JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-01-09
naar den tydske Committees Underhandlinger hidindtil ingen ganske afgiørende Resultater have frembragt, saa kan man just ikke finde dette paafaldende. Hovedinteressenternes forskiellige Synsmaader, paa den ene Side Directorialplanerne, paa den anden Fastholdelse ved alle saakaldte Souverainitetsrettigheder fra det forrige Rhinforbund, staae for langt fra hverandre til at man saasnart kunde haabe en fuldkommen Enighed, som desuagtet dog ufeilbarlig vil følge, saafremt blot først de store politiske Spørgsmaal angaaende Sachsen, hvorover Discussionerne endnu vedvare, blive bragte i det Rene. Ved den tydske Committe og for de indre Anliggender kunde Østerrig, efter Sagernes Stilling, fordet første ikke paatage sig andet end en blot ledende og meglende Rolle hvor stort end deres Tal er, som, mindre underrettede om Tingene Gang, havde ønske mere afgiørende Skridt, og en fuldkommen energisk Fremfærd fra østerrigsk Side. Om enkelte Ministres Fortienester uagtet denne vanskelige Stilling i det Hele, lod sig vistnok sige meget Godt; det vil ufeilbarligen vise sig naar disse Forhandlingers Actstykker engang vorde bekiendtgjorte. Blandt Andet ere ogsaa den hannoverske Ministers Bestræbelser og Flid for Alt, hvad der angaaer Tydske lands tilkommende Forfatning og Vilfærd, erkiendte som særdeles fortienstfulde. Ogsaa i de forenede Fyrsters og frie Stæders Skridt har en patriotisk Aand udviklet sig. Men til et almindeligt heldigt Udfald udkræves ogsaa en almindelig Samstemming. Man taler paa ny stærkt om, at Congressen for Tydsklands indre Anliggender skal forlægges til Frankfurt, eller at der, saasnart Wienercongressen er endt, skal anordnes en ny Sammenkomst i dette Øiemed i bemeldte Stad.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
J Anledning af de 10 Millioner Mennesker, som ere lovede Preussen, og som det nu har fordret, vare allehaande Stridigheder, om det virkelige Folketal i adskillige Lande, som Preussen har besiddet før Aaret 1806, eller nu skal adqvirere. Der er nu nedsat en Commission til at undersøge den virkelige Folkemængde i saadanne Provindser, som Preussen enten ikke faaer tilbage, eller som det skal have til Skadesholdelse. Commissionen forsamler sig hos Lord Clancarty, engelsk Gesandt ved det russiske Hof. Paa preussisk Side have Statsraaderne Hofmann og Jordans Sæde i denne Commission, Naar Freden bliver varig, tør man med Vished love sig, at der om kort Tid vil blive oprettet en offentlig Finantsanstalt her i Hovedstaden, hvorved den østerrigske Stats Nationalcredit uden al Tvivl vilblive meget væsentlig forbedret og om føie Tid ganske reise sig.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- General Lecchi og de andre tilligemed ham i Mayland heftede italienske Generaler blive beskyldte for farlige Forstaaelser og oprørske Planer mod vor Regiering, hvilke man dog har vidst at qvæle strax Begyndelsen førend de kom til Modenhed.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Paris, den 24de December. Om Eftermiddagen den 22de dennes kom Hs. Kongl. Høihed Monsteur tilbage fra sin Reise til Sens. Paa hele Veien havde han modtaget de meest levende og utvetydige Beviser paa Jndvaanernes Kærlighed og hengivenhed for det bourbønske Huus og hans egen høie Person. Jgaar holdt Kongen et Statsraad, hvori ogsaa Monsteur og begge dennes Sønner vare tilstæde.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Kongen har givet de Caminade de Castres Ordre at begive sig til London, for at overbringe Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten Helligaandsordenens Decorationer, som Hs. Majestæt vil tilbyde Høistsamme.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Den spanske General Mina som Busselertidenden lod afreise til Engelland, opholder sig endnu bestandig i Bar sur Aube. Man skriver fra Valladolid under nyeste Datum: "Fortre eller fire Dage siden maa den franske Gesandt allerede være kommen til Madrid. Han blev gjerne seet paa sin hele Reise igiennem Spanien, og modtoges allevegne med Udmærkelse, da den klogere Deel af Nationen er overbeviist om, at Frankrig og Spanten bør staae i venskabeligt Forhold til hinanden, samt at Politik og Handelens Opkomst tilraade en lykkelig Forbindelse; at begge derimod maae lide derunder, hvis de nære forskjelligt Sindelag.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Den 28de December. Efterretningen og Fredsslutningen mellem Engelland og America har været meget behagelig saavel for vor Regiering som vore Handlende, da derved Europas Blocadesystem er ophørt, og altsaa hiller ikke længere kan indskrænke vor Han deel i Vestindien. Thi hidtil kunde vore Skibe ikke vise sig i denne Verdensdeel, uden at staae Fare for at blive tilføiede Ubehageligheder enten af den ene eller den anden af de krigførende Magter. Man er tillige af den Mening, at denne Fred meget vil lette vor Regiering Tilbageerobringen af St. Domingo, især da vi nu ere i Besiddelse af Guadeloupe og Martinique.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Saasnart Fredsslutningen blev bekiendt, afsendtes strax Stafetter herfra til Bourdeaux og andre franske Havne. - Krigsministeren, Hertugen af Dalmatien, har udstædt en Dagsbefaling, hvori han, blandt Andet, siger, at man nu beskieftiger sig med Maaden hvorpaa Armeen for Fremtiden skal rectureres, forat holde den i complet Stand i Fredstid. Dog ere 106,000 Af skeder givne i kort Tid. Iøvrigt maae de, som man indkaldte, ufortøvet indfinde sig ved deres Corps.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Man forsikkrer bestandig, at tre franske Armeecorps skulle opstilles, det ene ved Lille under Marschal Mortier, det andet ved Metz under Marschal Oudinot, og det tredie ved Strasburg under Marschal Suchet, forat være samlede som Observationsarmeer indtil de europæiske Anliggender ere befinitiv afgjorte.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Fra Spanien erfarer man under 13de December, at Kongen har udnævnt den berømte Guerillaschef Juan Martin, Empecinadekaldet, til Brigadegeneral.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Den 30te December. Marschal Suchet, Hertugen af Albu fera, er allerede ankommen incognito til Strasburg, og MarschalKillermann afgaaet derfra her til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Jgaar har de Deputeredes Kammer stadfæstet Naturalsationsde brevene til Gunst for Marschal Massen, Greverne Saur, Belderbusch, Lambrechts, Ferino, Corvetto, og Verhuul, ved hvilken Leiet lighed meget blev talt til disse Herrers Berømmelse. . - Jfølge vore Blade citerer Fyrst Tall prand meget ofte paa Wil og nercongressen Fyrst Kaunitzes Grundsætninger med Hensyn til den ende ropaiske Ligevægt. . - Breve fra Spanien af 19de December berette, at mange Personer, hvoriblandt der ogsaa findes Præster, Officerer, Journalister n. a., ere blevne dømte til 2, 6 og 8 Aars Galearbeide.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Jtaliensk Grændse, den 20de December. Den i Maland arresterede Lacchi er Brigadegeneral Lecchi, ikke den bekiendte Divisionsgeneral Lecchi, som i lang Tid var Statsfange under Napoleon, og nu tiener i den neapolitanske Armee. - Den for Desertions Skyld besluttede Forlæggelse af de italienske Regimenter til Østerrig, Bøhmen og Mühren har til nødvendig Følge, at adskillige af de hidtil i disse Lande liggende gamle østerrigske Regimenter maae forandre deres Standqvarterer, og deraf komme Bevægelserne ved Armeen.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Parmas Tidende af 16de d. modsiger atter Rygtet om en forandret Bestemmelse af disse Hertugdømmer.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Malland, den 21de December. Greven af Len (Ludvig Bønsparte, forhen Konge af Holland) har ved Rom kjøbt et prægtigt Landsted, der støder til Kongen af Sardinien, Carl Emanuels Residents. Han lever der meget indskrænket, og omgaaes kun med denne Monark, i hvis Ensomhed og ingetogne Liv han tager Deel. Mod de Fattige er han meget velgiørende. - Venetianerne smigre sig med det Haab, at de igien skulle erholde deres Uafhængighed. Det engelske Hof har, som man forsikkrer, ladet indgive til Congressen en i denne Anledning i kraftfulde Udtryk forfattet Note.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
London, den 27de December. Philladelphias Tidende, Democratis Priis, indeholder følgende Paragraph
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Det Rygte udbreder sig, at Hr. Thomas Jefferson, forhenværende Præsident, har ladet sig overtale til at antage en Statssecretairs Plads.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
I det americanske Senat er fortslaaet at oprette to Negerregimenter, hvert paa 1080 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
I den americanske Congres er indbragt en Bil til at forøge den americanske regulere Armee med 40,000 Mand. Hidindtil var den i complet Stand 62,446 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Den americanske Regiering søger at aabne et Laan i Holland. - Jfølge vore Blade skal Helgoland være en fast Station for vore Krigskibe om Vinteren.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Paa Themsen har man hidindtil presset mange Matrosser. Endnu skal der, som man forsikkrer, presses 10,000. Sandsynlig vil Freden med America giøre en Forandring heri.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Jfølge en Dagsbefaling, som General Drummond udstædte i Hovedqvarteret Niagara den 6te November, have Americanerne forladt Fortet Erie, og trukket sig tilbage paa deres egen Grund.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Efter de sidste Beretninger fra Canada laae vor Armee ganske rolig i sine Cantonneringer, man frygtede aldeles ikke for et Angreb i af Americanerne.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Man har foreslaaet den americanske Congres at oprette en Bank, er hvis Capital skal være 50 Millioner.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Gouverneurerne paa de engelske Øer i Vestindien, med Jnd begreb af Bahama= og Sommerverne, ere blevne bemyndigede til at tillade Jndførsel af Levnetsmidler paa neutrale Skibe i 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Jfølge Breve fra Lima, som gaae til Slutningen af September, har denne hele Egn erklæret sig uafhængig af Spanien. Vicekongen er bleven afsat. Hele Peru er for nærværede Tid i Revolutionstilstand og har fulat Buenos=Ayres's Exempel. - Paqvetbaaden Wallingham, som kommer fra Malta, er den 18de December løbet ind til Plymouth. Den havde ogsaa ligget ved Gibraltar, hvor man nu ikke meere fandt mindste Spoer til en smitsom Syge.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Man seer her en Liste paa 37 americanske Koffardiskibe, som fra 6te August til 9de October dette Aar ere blevne ødelagte og brændte af Contreadmiral Hathams Escadre.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Den 28de December. The Courier for idag indeholder Følgende: J mere vi overveie de kundgjorte Betingelser af den i Gent sluttede Fredstractat, desto mere finde vi, at den fortiener alle Britters, bifald, dem undtagne, der formastede sig til at troe, at man burde fortsætte Krigen af personligt Had mod Maddison og hans Tilhængere. Jngen kan være Prasidenten mindre bevaagne end vi. Han styrtede sit Fædreneland i en unødvendig og fordærvelige Krig. Han haabede at give os et Bantsaar. Men her kommer det an paa det Spørgsmaal, om vi, naar vi kunde erholde ærefulde Betingelser, burde antage dem, eller om vi skulde fortsætte Krigen forat havne os paa Maddison. Det maa allerede være os nok at have gjort hans Plaver til Skamme. Han havde lovet Americanerne, at han vilde tvinge os til at afstaae vore Sørettigheder. Men har han kunne holde sit Løvt, Naar der imidlertid gives dem, som ere utilfredse med denne Fredstractat, fordi Americanerne ikke ere blevne til strækkelig tugtede, saa maae vi bede dem at kaste et Blik til dage paa de forefaldne Krigsbegivenheder, og de ville finde, at det americanske Folk har udstaaet store Besværligheder og Mangler. Han da Tabet af en handlende Nations hele Handel intet havt at betyde Kommer da dens Hovedstads Jndtagelse og Ødelæggelse, dens Finantsers Undergang, dens Credits Standsning og den derved opstaaede indvortes Utilfredshed ikke i Betragtning: Er Afstaaelsen af Fiskeriet ved Ny=Foundland, denne vigtige Planteskole for Sømænd, og af de dermed forbundne store Fordele, intet, Er dens Handels Uddelukkelse fra vore ostindiske Besiddelser ikke af stor Vigtighed? Dog vil ville ikke længere fortsætte Undersøgelsen og Americanerne ere blevne tilstrækkelig straffede eller ikke, men kun berøre Hovedgienstanden, nemlig om Freden er ærefuld for vor Karakteer, og fordeelagtig for ver Jnteresse. Hvad attraaede vi ved Krigen, og hvad have vi vundet, Naar vi atter giennemlæst vor Regierings officielle Erklæringer, i finde vi, at Haandthævelsen af vore Sørettigheder var det vigtig e Formaal vi havde ved denne Krig. Ved Mødets Slutning i Ac 1813 sagde Prindsregenten : "Med Bedrøvelse seer jeg Vedvarer af Krigen med America. Mit Ønske om at gienoprette de venske 3 lige Forholde, der for begge Lande ere fordeelagtige, er end stedse i samme; men jeg kan ikke give mit Minde til at freden bliver til 1 til Skade for det storbrittanniske Riges Sørettighed. Jndianerne ere indbefattede i Fredstretaten, og vi gjorde Paaske paa, at deres Grændser skulde reguleres, og det efter den i Aaret 17 mellem Jndianerne og de Forenede Stater sluttede Freds Basis. 1795 til 1811 blev denne Grændse ikke overskridt. Men i Aal 1812 krænkede Americanerne ikke alene Grændserettighederne, ne endog Jndianernes Privilegier.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Der gives Folk, som allerede speculere paa at Præsident Maddivil vægre sig ved at ratificere Fredslutningen. Men det er lange at vi ere af samme Mening. Naar Underhandlerne i December sig tede Freden efter en Basis, som de i August erklærede uantage saa maa de aabenbart have handlet efter nye Jnstructioner, som P. sidenten har tilsendt dem. De handlede som det var bleven dem falet; følgelig er Fredstractatens Slutning Præsidentens eget Va og man maa desaarsag antage, at han vil ratificere den, skiønt indtil denne Natification kommer herover maae fortsætte vore Krig rustninger med samme Drivtighed.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Den Freds= og Venskabstractat, som blev sluttet i Gent den 24. December mellem Engelland og America, undertegnedes af AdminLord Gambier, Henry Goulburn og William Adams, som Hs. Ma stæts Befuldmægtigede paa den ene, og af John Qniney Adams, A. Bayard, Henry Clay, Jonathan Russel og Albert Colbatin Gaa latin, som de Forenede Staters Befuldmægtigede paa den and Side. - Jdag herskede der en fuldkommen Stilhed paa Steckkørsen.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- J Woolwich skal i disse Dage det nye Linieskib the Redoutable paa 74 Kanoner, løbe af Stabeler.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Jfølge Breve fra Paris var der, da Hertugen af Dalmatien ble Krigsminister i Frankrig, endnu over 60,000 Militairpersoner i Pe ris, trods den befaling, som hans Formand, Dupont, havde go vet, at Enhver skulde begive sig paa sin Post og til sit Regiment Hertugen af Dalmatien har ikke alene fornyet denne befaling, med han driver ogsaa paa dens Udførelse. Desaarsag ere adskillige Officerer af høi Rang blevne arresterede, fordi de vægrede sig ved at for lade Paris.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Fra Weymouth meldes, at den franske Brig i Amitis, bestemt til Jsle de France, er stødt paa Sandbanken ved Portland. Da ma hørte dens Nødskud vovede nogle af Stadens Jndvaanere at ile den til Hielp, og det lykkedes dem at redde 20 Fruentimmer og Børn og overhovedet over 50 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Brussel, den 28de December. En Mængde Courerer ere afsendte til forskjellige Egne, til Wlera. med Efterretninger og Freden mellem Engelland og America. Hr. Hugnes overbringer Fredstractaten til Washington.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Hamburg, den 4de Januar. Jfølge flere Privatbreve fra Gent af 25de f. M. beholde Engellænderne Ret til at undersøge americanske Skibe paa Søen. Denne Tilladelse fra americansk Side er saameget mere paafaldende, da det var denne Ting der i Hovedsagen foranledigede Krigen.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Breve sammestedsfra af 27de melde, at de americanske Befuldmægtigede allerede træffe Anstalter til deres Afreise.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Lübeck, den 3die Januar. Adskillige Efterretninger fra Rusland stemme overeens deri, at en gunstig Forandring snart kan ventes i det derværende Toldvæsen.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Adskillige Artikler, hvis Jndførsel hidtil var forønden, skulle kunne indføres imod en Afgivt, og blandt disse Artikler nævner man især Sukker og Rom. Da det sædvanligen er ved Nytaarstid saadanne Forandringer for det tilkommende Aar blive bekiendtgjorte i Rusland, saa kunne vi snart vente Stadfæstelsen.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Rhinen, den 25de December. Breve fra den franske Grændse melde, at der i Departementerne Pas de Calats, Meden, Ardennerne og Mosel, er givet Ordre til ufortøvet at organisere Nationa garderne, forat de enten kunne giøre Tieneste med Linietropperne eller besørge den i deres Fraværelse, Allerede sættes denne Forholdsregel i Værk i Dankirchen, Douay, Arras, Lille, Valenciennes, Metz og andre Stæder, Officererne taget af de Godseiere, som i dette Øjeblik synes den nærværende Regiering meest hengivne. Generaler, forsynede med særegne Jnstructioner af Krigsministeren, ere ogsaa ankomne til Fæstningerne. Alle disse Forholdsregler give Anledning til mange Gisninger; imidlertid troer man dog i Almindelighed i Frankrig, at det ikkuns er den nye Regierings Hensigt at antage en sikker Stilling i det Øieblik Europas store Jnteresse skal afgiøres. Vister det, at Correspondentsen mellem Calais og Dover aldrig har været saa levende som nu.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Stuttgardt, den 28de December. Blandt flere Courerer, som i disse Dage ere ilede herigiennem, vare ogsaa to franske, der begave sig fra Paris til Constantinopel. Overhovedet er Coureervexlingen giennem denne Stad ualmindelig stærk. Saaledes gik den 23de d. en engelsk Coureer fra Wien til London, den 24de en fransk fra Paris til Wien, en engelsk fra London, til Wien, og Marqvien af St. Elis, neapolitansk Coureer, fra Paris er til Wien, herigiennem.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Basel, den 21de December. Den 16de d. kom Greven af Gottorf tilbage hertil. Man troer han vil opholde sig her i nogen Tid, hvorover de Trængende, som han aldrig lader gaae utrøstede bort, ville glæde sig meget.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
München, den 28de December. De Hiempermitterede af de herværende Regimenter er indkaldte. Men denne Jndkaldelse har ingen anden Grund end at man vil give Armeen Recruter istedetfor det udtiente Mandskab, som afskediges ved dette Aars Slutning. Man har endnu stedse det bedste Haab om Congressens lykkelige Udfald. Dog bliver vor Armee for det første paa Krigsfor ligesom de andre Magters Hære.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
- Det er nu vist, at vort Hof ikke kommer tilbage fra Wien i dette Aar, ja man forsikkrer endog, at Deres Majestæter ville opholde sig i Wien til Slutningen af Januar Maaned.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Nürnberg, den 30te December. De tydske Stænder af anden Rang have atter overgivet en Not til den Kongel. storbrittannisk-hannoverske Cabinetsminister, og det udbedet sig hans Medvirkning til at formaae Keiseren af Østerrig til at antage Værdighed som Tydsklands Overhoved.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Warschau, den 24de December. Her er udkommen følgende Dagsbefaling : Det er Hs. Keiserl. Høihed Storfyrst Constantins Villie, at de Officerer af alle Grader, som endnu ikke maatte have ladet sig indskrive hos Departementscommandanterne, skulle inden 16 Dage fra denne befaling at regne efterkomme dette ; i modsat Tilfælde ville de have sig selv at takke for de deraf flydende Følger. Herved bliver til lige bemærket, at Departementscommandanterne, paa Hs. Excellence Divisionsgeneral Dowbrowskys befaling, skulle directe indsende til den polske Militaircommission Navnelisterne over de Officerer, som blive indskrevne hos dem i bemeldte Tidsrum. Tolinsky, Generalchef for Generalstaben.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Petersburg, den 20de December. J en Ukase af 10de November har Hs. Majestæt Keiser Alexander befalet Deres Excellencer, Generalfeltmarschal Grev Barclay de Tollo og Cavallerigeneral Grev Bennigsen, at lade det Landeværn som i Aaret 1812 greb til Vaaben for Fædrenelandets Forsvar, gaae hiem. Hs. Majestæt Keiseren har overdraget det dirigerende Senaat bevidne disse Tropper hans Tak for den Jver, som de have viist i Tienesten.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Ved en anden Ukase af samme Datum erfare vi, at Hs. Majestæt har deelt de samtlige Landtropper, som stode i Marken mod Fienderne, i to Armeer, hvoraf den ene skal staae under Hs. Excellence Feltmarschal Grev Barclay de Tollys, og den anden under Hs. Excellence Cavalleriegeneral Grev Bennigsens Commando, og det med alle de Attributer, som i Reglementet ere fastsatte for Armeen naar den er i Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Hr. Majestæt har tilladt Infanteriegeneral Rtischtsheff at modtage og bære den persiske med Brillanter indfattede Soel= og Løveorden, som Persiens Schach, Feth=Ali, oversendte ham med et meget naadigt Diplom, da Freden mellem Rusland og Persien var bleven sluttet.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Blandede Efterretninger. Ligesom den nurnbergske Correspondent er forbuden i Sachsen, saa ledes er ogsaa den rhinske Mercur bleven forbuden i Bayern, Wartemberg og Baden.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
De Malerier og andre Kunstsager, som Cardinal Fesch vilde lade bringe fra Paris til Jtalien, ere blevne lagte under Beslag af den franske Regiering.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Fregatten Foulton den første, som skal drives af Dampe, er den 1ste October løbet af Stabelen i New-York. Den skal føre 30 Carona der til 32 Pund, og commanderes af Capitain Porter. Det Palais, som den Churfyrstel. hessiske Familie for nærværende Tid beboer, blev den 27de December, om Aftenen Klokken 10, atter hiemsøgt af Jldløs. Meublerne i Kamrene under Billedgalleriet bleve ødelagte.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
J Landsbyen Hagenobsen ved Hameln bleve den 19de f. M. 20, Bygninger i fire Timer et Rov for Luerne, hvorved 9 Familier, bestaaende af 46 Personer, geraadede i Armod.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Indenlandske Efterretninger. Aalborg, den 3die Januar. Udi Aaret 1814 ere i Budolph. Sogn copulerede 47 Par, fødte af Mandkiøn 66, af Qvindekiøn 61, tilsammen 127 ; hvoriblandt 15 Uægte og 1 Par Tvillinger, Døde af Mandkiøn 76, af Qvindekiøn 73, tilsammen 149, deriblandt 1 Dødfødt. Ere altsaa i Budolphi Sogn 22 flere døde end fødte. - J Frue Sogn ere copulerede 30 Par, fødte: af Mandkiøn 27, af Qvindekiøn 33, tilsammen 60, deriblandt 6 Uægte ; døde: af Mandkiøn 41, af Qvindekiøn 21, tilsammen 62 ; deriblandt 3 Dødfødte. Ere altsaa i Frue Sogn 2 flere døde end fødte. - I Hospitalet ere døde: af Mandkiøn 4, af Qvindekiøn 6, tilsammen 10. Altsaa er i begge Sogne 34 flere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Kiøbenhavn, den 9de Januar. Af de fortsatte Efterretninger angaaende Hs. Majestæt Kongens Ophold i Wien fra 5te til 22de December f. A. erfares, at Stats cantsleren Fyrst Hardenberg og Overhovmester Grev Trautmansdorf vare indbudne til Hs. Majestæts Taffel paa førstnævnte Dag, og at Kongen samledes om Aftenen med de øvrige høie Herskaber, forat see Carousellen, efter hvelken Herskabernes Aftentaffel var indrettet paa samme Maade som det fandt Sted den 1ste f. M. Dagen efter aflagde Hs. Majestæt et Besøg hos Hs. Keiserl. Høihed Storfyrstinde Catharina, forat lykønske denne Prindsesse til hendes Navnedag.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Om Middagen var stort Taffel Hs. Keiserl. østerrigske Majistæt, hvilket Kongen tilligemed de andre høie Herskaber bivaanede. Om Aftenen var Hs. Majestæt tilstæde ved et Bal, som Grev Rasumowsky gav til Dagens Høitideligholdelse.
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Den 7de December modtog Kongen hos sig den russiske Geheimeraad Laharpe, og begav sig derefter til Universitetsbygningerne, hvor Hs. Majestæt besaae det hele Locale, men især det astronomiske Observatorium, det anatomiske, physicalske, naturhistoriske og chemiske Cabinet samt Universitetsbibliotheket. Den 9de vare Prindsen af Talleyrand og Overkammerherre Grev Wesaa indbudne til Kongens Taffel. Samme Dags Aften begav Hs. Majestat sig med de øvrige Herskaber til Borgens store Redoutsal, der paa det smagfuldeste var indrettet til et Theater, og hvor den første Adel, foruden en dramatisk Forestilling, ogsaa plastisk paa det fuldkomneste forestillede tre Hoved malerier, der hver Gang omgaves af fire mindre. Efterat Hs. Majestæt den 10de December havde givet den sicilianske Generalcapitain, Prindsen af Hessen Philipsthal, Audients, besaae Allerhøistsamme de Keiserlige Stalde med det dertil hørende Saddeel= og Geværkammer.