JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Der vil neppe findes i hele Skolevæsenets Historie et Phoenomen, som kan lignes med dette, som er den nyeste Tid tilhørende. Dersom den ogsaa virkelig kun skulde vise sig velgiørende for de Landes Provinser og Stæder, hvor der endnu er Mangel paa Lære- og Hielpemidler, saa fortiener den dog Menneskets og især Ungdommens Venners største Opmærksomhed; og naar kun noget deraf lader sig virkelig ved Erfaring bekræfte, at besidde en sand Værdie, saa vilde det være urigtigt at oversee det Gode derved formedelst det feilfulde, som kunde være forbundet dermed. Saameget jeg ogsaa tilforn havde læst om denne Gienstand, da den hører til mit Fag og endskiøndt jeg allerede tilforn var bleven udnævnt til Medlem af den Brittiske Skoleforening, og jeg just derved var kommen i Besiddelse af de Jndberetninger, som vare udkomne derom, saa havde dog ogsaa her den umiddelbare Beskuelse Fortrinet for enhver Beskrivelse. Jeg maae derfore i Forveien forsikkre, at jeg har besøgt saavel de Bellske som de Lancasterske Skoler uden al Forkiærlighed for denne Methode, og snarere med en forudfattet Mening imod den. At jeg vel endnu er langt fra at ville ønske dens ubetingede Efterligning og Jndførelse i Tydskland; men at jeg dog vistnok har overbeviist mig om ved at beskue disse Jndketninger og hvad der er udrettet ved dem, at meget i denne Underviisningsmaade gaaen ud fra rigtige endskiøndt ikke ganske nye methodo logiske Grundsætninger og at den i kort Tid og med ringe Midler virkelig udretter meget for visse Formaal. Naar man dermed sammenligner hvor slet det endnu seer ud i utallige Landsbyer og Kiøbstæd=Skoler i Tydskland, selv med Hensyn til de elementariske Kundskaber og mechaniske Færdigheder, formedelst Lærernes Ubrugbarhed, Sløvhed eller Fattigdom, da der dog i vore Dage er skrevet saameget om Ungdommens Underviisning og tillige virket derfor af veltænkende Regieringer, saa kunde man vel føle sig beføiet til paa denne Vei at afhielpe meget Onde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Dr. Bell er en geistlig Mand, som endnu lever. Han blev først kaldet som Præst til Madras i Ostindien, og siden Aaret 1789 blev han een af Directeurerne for den af Compagniet der oprettede Opdragelses=Anstalt for Børn, som for det meste have Jndianerinder til Mødre, og som opvoxede uden al Underviisning og bleve selv tidlig solgte til Lasternes Tieneste. (Hr. Pastor Fuglfang, i Slagelse havde allerede ved sit Ophold i Jndien gjort sig bekiendt med denne nye Methode.) Han bestyre de denne Underviisningsanstalt uden at ville modtage den ham tilbudte Lønning paa nogle tusinde Daler. Han indførte mange Methoder, som allerede dengang vare i Brug blandt Malabarer ne, f. Ex. at skrive Bogstaverne i Sand; han dannede nogle duelige Drenge til at undervise de Yngre og skildte sig ved de ubrugelige Lærere, som bestandig arbeidede ham imod. J 7 Aar forestod han dette Embede, hvorpaa hans Sundhed nødte ham til at vende tilbage til England. Han efterlod imidlertid udførlige Jnstruktioner- og udgav snart efterat han var kommen tilbage til London i Aaret 1797 et Værk under den Tilel: Opdragelsesforsøg eller System hvorefter en Discipel eller et voxent Menneske kan undervise sig selv under en Lærers eller Faders Opsyn. Da han overleverede Boghandleren dette Manuskript saade han, Man vil holde mig for en Enthusiast. Men kunde man leve i 1000 Aar saa vilde man faae at see, at den her beskrevne Methode vil være bleven antaget af hele Verden. Virkelig begyndte ogsaa nogle Almueskoler i England endskiøndt langsomt at antage denne Methode. Bell trak sig nu tilbage i sin Eensomhed og traadte først frem deraf, da de Lancasterske Skoler begyndte at mishage den Biskoppelige Kirke- og denne oprettede en National=Forrning for Skolevæsenet, hvoraf Best er bleven et virksomt Medlem. Jo mere Jalousien har taget til imellem begge Stiftelser, destomere bliver han benyttet af den herskende Kirke, og som man siger opmuntret ved at give ham indbringende Sinecurer (saaledes kalder man som bekiendt de Embeder hvorved derer kun lidet at bestille, og man betiener sig saaledes af hans Anseelse for Nationalskolernes Sag. (Fortsættes)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Nyeste Post-Efterretninger. Deres Høiheder Prins Christian og Gemalinde bleve for nogle Dage forventede ved et Hesteveddeløb, som blev holdet paa Ascorheden, men de kom ikke. Kongen og den Kongelige Familie vare tilstæde. Hertugen af Borcks Hest, den bekiendte Møses, erholdt atter Forspringet for de øvrige Veddeløbsheste og Hs. K. H. har igien vundet betydelige Summer. Den 7de seilede Deres Høiheder, Prins Christian og Gemalinde, ledsagede af Grev Moltke, i en Kongelig Barke til Deptford, for at besee Skibsværfterne der. Det hedte først at Hertugen af Borck og Clarence vare med paa Touren; men det var ikke saaledes; ved Afseilingen bleve Kanonerne løssnede fra Tøver. – Det hedder: at Parlamentets=Prorogation ikke vil finde Sted føri Midten af Julii Maaned, og at Kongen ikke vil Afreise førend Sessionen er forbie. – J det Engelske Underhuses Møde den 3die Juni indleverede Hr. Coke en Petition fra Grevskabet Norfolk, hvor der blev klaget over Landets Nød og forlangt en Parlamentsreform, denne Petition blev forkastet, fordi den var skreven i fornærmelige Udtryk imod Parlamentet; men hele Grevskabet har paa nye indgivet et nyt og lignende Bønskrift. Overhovedet er det mærkeligt, hvor meget Jnterressen for en Parlamentsre form tager til iblandt de Engelske Landmænd, som alle Efterretninger bekræfte."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Underhusets Møde den 4de Juni talte et Parlamentslem fra Landdistrikterne, ved Navn Th. Leth bringe, som hidindtil har altid understøttet Ministeriet, i Parlamentet i Anledning af Petitionerne fra Norfolk om Nødvendigheden af, at der maae giøres noget for at lette Landmandens Nød, og paa en saadan Maade, at Marqvien af Londonderry beskyldte ham for at holde en inslamatorisk Tale, hvorpaa denne erklærede sig ganske aabenlyst for Nødvendigheden af en Parlamentsreform.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Forholdet imellem China og England vedbliver at være i høieste Grad spændt. Alle Englændere, som have taget Flugten til Macao, have ogsaa maattet forlade denne Stad. Denne Begivenhed er til stor Skade for Storbrittannien, som beskiæftiger mange Skibe og Søefolk med Theehandelen, og hæver deraf i aarlige Afgifter 3 Millioner Pd. Sterl. Man taler allerede om i England, at dersom Chineserne slet ikke ville give efter, at man da vil afsende en Armee paa 20,000 Mand fra Ostindien til China, for at erobre Canton og hele Egnen deromkring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Man siger at Kongen af Spanien vil forblive i Aranjues, hvor han vil opholde sig til det bliver noget roeligere i Landet. Det er imidlertid vist, at det constitutionelle Parthie har faaet fuldkommen Overhaand over Jnsurgenterne. – General Lopes Ba nos tager de fortreffeligste Forholdsregler for at afskiære Jnsurgenterne Retiraden; hvilket selv Flygtninger, som ankomme til Frankerige bekræfte, 580 Mand af Misas Bande ere nyelig ankomne dertil, og ere blevne der afvæbnede. Beretningen omSlaget ved Cervera, hvilket Slag varede i 16 Timer, er bleven oplæst i de Cortes Forsamling. Man betragter Factionen som tilintetgjort, da dens Junta er bleven fanget; men Obersten for Regimentet Asturias faldt i Slaget. Spanien begynder nu saaledes igjen at faae et roeligere Udseende. Fra Bolivar, den Columbiske Republiks Præsident Befrier, som han kaldes, er indløben den vigtige Efterretning, at han uden at giøre et Skud er indrykket i Hovedstaden Qvito. Paa nogle Punkter af det sydlige Chili nær, nemlig Archipelet Chi loe, nogle Landstrækninger i det indre af Peru, og Fæstningen Puerts Cabello paa Nordkysten af Benezuela, er nu det hele Spanske Amerikanske Fastland løsrevet fra Moderlandet. Columbiske Skibe blokere denne Fæstning paa det strængeste; til LaGuara er opbragt det Spanske Skib Cantella, som blev taget ikke langt fra Cadix; det havde 80,000 Piastre ombord og man fandt tillige Breve paa det fra Administrationen i denne Fæstning, hvori der forlangtes af den Spanske Regiering 10000 Mand og en Million Pesos, da ellers Fæstningen vil blive nødt til at overgive sig. – Over Havanna har man allehaande usikkre Rygter og Uroeligheder i Mexico, om at nogle Tropper skulle have gjort Opstand imod det nærværende System og erklæret sig for Spanien, at General Jturbide skal være kommen i Strid med Kongressen og trukket sig tilbage til Tlascala, da han forgiæres havde forlangt; at nogle Deputerede skulde udstødes af den, fordi Congressen ikke vilde samtykke i Mexicos Adskillelse fra Moderlandet. – J Portugal faaes man tydelige Beviser i Hænderne paa at Brasilien er i Gierningen løsrevet fra Moderlandet; thi de Portugisiske Tropper blive i største Mængde sendte tilbage fra hiint Land; og fra Rio Janeiro og Pernambuco ere ankomne flere Transportskibe med Tropper derfra; i denne sidste Stad skal herske den største Giæring. J Bahia spille de Portugisiske Tropper endnu Mester, ere i Besiddelse af Fæstningen og have arresteret mange Brasilianske Officerer som Gidsler; men man troer ikke at det Brasilianske Folk vil længe tillade dem at blive i roelig Besiddelse af denne Position. – Virkningen af Sydamerikas Uafhængighed giver sig tilkiende, da der begynder at ankomme saameget Guld og Sølv derfra til England, saa at disse Metaller tabe meget i deres Værdie. – Den Christelige Konge paa Dtaheiti Pomarre er død af Vattersot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Den 2den Juni blev de Baierske Stænders Session hævet af Hs. Kongelige Høihed Kronprinsen, som paa sin Faders Vegne indfandt sig ved denne Høitidelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
J Rusland viser sig Veiret meget ugunstigt for Sæden; en streng Kulde er fulgt ovenpaa megen Varme, den 8de Mai stod Kornet i Arved Riga og den 9de Mai sneede det. Over Tørken klages overalt, endog fra England, og man frygter for, at den vil skade Vaarsæden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Efterretningerne om Grækernes Søeseier er destoværre falske; de Russiske Blade tie paa engang derom. Det hedder tvertimod, at Copudan Pascha er i Begreb med at afseile til Samos for at angribe denne Øe. Forresten har den Østerrigske Jagttager ikke videre Ondt dennegang at fortælle og Grækerne, undtagen et dunkelt Rygte; men hvorom den ikke veed ret Beskeed, at Grækerne i Macedonien skulle være bleven slagne ved Agostos og mistet 20000 Mand. Formodentlig er denne Træfning ikke andet end den Efterretning man har havt om at Paschaen af Salonich har overfaldet og ødelagt nogle af Grækerne beboede Distrikter. – Fra Gækenland har man dog faaet dennegang nogle Efterretning er over Livorno af 25de Mai, de bekræfte, at den Græske Armee er gaaet over Thermopylæ og er trængt frem i Macedonien at Tyrkerne ere slagne ved Zeitun, at Toratzi Ali Pascha er bleven taget til Fange, at Communicationen imellem Janina og Salonich er bleven ophævet. Den Græske Armee trænger frem i tre Colonner, hvoraf den første commanderes af Demetrius Ypsilanti, den anden af Odysens, og den tredie af Ghuras og Nikitas. Chorschid Pascha, som kun har 7000 Mand under sin Commando, har faaet sin Harem tilbage imod Betalingen af en Million Piastre. – General Norman skriver fra Navarino under 7de Marts, at det er lykkedes ham at staae et Tyrkisk Angreb paa denne Fæstning tilbage. Han er derved bleven meget yndet af den Græske Regiering og erholder en større Virkekreds. Han troer, at Beleiringen af Modon og Coron vil blive ham overdraget. Den Tyrkiske Flaade, som var afseilet fra Alexandrien, skal have sat 6000 Mand i Land paa Øen Candia.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Endnu den 22de April forsvarede Crakerne sig i Biergene paa Øen Chios. De Grusomheder som Tyrkerne skulle have begaaet paa denne Øe, overgaae al Beskrivelse; men den ædle Capudan Pascha er naturligviis uskyldig deri. - De Tyrkiske Søesoldater i Constantinopel, har gjort en Opstand, mod Sultanens Yndling Haleb Effendi, fordi de beskyldte ham for at være Aarsagen til Fyrstendømmernes Rømning, og til de fredelige Beslutninger, dog var han saa heldig at han dennegang reddede Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, d. 14de Juri. De Kongelige Storbrittaniske Commissarier til Hosebaandsordenens Overbringelse, bleve, saaledes som allerede er ommeldt, den 10de dennes afhentede fra deres Hjem med Kongelige Eqvipager, hvilke ved Ankomsten kiørte ind i Porten paa det Kongelige Palais, saaledes at disse Herrer Commissarier med Følge, stode af paa samme Sted, som Deres Majestæter og de Kongelige Prindser og Prindsesser. De modtoges nede ved Trappen af en Kammerjunker, førtes imellem to Rader af Mandskabet af Garden til Hest, hvilke saavelsom de øvrige Vagter og Skildvagter viiste Honneurs som for en Kongelig Person, til Forgemakket, hvor de af Overceremommesteren bleve modtagne, og dernæst anmeldte for Hs. Majestæt, samt indførte i Allerhøistsammes Audience gemak. Her vare de Kongelige Prindser, Statsministrene, Overhofmarschalken, Commandeurerne af begge de Kongel. Garder og Cheferne for begge Staberne tilstæde i Galladragt med Baandet over Kiolen. Efter Jndtrædelsen forklarede den Kongelige Storbrittaniske Gesandt Hensigten af sit Ærende, og overleverede Creditivet. Kongen svarede: at Allerhøistsamme med Fornøielse modtog Ordenen som et Beviis paa Hs. Storbrittaniske Majestæts Venskab. Derpaa overleveredes Commissariernes Fuldmagt, hvorpaa de bandt Hosenbaandet om Hs. Majestæts venstre Knæ, paahængte Ordensbaandet med Decorationen, iførte Hs. Majestæt Ordensdragten og overleverede Allerhøistsamme Ordenens Kaarde; hvorimod Hs. Majestæt afgav Sin Egen Kaarde, som den første Vaabenkonge, efter Sædvane, beholdt Da Hs. Majestæt dernæst havde modtaget Ordenens Kappe, Halskiæde og Hat, overleveredes Ordenens Statuter og Stierne, hvorpaa den øverste Ordens herold endte Ceremonien med at proclamere Hs. Majestæt Kongen som Ridder af Hosebaandsordenen, Efter at være stædet til Audients hos Hs. Majestæt Dronningen, deeltoge Dhrr. Commissarier i Allerhøistsammes Middagstaffel, tilligemed de Kongelige Prindser og Prindsesser, Prindserne af Hessen Philipsthal og af Hessen-Cassel, Lord Spencer og dennes Søn, Capitain Spencer (der førte den Engelske Fregat Oven Glendover, som den 11te dennes igien er gaaet under Seil i England,) samt flere dertil ansagte Herrer og Damer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Over Taffelet udbragte Hs. Høihed Prinds Ferdinand Hs. Majestæt Kongen af Englands og Hr. Foster Hs. Majestæt Kongen af Danmark Skaal; hvorpaa Hs. Høihed Prinds Ferdinand udbragte den Høiberømte Ordens Skaal, og Hr. Foster Hs. Majestæt Dronningens Velgaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Kiøbenhavn den 8 Junii. Til Præsent for Paschaen af Ægypten er iaar bestemt at afsendes herfra 2de 3 pundige Feldtkanoner, som leveres fra Frederiksværks Fabrik. De ere nu færdige og nylig ankomne hertil. Kanonerne ere af Bronce og Paschens Navnetræk ere, stærkt forgyldt, anbragt paa dem; Affuitagen ere karmoisinrød farvet og Jernbeslaget sort, da, som man veed, ikke enhver anden Kouleur vilde blive saa vel optaget af Muselmændene. De ere i det Hele høist smagfulde og af Facon omtrent som de engelske Feldtkanoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Løverdagen den 8de Juni foretoges det aarlige Rectorskifte ved Kiøbenhavns Universitet, da Hr. Etatsraad Ridder G. Wad nedlagde Rectoratet og Professor og Doctor theologiæ J. Mølles modtog samme. Den afgaaende Rectors Tale handlede om Mineralogiens Oprindelse og Fremvext saavel i Almindelighed, som i Særdeleshed i Danmark. Derpaa erindrede han det mærkværdigste, der var foregaaet i hans Rectorat, saavelsom de Gaver der i sidste Aar vare skienkede Universitetet af Hr. Kammerherre og Etatsraad Ridder J. H. Schou; ligeledes af Oberberghauptmand Brünnich og de nye Løvter og Planter og Bøger, som Hr. Dr. og Ridder Wallich, Directeur for den botaniske Have i Calutta, ogsaa dette Aar vil seende til Universitetet. Dernæst uddeelte han en Guldmedallie til hver af de 4re academiske Borgere, som for deres Priisspørgsmaale havde ifior vundet Præmien, nem vor lig: i Theologien F. L. Steenberg, i Medicinen N. C. Møhl, i Historien J. Henrichsen, i Philologien blev J. N. Madvig hædret med den. – Endelig proclamerede han paa sædvanlig Maade sin Eftermand og sluttede med en Bøn for Kongen, Kongehuset, Landet, Universitetets Directeurer og det hele Universitet. Programmet til Høitideligheden var forfattet af Hr. Etatsraad og Ridder B. Thorlacius, og handlede de Egyptiorum Typhoniis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Under 29de f. M. er Etatsraad og Cancelliedeputeret, Dr. juni Ørsted, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, tillagt Ordre at indtræde som Medlem i General-Jndqvarterings-Commissionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Ved Testamente, der under 24de f. M. allernaadigst er confirmeret, har Peter Vandborg af Jandrup Sogn i Ribe Amt skiænket 500 Rbd. Sølv, naar han ved Døden afgaaer, til bemeldte Sogns Fattigvæsen, hvilke 500 Rbd. Sølv, under vedbør ligt offentligt Tilsyn, skulle udsættes og bære Navn af Peter Vandborgs Legat, og skal Renterne af de 400 Rbd. uddeles til Hielp til de fattigste Børns Underviisning i Jandrup Sogn, imod at de skulle være forpligtede til 2 Gange om Sommeren at rense Græsset af Testators Grav, under Opsigt af Kirkesangeren ved Jandrup Kirke, som for denne Uleilighed skal nyde Renter af det ene Hundrede Rbd. S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Viborg, den 31te Mai. J Gaar Nat bleve vi her vakte ved Brandraab, Allarmtrommen og Stormklokken. – Det var den 1817 i Octbr. afbrændte Veiermølle udenfor Byen og under Landets Brandkasse, der atter brændte. Den var kiøbt i dette Foraar af nuværende Beboer Kristen Nielsen Gævlund og forsikkret i Brandkassen, hvad Møllen selv angik, for 16,000 Rbd. Sølv. Møllen brændte, men Bygningerne, som desuden ere forsikkrede, bleve, ved Nedrivning og Sprøfternes Hielp reddede. Af Jndboen og Øvrigt brændte, saavidt vides, intet. Jldens Aarsag er endnu uopdaget. Den opkom omtrent Kl. 1 1/2 om Natten, og da Vinden har paa Viborg, der paa den Side har ikke faa Straatage, saa var det en Beskjermelse af Forsynet, at det var Vindstille og en stærk Taage hindrede Jlden fra at udsprede sig. Den Omstændighed, at der ved Møllen intet Vand er i Brønden, og at Vandet ved saadan Leilighed maae for det meste hentes fra Søen i disse Aar, da Brøndene ere saa slet forsynede med Vand, gjør det ønskeligt: at intet Sted af saadan Betydenhed maatte kunne forsikkres i Brandkassen, hvor der ikke er Vand i Gaarden eller nærved, thi naturligviis hielpe Sptøiter og Slukkeanstalterne intet, hvor Vandet mangler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Den 29de Mai afbrændte en Gaard i Trøstrup Korup i Fyen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Aalborg, den 3die Junii. Jgaar Eftermiddag opkom Vaadeild paa den her omtrent en Fjerdingvei fra Aalborg beliggende Herregaard Sohngaardsholm, Hr. Krag tilhørende, i Vaaningshusets eller Børgegaardens søndre Fløi. Af Aalborgs Brandcorps og Andre tilede Mange øieblikkelig til Redning, men da der blæste en stiv Kuling (af N. V.) og da det tillige var Mangel paa det til Slukning fornødne Vand i Nærheden og tildeels paa Kar til sammes Hentning, fik Jlden snart saadan Overmagt, at hele samme Fløi og den største Deel af Hovedbygningen bleve dens Rov, og det var kun med megen Anstrængelse af virksomt Brandfolk, under Overbrandinspectøren Hr. H. Boss, og især ved Nedbrydning af en Deel af den brændende Hovedbygning, at det lykkedes at bjerge det nordre Fløi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Viborg den 10de Junii. For et Par Dage siden er Mostmøllen, tilhørende Hr. Paape, afbrændt. Jlden opkom om Formiddagen, og Alt, paa Vand hjulet nær, brændte. Beboeren fik næsten Jntet reddet; endog Sengeklæder, som laae ude for at veires, brændte. – Den gruelige og qvælende Hede med Nordvestvind, uden Dug de fleste Rætter, truer Marker og Haver med Undergang. Vel er det mærkeligt, at see den 3die Juni modne Jordbær udsprungne Roser og Hyldetræet blomstre, men naar man seer til de paa Sandmarkerne afsvedne og blomstrende Rugagre, de forbrændte Græsagre og den af Heden qvalte Vaarsæd, da ønskede man gierne, at undvære de første Fornøielser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Odense, den 11te Junii. J Søndags Eftermiddags indtraf den ulykkelige Hændelse, at en Gaard mands i raarige Søn i Høime, ved at staae og klikke med et Gevæhr, som han havde nedtaget fra en Bielke, skiød en Tienestepige i den høire Skulder Pigen er ikke uden Livsfare. Gevæhret, der i det sidste Aar ikke havde været brugt, var netop ladt Aftenen forud og Skuddet tiltænkt Ræven, der begyndte at husere slemt iblandt Gæssene der paa Egnen. - Tørken med den brændende Soelhede om Dagen vedvarer endnu bestandig, til Skade for Haugeværter og Græsmarkerne, der snart ere som affvedne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Mariboe, d. 4 Junii. Den Alt Henvisnende Tørke vedbliver. Det Byg, der er faaet tidligt, staaer sig endnu temmeligt godt, men det, der er faaet sildigt, har paa sine Steder lidt megen Skade, J Dag Kl. 12 Middag havde vi 18 ½ Gradets Varme i Skygge og om Eftermiddagen Kl. 3. 19 Sr. Odense. Atter indtraf i Tirsdags en ulykkelig Tildragelse af eget Slags, i det en Bondepige i Wissenberg Sogn ihielskiød sig selv med en ladt Hagelbøsse. Skudet var gaaet heelt igiennem hende og derefter ud af Vinduet, hvor 5 a 6 Ruder fandtes sprungne. Hun laae i 10 Timer, indtil hun under de heftigste Smerter opgav Aanden. Aarsagen til dette fortvivlede Skridt veed man ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
En Prøveprocurator i Hjørring er, for at have givet et for 2 Bønder i en privat Sag afsendt Brev til det Kongelige Rentekammer Paaskrivt "N. T." ved Viborg Landoverret idømt en Mulkt af 10 Rbd. Sølv til Postkassen. En Matros i Aarhuus Arrest er, for udviist fornærmeligt Forhold mod sine Forældre, ved samme Ret dømt til at arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt miste sin Arv efter sin Fader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Befordringer og Afgang. Cand. Theol. P. D. Stybe til Sognepræst for Hvalsøe og Særløse Menigheder i Siællands Stift. Den 31te, A. H. Schmidt efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans Embede som Copiist i Justitscontoiret under den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret; Exam. jur. C. Seemann beskikket til Copiist i Underfogdens Contoir i Kiøbenhavn – Den 16de April er Malermester, Premierlieutenant ved det borgerlige Artillerie i Kiøbenhavn, A. F. Fedderholdt, forundt Bestalling som Hofmaler. – Den 25de Mai er Copiist ved General-Toldkammer og Commerce-Collegium, F. C. Gynther, udnævnt til Fuldmægtig ved Mynten i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Kiøbenhavns Torvepriser, den 14de Junii. Rug, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 5 Rbdlr. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Kiøbenhavns Børs, den 14. Junii. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 251. Den 14. Juni 1821, 263) Spec. solgtes til 15 Rbmk. 1s. a 2 Rbmk. - s. (Jstor. 13 Rbmk. 12 s. a Rbmk. ) Oblig. (uden Renter) 74 1/2 a 78 for 73 1/2. Nationalbant Oblig. (of Laanet d. 2 Febr. 1820) 90 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbksedl. 12. (Jfior 15 3/4.) Svenske Sedl. 62 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Litteratur. Fra Pressen er udkommen: 1) Fortegnelse paa danske Oversættelser af latinske og græske Skribenter, ved C. Thaarup. 2) Dansk Læsebog for Ungdommen, udgivet af Lyder Sagen. 3) Prodromus der islandischen Ornithologie oder Geschichte der Bygel Jslands, von F. Faber. 3) Tvende Skrifter, udgivne efter det høikongelige Rentekammers Befaling af Dhrr. Professor Ørsted og Justitsraad Esmarch, nemlig: Beretning om en Undersøgelse om Bornholms Mineralrige, udført 1818 og en Beretning om en lignende Undersøgelse, udført 1819.