JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Til næstkommende Flyttetid önskes i Aarhuus en Gaard eller et Huus, som er vel vedligeholdt, ligger paa en af Byens reelle Gader, og indeholder 7 a 8 smukke Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, saasom Stald, Vognremisse &c., enten tilleie eller tilkjöbs. Desom kunne overlade en slig Leilighed, ville henvende dem til Adressecomptoiret, og der skriftligen og nøiagtigen opgive de Vilkaar, efter hvilke Salg eller Leie kan finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
2 a 3 Værelser med Kjøkken og Spisekammer, som beboes af Skuespildirecteur Müller, ere at faae tilleie til Michaeli Flyttetid ved Aaen. J. Meyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
For en ugivt Gods- og Avisforvalter, der har gede Skudsmaal og kan stille Sikkerhed for Oppebørselerne, er en Tjeneste ledig til 1ste Novbr. paa Steenalt pr. Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Som Substitut ved en Skole paa Laaet søges en duelig Seminarist til 1ste September d. A. Vilkaarene erfares hos Hr. Skolelærer Kahr i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
No. 94. Løverdagen. den 13de Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Vits-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Blandinger. Sultanen har befalet, at der fra Bosnien skal sendes ham 40 Beyer og 40 Spahis, af dem som besidde meest Jndflydelse i Landet. Formodentlig vil han raadspørge dem om Forfatningen, Men de Valgte søge saameget muligt at unddrage sig dette Slags "Stændermøde" – da de nok vente, at Diæterne ville vorde udbetalte i Stokkeprygl, Vi have været Vidner til en Høitidelighed – skrives der fra Athen, som har opløftet den unge Kong Otto i sine Undersaatters Øine til et Jdeal for deres Ønsker og Forhaabninger. Den 4de Mai skulde Liget af den ædleste og tappreste Græker, Helten og Martyren Karaiskakis, bringes til det Sted hvorhan fandt Heltedøden den 4de Mai 1827, efter at han med en tapper Skare havde slaget sig igjennem den tyrkiske Leir ved Missolunghi og banet sig en Vei til Athen. Paa det Sted han faldt har Kong Otto ladet opreise et herligt Monument, hvorunder Heltens Been nu gjemmes. Otte udmærkede Høvdinger vare faldne med ham paa det samme Sted, ogsaa deres Navne ere anførte paa Mindemærket, omgivne af Krandse og Jnskriptioner. Til denne Sørgefest indfandt Kongen sig personlig, og Mennesker vare i tusindeviis strømmede sammen for at bivaane den. Kisten, hvori Heltens Been vare lagte, blev sat ned foran den Tribune Kongen sad paa, og da flere Taler og Bønner vare holdte, reiste Hs. M. sig, der var omgivet af hele Hoffet og de udenlandske Gesandter, tog Storkorset af Forløserens Orden (som han selv har stiftet) af sit Bryst, og lagde det paa Grækerheltens Been. Denne høimodige Jde henrev Grækerne i den Grad til Beundring, at de næsten tilbade ham som en Gud Rørt over denne Folkestemning befalte Kongen, at dette Ordenskors skulde opbevares hos Heltens Familie som et Tegn paa Fædrelandets Taknemlighed. Han skjænkede tillige Heltens tvende Døttre hver en Dotation af 500 Strammer af de bedste Jorder i Corinthia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Londonner-Avisen Times fortæller, at den berygtede Madame St. Elme, som offentligen har erklæret, at Kong Ludvig Philip ikke er nogen Bourbon men af meget ringe Herkomst, skal være i Besiddelse af egenhændige Breve fra Hs. Majestæt, hvori han skal have tilbudt hende 10,000 Pd. St. naar hun vil love ham, aldrig at lade dem trykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
J Krakau er nylig hændet den ulykkelige Begivenhed, at Grev Dembinski, Broder til den bekjendte General af samme Navn, istedetfor Pilnaer Vand, som Lægen havde raadet ham, drak et halvt Glas Nellike=Essents, der af Feiltagelse var bleven givet hans Tjener. Uagtet alle strax anvendte Redningsmidler døde den Ulykkelige et Par Timer derefter, under de rædsomste Smerter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Den spanske Finantsminister Toreno, der, som bekjendt, for et Par Aar siden som fattig Avanturier, i Paris freqventerede Rothschilds Forgemak, har nylig ved et stort Gjæstebud i Madrid overrakt sin Brud en Blomsterbouquet, der indeholdt et Dokument med en aarlig Rente af 50,000 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Hr. Sheridan, der løbe bort med den smukke rige Frøken Grant, har den 17de Mai ladet sig vie til hende hos Smeden i Gretna-Green paa den gamle bekjendte Maade. Men da den 17de var en Søndag, og Ægteskab i Skotland ansees som en borgerlig Handling, saa spørges nu, om denne ægteskabelige Forbindelse kan ansees for gyldig, da ingen Contract kan afsluttes om Søndagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Mange Skræddere have hidtil forgiæves gjort sig Umage for at opfinde mechaniske Hjelpemidler til, paa en mindre kostbar og hurtigere Maade at forfærdige Klæder. Dette Problem er endelig blevet løst af en Skrædermester i Paris ved Navn Chalumeau, som ved Hielp af en Maskine tilskjærer i faa Minuter en heel Klædning. Comitteens Secretair for Kunster og Manufacturer har forelagt Academiet for fransk Jndustri en særdeles gunstig Beretning derover, efter hvilken Opfinderen er bleven tilkjendt en Æresmedaille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Efter nogle Decenniers Forløb ere sikkert alle Handelsforhold paa Jordkloden forandrede, og Jernbaner, ne ville have en stor Andeel deri. Man har nu de store Planer for, at forbinde Brussel med Paris, og denne Stad med London ved Jernbaner og Dampskibe. Naar den belgiske Jernbane kommer istand, hvorpaa der arbeides med største Virksomhed, kan man reise fra Cölln til Antwerpen i 10 Timer. Ved den mellem Brussel og Mecheln anlagte Jernbane er sidstnævnte Bye ligesom bleven en Forstad til første, ja man finder endogsaa Commedieplakater fra Brussel daglig opslaaede i Mecheln. Mellem Leipzig og Dresden skal der nu anlægges en saadan Bane, og i Wien spekuleres der paa en lige til Tarnow i Gallizien. Men intetsteds i Verden har man endnu saa travlt med Jernbaners Anlæg som i de nordamerikanske Fristater, hvor disse uhyre og beundringsværdige Værker snart ville omspænde hele Unionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Den preussiske Told-Combination, der foruden Storhertugdømmet Baden efter Forlydende med det første ligeledes vil omslynge Nassau og Frankfurt, trues fra en anden Side med at tilintetgjøres ved en fuldkommen Revolution i Transportsystemet. J Brunsvig, som ikke er indtraadt i hiin Forening, har nemlig en Dr. Weinholtz opdaget et Middel til efter Ønske at dirigere Luftballoner med de betydeligste Ladninger, ligemeget hvad enten disse bestaae af fortoldede eller ufortoldede Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
J en Characteerskildring af Brødrene Rothschild, i Allg. Zeitung hedder det: "Moderen til disse Brødre lever endnu; hun er den Genius, der holder Øie med dem, den næsten usynlige Genius, som endnu bestandig boer i den snevre Jødegade i Frankfurt, den gamle Kone kan ikke forlade sit Folks Elendighed, og glæder sig i det smudsige Qvarteer over at være den Eneste, som hver fjerde Uge hænger hvide Gardiner for sine smaae Vinduer. Det er hendes Stolthed, Huu forlader kun det kjære Hjem, for undertiden i sin Søn Anselm Have at see Nattens Dronning blomstre eller for at betragte et nyt Maleri, som han placerer ved Siden af Oppenheimers berømte Susanne. Hun vil, troer jeg, opgive sin Mand paa samme Dag som Lætitia Buonaparte. Hvor liig ere de hinanden, og - hvilken Kontrast, kæmpestor som Verden!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Paa Dampskibet Aleranders sidste Overreise fra Kronstadt til Travemunde tildrog sig en sørgelig Begivenhed. For at foretage en lille Reparation paa Maskineriet var den anden Jngenieur og en af Fyrbøderne krøbne ind i Maskinens Bagbords-Cylinder. Alle Forsigtighedsregler vare anvendte for at Maskinen ikke skulde komme i Bevægelse; men pludseligen over rev et stærkt Bølgeslag de Reb, hvormed Ydrehjulene vare bundne. Paa advarende Tilraab sprang Jngenieuren strax ud af Cylinderen og blev reddet. Fyrbøderen vilde følge hans Exempel og havde allerede faaet Overkroppen ud; imidlertid kom Maskineriet i Gang, og den Ulykkelige blev øieblikkeligen knust.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
J Hamborg er man af den Tro, at Uldpriserne ville falde, fordi Uldproductionen udbreder sig saa stærkt, og der i Fjor blev indført mere Uld i Engelland end Fabrikerne kunde forbruge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Holsteenske Aviser gjøre vore store Jordeiere opmærksomme paa det Held hvormed der i Frankrig for Tiden fabrikeres Sukker af Runkelroer efter nye Methoder. Forlangte Jndrykkelser. Et svar ringe, dog velmeent Raad, helliget Vennerne af Fuldblodet og af den gamle jydske Race. Kjære, faaer det aldrig Ende med den lange Hestesnak, Hver en Læser af Avisen maa vel sukke Vee og Ak: thi for Meget er for Meget, lyder da Fornuftens Kald, at Avisen ei omsider bliver til een Hestestald. Vistnok er det skjønt og vigtigt, at vi bedre Heste faae men hvorfor skal Eders Kjævlen altid i Avisen staae, Saadant burde reelegeres til en speciel Journal, i Avisen Hesteprøvlen. bliver dog tilsidst fatal. Bedre var det vist, J tænkte paa, hvorledes rigtig man kunde Folket selv forbedre trindtom i vort Fædreland; thi hvormange Heste gaaer der her paa tvende Been omkring - hvis J kunde dem forbedre -ja, det var en herlig Ting! Tænk, hvormange Fuldblodsbængler, Halvblodsbæster trindt man seer, og udaf den gamle Race, som udbredes meer og meer! Glem da Hestestriden, kæmper kjækt mod hver tobenet Stud! for at Bestialiteten. kan med Tiden drives ud. Om Smuglerie, Angiverie og Huusinqvisition. Det har været Jnds. en behagelig Overraskelse, at paa samme Tid, som han, i d. T. (Følgebl. No. 79.) har yttret en Mening om Huusinqvisitioner, der er den almindeligt gjængse diametraliter modsat, har ogsaa en Slesviger, Viborger Samler No. 59, udtalt sig paa en i Hovedsagen aldeles overeensstemmende Maade om dette Nationalanliggende. Som man kunde vente, have hine med den juridisk og moralske Lov lige conforme Yttringer virket som en Gnist paa en Troldkjælling; i begge de nævnte Tidender have Anonymer givet et Fyrværkerie til Bedste, som ikke skal blænde noget klartseende Øie. Man kan være uenig med sig selv, om man bør svare disse offentlige, men navnløse Talsmænd for Lovenes Elusion. Udentvivl er det Folk, som Skoen trykker. At de ikke ere Partie i den Sag, hvorom der handles; at de ikke ere - christne eller mosaiske - Handelsmænd, burde de først have godtgjort, inden de optraadte fjendtligt mod Mænd, som, rigtignok med den Fare, at røre Adskillige paa det ømmeste Sted, have talt Lovens og Fædrelandets Sag. Man opfordrer dem til at nævne sig, er deres Hensigt reen, da kunne, da ville de gjøre det. Ere de derimod selv interesserede i det lovstridige Væsen, de saa varmt forsvare, da ville de vel vogte sig for, at optræde i denne Strid med aabent Vistr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Anonymen anbefaler mig Noget, som Man kalder Logik. Til Giengield vil jeg anbefale ham, med Andagt at læse, hvis han er en Christen, Rom. 13, 7, men, hvis han er en Mosait, Hab. 2, 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Nogle have, i min forrige Artikel om Huusinqvisitioner, troet at finde Spor af en Toldofficiant; Andre have endog villet gjøre mig til en Angiver. For fremtidigt at forebygge slige Vildfarelser, undertegner jeg mig J. C. L. Benthin. De indsendte Stykker: "Fornøden Sandhed, og "En mærkværdig Assurancesag, kunne ikke optages førend Jndsenderne behage at anfortroe mig deres Nav Red.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 1ste Juni 1835 blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Secretair Hoppe, contra: C. TengnagelBarnevit, og Snedkersvend Andreas Christian Bay, og saaledes: kjendt for Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Den af Jndstævnte Snedkersvend Andreas Christian Bay i en i No. 29 for f. A. af det af Jndstævnte Tengnagel Barnevitz udgivne Blad. "Borger bladet indførte Artikel, der har til Overskrift: Et Par Ord til Hr. Secretair Hoppe og hans Prangleier, om Citanten, Secretair Hoppe, brugte fornærmelige Yttring, at Sidstnævnte staaer paa det høieste Trin blandt de Grundeiere, hvis, som det i Artiklen hedder, mageløse Udsugelser, omhandles i den i bemeldte Artikel nævnte Piece af J. Schjern, bør død og magtesløs at være og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør de Jndstævnte for deres i saa Henseende udviste Forhold bøde hver 50 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Processens Omkostninger betale de Jndstævnte een for begge og begge for een til Citanten med 20 Rbd. Sølv. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at den af Citanterne fremlagte Leiecontract mellem ham og Hoboist Drewes, dateret 1ste October 1831, er skreven paa for ringe Sort stemplet Papiir, samt forsaavidt det maatte befindes, at Originalen til den af Jndstævnte Bay den 16de Marts d. A. fremlagte Gjenpart af en Leie contract mellem Citanten og ham ikke er skreven paa anordnet stemplet Papiir. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med den 20de §. i Forordningen af 27de September 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Contoiret i ovenmeldte Ret, den 2den Juni 1835. Hoff. Til Efterretning for dem der ere Debitorer til Aarhuus Stifts offentlige Midler bekjendtgjøres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa følgende Dage, nemlig: Mandagen den 15de, Onsdagen den 17de, Løverdagen den 20de, Mandagen den 22de, Onsdagen den 24de og Løverdagen den 27de dennes, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 35. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over denne Tid, samt til at bevise, at Skatter af Panterne ere betalte, bringes i Erindring, og i Særdeleshed bemærkes, at det er af Vigtighed at Capitalafdragene indløbe om muligt i de første Dage af Terminen, da der ellers foraarsages Rentetab, hvis de ikke igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 5te Juni 1835. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Udstilling. Kunst= og Haandværks=Arbeide. J næstkommende Olufsmarkedstid bliver ligesom de forrige Aar paa Raadhuset i Aarhuus foranstaltet en Udstilling af Kunst= og Haandværks=Arbeide. Jfølge Generalforsamlingens Beslutning er § 6 i den af Directionen for H. K. H. Prinds Frederik Ferdinands Søndags-Tegneskole under 18de Octbr. 1833 udstædte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Jndbydelse og Plan til en Forening i Aarhuus Bye, sigtende til at fremme Kunster og Haandværker, forandret derhen, at ogsaa udenbyes Boende i Nørrejylland, have Ret til at indlevere Arbeider til Udstillingen, naar Fremsendelsen skeer uden Bekostning for Foreningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Foruden den øvrige Leilighed til Salg, som Udstillingen i Markedstiden frembyder, vil ogsaa Foreningen ligesom ifjor af de indsendte Arbeider til Bortlodning mellem Medlemmerne indkjøbe en Deel, forsaavidt Arbeiderne ved Fuldkommenhed og en passende Priis dertil maatte anbefale sig. Hvad der ønskes udstillet, maatte indsendes til den 27de Juli, og Anmeldelse derom før denne Tid indsendes til Politiassistent Nielsen her i Byen. De saavel inden som udenbyes Boende, der maatte ønske at tiltræde som Medlemmer af Foreningen, vilde behage at tegne deres Navne, samt Antallet af de Lodder de ønske, paa de udstædte Planer, af hvilke Exemplarer ere henlagte i Aalborg hos Hr. Kammerraad Juul, i Randers hos Hr. Procurator Nygaard, i Viborg hos Hr. Procurator Otterstrøm, i Horsens hos Hr. Procurator Horn, i Skanderborg hos Hr. Apotheker Seidelin, samt i Aarhuus hos Politiassistent Nielsen. Aarhuus, i Bestyrelsen for Foreningen til Kunsters og Haandværkers Fremme, den 29de Mai 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
At min Søbadeanstalt nu er i brugbar Stand, har jeg herved den Ære at tilkjendegive dHrr. Abonnentere, samt Andre der endnu skulle ønske at abonnere for den efter Planen fastsatte Priis 2 Rbd. aarlig. Ligeledes kan ogsaa Badeanstalten afbenyttes uden Abonnement, imod at erlægge 1 Mk. for StrømBad- og 10 s. for Svømme-Bad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Adgangen til Badeanstalten staaer hver Dag aaben for Herrer fra Kl. 6 Formiddag til 10 Eftermiddag undtagen Mandag, Onsdag og Fredag fra Kl. 10-12: Formiddag, da samme Tid allene er bestemt til Afbenyttelse for Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Formedelst det ugunstige Foraarsveirlig har det været mig umuligt, at faae Badehuset istand til den i Planen bestemte Tid, hvilket jeg haaber de ærede Abonnenter gunstigst ville undskylde. Aarhuus, d. 13de Juni 1835. ærbødigst. M. Warberg, Skolegaden No. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Den til Foretagelse her paa Contoiret den 30te d. M. berammede Samling i Boet efter afdøde Rasmus Rellemann af Fjellerup Mølle, vorder herved forandret til Afholdelse her, Løverdagen den 27de dennes om Eftermiddagen Kl. 2. Hvilket herved bekjendtgjøres til Boets Vedkommendes Underretning. Nørre Herreds Contoir i Greenaae, den 12te Juni 1835. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Mandagen den 13de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver afholdt Aabningsforretning i det af Kjøbmand Rasmus Aastrup her i Byen til Skifteretten opgivne Bo, ved hvilken Forretning der tillige vil vorde taget Bestemmelse og Realisationen af Boets Eiendele og hvad videre der er nødvendigt for at befordre Boets Fremme. Randers Skifteret, den 10de Juni 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Efter Vedkommendes Reqvisition, grundet paa skeet Udpantning for resterende Skatter, foretages Auction over den Handelsbetjent Hermann Agerup tilhørende Gaard No. 179 paa Studsgade her i Byen; 1ste Gang Mandagen den 22de Juni 1835, 2den Gang 29de 3die Gang 6te Juli hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i selve Gaarden, der er bestaaende af 12 Fag 2 Etages Forhuus, 14 Fag 2 Etages Sidehuus, 10 Fag Halvtag, og i Baggaarden 10 Fag 2 Etages Baghuus, 4 Fag Halvtag, med Gaardsrum og Have, vurderet for 2800 Rbd. Sedler. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te Juni 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver den Mikkel Jørgensen tilhørende – paa Soelberg Mark i Thiset Sogn, Ring Herred beliggende - Gaard med Jorder, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 3 Fdkr., stillet til 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Mandagen den 13de Juli dette Aar, 2den dito Mandagen den 27de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa disse Herreders Contoir i Aarhuus, og 3die Auction Mandagen den 10de August førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Gaarden, som attraaes solgt. Conditionerne kunne fra den 6te Julii næstkommende erfares her paa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse er, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, ogsaa til vedkommende Pantecreditorers Efterretning. Hads & Ring Herreders Contoir, den 2den Juni 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Hans Nielsens Enke, Maren Gregersdatter af Kragborre, blive efternævnte Boet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Stervboestedet, Kragborre kaldet, beliggende i Raarup Sogn, Bjerre Herred, med underliggende Jorder, som ere ansatte for Ager og Engs Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 2 Fdkr., og 2) et Skovskifte i Kleis Skov, samme Sogn, af Hartkorn 1 1/5 Alb., stillet til offentlig Auction, der afholdes i Gaarden Kragborre, Tirsdagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Naar Auctionen over de faste Eiendomme er tilendebragt bortsælges endvidere samme Dag, den Boet tilhørende Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Heste, Køer, Faar og Lam, Vogne, Plove, Harver, Hestetøi, Sengeklæder, Borde, Stole, 1 Jernkakkelovn Kjøkken= og Bryggersredskaber, m. m. Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, With. den 21de Mai 1835. J Følge Eierens Begjæring bliver ved offentlig Auction, som afholdes Mandagen den 22de denne Maaned, bortsolgt i Wosnesgaards Skove en Deel saugskjaaret Egetømmer, en Deel Top, Rødder a. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 9 slet, og Samlingstedet er Løgten Kro. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Paa Grund af Bortreise her fra Landet lader Hr. v. Ladiges paa Wosnesgaard ved offentlig Auction, som begynder den 3die n. M., om Formiddagen Kl. 9, og continuerer den følgende Dag, bortsælge sit Jndbo m. m., bestaaende af Mahognie og andre Meubler, samt Vogne, Plouge, Harver, nogle Heste, m. m.; hvortil de Lysthavende indbydes. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Jfølge Reqvisition fra Støvring, Norhald og Galthen Herreders Overformynderi, grundet paa foregaaet Udlæg, bliver det Skomager Christen Larsen Lyngberg tilhørende Sted, No. 128 i Slotstrædet her i Byen, bestaaende af 5 Fag Huus til Gaden, et Baghuus og Gaardsplads, opraabt til Bortsalg ved Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Mandagen den 6te Juli, 20de dito, og 3die August førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod den tredie afholdes i selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Randers, den 29de Mai 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Efter Begjæring af Skifteretten i afdøde Stadshauptmand og Kjøbmand Madsens Bo her i Byen bliver afholdt Auction Mandagen den 6te Juli førstkommende og følgende Dag, om Eftermiddagen Kl. 2, over dette Boes Varelager, bestaaende af: Colonial= og Farvevare, endeel Hamp- og Hørblaar, fabriquerede Tobakker, norsk og svensk Stangjern, Steenkul, smaat og grovt Salt, blandet og ublandet Rom, Brændeviin og Aquavit, endeel nye Ambolter af forskjellig Størrelse, endeel Jernplader, nogle Kasser Søm, endeel sorte hamrede Boutellier, endeel Glas= og Porcellainsvare, Jerngryder af forskjellig Størrelse, endeel Olie, circa 200 Tdr. Korn, et betydeligt Partie Tømmer og Brædder; samt over Ind- og Udbo, bestaaende af: et Chatol, Sophaer, Borde, Stole, Skabe, Speile, Sengesteder, og Sengeklæder, Linned og Porcellain, noget forarbeidet Sølv, Kobber, Jern= og Træfang, 2de Heste, 2de Køer, Vogne, Plouge, Harver, en Kornrensemaskine, en Jern Kjøkkenindretning, samt en Boutikindretning, m. m. m. Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-13
Foreløbig Bekjendtgjørelse. Efterfølgende afgangne Justitsraadinde Hillerups Dødsboe tilhørende og i Børglum Herred, Hjørring Amt beliggende Eiendomme, ville i Løbet af næste Efteraar blive ved Auction opraabte til Salg: 1) Hovedgaarden Børglumcloster, med frie Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og contribuabelt Hartkorn 26 Tdr. 1 Fdkr., Hoveriegods 514 Tdr., og Børglum Sogns Konge-, KirkeKorn- og Qvægtiende, Begge af Matriculs Hartkorn 84 Tdr., og tiendeydende dito 571 Tdr. Gaardens Areal er 600 Tdr. Agerland, 460 Tdr. Eng og 783 Tdr. Hede- og Overdrev, som tildeels er opbrudt og mærglet, og hvorpaa er opført en Parcelgaard, der i Forpagtningsafgive svarer aarlig 80 Tdr. Byg, 80 Tdr. hvid Havre, og 2 Tdr. Smør. - Den aarlige Udsæd er circa 80 Tdr. Rug, 130 a 150 Tdr. Byg, og 220 til 230 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælgfrugt Paa Gaarden selv holdes 230 Køer, 6 Tyre, 100 Stude, 70 til 80 Faar og circa 20 Heste paa Parcelgaarden 60 Kreature, 14 Heste og 80 til 100 Faar. – Gaarden drives af 115 plovdrivende Gaardmænd og af Huusmænd forrettes 3174 Gangdage og 182 Spænddage. - Ved Gaarden er et godt Teglværk og en Vindmølle, der hidtil har svaret 120 Tdr. Byg foruden Skatterne og Vedligeholdelse af Værket. – Jorderne, der ere stærkt leermuldede, ere fortrinlige til al Slags Sæd, dog bemærkes: at Raps ikke har været dyrket.