JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
To Ting, som udmærkede Slutningen af forrige Aarhundrede, en altfor stor religiøs og altfor stor politisk Frihed, ere de, som Styrerne alt i flere Aar og endnu synes fornemmelig beskjæftigede med at tæmme; uagtet man finder, at Napoleon i denne Bestræbelse er gaaet forvidt, lader man det dog ingenlunde fare. Dertil hører Censuren, som endnu er stræng i Frankrig. Nylig er en Journals Ud(B. a. Dagen.) givelse bleven forbudt. Saavel Regiering som Privat-Personer søge at giøre Sachserne deres nye Skjæbne tillokkende, de Sidste ved at forestille dem det nye preussiske Gouvernements Velgjeringer og den preussiske Rets pleies Ypperlighed. (B. a. Dagen. Zacharias Werner (en viensk Grundtvig) prædiker med stort Tilløb i Vien. Medens saaledes deels Enkelte med meere eller mindre Maadehold, deels Regjeringerne ved Foranstaltninger søge at vække den svundne Religiøsitet, yttrer Tidsalderens Menneskers Letsind og Religionens ringe Jndflydelse paa deres Handlemaade sig allevegne kun altfor mærkelig. Man har derfor fundet paa, at sendeReligionslærerne til Menneskene ved visse vigtige Handlinger i Livet, forpligte disse til at tale med dem og derved ligesom paatvinge dem religiøs Eftertanke. Ligesom man her har indført dette ved Skilsmisser, saaledes forpligter nu en Forordning fra den fyrstelig rudolstadske Regjering Enhver, der skal aflægge Ed, til først at tale om dette vigtige Skridt med sin Skriftefader eller en anden. Geistlig. Til Foretagender i den nysnævnte Hensigt høre. ogsaa Bibelselskaberne. Det londonske og petersborgske have god Fremgang. Derimod har man nys i Dagen beklaget sig over, at Bibelselskabet i Danmark gaaer meget langsomt fremad, og tillige yttret sin Forundring over, at Syngestykket Condrillon, hvis Formaal ogsaa er Opmuntring til Uskyld og Dyd, kan paa samme Tid faae Tilskuere i Tusindtal. Jntet Under! Det er ikke Formanningerne, men Fornøielsen, der trækker baade til Skuespillet og til Kirken, og ingen af Delene er Tegn til større Dyd (B. a. Dagen.) og Religiøstet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
En af de sidste Hamborger Correspondenter har en ny Avis=Rubrik med Overskrift, stiaalen Overkjole, en særdeles pyntelig Rubriktitel, Siden man saaledes gjør nye Rubrikker, ville vi og i vor sexbenede Avis (see Titelkobberet) udgivet under Beskyttelse af den hellige Andrees, gjøre en ny Rubrik: Virksomhed i Europa. Hvorfor ikke den er alle Dage ligesaa god, som stiaalen Overkjole. Altsaa Virksomheden i Europa (at sige blandt dem, som ikke spille nogen Rolle paa det politiske Theater). Lucien Bonaparte læser Poesier, som ere meget kjønne paa Versene nær. J Hamborg spiller man paa Theatret: Doctor Fausts Levnet, Gierninger og Nedfart til Helvede, Tragedie i 5 Akter (formodentlig ein Sittengemalde). Ungdommen tramper paa Parterret i Dublin og Kjøbenhavn (formodentlig generede af den store Rolighed, hvorfor de ville flytte Benene), slaaer Lysekroner i Stykker paa det første Sted, og raaber paa det sidste: Carl Brun, herud, til den bliver hæs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den ædle Lord De Kone i Engelland faaer Hug af sin Mand, hvem hun for Ægteskabet var altfor god imod, løber uden alle Omstændigheder i egen Person ind for Retten til den forbausede Storkantzler, der erklærer, at Lord D. maa slaae sin Kone paa Øret, men ikke under en Bekostning af 1500 Pund Sterling; og endelig Fru Grevinde von Voss i Berlin ikke alene døer, som vi andre, men bekjendtgjør i sit eget Navn, at hun er død. Altsammen ifølge paalidelige Efterretninger. (B. a. Hamb. Corr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Kunst og Videnskab. Bladet Dannora er ophørt; J. K. Høst udgiver nu et andet, istedetfor det, under Titel af, den nordiske Tilskuer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Mærkelige Processer. Den bekiendte Justitssag, anlagt mod Pottemagersvendene Hybenet og Dahlstrøm, samt Pottemager Bergstrøm i Anledning af den paa Fajance fabrikken ved Antvorskou, i Nærheden af Slagelse, Natten imellem den 10de og 11te Martii 1812 anlagte Jld, er under 28de Octbr. f. A. paadømt i Høiesteret, ved hvilken allernaadigste Dom Hybeneth blev dømt til at halshugges og lægges paa Steiller og Hjul, Dahlstrøm til 3 Aars Rasphuus. Arbeide, og Bergstrøm frikiendt imod at deeltage i Sagens Omkostninger; denne Dom har Dronningen med Hensyn til Hybeneth allernaadigst formildet saaledes, at han hensættes i Tugthuset paa Livstid, og begge disse Maleficantere ere nu afsendte her fra Arresterne til de respective Straffeinstituter. Af disse Personer har Ove Dahlstrøm siddet i Slagelse Arresthuus fra 6te Julii 1813 til 11te Januar 1815, og Claus Abraham Hybeneth fra 29de Martii 1813 indtil 8de Januar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Blandede Efterretninger. Beretninger om Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Foretagender i Vien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 5te Dec. f. A. indbød Hs. Majestæt til sin Taffel, Fyrst Hardenberg og Grev Trautmannsdorf. Samme Dags Aften faae Hs. Majest. Carousellen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Dagen efter lykønskede Hs. Majest. i et Besøg Prindsesse Catharina til hendes Navnedag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dags Middag var Hs. Majest. til Taffels hos Hs. Keiserl. østerrigske Majest.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dags Aften var Hs. Majest paa Bal hos Grev Rasumowsky.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 7de besaae Allerhøistsamme Universitetsbygningerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 9de indbød Hs. Majest. til sit Taffel Prindsen af Talleyrand og Grev Wobug.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dags Aften var Hs. Majest paa et Theater, hvor den første Adel gav en dramatisk og en plastisk Forestilling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 10 Dec. besaae Hs. Majest. de Keiserl. Stalde. Samme Dags Eftermiddag besøgte Allerhøist samme Fyrstinde Esterhazy.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dags Aften var Hs. Majest paa Bal hos Grev Zichy. Den følgende Dag spiste Hs. Majest. til Middag hos Keiseren af Østerrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 12te var Hs. Majest. i Selskab hos Grev Metternich. Dagen derpaa vare Fyrst Metternich og Grev Rasumowsky i Selskab hos Hs. Majest. Den 14de Dec. lykønskede Hs. Majest. i et Besøg Keiserinden af Østerrige til hendes Fødselsdag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dag lykønskede Hs. Majest. ligeledes Erkehertug Anton til hans Navnedag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dag spiste Kongen til Middag hos Keiseren af Rusland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dag modtog Hs. Majest. den gyldne Ørns Orden af Kongen af Würtemberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 21de modtog Kongen af Würtemberg Elephantordenen af Hs. Majest.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 16de havde Hs. Majest. Fyrst Repnin og Grev Trautmannsdorf til Taffels.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dag besøgte Allerhøistsamme Storfyrstinde Marie og begav sig derpaa til Theatret i Leopoldstadt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Den 17de red Hs. Majestæt en Spadseretour til Schønbrunn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Ved samme Leilighed tog Hs. Majest. de engelske Heste i Øiesyn, som Keiseren af Østerrige har kjøbt. Den 19de spiste Kongen hos Keiseren af Østerrige. Den 20de tilbragte Hs. Majestæt hele Dagen med at betragte Valpladsene af Aspern og Va grams=Slagene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Samme Dag og den 22de bivaanede atter Hs. Majest. Forestillinger og Sange, der bleve givne af (Udt. a. Statst.) den fornemste Adel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
J Fyen og Nørre-Jylland er Kydskheden omtrent eens; hvert ottende Barn af dem, der fødes begge Steder, er uægte. Dog har man i Fjor været mere kydsk i den ene Part af Aalborg, end i den anden; thi i Frue Sogn i Aalborg har blot hvert 10de Barn været uægte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
En Mand, formodentlig i Lolland, afgiver et ubedrageligt Beviis paa den gamle Sætnings Rigtighed, at det er Hunger, eller Fattigdom, der er Poesiens Moder. Thi som han vil bede i Maribo Avis om et Laan af 100 Rigsbankdaler, og man kunde vente et Stykke paa sædvanligt gemeent Prosa, begeistrer pludselig denne ærværdige Gudinde hans Hjerne, og han begynder - o mægtige Gudinde! – til Alles Forundring at udtale sin Trang saaledes:Jeg beder og et Laan af Tusind Daler Rigsbank i Værdie af blotte Navn, hvoraf lovmæssig Rente jeg betaler, og ønsker dem at faae til Fastelavn mod lovlig udstædt Pante-Dokument, i Retten læst og offentlig bekjendt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Det Hypothek, jeg Kreditor vil give, til hans Betryggelse for dette Laan, af dobbelt Værd, end Summen selv, skal blive, Jeg ærlig lover ham med Ord og Haand o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Nytaars-Morgen. Søvnen lukker end det trætte Øie; Uskyld slumrer, tryg i Almagts Skjød; Kummer hviler; Armod, Sorg og Møie Dysset er i Slummer: – Viisdom bød: Aarets Morgenrøde stille stige Over blide Dal, og steille Fjeld, Over Slavens Fængsel, Fyrstens Rige, Over Glædens Søn og Sorgens Træl Viselig et himmelsk Dække skjuler Livets sidste Stund, i Ungdoms Vaar, Glædens lyse Sahle, Sorgens Huler, Fremtids Øieblikke, Fremtids Aar. Solens første Straaler Liv fremkalder; Bryder helligt Stille, Nattens Fred; Venlig tryller frem den svundne Alder; Mindet bringer idet Sallighed! Mindes vi, de svundne Tiders Plage, Tanken fryder: at den er forbi; Mindes vi om Glædens lyse Dage, Atter skyldfrie Glæde nyde vi. Kummers Søn i Armods tunge Lænker, Vækker Morgenrøden dig til Lyst? Mon hver Stund dig ideel Malurt skienker, Mon i Døden kun, du venter Trøst? Mindes du de svundne Tiders Plage? See, den svandt, den svandt, Alherren bød! Hvad dig møde skal i Fremtids Dage Viisdom skjulte, Ømheds Stemme lød; Haabet, Sorg og Kummers Trøsterinde! Gyde skal sin Balsom i din Barm, Hun dig følge skal, som sand Veninde Gjennem Livets Sorger, Arm i Arm. Scheel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
AVERTISSEMENTS. Enhver, som har noget at fordre i Jndsidder og Sadelmager Peder Nielsen af Saserup (almindelig bekjendtunder Navnet: "Peder Kræmmer") hans Opbudsboe, indkaldes herved, med Tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 12te Januar 1815. Møller, Kammerraad, Byefoged og Birkedommer. Et lidet Vædderram af brandet Race, med 2 smaae Knakke i Panden, hvoraf den ene er løsstødt, umærket og uklippet, er optaget blandt Undertegnedes Faar. Slotsbierbye Præstegaard, den 10de Januar 1815. H. Eiler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Natten imellem den 5te og 6te dennes, er her fra Garnisonen undvigt: Rytter, No. 26, Anders Christoffersen Gladsaxe, af 3die Eskadron Sjællandske Rytter-Regiment, Lægd 18153, Kjøbenhavns Amt. Han er 25 Aar gammel, 64 Tommer høi, mørk af Haar og Øine, har store Bakkenbarter, samt maverladen, og seer forvildet ud, som en, der ikke er ved sin fulde Forstand. Han er formodentlig klædt i sin Mundering med Chacoe og Pallask, og muligt foregiver, at han er kommanderet; eller og i en gammel forrevet Munderingsskjole, Lærreds Buxer, en gammel reven Hat eller Hue, med Støvler eller Træeskoe paa Benene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Hvo som maatte antræffe bemeldte Rytter Anders Christoffersen, ombedes at anholde ham og anmelde det til Regimentet eller og til Undertegnede her i Nestved, som strax skal besørge ham afhentet, samt betale de paa hans Vahre tægt og Underholdning medgaaede Omkostninger. Nestved, den 9de Januar 1815. Simonsen, Oberst og Eskadrons-Chef.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Min Lærredreng Hans Christian Jensen er den 11te Januar, om Aftenen Kl. 10 slet, undvigt af sin Tjeneste. Han var ikrædt en bruun Trøie, blakkede Buxer og Vest, gamle Strømper og Træskoe paa Benene, uden Hat. Han er 12 Aar gammel, rød af Haar, blaae af Øine, fregnet i Ansigtet. Dersom nogen skulde antræffe bemeldte Dreng, bedes han anholdt, og bragt til Slagelse imod en passende Douceur. J. Jørgensen, Reebslager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-14
Hos Undertegnede er en ny Dragkiste m. m. tilkjøbs. Ligeledes kan hos mig indsættes alle Slags Møbler og Effecter til Bortsalg. A. M. Hatting, paa Slottetsgade No. 92. 2 a 30000 Rbdlr. N. V. ønskes til Laans imod Panteret, og lovbefalet Sikkerhed i en suffisant Eiendom. Hvo som havde samme at vilde udsætte, bedes at indgive en forseglet Billet med Udskrift: M. S., i Avis=Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
1. Aarg. A v i 8 No. 5. t i for t æder, K 8 b Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 17de Januar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Congressen. Siden Freden med America bemærker man, at Engelland fører et eftertykkeligere Sprog ved Congressen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Østerrige vedbliver standhaftigen sine Grundsætninger ved Kongressen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Den ved Lord Clancarty nedsatte Commission, for at udfinde det for Preussen bestemte Sjeletali Tydskland og nøie at bestemme den sande Befolk ning af de forskjellige Provindser, der ere at aftræde eller at indlemme, er i høieste Virksomhed for snart at blive færdig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Til Conferentserne og Polen og Sachsen komme nu ogsaa franske Befuldmægtigede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Den største Deel af Hertugdømmet Warschau, skal efter Forlydende komme under Rusland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
En bestemt Erklæring af Keiser Alexander skal have gjort stort Jndtryk og standset nogle krigerske Rygter, som havde udbredt sig. Fyrsten af Brede erhverver sig høi Agtelse som Diplomatiker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Det er efter Lægernes Raad, at Kongen af Würtemberg har forladt Vien, som han selv erklærer i et Brev til Keiseren af Østerrige. (Hamb. Corr.) Paven har mange varme Venner ved Congressen. Han driver med megen Jver paa Gienoprettelsen (Dagen) af Munkeordenerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Krigs- og Freds=Nyt. Raadet i Hamborg har maattet forskrive sig til ei, inden Kongressen er til Ende, at lade Stadens Fæstningsværker sløife.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Spanien sender en Expedition til Sydamerica paa 10000 Mand, som paa faa Skibe ere saa tæt sammenstuvede, at formodentlig knap Halvdelen vil være i tjenstdygtig Stand, naar de komme der(Dagen) over.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Uroligheder i Jtalien. J Bologna ere forefaldne Uroligheder mod Østerrigerne. En stærk neapolitansk Troppe-Afdeling og Joachim selv ventes der. Han skal have udstedt et Manifest, som foranlediger mange Formodninger. Mange Forbindelser med Øen Elbaskulle være blevne opdagede. De i Mailand arresterede Personer skulle have conspireret mod Tingenes nuværende Orden og have havt udbredte Forbindelser. Flere ere heftede i andre Stæder i Jtalien af samme Grund. (Hamb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
America. Man har lagt Embargo paa Skibene i Cadix for at lette Expeditionens Afgang til America.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Secretair Jones i America har i en officiel Beretning beregnet, at naar Krigen skulde fortsættes, vilde den koste for det nærværende Aar 6000 Dollars hver Time og 100 Dollars hver Minut. (S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Spanien. To Udgivere af et Tidsskrift i Spanien skulle hænges. Andre Journalister, der skreve for Cortes, medens dets System var gjeldende, skulle sendes paa flere Aar til Galeierne eller de faste Slotte: ligeledes Præster, Lærde, Militærpersoner og Folk af alle Stænder. To andre Udgivere af et andet Tidsskrift, begge Professorer, vandre paa 10 Aar til Galeierne. Journalerne brændes paa Retter(N. Sk.) Fedet af Bøddelen. Manstaler i Spanien om, at der skal gives et al(Hamb. Corr.) mindeligt Amnestie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Frankerige. J Fjor den 1ste Jan. tordnede Napoleon til de Deputerede fra det lovgivende Corps. J have fire Partistiftere og een Forræder iblandt eder o. s. v. og da de Dagen efter vilde begive sig i deres Sal, fandt de den tillukket. J Aar derimod den 1ste Januar holdt Hs. Allerchristeligste Majestæt til Kammerets Deputerede følgende smukke og venlige Tale: Jeg er meget tilfreds med den Aand, som besseler Kammeret; der gives vel nogen Forskjellighed i Meninger; men det kan ikke være anderledes, ogsaa vil jeg, at Enhver skal frit sige sin Mening; vender tilbage til Departementerne og siger til alle Franskmænd, at J have seet deres sande Fader, (B. a. S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Mærkelige Personer. Den store Allarm paa det Dubliner Theater blev foraarsaget ved en – Hund, der skulde komme frem i et Stykke og ikke kom. Parterret blev rasende over denne Hundemangel. Man arresterede og brugt Bajonetterne flere Aftener efter hinanden. Tilsidst bestilte Entrepreneuren et heelt Compagnie Soldater for at agere mod det hundske Parterre. Men Lord Whitworth blev vred derover og befalede, at ingen Soldat maatte komme ind i Skuespilhuset. Derved skeede det, at den følgende Aften opstod et fuldkomment Anarchie. Alle Lysekroner, Speilglas, Gitterværk, Sæder, Orchester og alle Jnstrumenter bleve ødelagte og sønderslaaede. Aarsagen til denne store Vrede var, at Directeuren ikke vilde gjøre personlig Afbigt, men blot havde opslaaet Undskyldnings Placater. (B. a. Hamb. Corr.) Lucian Bonaparte er den elskværdigste af Brødrene. Han er som Vert, gjæstfrie og uden Prætension, hjelpsom og uden Hevngierrighed. Man fortæller følgende Anekdote om ham: En ung Skribent, ved Navn Gauvan, havde ved Revolutionen, mistet sine Forældre og sin Formue. Opbragt derover angreb han i Tidender og Piecer enhver Revolutionist af noget Ny. Han udtrykte sig i Besynderlighed heftigt imod Lucian, forelagte Publicum alle hans Feil og Forbrydelser, og fremstilte Ugjerninger af ham, hvilke dog vare blot Rygter eller Bagvaskelse, som noget vist og afgjort. Da efter Napoleons Ophøielse, Lucian blev indenrigsk Minister, lod han Gauvan komme til sig og sagde: store Gjenvordigheder have tidlig gjort Dem ulykkelig og uretfærdig, og De har hævnet Dem paa Personer, som ikke kunde forandre Deres Skjebne; iblandt dem er ogsaa jeg. Her er en Bestalling paa et Embede (han nævnte Embedets Navn) som indbringer 24000 Livres. Skulde De komme i no Forlegenhed, saa skriv til mig, jeg er Deres Ven. Tag disse hundrede Louisdor til at bestride Reise omkostningerne, adien. – Gauvan døde nogen Tid efter; men den fjortenaarige Jomfru Gauvan erholdt af Lucian, som aldrig havde seet hende, en Pension af 3000 Livres. Antager man end enten Klogskab eller Glimrelyst, som Aarsag til denne Handling, viser den dog altid en Grad af Maadehold. Lucian har stedse viist æsthetisk Dannelse eller Sands, om ikke andet, saa som Eier af den bedste private Maleriesamling i Verden. Men dette er ikke nok til at være Digter. Hans nærværende Digt har han været ti Aar om at forfatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Napoleon. Da Napoleon havde ladet bekjendtgjøre, at han tog Gange ugentligen vilde give Damerne i Porto Ferrajo Cour, saa bestræbte de sig den 7de Maj at efterkomme denne Jndbydelse. Han fremstod midt i denne Cirkel, og spurgte hver af de tilstedeværende Damer efter hendes Navn, og hendes Mands Forretninger. De fleste svarede, at de vare gifte med Kjøbmænd. Napoleon vilde vide, hvilken Handel de egentlig dreve. Den ene solgte Hvedeknopper, den anden Kjød, den tredie Klipfisk, og saaledes de øvrige. Dette smagte ikke Napoleon, og efter nogle Minuters Forløb var han forsvunden. Damerne forsvandt ogsaa. Jen Tid af 14 Dage var Hoffet tomt. Endnu en Anecdot maa ikke forbigaaes om ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Da Napoleon Dagen efter hans Ankomst red en Spadforetour ved Strandkysten, troede en Bonde, der saae ham ledsaget af mange Engellændere, at Øen var afstaaet til Engelland, og antog Napoleon selv for den af Kongen af Engelland hidsendte Commandant. Han kastede sig paa Knæ for ham, og udtømmede sig i Lovtaler over Engellænderne og Forhaanelser mod Napoleon. Da han talte italiensk, saa forstode Engellænderne intet Ord af det, han sagde, men Napoleon spurgte ham om Aarsagen til hans Klager. Paa dette Spørgsmaal opregnede Bonden alle de Ulykker, som Conscriptionen, Paa læggene a. havde frembragt i hans Familie. Det havde ikke faaet Ende, dersom Napoleon ikke havde fundet det raadeligst, at ride sin Vei. Da man siden fortalte Bonden, at han havde talt med den forhenværende Keiser, fik han ligesom en Rørelse. (N. Sk.) Marskalk Jourdan er ophøiet i Grevestanden. De Franske Prindsessers, Adelaides og Victoires Lig ere førte til Frankrige. Lord Oxford og General Excelmans.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
General Excelmans Proces gjør i Paris stor Opsigt. Sagen forholder sig saaledes: Lord Oxford kom i i forrige Aar fra Engelland til Frankrige. for at afhente sin Familie fra Neapel. Lorden begik ved sin Gjennemreise den Uforsigtighed at sige, at han havde Breve af høi Jnteresse hos sig. Da Politiet heraf fattede Mistanke, saa befalede Kongen at arrettere Lorden, hvilket skede ved Villejus. Man bemægtigede sig hans Papirer. Lord Oxford beklagede sig hos Hertugen af Vellington over Krænkelse. af Folkeretten; men Ambassadeuren overbeviste sig om, at Lorden var selv skyldig. Man havde fundet Depescher hos ham, efter hvilke man ikke kunde omtvivle, at General Excelmans har underholdt en Correspondents med den nuværende Konge af Neapel, og at han har givet denne Souverain den Forsikring, at endnu i Frankrige og isærdeleshed i Paris existerer et stærkt Parti for Bonaparte, og at i dette Øieblik findes et betydeligt Antal Personer i Hovedstaden, paa hvilke man kunde regne og som vilde være tilbøielige til at arbeide paa Gjenindførelsen, af den forrige Regjering. Efter den Beretning, som den forrige Krigsminister, General Dupont, aflagde for Kongen, blev det betydet General Excelmans, for Fremtiden at være forsigtigere. Men
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
den nuværende Krigsminister, Hertugen af Dalmatien, har betragtet ham i et strafværdigt Lys, og befalet, at han, som Rebel, skal stilles for en Krigs(Hamb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Kunst og Videnskab. Naar man vil skrive, uden at være underkastet Censors Omdømme, i Frankerige, maa man fatte sig vidtløftig. Den, som kan snakke saa meget, at hans Snak kan opfylde over 20 Ark, for ham viger Censurens Scepter tilbage; ilde nok for den, der ellers f. Ex. kun vilde skrive eet Ark, han maa da, enten han vil eller ei, lade sig belæsse med en Byrde af 19 Ark og drage om dermed, vanskabt som med en Byld; eller og han maa gjemme sine Smaastykker, indtil de udgjøre det behørige Qvantum. Mon man ikke skulde finde, at denne Lover givet endeel for de unge Porter, for at øve dem i Taalmodighed?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Bladet le Censeur eller Censoren (Bedømmeren, der ikke godt har kunnet finde sig i, at en anden Cenfor skulde være over den, og før kom ud i Arke viis, kommer nu ud i Hefter af 21 Ark. (B.a. Dag.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Handels-Efterretninger. De fornemste Kjøbmænd i Cadix ere forviste paa flere Aar, fordi de have forhen understøttet Cortes Handelen i Cadix er i sørgelig Forfatning. Mange Kjøbmænd ville begive sig til America. (H. Corr.,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Blandede Efterretninger. Et Compagnie af den hanseatiske Legion, hvilken man den 6te December berøvede en af samme elsket, og af enhver, som kjender ham, agtet Capitain, og derimod gav en anden Capitian, som et er afholdt af Compagniet, erklærede eenstemmigen, ei at ville tiene under anden Capitain, end ham, der havde faaet Afskeed, ja Kommandeersergeanten knækkede sin Kaarde og smed den for Fødderne af den ny Capitain. Corpsets Øverstbefalende beordrede herpaa det hanseatiske Rytterie at hugge ind paa de Gienstridige; men disse dannede paa Øieblikket en Firkant, og Rytterne, som rede frem i Skridt, erklærede, at det ei var dem muligt, at behandle deres gamle Vaabenbrødre som Fiender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Kommandeersergeanten og nogle af de meest Høirøstede bleve siden efter heftede, og Undersøgelsen, er overdragen en Krigsret. Hele Kompagnet er (Dagen) opløst.