JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 30 Julii. Rørdrumme iblant hinanden. Hidindtil har man endnu ikke erfaret nogen Skade af dem; men dersom der i Fremtiden skulde forefalde noget som herom var værdt at berette, saa haaber man at meddele videre Efterretning. Disse Dyr har store blaa Skæl, Finner neden under og ovenpaa, en smidig Hale, og temmelig haarde Forbeen, ligesom Græshopper. Finnerne ved Øynene ere saaledes dannede, som paa store Fiske=Oddere, og Struben saa stor som paa en Crocodil. Man har dræbt to af dem, og Skabningen af dem der ere komne til Landet, er saaledes, som den her findes afbildet. (Dette er taget af Joh. A. C. Maschenbauers Referendarins 1ste Theil.) gode, (a) Lodd (Jordlod, at den har holdet næsten 6 Fod i Diameter, men Profess. Horrebow Oper. Matheem. Physic. Tom. Il. beretter, at den holdt 4 Siellandske Fod. Begge Deele kand være ret, saasom det Siellandske Maal i Tyge Brahes Tid har været mindre, end det nu er. - Denne Globi besynderlige Fata, og hvorledes den er fløyen Verden omkring fra et Sted til et andet, indtil den endelig igien kom til sit rette Hiem, ere værde at legge Merke til. Historien taler derom saaledes: Denne Globus er først begyndt at arbeydes paa i Augsborg, men blev siden fort til Hveen i samme Aar, da Uraniborg sammesteds blev funderret, hvor den blev bragt til sin Fuldkommenhed. Den havde ved Tyge Brahes Bortgang af Landet den samme Skiebne, som alle øvrige denne berømmelige Mands Jnstrumenter, at nemlig først de smaa, siden de store, hvoriblant denne Globus tælles, bleve førte fra Dannemark til Prag i Bøhmen, fra Prag bleve de førte til Benaticam, fra Benatica siden igien til Staden Prag, hvor de bleve forvarede først i Keyserens Have, derefter i Jacobi Curtii Huus. Efter Tyge Brahes Død frygtede Keyser Rudolphuus, at disse Jnstrumenter skulde blive adspredte, hvorfore han gjorde sig Umag at faae dem, og blev endelig enig med Arvingerne om 24000 Kroner, som han betalte derfor. Derefter bleve de i bemeldte Curtii Huus forvarede under Jorden i Mørket, at de ey kom for Dagens Lys, eller nogen deraf kunde giøre sig mindste Nytte, i hvilket Begravelse de laae saa længe skiulte, indtil den store Urolighed begyndte i Bøhmen, efter Keyser Matthia Død. Men da Prag blev erobret af de Pfalziske Tropper, bleve Jnstrumenterne bortsnappede, en Deel fordervede, andre anvendte til andet Brug, og de øvrige saaledes adspredte, at man ey veed, til hvilket af Verdens Hiørner de ere henkomne. Denne Globus faldt ved saadan Leylighed i Jesuiternes Hænder, som førte den til Neisei Slesien; men som Hertug Uldrich, Kong Christian den Fierdes Søn, just var med tilstæde, da denne Stad Aar, 1632. blev indtagen, og fik denne Globum at see, og kiendte den, lod han tage den af Staden og føre til Dannemark, hvor den med Ceremonie blev dediceret til det Kongelige Academie i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Denne Globus blev efter sin Ankomst til Kiøbenhavn paa nogen Tid forvaret paa Academiets Auditorio, men siden derfra forflyttet til det runde astronomiske Taarn. Nærmere Forklaring og Beskrivelse over denne i al Verden berømte Globo, hvorledes og paa hvad Maade den var forfærdiget, og til hvad Brug og Nytte, kand faaes i Tyge Brahes udgivne Mechanicis. - Foruden denne Globo og andre vare mechaniske Kunststyrrer, forvare, des og her paa Observatorio for Jldebranden et kunstigt og kostbart Jnstrument til at obser ere alle Slags Phoenomeng med, som var indrettet af den navnkundige Longomontano.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
J Betrugtning af at det Ord Vexel betyder og saa meget som Gevinst og Jnteresse, hvilken man enten faaer eller giver i Tratter og Remisser for Omvexling: saa maae merkes at Omvexlingen er ikke eens paa alle Steder; thi snart stiger og snart falder den; ofte taber man, og ofte kan ogsaa vindes derpaa, eller det er pari, det er Vexelererne hverken taber eller vinder paa begge Sider, altsaa er denne Omvexling uophørlig, som skeer med Vexelbreve, i Handelen. Men det som foraarsager Vexelens Forskiel, at den snart stiger og snart falder, er Pengenes forskiellige Priis fra et Sted til andet; for Exempel, en Kiøbmand vil sende en Fransk Rixdaler af 3 Livres til Amsterdam, han skulde sammesteds ikke faae meere end 96 deniers de gros, som udgjør 48 Sols, efterdi samme, som forbemeldt er altid foranderlig, og bliver forlangt 120 Gros for en Fransk Daler af 3 Livres, saa han altsaa taber 12 Sols paa en Daler, som er 20 pro Cento; Aarsagen er fordi Penge=Sorterne i Holland ere lavere end i Frankerig. Saaledes forholder det sig ogsaa med Trasseren og Remitteren, som skeer fra Frankerig til udenlandske Stæder, hvor Penge=Sorterne ikke ere saa høye som i Frankerig. Thi dersom Myndt og Penge=Sorterne i alle Stæder i Christenheden lignede dem i Frankerig, saa skulde Vexler ne være parii, det er, dersom en udgav en Louis d'ori en Stad i Frankerig, paa det at han paa en fremmet Plads skulde faae saa meget igien, saa skulde der paa ingen af Siderne være nogen Nytte eller Skade derved, men Forskiellen allene bestaae i Pengenes Overflødighed eller Mangel, som befandtes paa det Sted, hvorhen blev trasseret og remitteret. For Exempel i Frankerig, hvor Penge er af eens Værd, naar Paris ikkun behøvede at betale en Million i Betalings Terminen August i Livn, og Lion behøvede ogsaa ikkun en Million, som skulde betales i Paris, saa var Pengene pari i Betragtning af Ligheden; derimod naar Paris behøvede 1500000 Livres til betalning paa bemeldte Tid i Livn, men Lion en Million at betale i Paris, saa bleve Vexelbrevene vare, og Pengene, som man gav for Vexelbreve til Lion, skulde tabe, og Brevene vinde; var derimod Overflødigheden i Paris og Manglen i Lion, skulde Brevene tabe og Pengene Vexel=Coursen kommer altsaa deraf, efter vinde. som et Land har mange eller faa Penge i Betragtning af det andet Land.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Formedelst Vexel=Coursen bliver Pengenes virkelige og foranderlige Værd fastsat. Sølvet har som myntede Penge en Værdie, som en Regent i visse Stykker land fastsette, men i andre ikke. 1.) setter han en Proportion imellem en Deel Sølv som Metal, og samme som Myndt. 2) setter han Proportion imellem de forskiellige Metaller, som man bruger til Myndt og Penge. 3) forordner han Vegten og Navnet paa hver Slags Myndt og Penge, og giver dem en indbildet Værdie, om hvilken forhen er talet. Deraf kommer Penges egentlige Værdie, som ved en Lov kan fast settes. Deenden har Penge endda i et hvert Landen relatine Værdie, som kommer af deres Sammenligning med Penge i andre Lande, og denne Værdie, som de har i Hensigt til andre, bestemmer Vexelcoursen. J at fastsette denne, retter de øvrige Folk sig meget efter det Folk, som har det meste Sølv. Dette Fortrin har for nærværende Tid Hollænderne, og de fastsetter Vexelcoursen i hele Europa. - Man maae her forstaae Banco, det er Handelen med Vexelbreve, og ansee Holland, som den fornemste Vexelerer i Europa, og som det Land, deraf alle andre imodtager og igien udtæller de fleste Penge; dette er den naturlige Virkning af den vidt drevne Handel, som det driver midt i Europa. -- en Hollandsk Gylden gielder 20 Styver eller 40 halve Styver (Skillinger), som man kalder Grovts, saa at den som i Holland, eyer 1000 Gylden, har 40000 Grovt. Vexelcoursen, med Holland beroer derpaa, at man veed, hvor mange Groots ethvert Slags Myndt og Penge i andre Lande holder, og da man i Frankerig, som sagt er, almindelig regner Daleren til 3 Livres, saa spørger man i Coursen, hvor mange Grovt en saadan Daler holder, naar Coursen er paa 54, saa gielder Daleren 54 Grønt, naar den er paa 60, da 60 Groot, naar der er faa Penge i Frankerig, saa gielder den flere, og naar der er mange Penge sammesteds, gielder den færre Groet. - Denne Mængde eller Mangel af Penge, hvoraf Vexelcoursens Forandring kommer, er ikke den virkelige Mængde, eller den virkelige Mangel; men det er en Overflødighed eller Mangel i henseende til andre. F. Ex. Naar det for Frankerig er nødvendigere at have Penge i Holland, end for Hollænderne at have Penge i Frankerig, saa siger man, der er mange Penge i Frankerig, og faa i Holland, og saa falder Coursen til Hollændernes Fordeel, men paa den anden Side falder den til Fordeel for Frankerig. Selpsamme Aarsag af Vexel=Coursens Forandring er paa alle andre Stæder. En Staat, som er den anden skyldig, kand ikke afgiøre sine Regninger, undtagen den enten skal remittere paa Stater, som ere den skyldige, eller og den skal henskikke Penge eller Vahre.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Dersom man vil vide, omen Staat vinder eller taber ved Coursen, saa maae man betragte den, som Debitor, som Creditor, som Sælger, og som Kiøber. Dersom Coursen er høyere end lige, saa taber den som Debitor, vinder som Creditor, taber som Kiøber, og vinder som Sælger. Naar Frankerig er Hollænderne endeel Groot skyldig, saa maae det betale desto flere Daler, jo færre Grovt dets Daler holder, naar derimod Frankerig, er Creditor, saa faaer det desto flere Daler til Betaling. jo færre Groot dets Daler gielder. - Denne Fordeel. og Forliis, som kommer af den forandrede Court, forekommer ikke altid ved Kiøb og Sal. Vahrenes Priis bliver temmelig almindelig sat paa en lige Cours, det er Kiøberne eller Sælgerne, som Coursen er til Skade, kommer overeens om en anden Priis eller Betaling efter en lige Cours.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Ottende Sønd, efter Trinitat. prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Frue K., Mr. Melchior. Hr. Hvistendahl. Holm. K., D. Juldsøe. Hr. Hansen. Nicolai K., Hr. Lemming. Mr. Rehlet. H. G. K., Hr. Hegelund. Hr. Wuls. Trinit. K., Hr. Juel. Mag. Olrog. Mr. Crohn. Petri K., C. R. Rohn. Chr. H. K., C. R. Brorson. Mr. Sanny. Frider. K., Pastor Lorck. Garnis. K., Hr. Priebst. Tydsk. Weys. K., Provst Lindegaard. Mr. Muus. Ref. K., Tydsk, Pastor Stubeurauch. Cand. Mr. Rumps. Fransk, Pastor Eyrand. Musiqven opføres i Nicolai Kirke til Høymesse for og i HelligGeistes Kirke efter Prædiken.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Hans Velærværdighed Hr. Trøyel prædiker denne Søndag i Frederichsberg Slots Kirke.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Dødsfald. Hr. Matthias Albert Haberdorf, S. S. Theologi Professor Extraordinarius, Consistorial=Raad og Stifts=Provst Provst i Provstiet, og Sogne=Præst til vor Frelseres Kirke i Christiania, omvexlede Tiden med Evigheden sidstleden, 2 Julii. Ligeledes Frue Commandenrinde HendringChristine Skindel her i Staden, i hendes 35 Aar. Hr. Oluf Beck, Grosserer og Brygger her ibid. i hans Alders 56 Aar. Mad. Anna Catharina Gottschick, fød Bager, Feldbereder Enke i Vimmelskaftet, 57 Aar. Guldsmed Sr. Christian Tønders Kiereste, ligeledes her i Staden. Ulykkelige Hendelser.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Den 13 Junii sidstleden, som var 1 Søndag efter Trinitatis, flog Tordenen ned i Westervig Kirketaarn i Sverrig under Høymelse, og beskadigede Taarnet saaledes, at Spiret nu bliver nedtaget. Lynilden foer ned paa Siderne i Kirken, samt paa Orgel=Lægteren, og dræbte Bælgtræderen, samt qvæstede mange i Kirken paa besynderlige og adskillige Maader, saa at de derved daanede, og endeel ere endnu en komne sig igien. Der hørtes ved denne Leylighed overalt en stor Forskrekkelse, Jammer og Raab, da alle paa engang vilde skynde sig ud af Kirken, som befrygtedes at være stukken i Brand af Lan ilden. Der faldt i det samme en sterk Regn. Præsten holdt Søndagen derefter en Prædiken i Anledning af dette bedrøvelige Tilfælde over Psal. 77, 18. 19. De tykke Skyer udøste Vand, de øverste Skyer udgave Tordens Lyd, ja dine Pile maatte fare frem. Din Tordens Lys var i Luftens Kreds, a.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Fra Christinæhavn i Sverrig meldes, at af 16 Personer, som til Pedermesse Market havde været i Carlstad, og fore derfra i en Baad, ere de 11ve druknede, efterat Baaden ved en liden Kastevind begyndte at synke. De 5 Personer bleve ikke uden stor Møye og største Livsfare biergede.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Adskilligt Nyt. Den 2 Julii indløb den første Sildebryse i den Vlaardingske Havn med 19 og en halv Tønde Sild, af hvilke de første fire Tønder bleve solgte hver for 570 Gulden, og de øvrige hver for 360 Gulden.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Ligeledes er til Emden hiemkommet deres Bengalske Ostindiske Compagnieskib, med en rig Ladning af en betydelig Mængde Salpeter, samt Cattuner og Silkevare. Til Frimurer Børnehuset og Koppernes JndpodningsHuset i Gothenborg, er i en Collect indsamlet 3189 Daler Kobbermyndt. En ubekiendt har dertil givet en Sed deel af 1000 Daler.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
J Sverrig er af 22de Junii udgivet en Kongelig Forordning angaaende hvad herefter bør lagttages ved Giestgivergaardene i Riget, til at forekomme allehaande Uleyligheder, samt Hinder og Ophold for de Reysende; af hvilken Forordning skal findes et Exemplar opslaget i hver Giestgiver=Stue. Stadens Arrest=Huus. Een udkommen, som var indsat for Gield. Søeskade.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
En Engelsk Snov destineret fra Petersborg til Londen, er synket 3 Mile uden for Skagen, Capitainen og Folkene, i alt 12, bleve bergede i en Baad i en sterk Storm af en Hollænder fem Mile fra Skagen.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Seylfærdige Skippere. Capit. Elsegaard til Kysten af Guinea. A. Blomstrøm til Calmer. J. Bertelsen til Lybek. J. Gram til Drammen, og M. Lyng til Fridericia, ved Christianshavn. J. Pedersen til Svendborg, ved Slotspladsen. H. Madsen til Randers og D. Moye til Bergen, ved nye Børs. S. D. Krog til Aalborg, og S. Michelsen til Aarhuus, ved Proviantgaarden. P. En gelsen til Nyested, ved Børsen. C. Castens til Stolpe, ved Kalleboderne. A. Dirksen til Eckernforde. J. Svindt til Aalborg. N. Pedersen og J. Andersen til Hadsund. G. Greissen og B. Therkelsen til Travemynde. L. Lehnert og A. Thovsen, til Sønderborg. C. Krigsman og H. Kundsen til Drammen. H. Holmboe og P. Bendsen til Christiania. . Andersen, til Rørvig. J. Asmussen til Slæben. J. Hansen, C. Carl, C. Hansen og H. Clausen til Middelfart. J. Pedersen og A. Pedersen til Stettin, hvilke alle ere beliggende i Nyehavns Canal.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
NB. Skipper Hans Friderich Holmboe agter og 3 a 4 Dage at seyle herfra til Christiania; hvem som maatte have Vahre, derhen at forsende eller agte at følge med som Passager, behager at melde sig hos Fallenkamp i Nyehavn neden for Toldbodgaden, hvor Skilted Amsterdam sees over Dørren. Samme Sted er og at finde Skipper Jens Gram af Drammen, som om 4 a 5 Dage agter at seyle til Drammen, og medtager Gods og Passagerer. Øresund; Til Nyborg, B. Larsen. Helsingør, O. Bakke. Kiøbenhavn, H. Mikkelsen, J. Larsen, H. Tamsen, B. Terkilsen, C. Krabbe, A. Mørk, J. Asmussen, H. Kand, C. Jakobsen, H. Holst. Stettin, H. Holm. Østersøen, C. Madsen. Lissabon, L. Jakobsen. Bergen, J. Okke, og til Stavanger, O. Kragh; i alt passerede fra den 26 til 28 Julii, 17 Jnden rigs og herforuden 32 Udenrigs, som giør 49, neml. med Rug 2. Hamp 1. Bræder 5. Salt 10. Kul 1. Tømmer 2. Sild 9. Stykgods 2. Brænde 1. Jern 2. Marmor 1. Frøe 1. Hør 1. og 11 Baglastede.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Den 27 Julii gik endeel Skibe til Seyls, hvoriblant de 2 Engelske Convoyskibe med 24 Engelske Couffardieskibe, dog vilde formodentlig komme tilbage siden Vinden igien er bleven dem imod.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Vexel=Cours Hamborg den 23 og Kiøbenh. den 30 Julii. Hbr. Lond. 34 Sk. Amst. in C. 1 ott. a 1 qv. Copenh. 34, 1 qv. a 1 ott. Kiøbh. Lond. 5 Rdl. 68 Sk. Amst. 35. H. B. 35. Sv. Bro. Sedler gielder her 18 Sk. Holl. Ducater 15 Mk. 12 Sk.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Auctioner. Endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, med videre, afg. Johan Normand og Hustrues Stervboe, tilhørende, som Mandagen den 2 Augusti førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 Slet, ved offentlig Auction til de Høystbydende skal bortsælges udi Sr. Rymands tilhørende Huus udi store Regnegaden. Og meldes til Efterretning, at Betalingen skeer til Sr. Hans Eegholm, boendes i store Fiolstrædet, hos hvem saavel som paa Auctionsstedet Catalogi og ere at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Mandagen den 2 August førstkommende, bliver paa Børsen Kl. 112 Slet ved offentlig Auction bortsolgt 10 Skpd. reenRigsk Hamp, 6 Skpd. dito beskadiged, og 5 Skpd. dito mere beskadiged, som samme Dags Formiddag kand tages i Øyesyn i Madame Gustmeyer og Bargums Pakhuus paa Amalienborg, hvor den imodtages ligesom den der forefindes, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgjorte.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Mandagen den 9 August nestkommende, om Formiddagen Kl. 8 Slet, bliver paa Fuglehauge Gaard ved Hirschholm, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Løsøre, Kreaturer, og et paa Marken staaende Stykke Torv, samt den i bemeldte Gaards Marker og Enge staaende Sæd og Afgrøde, alt afgangne Niels Børups Stervboe tilhørende.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Mandagen den 9 August förstkommende, Kl. 9. Formiddag bliver ved Auction bortsolgt en stor Varietet af allehaande skiønne og vel conditionerede Naturalia. bestaaende af Conchylier og mange andre Vexter af den gandske Middellandske Söe og Levante, artificielle Blomster, Bouquets og Figurer af Conchylier, alleSlags Coraller og Söe Træer, nogle Indianske, dito Americanske Land Frugter og Frøe med adskilligt meere, Betalingen erlægges af Bekiendte 3 Maaneder efter, til Sr. Henr. Thaulow, boende paa Hiørnet af Snarre gaden og Nabolös hvor Auctionen holdes. Liebhaberne af Natural Historien ville der behage at lade hente Catalogum, og besee Tingene de 3 sidste Dage for Auctionen.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Bekiendtgiørelse. Til 40 a 50 Potter extra god Chinesisk Soya, naar samme for billig Priis kand overlades, anvises herfra en Kiøbere. Hermed bekiendtgiøres, at Henrich Bruun ey længere er udi min Tieneste. Kiøbenhavn, den 26 Julii 1762. A. Falch. Skulde nogle Personer have i Sinde paa deres egen Regning at lade drive en Silke=Fabriqve, tilbyder en Fransk fød i Lion sin Tieneste at forestaae samme, han forstaaer al Slags Silke Arbeyde, blant andet at giøre glat Fløyel, som har sit Foer paa den vrange Side af Plys, (hvilket endnu ikke er gjort her for. Ligeledes og adskilligt smaat Bomulds Arbeyde brocheret i Ulden, og kand samme Person herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Da min saavel som de andres her udi Staden staaende Sigtemøller, udi en lang Tid haver havt lidet eller slet intet at male eller sigte for de Vedkommende som samme behøver, saa haver jeg des Aarsag ladet mit Mølleværk for nærværende Tid saaledes ind ette, at jeg ikke alleneste udmaler nu som forhen af en Tønde Lollandsk Hvede 10 a 11 Lpd. got forsvarlig fint sigtet Meel men endog den øvrige Klid som bliver af Hveden saavelsom af Rugen, kand ligeledes nu hos mig blive alt udi Meel formaled, saaledes at de Vedkommende kand bruge det bedre end forhen til deres Brødbagning, for saadan en Tønde Klid, som hos mig bliver udi Meel maled, betales udi Malepenge 16 Sk. som jeg haaber skulde finde bifald. Hans Olsen Møller, boende paa Gotters Mølle.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
J Morgen falder den Hamborger agende Postes Tour tillige til Jylland. Landstingene holdes i Sælland og Jylland den 4, og i Lolland den 25 August.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Til Leye. Paa Hiørnet af Skindergaden og Klosterstrædet i Skræder Wichmans forhen tilhørende Gaard, er Værelser til Leye i tredie Etage, for een eller to Familier.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Paa Sukkerhuset ved gammel Strand bliver til førstkommende Fløttetid til Leye at bekomme, smukke Værelser for en hos net Boesiddende Familie, som og for Logerende, alt med en smuk Udsigt til Slotspladsen.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Hos Controlleur og Hvidt=Øls Brygger Peder Møller, boendes i Vimmelskaftet, ere tvende gibsede og betrokne Værelser til Leye for ledige Personer.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Hos Urtekræmmer Jens Reimard paa gammel Torv, ere smukke Værelser for en Familie til Leye.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Hos Madame Bauman i store Færgestrædet, er til Michaeli Værelser i første Etage for en Familie, og i anden Etage for en ledig Person til Leye at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Hos Madame von der Osten i Nyehavn bliver til førstkommende Michaeli Værelser for en honet Familie til Leye at bekomme. Hos Sr. Poul Weidemann, boende paa Rosengaarden udi den Sal. Conferentsraad de Falsen fordum tilhørende Gaard, er til næstkommende Michaelis Fløttetid Værelser udi anden Etage for et Herskab eller anden honet Familie til Leye at bekomme; udi Gaarden er Staldrum til 6 a 8 Heste, samt Remisse til tre Vogne, foruden andre Commoditeter. Liebhaberne behage om Leyen med Eieren selv at accordere.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Udi den Gaard i Vimmelskaftet, som nu beboes af S. T. Frue Generalinde von Eynten, bliver til førstkommende Michaeli Fløttetid, de af hende beboede Værelser til Leye at bekomme, med Vognremisse til 2 a 3 Vogne, og Staldrum til 6 Heste, fornøden Loftrum til Fourage og Brændeved; ligesaa for en Cavailler eller ugift Person, i tredie Etage trende smukke gibsede og betrokne Værelser med og uden Meubler, hvorom Liebhaberne som samme maatte behøve, vilde behage at melde sig hos Jørgen Ernst, boende paa Ulfelds Plads i Hr. Baron Gyldencrones Gaard, hvor Kandestøber Skiltet hænger over Døren. En stor Sahl til Gaden og trende store Stuer ud til Gaarden, med et stort Kiøkken, Kielder og Loft, er strax til Leye at bekomme hos Amsel Jacob Meyr boende ved Stranden lige for Slagterboderne.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Frue Etatsraadinde Munchs Gaard er Værelser til Leye, til nestkommende Michaeli Fløttetid.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Hos Brygger Jacob Lynt i Vimmelskaftet er i anden Etage vel meublerede Værelser med Kamre, Staldrom til 2 Heste, Remise, Loftrom til Foer og Brænde, med videre, som nu beboes af Hr. Oberste von Lohenschiold, til førstkommende Michaeli for en Cavailler, Enke, eller anden Lysthaver til Leye at bekomme, og herforuden nok 2 smaa Saler til Gaarden er ligeledes sammesteds til Leye.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
J de Værelser i Hummergaden hvor Lotterie=Collecteur Sr. Ursin Thomsen har havt sit Contoir, er Værelser for en honet Person til førstkommende Michaeli til Leye at bekomme. Udi det Huus skraas over for Skibet paa Vestergade, som Garver Hagedorn forhen har været tilhørende, ere convenable Værelser i anden og tredie Etage, med Brændeloft og Spisekielder, for en skikkelig Familie til førstkommende Michaeli til Leye, at bekomme, hvorom gives Efterretning paa den civile og adskillige Stændets Enke=Casses Contoir i Klareboderne. Værelser, som nu staaer ledige i første, anden og tredie Etage, med Meubler, for ugifte honette Personer, samt en Pak kielder til Gaden, og Staldrum til fire Heste og Kareth, dertil et lidet Høeloft, er nu til Leye at bekomme hos Albret Edelberg i store Færgestrædet. I Badstuestrædet hos Kongens Staldskræder Gunther, er et Kammer ledigt, der faaes og Spise i Huset.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Til Kiøbs eller til Leye. Paa Hiørnet af Sølv= og Rigensgade bliver de underste Værelser, som ere gibsede og betrokne til første Michelsdag at faae til Leye, hvorom kan accorderes med Amtst Chirurgo Pavonarius, boende i Pilestrædet; samme Huus ler ogsaa underhaanden hos hannem at faae til Kiøbs.
Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Til Kiøbs. NB. J Gottersgaden hos Hans Jørgensen Urtekræmmer og Conditor, er at bekomme: Extra frisk Seidlitzer og Seltzer, Brondvand, deelicat grøn og hvid Sveitzer= samt Engelske og Hollandske Oste, Jndianske Fugle=Reder, Franske Spes=Murkler, dito Trøfler og Pistagier, Brunsviger Pølse, nye Confect Rosiner, dito Cathrine=Blommer, Hollandsk Chocolade, Jtalienske Citroner, Franske Valnødder, dito Confecturer, Sago= og Mannagryn, gammel Rom, Citronsaft, Lemon og Bombas Assia, fiin Engelsk Meel, dito Sennop i Glasser, Chinesisk Soya, Franske Sæbekugler, dito Voxpomade, Eans sangparillie, Enu de La vande, Spanske Norler, Krakmandler, tørre Kirsebær, dito Pærer, med flere Sortementer af Urtekramvahrer og Conditorie, alt for billige Priser.