JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-03-30
Man forsikkrer, at de i Paris værende fremmede Ministre have sagt Kongen af Frankrig, at hvis Urolighederne vedvare, skulle de allierede Hoffers Tropper rykke ind i Frankrig.
Viborger Samler, 1815-03-30
Meget uventet var Hertugen af Feltres Udnævnelse til Krigsminister i Marschal Soults, Hertuger af Dalmatiens, Sted. Jntet af vore Blade angiver nogen Grund, hvorved denne Ministerialforandring kan være bleven foranlediget, og det just i et Øieblik, da Krigsministeriet er det allervigtigste.
Viborger Samler, 1815-03-30
Jgaar begav den nye Krigsminister, Hertugen af Feltre, sig til de Deputeredes Huus, og holdt en Tale, hvori han siger: "Huset forlanger af mig nogle Oplysninger. Jkkuns i 24 Timer har jeg været i Ministeriet, og har desaarsag ikke kunnet giennemlæse alle de Papirer, som min Formand har efterladt; dog er ingen Hovedsag undgaaet min Opmærksom bed. Kongen har befalet store Bevægelser. Nogle Minuter, førend jeg modtog Portefenillen, sagde Kongen mig, at General Leievre Desnonettes stod i Senlis med nogle Regimenter, som han havde forført. Han spurgte, om jeg vilde overtage Krigsministeriet. Det vilde have været Feighed af mig at afslaae det. Jeg vil nu meddele Dem nogle nærmere Omstændigheder angaaende Tingenes Stilling: Et lykkeligt Tilfælde, eller meget mere Guds Haand, vilde, at Hertugen af Treviso skulde ankomme til Lille. En derværende Chef vilde bryde op med Besætningen mod Paris, for at udbrede Skræk og Forvirring. Hertugen af Trevisos ædle Forhold har adsplittet den. Det er mig behageligt at kunne sige, at Tropperne i de nordlige Departementer opføre sig meget godt. Dette Vidnesbyrd kan jeg ikke give Tropperne i de sydlige Departementer. Jeg kan ikke andet end tilstaae, at nogle Tropper i disse Departementer ere gaaede over. Dog ere de ikke talrige. J Lyon vare kunt o slette østerrigske Feldt stykker. Vel var der givet Ordre til at bortføre den i Grenoble værende Park; men denne befaling blev ikke udført. J det jeg paa nye henvender Deres Opmærksomhed til det nordlige Frankrig, maae jeg forelæse Dem følgende Brev, som Major Lions har skrevet til min Formand: "Vi ankom den 11te d. med General Lefevre Desnonettes til lakere. Han var kommen i Ordstrid med General d'Aboville, at hvem han forlangte Artillerieparken. Vi mærkede strax af dette Forlangende, at han vilde forføre os, hvorover jeg med de øvrige Officerer bleve meget urolige. Jeg forlangte endelig en nøiere Oplysning af ham, og nu foreslog han os at tage Veien til Lyon til Bonaparte. Vi forkastede eenstemmig hans Forslag, hvorpaa han hastig greb Flugten" - Strax blev der givet Ordre til at arrestere Desnouettes.
Viborger Samler, 1815-03-30
Marschal Macdonald, Hertug af Tarent, staaer i Nismes i Spidsen for en Division, der skal falde Bonaparte i Ryggen.
Viborger Samler, 1815-03-30
London, d. 17de Marts. Alles Øine ere henvendte paa den Ulykkes: Comet, som i denne Tid lader sig see paa den politiske Horizont og hvis skrækkelige Hale vil nedslynge Borgerkrig, Pestilents, og alle Ulykker paa det skjønne Frankrig. - Man seer af alting, at hans Komme længe var forberedt af hans Tilhængere. Under den Forevending, at Jtaleens Urolig heder krævede en stærk Armee paa Grændsen, blev Grenoble gjort til et stort Vaabenoplag; Men, saasnart Bonaparte kom for Stadens Porte, aabnede Forræderne ham Depoet og Portene. Tropperne gik over til Ham og General Marchand og flere troe Officerer bleve nedsablede. Han fandt det 150 Kanoner og 100000 Geværer. Miollie Tropper stødte til ham. Bonaparte staaer i Brevvexling med Paris, enhver Bevægelse der skeer, veed han. Alle Telegrafer ere i hans Magt - Regjeringen i Paris kjender ikke engang de Cifter Telegraserne skrive med - Krigsminister Soult (Hert. af Dalmatien) er afsat, dømt af en Krigsret; men ikke skudt. 4 Generaler og mange Officerer savnes i Paris - Davonst (Prinds Eck. mühl, som efter Foregivende for sit Helbreds Skyld. var reist til det sydlige Frankrig, er bleven Bonapartes Generallieutenant. - Massena siger man er gaaet over til Bonaparte og Flaaden i Toulon har heiset Hans Flag - De Tropper som gik fra Paris, satte Bonapartes Kokarde paa underveis - J Paris er arresteret Mange. Fyrste inde Talleprand og Generalinde Moreau ere komne fra Paris til England Bonaparte har sat Præmier paa Talleyrands, Augereaus og Marmonts Hoveder. At Monitøren d. 11te ikke kom ud, var fordi Krigsminister Marsk. Soult, som skulle gjennemsee dem, den Dag blev arresteret - Præfekten i Vardepartementet havde allerede for 2 Maaneder siden gjort Regjeringen opmærksom paa den hyppige Brevvexling mellem Paris og Elba Marskal Soult var, efter vore Blade, Sjelen for de Sammensoerne Desværre er ingen Fægtning endnu holdt med Bonaparte, Man tilskriver ikke disse Optrin Had mod Bourbonnerne eller Kjerlighed for Bonaparte, men den den moralske Fordærvelse som Militærregjeringen har frembragt.
Viborger Samler, 1815-03-30
Wien d. 15de Marts. Prindsesse Borghese, samt Jeronymus og Louis Bonaparte ere arresterede i Lucca -
Viborger Samler, 1815-03-30
Efter de nyeste Tidendender var alt i Jtalien roligt. Kong Joachim havde hemmet Samqvemmet i sin Stater før Bonapartes Flugt blev bekjendt. 10000 Østerrigere have allerede besat Rom og Kirkestaten. Alle Preussere ere mobile; 100000 Russer og Garden desuden, have Ordre at være i marschfærdig Stand.
Viborger Samler, 1815-03-30
I Gaar udkom her en vigtig Erklæring af de 8 Magter, som undertegnede Pariserfreden, nemlig: Østerrig, Spanien, Frankrig, Storbrittanien, Portugal, Preussen, Rusland og Sveria, af saadant væsentlig Jndhold "De Magter som sluttede Traktaten i Paris og som ere forsamlede i Wien, have faaet Underretning om, at Napoleon Bonaparte er rømmet fra Elba og er kommen til Frankrig med væbnet Haand. J Anledning heraf erklære de, at Bon parte har tabt den eneste Titel ham var givet, samt, ved som Forstyrrer af den offentlige Rolighed at falde ind i Frankrig, tabt ald Beskyttelse og viist, at med ham hverken kand sluttes Fred eller Vaabenstilstand. De erklære tillige, at han som Verdens Fredsforstyrrer er ganske underkastet de offentlige Straffeløve - De erklære end videre at de ere redetil, i alle Dele at opfylde efter ald Evne, Traktater, af 20de Mai 1814 til Europas Bedste og skjøndt de have det Haab, at Frankrig vil blive Kongehuset, tro, saa ville de dog, om virkelig Fare skulle indtræffe, staae baade Frankrig og enhver anden truet Regent bi, og paa Forlangende som een Mand hielpe dem imod Enhver, der vil bryde deres Fred.
Viborger Samler, 1815-03-30
Den 8de D. forlangte Prinds Talleyrand Audients hos Keiseren, og fik den. Fyrst Metternich var tilstæde; han har opsat sin Reise til Presburg. J Hofkrigsraadet hersker stor Drivtighed. Hoved pladsen for vor til Jtalien bestemte Armee er indtil videre Pettau. Feltmarschallieutnant Prochaska er afgaaet til Jtalien; Fyrsten af Schwarzenberg lader sit Felttøi sætte istand, og Felttøimester Bianchi skal have Jnterimscommanden.
Viborger Samler, 1815-03-30
Man forsikrer at, foruden vor Armee i Jtalien to andre allierede Armeer, hver paa 75000 Mand, skulle opstilles paa Grændserne.
Viborger Samler, 1815-03-30
Den 13de Marts. J Jtalien herskede, ifølge de sidste Beretninger, fuldkommen Rolighed. Man vilde vide, at to Franskmænd vare d. 25 Febr. paa et lille Fartøi landede paa Øen Elba, hvorpaa Ordre til Afreisen skal være givet. Førend samme havde Napoleon indsat en Jnterimsregjering for Eiba. Den af ham udvævnte Commandant Laxt havde strax efter hans Afreise ladet udstæde en Proclamation, for at underrette Beboerne om denne Tildragelse, tilkjendegive dem Monarkens Tilfredshed med deres hidtil viste Forhold, og opfordre dem til, at de under hans Fraværelse skulde vise samme Hengivenhed for deres Souverain, og rolig oppebie Udfaldet af hans store Foretagende. Saavidt gaae de tilforladelige nyeste Efterretninger fra Jtalien.
Viborger Samler, 1815-03-30
Blandt de Tropper, Napoleon har medtaget, ere 112 Cavallerister. Jgaarer Hs. M. Keiseren afreist til Presburg, Det er utroligt hvad Bevægelse Bonapartes Landing i det sydlige Frankrig har opvakt her. En saadan Drivtighed har neppe før havt Sted i Statscancellierne og Krigsdepartementet. Souverainerne, som tilforn ofte ikke saae hveranandre i tre til fire Dage, komme nu næsten daglig sammen, og tilbringe hele Timer hos hverandre. De synes at have ifinde, at understøtte Kongen af Frankrig paa enhver muelig Maade. En betydelig russisk Armee skal allerede have faaet Ordre, at marschere tilbage til Rhinen, hvis alvorlige Uroligheder skulde opstaae i Frankrig.
Viborger Samler, 1815-03-30
Det skal være vist, at man førend nærværende Forholde indtraf i Frankrig ved Napoleons Landing, har foreslaaet Kongen af Neapel at afstaae sit Kongerige. Man længes derfor meget efter at vide, hvorledes han vil forholde sig under de nylig indtrufne Omstændigheder.
Viborger Samler, 1815-03-30
Man bemærker, at Keiserinde Marie Louise nu daglig er hos sin Fader.
Viborger Samler, 1815-03-30
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-03-30
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Hs. K. H. Monsteur og Hertugen af Orleans var begge komne til Paris d. 15de Marts. Bourdeaux Jndvaanere have besvoret Hertuginde af Augouleme (Hertugen er reist) at blive der, da de ville med Liv og Blod forsvare Hende og Kongehuset. Hele Franche=Comte er opstaaet i Masse mod Bonap. Endeel af Nationalgarden marscherer under Marskal Ney imod ham. Den franske General Qvesnel, som nylig fandtes myrdet i Seine, skal have havt denne Skjebne, fordi han ei ville tage Forrædernes Parti.
Viborger Samler, 1815-03-30
Den bekjendte magnetiske Vindmager Mesmer, er nu først død 81 Aar gl.
Viborger Samler, 1815-03-30
Rygter af Lybecker Aviser. Frankrig. Napoleon er i Følge med Massena og 15000 Mand Tropper rykket indi Lyon, har sammesteds bevæbnet alt vaaben dygtigt Mandskab, og var ifølge de nyeste i Lübeck indtrufne Efterretninger i Beausen. 7 Lieues nordvestlig for Lyon paa Veien til Paris. At der i sidstnævnte Stad den 11te skalde have været en stor Opstand, hvori Marmont og Ney vare myrdede og Kongen allerede være flygtet til Holland, anmeldes her blot som løse Rygter.
Viborger Samler, 1815-03-30
Bekjendtgjørelser. Efter afdøde Selveier Gaardmand (tilsidst Aftægtsmand) Christen Mouritzen i Steenild, Gislum Herred, Aalborg Amt, er foruden hans her i Egnen værende Sødskende og Arvinger, som allerede have meldt sig under Skiftet, anmeldt, at bemeldte Afdøde har havt en Søster navnlig: Kirsten Mouritzdatter, som skal have været givt med Jens Ebendrup i Randers, men er død og efterladt sig en Dattermavnlig: Anne Christensdatter, som skal være givt med en Ove Sadelmager, der først boede i Randers, men for 8 a 9 Aar siden derfra bortreist uden at man veed hvorhen videre end at Rygtet har sagt, at de skal boe eller opholde sig i, eller i Nærheden af Holstebroe Kjøbsted; thi bliver bemeldte Anne Christensdatter med Mand og Værge, eller om hun skulle være død, da hendes Arvinger indkaldte, til at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, for at erfare Boets Tilstand, og lagttage deres Arveret efter fornævnte afdøde Christen Mouritzen, inden 12 Uger fra Dato. Credi= og Debitorer i bemeldte Boe, indkaldes med samme Varsel; de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige, alt i Medfør Placaten af 26 Octbr. 1792, da enhver skal vederfares Retefter Lovene og Boets Tilstand. Hobroe, den 27de Marts 1819. J. P. Rommedahl. virkelig Cancellieraad Bye- og Herredsfoged.
Viborger Samler, 1815-03-30
Alle de i Aarene 1813 og 1814 til Garvning indleverede Huder og Skind, anmodes Eierne om at lade afhente inden næstkommende April Maaneds Udgang, og betale Garverlønnen. Viborg, den 29de Marts 1815. Niels Severin Gjørup.
Viborger Samler, 1815-04-03
Udenlandske Tidender. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp. og Børsenh.)
Viborger Samler, 1815-04-03
For det første er da Bonaparte atter de vægelsindede Franskes Behersker - Efterat alle de Tropper som gik imod ham, havde holdt sig bag ham, uden at angribe, kan man forklare sig ogsaa denne ny Epoke i Verdens Aarbøger - Det Nyeste herom er denne Postdag følgende:
Viborger Samler, 1815-04-03
Hamborg d. 27 Marts. Jforgaars kom her den overordentlige Tidende fra Paris dat. 20de Marts "at Hs. M. Kong Ludvig den 18de har sluttet begge Kamrene, Par rernes og de Deputeredes, og begivet sig paa Veien til Peronne (ved Floden Somme, 6 Mile Østen for Amiens, 20 Mile i N. t. O. fra Paris) fordi Han ikke ville udsætte Paris for de Skrækkescener, Kampen imellem Borgerne og en Deel af Armeen ville frembringe - Tillige meldtes "At nogle af Bonapartes lette Tropper vare allerede den 20de d. M. kommen til Paris og Han selv ventedes næste Dag. Andre Tidender sige: Han er komme der. Siden i Forgaars ere ingen Stafetter komne fra Frankrig.
Viborger Samler, 1815-04-03
Hamborg d. 28 Marts. Napoleon er i Paris. Monitøren (Hamb. Corresp.) af 21 Marts siger derom "Paris 21 Marts. Kongen og Prindserne ere i Natafreiste Hs. M. Keiseren er i Aften Kl. 8, ankommen til sit Slot i Paris. Han er rykket ind i Spidsen af de samme Tropper, som i Morges rykkede ud herfra, for at fægte imod ham. Armeen, som han siden sin Landgang havde samlet, kunne ej rykke frem over Fontainebleau Hs. M. mynstrede paa Hidreisen adskillige Troppekorps. Han er bestandig marscheret under en umaadelig Menneskemængde, som overalt gik ham imøde. Den brave Bataillor af den gamle Garde, som har ledsaget Keiseren fra Elba, kommer her i Morgen. Den har marscheret fra Kysten herhid i 21 Dage. Følgende Udnævnelser til høie Embeder ere af Keiseren allerede skeete. Hs. D. Prinds Ertskantsleren (Cambaceres) til Justitsminister Hertugen af Garta (Gaudin) til Finantsminister. Hertugen af Bassand (Maret) til Statssekretær. Hertugen af Decres til Søeminister. Hertugen af Otranto (Fouche) til Politiminister. Grev Mollien til Keiserens egen Skatmester. Hertugen af Rovigo (Savary) til Generalinspektør over Gensdarmeriet. Prinds Eckmühl (Davoust) til Krigsminister. Grev Bonde til Præfekt i Seinedepartementet. Statsraad Rea til Politipræfekt. Rigsmarskallen Prindsen af Moskwa udstædte d. 13de D. en Proklamation til Armeen - den begynder saa: Bourbonnernes Sag er evig tabt. Den retmæssige Magthaver, som Frankrig, antog, bestiger atter Thronen. Keiser Napoleon tilkommer det allene at herske over vort skjønne Land. Bourbonnernes Adel maae atter beslatte sig til, enten atter at udvandre, eller at leve blant os. Hvad bryde vi os derom, Frihedens hellige Sag og vor Frihed vil ikke længere taale deres sørgelige Jndflydelse - etc. (Deutsche Bcobachter.)
Viborger Samler, 1815-04-03
Over det Forudgangne for Bonapartes Ankomst til Parie, ere Aviserne kuns opfyldte med tomme Forsikringer og Troskab mod Kongen og, Napoleons i sædvanlig Stiil udstædte Proklamationer. For Historiens Skyld anføres de her i Korthed, som de ere fortalte i Aviserne.
Viborger Samler, 1815-04-03
Paris, d. 17de Marts. I Gaar Efterm. Kl. 3 holdt Kong Ludvig i de Deputeredes Kammer en ædel og mandig Tale, hvorved han blandt andet sagde: "Jeg har seet mit Fædreland igjen, har forsynet det med alle fremmede Magter, der uden Tvivl ville holde den Traktat, hvorved vi fik Freden tilbage. Jeg har arbeidet for mit Folks Lykke, havt de meest ro rende Beviser paa dets Kjerlighed og faaer dem daglig. Kunde jeg da i mit 60de Aar ende mit Liv bedre, end ved at de for Fædrelandets Forsvar, Jeg frygter ikke for mig selv; men jeg frygter for Frankrig. Han, som har oppustet Borgerkrigens Lue blant os, vil ogsaa føre udenlands Krigs Plage over os, bringe Frankrig under sig Jernaag, og tilintetgjøre den Forfatning jeg gav Edecte." Hele Forsamlingen soer Kongen paa ny Troskabsted; Monsteur gjentog den paa egne og sin hele Slægts Vegne og begge Brødrene omfavnede hinanden med hjertelig Rørelse. Præsidenten Lainsholdt en Tale, hvori han viiste: at Frankrig maatte, af Bonapartes Despotisme, frygte Krig med alle udenlandske Magter. - Hans Element, (sagde han) er Krig og Blod. Han vil overfalde Naboestaterne og slæbe vore Børn derhen. - Store Gud, hvilken Elendighed vil vort Fædreland være udsat for Jndbildningen ophidses endnu ved Moskaus Brand og, jeg seer Gjenskinnet deraf paa Louvres Støtter. Man voterede derpaa en Takadresse til Kongen.
Viborger Samler, 1815-04-03
Man forsikrer, at Bonap. har vidst at opvigle den gemeneste Pøbel og drage den paa sin Side selv skal han kuns have 8000 Md. Tropper. Den 9de har Massena udstædt en dierv Proclamation imod Bonaparte og tillige udsat en Million paa hans Hoved. - Staden Marseille har og udlovet 2 Millioner Franker til det Regiment, som bringer ham død eller levende - J Bourdeaux og Caen var alt subskriberet 15,000 Fr. til en lignende Præmie. Bonaparte paalagde Staden Lyon en Contribution af 3 Millioner Han kom selv aldrig ind i Staden; men blev i Forstaden, Mærkeligt er det imidlertid, at i ingen af de fra Regjeringen udstædte Kundgjørelser til Folket er taget Bevæggrund af Religionen til at formaae dem til deres Pligts Opfyldelse. Heller ikke er nogen Troskabssadresse indkommen fra Geistligheden, Paa alle Parises Mure læser man: Enten Assig, nater, Borgerkrig, Krig med Udlandet; eller Bonapartes Tilkagekomst til Frankrig - J og omkring Paris stode 35000 Md. og over 12 Legioner Nationalgadere, som Monsieuhavde mønstret. (Af det siden Forefaldne seer man at alle disse ere blevne Kongen utroe.)
Viborger Samler, 1815-04-03
Under sit Ophold i Lyon var Bonap. meget fiin mod Embedsmændene og talte, som hans Vane er, med dem om alle Ting - Den Kongelige Regjering beskyldte han for mange Feil. Mod Marskallerne Augerean og Marmont yttrede han sit uforsonlige Had. Napoleons Proclamationer til Franskmændene og Armeen, ere daterede d. 1ste Marts. J den tilFolket hedder det "Hertugenaf Castligiones (Angerean) Affald overleverede i Fjor Lyon til Fjenden. Var det ikke skeet, havde de Allierede ikke trængt saa heldigen frem. Hertugen af Ragusas (Marmonts, Forræderi overleverede Parts i Fjendens Hænder, som snart havde maattet tabe Kiernen af deres Armeer, naar Tropperne en kort Tid havde fæstet. Under disse Tilfælde blødte mit Hjerte; men min Siel rystedes ikke Jeg forviiste mig selv til en Klippeøe; mit Liv opofrede jeg fremdeles Eder - Franske! i min Landslygtighed hørte jeg Eders Ønsker og Begjering J lode mig høre min lange Slumme og troede jeg glemte Landets Vel - Jeg kommer nu til Eder, for igjen at tage mine Rettigheder tilbage. Alt hvad Enkelte have gjort sagt og skrevet siden Parises Jndtagelse, vil jeg ikke lægge paa Sinde; det skal ingen Jndflydelse have paa Erindringen om de vigtige Tjenester de viiste mig, J den til Soldaterne siger han blant andet "Soldater, Jeg hørte Eders Stemme i min Landflygtighed. Jeg er kommen, alle Farer og Hindringer uagtet. Eders General, som Folket valgte til Thronen, er givet Eder igjen. Kommer og forener Eder med mig Vi maae glemme, at vi vare Herrer over Nationerne; men vi maae ikke tillade, at Nogen blander sig i vore Anliggender" (den er underskrevet af Stormarskal Bertrand.) Den til Pariserne angiver som Grunde for hans Tilbagekomst: At man ikke holdte den med Ham sluttede Traktat, at man søgte at bringe ham et andet Sted hen, samt agtede at berøve Hans Gemalinde og Søn de dem tilstaaede Lande - Efter at have lovet dem gyldne Dage Skatternes Formindskelse, indvortes Rolighed, Handelens Oplivelse, deres Eiendommes Haandhævelse m. m. siger han - Jngen Hevn den er langt fra mit Hjerte - Man har sat Præmie paa mit Hoved - Jeg tilgiver mine Modstandere. Falde de endog i mine Hænder; saa vil jeg beskytte dem og udlevere dem til de Allierede eller til England, der skal min Hevn bestaae. (Dateret Bourging 8de Marts.)
Viborger Samler, 1815-04-03
Da Bonaparte d. 10de tog Lyon i Besiddelse (der var en let Sag, da de derliggende 3 Regimenter, som Monsteur opmuntrede til Troskab, saasnart de saae Bonapartes Husarer paa den anden Side Broen, raabde "Keiseren leve!") lovede han aldrig mere at tænke paa Continentalsystemets Gjenoprettelse; men derimod: at Belgien atter skulle komme til Frankrig.
Viborger Samler, 1815-04-03
Hertugen af Dalmatien (Marsk. Soult) er ikke, som Engelske Blade have anført, afgaaet fra Krigsministeriet for Forræderi; Kong Ludvig har takket kam for beviiste Tjenester og fremdeles forbeholdt sig Brugen af hans Talenter.
Viborger Samler, 1815-04-03
Der var en Sammensværgelse i Paris, som skulle brudt ud den 12te om Natten, hvori Kongen skulle have været bortført eller myrdet. LefeyreDesnouettes skulle rykket ind i Paris og styrtet Regjeringen - Marskal Moncey opdagede det itide.
Viborger Samler, 1815-04-03
Wien d. 20 Marts. Det er i disse Dage lykkeligen opdaget, at 40 forklædte Franskmænd, under Anførsel af en Hr. v. M..., een af Napoleons Tilhængere, ville have bortført fra Schønbruun til Frankrig den lille Napoleon, Konge af Rom. Paa 30 Skiftesteder stode Hestene i Beredskab hertil. Nu er Prindsen bragt fra Schønbruun hertil Slottet i Wien, og har sine Værelser imellem Keiseren og Kronprindsen.
Viborger Samler, 1815-04-03
I Gaar konfererede man over det Spørgsmaal, om Kongressen skulle under nærværende Omstændigbeder vedvare eller ansees for ophævet?
Viborger Samler, 1815-04-03
General Nugent er sendt i meget vigtigt Æren. de til Neapel. Fra Jtalien høres imidlertid intet Ufredeligt.
Viborger Samler, 1815-04-03
J det Tilfælde, at de franske Uroligheder skulle kræve de fremmede Magters Medvirkning, ere de kraftigste Forholdsregler tagne. Fyrst Schwartzen berg faaer Kommanden over de Allieredes Hovedarmee i Syd=Tydskland og Schweitz; Hertugen af Wellington skal kommandere i Belgien og ved Nederrhin; Erkehertug Carl vil kommandere i Jtalien. J Bøhmen er allerede ansagt Qvarte, rer for 50000 Russer, for i Nødsfald destosnarere at komme i Jilmarscher til Sydtydskland. Fyrst Wrede og Prinds Carl af Bayern afreises snart for at anføre den Armee, som samles paa Grændsen. Kronprindsen af Würtemberg begiver sig og til Armeen.
Viborger Samler, 1815-04-03
Schweitzerne have besluttet, at tilsidesætte alle indbyrdes Kjævlerier og opstille 20 til 30,000 Md. som Observationskorps paa deres Grændser. Foruden det betydelige Troppeantal, som Østerrig sender til Jtalien, skal og 30000 Mk. gaae til Rhinen. Preussen har med sit Landværn 300,000 Md. at stille ved Rhinen. Fyrst Hardenberg vedbliver med Kraft at virke for hele Tydsklands Bedste.
Viborger Samler, 1815-04-03
Keiserinde Marie Louise er og draget fra Schønbruun til Slottet i Wien. Alle Hendes og Prindsens franske Betjente, som i Schønbruun feirede Napoleons Undvigelse, ere givne Afsked og tydske Betjente antagne i deres Sted.
Viborger Samler, 1815-04-03
Preussen, d. 23 Marts. Den hele Preussiske Armee er sat paa Feldtfod. Rusland vil stille 250,000 Mk. og en stor Deel Kanoner i Feldten. Man siger dets Artilleri skal bestaae af 900 Kanoner. Man venter de marschere gjennem Sachsen til Rhinen. Blücher Fyrst af Wahlstadt vil anføre Preusserne.
Viborger Samler, 1815-04-03
London, d. 21 Marts. J Anledning af en Motion i Gaar i Underhuset af Hr. Whitbread angl. Forelæggelsen af Congresforhandlingerne i Wien, svarede Lord Castlereagh, blant andet "Den ærede Repræsentant spørger mig hvilken Politik England vil antage med Hensyn til den nuværende Gjæring i Frankrig?" Jeg holder for, at Fredens vedvarende Velsignelse er afhængig af den Ende samme tager og, at England aldrig kanvente Rolighed, naar Bonaparte atter skulle regjere Frankrig. Udfaldet vil vise, om Frankrig skal beholde en moralseller militærisk-despotisk Regjeringsform. Skulde dette Menneske atter hæves paa Thronen; saa maatte Europas Folkefærd forvandle sig til lutter bevæbneds Nationer." (Denne Lordens Tale fik lydelige Bifald.)
Viborger Samler, 1815-04-03
Paa Themsen presses stærk Matroser - Mange Førselskibe leies for at bringe Krigsfornødenheder til Belgien.
Viborger Samler, 1815-04-03
Admiral Lord Cochrane, som var arresteret i Kings Bench, har under Tumulten om Kornloven fundet Leilighed til at smutte ud af sit Fængsel, og har i Eftermiddag, for Sessionen begyndte, indfundet sig i Parlementssahlen, hvor han satte sig til at læse. Da Politiet ville arrestere ham, gjorde han saa stærk Modstand, at de havde Ondt ved at slæbe ham bort. Han havde en stor Deel Snuustobak i Lommen, som han ville kaste dem i Øinene.
Viborger Samler, 1815-04-03
Indenlandske Tidender. Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)