Berlingske Tidende, 1833-05-20
London, den 10de Mai. De væsentligste Bestemmelser, som indeholdes i den ministerielle Plan, ere i Dag Kl. 3, af den ny Colonialsecretair, Hr. Stanley, blevne meddeelte som deputerede Melemmer af de vestindiske Kjøbmænds og Plantage-Eieres permanente Committee, paa det disse ikke skulle overraskes, naar den hele Plan forelægges Underhuset; hvilket skal finde Sted Tirsdagen den 13de d. M. Hovedpunkterne i denne Plan ere følgende: 1) Regjeringen bemyndiges til at optage et Laan af femten Millioner Pd. St., over hvis Belod et af Ministrene udnævnt Commissariatsbureau (boardof commissioners) skal disponere. Medlemmerne af dette Bureau have det Hverv, at foretage omhyggelige Undersøgelser, angaaende de forskjellige Coloniers Tilstand, saavel med Hensyn til deres nuværende Forhold, som til de sidstforløbne syv Aar; i de Tilfælde, hvor det er beviisligt, at Colonierne kunne dække deres Udgifter, eller et aarligt Overskud med Sandsynlighed kan formodes, skal Bureauet have Fuldmagt til at forstrække dem Summer af den omtalte Capital, til femten Millioners Beløb, for at afbetale Grundeiendomsgjeld og i det Hele fremme Plantagernes Drift. 2) Slavernes Arbeide skal vurderes til et vist Beløb, i Forhold til dets Realværdie, en Fjerdedeel af dette Beløb udredes af Plantage-Ejerne til Regjeringen eller Commissariat=Bureauet, for at dække det omtalte kaan, men denne Betaling skal skee i rede Penge, og ikke i Producter. 3) Efter tolv Aars Forløb, som regnes fra den Dag, da Acten desangaaende er antaget af Parlamentet, skulle alle Slaver i alle Brittiske Colonialbesiddelser, uden Undtagelse være fuldkommen frie; ingen Skadesholdelse tilstaaes Ejerne, thi den foregaaende Anmeldelse, at de endnu i tolv Aar maa beholde deres Slaver, ansees som Æquivalent. 4) Politieanstalter skulle oprettes i de forskjellige Colonier, og lønnede Øvrigheder overtage Dommerembedets Functioner. Ligeledes skulle de Lov, og Straffebestemmelser, der forhen tilkom Plantage-Ejerne, overdrages til Regjeringens Embedsmænd. 5) De Britiske Plantage Eiere skulle erholde en udelukkende Monopol paa den Britiske Sukker, handel. - Denne sidste Bestemmelse holder en stor Deel af vort handlende Publicum for Naadestødet, der gives vor Raffina, des Udførsel. - - Tolden af 32 Shill. pCt. paa Bengalsk Sukker, og af 63 Shill. paa Brasiliansk, Havanna-, Siam- og Manilla-Sukker skal vedvare. - Efterretningen om disse vort Ministeriums Beslutninger, der holdes for urokkelige, har opvakt stor Sensation blandt vore Handlende. Næsten tre Fjerdedele af de forskjellige Slags Sukkere, som her vare til Salg, forsvandt strax og ere aldeles ikke at faae, end ikke til de høieste Priser. Man er meget bekymret i Henseende til denne Anordnings Følger i vore Colonier, især paa Øen St. Mauritius, som skal sættes paa samme Fod, som Vestindien. Da der paa hiin Øe hersker stor Gjæring, ere farlige Bevægelser blandt de frie Beboere, der næsten alle ere af fransk Herkomst, ikke usandsynlige. Epidemien, hvoraf saa mange Mennesker døde, er næsten aldeles forsvunden i Hovedstaden. Maaskee er denne Forsvinden, en Følge af den store Forandring, som i de sidste otte Dage har fundet Sted. Heden var i Løverdags halvfierdssindstyve Grader i Skyggen, men er siden aftagen. Hiin Jnfluentsa (den for Øjeblikket meer eller mindre er udbredt i hele Europa,) vedbliver at rase i det nordlige England og har yttret sig i Dudlin. Den kaldes af Almuen "den hvide Cholera", og holdes for at være den blaa Choleras Forløber.