JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Den toskanske Capitain Guerrazzi er i Livorno gaaet ombord paa et med engelsk og fransk Flag forsynet Parlementairskib, i Følge med en Officeer af General Murats Stab for endnu i den ny Konge af Etruriens Navn at opfordre de Beleirede i Portoferrajo til Overgivelse og at love dem Tilgivelse. Vedblive de desuagtet deres Halsstarrighed, skal Beleringen fortsættes med største Eftertryk. 35 Fartøier med Ammunition og Krigsfornødenheder ere afseilede fra Plombino for at bringe de Beleirende Tilførsel. En fransk Fregat med 6 Transportskibe er i Vandene ved Livorno taget af de krydsende engelske Skibe. De 2 franske Fregatter, som maatte flygte til Livorno, ligge rolig sammesteds og giøre ingen Anstalter, til at løbe ud.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Det hedder, at den i Marocco rasende Pest ogsaa har udbredt sig til Salonich, Scio, Smyrna og Constantinopel. Man haaber, at denne saa ulykkelige Efterretning ikke bekræfter sig.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Skrivelse fra Madrit den 10de August. Den franske Armee under General St. Cyr trækker sig nu siden den 2den d. M. tilbage fra de portugisiske Grændser og man anseer det derfor som sikkert, at den første Consul er tilfredsstillet af Regenten og at Betingelserne imellem Frankerig og Portugal ere blevne afsluttede. Hovedbetingelserne i Freden, som bestaaer af 11 Punkter, ere: at Regenten lukker alle portugisiske Havne for de engelske Skibe og tilbagegiver de gjorte Priser til Søes; at Spanien giver alle erobrede Pladser tilbage og blot beholder Fæstningen Olivenza og dens Gebeet; at Regenten ikke maa tillade Magaziner af contrebande Vare paa de portugisiske Grændser; at Kongen af Spanien garanterer Regenten af Portugal alle sine Stater, og Besiddelser og at den imellem Spanien og Portugal værende Defensiv=Alliance bliver fornyet, dog med saadanne Forandringer, som Spaniens Alliance med Frankerig giør nødvendig. J Jndledningen tales udtrykkelig om 2 Traktater, hvoraf den imellem Frankerig og Portugal hidtil er en Hemmelighed.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Skrivelse fra Wien den 23de August. Grev Philip Cobenz tiltraadte i Gaar sin Reise til Paris. Foruden den store Ambassadeur Gage har han faaet et personligt Tillæg af 20000 Gylden aarlig. Det til den franske Ambassadeur Champagny sendte Reisepas er i alt stillet paa 32 Personer, som skal udgjøre hans Følge.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Keiseren har for det første anviist 5 Millioner Gylden til de i Tyrol begyndte Fæstningsanlæg. Erkehertug Carl reiser selv derhen for at tage Beliggenheden af Reuti, Finstermüng og de Pladser, som skal befæstes langs med Etschfloden i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Det hedder, at General Mennen skal have tiltraadt Capitulationen i Ægypten, hvorefter de Franske ikke bleve anseete som Krigsfanger. Man skal have lovet ham alle Beqvemmeligheder for ham selv, Gemalinde og Søn Skrivelse fra Paris den 24de August.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Ludvig Bonaparte er kommen tilbage fra Spanien til Bayonne og man paastaaer, at vor hele derværende Armee, hvis Artillerie er bleven beordret tilbage til Burges, snart vil følge efter og at altsaa Gibraltars Beleiring ikke vil finde Sted.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
De mislykkede engelske Angreb paa Flotillen i Boulogne har fordobblet Opmærksomheden paa vore Kyster og skaffet vore Tropper ny Leilighed at vise deres Mod og Tienstiver.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Da nogle Batailloner af Leiren ved Boulogne bleve fordrede til at marschere til Strandbredderne den 15de, vilde ingen blive tilbage; alle vilde bruges. Man er belavet paa eftertrykkelig at modtage et nyt Angreb af Nelson. Jmellem Beulegne og Dunkirchen er nu samlet over 25000 Mand, All Tropper langs med Kysterne ere færdige til Jndskibning og i alle Havne ere Officerer med specielle Ordre fra den første Consul.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Moniteuren taler intet om Angrebet paa de 2 forreste Kanoneerbaade i Calais, hvorved de Engelske skal have mistet: Kanoneerbaade. Kanoner sluppen Chisonne er den 16de afseilet med 16 flade Fartøier til Havre. Underveis maatte den retirere for 2 engelske Corvetter under Gattevilles Batterie, ved hvis Jld de engelske Corvetter bleve saa ilde tilredte, at de maatte søge den aabne Søe, hvorpaa vor Flotille kunde fortsætte sin Fart til Havre.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Skrivelse fra London, den 25de August. Major Montrefor, General Hutchinsons Adjutant, som har levet paa den fortroeligste Fod med Generalen under hans hele Ophold i Ægypten, kom i Forgaars over Konstantinopel hertil, og overbragte Generalens Depescher over den under 23 Julii sluttede Kapitulation og Catros og Forterne Boulace og Ghizes Rømning. De bleve bekiendtgjorte den 23de ved en overordentlig Hoftidende, og giendrive det Rygte, at der for ovenmeldte Kapitulation først skulde være forefaldet et Slag hvori 2000 Franske skulde være deels dræbte, deels saarede. Følgende er den væsentlige Jndhold af Depescherne og Rømnings Conventionen.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
General Hutchinsons Skrivelse til Statssecretair Hobart, dateret Hovedqvarteret i Leiren for Shizeh den 21de Junii. Mylord! Jeg har intet væsentligt vigtigt Nye at meddele dem, men nytter Afgangen af en Koureer til Konstantinopel, for at melde dem, at vi nu ere leirede ved Ghizeh ved Nilen, lige over for Calro. Inden 24 Timer ville vi oprette Batterier mod samme. Det er en svag Plads, som ei kan holde sig længe; men den dækkes af en fransk KommunicationsBrog over Nilen, som vi derfor nødvendig maa have. Denne Beleiring kan i det høieste vare 4 a 5 Dage. Jeg tænket siden at gaae over Nilen og forene mig med Storvizirens Armee, som staaer i Nærheden af Caro, og at beleire Cairo selv, som er besat med 4 til 5000 Franske, men har saa vidtløftige Værker, at der behøves til dens Forsvar en langt stærkere Armee. Vore Operationer og Marscher ere blevne meget forsinkede ved Nilens lave Vande og ved den ofte i 10 Dage upasseerlige Nil Barre i Rosette. Levnetsmidlerne og det svære Skyeses Transportering paa Nilen vare desuden forbundne med store Vanskeligheder. Dog have vi nu nok til at begynde en Belering. Anden Skrivelse fra General Hutchinson, dateret Hovedqvarteret i Leiren for Ghizeh den 29de Junit. Mylord! De kombinerede Armeer rykkede den 21de frem paa begge Bredderne af Nilen. De brittiske Tropper og Storadmiralen omringede Ghizeh, men Storviserens Armee rykkede frem og posterede sig inden et Kanonskud fra Catro. Den 22de Junii om Morgenen sendte Fienden er Stilstandsflag og meldte mig, at han ønskede at underhandle om Cairo og de dertil hørende Forters Kapitulation under visse Betingelser. Efter en Underhandling i forskjellige Dage med General Hove beqvemmede Fienden sig til at overlevere Staden og Forterne paa nedenstaaende Betingelser. Vi have i Gaar, Kl. 5 om Eftermiddagen besat Porten for Ghizeh og Fortet Sukkoski paa Cairos Side. Fra begge Sider blev givet Gidsler og den hele Rømning skeer og 10 Dage. Jeg beregner de i Staden værende fiendtlige Tropper af alle Slags til omtrent 6000 Mand. Denne hele Operation var lang som og besværlig. Tropperne have formedelst den store Her de, den besværlige Nilfart og Mangel paa Landeveie udstaaet de største Besværligheder med den største Taalmodighed. Generalqvarteermester Armstruther og de under mig kommanderende Generaler Craddok og Doyle skylder jeg overmaade meget for den Jver, hvormed de befordrede Tilførselen. paa den lave Nil, hvis Mundinger man ofte ei kan passere : hele Dage paa den nærværende Aarstid, især paa Facten fra Rosette til Calro der beløbe sig til 170 engelske Mile. Kapitainerne Morrison, Curey og Hilyat have ogsaa herved været meget behielpelige.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Konvention. angaaende Ægyptens Rømning ved det Franske og Auxiliair=Korpset under Divisiongeneral Beliards Kommando, sluttet den 27de Junii af General Hope paa de Engelskes, Osman og Jsaak Bar paa Tyrkernes, Generalerne Donzelot, Morand- og Brigadechef Tarepre paa de Franskes Vegne og ratificeret af General Beliard den 28de Junii. Art. 1 og 2) De franske Tropper af alle Slags og Auxlliairtropperne under General Beliarts Commando, rømme Staden og Citadellet Cairo, Forterne Boulak, Ghiza og den hele Deel af Ægypten, som de have besat; de marschere med deres Vaaben, Bagage, Feltartillerie og Munition paa den venstre Nilbredde til Rosette, for der at indskibes paa Engellands og Portens Bekostning med deres Vaaben, Artillerie og Bagage saa hurtig som mueligt, og gaae den korteste Vei til de franske Havne ved Middelhavet. 3 til 10) Fra denne Conventions Underskrivnings og Ratificerings Dato, ophøre Fiendtlighederne paa begge Sider. Fortet Selkosty- og Pyramideporten i Ghizeh blive overleverede til den allierede Armee. Forposternes Linie bestemmes nøiagtig af Kommissarierne, og de opkommende Stridigheder bilægges i Mindelighed. 12 Dage efter Ratificationen rømme de franske Tropper Staden og Slottet Catro og Boulak, trække sig til Jbrahim Bey, Øen Rhoda, Forterne Foureray og Ghizeh- og derfra i det seneste inden 5 Dage til Indskibnings Pladserne Deres Marscher og Leirpladse blive bestemte af engelsk tyrkiske Generaler, og de blive derved ledsagede af engelske tyrkiske Kommissarier, som leverer dem de nødvendige Levnetsmidler. Deres Bagage og Munition bliver transporteret til Vands under fransk Eskorte og ledsaget af tyrkiske engelsk væbnede Baade. Fra Sölge til Indskibningen faae de franske Rationer fra Jndskibningen til Landingen i Frankerig engelske Skibs Nationer. De engelsketyrkiske Befalingsmænd levere Skibene til Indskibning og begge Parters Kommissarier gaae til Rosette og Aukir, for at foranstalte alt til Indskibning 4 Skibe og om muelig endnu flere blive leverede, for at transportere Heste, Vandfade og den under Søereisen nødvendige Fourage. Skibene faae en tilstrækkelig Eskorte. Tropperne skulle i blive paa deres Fart i mindste Maade molesterede, men maae ei heller under samme udøve nogen Fiendtlighed imod Engellands eller Portens Skibe eller Territorium, og maae kun i høieste Nødsfald løbe ind i andre end franske Havne. General Beliard lover i den franske Regierings Navn, at Skibene skulle, naar de have sa Tropperne i Land i Frankerige, ei blive anholdte eller forstyr, rede paa deres Tilbagerelse, og maae tillige kiøbe sig i Frankerige det nødvendig Proviant. 11 til 14) Alle franske Administrationer, Medlemmerne af Nationalinstitutet med deres officielle og private Skrivter og Effecter og alle ved Armeen værende Personer blive indskibede ligesom Tropperne.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Alle Ægyptens Jndvaanere, af hvad Religion de end ere have Frihed til at følge de franske Tropper; deres tilbageblivende Familie skulle el blive molesterede eller deres Eiendom konfiskeret. Jngen Ægyptens Jndvaaner skal lide noget paa Person eller Eiendom formedelst sin havte Forbindelse med de Franske, naar han underkaster sig Landets Love. De tilbageblivende Syge blive betiente af franske Læger i Hospitalerne indtil de ere helbredede og kunne sendes til Frankerige. 25 til 17) Ved de ovenomtalte Stæders og Forters Overgivelse bliver det derværende Artillerie, Munition, Magaziner og Archiver overleverede til engelske tyrkiske Kommissarier. Et Skib med en Officeer og Kommissairsendes strax til Toulon, for at overbringe den franske Regiering denne Convention. Alle angaaende denne Conventions Fuldbyrdelse opkommende Stridigheder skal bilægges i Mindelighed. 18) Strax efter Ratificationen skulle alle engelsk tyrkiske Fanger i Catro og alle franske Fanger i den engelsketyrkiske Leir sættes i Friehed. 19) Der skal gives giensidig Officerer af Rang, som Gidseler for Conventionens Fuldbyrkelse, som skulle sættes i Frihed strax efter Troppernes Udskibning Frankerige. 20. En Officeer bringer denne Convention til Alexandrien til Menou, som kan tiltræde samme for alle hos sig havende Land= og Søetropper, naar han erklærer sig derover inden 10 Dage til den ham nærmest værende engelske General. 21) Denne Convention skal ratificeres inden 2. Timer af de respektive Overgeneraler. (Hvilket og er skeet.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Uagtet disse lykkelige Efterretninger fra Ægypten ere de offentlige Fonds foldne, som synes besynderligt. Det hedte vel i Gaar, at Underhandlingerne med Frankerig vare nærved at afbrydes; men dette tvivler man paa; dog skal vort Ministerium nu have sendt et Ultimatum til Frankerig i Anledning af Underhandlingerne.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Admiral Nelson er den 23de igjen afseilet fra Duinerne med Fregatten Medusa og 10 Brandere, Bombardeer= og Kanonerskibe. Man veed endnu ikke, om han igiener fa let mod Boulogne, hvor man har opkastet 11 Kystbatterie- og sammentrukket 17000 Mand i en Leir.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Grev St. Vincen skrev den 17de til Lord Nelson : "Man kan ikke byde over Seieren. Vist nok har De og Deres brave Mandskab fortient den. Jeg kan ikke noksom beundre det udviiste Mod og jeg bekloger oprigtig det lidte Tab. Den Maade, hvorpaa man havde sammenlænket og fastlagt der fiendtlige Fløtille, kunde man ikke forudsee. Lord Nelson siger selv i sin Parole den 18de: Flenden skal ikke længe kunne rose sig af sin Sikkerhed og Lord Nelson skal inden kort Tid medvirke til den hele fiendtlige Flotilles Ødelæggelse. Havde det været mueligt for Mennesker at erobre og føre den bort, saa havde vore Folk gjort det den 15de Saasnart Flenden vover at borttage de Lænker, som befæste hans Skibe, saa skal de ogsaa strax blive bragte til en brittisk Hvn eller og borede i Grund Efter Beretninger fra Newyork af 16de Julii er den franske Admiral Lacrosse den 29de Maji ankommen fra Orient til Guadeloupe. Til Øen Maderaa Beskyttelse skal endnu sendes flere engelske Tropper. Erpeditionen bestod blot af et Jnfanterieregiment, et Detaschement Artillerie og Fregatterne Arge paa 44, Caryssort paa 28 Kononer og en Krigssluppe.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Hoftidenden i Dag leverer den Beretning fra Capitainer paa Fregatten Jamaica, at han den 20de d. M. har i Establesbugten jaget 6 franske flade Baade paa Grund og Dagen efter taget 3 af dem, uagtet man skiød paa ham fra Sand høiene paa Kysterne; tillige havde han stukket et med Beeg og Tiære ladt Skib i Brand.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter en Beslutning af Consulerne skal det store National=Bibliotek henbringes til Slottet Louvre, hvorfra alle de, som forhen have havt fri Boepæl sammesteds, maa flytte ud. Denne uhyre Transport skal være endt inden 2 Maaneder, og fra den 20de Novbr. maa der ikke under noget Paaskud giøres Jld i Louvre.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Den første Consul overlader sig nu, da han er bleven frisk igien, gandske til sit Haug til Virksomhed. Man siger, at han sover kun 4 Timer, tilbringer blot en halv Time ved Taffelet, hvorpaa han enten giør en Ridetour eller og et Jagtpartie i Skoven ved St. Germain. J Skuespilhusene og paa Spadseregange viser han sig ofte næsten uden Følge. De mange Rygter og et nyt Mordanslag mod den første Consul, om at indføre Dictator Værdighed til Fredens Jstandbringelse med Engelland, om Regieringens Forflyttelse fra Paris til en anden Stad, og Deportation af endeel hemmelige Jacobinere, fortiener ikke at troes. J Paris er fuldkommen Rolighed, og alle Forvaltningsgrene har deres ordentlige Gang.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Ved det diplomatiske Korpses sidste Audience blev den danske Consul i Algier, Capitain Bille, forestillet for Bonaparte, ved den danske Minister Geheimeraad Dreyer. = 4 Rdlr. Species, og for 1 Rdlr. Species, . Disconto 4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Directionen for den Danske og Norske Species Bank Sandheds Minde, ved Frue Kammerraadinde Kellermanns Grav den 2den September 1801. O. Held for den som fandt en saadan Ægtemage, Som Du Veninde var, Din Mands, Dit Huses Pryd, Ved Dig han tabte alt i sine Levedage, Din Omhue, Raad og Trøst, Din virksom Flid og Dyd Med klog Forsigtighed Du stedse Dig opførte, Dog uden Srig Du var oprigtig mod enhver, Derfor Du elsket blev, Din Bortgang Venner rørte, Som ofte Vidner til Dinædle Handlinger. J blide Kaar Du nød vel mange glade Dage, Men mangled Helbred, som vor Livets største Skat, Ved Sygdom prøvet blev, det maatte Gud behage, Dig giøre skikket til at faae det bedre sat. Den føde Trøst det er for Dine Efterladte, Guds Villie var Din, med ham Du søgte Fred. Han Dine Smerter nu i Evighed erstatte, Fordi Du trofast var og her Taalmodig leed. Car.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
J Anledning af Seminari=Lærer og Inspekteur Hr. Clausens Død, den 26de August 1801. Al. Du er nu ei hos os meer, Du gik i Gravens stille Bolig; Dog ikke Du; - men kun Dit Leer, J Graven hviler trygt og rolig. Mage, Børn og mange Andre, Græde høit og sukke ved Dit Savn. Dog end, engang vi Alle med hverandre, Skal samles hist - i Glædens blide Land, Vi som den sunde Lærdom nøde Af Dig, vi og Dit Savn beklage! Du er ei meer, Nei, Du er død. Fort kort var Dine Dage, Thomas A Fjeldsted. Det occonomiske Velfærds-Selskab. sterat Selskabets nye Love i Generalforsamlingen den 29de 1 Juni d. A. vare antagne, blev i Overensstemmelse dermed i Generalforsamlingen den 29de Julii næstefter, foretaget Valg paa Selskabets Embedsmænd, og blev da ved fleste Stemmer for gende Herrer Medlemmer valgte til Directeurer: I. Hr. Kye, Grosseret, 2 Wæburg, Fabriqveur. 3 Hayssen. Studiosus 4 Pram, Committeret. 5. Kirkeerup, Hof Architect. 6. Diener, Huushofmester. 7. Looft; Controlleur. 8 Lassen, Skibsbygmester. 9. Ernst, Koffardie-Captain til Repræsentantere : 1. Hr. Hor, Regimentsqvarteermester, 2 Seidelin, Bogtrykker. 3 Hammer, Smedemester. 4. Jesephsohn, Informator. 5. Lehmann, Kakkelovnstabriqveur. 6. Humble, Skibsbygmester. 7. Pengel, Snedkermester. 8. Hammerich, Fabriqvenr. 9 Rawert, Professer. 10. Becker, Professor. 11. Blan, Apotheker. 12. Lange, Advocat, 13. Petersen, Viinhandler. 14 Andresen, Secretair. 15. Brandorph. Grosserer, 16. Cold, Etatsraad 17 Friberg, Organist. 18. Schmidt, Muurmester. 19. Wunder, Chirurgus. 20 Bertelsen, Urtekræmmer. 21. H. Topp, Carver. 22. N. Kall. Professor 23. Thim, Smedemester. 24. Faber, Issenkræmmer. 25, Howitz, Mægler, 26 Langberg, Dispacheur. 27. Torkelin, Justitsraad. 28 Young, Mechanicus. 29. Restorff, Capitain 30 Gamst, Smedemester. 31. Bech, Grosserer, 32. H. Holm Urtekræmmer, 33. Jörgensen, Captain. 34. Burmester, Tömmermester. 35. Bauer, Comfurhandler. 36. Fruchard, Fabriqveur. 37. Bentzon, Urtekræmmer. 38, Bierregaard, Reebllaget. 39. Fridenreich, Viinhandler. 40 Tvermoes, Hørkræmmer. 41. Hadeler, Træcteur. 42. Kayeröd, Kiøkken skriver. 43. Petersen, Hofbedemand. 44. Wad, Professor 45. Sander, Professor. 46. Balling. Regiments=Qvarteer, mester. 47. Holmblad, Farver. 48 Jensen. Hosplattenslager, til Selskabets Secretair, Bogholder og Casserer: Hr. I. H. Haase. Directionen for Selskabet den 31te August 1801.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
AVETisk ERTd. . Atter har jeg maattet friske en af Livets haardeste Skjæbner - i Dag Eftermiddag Kl. 2 Slet, efter Forsynets grændeseløse Bestemmelse, ved Døden at have mistet den retskafneste Kone Hedevig Paasche, fød Otto, i sit Alders 34 Aar og 2 Maaneder, efter at hun Torsdagen den 27de f. M. skiænkede mig en velskabt Søn, der dog strax døde. Jkkun et Aar mindre 12 Dage var jeg den lykkeligste Ægtemand. Udi hende tabte jeg den beste Ægtefælle og en oprigtig god Moden, imod mine i første Ægteskab avlede 2 Børn, der nu tilligemed mig begræder hendes Savn. Forsikkret og Familie og Venners Deeltagelse i min billige Sorg, frabeder jeg mig at skrivtlig Bevidnelse. Nøragergaard den 1ste Sept. 1801. J. B. Paasche.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
At min elskværdige Kone Anne Marie Bull, fød Wulfs Al berg, er ved en hastig Død afgangen den 21de dennes udi 55 Aars Alder og 29 1/2 Aars kierlig Ægteskab, bekiendtgiøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. Frederichsstad i Norge den 29de August 1801. Peter Bull.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
at vores gode og uforglemmelige Moder Majorinde M. C. l v. Bülow, fød Petersen, er død i Sorøe den 26de August i en Alder af 73 Aar, tilkiendegives herved sørgeligst sor fraværende Familie og Venner. M. M. v. Bülow, paa egne og Sødskendes Vegne.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
En stor Samling nyeste Værker af de bedste Komponister er E nyelig arriveret til Organist Friberg paa Hiørnet af Størrestrædet og Ulkegaden, ligefor gl. Holm, No. 393 & 94.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Tra Pressen er udkommen: Huusholdnings=Calender for 2) Landmanden, for Aaret 1802, udgivet af D. Didrichs sen, Secretair i det Kongelige Landhuusholdnings Selskab. Denne Calender, hvoraf der for Eftertiden udkommer hvert Aar en i samme Format, er saaledes indrettet og trykt, at den kan heftes til den almindelige danske Almanak. Den indeholder korte Regler og Anmerkninger, vedkommende ikke allene et Jord= og Gaardbrugs forskiellige Grene, men endog alt, hvad der kan være gavnlig at vide i Huusholdningen i Almindelighed. Det er, saavidt mueligt henført til den Maaned i Aaret, i hvilken dette eller hiint Gaardsarbeide, denne eller hiin Huusgierning foretages, for desvissere at erindres og deslettere at kunne findes, naar man vil eftersee og læse det paa nye, den er trykt med fiin Stiil og sælges for 3 s. Paa det Bogbindere og andre, som reise til Markeder med deslige Bøger, kunde have nogen Fordeel ved at udsælge dette Skrift, saa overlades det til enhver, som tager 100 Exempl. for 2 Rd. pr. Hundrede. A. Soldin, Boghandler, paa Hiørnet af Fortunstræde. og Admiralgaden 236.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Fra Pressen er udkommen: Joachim Geenlichs Syner og 3 Aabenbaringer sammenlignede med Tidernes Tildragelser, især med Hensyn paa den franske Revolution og Dannemark Søser, oversat af Tydsk, med en Forerindring og Anmerkninger ved Translateur K. v. Haven, koster 24 s. hos Boghandler Hartvig Soldin i Pilestræde No. 93. disse Dage er udkommen: Nye Originale Haandstykke, - for Claveret, componeret af Hr. Frieling, koster 3 Mk., hos Boghandler Hartvig Soldin i Pilestræde No. 92. Axerceerreglement for de Herrer Borger i og uden for E Hovedstaden faaes heftet for 16 s. hos Bogtrykker Popp Østergade No. 54. Fra Pressen er udkommen: Atala eller tvende Vildes Kier a lighed Ørken, over sat efter 4de franske Udgave ved M. Rabbek, koster 36 s. Trykp. og 40 s. Skrivp. hos Boghandler Hartylg Soldin i Pilestræde No. 92.
Berlingske Tidende, 1801-09-04
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg at bortsælge min Eiendomsgaard, Dorthea Lyst kaldet, i Ørslevvester pr. Ringsted beliggende, enbehagelig Egn tæt ved den nye Lande vel. Gaardens Hartkorn er over 13 Tønder, hvortil er et betydeligt Areal Jorder af beste Bonite. Til Gaarden hører 3 Huse og et Smede, hvoraf nogle haver Jordlodder og deraf svarer deels Penge og deels Høstdage. Gaardens Bygningen ere Bindingsværk i Ford med murede Vægge, og indrettet til Boboelse med alle muelige Beqvemmeligheder for en honet Familie, samt under Stuelængden en Victualiakielder ; endvidere er til Gaarden et godt Fiskerie, samt Anviisning til Torveskiæring. Videre at beskrive denne Gaards med tilhørende Eiendoms Beskaffenhed, samt skiønne Beliggende, anseer jeg for unødvendig, da samme er noksom bekiendt, og hvorom Liebhabere bedst kan blive underrettet ved at tage samme i Øiesyn. Gaarden kan tiltrædes til førstkommende 1ste Maj. 1302, enten med eller uden den fulde Besætning, ligesom en Liebhaver finder for godt, og erholdes nøiere Underretning desangaaende hos Hr. Hindrup i Anapsteds Gaard ved Vesterport i Kiøbenhavn. Dorthealyst pr. Ringsted den 26de August Hjorth. Unduelig og tillige ædruelig Jæger, som forstaaer at varte op E. givt eller ugivt, kan faae Tieneste nu 1ste Novbr. paa Friedrichslund imellem Sorde og Slagelse, vedkommende Sögende vilde anmelde sig sammesteds paa Skriverstuen. Ligeledes anvises derfra Tieneste for en duelig Urtegaardsmand til samme Tid.