Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-05-26
Udførelsen af det ubetydelige Jordarbeide paa Veien vesten for Gaarden, samt over Gaarspladsen, der er anslaaet til 22 Rbd., bliver at stille til Licitation tilligemed Leverance af Brolægningssandet. 16. Ved det af en Veibetjent i Foraaret forfattede Overslag til Reparationsarbeide paa den mindre Landevei mellem Varde og Kolding, er anført, at Veien fra Endrup Bro til Jver Christensens Vei skifte No. 45 er for lav og for smal, hvorefter deri Overeensstemmelse hermed udgik Ordre til Herredsfogden, som i sin Betænkning over Veibetjentens Forslag ikke havde yttret sig imod dette Efter at Amtmanden havde oplyst, at fornævnte Veiddæmning er en Deel af de 859 Alen Vei, som Nykirke Sogn i Skads Herred blev tildeelt ved den seneste Udskiftning af de mindre Landeveie i Gjording Herred, paa Grund af, at dette Sogn i det mindste siden 1824 her har været tildeelt Veipart, fremlagde han en Skrivelse til Amtsraadet fra Sogneforstanderskabet for Nykirke Sogn, hvori der andrages paa Sognets Fritagelse for at vedligeholde disse 859 Al. Vei, paa Grund af sammes Beliggenhed i Gjording Herred. Hertil maatte Amtsraadet bemærke, at forsaavidt det i hiint Andragende er yttret, at Nykirke Sogn urettelig har beholdt dette Veistykke i et andet Herred, og at Sognet i al Fald ikke herfor har faaet Vederlag under Udskiftningen af Veiene i Stads Herred, at der fra Alderstid har existeret et Fælleskab i Veibyrden mellem Gjording og Skads Herreder, hvilket Fællesskab ikke ganske blev hævet ved den i 1824 stedfundne Udskiftning, under hvilken Nytirke Sogn beholdt 859 Al. Vei i Gjording Herred. At der ved den i 1846 foretagne Udskiftning af de mindre Landeveie i Skads Herred, ikke er taget Hensyn til hiint Veistykke, som Nykirke Sogn havde i Gjør ding Herred og som i 1845 endogsaa var udskiftet til de specielle Sognebeboere i Nykirke Sogn, er en Omstændighed, som Sogneforstanderskabet maa tilskrive sig selv, ved ikke herpaa at have gjort opmærksom under de offentlige Forhandlinger, der gik forud for Vei-Udskiftningen i Stads Herred. Hvis Feilen nu skulde berigtiges paa en fuldkommen fyldestgjørende Maade, maatte enten dette Vei stykke paalægges hele Stads Herred til fremtidig Vedligeholdelse, eller ogsaa Amtets Repartitionsfond overtage samme, men hverken til det ene eller det andet af disse Skridt finder man fortiden tilstrækkelig Anledning, og da Veibyrden for Nykirke Sogn ikke er bleven større end den forhen har været, og dette Sogn desuden er nærliggende ved Veistykket vil Sognet ogsaa fortiden beholde det, idet man dog vil bestræbe sig for snarest muligt at overtage til Grundforbedring en passende Deel af Nykirke Sogns Vei stykke, enten her eller ogsaa paa den mindre Landevei, i Skads Herred. Det overdroges derhos til Amtet at foranstalte et Rækværk anbragt paa Dæmningen, saaledes at Passagen er uden Risico, og anmodedes Amtet forøvrigt om, ikke at fordre Veistykkets Vedligeholdelse paa anden Maade end hidtil. 17. Fra Regnskabsføreren ved det for Ribe og Veile Amter samt Kolding Kjøbstad fælles Sygehuus blev fremlagt et Andragende om Forhøielse i den ham tillagte Løn af 20 Rbd. aarl., i hvilken Anledning Raadet yttede, at der ikke var tilstrækkelig Grund til at tilstaae den attraaede Lønningsforhøielse, saavel under Hensyn til Arbeidets Omfang, som til Kolding Byes Repræsentantskabs Yttring, at der fin andrager ved Ribe Amtstue. 9353 Rbd. 83 s. og ved Varde Amtstue . 6221 - 87 - tilsammen 15,575 Rbd. 74 s. hvilket Beløb ufeilbarlig vil være tilstrækkeligt til Afholdelse af Udgivterne, men da disse daglig paaløbe, imedens Jndbetalingen til Fonden kan uddrages i nogen Tid, og da der for Øieblikket, efter de fra Amtstuerne modtagne Oversigter, kun er en Kasse beholdning af 1238 Rbd. henstillede Amtmanden om der ikke under disse Omstændigheder, og navnlig med Hensyn til de betydelige i Gang værende Veiarbeider, maatte være Anledning til at ansøge om et Forskud fra Finantserne, der inden Aarets Udløb vil kunne refunderes. Raadet fandt intet at erindre imod, at saadant Andragende indgives af Amtmanden paa Raadets Vegne, saasnart Omstændighederne maatte gjøre det nødvendigt. 19. J Arbeidsforslaget til Jstandsættelse af den mindre Landevei mellem Varde og Veile dette Aar, er optaget Anbringelsen af 2de Steenkister i Grindsted Sogns Veistykke, der ogsaa er anbefalet baade af Herredsfogden og Sogneforstanderskabet, og hvorefter en Licitation er afholdt ved hvilken disse 2de Steenkister ere tilslaaede for 74 Rbd. Da Raadet fandt denne Pris for høi forkastedes de skete Bud og en ny Licitation bestemtes til Afholdelse, men først til Efteraaret. 20. Formanden henstillede til Afgjørelse, hvorvidt Tugthuusfange Jens Lorenzens Sted i Ho skulde foranstaltes solgt til Dækning af Omkostningerne i Justitssagen mod ham, Kone og Søn, i det han derhos fremlagde en Beretning fra vedkommende Retsbetjent om at Tiltaltes Sted med Ind- og Udbo er vurderet til 96 Rbd. 64 s, medens hans Gjeld er efter Obligation 80 Rbd. Amtsraadet frafaldt Erstatningskrav i dette Tilfælde, under Hensyn til, at man ikke kunde foretage Realisation af Stedet uden at gjøre Familien huusvild og blotte den for det nødvendigste Jndbo. 21. Amtsraadet fandt ingen Anledning til at bevilge et fra Sogneforstanderskabet for Vorbasse og Heinsvig Sogne indsendt Andragende om, fra Repartitionsfonden at erholde Hjelp til Anlæg af en Bro paa en Vei, som ikke er Bivei, og fra Nebel By fører til Jordemoderhuset og Skolen. 22. Formanden henstillede og Raadet fandt Anledning til at udlaane endeel af Amtsfattigkassens Beholdning, der fortiden er 541 Rbd. 95 s. og til Juni Termin forøges med Renter af ialt 204 Rbd. 76 s. Man var enig om, enten directe eller ved Regnskabsføreren, at foranstalte udlaant saameget af Beholdningen, som der kan undværes fra de løbende Udgivter imod anordningsmæssig Sikkerhed, og overlades det til Amtet, paa Raadets Vegne, at bedømme Taxationsforretningen. 23. a. Ved allerhøieste Rescript af 24 Januar: 1838 er det bestemt, at der ved Foldingbro maatte afholdes tvende Foraarsmarkeder, saaledes at det første indtraf Løverdagen for det Marked i Husum, som holdes den sidste Torsdag i April, og det andet Marked Løverdagen for det Marked i Husum, som holdes den første Torsdag i Mai, men ved en Resolution af 4. Mai 1841 er her skeet den Forandring, at disse Markeder skulle afholdes om Fredagen istedetfor og Løverdagen, samt at de maatte vedvare om Løverdagen indtil Kl. 12. Med denne Oplysning fremlagde Amtmanden Betænkning fra den nedsatte Comittee dHr. Medlemmer af Raadet Lautrup og Brødsgaard, over et indkommet Forslag til en yderligere Forandring i disse Markeder, saaledes at de afholdes 2den Fredag i April og 2den Fredag i Mai og kun paa een Dag. Raadet deelte aldeles den af Comitteen yttrede Mening, som ogsaa Stedets Politimester har tiltraadt, og overdrog til Formanden derefter at indgaae med Andragende, om, at den attraaede Forandring i Foraarsmarkederne ved Foldingbro maa bevilges, og at Markederne, naar de 2de Fredage indtræffe paa Helligdage, da maae afholdes den foregaaende Onsdag eller Torsdag, ligesom Raadet ogsaa, efter de tilstedekomne Oplysninger, maatte være af den Mening, at ikke blot de her omhandlede Foraarsmarkeder, men endvidere Efteraarsmarkederne paa det samme Sted, bunde indskrænkes til kun at vare een Dag, uden at dertil maatte benyttes noget af den paafølgende Dag, hvorved der vil forebygges megen Svir og Uorden, som Erfaring har viist er uungaaelig paa et Sted, hvor der ikke er Locale til at modtage om Natten en saa stor Mængde Markedsgjæster. b. Den samme Comittee havde ligeledes afgivet sin Betænkning over den i Mødet den 10. Mars d. A. under No. 21 fremlagte Ansøgning om Oprettelse af et Heste- og Kvægmarked i Veien, til Afholdelse i Juni Maaned, Dagen efter et lignende Marked, i Faaborg Kjøbstad i Fyen. Støttet paa denne Erfaring, der er gjort af de af Raadets Medlemmer, som boe Stedet nærmest, og for hvem det var bekjendt, at der allerede i flere Aar, uden Tilladelse, har været afholdt et saadant Marked, som det ansøgte, kom man efter foregaaende Afstemning, til det Resultat, at anbefale Markedets Oprettelse, og overdroges det til Formanden desangaaende paa Raadets Vegne at gjøre Forestilling. Efter Comitteens Yttring kan en tilstrækkelig Markedsplads erholdes uden Vederlag, men forøvrigt er det en Selvfølge, at Markedet indskrænkes til at holdes paa een Dag. c. Ligeledes var Betænkning indkommet fra fornævnte Comittee, over det til den i Mødet d. 10. Marts d. A. under No. 21 afgivne Andragende, om Oprettelse af et Marked i Bekke i September Maaned for Kreaturer og Trævare, hvorover ogsaa var modtaget Politimesterens Yttringer. Ved den over dette Andragende foretagne Afstemning, blev Resultatet, at Raadet, da Stemmerne udfaldt til sammes Fordeel, anbefaler fornævnte Andragende til Opfyldelse. 24. Da Amtsraadet kjendte de særegne Vanskeligheder, der vare mødte for Tilendebringelse af Grundforbedringsarbeidet paa Veien mellem Tønder og Høyer, aftalte man i det sidste Møde at overdrage Jngenieurkapitain v. Meyer, deels at meddele sin Betænkning over de flere Stridspunkter, som vare opstaaede mellem Veivæsenet og Entrepreneurerne, for med disse at komme paa en fast Fod, efter at det under Arbeidets Fortsættelse blandt andet havde viist sig, at det ikke var muligt enten at tilveiebringe det større Qvantum harpede Gruus, som i Overslag og Licitations-Conditioner var bestemt, eller det mindre Qvantum, der senere ved en Forhandling i Møgeltønder d. 10. Juli 1845 var antaget, andet Sted fra end i en betydelig længere Afstand, endogsaa indtil 3/4 Miil over den calculerede Transportvei, deels at forfatte Forslag til en Overeenskomst med Entrepreneurerne og Størrelsen af den Skadeserstatning, som disse maatte være at tilstaae, for at tilendebringe Arbeidet under de saa betydeligt ugunstigere Transportvilkaar, end der kunde være paatænkt fra Amtsraadets Side, efter de Licitationen forudgaaede Undersøgelser, som ogsaa at yttre sin Mening om den for afgivet Areal og tilføjet Skade ved dette Veiarbeide stedfundne Taxationsforretning. Efter at Formanden dernæst havde oplyst, at have ved Capitainens Ankomst i Midten af forrige Maaned, da Arbeidets Fortsættelse ikke taalte nogen Udsættelse, anmodet de ved Arbeidstedet boende Medlemmer af Amtsraadet, dHrr. Lehnsgreve Schack og Landmaaler Holm, om i Forening med Politimesteren, Cancellieraad Brasen, naar Jngenieurofficerernes Yttringer vare modtagne, at afgjøre alt til dette Veianliggendes Tilendebringelse henhørende paa Raadets Vegne, – fremlagde han nu a. Licitationsforretningen af 30. April 1845, hvorved Entrepreneurerne paatage sig for 8300 Rbd. at udføre Grundforbedringen, b. en Pakke, indeholdende Dokumenter til Oplysning om de for Arbeidets Paabegyndelse indtraadte Vanskeligheder ved Rivellementet, c. Resultatet af Mødet den 10de Juli 1845, og de derved afgjorte Tvistigheder med Entrepreneurerne, d. Beretning om Arbeidets Standpunct medio April d. A. fra Veiinspecteuren, der formedelst samtidigt Opsyn med fire andre Arbeidsteder, har maattet fratræde det nærværende, og hans Formening om Erstatningen m.v.,er en Pakke med nogle Tarationen vedkommende Dokumenter, og f, Betænkning fra Jngenieurcapitain v. Meyer af 30. April sidstl., med tilhørende Forslag til en Overeenskomst med Entrepreneurerne, og til Arbeidets fremtidige Gang og Administration, saavelsom den under 29. f. M. mellem de comitterede Amtsraadsmedlemmer og Politimesteren paa den ene og Entrepreneurerne paa den anden Side afsluttede Forening. Amtmanden bemærkede dernæst, at have, efter Capitain v. Meyers Begjæring, og efter det mundtlig mellem enkelte af Raadets Medlemmer som nødvendigt Erkjendte, antaget en Veibetjent, saavel under Capitainens Ophold i noget over 14 Dage ved Arbeidstedet, som senere til Opsyn med Slutningsarbeidet, med 1 Rbd. daglig i Diæter og fri Befordring, frem og tilbage, ligesom han og bemærkede, at Capitain v. Meyer og Veicomitteen har været udlaant de fra a til e foran nævnte Dokumenter, samt at Resultatet af den forenede Afgjørelse har circuleret mellem Raadets Medlemmer, med Undtagelse af dHrr. Roch, Lautrup og Brødsgaard, hvem Circulationen formedelst Tiden ikke har kunnet naae, hvornæst han til Raadets Afgjørelse henstillede, hvorvidt det saaledes Passerede kunde bifaldes. Med Hensyn til den techniske Udførelse af Arbeidet, hvortil Planen nu er lagt ved en Sagkyndig, maa Amtsraadet antage alt fornødent at være lagttaget for at give Veien den tilbørlige Soliditet, og hvad det andet Hovedpunkt angaaer, nemlig Overeenskomsten med Entrepreneurerne, da bifalder Raadet det Passerede, som uundgaaeligt, under de stedfindende Forhold, ligesom det ogsaa bifalder Afhjemlingen af den af Capit. v. Meyer gjennemgaaede Taxationsforretning. Raadet paaskjønner og modtager fremdeles den Beredvillighed, hvormed 2de af dets Medlemmer og Politimesteren i Forening have overtaget Administrationen af dette Veianliggende og af dets Tilendebringelse. Et af Capitain v. Meyer gjort Forslag om, naar Arbeidet er fuldført, at tilveiebringe 168 Kubikfavne naturligt Gruus, for deels i Reservedynger at afbenyttes af Planeringsmændene, deels at tjene til et Dæklag over det harpede Gruus, blev antaget, og overdroges det Amtet herover at foranstalte Licitation afholdt paa Raadets nærmere Approbation. Naar dette Veianlæg i det Hele er tilendebragt bliver som sædvanlig en Generalanvisning at fremlægge over samtlige, siden den under 10. Marts d. A. af Amtet forfattede Opgjørelse, paaløbne Udgivter. Med Hensyn til Afhegning af de Veien tilstødende Fenner, hvorom der tidligere har været Ventilation og hvilken Sag er gjenoptaget i Capit. v. Meyers Fremstilling, bemærkede Amtsraadet, at da Frd. af 13. Decbr. 1893 § 9 kun bestemmer 3 danske Alens Brede for Grøvterne ved de mindre Landeveie, men Grøvterne for den heromhandlede Vei holde 3. Alen, saa kunde de Veien tilstødende Landerier ikke i denne Henseende have nogen Fordring til Amtet paa Erstatning. – Forsaavidt disse Grøvter ikke maatte være tilstrækkelige for tillige at kunne af Lodseierne benyttes som Hegn for Fennerne, har Amtsraadet intet imod, at de udvides til den modsatte Side af Veien, og at de fordybes naar det opkastede Material henlægges paa Grøvtkanten i Fennerne, dog at ingen saadan Foranstaltning træffes af Lodseierne uden under Opsyn af Veivæsenet, for at det kan paasees, at Vandet ikke derved standses i Grøvterne, og at Grøvtkanten tilstrækkelig beklædes med Grønsvær, og skulde det af denne Foranstaltning blive en Følge at Overkjørselskisterne sænkes, da vil heller ikke herimod være noget at erindre naar Lodseierne afholde alle hermed forbundne Udgivter. 25. Fra 3de Beboere i Tømmerby var indkommet et Andragende, ledsaget med Erklæring fra Sogneforstanderskaberne i Sneum, Tjerreborg, Jerne, Skads, Darum, Bramminge, Nykirke og Faaborg Sogne om at der i Tømmerby, Sneum Sogn, maa afholdes et Marked med Trævare og hvad Bonden behøver til sin Avlsdrivt, istedetfor det i sin Tid nedlagte Marked ved Endrup Tinghuus, der afholdtes i Januar Maaned. Det overdroges Amtet at indhente Herredsfogderne i Skad og Gjording Herreder deres Yttringer over Andragendet, som derefter afgives til den Comitee, dHrr. Mussmann og P. Jacobsen, der idag er nedsat til at afgive Betænkning over Sagen. 26. Amtmanden fremlagde et Andragende fra Sogneforstanderskaberne for Nykirke og Faaborg, Grimstrup og Aarre Pastorater til Afgjørelse af Raadet, forsaavidt deri er anholdt om, at Repartitionsfonden maatte være Omkostningerne ved Opførelsen af en toløbet Steenkiste over Slibsager Bæk, istedetfor at reparere den høist forfaldne Træbro sammesteds, hvilket Bro arbeide paahviler Faaborg og Aarre Sogne, og oplyste derved, at den gamle, nu optagne Træbro, var beliggende paa en forhenværende mindre Landevei, og opført for Amtets Regning 1820 og repareret af samme i 1829 og 1834. Raadet stillede denne Sag i Bero indtil videre. 27. Nogle indkomne Andragender, om Forandring, i det i det indeværende Triennium gjeldende Regulativ for Biveiene, afgjordes derhen, at a. i Skanderup optages som Bivei, Veien fra Dollerup over Drabeks Mølle til Landeveien mellem Ribe og Kolding, b. i Øse Sogn optages Fortsættelsen af Veien Litra a. i Andsager Sogn, fra Andsager til Haltrup, c. i Faaborg udgaae som Biveie Veiene Litra s. og v., hvorimod der optages Veien fra Brenderup til Agerbek. Endvidere vedtog man efter mundtlig Andragende, at i Andst Sogn bliver Biveien Litra d., fra Gamst til Veien By ikke i det indeværende Triennium at indgrøvte, men alene at jevne saaledes, at den bliver farbar. 28. Et Andragende fremlagdes fra de til Ribe Amt hørende Beboere i Schads Sogn om, at det Beløb, der efter Repartition i Sognet falder paa dem, for at underholde en Sindsvag i Daareindretningen i Slesvig, maa udredes af Ribe Amts Repartitionsfond. Under Ribe Amt hører efter hvad Amtmanden oplyste, 44 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, der efter Sognepræstens Beretning bedrager med Deel af 140 Rbd., som den Sindssvages Ophold i Slesvig aarlig koster, hvorimod de øvrige 1/2 Dele, udredes af Tønder Amt, Fattigvæsenet i bemeldte Sogn bestyres efter de slesvigske Love og staaer i ingen Forbindelse med Ribe Amts Fattigkasse; der har ikke stedfunden nogen Forhandling med Ribe Amt om dette Jndivids Anbringelse i en Daareanstalt, og det vides saaledes ikke om denne Jndsættelse har været nødvendig for den offentlige Sikkerhed, ligesaalidet om den Paagieldende er ude af Stand, til at bidrage noget til Opholdet i Slesvig. Betalingen i Ribe Daareanstalt har ikke hertil stort oversteget 100 Rbd. om Aaret, og Patienten vilde altsaa her kunde været anbragt billigere. Fra Tønder Amt vil man indhente den fornødne Oplysning i Sagen, som derefter nærmere vil komme under Behandling.