Berlingske Tidende, 1792-10-29
Sessionen i Mandags den 8 October blev aabne maa skillige Dreves Oplæsning, hvoraf vi i Udtog ville m. det Jnteressanteste : Det første Brev var fra de Lom rier, som at N. C. vare afsendte til den nordlige At er datert i Ryssel den 6te October. De indberette for lingen, at de om Aftenen Kl. 8 ere ankomme til Sla og have ved hvert Skridt truffen Spor af Fiendernes Berieen Hevngierrighed; at man har ladet nedregne Bog og givende Kualer paa Staden; at Kiendernetsær haves deres Jld paa Qvarteret St. Sauvene, som er meest for rigt og ganske ødelagt samme. De angive Antallitde østlagte Huuse til 5000, og de beskadigede til 2 Voldene samt Kongens Gade og den Deel af Stadens omgiver samme synes Fienderne med Flid at have laant. sige de, skeer i største Roenighed, og Orden hersker over 30000 gloende Kugler og 6000 Ban der have næsten og Jndbyggerne at foragte Faren. Osterrigerne have me mange Soldater i deres Jld har ophørt, og en Man Handlinger som ere værdige de gamle Repubiskers Ha fortiener deres Opmærksomhed. Dorgerkanerne have og stalligtsaa uforskrattede, som Borgerne, og med eet Dan. alle Frib der værdige. Udetteant; Delmas, Bellegarde Daaugt, Dulket Dubem, Duquesnoy. Det andet Brev var daleret i St. Menehauld den 2 October: gienderne fortsat udtes March paa den Sal. ved Stene, og uagtet deres ordentlige March lade og Tropper dog ikke af, at forurolige deres Dagtrop. -de ikke brugt den Forsigtighed, at afsende sit grøde Sted. Equigade 3 Dage istorden vilde de ikke have riddet noget af. Vi have erfaret at Genera Killetmann, at KoPreusien har tiltalt Emigranterne meget havde Kil har endog faaer at vide af en Person, som hvede paa de verende, at Kongen har saat til Lade, Vald. D. De har bedraget mig, dog vil jeg endnu bragt Deden slette Forfatning hvori Deler, men De sal. mig. - Sumullers Armes marcheret forud med den ved Passem af Brandre, og Killermarn som i Sa tes har tager st Qvarteer i St. Manehand og mo begier sig med sin Armer til Domballe. Han har saat og førkning fra Dumourier, saa at hans Armes angaa at 45000 Mand. Hans Avangarden som naar General Dilens Commando, er 1 Mal fra Gaden, et baade at danne Plads inden 3 Dage kuner og Dandersøgte Hospitaler i St. Manthand, saade : i Saarede en ung Volonteur, ved Navn LønneDubeis, ved det frie Jægercompagnie fra Osting. De bægte ham bes Gaar han havde faaet, svarede hans Dag te renelandets Tieneste. Fra alle Kanter faae vi Klager, mistet en Arm i Affatten den 20de men i aber endnusen. Fragaardumenneskelige skunder mod dem. Den E. skadeslønne, alle komme overeene deri, at Smarang. Fle, som besteds blandt vore Generaler, lover de lykke. at alen venter Forsamlingens Befaling til at transporter hele følger. Man har giøre nogle Emigranter til Fanger. et ogsaa nødvendigtet Loven bestemmer dem om det er nødvendigt at man giver Exempler, men den Hr. Mande lagde Forsamlingen en Adrest til Sveiserne. Undertegnet : Catra. Prieur Siller. de som den antaget og sik udmærket Bifald. Adressende. at forføre dem, fremsattes med faa Ord den Nødvendighed, samme giøre Speiserne tilkiende Fiendens Bestræbelser forGander med disse Ord. Brødre og Bundsforvantere. J det borten man blev tvungen til den ulykkelige Affaire med Fidt for en Kiende; men at det med Smerte saa blandt sine Sveistraarden; erkjøres dem, at Frankrig ikke meere skiæl Sander en Nation som det elskede, agtede han og som manier af Franskmændene. Man kaldet Speiserne tilbage i i Naturin fantes at være skabt til at værren evig BundsforGiørt for at tvinge Østerrig til at erkiende deres National. akommelsen, hvad Frankrig i det sidste Aarhundrede haMassangenhed o. s. v. - Derpaa blev oplæst en Skrivelse med at General Chaver havde indberettet en gruelig sig Cineral Dumaurier til Krigsministeren, hvor han medForlandelse, som to Datallioner Nationalgaders havde deen paa anforkelige preusiske Def preurer hvilke de havde han i Stole omendskiøndt de allerede havde forbundet. satte Tilang ved en franske Armee. Republikene emplariske Afstraffelse. Dele Armeen er betaget af Mi saa siger har i Drøvet til Ministeren, hænger af vise honnelse og dersom aen Strat skulde følge paa en saadan, Falbydelse, gade Tropperne snart blive døde imod deres her sat Slamme eller hvilket var et andet sleme Til saa man saa vilkaarlige. I et Dren til disse 2 Ba havner tiaalet han dem saaledes: Barbrydere, tore en høirken kaldede Børgere aller Soldater hele Frank da satter over adere grumme Handling. Lovenes Havnet langt paa eders strafværdige Hoveder. Overairdet Vaaben, og underkasteder, hvis ikke skul enten forbarmase have drabte. General Boutnen. hele de Overe til, at skikke eder under Estatte til Paris. et maa skal dommeret. De som der alven blandteder. neste som have en for den franske Repubuk værdig ansmaade, saa skuldede nævne og udlevere dem som have han deres Handen i denlytteng paussaire Desertemers Blodnogentin, og er de Seier. Meniint i Til og sannagen at det have den Ære at tiene gadrenelanlide som ingen forbrydere ere, have i det gesteder sig skal anden salighed, at ikke have sang imod sin salig have skulle gives Sectionerne tilbage. tere Klæder og Vaaben uddeles blandt sande Soldater. - Til dette Brev, som fik almindeligt Bifald, var følet en Afskrift af Dumouriers Ordre, i Følge hvilken Bournenille, skulde ved sin Ankomst til Landen forsamle begge Bataillonerne uden for Staden midt inde imellem en Bataillon gaarre af Jnfanterie, Artillerie og Cavallerie, lade dem nedlægge deres Vaaben, trækt Uniformerne ud, og tage fra dem Kanoner og Faner lade sig Morderne overlevere, og endelig give demen Escorte af 100 Mand, der skulde være ansvarlige ser, at bringe dem til Strankerne, hvor deres Skjæbne skal afgiøres. Resten af de 2 Batailloner faaer sin Dimission, og den Ordre at præsentere sig for deres Sectioner. J Madsættelsesfald har Bournønville Ordre, efter 3 Ganges Opfordring til Lydighed, at bruge Magten, og ikke skaane nogen af Rebenerne. Hr. Camme proclamerte de af Conventens Medlemmers Ravne, som udgjøre Constitutions=Commissionen; disse ere: Brisset, Condørere, Verguland, Gensonne, Speys, Thomas Pavne, Pethion, Danton. - Suppleanterne ere: Dran Debey, Lanthenas Herault, Fauchet, Lavicomterie. De ovenmeldte Commissarier tilmeldte Forsamlingen fra Leiren ved Domballe, at de havde visitert Leiren ved Storv at Fienderne havde forskandset sig ved Verdun, og besat Høiene ved St. Michel, hvorfra Staden kan bestryges, J følge Spionernes Beretninger, meldte de, skal Fienden have mange Snge i Verduun, derimod har han 30000 Mand, som ligge i Leie uden for Staden, hvilket har nødt General Kellermann til at forstærke sig, for med Lykke at kunde angride. Det synes som gienden vil trække sig tilbage giennem Erlin. Valener har forenet sig med Kollermann, han har fortulgt Kienderne til Baugenen, og gjort Fanger og Bytte: blant de første ere nogle smigrerte, og blant det sidste en af sammes Fabner, som han har oversendt til Sumourier, for, at giøre Conventen en Foræring dermed. - Den fransk Tieneste staaende Prinds Carl af Hessen klagede over sin ældre Brøber, som tilbageholder for ham hans Jndkomster; han forlangte, at man skulde tage Vederlag, og belægge det hestsiske Huset Jndkommer af Esat med Arrest. Dette blev henviist til den diplomatisk Commission.