JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Fiint Herregaards- og Bøndersmør i halve og fjerdedeel Tønder, sælges til billig Priis i Nyhavn No. 18, 2den Sal. J. Løweners Enkes Liigkistemagazin, i Pilestræde Nr. 116, imellem Sværtegade og Antoniestræde, er altid forsynet med alle Sorter Liigkister, saavel smukke som simple til meget billige nedsatte Priser. Jord Eiendom. Hoved Parcellen af tvende nedlagte Gaarde, Enigheds og Hvidelersgaardene i Skee, Heeralsted Sogn, Sorøe Amt, under det Kongl. Universitets Gods, staaende for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr., med et Jord-Areal af circa 64 Tdr. Land g. M., foruden en Tørvemose paa 12 Tdr. Land med uopskjærlig og god Tørv, med underliggende Huse, er at faae paa billige Vilkaar, naar Vedkommende derom henvender sig til Forpagter Hansen paa Aastrup pr. Roeskilde. Det bemærkes: at circa 27 Tdr. Land af ovenstaaende Areal er bebygget med 8 Huse der alle ere simple Fæstere, og svarer i aarlig Afgivt til Hoved Parcellens Eier 22 Tdr. Byg, betalt efter hvert Aars Capitelstaxt, samt forretter og Sommeren til Eieren 66 Arbeidsdage paa egen Kost, ligesaa oppebæres en aarlig Jord-Afgivt, af 8 Rbd. for udlagt Jord til tvende Universitetet tilhørende Huse. Af hele Eiendommen svares i aarlig Arvefæste-Afgivt, til Universitetet 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1 Fdkr. Byg og 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1 Fdkr. Havre, betalt. efter hvert Aars Capitelstaxt, Jord-Arealet, som drives under Hoved Parcellen er 37 1/2 Td. Land g. M., beliggende lige ud forGaarden, i en jevn Flade med en regelmæssig Figur, og at en fortrinlig god Bonitet. J Jorden er i dette Efteraar saae 3 Tdr. 5 Skpr. Rug, En Vandmølle, beliggende i en fordeelagtig Egn i Sjelland, med et Jordtillæg af circa 20 Tdr. Land, kan under haanden erholdes tilkjøbs, naar Vedkommende enten person lig eller i portofrie Breve henvende dem til Procurator og Forvalter Arboe paa Aastrup pr. Roeskilde, der paaviser Eiendommen og opgiver Vilkaarene.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
40 Stkr. magre Stude staaer til Salg hos Gjæstgiver Nielsen i Møllerhusene ved Roeskilde. Paa Hjørnet af Gammelstrand og Boldhuusgaden Nr. 157. udsælges dagligen af den Kongl. priv, Fabrik af røgede Victualier, fine røgede Skinker, Oxebryster, Inderlaar og Ribbeensstykker, Lammelaar, Svinehoveder, store Oxetunger, ervelat=Pølse med Madeira og uden Viin, Brunsviger= og Rulle Pølser, til de bekjendte billige Priser, hos Georg Christopher Waitz fra Flensborg.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
En betydelig Eiendom paa Christianshavn, med stor Gaardsplads og to Udkjørseler, særdeles tjenlig til Fabrik Anlæg, er underhaanden tilkjøbs imod en ringe eller efter Omstændighederne ingen Udbetaling. Nærmere Underretning erholdes hos Fuldmægtig Schumacher paa Hjørnet af Gammelstrand og Boldhuusgaden Nr. 156, fra Kl. 3 til 5.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Formedelst Fraflyttelse er Eierinden af den i Hillerød Kjøbstæds Slotsgade under Nr. 31 og 32 meget fordeelagtig beliggende Gaard, hvortil hører Rettighed at bruge Brændeviinsbrænderie, til hvilket det fornødne Brændeviinsværk med en deel Jnventarium hører, findet at bortsælge samme. Steder kan strax tiltrædes, og om Vilkaarene afhandles det Fornødne med Procurator Møller i Hillerød.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
J Steensbyemølle ved Wordingborg staaer 28 fede Stude til Salg Et Parti godt Bøndersmør og extra fiint Herregaardssmør er tilkjøbs i Nr. 8 under Børsen.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
En Kjöbmandsgaard, beliggende i en af Sjællands Kjøbstæder, er underhaanden at faae tilkjöbs. Til Gaarden hører en udmærket Jordlod samt en Törvemose og i Kjöbet medfølgen Besætning af Heste, Køer, Vogne, m.v., saavelsom Sæd og Afgrøde. Nærmere Underretning erholdes hos Fuldmægtig Petersen, boende i Raadhuusstrædet Nr. 119.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Nogle Landeiendomme i Nærheden af Kjøbenhavn, med aldeles complet Besætning, anvises tilkjöbs af Fuldmægtig Petersen, boende i Raadhuusstrædet Nr. 119.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Classe=Lotterie. Hele, halve, fjerdedele og ottendedele Lodder, til det 85de Lotteries første Classe, bekommes dagligen tilkjøbs hos B. Eichel. store Kjøbmagergade No. 54, i Stuen. ved Siden af Postgaarden.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Bortforpagtning. De til Grevskabet Hardenberg henhørende Gaarde Rosenlund og Nørregaard i Lolland, skulle bortforpagtes fra 1ste Mai 1836 af, den Ene paa 12 Aar, den Anden paa 9 Aar, ved en Auction, som holdes paa Hardenberg i Marts Maaned, efter Vedkommendes nærmere Bekjendtgjördse. Conditionerne ere fra den 20de Februar af at indsee hos Forvalter Dons paa Hardenberg, som lader forevise Forpagtnings Gjenstandene.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Licitation. Mandagen den 3de Februar 1836, om Middagen Kl. 12. bliver paa Raadstuen i Ringsted, afholdt Licitation over Opførelsen af en grundmuret Skolebygning i Ringsted Sogn, efter Conditioner, Overslag og Tegning, som forinden ere til Eftersyn hos Forvalteren ved Ringsted Kloster Ringsted, den 21de Januar 1836. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Retslige Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Auctioner. Torsdagen den 11te Februar, om Formiddagen Kl. 11. bliver ved Auction første Gang, opraabt til at bortsælges, enten separat eller samlet under eet Gaarden Nr. 14 i Frederiksberg Byes Allegade med tilhörende Bygninger og 2 Hauger, samt Jorder af Arcal c. 21 Tdr. Land, afg. Geheime-Conferentsraad W. J. A. Greve af Moltkes Stervboe og Arvinger tilhörende: efter de Conditioner, som ved Auctionen vorder bekjendtgjorte, og tilligemed Adkomtbrevene forinden ere til EfterSyn paa Cancellieraad, Landsoverrets-Procurator PayngksContoir i Nybrogade Nr. 22, i Kjöbenhavn. At anden Auction vil vorde afholdt den 18de Februar og tredie og Sidste den paafølgende 25de Februar, ved samme Klokkeslet, bekjendtgjøres tillige foreløbigt, og vorde samtlige Auctioner afholdte paa Stedet selv.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Jordegods-Salg. Da det ved Auctionen over Hellerup Hovedgaard og Gods den 21de December forrige Aar gjorte høieste Bud, 180,000 Rbd. Sølv, ikke blev befunden antageligt, saa bliver bemeldte Hovedgaard, med underliggende Bøndergods, som er fordeelt paa 67 Gaarde, 33 Huse med Hartkorn og 12 Huse uden Hartkorn, samt de Eiendommen underliggende 3 Kirker med Tiender, 4 Sognes Kongetiender, betydelige Skove og tvende Vandmøller, paany opbuden til Bortsælgelse ved een eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Hellerup, 2 Mil fra Nyborg, Fredagen den 11te Marts førstkommende, Kl. 12 Middag, efter Conditioner, som Liebhaverne, paa Begjæring, derom, vil erholde tilsendt fra Justitsraad og Godsinspecteur Richter paa Liselund pr. Slagelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
J et med den Kongelige Statsgjeldsdirections Segl forsynet Brev, som først aabnes efterat Tilslag er givet, vil den Høistbydende blive underrettet om hans Bud antages eller for kastes.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Jfølge indgaaet Forlig og til Fyldestgjørelse for Umyndiges Midler, bliver det Peder Hauerslevs Enke Anne Hans datter tilhørende Huus med Tilliggende, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr., der er Parcellen Nr. 7 af Peder Hauerslevs Gaard, beliggende paa Blegebrønde Mark, i Beistrup Sogn, Øster-Hann-Herred og Hjørring Amt, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 25de Februar. 2den Torsdagen den 10de Marts førstkommende og 3die – Torsdagen den 24de Marts hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne for inden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen, agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, ifølge Pl. 22de April 1817. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de C. W. Qvistgaard. Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Løsøre-Auction. Mandagen den 3de Februar, Formiddag Kl. 9, og fölgende Dage, bliver ved Auction, som afholdes i Huset Nr. 44 paa Høibroplads, bortsolgt afg. Bundtmager Sören Mon ritz Becks og forhen afdøde Hustrues fælleds Boes Løs öre, bestaaende af Guld. Sölv, Tin, Kobber Messing, Jern og Blik, Meubler og Trævare, Linned, Sengklæder, Vine m. v., saa og Boets betydelige Forraad af færdig syet Bundtmager-Arbeide, tilberedte og uberedte Skindvarer, samt en Deel Bundtmager Redskaber og Inventarium; alt imod Betaling til Cancellieraad Payngk i Nybrogaden Nr. 22, hvor saavelsom paa Auctionsstedet, trykte Fortegnelser kunne erholdes 8 Dage forinden Auctionen imod anordningsmæssig Betaling. Varene og Effecterne ville være til Eftersyn Löverdagen den 6te og Söndagen den 7de Februar, om Formiddagen fra Kl. 11 til 2.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Skifte=Jndkaldelser. Fredagen den 19de Februar 1836, om Formiddagen Kl. 11. bliver paa undertegnede Skifteforvalters Contoir afholdt en Skiftesamling i afgangne Sognepræst til Krummerup og Fugleberg Menigheder Lauriz Johansen Svendsens Boe hvor Ting af Vigtighed blive at forhandle, og hvortil derfor Creditorerne, i Overeensstemmelse med Placaten 21de Apri 1824, herved indkaldes. Førsløv, den 28de Januar 1836. Leutning.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Mandagen den 22de Februar næstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i afgangne Vertshuusholder Søren Madsen Wodders Boe, og hvor da, blandt andet, vil blive at omventilere Conditionerne for Salget af Boets faste Eiendomme. Hvilket i Henhold til Placaten af 21de April 1824, bringes til Vedkommendes Kundskab. Tranberg. Ribe, den 30te Januar 1336. I Kjøbmand Jess H. R. Mathiesens Fallitboe vil Tirsdagen den 1ste Marts næstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver afholdt en Skiftesamling paa Ribe Raadstue, hvor da Boet vil blive optaget til Slutning, Skifterepartitionen vil blive fremlagt og Boet, om muligt, samme Dag sluttet. Hvilket herved, i Henhold til Placaten af 21de April 1324, bekjendtgjøres til Creditorernes Efterretning. Ribe, den 30te Januar 1836. Tranberg.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Efter derom fremkommen Begjæring fra de Arvinger, der have meldt sig i Boet efter afgangne Gaardmand Hans Svendsen og ligeledes afdøde Hustrue Kirsten Larsdatter af Nybølle, om at erholde Boet, med Hensyn til hvad i Samme er indkommet, opgjort og sluttet forsaavidt Saadant for Tiden kan skee, vil der den 19de Februar førstkommende Formiddag Kl. 10, i Blaataarn blive afholdt en Skiftesamling i bemeldte Boe, hvor da vil blive fremlagt en Opgjørelse af Boets Status, og Skiftet, om muligt, optaget til foreløbig Slutning, i hvilket Tilfælde Repartitionen vil blive fremlagt. Hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Kjøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 1ste Fe Knudsen. bruar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter Tjenestekarl Peder Jørgensen i Ohre, Orninge Sogn, indkaldes herved, i Følge Plac. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, formig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 28de Januar 1836. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand, Sætteskipper Christian Petersen Gammelgaard, efter hvem jeg, ifølge Kongelig Bevilling af 16de f. M., hensidder i uskiftet Boe, eller at have nogensomhelst Fordring paa vores fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for min faste Lavværge og Befuldmægtigede Hr. Skipper Rasmus Peter Gammelgaard, boende i Dybensgade Nr. 175, heri Staden. inden forbemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 3die Februar 1836. Karen Gammelgaard. født Kruse.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 8de d. M., som vil blive læst inden den Kongelige Lansoverret samt Hof- og Stadsret og Rønne Byeting, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Procurator og Kjøbmand i Nønne Christian Fogs til Skiftebehandling opgivne Boe, til inden fornævnte Tids Forløb, med saadant deres Krav at fremkomme og samme for undertegnede Skifteforvalter at beviisliggjøre. Rønne, den 23de Januar 1836. J. A. Garde.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Dritte und lette Bekanntmachung. Da der Bürger und Kaufmann Matz Müller hieselbst seine Haabe und Guter zur gerechtlichen Concursbehandlun, bergeden har und daher von dem Magistrate die Erlassung eines landublichen Proclams verfugt worden, so werden Alle und Jeder, welche an die gedachte Concursmasse Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, wie auch diesenigen, welche derselden mit Schulden verhaftet sind, hiedurch peremtorisch, bei Strafe der Ausschliessung und des Verlustes ihres Rechte, geladen und befehliget, sich dieserhalven innerhalb 12 Wochen, vom Tage der legten Bekanntmachung dieses Proclams ange rechnet, im Stadtsecretariate hieselbst zu melden, die Briefschaften, worauf sig ihre Angaden begrunden wollen, in ori gine zu produciren und abschriftlich zurüculassen, auch, soserne ste Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen, und dem nachst weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen, Wornach &c. Hadersleden, den 19ten Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Bürgermeister und Rath. Schrader.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Dritte und lette Bekanntmachung. Jn Gemasheit des §. 25 der Strandverordning vom 3sten Decbr. 1803, wird hiemittelst zu Jedermanns Wissenschaft gebracht, das das Brigschiff "Johannes, 90 Commerzlasten, gros, gefuhrt von dem Capitain Johann Matthias Riesdieck aus Hamburg, von Bordeaux nach Hamburg bestimme, geladen mit Stukkgutern, om 30sten Decbr. 1835 bei Amrum gestrandet ist. Das sehr alte und beschadigte Schiff ist inSicherheit gebracht; die, hauptsachlich ans Wein, Thee, Pflaumen und Jndigo bestehende und grostentheils undeschadigte Ladung ist gebergen und in das Amrumer Packhaus eingelegt worden. Alles Gebergene ist unter die Oberaufsicht der Fohrer Hobungstube gestelle.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Jndem bemerkt wird, das die Legitimation des Schiffseigners berets genugend beigebracht worden ist, werden diesenigen, welche Eigenthumsanspruche an de vorgedachte Ladung zu machen gedenken, hiedurch augefordert: binnen 12 Wochen, von der legten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, sich mit ihren desfalligen Beweisdocumenten bei der Königl. Birkvogte zu Nieblum auf Fohr zu melden. Tonder Amthaus, den 26sten Januar 1836. F. Chr. v. Krogh.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Ved Proclama, som bliver læst i den 1834 & 35. Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Matros Hans Larsen's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 1ste Februar 1836. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Ved Proclama, som er læst for vedkommende Over- og Underretter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Skipper P. Weiles Enke, A. M. Hansdatter af Faaborg, tilfor mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Faaborg, den 28de Januar 1836. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
De, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter her i Byen afdøde Tallotteri-Collecteur og Organist Hans Hendrich Ramm, samt Dagleier Hans Hansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rødbye, den 28de Januar 1836. S. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Creditorerne i Stervboet efter Toldbetjent Georg Heinrich Petermann, indkaldes herved, ifølge Plac. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, tilat melde sig og beviisliggjøre deres Arveret. Nakskov Skifteret, den 28de Januar 1836. Pontoppidan. Hammerich,
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Ved Proclama af 28de Januar 1836, som bliver læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Bibliothekar hos Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, Johan Carl Heger af Kjøbenhavn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Auditeur, Høiesterets Advocat Liebenberg, i Kjøbenhavn, Knabrostræde Nr. 134, 1ste Sal; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ligesom Creditorerne i Stervboet efter afg. Byfoged Peter Rasmussen ved Proclama af 31te Decbr. f. A., ere indkaldte med Aar og Dags Varsel, saaledes blive Arvingerne efter bemeldte Afdødes Hustrue Frederica Elisabeth Reichmein, som i Aaret 1786 afgik ved Døden i Laurvig, herved indkaldte med samme Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteret, Odense Raadstue, den 22de Januar 1836. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskriptionmodtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for ved Grovindsialstænderne for Sjællands, Fyen og Lollands-Falsters Stiften, i Færøerne. samt for Island Horsdagen den 4de bruar. Slutning af Sagen angaaende Oprettelsen af høiere Realskoler. (See denne Tidende No. 5354.) Til at tage disse tvende Andragender under Overveielse udnævnte Forsamlingen en, af 5 Medlemmer bestaaende, Committee (Mynster, Birch, Hempel, Holstein, Bang).der under 7de December afgav sin Betænkning, hvorpaa Sagen discuteredes i tvende Plenarmøder den 15de og 22de December, ved hvilke Vicepræsidenten, Etatsraad Hvidt, præsiderede, da Præsidenten, Prof. Schouw, havde veget sit Sæde, for med større Frihed at kunne deeltage i Discussionerne. Committeen havde, efter en motiveret Fremstilling, som, da den næsten ganske er optagen i Forsamlingens nedenfor indførte Andragende til Hans Majestæt Kongen, her ikke aftrykkes, indstillet: 1) at Borgerskolernes Afsondring fra Almue- eller Fattigskolerne i Kjøbstæderne muligst maatte befordres; 2) at der efterhaanden, saa snart skee kan, paa passende Steder i Riget maatte, under Overbestyrelse af den kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, oprettes høiere Realskoler eller videnskabelige Underviisnings-Anstalter, hvori Disciplene, foruden at bibringes de Kundskaber, der i Almindelig hed udkræves hos et dannet Menneske og større Færdighed i de levende Sprog, fornemmelig maatte undervises i Mathematik og Naturvidenskaber; hvor Underviisningen i Almindelighed skulde fortsættes ud over Confirmationsalderen, og hvortil maaskee nogle af de overflødige lærde Skoler kunde indrettes.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Professor Schouw tiltraadte Committeens Mening, at Trangen til Realunderviisningen. bedst afhielpes ved egne dertil bestemte Skoler, og udviklede nærmere de Grunde, som talte imod at adjungere de latinske Skoler, nogle Realclasser. J et udførligt Foredrag gjorde han derefter opmærksom paa adskillige nærmere Bestemmelser og Tillæg, som han ansaae det gavnligt at give Committeens Betænkning. Han bemærkede saaledes, at det ikke var nok, at Realskoler oprettedes, men at det væsentligen kom an paa, efter hvilken Maalestok, paa hvilke Steder og under hvilke øvrige Forhold det skeete. Skulde der i en eller anden Henseende gjøres et Misgreb, da kunde det vel hænde, at de første Forsemislykkedes, og for at forebygge dette, ansaae han det for rigtigst, at Forsamlingen noget nærmere udtalte sig angaaende de Betingelser, under hvilke saadanne Realskoler skulde kaldes tillive, og de Forholdsregler, som maatte tages for at bortfjerne Hindringerne for en heldig Realisation af Planen. Han yttrede dernæst, at det forekom ham nødvendigt, at Forsamlingen bestemt udtalte, at de høiere videnskabelige Realskoler maatte anlægges efter en stor Maalestok, saavel med Hensyn til Lærerpersonalet som øvrige literære Hjelpemidler, og han udviklede udførligen Nødvendigheden af, at man til Lærere ved Realskolerne maatte have udmærkede Mænd i de forskjellige Fag, som man imidlertid alene kunde vente at faae, naar de lønnedes vel, og der gaves den Udsigt til en høiere Stilling som Skolebestyrere og til høiere Gagering. Men naar Realskolerne skulde anlægges efter en saa stor Maalestok, saa meente han, at man for det Første ikke vilde kunne oprette mere end et Par, ja maaskee kun een; men han antog derhos, at en ret fortrinlig Realskole sikkrere vilde føre til Maalet end et større Antal middelmaadige eller kun taaleligt gode. Han gik derpaa over til at omtale de Vanskeligheder, som især vilde møde ved Oprettelsen af høiere Realskoler, og som han antog fornemmeligen at ville ligge: 1) i Mangel paa tilstrækkelig Tilgang af Disciple til slige Skoler, især i Begyndelsen, fordi Sandsen for en høiere borgerlig Dannelse endnu ikke var almindelig nok; 2) i Mangel paa Pengemidler; og 3) i Concurrencen med de lærde Skoler. Med Hensyn til det første Punkt ansaae han det som en væsentlig Betingelse for et heldigt Udfald af Sagen, at Realskolerne kun oprettedes i større Byer, i hvilke det i Henseende til Folkemængde, Beliggenhed og Næringsveie var at vente, at en naturlig og stadig Freqvents vilde finde Sted, og som saadanne nævnte han Helsingøer, Aarhuus, Aalborg, Randers og Odense.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
At Antallet af Gratistpladse i de lærde Skoler maatte indskrænkes, hvorhos han henstillede: 5) Om der ikke kunde aabnes Adgang til visse Slags civile Embeder for dem, der, ved at gjennemgaae Realskolen og den polytechniske Læreanstalt, havde erhvervet sig en videnskabelig Uddannelse, og 6) om ikke den militære videnskabelige Uddannelse paa en eller anden Maade kunde sættes i Forbindelse med Realskolerne.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Committeens Medlem, Professor Vang, billigede i det Væsentlige Præsidentens Anførte, men formeente dog, at det vilde være betænkeligt, herpaa at bygge bestemte Jndstillinger, og altsaa petitionere om disse Gjenstande som Noget, hvorom Forsamlingen havde en bestemt Overbeviisning, at de burde iværksættes. Dette var især misligt med Hensyn til Dispositionen over nedlagte lærde Skolers Jndtægter, da disse vistnok for største Deelen kunde behøves til at give den lærde Underviisning en bedre Udvikling, især ved bedre Lønninger for Overlærere og Adjuncter; hvortil kom, at naar Skolernes Antal formindskedes, vilde Discipeltallet i de tilbageblivende Skoler fordobles, og da maatte ogsaa paa Grund heraf Lærerpersonalet forøges og et dobbelt Klasseantal blev da maaskee ogsaa nødvendigt. Desuden vare de fleste Skolers Jndtægter henlagte til dem i Oldtiden, for at fremme det theologiske, altsaa et lærd Studium.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Med Hensyn til hvad der var blevet anført om Ønskeligheden af, at der aabnedes dem, der havde underkastet sig Examen ved det høiere Realunderviisnings-Jnstitut, Adgang til visse Embeder navnligen i det kameralistiske Fag, gjorde den Ene af Proponenterne, Secretær Ussing, opmærksom paa, at dette maaskee allerede fra Regjeringens Side var paatænkt, da der for nogle Aar siden var bleven nedsat en Commission for at udkaste Planen til en kameralistisk Examen. J Anledning af det omtalte Niels BrocksLegat oplyste Et af Medlemmerne, at den Afdøde havde oprettet to Legater, det ene paa 16,640 Rbd., hvoraf Renterne vare bestemte til Understøttelse for 12 Drenge- og Pigebørn, for at de kunde opdrages udi nyttig Lærdom, det andet oprindeligen paa 28,054. Rbd. 21 s. til en Skole, hvilket sidste Legat, vilde ved opsamlede Renter til 1841 være steget til 47,500 i kongelige Obligationer.