JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Fra næste April Qvartals Begyndelse udkommer, een Gang ugentlig, forestaaende Tidende, indeholde: Meddelelser af det i practisk Henseende Videværdigste og Nyeste om Huusdyrenes Forædling, Pleie, Behandling og fuldkommen Benyttelse, alt med stadigt Hensyn til Forholdene i Danmark. Foruden til Tidsomstændighederne passende originale Afhandlinger, vil især leveres Uddrag af det Vigtigste i fremmede Skrifter og Blade, og derhos betimeligen gjøres Anmeldelser om det Nye, som kan være af Jnteresse for den praktiske Mand eller hos Yndere af Huusdyr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Afbildninger af de som Stamfædre eller i anden Henseende berømteste Heste, saavelsom af de forskjellige Racer af Qvæg, Faar m. m., skulle, hvis Subscribenternes Antal tillader det, Tid efter anden følge, tilligemed de fornødne Tegninger til nøiere Forklaring ved f. Ex. Bedømmelsen af Dyrenes Exterieur, Sygdomstilfælde, Uldens Egenskaber, Staldindretninger, Redskaber m. m. Bladet vil udgiøre et Halvark og koste 4 Mk. qvartaliter. Subskription modtages paa alle Postcontoirer og er kun bindende for een Aargang. Lerchenborg den 25de Februar 1835. G. M. 24 i Nestved, paa HjörMaltgiørelse net af Kiøbmagergaden og Riddergaden Nr. 28, leverer godt sundt Brygmalt til billigste gangbare Priser og byttet for godt sundt Byg imod Malt lön 3 Rbmk. pr. Tönde. Bestillinger til Undertegnede udbedes saa betimelig at samme kan udføres i rette Maltgiørings-Tid. I. Kornbeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
En duelig Handelsbetient, der har lært i en af Siællands Kiøbstæder, ønsker sig til 1ste Mai Emploi hos en af Dhrr. Kiøbmænd i Provindserne. Tilfredsstillende Anbefalinger kunne fremlægges fra de Principaler han har conditioneret, og paa Lønnen sees ikke. De herpaa Reflecterende ville behageligen portofrie tilstille Bogtrykker Magnus i Slagelse en billet, mrkt. L., hvorefter den Søgende da snarest mueligt skal indfinde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
En Beboelsesleilighed med Hauge, og Vand ved Stedet, paa Slagelse Bredgade, er tilleie til førstkommende Flyttedag. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Hos Wulf Levins Enke paa Smedegaden faaes Formelys for 24 Mk. Lpdt. og Spedelys for 23 Mk. Lpdt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Tømmer- og Snedker-Arbeibe kan paa billige Vilkaar erholdes, ved snarest at henvende sig paa Wedbyegaard pr. Slagelse. En Gift Gartner ønsker sig Condition til 1ste Mai. Han har tjent endeel Aar paa et Sted, gode Anbefalinger mangler ikke. En Billet bedes aflagt paa dette Blads Contoir Mrkt. 44.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
En Dreng af honette Forældre, der regner og skriver godt, og confirmeres i anstundende Foraar, kan til denne Tid blive anbragt ved Handelen, naar han melder sig i en skriftlig billet paa dette Blads Contoir Mrkt. T.K. N. Hos Undertegnede kan erholdes udmærket rene og gode Kaage= og Saaærter af det store og hvide Engelske Slags, til 4 Rbdlr. 3 Mk. pr. Tønde, samt reen og god Saahavre, af den russiske Sværdhavre, til 15 Mk. pr. Tønde. Lund. Hellestrupgaard pr. Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Hr. Proprietair Thomsens bekiendte paalidelige gift frie Middel til at fordrive Rotter og Muus fra Værelser, Udhuse, Lader og Skibe, faaes hos Undertegnede, og er Prisen for Flasken 14 Mk. Sedler og Tegn, tilligemed Recept herover for Brugsmaaden. Slagelse den 7de Marts 1833. A. P. Kierulff, paa Nytorv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Efter at være meddeelt allernaadigst Privilegium paa at drive Giestgiverie i min Gaard ved Byens Strand port, som i sin Tid tilhørte Dhrr. Nye, Holst og senest Klemme, tillader jeg paa det ærbødigste at anbefale mig til mine ærede Medborgeres og Dhrr. Reisendes Yndest og Velvillie, og skal jeg stedse troligen beflitte mig paa ved billig og reel Behandling at giøre Opholdet i mit Huus behageligt for Enhver, der ved at forunde mig deres Søgning, bidrager til at opretholde en talrig Familie. Nyborg den 1ste Marts 1833. Ærbødigst N. Beck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
Jfølge Vedkommendes Reqvisition bliver de Slagelse Kiøbstad tilhørende Bygge, og Haugepladse, beliggende paa bemeldte Kiøbstads Løvegade, Slotsgade og Biergbyegade, opbudte til Bortleielse for indeværende Aar ved offentlig Auction, som afholdes paa Slagelse Raadstue Fredagen den 15de Marts d. A. Middag Kl. 12. Hvilket herved bekiendtgjøres. Slagelse den 8de Marts 1833. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-09
En Dreng der har Lyst at lære Bødker Professionen, kan blive antaget til Paaske hos Bødker Møller i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Den Vest-Siællandske Avis eller. Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeres af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. Tirsdagen den 12 Martii røve No. 211.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Tirsdagen den 12 Martii røve Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Under Overskrift "Noget og fri Fart paa Floderne" findes følgende i Amsterdammer Handels blad: Under nærværende Omstændigheder, da Spørgsmaalet og fri Fart paa Schelden, der staaer i en nøie Forbindelse med vort Fædrelands Jnteresse giver saa meget Stof til Omtale, torde det vel ansees Umagen værd at skrive et Par Ord om dette Spørgsmaal, for at det kan blive betragtet fra en anden Side end hidtil, i det man forudsætter, at Hollands Venner ville bidrage til at bekiendtgjøre hvad her antydes, som Noget, der inddirecte er af Vigtighed baade for Holland og alle handlendNationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Jmod Englands og Frankrigs Fordring, at Scheldefarten skal være aldeles fri, kan man med billighed opkaste det Spørgsmaal, hvorfor skal denne Fart være mere fri end den ved Elben Paa denne Flod, af hvis Udløb den ene Side tilhører Danmark og den anden Hamborg, hæver Hannover - ti Mile ovenfor (indenfor Udløbet), en Toldafgivt, der er saa meget mere trykkende og vilkaarlig, som ingen Tarif derover er offentlig bekjendt og man endog nægter at meddele den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Uden for Hamborg og Altona veed man neppe, at den Hannoverske Toldcontrolleur, som boer i Hamborg, baade har og udøver den Ret, at gjennemsee det Hamborger Toldcontoirs Bøger og Optegnelser og at sammenligne dem med sine, for at efterforske om nogen Smughandel eller Toldsvig har funden Sted ved Stade; fremdeles at den Hannoverske Administration, ikke allene i Tilfælde. af virkeligt Bedrag, men ogsaa for en hensigtsløs Forsømmelse, dicterer Kjøbmanden eller Skipperen. i Hamborg en aldeles vilkaarlig Mulct, som disse maae betale, hvis de ikke ville udsætte deres udgaaende Skibe og Varer for at blive anholdte ved Stade, og endelig, at Hamborg ikke destomindre, udreder allene alle Omkostninger flydende af Sømærker, Tønder og Lodsbaade paa Elben. Og nu skulde Holland ikke have Ret til at hæve Told paa en Flod, hvis begge Bredder tilhøre Holland, selv, - Rigtignok erklærede Wienercongressen al Flodfart for fri, og antog som Princip, at alle Skibe skulde fare frit paa Floderne baade fra og til Søen, men da man gjorde Hannover Forestilling imod Stadetolden, hvilket Svar erholdt man da "Denne Told var ingen Flodtold, men en Sø told!!! – at mærke ti Mile indenfor Curhaven og herom afgav Kongressen ingen Erklæring. Naar nu Stadetolden - ti Mile ovenfor Elbens Udløb, som ikke tilhører Hannover - er og bliver en Søetold, hvorfor har da Holland ikke Ret til at hæve en Søtold i Biessingen, lige saavel som Hannover paa Elben?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Nyeste Post-Efterretninger. Man har nu faaet Efterretninger fra Konstantinopel af 15de Februar. Vaabenstilstanden imellem Porten og Jbrahim er afsluttet og Tractaten er ratificeret af Sultanen. Mehemed Alis Ratification forventes med Sikkerhed. - Fra Wien berettes under 27de Februar, at Krigen kan nu betragtes som tilendebragt; om betingelserne for Fredens Afslutning skal underhandles i Alexandria, hvorhen en Østerrigsk Fregat bringer Oberst lieutenant v. Prokesch, som Fredsmægler fra Østerrigsk Side. England skal have været meget enig med Rusland og Østerrige. Man siger, at Betingelserne skulle blive: at Mehemed Ali bliver uafhængig Souverain over Syrien og Ægypten; at Souverainiteten skal forplantes paa hans mand lige Efterkommere. At en of- og defensiv Tractaskal paa evig Tid blive afsluttet imellem den høie Port og den nye Souverain; endelig at han skal betale en bestemt Subsidie til Sultanen. - (Bliver dette saaledes, saa kan man være vis paa at denne Fredstractat bliver et Forbud for saare vigtige Begivenheder, thi de ærgierrige Karakteere, hvile aldrig).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
J Paris har man allene den ulykkelige Hertug inde af Berri i Hovedet. Paa den Dag da Moniteuren meddeelte Erklæringen af 22de Februar fra Castellet Blaye, læste man paa Bladet Corsairs Bureau Dør, nu duellerer man ikke længere for Hertuginden af Berri. Jfølge de sidste Efterretninger fra Paris, var man af den Mening, at Greve Aime v. Bourmont, Søn af Ex Marskallen, er Hertugindens Gemal; andre sige, at hendes Gemal er en Jtaliensk Prins, som fulgte hende til Vendeen og omkom ved Slotsbranden i Penissidre. Bladet Gazette siger: at Hertuginden, attraaer at begive sig til Neapel og vil overdrage Formynderskabet over sine Børn til Hertuginden, af Angouleme. De Carlistiske Blade ere fortvivlede og vide ikke at hielpe sig, uden ved at søge at giøre Hertugindens Erklæring mistænkelig som uægte. De ministerielle Blade tie reent stille om denne ubehagelige Begivenhed, eller omtale den med megen Skaansel; den vil desuden nok tiene ligesom alle indtræffende Omstændigheder, til at hæve det Orleanske Huus; thi jo mere et Parties Anseelse synker, destommere hæves Modpartiet, Bladet Constitutionel tager Regieringen i Forsvar og siger: at da Hirtuginden er fremtraadt som Chef for et Partie, saa kunde den ikke tie med Hensyn til hendes Martyrvæsen. - Hr. v. Chateaubriand, som var bleven sagsøgt for Retten, fordi han havde sagt i sit Skrift: Madame, Deres Søn er min Konge: er bleven frikiendt for Retten; men Satiren forfølger ham; da det kan blive mueligt, at han kan komme til at erklære sig over hvilken Søn han mener.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Fra England berettes: at da den Jrlandske Bill finder temmelig Modstand i Underhuset, (Forhandlingen om den vare endnu ikke tilendebragte den 28de Februar) saa var det Rygte bragt i Omløb, at Lord Althorp vil resignere. Bladet Coureren paastaaer vel, at dette Rygte er aldeles ugrundet; men Bladet Times opponerer stærkt mod Billen, kalde den en Dragon-Bill, siger om den, at den er oprørende, og dadler Ministeren for hans Yttring, at Ministeriet vil binde sin Vedvarenhed til billens Antagelse, da en saadan Erklæring strider mod den Agtelse man skylder et Reform Parlament. At Ministeriet er i Forlegenhed, sees af at Lord Althorp havde d. 26. indbudt en stor Forsamling af Underhusets Medlemmer til Forhandling i det udenlandske Departement; man siger: at 300 Medlemmer havde indfundet sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Oppositionen i Underhuset mod billen gaaer især ud paa, at man finder den foreslagne Reform ved Kirkevæsnet i Jrland, hvorved ikke engang Tienden er omtalt, at være aldeles ikke fyldestgiørende og ingenlunde at staae i Forhold til de Tvangs forholdsregler, som man har bragt i Forslag; overhovedet vise mange Englændere i Underhuset sig nisfornøiede med at billen saa aldeles afviger fra alle constitutionelle Former. Det er saaledes bemærket, at Hr. Atwood, som har Forsædet i den politiske Forening i Birmingham og som besidder en stor Popularitet, har med saa megen Varme antaget sig Jrlændernes Sag. Ministerne Althorp og Stanley forsvare billen med den aldeles lovølse og oprøriske Tilstand i Landet, som udkræver overordentlige Forholdsregler, selv blot for at beskytte den personlige Friehed. Hr. Stanley lod sig forstaae med i sin sidste Tale, at O'Connelhavde sagt offentlig om Parlamentet, at Landet blev regieret af 600 Skurker, hvorimod denne kun forsvarede sig svagt. J Underhuset yttrede sig megen Forbittrelse derover. Men Hr. Sheil udviklede en udmærket Veltalenhed i sit Angreb paa Billen, talede med megen Værdighed og Følelse og erholdt et stort Biefald. Ministerne maatte finde sig i at Debatterne over billen blive forsatte i de følgende Dage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Fra Preussen skrives: at de politiske Aspecter have siden Julirevolutionens Udbrydelse i 1830 aldrig været fredeligere end nu (det samme har Marskal Soult erklæret i de Franske Deputeredes Kammer ved Forhandlingerne og Udtagelsen af 80,000 Nekruter); man haaber ogsaa at det Belgiske Anliggende vil snart blive tilendebragt; hvorfor ogsaa Kongen af Preussen har givet Ordre til at det 7de og 8de Armeecorps skulle sættes paa Fredsfod. (Naar man betænker hvor ofte Europa har ved Begivenhedernes Gang værer siden Napoleons Fald udsat for en almindelig Krig, og hvorledes denne dog stedse er blevet undgaaet, saa maae man næsten betragte den Statsgield, som trykker alle Stater, som en Velgierning; da denne sikkert har været et Hovedmiddel til at forhindre den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Rusland vil formodentlig blive den Stat, som først vil blive istand til at befrie sig fra sin, saavel ved Opdagelserne i de nyere Tider af de store Guld masser, som den uralske Biergstrækning indeholder, som ved den for Ruslands Storhed saa velgiørende Polske Revolution, hvorved Polens Magnater ere paa engang blevne fældede og deres Eiendomme tilfaldne Regieringen.) Men Forhandlingerne i denne Tid i de Franske Deputeredes Kammer giøre os bekiendte med den Franske Statsgields overordentlige Størrelse; thi Kammeret har allene anviist 218 Mill. Franker til Renterne af den, og 44 Mill. til det synkende Fond. Pensioner koste Staten over 50 Mill. Fr. aarl. Civillisten udgiør 13 Mill. Men Frankerige har store Resourcer i sine Produkter og sin Jndustrie, naar det kun kan beholde Fred og indvortes Roe, og Amerikas Beroeligelse og Fremskridt i Cultur og en kratffuld Afbenyttelse af Colonien i Algier spaaer det en heldig Fremtid. Man roser meget den nærværende Minister Guizots Bestræbelser for at forbedre Folkeunderviisningen og lover sig deraf heldige Frugter til Culturens Fremme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Angaaende Tilstanden i Spanien har man kun usikkre Efterretninger i de Franske Blade, de ere ofte ogsaa modsigende; intet af Mærkværdigheder for nyelig passeret i dette Land. Hr. Zea Bermudet synes at besidde den storste Jndflydelse og hans Regierings Maxime at være, at holde en klog og forsigtig Middelvei imellem det apostoliske og det liberale System. Til Sammenkaldelsen af de Cortes høres ikke noget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Extrapost. Bladet Times beretter: at de Personer som ere hos Hertuginden af Berri og hendes Læger havde længe formodet hendes Tilstand; men hun havde klædet sig saa omhyggeligt, at man kunde ikke erholde nogen Vished derom. En Dag var General Bugeaud tilligemed Frue v. Hautefort hos Hertuginden, da en tilfældig Omstændighed røbede hendes Tilstand. Hun rødmede, Taarene kom i hendes Øine og hun forlod pludselig Værelset. Da Generalen nu var bleven ene med Frue v. Hautefort saa bestormede han hende med Spørgsmaale. Hun svarede: at der ikke var betroet hende noget; men hun tilbød at ville føre ham ind til Hertuginden. Hertuginden kom ham imøde i den største Sindsbevægelse med de Ord: General jeg er Moder; det siger jeg dem. Nu giorde Generalen hende det begribeligt, at hun maatte skriftligt afgive denne Erklæring, hvilket ogsaa skeete, saavel de Engelske som de Franske Blade moralisere stærkt over denne Begivenhed. Bladene Reve nant og Qvotidienne ere under Action, da de have beskyldt Regieringen for Usandhed. Hr. v. Kergorlai som tilligemed de øvrige Passagere paa Dampskibet Carlo Alberti for nærværende Tid staae for Retten, har for samme anklaget Erklæringen i Moniteuren for en Bagtalelse mod Hertuginden. Regieringen skal imidlertid længe have vidst Forholdet; men holdt sig passiv, ifølge Hertugindens Benægtelse. Fra Constantinopel skrives: at den Persiske Schaf skal ruste sig stærkt, da han giør betydelige Fordringer til den Engelske Regiering, som han vil understøtte med Vaabenmagt. Sultanen skal efter sine store Vanheld have tabt al sin Tillid til den Europæiske Taktik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Den Hollandske Regiering har besvaret den Engelske og Franske Note af 14de Febr. med meget Kraft og Følelse, den appellerer til den guddommelige Ret, for hvilken Konger og Nationer maae indstille sig. - 1800 Md. afsendes paa nye fra Frankerige til Oporto. Der skal være opdaget et Fastland i det sydlige Polar=Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 8de Marts 1833. Medens Fædrelandet seer imøde en nærforestaaende Festdag Siette Frederiks femogtyveaarige Regierings Jubilæum, den 13de Marts 1833 - som, om den end ikke bliver betegnet ved nogen almeen offentlig Høitidelighed, dog sikkert over hele Dannerriget vil blive feiret i trofaste Undersaatters Hierter, maa det sikkert have almindelig Jnteresse at henvende Opmærksomheden paa en anden endnu mærkeligere og sieldnere Fest, som vi med Aaret 1834 see imøde: Den halvtredsindstyvende Aarsdag efterat Hans Majestæt Kongen, som Kronprinds, ved at indtræde i Statsraadet (den 14de April 1784), overtog Deel i Regieringsforretningerne. Fra denne Dag datere sig alle de vigtige Regieringsforanstaltninger, de Forandringer og Forbedringer i alle Grene af Statstyrelsen, den Række af nye og almeengavnlige Jnstitutioner, som vi nu see i fuld Virksomhed, den stigende Oplysning hos alle Klasser af Folket, kort, alle de mangfoldige Frugter af en viis og for Folkets Vel, med ædel Villie og Fadersind, omhyggelig Regiering, som det sidste halve Sekulum frembyer for vort Blik. J Sandhed, en Festdag, der hører blandt de sieldne i Historiens Aarbøger. Gid Danmarks Frederik, kraftfuld og karsk, som han nu skrider sin fem og tyveaarige Regieringsfest imøde, ad Aare maa feire hiin Halvhundredaarsfest! (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Den 7de Marts fandt Høiesterets Aabning Sted paa Christiansborg Slot, med sædvanlig Høitidelighed. – J Sagen (Exam. jur. H. M. Keutch for St. Croix Overformynderie, paa afg. Villiam Jegers umyndige Børns Vegne, contra afg. Robert Neilsons Arvinger ved Fuldmægtig James Finlay) blev afsagt følgende Dom: Skifte Decisionen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger betaler Citanten til de Jndstævnte med 150 Rbd. Dansk Courant. Saa betaler han og til Justitskassen 1 Rbd. Dansk Courant. Odense. Det eneste, hvortil Man trøstede sig ved Jldebranden i Hunderup, var den Omstædighed, at intet Menneske derved vidstes at være kommet til Ulykke. Dog, det er ikke saa, Efterat en Naalemagersvend i nogle Dage havde været savnet af sine Forældre, fandtes Levningerne af ham ved at oprydde Tomterne, hvor han altsaa ved at ile til Redning, ynkelig har fundet sin Død. (Hemp. Av.)J Høiesteretsaaret 1832 ere tilendebragte 71 Ordenssager, 315 Justitssager og 5 anticiperede, ialt 391 Sager. De tilbagestaaende 12 Ordens sager ere deels efter allerhøieste Bevilling udsatte, deels efter skriftlig Procedure optagne til Circulation blandt Høiesterets Tilforordnede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
J Anledning af et under 1ste November f. A. udkommet Kongeligt Reglement for Grindefangsten paa Færøerne meddeler Kollegialtidenden en en kort Fremstilling af denne Fangstes Beskaffenhed. Ved samme forstaaes nemlig en egen Art smaae Hvaler, som holde sig sammen i smaae Flokke eller Stimer. Efter Fradrag af Tiende og flere nødvendige Udgivter har der hidtil været vedtaget, at det øvrige Udbytte er blevet deelt i tvende store lige Deele, af hvilke den ene under Navn af Jordehval tilfaldt Eieren af Jorden, hvorpaa Grindelen er dragen og dræbt, den anden under Navn af Partehval samtlige Fiskere, tilligemed Beboerne af det Grindedistrict, hvori Hvalvaagen, eller Stedet paa Kysten, hvor den dræbes, ligger. J bemeldte Reglement er nu Jordehvalen for Fremtiden nedsat fra 1/2 til 1/2 Deel af Udbyttet, hvorimod de øvrige 3/4 Dele skulle komme til Deeling som Partehval.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Seminarist Christopher Michael Bech i Hiørrings Amtsarrest, som var tiltalt for formeentlig begaaet Falsk og Vinkelskriverie, er ved den Kongel. Landsoverret i Viborg frikiendt for Af Tiltale i denne Sag, dog saaledes, at han foruden endeel Omkostninger, for usømmelig Procedure betaler 15 Rbdlr. Sølv til Amtets Fattigkasse og ligesaameget til Justitskassen, hvorhos de af ham mod den først beskikkede Actor, Procurator Holm, under Sagen brugte fornærmelige Udladelser mortificeres m. m.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Ved Klasselotteries 1ste Klasses Trækning udkom: 110. 121. 140. 151. 166. 194.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Ogsaa hos os, skrives der fra Haderslev indsee vi, at vi gaae en Tid imøde, hvori ethvert fornuftigt Menneske maa ønske, at alle Monopoler ville blive hævede. Vore Rugbrødsbagere f.Ex. levere 60 Lod Brød for 1 s. Courant, Hvedebrødsbagerne til samme Priis kun 20 Lod saakaldet Suurbrød og 14 Lod Hvedebrød. En Sum af 2000 Rdlr. var dog vel ikke utilveiebringelig for at bringe vore Bagere til at opgive deres Monopol.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
I Nærheden af Ringsted skal en Karl være i den Grad bleven mishandlet af en Vanvittig (nogle sige en Jurist. Andre en afsk. Sølieut.) med Slag i Hovedet og paa Kroppen, at hans Liv svæver i Fare. Gierningsmanden skal være fæng(N. Morg.) slet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Natten imellen den 27de og 28de Febr. indtraf en her tillands sieldnere Ulykke, da den i Nærheden af Skanderborg Søe beliggende Vestermølle blev ødelagt ved en mærkelig Oversvømmelse, idet Vandet fra den øverste Mølledam giennembrød Dæmningen med en saa frygtellig Magt, at inden en halv Time Alt stod under Vand, og Enhver maatte søge at redde Livet, som Man bedste kunde. Eierinden, Frue Jsaachsen (Generalkonsul Jsaachsens Enke, og hendes Døttre flygtede op paa Loftet. En af Sønnerne frelstes ved at springe op paa Kakkelovnen i sit Værelse og, skiøndt de fleste af Væggene væltede ud, holde sig fast, indtil ogsaa han blev trukket op paa Loftet. Forvalteren og en af Møllersvendene, der logerede nede i Gaarden, vovede sig udenfor, men bleve øieblikkelig bortrevne af den rivende Strøm. Begge vare dog saa lykkelige at redde sig ved at komme op i et Træe. Paa Bygninger, Meubler o. s. v. leed Eierinden stor Skade, flere Fag af Bryggerset og Sidehuset bleve deels bortskyllede, deels ødelagte, ogsaa Stuehuset og de øvrige Bygninger leed betydeligt. Hele Dagen blev der opfisket i Skanderborg Søe Tømmer, Sengeklæder, Meubler &c. Haven ligger bedækket med over tusinde Læs Gruus og er gjort ufrugtbar for flere Aar. Aarsagen formoder man har været, at Vandet havde banet sig Vei under nogle Bøge, som stode paa Kanten af Dæmningen; muligt ogsaa, at Rotter, hvoraf en stor Mængde fandtes døde, efterat Vandet var bortløbet, have undergravet denne. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet til BudolphiKirke i Aalborg, 528 Rd. – Byefoged- og Byeskriver Embedet i Frederikshavn, samt Herredsfoged og Herredsskriver-Tienesten i Horns Herred.