Sninets Mæstning med Kornarter, med Rodfrugter, med Bælgfrugter, Træfrugter, Foderurter, Ukrud, Spøl, Mask, Stivelsebærme, Grøft, Klid, Hørfrøe, Oliekager, Melk, Valle, Hestekiød. Operationer med Sviin for lettere at finde dem og bevare Racen, Svinets Ringning, Nytten af Svinet, dets Sygdom, det guineiske Svun, Moskus=Svinet, det africanske, det æthiopiske Sviin, Hjorte=Svinet. Dette Skrivt (stør 22 Ark) koster, 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. 4 s. paa Skrivp., heftet 8 s. mere, hos A. er S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.