Berlingske Tidende, 1776-09-30
London, den 13de September. Man regner nu, at Krigens Omkostninger med Amme Fra for dette og for tilkommende Aar ikke kan blive udredede med 18 Millioner Pd. Sterl. Transportskibet Venus, sort af Capitain Govland, er ankommet til Portsmuth fra veber, hvorfra det afseglede den 11te Augusti. Det har ogsaa medbragt Depecher for Regieringen, hvis Jndhold vi sees ikke. En med dette Skib hidbragt Privat-Skrivelse pretter, at Oberst=Lieutenant Gordau er ved St. Johns, la han reed, for at recognoscere, bleven skudt. Adskillige kiøbmænd, som først i denne Sommer vare igjen afgaaet til Qvebee, ere med dette Skib komne igien tilbage. Af en lor Americansk Kaper ere atter 2 til Kingston paa Jamaica senhørende Skibe, og det snart under Canonerne af Portstoyal, blevne tagne. Afet Brev fra Charlestovn see vi, i Admiral Parker førend Kanonaden paa Sullivans=Øen lar af General Lee bekommet en Foræring af alle Slags Forkiskelser; at Admiralen har særdeles høflig takket for disse foræringer; men at General Lee, efterdi Admiralen kaldte som en General=Major i Hs. Kongel. Majests. Tieneste af Pohlen, har derpaa svaret meget ironisk. Forrige Gouverseur af Maryland, Hr. Eden, som længe har holdt Sam ble saavel med Kongen selv, som med Hs. Majests. Ministre, har ved sin Beretning, overbeviist dem om, at de, Søn sen i Provindsen Massachuset liggende Colonier, ere alle, vad deres Friehed angaaer, af en Tænkemaade. Hr. Eden selv, havde ikke troet dette om Jndbyggerne i sit Gouverne hent, som er 140 Engelske Mile lang og bred. Han gjorde stegning paa, at de Rommersk-Catholske og Presbytteria, jerne kunde umueligt blive enige. De førstes Antal er i Naryland langt større, end i nogen anden Colonie, efterdi Lecilius Calvert, Lord Baltimore, som Kong Carl den 1ste forleenede med denne Provinds Aar 1632, fordi han var selv af Rommersk-Catholsk Religion, anlagte der en Colonie af disse Troesbekiendere, hvis Efterkommere endnu ere levne ved den Rommerske Kirke. Vel have de i Begyndelsen, lettet sig efter Tiderne; men da de saae, hvad Gang Sager, ne vilde tage imellem det gamle Fædreneland og dets Colonier, saa have de endelig erklæret: At de foretrakte Friehed fremfor alle Ting, og at de tillige underskrev de Uafhængigheds Tanker, som Jndbyggerne i Boston havde biebragt General Kongressen. Det er altsaa langt fra, at Jndbyggerne i Grævskabet Friderik, i Maryland, der strax i Begyndelsen allerede havde grebet til Vaaben for det almindelige Vel, skulde igien have nedlagt samme, som et Rygte nylig paastod, at de Delegerede i denne Colonie meget heller have paa General-Kongressen samtykt Uafhængigheden for den heele Provinds. Provindsen Virginien har kaldt en nye Landsforsamling, som, i Efterligning af vort Parlement, skal bestaae af 2 Huse. De have ogsaa udvalgt Hr. Henry til Gouverneur, som de have givet den høyeste Magt og Myndighed over Provindsen. - Det heder, at Keiserinden af Rusland har tilbudet sig, at staae Stor Brittannien bi, ikke allene med en Flode, men og med 30000 Mand mod Americanerne. Jngen Tropper skulle maaskee være saa gode at bruge i America, som de Russiske. - Man vil paastaae, at Aarsagen, hvorfor man intet har erfaret fra General og Admiral Howe, er denne, at de ikke vare gaaet ligefrem til et Angreb mod Nyeyork, men længere ind ad Landet, for at give Regieringens Venner Leylighed, at støde til dem. At saadant har været General Howes Plan, vil man slutte af hans sidste Skrivelse, hvor han melder og Jndvaanernes Hengivenhed. Havde man strax ved Lord Howes Ankomst forsøgt et Angreb paa Nye=Pork, saa maatte vi for længe siden havt Efterretning om Udfaldet. Men Howe er en alt for erfaren General, at man kunde vente saadant af ham. Han vil formodentlig søge, at tvinge Americanerne til at gaae ud af deres Forskandsninger for at forsvare deres forladte Land, og da vove en decisis Trefning med dem. Den 17de Sept. Man har endnu intet erfaret om Admiral Howe, siden han forlod Hallifax, uden at man har seet at hans Flode 20 Dage efter dens Afseyling fra Halifar, udi en heftig Storm er bleven fordreven til de Vestindiske Øer. Trende fra bemeldte store Flode ved Storm og Taage adskilte Skibe ere dog ankomne til Generalen paa Staaten=Øen, som ved deres Ankomst er sat i saa meget større Bekymring og Forlegenhed, da de intet kunde berette om den øvrige Flodes Skjæbne. Jmidlertid melde Efterretninger fra Brest, at 2 andre Skibe af samme Flode vare af den Americanske Kaper, Conquette paa 30 Canoner, blevne opbragte til Philladelphia. Paa samme have været mange syge Sol datter og saavel Krigs, som Mund=Provision. Og i Følge Efterretninger fra Cadix af 19de Aug. befrygtes, at en langt større Deel af denne Flode kan være faldet i Americanernes Hænder; thi udi samme meldes: at man med adskillige der ankomne Americanske Skibe har erfaret, at den Americanske Admiral Averi er udløben fra Philladelphia først i Julii Maaned med 4 Skibe paa 40 til 60 Canoner, 7 andre paa 20 til 30 Canoner, 1 Bombardeer=Galioth og 2 Brandere, og har skullet oppasse Admiral Howes Flode. Fra Admiral Parker og General Clinton har man og, siden deres ulykkelige Expedition mod Charlestown, intet vist kundet erfare, og desaarsag frygter man, at ubehagelige Tilfælde torde være mødt dem. Parker skulle, som man veed, seyle til Halifax, for der at lade sine beskadigede Skibe sætte i Stand, og General Clintons Tropper skulle støde til Howes paa Staaten-Øen. Udi en Adelsmands Skrivelse, som med Gouverneur Eden fra fra Maryland nyelig er ankommen her, til en af hans Venner i Boston meldes følgendes: Den 9de Julii have Americanerne angrebet Lord Dunmore paa Øen Guin. Han har gjort dem Freds Forslag, men de havde ladet ham svare: De viste meget vel, at han ikke havde Fuldmagt til giøre saadant, og ville ey heller antage saadanne Forslag af ham. Gouverneuren maatte altsaa paa den Flod Potowmach flygte til Øen Georg, som skiller Virginien fra Maryland. Dette har han gjort i saadan en Hast, at han paa Øen Guin har ladet blive tilbage ikke allene noget Artillerie og Munition, men og Negerne fra hans Skibe, og adskillige Transport=Skibe. Den 11te Julii har han forladt bemeldte Øe, og er den 14 ej ankommen paa Øen Georg. Men da han saae, at han at Mangel paa Matroser ikke kunde blive der, har han opbrændt 17 til 18 Skibe, og har den 9de Aug forladt Virginien, for, som man meener, at støde til General How paa Staaten-Øen. Af Negerne, som have fulgt med ham, ere over 1000 døde af Feber og Kopper. Denne vigtige Efterretning bliver med flere Omstændigheder bekræftet ved Breve, som den 10de hujus ere ankomne til Greenock fra Virginien med Skibet the Polly.