JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-08-15
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. J Repealforsamlingen paa Kornbørsen i Dublin den 4de August oplæste O'Connell Ledru-Rollins Skrivelse angaaende denne franske Deputeredes tilsigtede Besøg i Jrland, samt sit eget, i Repealcomiteens Navn affattede, Svar. Det hedder i Slutningen af Ledrus Skrivelse: "Vi have tilbudt Dem et Beviis paa vor oprigtige og dybtfølte Deeltagelse i Deres fredelige og lovlige Kamp; skulde Toryadministrationen imidlertid krænke Helligheden af den Lov, der tjener Dem til Tilflugt, da vil – saa haabe og troe vi – Frankerig endnu yde Dem anden Bistand imod den tiltagende Fare. Og i sit Svar siger O'Connell: "Ve forstaae hinanden fuldkomment; den Bistand, De yder os, er helliget Mænd, der kun ville stride for deres Fædrelands Rettigheder og Friheder indenfor Grændserne af deres topiske Rettigheder og Forfatningens Grundsætninger, Mænd, som kun ville anvende fredelige Midler, - Midler, hvis Virksomhed ene og alene udledes af deres moralske Magt og Kraft. De hentyder rigtignok paa et andet muligt Tilfælde, hvori De kunde være tilbøielig til at optræde paa en mere virksom Maade til vor Bistand, Men dette er et Tilfælde, angaaende hvilket vi til bagevise enhver Forhandling, fordi vi nu ansee det for umuligt, at et saadant Tilfælde kan indtræffe, efterat den britiske Regjering har tilbagetaget enhver Trusel om lovstridig Magtanvendelse og uretfærdig Voldsomhed, og indeslutter sin Modstand imod vore Fordringer saafremt den iøvrigt maatte være tilsinds længere at udvise saadan Modstand - indenfor de sædvanlige Grændser af lovmæssige Administrationsforholdsregler." Efter at have udtalt sig om visse Londoner og Pariserblades nederdrægtige Skumlen, erklærer O'Connell Ledru-Rollins tilsigtede Besøg i Jrland under nogensomhelst Egenskab, der maatte nærme sig en offentlig Characteer, mildest sagt for utidig. Efter et Løfte om den meest gjæstfrie Modtagelse, naar Ledru vilde komme til en beleilig og passende Tid, slutter O'Connell sin Skrivelse med disse mærkelige Ord: Vore Grundsætninger ere Grundsætninger for den democratiske Frihed, lempede og sikkrede ved den Stabilitet, der hersker i et indskrænket Monarchie, Grundsætninger af en religiøs og borgerlig Frihed, som forlanger, at Regjeringen skal udvise Retfærdighed imod Folkets hele Masse, og som tillige frembyder den fuldkomneste Samvittighedsfrihed, – saa at altsaa Religionsfrihed og Frihed med Hensyn til alle folkelige Institutioner træde i en snever Forening med den permanente monarchiske Auctoritet.
Viborger Samler, 1843-08-15
I Anledning af en Yttring af Lord Palmerston om de spanske Anliggender med Hensyn til hvilke Lorden beklagede sig over at fransk Indflydelse og franske Penge havde indvirket saa meget, og ligefrem erklærede, at Espartero var styrtet, fordi han manglede den Understøttelse, som Englands moralske Kraft havde burdet give ham, tog Lord Stanley Ordet, og bemærkede, at Ministeriet med Bekymring havde modtaget Efterretningen om Esparteros Fald; thi Regentens Talenter, hans anerkjendte Duelighed og sunde Dom havde erhvervet ham et fortjent Navn og Rygte. England havde ydet ham enhver Beskyttelse, der lod sig forene med en venskabelig Magts Jnteresser. (J denne Erklæring af Lord Stanley see de franske Journaler en Tilstaaelse af at England har mistet sin Indflydelse i Spanien.)¬
Viborger Samler, 1843-08-15
Man seer i London nu en Skifte med Overskrift: "Jngen Røg uden Jld." Ministerconseilet er forsamlet omen Bombe, som O'Connell har kastet midt ind i Forsamlingsværelset; med spændt Opmærksomhed venter han paa Explosionen. Lord Stanley kaster sig med sin sædvanlige Dristighed i Veien for den, og raaber: "Lad mig kun raade; jeg skal nok dæmpe den!" Han holdes tilbage af Sir James Graham, der siger ham, at Lorden kun vil forbrænde sine Fingre paa Bomben. Lord Elliot staaer med en Sprøite i den ene Haand, og tager Vand af et Kar, hvorpaa de Ord Bill of Arm ere malede, og den fredelige Lord de Grey, meget forlegen over den Rolle, som han spiller, opsøger i Statutiolianten det Sted, der handler om meelings. Sir Rob. Peels Aasyn er mageløs roligt; han udraaber de Ord: "Lad Bomben kun skjøtte sig selv; den vil nok fortæres ved sig selv!" og Hertugen af Wellington, der har seet altfor mange af disse Tingester til at føle nogen Skræk for dem, siger i en advarende Tone til Premierministeren: "Ja, men den kunde dog ogsaa forbrænde os!" J Baggrunden bemærker manden store Agitator med en Fakkel i Haanden; han gaaer bort; hans Lommer ere propfulde af Penge.
Viborger Samler, 1843-08-15
Frankerig. Der skrives under 7de Aug. fra Paris Regenten Espartero, der efter flere troværdige Vidnesbyrd, er en Mand af Ære, forlader paa en temmelig vanærende Maade Skuepladsen som en "landflygtig Mordbrænder." Hermed er den første Halvdeel af det spanske Drama udspillet; den anden Halvdeel begynder med Cortesforsamlingens Sammenkaldelse den 15de Octbr.; men hvilke Jntermezzos der endnu ville blive opførte i denne Mellemtid af Christinere, Carlister, Republicanere og Fuerister (Tilhængere af de baskiske Provindsers Privilegier) veed kun Tilfældet, der synes at regiere med Alvælde i Spanien. Nu, da den første Catastrophe af Tragicomoedien er endt, kunne vi ikke tilbageholde vort Smiil over Tilfældighedernes lunefulde Spil i Spanien, hvilket Spil kaldes Spaniens nyeste Historie. Skjebnen lod endnu forkort Tid siden Espartero som lovmæssig Regent marschere ud af Madrids Porte imod Oprørerne i Barcelona, og nu ere Rebellerne forvandlede til en legitim Regjering, og den legitime Regjering stemplet som Oprørere. Men for Europa indeholder den sidste Catastrophe en vigtig Lære, nemlig, at det nærmer sig mod Enden med Bajonetternes og Bombernes Regimente, og at man virker mere med practiske Jdeer end med Militairexecutioner og Bomber.
Viborger Samler, 1843-08-15
I Anledning af Sørgefesten i Algier til Minde om den afdøde Hertugen af Orleans har Bugeaud – hvis Udnævnelse til Marschal af Frankerig og Gouverneur af Paris samt sammes Bastiller man hver Dag imodeseer, da Regjeringen trænger til hans Hoved og hans Jernarm - seet sig nødsaget til at udstede en Proclamation, hvori det forbydes Europæere – saaledes som det hidtil har været Tilfældet – at slaae og mishandle uden Aarsag de Jndfødte. Jsandhed en herlig Civilisation, J Oran er der aabnet et nyt Caffehuus; i Algier vrimler det afprocureurs du roi og af Skattebetjente, en Guillotine, kneiser ; en Hær af Toldere er organiseret: hvad mere ville da disse dumme Arabere for at være lykkelige! Paris, den 7de Aug. Næsten alle Exregentindedronning Marie Christines spanske Tilhængere have nu forladt Paris og begivet sig deels til Spanien, deels til den spanske Grændse. Jngen veed, hvad der er bleven af Marie Christines bekiendte Myndling Munoz. Nogle ville vide, at han bereiser Jtalien og Schweiz.
Viborger Samler, 1843-08-15
J Omegnen af Paris er man sysselsat med at stifte Agerdyrkningscolonier for Asylbørn; Antallet af de Børn, der opvoxe i Paris uden at nyde nogetsomhelst Tilsyn af Forældre eller Frænder, anslaaes til over 25,000.
Viborger Samler, 1843-08-15
Spanien. Til Trods for Ministeriets Befalinger holder Juntaen i Burgos General Sepane arresteret. Efter et uhjemlet Rygte skulde han endog være skudt ifølge Juntaens Befaling. Rimeligere er det at antage, at Jun tan vil ansee denne General som Gidsel for de Voldsomheder, Espartero maatte begaae.
Viborger Samler, 1843-08-15
Den provisoriske Regjering, d. c. Ministeriet Lopez, har skyndsomst afsendt en Fregat til Havannah (Øen Cuba) for at overbringe Øens Gouverneur, Valdes, en Aracucho og Esparterist, de fornødne Forholdsregler. Engelske Efterretninger melde nemlig, at Espartero agter at søge et Asyl paa denne Øe, hvor han rimeligviis vil optræde som Overhoved for alle de mange Misfornøiede og Landsforviste, og maaskee ende sin Løbebane med at gjøre Øen til en engelsk Colonie. Officiererne og Mandskabet paa en engelsk Corvette, der anløb den spanske Havn Grav i Valencia, modtoges saaledes af de spanske Havnematroser med Huien, Piben og Skjeldsord, at de øieblikkelig maatte indskibe sig. Jøvrigt mangle nye Efterretninger fra Spanien. anien.
Viborger Samler, 1843-08-15
Joseph Napoleon, Keiserens Broder, har skienket Frankerig de Jnsignier af Æreslegionsordenen, hvilke Napoleon, bar. De bleve den 21de Juli af Sapey, Præsident for den i Anledning af Keiserens Grav nedsatte Commission, overgakte Gen. Petit, Vicegouverneur i Jnvaliderhotellet.
Viborger Samler, 1843-08-15
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-08-15
Kjøbenhavn. Mod Statsgieldsdirectionen er ved Hof= og Stadsretten bleven indamineret en Sag, der i høi Grad har Krav paa den offentlige Opmærksomhed. Omstændighederne ved samme ere kortelig følgende: Under 9de April 1812 deponerede en nu afdød Fuldmægtig, en Lærredshandler, for at erholde Borgerskab som Detailhandler i Kbhavn, hos Kbhavns Magistrat et efter Frdn. 23de Juni 1809 udstedt consignabelt Bankfondsbeviis. Da han imidlertid ved en langvarig Sygom var svækket paa Sjæl og Legeme, glemte han den saaledes skeete Consignation og hævede aldrig Renter af det consignerede Beviis inden sin Død. Der skeete saaledes ingen Motion herom, indtil hans Enke, der ifølge hans Testament var indsat til hans Universalarving, senere indgik nyt Ægteskab med en anden Mand, hvilken Sidste, efterat være kommet til Kundskab om, at Renterne af Bankfondsbeviset vare uopkrævede, indgav Ansøgning til Statsgjældsdirectionen om Udbetaling af disse Renter. Uagtet nu de i Lovens 5144 for Præseription af private Gjældsbreve givne Bestemmelser, hverken efter disses Jndhold eller Hansigt, neppe kunne være anvendelige paa Forholdet imellem Staten som Debitor og de Private, der, som Obligationseiere, ere dens Creditorer, uagtet den Gjæld, hvorom her er Spørgsmaal, var uopsigelig fra begge Parters Side, uagtet den var stiftet ved Consignation af de Bankfonds, om hvilke Lovgiveren i den ovenciterede Frdn. af 23de Juni 1809 har givet sit kongelige Ord for, at Renterne, saavel i Freds- som Krigstid uden Ophold og Udsættelse, under hvad Paaskud det end maatte være, fuldt skulde udbetales, uagtet det at Staten stryger sin Gjæld, forsaavidt dens Renter ere uafkrævede i tyve Aar, synes at være en saavel for Staten lidet værdig, som for Obligations handelen vistnok skadelig Fremgangsmaade – uagtet alt dette er Tilfældet, behagede det dog Statsgjældsdirectionen ikke blot at give et afslaaende Svar paa Ansøgningen, fordi saavel Hovedstolen som Renterne skulle være præscriberede efter Lovens 5144, men ogsaa at tilbageholde det med Ansøgningen indsendte Duplicatbeviis, som formeentlig uden Værdi. Manden henvendte sig derefter til Hs. M. Kongen med et lignende Andragende, men Statsgjældsdirectionen, der rimeligviis ikke fandt Sagen egnet til allerunderdanigst Referat, lod ham atter tilkjendegive, at man aldeles maatte henholde sig til det Svar, der tidligere var ham meddeelt. Saaledes afskaaret fra ad Administratonens Vei at faae Sagen afgjort, har Manden derefter indbragt samme for Domstolene, hvor Kammeradvocaten er tillagt Ordre til at møde for Directionen, og hvor saaledes det forlængst i Theorien paa en benegtende Maade besvarede Spørgsmaal: om kgl. Obligationer i Almindelighed og navnlig consignable Bank fonds henhøre under de Gjældsbreve, der ifølge Christian den 5tes Lov 514–4 ere underkastede Præscription for første Gang vil finde en practisk Afgjørelse. (Fdl.)
Viborger Samler, 1843-08-15
Den provisoriske Comitee for den for nylig sammentraadte Maadeholdsforening har nu bekjendtgjort efterstaaende Udkast til Grundbestemmelserne for Selskabet: 1) Foreningens Formaal er at virke til Afholdenhed fra Brændeviin og de øvrige destillerede stærke Drikke, samt til Maadehold i Nydelse af Viin og andre berusende Drikke. 2) Formaalet søges opnaaet, deels ved at foreningens Medlemmer indbyrdes forbinde sig til, ved eget Exempel og egne Bestræbelser, hver i sin Kreds at virke til Hensigtens Opnaaelse, og deels ved Skrifters Udgivelse samt andre Foretagender, som Foreningen gjennem sin Bestyrelse kan iværksætte. 3) Foreningen dannes af saadanne Personer af begge Kjøn, som frasige sig al Nydelse af Brændeviin og de øvrige destillerede stærke Drikke, forpligte sig til strengt Maadehold i Brugen af Viin og andre berusende Drikke, samt forbinde sig til, ogsaa paa anden Maade, naar de dertil finde passende Leilighed, at medvirke til Opnaaelsen af Foreningens Øiemed. 4) Ved Jndtrædelse i Foreningen underskriver ethvert Medlem egenhændig en Forsikkring, hvorved han, paa Ære og Samvittighed, forpligter sig til ikke at nyde Brændeviin eller andre destillerede stærke Drikke, ligesaalidt som de deraf tillavede Blandinger, undtagen at Brugen deraf skulde blive ham udtrykkeligen anordnet af en Læge. 5) Medlemmerne tegne sig for et aarligt Pengebidrag, hvis Størrelse overlades Enhver især at bestemme. (Ogsaa modtages Bidrag af Andre, der interessere sig for Sagen uden at tegne sig som Medlemmer. Bidragene indkræves, halvaarligt.) 6) Enhver kan udmelde sig, naar han vil men Paagieldende er kun da løst fra sin Forpligtelse, naar Udmeldelsen er skeet skriftligt og til selve Bestyrelsen. 7) Overtrædelse af det givne Løfte medfører første Gang Advarsel af Bestyrelsen, anden Gang Udslettelse af Medlemslisten. 8) De løbende Forretninger udføres af en Administration, som bestaaer af en Formand og fire Medlemmer. 9) Hvert Aar, paa Foreningens Stiftelsesdag holdes en Generalforsamling, ved hvilken Beretning meddeles om Foreningens Virksomhed i det forløbne Aar, de vigtigere Selskabsanliggender forhandles m.v. (Kbhp.)Hr. Professor Riebe, som for Tiden opholder sig i Kjøbenhavn, har opfundet et Apparat, ved hvilket enhver Gjenstand rigtig kan aftegnes. Selv for Damer er denne sindrige Methode at anbefale; thi de kunne med liden Umage i 5 Minuter aftegne Blomster saavelsom Portraits efter Livet, som ligne fuldkomment. Denne Methode er ogsaa af practisk Nytte for Haandværkere, der jo ikke alle kunne tegne, thi enhver Model og færdigt Arbeide kan ved Apparatet bringes paa Papir. - Læren er for enhver let og snart fattet. Attesterne fra Professor Eckersberg og Adjunct P. Dorph Broager indeholde en fuldkommen Anbefaling for Prof. Riebes Tegneapparat.
Viborger Samler, 1843-08-15
Den 7de August om Aftenen, gave Dhrr. v. Olthoff- og Telessen for et saa talrigt Publikum, som Lokalet kunde rumme, en Aftenunderholdning i Studenterforeningens Sal, ved hvilken de, deels samlede, deels hver for sig, foredrøge forskellige Bellmannske Sange i Costume og med Accompagnement af et lidet Orchester. Skjøndt Bellmanns Sange nu ere temmelig almindeligt bekiendte hos os (hvortil især Heiberg og Herz have bidraget meget), er det dog første Gang, at der er givet Publicum Leilighed til at høre dem foredragne paa denne Maade, der vel maa ansees for at være den rette. Dramatisk Talent hører der til at synge Bellmann, og dette besidder i det mindste een af Sangerne, Hr. v. Olthoff, i høi Grad; hans Mimik er især fortræffelig og minder uvilkaarlig om afdøde Frydendahl. Hr. Tellessen, der er en Nordmand, har en bedre Stemme, end Hr. v. Olthoff, men staaer langt tilbage for denne i dramatisk Talent. – Efter Forlydende har Hr. Carstensen engageret de omtalte Sangere til at synge i Tivoli, hvorved der vil blive give det større Publicum Leilighed til at høre deres interessante Præstationer. (Khp.) Forstanderskabet for at ordne det Fornødne til at bringe den høiere Realskole i Helsingøer i Gang bekjendtgjør, at denne Skole tager sin Begyndelse til 1ste October d. A. For Sammes nærmere Organisation er af Skolens Rector indgivet en Plan til Cancelliets Approbation, ifølge hvilken Underviisningsgjenstandene ere bestemte til: Religion og Bibelbistorie, Verdens= og Fædrenelands-Historie, Geographi, Geometri, Arithmetik, Hovedregning, Naturhistorie, Physik, Chemi, Technologi og Varekundskab, Dansk, Tydsk, Fransk, Engelsk, Svensk, Skjønskrivning, geometrisk Tegning, Frihaandstegning, Gymnastik og Sang, og hvori Skolepengene ere anslaaede til 5 Rbd. om Maaneden for hver Discipel, med en Nedsættelse for Sødskende til 8 1/2 Rbd. for to og 10 Rbd. maanedlig for 3 Brødre. Fremdeles indrettes en Forberedelsesklasse til Skolen, i hvilken Børn, yngre end 8 Aar (som den Alder, der er fastsat for at optages i den høiere Realskole), kunne undervises med særegent Hensyn til deres Jndtrædelse i Realskolen. J denne Forberedelsesklasse er Betalingen anslaaet til 3 Rbd. om Maaneden, og Underviisningsgjenstandene til Religion og Bibelhistorie, Verdens= og Fædrelandshistorie, Geographi, Tavleregning, Hovedregning, Naturhistorie, Dansk, Tydsk, Skjønskrivning, Frihaandstegning og Gymnastik. Skolen faaer sit Locale i den nedlagte lærde Skoles Bygning. (Aftenbl.)
Viborger Samler, 1843-08-15
Til Anmeldelsen om de af Hs. Maj. Kongen modtagne Deputationer i Anledning af den Flensborgske Filialbankføier Kieler Corr. en lille Beretning om den Deputerede Todsens Samtale efter Audientsen med Prinds-Statholderen, hvori den Deputerede beklagede sit ulykkelige Fædreland, hvis ingen Forandring indtraadte, og Prindsen forsikkrede om sin Deeltagelse. "Hvad denne Deeltagelse betyder - siger Fædrelandet. – forstaae vi ikke, dog haabe vi, at Statholderen efterhaanden maa være kommen saavidt, at han indseer, at det fælleds Cancellie, den fælleds Regjering og Bestyrelse af Retsvæsenet ikke længer kan vedblive, om man virkelig ikke vil danne et Schleswigholstein; at Dannelsen heraf ikke kan skee til nogen Fuldstændighed, saalænge Holsteen er en matriculeret Deel af det tydske Statslegeme; at den let kan medføre Slesvigs Tab, som den allerede har afvænnet Slesvig fra at være Dansk, og at den udgaaer fra en forflidt Politik, naar man derved mener at binde Holsteen nøiere til Danmark. Dette naaes kun, saavidt som det kan naaes, ved at udvikle Holsteens Selvstændighed ved Siden af Danmark.
Viborger Samler, 1843-08-15
Den til den 10de d. M. berammede Folkefest - siger "Kiel. Corresp." – hvortil alle Forberedelser ere igang, navnlig derved, at det Jndvendige i Dusternbrooks Badeanstalt ganske overbygges for derved at vinde en stor Sal, har her i Byen allerede faaet mange Deeltagere, og vil formodentligt ogsaa blive stærkt besøgt af Udenbyes. Antallet paa Deeltagere i Kiel skal være 700.
Viborger Samler, 1843-08-15
Paa alle Kanter, hedder det i Veile Avis, nord- og sønderpaa, bygges her i Veile. Den ene Gaard reiser sig efter den anden, paa alle Steder seer man, at Borgerne kappes med Øvrigheden om at forskjønne vor By. Vedbliver man, som man har begyndt, saa vil det ikke vare længe, for den lange, lige Vei til Havnen er prydet med tvende Nækker Bygninger. Skade er det, at den skyggefulde Allee, der i den senere Tid synes at være bleven en Aften Promenade for vore Damer og Herrer, da efterhaanden vil forsvinde. Maaskee er det i Anelsen, herom, at Publicum nu besøger den talrigere end tilforn. Efterretning om et ledigt geistligt Embede.
Viborger Samler, 1843-08-15
Kørbæk, Grynderup og Stenild Sognekald i ViborgStift; gl Angivelse 230 Rbd., har nu følgende Jndtægter, 1) Korntienden af Pastoratets 244 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn anslaaes til 88 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Rug, 28 Tdr. 2 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Byg og 43 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Havre, 2) Qvægtiende og Smaaredsel udgjør circa 16 Rbd. 3) Smaarente 11 Tdr. Rug, 8 Lpd. 4 F. Ost, 16 Ol Æg 4) Offer og Accidentser c. 20 Rbd. 5) Til Præstegaarden. høre 3 Annergaarde, tilsammen paa 9 Tdr. Hartkorn. Tienden af disse Gaarde er indbefattet under det foranførte Beløb; Landgilden udgjør 2 Tdr. 4 Skpr. Rug, 2 Tdr. Skpr. Byg, 3 Tdr. Havre og 12 H. Smør, Præstegaarden staaer for Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. med et Areal af c. 63 Tdr. Land Ager og Eng. Til et forestaaende Bygningsarbeide ved Præstegaardens Stuehuus er der i forrige Aar bevilget et Laan af Stiftets offentlige Midler paa 3000 Rbd., der bliver at afbetale og forrente med 6 pCt. aarlig i 28 Aar. Enkepension udredes med 15 Tdr. 7 Skpr. Rug efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt, og 4 Rbd. 1 Mk. 7 Sk. Skatter og andre offentlige Afgifter udgjøre c. 76 Rbd., Expenser c. 19 Rbd.
Viborger Samler, 1843-08-15
Handels-Efterretninger. Af den nye Kaps er i disse Dage kjøbt i Kjøbenhavn nogle Partier til 9 Rbd. 4 Mk. pr. Tde. Byg vedblev man at kjøbe til de bestaaende høie Priser; med Havre var det derimod noget flauere.
Viborger Samler, 1843-08-15
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 9de August: L. C. Schieldsgaard af og fra Thisted til Newcastle med Havre, W. Rasmussen af og til Mandal fra Thisted med Kornvarer, P. H. Bach af og fra Thisted til Newcastle med Havre og Byg Copulerede i Randers, den 9de August: Capellan Rasmus. Bechmann i Sønder-Urløv Sogn og Jfr. Else Cath. QvitzauProclamata læste i den kgl. Landsoverret i Viborg i Juli Maaned, Gaardmand Christen Sørensens Enkes, Kirsten Pedersdatter, Stervboe i Lyngbye (Børglum Herreds Contoir i Hjørring). Ane Nielsdatters og efterlevende Mands, Gaardmand Rasmus Poulsens Fælledsboe i Rosmus (Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft).
Viborger Samler, 1843-08-15
Fæstegaardmand Jens Mikkelsens Stervboe i Strands (ibd.) Selveierhuusmand Christen Jensen Mortensens Enkes, Ane Olesdatters Stervboe i Søndertranders (Hornum og Fleskum Herreders Contoir i Nibe). Gaardmand Laurs Jensens og efterlevende Enkes Sidse Marie Bernthsdatters Stervboe (Hammerum Herreds Contoir paa Nørholm).
Viborger Samler, 1843-08-15
Gaardmand Simon Christensens og forhen ligeledes afdøde Hustrues Ane Christensdatters Stervboe i Herning (ibd.) Huusmand Jens Jensens og efterlevende Enkes, Christence Poulsdatters Boe i Overhold (ibd.) Mette Marie Faarups Stervboe i Hobroe.
Viborger Samler, 1843-08-15
Theatret i Viborg. Onsdagen den 16de August 1843 opføres: Aladdin, eller: Den forunderlige Lampe, original romantinSkuespil i 3 Acter, med Sange, Chor og Dands af Etatsraad A. Oehlenschlager, indrettet til Opførelse paa det kongl. Theater efter Forfatterens dramatiske Eventyr "Aladding.
Viborger Samler, 1843-08-15
NB. Næste Forestilling gives paa Fredag, P. J. Titchen.
Viborger Samler, 1843-08-15
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet respective under 1ste og 4de Dennes har beordret Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, Commercesecretair A. P. Liunge og Redacteuren af Bladet Forfaren", Kobbertrykker D. Kragh, tiltalte for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, Førstnævnte med Hensyn til Jndholdet af nogle i Kjøbenhavnspostens Nr. 176 for Løverdagen den 29de f. M. indførte Artikler og Sidstnævnte med Hensyn til Jndholdet af en i Corsarens Nr. 149 for Fredagen den 28de f. M. indrykket Artikel, det bliver herved bekjendtgjort i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 9de August 1843.
Viborger Samler, 1843-08-15
Bekjendtgjørelse. Herved bekjendtgjøres for Byens Jndvaanere, at jeg har modtaget approberede Restance-Lister over: 1) Kongelige Skatter, Bankrenter og Brandcontingent for 1ste Halvaar 1843. og 2) Communeskatter for samme Tid, og at Udpantning for sidste Skatter foretages den 22de d. M. Viborg, den 14de August 1843. E. Selmer.
Viborger Samler, 1843-08-15
Bekjendtgjørelse. At der hver Onsdag samtidig med Dagvognen over Randers til Aarhuus, Kl. 10 Formiddag, afgaae Dagvogn over Ans til Aarhuus, bringes herved til offentlig Kundskab. Viborg Befordringscontoir, den 14de August 1843. Nylig er udkommen: Christelig Huus=Postil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, af Alberth Leth, Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder. – 1ste Deel 350 S., 2den Deel 366 S. sto Octav. Begge Dele, hvormed Værket er complet, koster elegant indb. i eet Bind 3 Rbd. 3 Mk. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener vilde være overflødigt. Deres eget Værd vil skaffe dem talrige Læsere, og enhver oprigtig Christen vil i samme finde en sand Trøst og Opbyggelse. – Skriftet faaes i de fleste Boghandlinger i Danmark, i Viborg hos P. C. Kabell og S. Hempel. i Odense hos Forlæggeren.
Viborger Samler, 1843-08-15
En pharmuceutisk Candidat ønsker Condition til 1ste Novbr. Anbefalende Testemonier, saavel for moralsk Opførsel som for Duelighed i Pharmacien kan fremvises. Billet mrkt. Phrmaceut bedes indlagt paa Ariscontoiret.