JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-11-16
Bekiendtgiørelser. Det behagede Forsynets Herre, d. 25de Octbr. om Morgenen Kl. 6 1/2 ved en stille og rolig Død at bortkalde fra mig og 10 Børn, hvoraf kun 2 ere forsynede, min inderlig elskede Mand Hans Mulvad, Sognedegn for Selde og Aasted Menigheder, i hans Alders 69 Aar og 10 Maaneder, efterat have været i Embedet paa 46de Aar og i Ægteskab i 41 Aar. Dette for mig og Børn smertefulde Dødsfald skulde jeg ei undlade, herved sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Familie og Venner, og er, uden skrivtlig Bevidnelse, forsikret om deres Deeltagelse i denne min billige Sorg. Selde Degnebolig den 30te October 1801. Christiane Lunge, Sal. Mulvads. Viellerup Ladegaard 1/4 Miil fra Randers, ufrie Hovedgaards=Tart 26 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. er underhaanden til Kiøbs at erholde: Paa Gaardens Mark, kan græsses og foeres 100 a 110 Fæehøvder, 50 Faar og 14 Bæster. Udsæden kan være: 30 a 32 Tdr. Rug eller VinterHvede, 60 a 70 Tdr. Byg og Ærter, 90 a 100 Tdr. Havre. Høe=Avl i Borger Læs, 180 a 200. Gaardens Mark er vel behandler. Bygningerne er indrettet for en honet Familie. Med Gaarden følger følgende Ejendomme: A. Til Hoverie. 1) Laurs Rasmussen, Niels Lundgaard og Rasmus Laursen, hver af Hrtk. 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdk. 2/5 Alb. Disse Gaarde forrette Hoverie og giver Landgilde aarlig af hver Gaard 22 Rdlr. a) 3de Huuse som beboes af Svend Andersen, Niels Undersen Wildmand og Jens Bødker. 3) en afbrændt Gaard, der har Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. 4) en Eng af Hartk. 1 Tde. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvorpaa avles 26 a 30 Borger Læs.
Viborger Samler, 1801-11-16
Disse Ejendomme ligger 1/4 Miil fra Randers i Christrup Bye og Sogn. 5) en Eng Parcel af Dronningborg Hovedgaards Mark, frie Hovedgaards Taxt, kaldet Thorup Kier, har Hartk. 5 Skpr. 1 Fdkr. Alle disse benævnte Eiendomme, kan af Liebhaberne. modtages næste 1ste Maj. At giøre Lovtale over Gaarden eller dens Markes Tilliggende, ansees unødvendig, fordi samme er bekiendt- og af Liebhabere bedste kan bedømmes. Alt sælges samler og paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt denne Post: at endeel af Kiøbesummen kan blive indestaaende. Biellerup Ladegaard d. 9de Novbr. 1801. Johan Friderich Nielsen.
Viborger Samler, 1801-11-16
Den 18de Novbr. om Aftenen Kl. 7 er bestemt en General-Forsamling i Hagemans Klub for at vælge Lovgivere og giøre adskillige Bestemmelser til Klub Selskabets Fordeel. Samtlige Herrer Medlemmer anmodes derfor at møde bemeldte Tid i Hr. Hagemans Huus, og ønskedes Forsamlingen saa talrig som muelig.
Viborger Samler, 1801-11-16
Skiftet efter afgangne Sognedegn Jens Nødskov i Jdom sluttes Tirsdagen d. 24de Novbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag i Jdom Præstegaard; hvilket tiener alle vedkommende til behagelig Efterretning. Stabye Præstegd. d. 3die Novbr. 1801. N. Windelin.
Viborger Samler, 1801-11-16
J Følge Begjæring af Eieren S. T. Frue Justitsraadinde Bruun bliver Ul strup complette Hovedgaard med underliggende Bøndergods Tiender og Mølle beliggende i Thisted Amt i Thye, stillet til offentlig Auction paa Thisted Raadstue Mandagen d. 18de Januari 1802. Kl. 11 Formiddag, og bortsolgt saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer, ved een eeneste Auction. Gaarden, staaer for Hartkorn frie Hovedgaards Taxt 34 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Mølleskyld paa samme Taxt 1 Tde. 2 Fdkr. Bøndergods 256 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Kirke=Tiender 39 Tdr. og Konge Ditto 39 Tdr. samt halvparten af et Aalekiste Fiskerie. Under Hovedgaarden, drives af contribuerende Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr. Ulstrup Hovedgaards Bygninger er asseureret i Brandkassen for 10550 Rdlr. Hundborg og Hørsted Kirker for 6850 Rd. Bøndergodset er for største Deelen opmaalt og udskiftet af Fælledskab. Hovedgaarden er bortforpagtet; men kan blive ledig efter 1 Aars Opsigelse til 1ste Maj dens Mark indeholder Agerland 279 Tdr. a 10000 Alen Reduceret efter beediget Taxation til 10, og Areal 426 Tdr. Eng og Græsningsjord 211 Tdr. Land, og Areal 463 Tdr. Hovedgaardens Marks fortrinlig Godhed, saavelsom og Godsets Beliggenhed i de bedste Egne af Thye, er nok som bekiendt og formodentlig af Liebhabere nærmere bliver taget i Øiesyn. Der er erhvervet en allernaadigst Bevilling til Udparsellering hvorved er tillige forundt den Moderation i Stempler Papirs Brug, at naar Stæderne sælges til Beboeren, kan Kiøbe-Contrakter og Skiøder udstædes paa 24 Skillings Papir.
Viborger Samler, 1801-11-16
Jordebogen over benævnte Eiendom kan faaes til Eftersyn paa følgende Stæder. J Kiøbenhavn hos S. T. Hr. Casserer Fuglsang i det Danske Cancellie, i Horsens hos S. T. Hr. Major Hiller, i Aarhuus hos S. T. Hr. Giæstgiver Møller, i Randers hos S. T. Hr. Kiøbmand Niels Baj, i Viborg hos S. T. Hr. Rector Hansen, i Aalborg hos S. T. Hr. Kiøbmand Lars Kiellerup, i Hiørring hos S. T. Hr. Capitain Uttermøhlen, paa Morsøe hos Forvalter Nyssum paa Dueholm, og paa Ulstrup hvor Eiendommen og Carter m. v. kan blive anviist. Conditionerne kan faaes til Eftersyn ligesaa paa bemeldte Steder 4 Uger før Auctionen. Brøndlund. Underhaanden er at faae tilkjøbs den af sal. Lauritz Hastrup forhen iboede og af mig nu eiende og iboende Gaard i Mariager. Gaarden, hvis Bygninger er af ege Bindingsværk og Teiltag, er godt vedligeholdt og har skiønne Værelser, og Jndretninger; saa er og ved Gaarden et anseelig Gaardsrum, godt Vand, en smuk og vel anlagt Hauge, hvorudi 2de Fiskeparker og mange gode Frugttræer. Til Gaarden ligger endeel gode Enge, hvorpaa i Aar er avlet 14 Borgerlæsser Høe. Desuden ligger til Gaarden Mart jorder circa 41 Tdr. Bygsædeland. Liebhabere behager at tage Eiendommene i Øiesyn, og om Kjøbslutning at henvende dem til undertegnede Eier. Mariager d. 29de October 1801. M. S. Hoff.
Viborger Samler, 1801-11-16
Hos undertegnede er at faae ald Slags færdiggjort Smede=Arbeide som og nylig hiemkommen Steenkul i smaae og større Portioner. Dollerup. Kursmed i Viborg. Aabroe, imellem Wellew og Langaae Sogner, er under Reparation, og derfor kan derover ingen Fart blive i nogen Tiid, hvilket herved til de Reisendes Efterretning bekiendtgiøres. Naar den igien kan passeres, skal i disse Tidender vorde anmeldt. Snorum d. 24de October. 1801. N. Saabye. Hvor en 40 Stkr. Stude, vel ogsaa mindre Partii, kan fra nu af, og til anstundende Medio Maj strax blive modtaget i Forder, og godt samt til Fornøielse behandlet, derom giver Colding paa Taarupgaard Underretning. Ved at Kulgrave, og derved at forsynke et Stykke høilændet Jord i min Toft, opkaster jeg i denne Tid daglig got Gulv-Strøesand, som jeg sælger til enhver som forlanger det, for 12 s. Læsset. Jens Rind, Graver.
Viborger Samler, 1801-11-16
En Dreng her af Byen eller fra Landet, som har Lyst at lære Smede=Professionen, kan strax eller og til Majdag blive antagen hos Mads Thorup.
Viborger Samler, 1801-11-16
Følgende nye Bøger og Kobbere: Rinaldo Rinaldini, en Komoedie h. 40 sk. Løgneren,
Viborger Samler, 1801-11-16
Komoedie h. 32 s. Viografiske Skizzer, overf. af Odin Wolff, h. 10 s. Louise, eller Følgerne af Letsindighed, Vo. 1 Rdlr. 24 s. Mangeldorfs historiske Skildringer for Ungd. h. 74 s. Henning Portrait 48 s. Bernstorfs Dito 72 s. Samt de af Kapelmusikus Haskerl udgivne engelske Dandse og nyere Musikalier. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1801-11-23
No. 47.
Viborger Samler, 1801-11-23
Paris d. 3 November. Vor Gesandt Verninge i Sveits, har sendt Regieringen en Koureer og derved givet følgende Efterretning om Ophævelsen af den Berner Landdag. "J Sommer antog Sveitser Folket en ny Constitution, der var dateret den 29de Mai 1801. En Landdag forsamledes, for " at vælge Senatet og andre Forvaltningen forestaaende Embedsmænd og enhver Sveitser Kanton især, "arbeidede, efter Konstitutionens Plan, paa at give " sig sin særdeles Indretning. Men neppe var Land"dagen samlet, førend dens Lemmer kaldte sig en constituerende (lovgivende) Forsamling; de tilVintetgjorde Konstitutionen som de vare sammenkaldte. " for at bringe i Gang, og forfærdigede en ny. Der " opstode da Partier iblant dem. Følgen var: at de " smaa Kantoners Deputerede toge Afsked og protesterede mod Landdagens Forhandlinger. En Deel af " Kantonerne Lucern og Glarus gjorde det samme. Men uden at agte paa de fremlagde Protester, fuldendede Landdagen deres ny Konstitution og udnævnede den 25de October 11 Senatorer. Den paafølgen7de 28de October samlede det forrige lovgivende Korps sig, der under Landdagen havde nedlagt deres Forretninger, og udnævnede 25 andre Senatorer, " og udgave et Dreret, hvori de viiste, at Landdagen, ved selv at give Helvetien en ny Konstitution isteden for at bringe den alt antagne i Udavelse, ved at for" satte en saadan Konstitution, at 16 Deputerede havde taget deres Afskeed fra Landdags-Forsamlingen, efterat deres Modsigelser vare blevne uhørte, havde baade overtraadt den Fuldmagt dem var given, og desuden sat Helvetiens indre Rolighed i Vove, da deres Forslage af saamange vare modsagde; derpaa forordnede den lovgivende Forsamling, for at chindre Anarki og den Republiken overhængende Fare: 1. At den Berner Landdag skulde være oplyst og dens Forhandlinger ansees for ugyldige. 2. At den d. 29 Mai 1801 antagne Konstitution, skal sættes i Udøvelse. 3. Den lovgivende Forsamling udnævner 3 af sine Medlemmer (Dolder, Savari og Rüttiman) der foreslaa 25 Personer, som den lovg. Forsamling vil vælge til Senatorer. 4 og 5. Senatet begynder strax sine Forretninger, den provisoriske Regiering ophører og det udøver den ved Konstituti. Senatet overdragne Magt. 6. Senatet sammenkalder en konstitutions mæssig Landdag, der i seneste maa være samlet inden 3 Maaneder. 7. der skal udarbeides for Landdagen et Forslag til de Forbedringer Konstit. kand modtage. 8. De forskiellige foreslaaede Territorialindelinger som ere foreslagne af Kantonerne, skulle iværksættes ved Senatet. 9. Planerne til Kantonernes Organisation skal Senatet undersøge og berette Landdagen deres Mening. 10. Senatet aflægger til Landdagen Beretning om den Maade det har bestyret Republiken paa. 11. Landdagen kand, naar dette er opfyldt af Senatet, enten komfirmere dem som Senatorer, eller og vælge et nyt Senat.
Viborger Samler, 1801-11-23
Efter ald Rimelighed, bliver den bataviske Republik efterhaanden gjort uafhængig og sat i den Tilstand den var for de Franskes Komme der. De derværende franske Forvaltninger af Embeder ere ophævede paa Feldtposten nær, og endog den kommer nu under Bestyrelse af det bataviske Directorium. Man forsikrer og, at de 10,000 franske Soldater, der ligge der, kaldes tilbage, saasnart Freden i Amiens er sluttet. Der er kommen Ordre til alle franske og belgiske Søehavne, at modtage venskabelig alle der kommende engelske, russiske, portugisiske og tyrkiske Skibe, og til Havre, Ostende o. fl. St. ere alt de engelske Skibe komne. Man anlægger nu og ordentlige Paketbaade og imellem dette og Calais anskaffes en Postkareth for Reisende. Det er utroligt hvilken Mængde Mennesker, der daglig komme her, i Anledning af Fredsfesten, og utroligt hvilken Umage Regieringen giør sig, for at giøre Festen ret glimrende. Saaledes bliver Seine flodens Bredder illumineret med en fiiredobbelt Radkolørte Lamper, hvorimellem anbringes oplyste Pyramider. Landevesen fra Bourdeaux til Spanien istandsat tes med store Omkostninger.
Viborger Samler, 1801-11-23
Politikommissairen i Bourdeaux, har opdaget og offentlig bekiendtgjort et splinternyt Forsøg paa at snyde i det Store. 2 Gavlive, Ange Bassan fra Venedia og Gilles Gillaume Serane fra Marseille, have indbildt mange udenlandske Handelshuse, at de der havde anlagt en svær Handel i Kompagni, der vare til den Ende allerede afsendte en stor Deel Vahre til dem fra alle Kanter. Men da de ikke stode i Handel med nogen i Bourdeaux, arresterede man dem, og fandt af deres Papirer, at Hr. d'Ange Bassan & Comp. havde anlagt en stor Snydersabrik og havde i Sinde, at narre mangfoldige Handelshuse Vahre fra og derefter flytte. Nu blive de dømte og de til dem afsendte Vahre anholder Politiet, at Afsenderne kand lade dem hente igien.
Viborger Samler, 1801-11-23
De som i Fjor stial Senator Clement de Ris, have nu faaet deres Dom. 3 af dem ere dømte fra Liver, Lacroix og hans Kone til 22 Aars Slaverie og Jourgeon og Kone til 4 Timers Gabestok og 5 Aars Tugthuus.
Viborger Samler, 1801-11-23
Konsulerne have besluttet, at der i alle de militære franske Korps skal afslediges saamange som Ottendedelen af hele Armeen beløber sig til. De halve afskediges den 22 Decbr. og de andre halve den 20 Februar, dog udfyldes først de afgaaendes Tal med nye Rekruter, indtil Armeen er saa komplet, som den i Fredstider skal være. Til at faae Afskeed, ere allene de berettigede, som ere indkaldede 1793, og de, som før den 1ste Novbr. i Republ. 3de Aar frivillig mødte ved deres Regimenter, samt enhver, der i den sidste Krig har tient i 5 Feldttoge. Overstige de uddelende Afskede de foranførtes Tal, da afskediges de, som have gjort 4 Feldttoge; men de som have gjort mindre end 4, kunde ei faae Afskeed før næste Aar. Den der ei har mødt paa sin Post, eller tient bestandia tro, kan, hvis Lovene ei have frikiendt ham for de mod ham forhen givne Klager, ikke afskediges, før han ganske har tient sin Tid ud efter Loven. Af Underofficererne afskediges den femte Deel. Endelig anmærkes, at ligesom ingen, der uden retmæssig Aarsag har været borte fra Armeen, kan faae Afsked; saa skulle paa den anden Side de, der have lagt syge i Hospitalerne og de Krigsfangne agtes lige med dem, der have tient tro. Lagarde, der baade har tient Direktoriet og Konsulerne som Generalsekretær, er, da denne Post er ophævet, udnævnt til Præfect i Seine= og Marne Departementet.
Viborger Samler, 1801-11-23
Seinedepartementets Lemmer have eenstemmig besluttet, at der i Paris skal oprettes Bonaparte et Taknemligheds Monument af det franske Folk. Man taler om et Laan paa 125 Millioner Franker, som Regieringen vil foreslaa det lovgivende Korps, naar det begynder sine Sessioner.
Viborger Samler, 1801-11-23
London d. 3 November. Hoftidenden har anmeldt: at Marquis Cornwallis som Minister, og Hr. Anton Merry som Sekretær, reise til Fredskongressen i Amiens. Saavel Cornmallis, som Minister Addington, Statssekretær Hawkesbury, Pelham og Lord St. Vintent have været til stort Taffel hos den franske Borger Otto. Lord Cornmallises 8 Betiente faae prægtige guldbroderede Klæder og silke Hatte med kostbare Fjedre i til at paradere med i Amiens. En fransk Postdirectør modtager Ministeren i Calais og geleider ham til Paris. Paa hver Station staa 30 Heste til hans Tjeneste og han beværtes frit overalt i Frankrig. Naar han kommer til Paris, fører Minister Talleyrand ham strax til Bonaparte. Han skulde havt gaaet over fra Dover d. 3die men da det blæste saa stærkt, blev det umuligt. Den 1ste Novbr. skulle Fredsforsamlingen i Amiens aabnes. Lard Hawkesbury og Hr. Otto forsikrer man arbeide underhaanden paa en Handelstractat, saa siger man og, at Lord Cornvallis skal forlange den for største Deelen af Englændere beboede Øe Tabago, for de Summer Frankrig er bleven skyldig for deres Krigs fangers Underhold her.
Viborger Samler, 1801-11-23
J Parlementets Overhuus, har forrige Statssekretær Grenville, efterat Fredspræliminærerne med Frankrig vare forelæste, spurgt Ministrene, hvad den 6te Artikel, der forsikrer Portugal sin Jntegritet, skal betyde, om den regnes for ubeskaaret, naar Spanien tager Provindsen Olivenza og Frankrig faaer Deel i Brasilien, det sidste var især ham saa vigligt at vide for den engelske Handels Skyld og den Fare den er undergiven, naar Frankrig faaer denne vigtige Plads i Amerika, at han, om det skeede, ikke tog i Betænkning at tage Oppositions=Partie mod Ministrene, saalidet som han ellers havde Lyst til at dadle Regieringens Foretagender.
Viborger Samler, 1801-11-23
Da Grey og Withbread i Underhuset gjorde samme Spørgsmaale, saa svarede Lord Hawkesbury "AtOlivenza mistede Portugal ifølge Freden til Badajoz; men Frankrig fik intet af Brasilien. At Por" tugal nu begunstigede de franske Handelsvahres Jndførsel hos sig, fremfor de engelskes, som havde i 100 Aar havt deres Næring, kunde England ikke hindre, den kunde blot til Giengield forbyde de portugisiske "Vahres og Vines Jndførsel i sine Lande. (Hvor mange tusende sande Britter, der ville protestere imod Portvinens Forviisning af deres Maaltider, behøver man ei at gjette paa.
Viborger Samler, 1801-11-23
De offentlige Fonds faldt strax 7 Procent, da man havde faaet at vide, at Minister Addington ville giøre 9 1/2 Million Skatkammerbeviser til Nationalgield.
Viborger Samler, 1801-11-23
Man har i disse Dage faaet en Kofardislaade hertil fra Ostindien paa 25 Skibe. De 8 ere ordinare og de 8 extraordinære Kompagniskibe. De øvrige ere ladte med Risengryn og nogle ere Hvalfangere.
Viborger Samler, 1801-11-23
Fra Kanalflaaden ere 14 Linieskibe vendte hiem til Torbay. Ved Garderregimenterne gaa saamange af, at allene det 1ste Regiment afskediger 2000 Mand. Alle de der ere 40 Aar, ell. have tient i 20 Aar, faae Afsked.
Viborger Samler, 1801-11-23
Til Plymouth ere nylig komne 5 Skibe fra Østersøen med Hamp og Skibstømmer; endskiøndt Regieringen har saa umaadelig en Forraad af Skibstømmer, at man gjerne i nogle Aar kunde undvære Tilførsel, deraf. Man skynder sig overalt med at hiemføre de franske Krigsfanger i hundredeviis, derimod er man endnu meget paaholdende med at udstæde Reisepasse til Frankrig.
Viborger Samler, 1801-11-23
J Sommer udvandrede over 1000 fattige Folk fra Skotland og agtede sig til Nyskotland i Nordamerika, men mange døde paa Reisen. Et Skib allene havde 40 døde.
Viborger Samler, 1801-11-23
Skibsassurancen er ved Freden falden 17 og 18 Procent paa mange Artikler, der nødvendig maa nedsætte Vahrenes Priis. Mahognitræ er alt faldet 50 Procent.
Viborger Samler, 1801-11-23
En 75 Aars gammel Invalid, John Leag, blev nylig hængt, fordi han havde skudt sin 70 aarige Kammerat ihiel i Hospitalet. At see denne sølvaraa 3 Alen høie Olding med Fasthed og Rolighed i Ansigtet gaa Døden i Møde, rørte de mange Tilskuere. Lega fortalte Præsten med faa Ord sin Forbrydelse saaledes: Min Kammerat havde fornærmet mig. Som Soldat maatte jeg have Satisfaction, jeg gik til ham med "2 ladte Pistoler og fordrede ham ud. Han tog den ene og slog mig den med Heftighed i Hovedet, herover blev jeg saa vred, at jeg skiød ham ihiel med den anden. Han formanede Tilskuerne: at de maatte vogte sig for heftig Vrede og Lidenskaber. Paris d. 6 og 9 Novbr. Der er uafladelig arbeidet paa at giøre Fredsfesten pragtfuld og paa Karonsselpladsen ere nogle Huse nedrevne, for at give Plads.
Viborger Samler, 1801-11-23
For at forebygge Ulykker ved Trængselen i Dag d. 9de, ere kun 3 Porte paa Thuillerierne aabne for de kommende og de øvrige gaaer man ud af. Den 7de kom Lord Cornvallis, den 6te gav Bonaparte en talrig og glimrende Audienz, hvorved den danske Gesandt fremstillede de danske Kammerherrer Bourke, Schimmelmann og Blohme, Kammerjunkerne Rosenkrantz og Qualen, Garderkapitain Grev Schack og Ritmester von Chrenstein.
Viborger Samler, 1801-11-23
Den 9de om Aftenen er det befalet alle Borgerne at illuminere deres Huse. De 4 Metalheste fra Venedig, ere til en Prøve opstillede paa de 4 Piller i det prægtige ny Gitterværk for Palladset Thuillerierne.
Viborger Samler, 1801-11-23
Den prægtige Diamant, Regenten, som ved Festen skal fire Bonapartes Sabel, er omtrent saa stor som en Blomme, rund, ganske hvid og veier over 200 Gran. J Ludvig den 156 Mindreaarighed, kiøbte Finantsmanden Law og Hertugen St. Simon den for Kronens Regning for 2 1/2 Million Livrer af Eieren Pitt, der engang kunde have faaet 8 Tønder Guld for den af Kongen af Polen. Den veiede raa 410 Karat, forat beskiære den, gav Juvelereren 4500 Pund Sterling. og for de afskaarne Stykker 8000 Pd. Den er ellers fra først af stiaalen i de persiske Diamantgruber. Foren, der annammede den, slugte den, og var saa lykkelig, at man ej ved Laxativ og Brækmidler, som sædvanlig, prøvede hvad hans Mave indeholdt. J Begyndelsen af den franske Revolution blev den og stiaalen af den franske Krone; men fandtes uventet igien paa et Gulv. For 6 Aar siden lovede Konventet, at naar der blev almindelig Fred, skulde Dødsstraffene i Frankrig, vorde afskaffede; Justitsministeren har imidlertid erklæret, at det lovgivende Korps først maatte stemme derover.
Viborger Samler, 1801-11-23
Brigadechef Caulincourt, som Konsulen har afsendt til Petersborg, overbringer den her med Rusland sluttede Fredstraktat til Ratification. Bonaparte forærede i denne Anledning Greve Markow en Epaulette af meer end 200000 Livr. Værdi, og GrevKalitschef fik ved sin Afreise en overmaade prægtig Gulddaase med det franske Folks Cifer P. F. Fregatten Pensee er alt afgaaet fra Brest til Doming: det lader som om Regieringen, ved at lade den gaa foran den øvrige Flaade, vil søge med det God at faae Overture til at lade sine Regieringsnykker fare. Den øvrige Flaade bestaar af 6 franske og 6 spanske Linieskibe under den franske Admiral Willarer, og den spanske Kontreadmiral Navn. Den medbringer 12000 Mand Landtropper, som Bernadotte, efter Sigende, kommanderer. Tonssaines 2 Sønner, der have studeret her, følge da hjem med.
Viborger Samler, 1801-11-23
Nu marschere vore Tropper hjem fra Spanien.
Viborger Samler, 1801-11-23
Orkanen den 3die har samme Dag raset stærk i Frankrig. Ved Havre mistede det danske Skib Marselisborg alle Seilene; men Skibet blev reddet. Den med saa mange Omstændigheder fra Lion fortalte Ulykke med de 2 Huse, der faldt ned og knuste de mange Familier, er Logn. Det var et gammelt raaddent Huus der faldt, hvorved 5 Mennesker mistede Livet. Det er heller ikke saa rigtigt med de 125 Millioner, som Regieringen skal ville laane.
Viborger Samler, 1801-11-23
En fra Feldten nylig hiemkommen 22 aarig, 3 Alen lang fransk Grenadeer, tiltrækker sig, ved sinSlugvornhed, almindelig Opmærksomhed. Han kand til et Maaltid æde 30 til 40 Pund ra at Kiød og næsten svælge ligesaamange Flasker Viin. Slaaterne her have nylig beværtet ham og han aad trolig alt hvad de satte paa Bordet. J Mangel af andet, spiser han baade Hunde Katte- og Hestekiød. Til Villafranka ere komne A russiske Skibe, hvorpaa vare 240 Franskmand og 160 Mamelukker fra Ægypten.
Viborger Samler, 1801-11-23
I Paris oprettes en Luthersk Meenighed, som faaer en Bisp.
Viborger Samler, 1801-11-23
Rusland d. 29 October. Den afskedigede Minister Grev Panin, har faaet Tilladelse at reise udenlands i 3 Aar. Keiseren har til sine Ministre ved fremmede Hoffer foræret sin Kronnings=Medaille i Guld; Saa har han og nedsat en Kommission, for at undersøge deres Forbrydelser, som under den forrige Regiering ere fangslede eller dømte til Siberien, og vil formilde deres Straf, som ei have villet skade Regieringen, men blot ere blevne ulykkelige for deres Meninger og Tænkemaade.
Viborger Samler, 1801-11-23
Blandede Efterretninger. Pasean Oglu myndter i Widdin ikke ganske gode Dukater; men endnu ringere Krondalere og Tolvkreugere; thi de bestaae blot af forsølvet Tin.
Viborger Samler, 1801-11-23
Den tyrkiske Generalauditeur har forlangt, at de 3 Janitskarer, som vare Ophavsmændene, skulde miste Hovederne, fordi 3 af Storherrens Embedsmænd vare myrdede; men da de afsloge det, er han reist og nu vil Porten sende en anseelig Magt mod Belgrad. Diavelen og hans Broder, (to Banditer) ere, til Jndbyggernes Glæde, afseilede fra Genua J Wien er det, i Betragtning af det meget Æg Smør og Fir koster, tilladt at nøies med een Fastedag om Ugen, ligesom man og, uden Forespørgsel, kan spise Kiød hver Lordag Aften, og dog blive gode Katoliker.
Viborger Samler, 1801-11-23
Man siger, at der imellem Engelland og Frankrig ved Separatartikler er bestemt, hvorledes det skal forholde sig med de neutrales Skibsfart i Krigstider, med Piemont, med Handelen i Ægypten, med Hannover og med Negernes Skjebne i Vestindien.
Viborger Samler, 1801-11-23
Man siger Sveits skal afstaa Walliserlandet til Frankrig, tage alt sit Salt derfra og tage 10000 Fran skee i Sold.
Viborger Samler, 1801-11-23
Den tyrkiske Keiser har oprettet og uddeelt til de engelske Admiraler og Generaler og Lord Elgin en ny Ridderorden (En Halvmaane med en stor Stierne) hvis første Ridder er Lord Nelson.
Viborger Samler, 1801-11-23
Den russiske Keiser lader nu en ny Stormester, vælge til Malia.
Viborger Samler, 1801-11-23
I de mange franske Bierge leder man nu først, og finder baade Metaller og Ædelstene.
Viborger Samler, 1801-11-23
Man mener at der underhandles om: at Baden, Würtemberg, Toskana, Oranien og Hessenkassel skal blive Kurfyrster.