Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-07
Den Ungersvend drog nu sin Sølvdaggert frem Af guldvirket Skarlagens Belte; Han og den i Brystet med yderste Klem, J Blod han sig her monne vælte. Der ligger de baade, de elskende To, Og nyde de Saliges evige Ro Og Signelil døde i Moldemars Arm, Hun tyktes det maatte saa være; Hun knugede sig til den Ungersvends Barm Som elskede hende i Ære. Gud være dem naadig, hvis Brøde det er At begge nu ligge saa blodige herModegrundsætninger og Modemenninger. Mængdens Grundsætninger og Meninger have, ligesom Qvindernes Hatte og Klæder, deres Moder. Allevegne gives der i Hobetal aandige Modehandlere, der finde deres Regning ved, uophørligen at forandre deres Meninger efter det nyeste Tilsnit i Moralens, Philosophiens og Politikens Rige. Mængden følger den nyeste Mode, for ei at blive udleet, og Moderne forandre sig dagligen med Frygten for at blive udlet og med Attraaen, efter at tee sig efter Moden. Mode er det nu at paastaae, at Handel og Konstflid, til hvis Fremme man en Tidlang ikke kunde skrive Lovtaler og Anbefalinger nok, ere til ingen Nytte, at Handel, ligesom Konstflid, er en fortærende Kræft for Staten; at man aldrig slipper bedre til sine Konstproducter, end naar man sender Fremmede de raa Materialier, og kjøber dem igien tilbage forarbeidede til tredobbelt Priis. Mode er det at ophøie og forsvare alt Laugsvæsen og Laugstvang, hvor megen Umage man en Tid lang end gjorde sig for at udrydde dem, og selv i Videnskabernes Rige spørger man nu Folk om deres Kundschafter, og om de have reist paa deres Profession. Selvdannelse, Selvudvikling og Selvtænkning, som man før gjorde saa meget af, er nu Bønhaserie, og om Roussean nu stod op af Graven og begyndte at skrive, vilde man maaskee spørge ham: "Hvorfor skriver J ikke heller Noder end Bøger," eller: "Hvad forstaaer en Genever Uhrmagersøn, som ikke engang har gaaet i en Latinskole eller studeret ved noget Universitet, sig paa at skrive philosophisk politiske Afhandlinger" Shakespear selv vilde man henvise til sit Skuespillerie, og give ham at forstaae, at een, der eii det mindste er Baccalaureus, ikke bør give sig af med at digte Sørgespil. Mode er det, at vurdere Folk efter deres Titel, Rang, Formue, ja endog Klæder, i hvormeget man end under hele den franske Revolution, gjorde sig Umage, for ogsaa heri at indføre eet Maal og een Vægt i Europa, nemlig den indvortes Værdies. Mode er det, at fordømme og nedrive den stakkels Fornuft ved alle muelige Leiligheder. Dens Regjering, som har staaet i Aartusinder, skal nu forandres, indskrænkes, ja, om mueligt, ganske ophæves. Tilforn bygte man den, i Verdens engang saakaldte Hovedstad, et Tempel. Nu vilde man saa gjerne gjøre den fredløs, og skille alle dens Afkom ved deres Ret til den Trone, hvorfra den saa længe har behersket Menneskeheden. Mode er det at troe paa Bondepropheter, som Adam Müller, og Baronesse-Prophetinder, som Fru Krudener; at grave efter Skatter ved Hielp af Pegestikken. Mode er det, i det mindste i Tydskland, at klæde sig i gammeltydsk Dragt fra Ulrich von Huttens Dage, og i denne, som en ægte "dentscher Bursch, med afskaaret Haar, Cabus paa Hovedet, og aaben Hals, at drikke Chocolade, spise Jis, løbe efter Piger, anstille Auto-da-Feer, og holde sig til Skikke, som Ulrich von Hutten ikke kjendte til. Mode er det, at Ægget nu skal lære Hønen, istedet for, at Hønen altid ellers pleiede at lære Ægget, og at Ungdom og Viisdom skulle følges ad, istedet for at man tilforn var temmelig enig om, at de gik hver sin Vei. at En vigtig Advarsel. ret i afvigte Aar i Tydskland udkommet Værk om Politieforfatning eller Politiets Theorie, Praxis og Historie, af J. Konrad, foreslaaes, at Sundhedspolitiet skulde forbyde Fruentimmer, at bære Snørelive (og Blanchetter,), alt for lette og utilstrækkelige Klæder om Vinteren, vedholdende heftig Dans og pludselig Arkjøling, Nydelsen af Jis og andre kjølende Forfriskninger, naar man er alt for varm, Knappenaales skjødesløse befæstelse paa Tjenestefolkenes Klædebon ved Qvægets Foring &c. Man indseer let, at saadanne velmeente Forslag ikke lade sig udføre i Virkelighedens Rige, og at man ligesaa lidet ved Love kan tvinge Folk til at skaane deres egen Sundhed og Førlighed, som til at være moralsk gode, ei at tale om, at det vilde blive alt for vanskeligt for Politiet at kunne vaage over saadanne Forbuds Overholdelse, og Forbud, som ikke kunne overholdes, stifte mere Skade end Gavn. Hvorved vilde man vel kunne overbevise sig om, at et Fruentimmer er varmt nok klædt, om Nogen er for heed, naar han spiser Jis eller drikker Limonade, om den Knappenaal, som falder i Foret, har siddet fast eller løst? – Uagtet altsaa denne Forfatter, som dog er anden Politie-Overcommissair i Prag, og hvis Bog i det Hele ikke hører til de slette, er fremkommen her med Forslag til Politielove, der snarere kunne ansees skrevne for Planeten Jupiter end vor Klode, saa fortjene hans Jdeer dog ikke destomindre Sundhedspolitiets største Opmærksomhed. Jkke ved Forbud, men ved forstandige og passende Advarsler, kundgjorte til rigtig Tid og paa de tilbørlige Steder, kunde mange Uheld, der flyde af hine Misbrug, forekommes. Hvor mangen blomstrende Pige gjøres ikke uskikket til at opfylde sine Moderpligter, ved de afskyelige Modetorturer: Snorlive og Blanchetter, Hvor mange Gratier lægge ikke selv paa vore Baller og Maskerader, ved Jis og Limonades Nydelse, eller pludselig Afkjoling under en stærk Ophidsning, Spiren til en tilkommende Tæring eller Svindsot, som Lægerne forgjeves anvende deres Konst paa, og som omsider bringer dem i en blomstrende Alder i Graven, Hvormange nedsluge ikke Knappenaale, de af en slem Vane, holde bunkeviis i Munden, naar de pynte sig, og som under de skrækkeligste Pinsler og under Fare at tilsætte Livet maa trækkes ud igjen, eller naar de synkes ned ofte blive Aarsag til mangeaarig Sygelighed, som intet Lægemiddel formaaer at afhielpe, Vore Dødelister tale intet om, hvor mange der aarligen omkomme af nedslugede Knappenaale, men blev det nøiagtigen optegnet, vilde man finde, at Tallet ikke er saa ubetydeligt, som man maaskee troer. - Enhver Stats Sundhedspolitie kunde derfor gjøre sig høiligen fortjent ved at lade uddeele i Husene Advarsler om forsigtig Omgang med Knappenaale og den store Fare ved at tage dem i Munden.