JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Tyrkiet har, efter den østerrigske Jagttager, faaet officielt Budskab om den mellem de 5 Magters Gesandter i London med Hensyn paa de ægyptiske Anliggender sluttede Konvention. Som Følge heraf har Divanet bestemt at afsende den forrige Gesandt i Wien, Risaat Bey, til Alexandrien, for i Sultanens Navn at gjøre Paschaen bekjendt med de tagne Beslutninger. Forsynet med de meest udstrakte Jnstructioner bliver han for at give sin Mission desstørre Eftertryk ledsaget til Cypern af et Corps Albaneser og en betydelig Deel Munition. J Constantinopel veed man vel, at Opstanden i Syrien er dæmpet for Øjeblikket, men man troer sig forvisset om, at naar Syrien erfarer hvilken betydelig europæisk Understøttelse Porten kan vente, vil det reise sig med fornyet Kraft. - Englands og Frankrigs Flaader, skrives fra Smyrna, ere i uafbrudt Bevægelse, og synes at bevogte baade sig selv gjensidig som og Mehemeds Foranstaltninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Ægypten. Uagtet Mehemed af den franske Konsul, Cochelet, er bleven underrettet og Udfaldet af Londonnerkonferentsen og samtidigen opfordret til at give efter og følge Frankerigs Raad vedbliver han dog at vise sin gamle Stivsindethed, og ikke at fornægte sin Natur. Det synes ogsaa, at have forvoldet ham ikke liden Glæde, at Cochelet forsikkrede ham om at Frankerig ikke havde undertegnet Traktaten og at det, hvis den kom til Udførelse, vilde forholde sig aldeles neutral; thi han synes virkeligen at nære den Overbeviisning, at uden Frankrigs Medvirkning kunne de øvrige Magter intet udrette imod ham. Tillige har han erklæret for Cochelet, at han under de nuværende Forhold ikke vil tilbagegive den tyrkiske Flaade, og hvad Fremtiden angaaer roligen vil finde sig i hvad Forsynet maatte bestemme ham. Ruslands og Englands Consuler have ogsaa overbragt ham sine Herskeres Ultimatum, hvori de forlange Syriens og den tyrkiske Flaades Tilbagegivelse; men de ere ikke blevne værdigede noget Svar. Mehemed ruster sig af alle Kræfter; i Alexandriens Havn ligger 19 Linieskibe, hvoraf 12 ere ægyptiske og 7 tyrkiske, hver med 100 Kanoner, desforuden 30 Fregatter, Brigger og Korvetter, ialt 3000 Jldsvælg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Portugal. Natten mellem d. 11te og 12te udbrød i Lissabon en Jnsurrektion, hvis Raab var "Dronningen leve", "leve Forfatningen af 1838. ned med Ministrene". Ophavsmændene og Deeltagerne vare alle af Haandværks og den lavere Klasse; ved Linietroppernes Troskab lykkedes det snart at splitte dem, 300 i Tal, fra hinanden og gjenoprette Ordenen. Af Rolighedsforstyrrerne reddede de fleste sig ombord paa en ved Arsenalet liggende fransk Fregat, kun 40 bleve fangne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Jndenlandske Efterretninger. Altona- og Hamborg-Aviser vedblive at give Beretninger om Kongens gjentagne Besøg i Hamborg, og om at Han baade der og især i Altona tager de offentlige Jndretninger i Øiesyn. Den 25de indtoge Deres Majestæter Frokost hos Conferentsraad Donner i Neumühlen. Ogsaa have Deres Majestæter besøgt Blankenese, hvor der var anrettet en Kollation hos Etatsraad Baur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Det hedder nu, at Hs. Majest. Kongen agter at høitideligholde Sin Fødselsdag i Pløen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Fregatten Bellona har d. 27de forladt Kbhvns Rhed forat tiltræde sin Reise omkring Sydamerika. Den vil være det første danske Orlogskib, der passerer Cap Horn og viser sig ved de vestlige Kyster af Sydamerika, hvor derimod det danske Handelslag ved de dristige Fragtfarere fra Aabenraa allerede i længere Tid har været bekjendt. (Kbhp.) Til Kbhvn, indklarerede nylig det første af Jern byggede Seilskib, nemlig Briggen Vulcan, af 319 Lons Drægtighed, fra Sunderland. Kiølen, Agter= og Forstavn samt Spanter ere af Jern, udenborde og indtil den øverste Gang om Skibet er det beklædt med Jernplade. Dæksbjælkerne og Garneringen er ogsaa af Jern. Kun den øverste Gang og Dækket er Træ. Ogsaa Storbaaden er af Jern. (HT.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Geheimeraad Rothes Død er allerede mældt. Dr. Baden døde i Tirsdags. Den første var en ægte dansk Hofmand af den gamle Skole, meere udmærket ved en aldeles personlig Hengivenhed for sin Konge, end ved Kraft og Enne til at tjene Statens Overhoved og befordre dens Vel i sin Virkekreds. Han var i meget høiere Grad en Konge Tjener, end han var en indsigtsfuld Embedsmand. Den Sidstes Carriere var meget uregelmæssig; men han besad en Mængde ikke vel ordnede Kundskaber. Det bliver ikke hans mindste Fortjeneste, at han var een af sal. Professor Raskes første Opmuntrere og Patroner. Hans Jd som historisk Samler var utrættelig og udbredt. (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Jblandt den afdøde Geheimeraad Rothes Fortjenester, anfører Berl. T., at det var ham, hvis Skrifter og personlige Virksomhed som Assessor i Hof= og Stadsretten det især skyldes, at Anordningen om Forligelsesvæsenet, strax blev practisk opfattet i dens rette Aand, og altsaa den ved samme tilsigtede Beskyttelse for Humanitet og Retfærdighed ligesaa hurtigt som almindeligt blev vort Fædreland, til Deel. Ved sin elskelige Character, ved sine store Kundskaber og navnlig ved sin Virksomhed som Præsident i begge Stænderforsamlingerne har Prof. Schoum erhvervet sig et Navn, som vil overleveres fra Slægt til Slægt og om hvilket der sneer sig en uvisnelig Borgerkrone. Hvor ofte har han ikke mildt og forsonende ladet sin Stemme lyde i Stændersalene, hvor ofte har han ikke ved et Ord i rette Tid gjennemsat en retfærdig, men vaklende Sag; men han har ogsaa vundet Paaskjønnelse hos Folket, hvis Talsmand, han er; om ham og hans Færd er der sikkert kun een Mening, der udtaler sig i den Hyldest og Hæder, som vises ham overalt hvor han færdes. Men denne Paaskjønnelse vises ham ogsaa af hans nuværende nærmeste Omgivelser: de Stænderdeputerede. Disse have nemlig under hans Ophold i Rom paa hans sidste Udenlandsreise ladet ham portraitere af en derværende dansk Kunstner. Portraitet ligner frappant; det er et trofast Contrafel af de milde, rolige Træk, der afpræge Schouws Jndre, og det skulde i forrige Uge ophænges i Stændersalen i Roeskilde. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Kbhpostens forrige Søndagsnummer er foreløbigt bleven lagt under Beslag. Det indeholder blandt Andet en Artikel med Overskrift: "Enden er ikke altid Begyndelsen lig."J en Artikkel i Fædrelandet, underskrevet pe, hvori den danske Folkecharachter underkastes en Analyse i Sammenligning med andre Nationer, der alt have modtaget frie Forfatninger, hedder det blandt andet: "Her er ingen Elementer til voldsomme Uroligheder; ingen krigersk eller krigsvant befolkning, ingen ældre eller yngere Slægt af Krigere, som har tumlet sig i Slag og Blod; men en freds vant, rolig, mildsindet befolkning, som Politiet, uden Hielp af Husarer, magelig kan holde i Orden; her er ingen modstridende Folkeklasser, af hvilke den ene har Fordeel af den andens Tab; men den Enes Fordeel forenes fredelig med den Andens, afhænger ligefrem af den Andens. Og er det danske Folk for bevægeligt, livligt, opbrusende, lidenskabeligt, nei, Søvn, Søvn, det er hvad vi her have at frygte for. Den gode, danske Hieronymus har nu i henved et Par hundrede Aar ligget i Slummer med Nathuen ned over Øinene, først nylig have vi seet ham vaagne og sige: "God Morgen!" Men selv over dette God Morgen" have jo Mange følt sig forskrækkede og raabt Tys". Og da han lavede sig til at stikke Benene ud af Sengen, fandt de, at Bevægelsen var alt for voldsom og foruroligende, og meente, at det var slette Mennesker, som sagde: "Velkommen op, hvorfor man troede at burde anvende alle Midler for at faae ham til at lægge sig rolig hen, saa det ikke er umuligt, at han vender sig paa den anden Side og atter sover ind. Theatersaisonen vil begynde med Operaen "Sheriffen" Fru Heiberg vil ikke kunne glæde Publikum i den første Maaned, da hun, paa Grund af noget svækket Sundhedstilstand, har faaet Permission fra Theatret i nævnte Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
En ny Sangerinde er engageret, en Jfr. Johansen, der besidder, en behagelig, temmelig høi, Sangstemme og et særdeles smukt Udvortes; men i Vinter vil hun dog neppe komme til at optræde. (Berl. T.) D. 24. August om Middagen Kl. 12 sprang hos Hattemager Marr i Pilestrædet i Kjøbenhavn en Kiedel, hvori efter Forlydende opvarmedes Schellak eller Spiritus. Flere Mennesker ere komne til Skade og Bygningen har lidt endeel ved den udbrudte Jld, der dog strax blev slukket. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Det er ikke lang Tid siden, at der i det sydlig Sjælland forefaldt følgende Begivenhed, som maaskee ikke lidet kan bidrage til at karacterisere Bonden: En Landsby Væver havde forlovet sig med en Gaardmands Datter og efter Skik og Brug blandt Bønderne taget hende til sig. Det varede imidlertid ikke længe, for han blev kjed af hende og sendte hende hjem igjen. Hermed vare dog hun og hendes Familie ikke tilfredse, og de anlagte Sogsmaal mod Væveren, idet de som Skadeserstatning forlangte 2,000 Rbd. af ham. Processen var i fuld Gang, begge Parter havde deres Sagfører, da lige med Eet Processen afbrødes ved -at de Stridende, ledsagede af deres Procuratorer, kjørte til Kirken og holdt Bryllup. (Dagen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Jkke langt fra Sorø boer Digteren, Landmanden Bredahl, der i sit Ansigts Sved dyrker sin Jord, men i den senere Tid ikke har glædet Publikum med nogen ny Frembringelse af et rigtbegavet Genie. Saavidt Red. mindes, bleve Digterens Kaar for endeel Aar siden mildnede ved Foranstaltning af nu afdøde Biskop Peter Erasmus Mülller, men med Smerte erfarer man af en Artikel i Fædrelandet, nedskreven af Prof. Hauch, at Bredahl i den senere Tid har været nedtrykt af Næringssorger og Kummer, saa at han har maattet forsømme at uddanne det rige Jndre, hvoraf forhen de skjønne Toner udstrømmede. "Det er - siger den ædle Prof. Hauch i sin Anmeldelse af Bredahls dramatiske Scener tildeels med Hensyn herpaa, at disse Linier ere nedskrevne, for at dog Nogle maatte indsee, hvormeget man kunde virke for Folkets ædleste Tarv, hvis man ikke tillod de Frugter en slig Natur kan frembringe, kun at vorde halvmodne formedelst Mangel paa passende Jordbund og paa det Solskin, som ingen Frugt og maaskee den ædleste mindre end enhver anden, er i Stand til at undvære. Hvad der især giver Bredahls Digte deres Værd, er det store og sjeldne Menneskehjerte, der mærkes deri, og hvis vældige Slag de abstracte Modsætninger ikke formaae at dæmpe. Det er netop dette Hjerteslag, der sikkrer de enkelte Steder deres høie Plads, eftersom det her vorder saa stærkt, at det klinger hørligt igjennem. Disse Steder faae derfor en symbolsk Betydning, idet vi vel mærke, hvorledes det hele Menneskelig med sin korte Fryd og lange Smerte speiler sig i det Jndividnelle. Vi føle saaledes, at det ikke blot er det enkelte Menneskes Skjæbne, men den hele Verdenstragoedie, der har sat Digterens Sjæl i Bevægelse, og dette udbreder en grandis Vemod, en høi Værdighed over hine Glandspunkter, som ufeilbarlig maae gribe enhver poetisk Natur."H. A.)J Slesvig foreviser en Hr. H. Künstler i denne Tid et lidet Menageri af dresserede Lopper. De Kraftprøver, som disse Smaadyr producere, vidne om, at Loppen i Forhold til sin Størrelse vistnok er den muskelstærkeste Skabning, paa Jorden. Beundringsværdigt er det at see 6 af disse ellers saa urolige Smaadyr, ved haardtynde Traade lænkede til en Stadskarosse af Metal, 1 a 2 Tommer høi og 2 a 3 Tommer lang, roligt trække den hen af en glat Flade; i lige Maade sees 4 af disse Mørkebrune", spændte for en Kanon, eller en enkelt Loppe i Jilløb at trække en lille Cabriolet efter sig. 4 af disse Dyr bære ogsaa paa deres Ryg en Høne af circa halvanden Tommes Størrelse, og en Eneste paa een af sine smaa Pusselanker 20 til 30 af sine Kammerater, sammenlænkede 2 og 2 til hinanden ved Metalstave, Forstørrelsesglas ere ved Haanden til Afbenyttelse for enhver Tilskuer, og Hr. Künstler giver velvilligen Oplysning om Alt. Frygt for, at disse Smaadjævle pludseligt skulle springe ud iblandt Tilskuerne og søge sig Friheden paa deres hjemlige Gebeet, synes ganske ugrundet, ligesom Plakaten desuden allerede udtaler sig beroligende herom; ja denne Frygt bliver fast latterlig, naar man betænker, at disse Bestier altid ere lænkede. (Jtzeh. Ugebl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Det er at vente, at der ved fremtidig Uddeling af Landbrænderie Bevillinger, vil blive taget mere Hensyn til Localiteter end hidtil, især naar man veed, at dette er Kongens udtrykkelige Villie. Et Vidnesbyrd derom har Hs. Maj. selv givet paa sin Reise i Jylland. Under en Discussion og Brænderianliggendet, hvori Hs. Maj. ved sit Besøg i en jydsk By, med en for alle Tilstedeværende overraskende Sagkundskab, behagede at deeltage, beklagede man sig nemlig for Hs. Maj. over, at ved flere til Land brænderier uddeelte Bevillinger Kjøbstædernes Jnteresser syntes at være stillede i Skygge, hvortil Hs. Maj. yttrede, at han naturligviis ikke kunde troe, at de vedkommende Autoriteter vilde give Landboens Jnteresse noget Fortrin paa Kjøbstadens Bekostning. Man fremhævede nu nogle Exempler og deriblandt et, der indeholdt en Tilladelse til Anlæg af et Brænderi paa en Gaard, som laae imellem 3 Kjøbstæder og i betydelig Nærhed af dem alle 3, hvorpaa Hs. Majestæt, selv overrasket ved dette Tilfælde, yttrede: at det ingenlunde var Regjeringens Mening, at der paa saadanne Steder skulde meddeles Brænderie=Tilladelse. "Men - tilføiede Hs. Maj. – man er jo i Meget nødt til at gaae efter sin Amtmands Jndstilling." Forhaabentlig vil dette Vink ikke have forfeilet sin Virkning. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Ledige Embeder. Vicepastoratet for Sandbye Menighed under Lolland=Falsters Stift. Gl. Angivelse 250 Rbd. - Et Professorat ved Modelskolen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Udnævnelser. Den 14de August er Tiendecommissair, Cand. Jur. H. J. R. Føns til Ørslevkloster udnævnt til virkelig Justitsraad, og Forligelsescommissair P. Seest i Veile til virkelig Cancellieraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Skibsefterretninger. D. 23. August strandede paa Skallingen, Hjerting Tolddistrikt, ved de saakaldte høie Knolde, Jagten "Anna Maria", hjemmehørende i Uddevall i Sverrig og kommende fra Østerrisøer i Norge, bestemt til Hjerting med Trælast. Kapitainen Götteberg med Mandskab blev bjerget. - Ved Hjerting er strandet en Evert af Sønderhoe, Skipper Thygesen, fra Norge med Trælast. Folkene ere frelste, Ladningen bjerget, men Fartøiet er Vrag. (Forlangt indrykket.) Til Coldingaaen eller Kongensagen. Naar Du til Beviis for din Paastand, at kunne med Rette bære Navnet Kongeaaen", anfører alene Ludv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Holbergs Geographie ved Jonge, fristes jeg uvilkaarligen til med Erasmus Montanus at gjøre Dig det samme Spørgsmaal, som han gjør Peer Degn, o qvaschola dimissuses, mi Domine? Ludv. Holberg er unægtelig i mange Henseender en fortræffelig Auctoritet, men her er det agbenbart, at han har feilet, og kan jeg trygt sige i dette Tilfælde om ham interdum dormitat bonus Homerus. Muligt er det ogsaa og det er jeg meere tilbøielig til at tro– at Holberg aldrig har givet Dig hiint andet Navn, men at det er et Tillæg af Udgiveren. Jeg er ikke saa heldig at eje hiin Bog og kan af de af Dig citerede Steder saaledes ikke afgjøre om han, hvad meest rimeligt er, forvexler vore Navne og gjør os Naboer til een og samme Person, noget der aldrig har funden Sted. Tag hvilketsomhelst Landkort, f. Ex. Videnskabernes Selskab, eller det i Aaret 1837 af Jessen udgivne Danmark Kort, eller Capit. Olsens physisk geographiske Kort, eller Amtskortene, Du vil da endog ved det meest flygtige Øjekast, blive overbeviist om, at vi ere to adskilte Aaer, og at Du er døbt slet og ret Coldingaa, og at Navnet Skodborgaa eller Kongeaa tilkommer ene mig. Tag Pontoppidans danske Atlas eller enhversomhelst af de nyere Geographier, Kofods, Riises, Jngerslev, eller Prof. Schouws oplysende bemærkninger til Olsens physisk geographiske Kort, og Du vil finde, at jeg har Ret. - Naar det smerter Dig, kjære Naboe, at det har forvoldt mig saameget Hovedbrud med at udfinde hvorledes Autor har kunnet begaae en saadan formeentlig" (2) Sottise, da kunde Du have sparet Dig denne unyttige Smerte; thi jeg kan med god Samvittighed forsikkre Dig, at jeg uden mindste Hovedbrud kom til hiint Resultat; ligesom jeg heller ikke har udtalt Resultatet for aldeles afgjort, men kun som formodentligt og tænkeligt. Jeg er ei heller saa egoistisk, at jeg ikke skulde kunne taale, at en Anden bærer kongeligt Navn ved Siden af mig, naar dette med Rette tilkommer denne Anden; tvertimod jeg vil gjerne laane Dig som mangeaarig Nabo og Collega mit Lys naar Du oftere ved lignende Leilighed som sidst skulde finde det passende eller gavnligt; kun maa Du forud underrette mig derom; thi ellers vil det Raad, som Du selv giver mig, ikke at lade mig forstyrre i det mig anviste rolige Løb ikke kunne blive fulgt. Jdet jeg overlader til Upartiske at afgjøre hvorvidt jeg har blameret Andres Ære, forbliver jeg a revoire. votre tres humble serviteur. Kongeaaen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 28 August, Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 185 enh. a 186 Rbd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Ribe Torvepriser d. 29. August: Rug pr. Td. 2 Rd. 40 ls.; Byg 2 Rd.; Havre i Rd. 40 ls.; Boghvede 1 Rd. 40 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 26 ls.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 7 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Bekjendtgjørelser. De, som maatte have modtaget Læsefrugter eller andre Moerskabsbøger tillaans af mig, ville behage at tilbagelevere samme snarest muligt. H. P. Møller, Skolelærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Skipper Koch afgaaer fra Colding til Kjøbenhavn Løverdagen d. 5te September og Eftermiddagen Kl. 6. Medtager Passagerer og Fragtgods. Colding d. 20de August 1840. C. F. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Auctions-Placat. Løverdagen den 12te Septbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 bliver ved de saakaldte høje Knolde paa Skallingen under Orbye Strandlehn, bortsolgt Jnventarium og Ladning samt Skroget af det der indstrandede svenske Jagtskib "Anna Maria" fra Uddevalla ført af Skipper Götteberg, bestaaende af Segl, Tougværk, Ankere, Jern=Kjettinger, Tønder og Kar, circa 300 Tylter Fjelle, endeel Bielker og Lægter m. m.m. Det bemærkes at Skibet er bygget for 2 Aar siden, saa at Alt dertilhørende er Nyt og Godt. Thi indbydes Lysthavende. Herredscontoiret i Varde den 30. Aug. 1840. Wedel-Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Bekjendtgjørelse. At forhenværende Skolelærer i Nebel, Knud Henning Lassen, ved Stiftamtets Resolution af 3die dennes, erklæret umyndig, og at Møller A. Petersen Spangsbergmølle, under Dags Dato er beskikket til den Umyndiges Værge, bekjendtgjøres herved. Skads Herredscontoir paa Giellerupholm den 26de August 1810. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Fra Pressen er udkommen: Nye Kogebog for store og smaae Huusholdninger Anviisning til at koge, bage, stege, indsylte, henlægge, indslagte, anrette o. s. v., af C. Jacobsen, forhen Kok hos Hs. Excell. Hr. Generallieutenant Ahlefeldt Laurvig til Grevskabet Langeland, Femte Oplag. Uagtet samme er forøget med en Mængde nyere og moderne Retter, er Prisen dog den samme som forhen, nemlig 1 Rbd. i Matetrie, 7 Mk. i simpelt Bind og 8 Mk. i fransk Velskind, til hvilken Priis den kan erholdes i alle Boghandlinger i Danmark, i Ribe hos Dhrr Termansen og Andersen, og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel. Nylig er udkommen: Apparat til Skriftlæsning især til Brug i Almueskoler. Samlet af N. C. Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense. 80 Sider i stort Qvart, lithographeret paa stærkt Velinpapir. 1 Rbd. 1 Mk. indb. Apparatet bestaaer af det, der i Almindelighed i det daglige Liv skrives, som: Formularer til Breve, Aver Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. tissementer, Skudsmaal og andre Gjeldsbreve, Regninger, Qvitteringer, Contracter, Skjøder, Testamenter, Jndberetninger &c., samt enkelte Tankesprog og nogle faa Anekdoter. Alle disse Formularer ere lithographerede efter mange forskjellige originale Haandskrifter og omhyggelig ordnede, eftersom disse vare mindre eller meere vanskelige at læse. Skjøndt Apparatet nærmest er bestemt for Almueskoler, vil det ogsaa for Mange kunne afgive passende Formularer. Lithographeringen er skeet i det lithographiske Jnstitut i Merseburg, og har været forbunden med meget betydelige Bekostninger; men desuagtet er Prisen, som anført, sat saa lavt som muligt, for at ikke denne skal være til Hinder for, at Apparatet kan blive almindelig udbredt og vorde anskaffet selv i mindre formuende Skoler. Det faaes paa de fleste Baglader i Danmark, i Ribe hos Dhrr. Boghandlere Termansen og Andersen, og i Odense hos den ene af Forlæggerne, Cancellieraad. S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Undertegnede opfylder Forlæggerens Ønske om at ledsag ovenstaaende Bekjendtgjørelse med et Par anbefalende Ord, særdeles beredvillig, efterdi et føleligt Savn ved dette Skriftlæsnings-Apparat er blevet afhjulpet. Erfaring lærer nemlig, hvor vanskeligt det er at faae Skolerne forsynede med Breve og andre skriftlige Opsatser til Læse=Ovelser, idet private Breve sjeldent egne sig til dette Brug, og Skrivelser, af offentlig Natur sædvanligen af de Vedkommende bevares, hvorimod Bekjendtgjørelser og lignende Opsatser gjerne bevæge sig i een og samme Sphære. Savnet er nu afhjulpet og det paa en særdeles tilfredsstillende Maade, som den over Apparatets Jndretning givne Udsigt viser, og som Enhver let selv vil kunne overbevise sig om. Allerede er Apparatet anskaffet til mange Almueskoler; men jeg antager, at det ogsaa Jnstituter og ved den private Underviisning vil blive anvendeligt, ja tildeels nødvendigt for at erholde en Øvelse i Skriftlæsning, som ikke vel bør savnes i de mere dannede Kredse, naar den endog i Almueskoler erhverves. Jeg kan derfor ikke andet end med fuld Overbeviisning anbefale det berørte Apparat til udbredt Benyttelse saavel i Almueskoler som i Realinstituter og ved den private Underviisning. Odense Bispegaard den 18 August 1840. N. Faber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver den Bager Windeløv tilhørende og i denne Byes Søndergade under Nr. 2 beliggende Gaard med tilliggende udskiftet Jord efter 2 Skillings Grundtaxt overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 stillet til trende offentlige Auctioner saaledes: 1ste Auction Torsdagen d. 24 Septbr. førstk.) hver Gang, 2den Ditto Torsdagen d. 8 October om Form. 3die Ditto Torsdagen d. 22. s. M. ) Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadhuset derimod den sidste Auction i den bortsælgende Gaard. Hvilket herved til Pantecreditorernes og Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Colding den 26de August 1840. Ch. Estrup. De, som staae tilbage med Jordleieafgifter til Ribe Hospital, opfordres til inden 14 Dage at afgjøre Restancerne, da de ellers ville blive sagsøgte. Ussing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-01
Undertegnede har af en god Race 4 a 5 Ugers gl. Grise at sælge; Galtegrise for 1 Rd. Cour. og Sogrise for 40 Ls. Stykket. Søndre=Fardrup d. 23de August 1840. J. P. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-04
Kongelig allernaadigst privilegeret. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 72. Fredagen den 4de September. Udgives af Chr. sal. Hophoff. Redigeres af C. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-09-04
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiet. Kvadrupelalliancen har i Constantinopel opvakt megen Sensation og Glæde. Hovedpunkterne i denne Konvention bestaae i følgende Mehemed Ali erholder for sin Familie arveligt Herredømme over Ægypten, Paschaliket St. Jean d'Aere derimod kun paa sin Livstid.