JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Napoleons Tilbagekomst til Frankrig har havt en høist ufordeelagtig Virkning paa de fleste Pengecoursen. i Europa, den engelske Cours selv ikke undtaget. Den vienske har især forværret sig. Jmidlertid troer man dog, at det er en Følge af en øieblikkelig urimelig Frygt, og at alle Courser snart ville hæve sig igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Moskau reiser sig nu majestætisk af sin Aske. Der hersker umaadelig Luxus, og ingen Dag gaaer forbi uden der gives 2 eller 3 Baller. Den persiske Gesandt der ved Keiserens Hiemkomst vil holde sit Jndtog i Petersborg paa 2 Elefanter, opholder sig saalænge der, tilligemed flere diplomatiske Personer. Bemeldte to Elefanters daglige Føde er: 4 Pud Hvedebrød, 20 Pund Smør, 20 Pund Honning, 1 Læs Høe, og i stærk Kulde endnu 5 a 6 Potter Brændeviin, Capt. v. Søderberg af 3die jydske J. R. passerede d. er: 26de Marts over Beltet som Koureer til Wien Sohngaardsholm ved Aalborg er i denne Tid unter derhaanden solgt til Hr. Kragh paa Framlevgaard saa her ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Døbte. Den 28de Marts 1815 lod Skibscapt. Hans Christian Sørensen døbe en Søn, Jacob Sørensen; Fadd. vare: Mad. Jacob Sørensen, Jfr. P. Bech, Skibsbygmester Bonnesen, Skibskaptainerne Hertz og J. Hiernøe. Den 5te April 100 Slomagermester Peter Eibye døbe en Søn, Hans Peter; Fadd. : Glarmester Gamsts Kone, Pigen Marie Sørbye, Skomagermest. Jens Scholdan, J. A. Schumind, Jens Olsen. Samme Dag lod Kiøbmand S. P. Rosenberg døde en Datter, Cecilia Marie; Fadd. Mad. Kopperholdt, Jfr. Grundahl, dhrr. Muurmester Jo sen Schandorff. Kiøbm. Anders Nichelsen, Guldsmed Hansen og P. J. Rahn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Copulerede den 5te April Skomagermester Jens Erichsen og Pigen Sidsel Rasmusdatter. Samme Dag, Skipper Andreas Jensen og Jfr. Ane Madsen. I Domkirken confirmeredes den 2den April 1815 7 Drenge og 9 Piger; i Fruekirke 11 Drenge og 10 Piger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Jndsendt. Naar man, som vel ofte skeer, men nok oftest ikke uden at overdrive Vederlag, finder Mænd af rettænkende og menneske kierlig Æresfølelse, hvis Lyst det ofte var, ikke allene at hielpe den Trængende uden al Fordeel for sig selv, men som tillige til sin høyeste Hæder ofte hørtes Tale som den der elsker sin Konge og sit Fødeland, da er det uden Tvivl Pligt offentliat kundgiøre sag agtværdig en Mands Navn, hvorfor Anthoheraf som har lært at kiende Velbaarne Hr. Capitain Müller. til Møllerup, som saadan Mand, herved giver sig den Frihed, at tilkiendegive Ham sin ærbødighedsfulde Tak. nenanennensdagen Cand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Bekiendtgiørelser. nenanennensdagen Cand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Bekiendtgiørelser. Ved den i sidste No. af disse Aviser anmeldte Jldebrand i Weilbye bleve ei alene alle de til Selveier gaardmændene Jens Sørensens og Peder Laursens Gaarde tilhørende Bygninger et Rov for Luerne, men disse Mænd mistede og endeel Ind- og Udboe, saavelsom alt deres Sædekorn, og Peder Laursen tillige en ikke ubetydelig Capital i rede Penge. Ligesaa skilte og Jlden Fæstehuusmand Anders Pedersen ved den, største Deel af hans Jndboe. Saare tung er unægtelig enhver af de Brandlidtes Skjebne, især de tvende Førstes, der, hver for sig, sidder med en talrig uforsørget Børneflok, og sikkerlig ville derfor ogsaa ved denne, som ved andre slige Lejligheder, mange ædle Medborgere være rede med deres virksomme Understøttelse. Forvissede herom, tilbyde vi Undertegnede, os herved, til mulig Lettelse og Beqvemhed for Vedkommende, at modtage Gaver til fornævnte Brandlidte; og skal i sin Tid, for det Modtagne blive aflagt Regnskab i disse Aviser; ligesom vi og forsikkre, at vi, med Hensyn paa de Brandlidtes Vilkaar, samvittighedsfuldt skulle uddeele det Jndkomne. Aarhuus, den 3de April 1815. Seidelin, C. M. Aspach, Præst til Weilbye. Herredsfoged i Hasle o. fl. Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist Tirsdagen den 11te d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver i Stervboegaarden efter afgangne Mad Giern paa Studsgade, ved offentlig Auktion bortsolgt endeel Meubler og Effetter, af Sengeklæder Speile, Borde, Stole, Skabe, Kister, Træfang m. m. paa de Conditioner som paa Auktionsstedet erfares. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Ved Rosensom kan faaet Græs til 30 a 100 Stkr. Stude, denne Sommer, naar der omhandles med Forpagter Müller paa Schieldens jo pr. Clausholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Man agen den 17de April førstkommende om Eftermiddag. af Aviserne vaks Tilgetkone Tingstue ved offentlig, Auktion detsolgt, en afg. Peder Schandorffs Enke og Arvinger tilkiende Gand i bindslund Bye, som haves i Fæste af Strin Petersen og sidler for Hartkorn Ager og Eng 4 4d. samt et Stykke Jord paa Torup Kark af Hartkorn 1 Td. som paa Auctionsstedet nær Man agen den 17de April førstkommende om Eftermiddag. af Aviserne vaks Tilgetkone Tingstue ved offentlig, Auktion detsolgt, en afg. Peder Schandorffs Enke og Ar ninger tilhørende Gaard i bundslund Bye, som haves i Fæste af Strin Petersen og sidler for Hartkorn Ager og Eng 4 4d. lant Stytte for paa Torng vare at bektkorn i 2de 3 Fdk., alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere vil blive bekiendtgjort. De Lysth. ville bemeldte Til og Sted give Møde. Mariendahl, den 6te April 1815. Biørn, Auktionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Mandagen den 8de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver efter vedkommende Eiers Begiering, ved offentlig Auktion bortsolgt Gaarden, No. 384 paa denne Byes Nørregade; Gaarden bestaaer af 10 Fag 2 Etage Stuehuus til Gaden med velindrettede Værelser, 13 Fag 2 Etage, Kiøkken og Bryggers, samt 5 Fag 1 Etage Halvtag, 13 Fag 2 1 Etage Huus indrettet til Brændehuus, Fæehuus og Svinestie, 14 Fag Hestestald, Lade og Folkekammer, med flere mindte Bygninger i Gaarden, en Brynd med Pomperedskaber, samt i Bryggerset et Springvand; til Gaarden er 2de meget store Gaardspladse, en Kiøkkenhauge samt en betydelig og skiøn Frugthauge med i en Mængde udsøgte Frugttræer, med Gaarden, der er fortrinlig indrettet til Brænderie og hidindtil dertil brugt, følger en meget stor og en mindre Brændeviins kiedel, begge af 5 til 6 Skpds. Vægt, de til Brænderiet hørende mange og store Kar samt Brændeviins tønder og Ankere, saa og 2de Tofter, den ene af Jndhold 56500 Qvadratalen, den anden 15000 Qvadratalen, samt i denne en Dam der forsyner Brænderiet, med Vand; ved Brænderiet kan staldes 30 Fæekreaturer. Conditionerne hvorefter benævnte betydelige Eiendom og Brændeviinsbrænderie bortsælges skulle ved Auktionen, der afholdes i Gaarden selv, blive bekiendtgjorte, og kunne forinden erfares hos undertegnede Auktionsdirekteur. H. F. Carøe. Horsens, den 3die April 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Nr. 44. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 11te April. Tirsdagen Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Da Samfærselen med Frankrige og Tydskland pludseligen er afbrudt og kun ved Tilfælde franske Aviser ere at faae fat paa, saa kunne nu Efterretningerne fra hiint Land ikke være saa fuldstændige og sammenhængende som Nyggierrigheden maatte ønske samme. At Napoleon skulde være myrdet var et i Hamborg og Lübek at mindeligt Rygte, hidkommet fra flere Kanter af den franske Grændse. Efter engelske Blade var der den 27d et stort Opløb i i Dünkerchen. Folket havde sønderrevet den trefarvede Fane og i dets Sted opplantet den hvide, imedens Rygtet ogsaa den udbredte sig om Napoleons Drab. Soldaterne skal have givet Jld paa Folket og saaret mange Mennesker. Alligevel lykkedes det dette under Raabet: Kongen leve!" at afvæbne Garnisonen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Napoleon skal derimod efter franske Blade, være den 28de Marts afreist til fransk Flandern, hvilket synes at giøre ovenmeldte til et blot Rygte. Den 26de blev Marskal Jourdan og Hertugen af Treviso forestillet Keiseren. Hiin har faaet Tilladelse at begge sig til sine Godser. Ogsaa Marskal Machdonald er kommet tilbage til Paris. Den 25de holdt Napoleon Revne over 25000 Mand forstørstedelen i Julmarscher ankomne Tropper. Paaskesøndag medtog han for Messen Ministrene, der bleve indførte i hans Kabinet og forestillet af Fyrst Erke kantsleren. Herpaa forføiede han sig i Tronsalen, og modtog, omgiven af sine Ministre og Storofficerer, Statsraadt. Kolsationsretten, Hofhuusholdningen, Præfetten og Municipatkorpset. Hver især tiltalte H. M. der igjen besvarede samme. Blandt disse Svar, bemærkede man fortrinlig følgende Sted i hiint til Statsraadet: "Jeg har afstaaet fra de Ideer jeg havde paa det store Rige, hvoraf jeg i 15 Aar endnu ikke havde andet end lagt Grundvolden." J et andet Svar udtrygte han sig saaledes: "Min fremdeles Bestræbelse skallene og allene have befæstelsen af Frankrigs Lykke til Hensigt." De tilbageblevne fremmede Gesandtereierklærede han at han var findet troligen at opfylde den Pariser Traktat, og at han forventede det samme fra de Andres Side. - Samme Dag indtraf i Paris en Koureer fra Neapel. - Et engelsk Blad anfører at Napoleon, ved Politieministeren Fouchee havde oversendt den engelske Regiering Freds- og Forsonings Forslag. Et Ministerialblad giendriver denne Beretning, erklærende: at saadenne Forslag saavelsom sammes Overbringer, strax ville være blevne tilbageviiste at Regieringen; Fouchee passer allermindst til en saadant Ærinde, og der er allerede givet befaling til at tilbagevise alle Parlamentairer som maatte oversendes fra Frankrig. - Napoleon har udstædt et Dekret hvori han selv udnævner sig til Chef for den Pariser Nationalgade. - J det nye Statsraad befinde sig nu igien: Andreossy, Regnauld de St. Jean de Angely, Boulay, Gantheaume, Lavnlette &c. - Grev Erlon (Drouet) har under 25de indberettet, at de Tropper som havde ledsaget Monsteur og Hertugen af Berry, nu befandt sig under General Lauriston. Grev Wedel melder fra Cherbourg at den derværende Rhede er i Forsvarsstand, og General Caffarelli, at det i Bretagne er aldeles roligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Napoleon samler saavidt man veed sin heele Styrke i nogle Miles Omkreds af Hovedstaden. J Kalats, Boulogne, og Dunkirchen, gjorde man Anstalter til at sikre sig mod Engellænderne. Jndtil d. 23de Marts var der i Havre de Grace endnu indløbne engelske Skibe og engelsk Eiendom bleven respekteret. Ogsaa Brest skal ifølge engelske Blade have erklæret sig for Napoleon. - Hertug Karl af Placenza er den 26de afreist fra Paris for at overtage Kommanden, af det Bellundske Armeekorps. - Alle Fæstninger sættes i stærkeste Forsvarsstand. - Marmont har indskibet sig til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Om Marskal Ney fortælles der, at han kort for sin Afreise fra Kongen skal have kastet sig for hans Fødder og bedet Hs. Maj. om en Kommando, for at bekiempe Uhyret og bringe ham det i et Jernbuur. (Saaledes skal Marskallens egne Ord have lydet.) Ved Udgangen af Kongens Værelse vendte han endnu pludselig om, og forlangte 500,000 Fr. til de fornødne Udgifters Bestridelse; Hs. Majestæt bevilgede strer, 120000, og med denne Sum tilede Marskallen afsted; til Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
At Napolion som en Hvirvelvind overraskede Paris, beviser især den Omstændighed, at det allene lykkedes den østerrigske og preusiske Gesandt at slippe bort forinden hans Ankomst, hvorimod de engelske, spanske, hollandske, svenske, danske og russiske Gesandtskaber af Mangel paa Passer maatte blive tilbage. Ifølge de nyeste Efterretninger havde de imidlertid erholdt samme, saa at den Frygt, at Napoleon, mueligen vilde holde dem tilbage som Gidsler, nu er overstaaet. Lord Sommerset samt Hertugen og Hertuginden af Portland indskibedes den 20de til Engelland. Den russiske Minister Grev Pahlen og den danske General Waltersdorf passerede den 30te gienn m. Stuegardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
De Allierede mod Napoleon. J de sidste Dage vare ankomne flere Kourerer med Depescher fra Paris til Wien; men af Tausheden, slutter man, at sammes Jndhold ikke maae være behageligt. Det selvsamme meldes fra London. J det Wiener Hofbogtrykkerie er et andet Manifest under, Trykken, hvori de allierede Monarker høitideligst erklære for hele Europa, til hvis Beroligelse de blive sammen, ikke at ville nedlægge deres Vaaben før Bourbonnernes Trone er befæstet, og det franske Folk, hvis det maatte ønske en Regierings Forandring, betaget Muligheden til at virke imod dets retmæssige Souverain. Fra den engelske Regiering, imødesees ligeledes en Erklæring om alle franske Hav nes fornyede Blokade - Ved Krigens Udbrud ville, foruden Rusland, - skrives der fra London- ogsaa andre Nordiske Magter stille forholdsmæssige Troppekorps. Paa den belgiske Grændse staae nu allerede over 100000 Mand engelske, preusiske og hannoveranske Tropper. Til Ostende ankom den 24de en engelsk Flaade af 150 Transportskibe, der landsatte, 15000 Md. Tropper og meget Artilleriet mere var i Vente. Ogsaa Lübek og Hamborg er i stor Krigs virksomhed. Der samles Frivillige og exceres hver Dag. - Kongen af Spanien har paa første Efterretning om Napoleons Landgang, befalet 2de Armeer at samles i Katalonien, og Liscaia, hver paa 60,000 Md., hvoraf den ene skal undsætte Bordeaux. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Lyon af 27de Marts blev denne Stad, alvorligen truet af en sig i det sydlige Frankrige dannet kongelig Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Kongen af Neapel, der saa længe har spillet en tvetydig Rolle, har nu kastet Masken fra sig. Med overordentlig Leilighed havde man den bestemte Efterretning fra Wien af 27de Marts: Kong Murat af Neapel har erklæret Østerrige Krig og er med sine Troppertrængt frem i Kirkestaten. Kongens eget Hovedqvarteer var i Macerata (Hovedstaden, i Mark Ankona); Paven skal have besluttet at blive i Rom, hvis det tillades ham. Hvert Øieblik forventedes Efterretning om Fiendtlighedernes Begyndelse. Ved Po oprette Østerrigerne stærke Forskandsninger. At Neapolitanerne havde besat Rom var endnu ikke officielt. Bourbonnerne i og udenfor Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Den kongelige Familie er nu adspredt til alle Kanter. - Det syntes at have været Ludvig den Attendes Plan at forblive i Lille, og her at samle sine Tilhængere om sig. Men den ulykkelige Konge var ilde faren med sine Venner; de som han meest stolede paa, sveeg ham. Paa sin Reise giennem Brügge, nedknælede han paa en Bedeskammel i Kirken og forrettede med taarefulde Øine sin Bøn til Himlen. Heldig er han dog at han har faaet betydelige Pengesummer bragte i Sikkerhed; blandte andet 25 Mill. Franker til Antwerpen. De Vogn hvorpaa Thuilleriernes Sølvtøi befandt sig, ere blevne indhentede og tilbagetagne. Kongen selv lod man passere med 60 Vogne. Nogle troe, at Haag torde blive Samlingspladsen for hele den Bourbonske Slægt. Hertug af Berry passerede den 28 igiennem Brussel til Ostende. Tropperne som fulgte ham bleve paa Grændsen afvæbnede. Ogsaa han har været i stor Fare. J Bethune ved den belgiske Grændse blev han forfulgt af 200 bonapartiske Lanciers. Da man berettede H. K. H. deres Nærmelse sad han just ved Taffelet, som han over Hals og Hoved maatte forlade og fik neppe saa megen Tid at han kunde komme til Hest. Hans Vogne og Bagage gik fløien. Da han kom til Lille ved Nattetid og forlangte at indlades fik han Afslag. - En paa Grændsen, staaende belgisk Kordon reddede ham fra den over ængend Fare. - Hertugen af Bourbon, der som man sagde, havde samlet en betydelig Hær i Vendeen har den 20de indskibet sig fra Pont-de C. - Mossieur befandt sig i Menin. - Hertugen af Ango le me er nede omkring ved Durance Floden hvor Royalisterne danne en Leir. Disse skulle allerede hele afvæbnet og indsluttet adskillige Linieregimenter. - J Kongens Følge befinde sig Hertugen af Luxen borg, Greven af Blacas, Prindsen af Poix og andre Store. Kongens Huustropper, der for størstedelen bestod ef gammel Adel, har opløst sig, og underkastet sig Napeleon. Hertugen af Bellund (Victor, er den eneste ar skal som er blevet hos Kongen. Berthier er afreist til sine Svigerforældre i det Bambergske. Gen. Maison er taget til sine Godser ved Düsseldorf, Merkeligt er det, at den kongelige Kantsler d'Ambran er bleven tilbage i Frankrige, og lever siden hun store Katastrofe paa sine Godser. Brussel vrimler af Udvandrede, hvoriblandt bemærkes Skribenterne Chateaubriand og Lakretelle, saaog Baron d'Imbert, der 1793 af Hengivenhed for Bourbonnerne overleverede Toulon til Engellænderne. - Endnu synes det dog at Bourbonnerne har Partie. Opdagede Kabaler i Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Over Kongen af Roms Bortførelse og nogle andre i Wien opdagede Kabaler, giver en Skrivelse fra bemeldte Stad af 20de Marts følgende Omstændeligere: "Forgangen Løverdag tildrog sig her en Begivenhed, der tilfulde beviser, hvilke mægtige Forbindelser hiin tilbagekomne Bonaparte endog i det Indre af det keiserlige Pallads torde vove at sammensmedde. De Sammensvorne, hvoriblandt en af Bonapartes forrige Ordinantsofficerer, Grev Montesquion og en af Talleyrands Secretairer befandt sig, gjorde Natten til den 17de Forsøg paa at bemægtige sig Prindsen. Saanær havde de faaet deres Plan udført, at da man hidilede, for at tilintetgiøre den, var Ransmanden tilligemed en Kammerfrue som bar den lille Napoleon ned ad Stigen, i Begreb med at pakke ham ind i Vognen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Alle Deeltagerne i Komplotten, hvoriblandt Grev Montesquion selv befinder sig, bleve grebne og forvente nu deres Løn. Prindsen blev nu ved Grev Webra bragt til den keiserlige Borg, og beboer nu de Værelser som Kongen af Würtemberg havde. Han er aldeles skildt fra sin Moder, der ved Kongen af Bayerns Afreise flytter ind i dennes Bopæl i Rigskancelliet. Prindsen i bliver strængt bevogtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Paa selvsamme Tid er en anden Ting af Vigtighed bleven opdaget. Der skulle nemlig nogle af Talleyrands Depescher af hans egne Kourerer være bleven overgivne til Bonapartes Emissarier, der paa denne Maade befordrede dem til Bonaparte istedenfor til Paris. Hvorledes det end har forholdt sig dermed, saa er saameget vist, at Talleyrand opdagede det og lod en Koureer eftersætte som man indhentede. Da man igjen fratog ham Depescherne, fandt man flere Brevskaber end man havde medgivet ham: Siden den Tid ledsages Kourererne af østerrigske Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Fædrelandet. De Meddelelser, som med Dagsposten ere ankomme i fra Wien, indeholde den tilforladelige og høistglædelige Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen befinder sig i høieste Velgaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Hs. Majestæt har allernaadigst ladet den keis osterrigske Professor i Chirurgien, Hr. Kern, tilstille en 9 Ring, for Overrækkelsen af sit opfundne Amputations= apparat, og den keiserl. Bog=Confor, Friherre v. Retzer, en stor Guld-Fortienst-Medaille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
To danske Skibe, Capt. J. P. Post og Jech. Hansen, ere den 19de Marts lykkeligen ankomne til Danzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Den danske Legationsraad Rist, som befandt sig i Paris i Hs. Majestæts Forretning, er ankommen til Brüssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Fædrelandet har i disse Dage tabt tvende agtværdige Mænd, Konferentsr. og Høiesteretsassessor Holtermann og Kammerraad samt Archivarius Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 7de April 715. - Specier solgtes til 42 a 42 1/2 Rbmk. - Committeesedler 66 1/2 pr. 100. Oblig. 265. begaaes 22.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 13de April 1815 Kl. 5 holdes extraordinair Generalforsamling i Polyhymnias dramatiske Section, hvortil Medlemmerne behageligen vilde give Møde. Directionen. Venner og Paarørende, Atter har et af Skjæbnens haarde Slag truffet mit Hierte, i Aftes Kl. 7 1/2 hensov i Herren, min haabefulde Datter Karen Henriche henved 15 1/4 Aar gl. Velsignet være hendes uskyldige Schieringmunkgaard d. 9de April. Siel!!!P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
At det har behaget den Alvise sidstafvigte 2den April om Aftenen Kl. 8 ved en stille og rolig Død, at bortkalde fra dette til et bedre Liv min elskede og uforglemmelige gode Svigermoder, Anne Elisabeth, Schmidt fød Høyer fra Christiania, 85 Aar 6 Maaneder; som jeg herved bekiendtgiør for Familie og J. B. Gastbarini. Venner. J Fredags er tabt en Guldørenring med Stene. Hvo som haver fundet den, vil behage at aflevere den til Hr. Juncher paa Giestgivergaarden, imod en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Ved Auctionen i Odder Kroe den 30te Marts er bortkommet 1 Uhr, som formodentlig er stiaalen, Uhret er kiendelig derpaa, at det er et Dameuhr, af Tombak, besat med Stene omkring Skiven, Glas over og under og emailleret Bund, ved Uhret var tillige en Staalkiede med mange Zirater og en Krog til at hefter det ved. Enhver retsindig Mand som dette Uhr maatte forekomme, anmodes behagelig at tilkiendegive saadant for undertegnede Eier, der med Taksigelse erstatter enhver derved foraarsaget Bekostning. Odder, den 31te Marts 1815. A. M. sal. Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Den 10de d. M. er paa Gaden tabt en Sølvskrue Spore den retsindige Finder anmodes om at aflevere den paa Adressecontoiret med en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Efter det Aal. Generat Commissariats=Collegii Be melse, skal der giøres Forsøg paa, at see den ved Grenaae faste Vatterier i de senere Aaringer opførte Kaserne: Bygning bortleiet. - Denne Bygnings Stør reise og Beliggenhed tæt ved Jndløbet af Greenaae Aar, gjør den fortrinlig stikket til Pakhuus. - Den eller de som maatte ønske at entrere i denne Leie, kan debageligen henvende dem hertil Generalkommanden, for at erfare de nærmere Conditioner, iblandt hvilke, den foreløbig anmærkes, at Leieren vil blive forpligtet til at vedligeholde Bygningen i sammes iværende Tilstand. General Commanden i Nørre-Jylland, Fridericia, den 28de Marts 1815. Wegener,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
kommanderende General i Nørte Jylland paapVed Skiftet efter afdøde Fæstegaardmand Pede Poulsen i Hielmager under Wosnæsgaards Gods, er anmeldt følgende Arvinger, nemlig: 1) En Broder Christen Poulsen, Huusmand i Hornslet. 2) En Søster Birthe Poulsdatter, har været gif med Gaardmand Niels Bang i Uggelbølle, men død og efterladt sig: a) En Søn Søren Bang Gaardmand i Rodskou. b) En dito Jens Bang, Gaardmand i Uggelbølle. c) En Datter Ane Nielsdatter, gift med Gaardmand Søren Sørensen i Stuustrup. 3) En dito Søster Ane Margretha Poulsdatter, har været gift med Gaardmand Anders Tyresen i Ommestrup, død og efterladt sig: a) En Søn Poul Andersen, tienende i Følle. b) En dito Hans Andersen, tienende i Aarhuus. c) En Datter Ane Rebekka Andersdatter, ugift, i Følle. 4) En dito Søster Karen Poulsdatter, har været gift med Gartner Johannes Christensen paa Stor Restrup ved Aalborg, men død i Kiøbenhavn og skal have efterladt sig: af en Søn hvis Navn eller Opholdsted ei vides. b) en Datter Anne Kirstine Dahl, skal tilforn, have timt i Kiøbenhavn, men nu ei vides hvor er. Disse tilligemed de flere Arvinger, som mueligen efter den Afdøde kan gives, indkaldes herved til Møde, enten selv eller ved Befuldmægtigede, 6te og 12te Uges Dagen, som indtræffer d. 27de April og 8de Juni førstkommende, begge Dage om Formiddagen Kl. 10 da Skiftet her paa Godsets Skriverstue vorder foretager, og sidste Dag om mueligt sluttet. Til samme Tid og Sted indkaldes Boets Credi= og Debitorer, de første for at beviisliggiøre deres Krav, og de sidste for Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. at betale det de til Boet ere fyldige. Wognesgaard pr. Aarhuus, d. 16de Marts 1815. Møller, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-11
Arvingerne efter den paa Faurskov Hovedgaardsmark ihielfrosne Muursvend Jacob Pedersen, og andre Vedkommende, indkaldes at møde ved en Skiftesamling, som holdes her paa Contoiret den 26de Mai næstkommende En Søn af den Afdøde skal være i Skomager ære i Horsens. Flere Arvinger ere ikke anmeldte. Frysentorg den 28de Marts 1815. Tommesen.