Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-10
Jydske Stænderforsamling. Otte og tredivte Møde. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen betræffende Udkastet til en Forordning angaaende Veiarbeidet og Veiarbeidernes Fordeling, hvilken Sag tillige optog hele det niogtredivte Møde. Fyrgetyvende Møde. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen angaaende Bankkasserer Otterstrøms Andragende om at de samme Regler for Processens Omkostninger som ved Domstolene anvendes i civile Sager i Almindelighed, ogsaa maae følges i Sager mellem det Offentlige og privat Mand. - Derefter foretoges til endelig Behandling Sagen angaaende de indkomne Angragender og Nedsættelse i Skatter af Jorder, som ere beskadigede af Havet. Ved Afstemning blev det vedtaget, at Forsamlingen vil petitionere Hs. Maj. Kongen om, at naar vedkommende Beboere ved Liimfjorden og ved Hav kysterne derom ansøge, de i Anledning af Matriculen optagne Kort maae blive udlaante til, eller Copi af dem med paategnet Boniterings Tart maa, for den ved Pl. 24de Juni 1840 bestemte Betaling, blive meddeelt de Landinspecteurer, som antages til Undersøgelse af den Skade, som er dem tilføiet; at Rentekammeret, paa de Skadelidtes Forlangende, udnævner den Landinspecteur, som skal foretage Forretningen; at de fornødne Beregninger foretages i Rentekammeret, dog uden Bekostning for Vedkommende, samt, at de skadelidte Beboere, maatte forundes forholdsmæssig Afgang baade i deres gamle og deres nye Hartkorn, saaledes som samme efter Undersøgelsen maatte tilkomme dem. - Derefter foretoges til endelig Behandling Sagen angaaende det af Cancelliraad Funder indgivne Andragende om en Forandring i Overbestyrelsen for Kirke- og Underviisningsvæsenet. Comiteens Jndstilling, der gik ud paa, at det maatte behage Hs. Maj., at indføre en Forandring i Kirkevæsenets og Underviisningsvæsenets Bestyrelse, hvorved samme henlægges under een fælles Overbestyrelse, organiseret efter de i sidstnævnte Forsamlings Petition angivne Grundsætninger, samt at de fornødne Forarbeider til denne Organisation maatte uden Ophold blive iværksatte, blev ved Afstemningen eenstemmig billiget med 44 Stemmer. Dernæst foretoges den af Gaardeier Redleffsen indgivne Besværing paa egne og øvrige Jnteressenter i Møgeltønder Koeg, deres Vegne, over at den Moderation i Skatter, som var dem tilstaaet i Anledning af Vandfloden 1825, for sildigt og formeentligen utilstrækkeligt er kommen dem tilgode. Proponenten tog, paa Grund af at Tiden var rykket saa langt frem, at Sagen ikke vilde kunne tages under Behandling, dette Andragende tilbage. Forligelsescommissair Kolby tog derefter, i Henhold til hvad Producenten af det forrige Andragende havde bemærket, det af ham indgivne Andragende fra Holms lands og Huusbyes Klitboere om, at Pl. 10de April 1829. angaaende Forbud imod Fiskeri i Nymindegab maa overholdes tilbage. Fremdeles foretoges Forligelsescommissair Kolbyes Forslag til en Petition om at Hovedgaarden Silkeborg maatte forandres til en privilegeret Handels-, Lodse- og Ladeplads. Da det sattes under Afstemning, om Andragendet skulde oplæses, blev dette Spørgsmaal besvaret benægtende med 39 Stemmer imod 2. Endelig foretoges det af Statsraad BrinckSeidelin indgivne Andragende fra Nørrejyllands 4 Stifts physici og 18 Districtslæger, om at Stænderne ville indgaae med en Petition om, at Medicinalvæsenet maa erholde en særskilt, og af andre Collegier uafhængig Overbestyrelse. Ved Afstemning vedtoges det med 36 Stemmer mod 6 at Andragendet ikke skulde oplæses. Eetogfyrgetyvende Møde. Efterat Præsidenten havde givet Forsamlingens ældste Medlem, Kammerraad Wulff Ordet, yttrede denne sig saaledes: "Det være mig af den ærede Forsamling tilladt, paa denne af sørgelige Erindringer ledsagede Dag at tale nogle faa Ord. Hvad vi have den idag foret Aar siden til Evighedens Boliger indgangne ædle Fyrste at takke for, er os Alle i levende Erindring. Da vi forrige Gang her vare forsamlede, feirede Nationen en Fest til Minde om denne Dag, da for 50 Aar siden den forevigede Konge saa velgjørende løste Stavnsbaandet Der gives vel ei mange Lande i vor Verdensdeel, hvor der saaledes drages Omsorg for Ungdommens Underviisning, som i det lille Danmark, hvilket er et af de store Goder, for hvilke Nationen har grundet Aarsag til at være taknemmelig. Og vi, mine høistærede Herrer, have fornemmelig Aarsag til paa denne Dag og i disse Sale. med Taknemmelighed at mindes den store Gavn af de Jnstitutioner, som her have forsamlet os, for at medvirke til at fremme Almeenvel, som var det stadige Formaal for den ædle Fyrstes utrættelige Bestræbelser. Han endte sit møiefulde Liv, og gik ind til sit evige Hjem, hvor hans lyse Aand nyder Løn for Alt, hvad han har udført for at føre sit Folk en heldig Fremtid imøde. Med stille Veemod føle vi vort Tab; med Taknemmelighed opbevare vi den ædle Forevigedes Minde, og Historien vil fortælle Efterslægten, at Danmarks Sjette Frederik fra sine tidligste Aar bestræbte sig for at gjøre sit Folk lykkeligt, og at dette paaskjønnede disse hans Bestræbelser, og lønnede ham med varig Kjærlighed og uskrømtet Taknemmelighed.