JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Tyrkiet. Porten har beordret alle Jndvaanere, som ei kan bevise, at de siden 40 Aar har været etablerede, at forlade Constantinopel, hvor ingen Slavonier maae forblive. Personer, som tilhøre Republiqven Venedig, lides der ei heller. De misfornøiede i Belgrad har forenet sig med nogle Røverbander, som true Adrianopel og have affordret denne Stad 3000 Punge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Pascha af Bagdad har under 10de Dec. meldet Reis Effendi, at den nye Sæct i Arabien tager Overhaand og truer Mecca. Han forlanger en Succurs af 50,000 Musselmænd med behørig Munition til at modstaae denne Magt. De Franske have spenderet mange Penge paa at opvække Oprør, men forgiæves. Det sidste Forsøg mislykkedes og endtes dermed, at en Deel Janitskarer kastedes i Havet. De Franske havde og lovet Porten, inden Junii Maaneds Udgang at sende fra Toulon 23 Linieskibe 16 Fregatter og 24000 Mand Landingstropper til Crim, og Descorches havde ligesaa lovet i Tilfælde af Fredsbrud med Rusland 100,000 Poler til Portens Tieneste, men nu begynder man at troe, at det alt er Pral og tomme Løvter, som de Franske hverken kan eller vil opfylde. Jmidlertid sætte Russerne sig i formidabel Stand paa Grændserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Bekientgiørelser. Auction. Hvorved bekiendtgiøres at Fredagen d. 2den Mai nestkommende, Kl. 9 Sl. Formiddag, bliver udi Rosenholms Skovrider Berlig i Hæstehaugen, ved ofsentlig Auction bortsolgt : en Deel af a gl. Skovrider Hans Christian Graners Efterladenskaber saasom: Ind- og Udboe, Ulden og Linnet, Sænge og Gangklæder, Sængestæder, Tin, Kobber og Messing, en Deel Træe=Vare, 3de gode Køer og en Qvie, 21de Faar med Lam. 2de gl. Giæs og en Gasse med deres Yngel, og endelig en Deel rare og gode Jagt Geværer, med øvrige til Jagten henhørende, saasom Hønsegarn med Koe og Løgte, Kugle og Haule Former m.v. Liebhaberne ville behage, at indfinde sig bemeldte Til og Sted, hvor Auctionen foretages, efter de Conditioner som der skal blive bekiendtgjort. Mygindgaard d. 22de April 1794. R. Muller Ongefær 8 a 10 Skpr. Byg i 2de Sække, er Natten imellem den 21de og 22de funden paa Landeveien imellem Torum og Aarhuus. Eieren dertil som legitimerer sig, kan faae samme, naar de derom melder sig hos Michel Ladefoged i Aarhuus. En Brandspand funden i en Brønd Mr. H. K. 176. kan Eieren bekomme imod dette Avertissements Bekostning hos Peder Mostgaard ved Vesterport. J Følge Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling, af 11te April sidst, bliver herved alle her i Byen afdøde Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds Creditorer subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede, for os under Skiftet efter fornevnte Barfoed at møde, forinden bemeldte Tids Forløb for enhver især sit formeenende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Horsens d. 16de April 1794. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Da Budolphi Kirkes Taarn her i Byen skal forsynes med nyt Seirværk, som skal gaae uoptrukken i otte Dage, Hiulene derudi være af massiv Mæssing, Driverne af vel hærdet Staal, saavelsom Tapperne og Axlernes Foder, eller Bossingerne af Mæssingmalm, og Lodderne af Blye, og sammes Forfærdigelse er berammet at sette til offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue den 13de Juni, næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet; Saa ville de, som enten fra Kiøbenhavn eller andensteds, kunde har ve Lyst til at paatage sig dets forsvarlige Forfærdigelse bemeldte Tiid og Sted indfinde dem, da et par Dage førend Licitationen, saavel Conditionerne som Tegningen dem kan blive foreviist. Aalborg d. 17de April 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Placat. Formedelst Hvorslevgaards Bortforpagtning, bliver sammestæds Fredagen den 2den Maii næstkommende ved offentlig Auction bortsolgt, den der værende Jndboe og Besætning, bestaaende af Tin, Kaaber i Messing og Jernfang, Steentøi, Kiøkken og Brygger, redskaber, Borde, Stole, Skabe, Kakkelovne, Sen stæder og en Deel gode Sengeklæder, Bester, Kiør, Stude, Sviin og Faar, Vogne, Plouge, Harver med meget meere, til hvilket alt Liebhaberne herved indbydes. Auctionen begynder som meldt i Hvorslevgaard om Formiddagen Kl. 9 Slet, hvor sammes Conditioner da bekiendtgiøres. Danstrupbundgaard, d. 17de April 1794. N. C. Soetmann, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Tirsdagen den 29de April førstkommende Kl. 9 Slet, Formiddag, lader forrige Sognepræst afg. Hr. Henningsens Enke i Torsagger Præstegaard opbyde ved offentlig Auction og bortsælge al Præstegaardens Besætning, nemlig: Baster, hvoriblandt findes 2de smukke sorte raunskoppedHopper, som ere vel tilkjørte, og tienlige for et Herskab; Kiør og Faar, en Chalse, og et nyt Bringe= eller Kryds, tøi med Messing Beslag, en Kariol, en god Postvogn og andre Vogne, Plouge, Harver og alle Slags Gaards- og Mark-Redskaber: Endeligen bliver Sallig Hr. Henning sens Bøger d. 30te April opraabte og solgte, saaledes, som de i trykte Cataloger findes anførte. Todberg d. 15de April 1794. Gregersen. N. B. Hos Kiøbmand Laurentin i Aarhuus, bekommes beste Sort rød og hvid Kleverfrøe, ligesaa Tydske Hørfrøe og grøn Sæbe i Fierdinger og Ottinger, alt for billigste Pris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
NB. Skulle der være flere Creditorer i Stervboet efter afgangne Madame Anna Marie Møller, Degnen Su Hans Dahlsens Hustrue i Galthen, end de som allerede have meldt sig, da indvarsles de at møde i Skiftesamungen, som holdes i Galthen Degneboelig den 6te Juni næstkommende, til hviken Tid Skiftet og mueligt bliver sluttet. Formedelst Fattigdom formaaer Stervboen inte formeligt Proclama at udstæde. Haslund Præstegaard ved Randers d. 14de April 1794. A. Bredsdorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Provst i Galthen Herred,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Her paa Adresse-Contoiret faaes til Kiøbs: Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet. 8 sk. Samme, uheftet og uillumineret = 6 Disse faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Postmester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchne, og i Randers hos Bogbinder Hr. Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-23
Jndbundne Bøger. Mairs Methodiske Bogholderie = 7 Mk. Wild eller Glædens Barn 2 Deele = 4 Mk. Rariteter 2 Deele 1 Mk. 8 s. Almanaklæsnings Skadelighed = = 4 Epistel om Daavens Skadelighed 4 Masmanns Prædikener = = = ere at faae her i Aarhuus for vedsatte Priser hos Bo binder. J. F. Nordstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Jndenlandsk. Kiøbenhavn. Til at bestride de overordentlige udgivter for indeværende Aar, lader Hans Majestæt optage et indenlandsk Laan af 400,000 Rdr. a 4 pro Cento. hvilken Capital i de næstfølgende 4re Aar med en fierde Deel aarlig skal tilbagebetales, neml. af de 4000 Obligationer, som udstædes, betales til hver 11te Dec. 1795, 1795. 797 og 1798 hvergang 1000 a 1000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Ved Rescript til Magistraten i Kiøbenhavn under 11te April er befalet, at enhver fra Staden afgaaende Skip ter, som medtager Passagerer, skal under den i Placaten af 21de Junii 1765 fastsatte Mulet af 10 til 50 Rdr. væ le pligtig, førend sin Afreise at indlevere i Toldbodvagten sen Fortegnelse in duplo over samtlige med ham afgaaende Passagerer, af hvilke Fortegnelser den Vagthavende Officeer skal beholde den ene og tilligemed Rapporterne udsende samme til Commandantskabet, hvor den skal le heres, for i paakommende Tilfælde at kunne udleveres, men den anden tilbagegives Skipperen med den Vagthagende Officeers Paategning, at en ligelydende er indleve Vexel Cours d. 21de April paa Hamborg og Altona 2 M. a dato 125 pr. C. 14 D. S. 125 tre fierdedeel. Cours danske Bancosedler mod Species 28 fem ottendeel p. C. som udgiør for 80 Rdr. Spec. dansk Courant 102 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Befordringer. Efter Forlydende har Hr. Bang Sønder Omme faaet Vester Vedsted Kald i Riber Sift og Candidat Vellejus er bleven hans Successor. Missionair Heyde har faaet Kollerup og Schræm og Hr. Veyorp. Dragstrup og Schallerup i Aalborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Aarhuus. Udpasseret: Baron Gyldencrone fra Mosgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Den 25de afseilte herfra til Callundborg Smakskipperne: Lars Hanssen med 50 Stude og 2 Heste for Sr. C. Faur skov. Peder Rasmussen med 50 Stude for samme. C. Søde med 23 Kiør og 2 Heste for Sr. Anders Bonde, 14 Kiør for Sr. Niels Mouridsen, 2 Heste og 8 Stude for r. Jørgen Nielsen. Jessen med 55 Sviin, 22 Stude, 6 Køer og en Hest for Sr. Christen Faurskov. Søren Michelsen med 46 Stude og en Hest for Sr. Jørgen Nielsen. Skipper Thurøe ligger nu for Børdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Udenlandsk. Krigen. Den 17de April var alting i Bevægelse ved den Keiserlige Nederlandske Armee og Tropper droge hver i sin Leir. General Pichegri har sit Hoved Corps bag Censee og Schelde, imellem Bouchain og Cambrag. Under denne Fæstnings Muure har han des- uden en forskandset Leir og den 3die i Nærheden af Landrech. Foruden disse befinder sig endnu tvende forskandsede Reserveleire ved Guise og Peronne. Siden d.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
10de April var daglige Skiermydseler mellem Forposterne langs med Linien fra Furnes til det Luxemburgske. Den 10de og 11te lykkedes det de Franske, at trænge frem i Egnen ved Furnes, hvorfra de bortførte 6 a 700 Stk., Hornqvæg og en stor Mængde Levnetsmidler. Den 12te indtog derimod de Keiserlige og Hessiske Posten ved Boesbeqve efter en haardnakket Modstand. Ved Dranoutre og Moueron har den Keiserl. General Salis og den Darmstadske General Duriny havt nogen Fordeel over Fienden. Ligesaa skal de Franske og i nogle hidsige Skiermydsler mellem Cateau og Bouchain og paa den anden Side i Skoven ved Lignies have tabt 60 Mand. De Keiserliges Tab meldes ei. J en Træfning ved Ar lon, hvor de Keiserlige angrebes af 20,000 Franske, havde disse i Begyndelsen nogen Fordeel, men mistede samme tilligemed 1000 døde og 400 fangne, saasnart de Keiserlige havde faaet Forstærkning. Disse mistede 140 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Barrere anmelder daglig de opbragte Priser i Dusinviis, men da han ei veed at opgive Navnene, saa tviler man selv i Paris og Rigtigheden. Den Efterretning, at Engelænderne formedelst de Franskes Overmagt har maattet forlade Bastia og fralægge deres Skibe saalangt, at de kunde være sikkre mod de Franskes gloende Kugler, er i Efterretning fra Livorno under 2den April, erklæret for opdigtet. Engelænderne har ei engang begyndt nogen ordentlig Beleiring, men belave sig paa, at angribe Staden baade til Lands og Vands. Efter de nyeste Breve fra London er Port au Prince paa Domingo tillige med den Franske Commissair Santonar i Engelændernes Magt, og paa St. Lucie har de landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Spanien. Ministeren Greven af Aranda, der favoriserede de Franske, er forviist fra Madrit til Jaen i Andalusien. Hans Papiirer ere forseglede. General Riccardos som commanderede de spanske Tropper i Roussillon er død paa hans Reise til Madrit og General O Reilly har faaet øverst Commando. Fra Cadix skulle med første afgaae til Domingo en Escadre under Commando af Don Carderas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Polen. Nu ere og keiserlige Tropper marcherede mod Jnsurgenterne i Polen, hvis fornemmeste Magt under General Kosciusko er af Russer og Preusser indsluttede i Cracau, da han maatte opgive sin begyndte March, til Warschau, paa hvilken han dog med overlegen Magt erholdt nogen Fordeel over et Corps Russer. Det af ham udgivne Manifest under 24de Mart, lyder saaledes : Tadeutz Kosciusko National-Krigsmagtens Overbefalingsmand til den Polske og Litthauiske Armee. Tiere end eengang svore vi, Kammerater, at blive Fædrenelandet troe, og vi har givet samme Beviser, paa vor Troskab. Lader os og nu bevise vor Troskab paa en Tid, da en Overmagt, ei tilfreds med at have deelt vores Land, og revet os Vaaben af Hænderne, vil give de afvæbnede til Priis for den yderste Elendighed og Skam. Lader os vende vore Vaaben mod Fiendernes Bryst, befrie Fædrenelandet fra Trældom, igen oprette det Polske Navns Værdighed, Nationens Uafhengighed og Selvstændighed, derved fortiene os Ta af Fædrenelandet, og stræbe efter den Roes, som er dyrebar for Soldater, Opfordret af Eder, Kammerater i staaer jeg i Spidsen for Eder. Jeg giver mit Liv til Priis. Eders Mod, Eders Patriotisme ere de sikkerste Midler til Fædrenelandets Redning. Lader os med Jndvaanerne udgjøre et Legeme. Lader os tilsammen føyede forene vore Hierter, vore Hænder og alle Jndvaaneres Formue. Forræderie har eengang revet os Vaaben af Hænderne. Maatte Dyden igien give og samme, og snart skal det foragtelige Aag, under hvilket vi sukke, bortfalde. Kammerater, kan J vel taale det, at en fremmed Magt og os med Haan og Skiendsel fra hinanden, understak vores brave Folk, overvældede vor Militair, for efter eget Godtbefindende siden at qvæle Resten af et ulykkeligt Lands Beboere, Nei, Kammerater, kommer med mig, Æren og den sødeste Beroeligelse ved Fædrenelandets Rædning venter paa Eder. Jeg giver Eder mit Ord, at jeg skal bestræbe mig for, at handle overeensstemmende med Eders Jver. Troer dog ikke, at J ere pligtige, at adlyde den Øvrighed, under hvilken J staae. Kunne Magistrater, som Russerne have paatrængt, være Eders Agtværdige, Kuns Nation og Fædreneland ere J Troeskab skyldige. Fædrenelandet opfordrer Eder til Forsvar, og i dets Navn udgiver jeg befalinger til Eder. Med Eder giør jeg det til Løsen: Død eller Seir, Eder og Nationen tiltroer jeg det, at blive faste ved den Beslutning: hellere at ville omkomme, end længer at sukke under et skiændigt Aag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Den Russiske Minister i Warschau, Baron von Jgelstrøm har derimod udgivet en Note under 3die April, hvori han advarer Polakkerne mod dette Manifest, som noget der sigter til at indføre Rov og Mord, og at opløse Orden i det borgerlige Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Sverrig. Hertug-Regenten tilkiendegav i en Forsamling paa Stokholms Slot den 9de April sidste at endskiønt Overstadtholder og General=Lieutenant Gustav Mauritz von Armfeldt var, uagtet den føiede Anstalt til hans Arrestering og Tilbagebringelse til Stokholm, undveget fra Neapol, havde man dog faaet hans Papirer, hvoraf det er klart, at bemeldte Armfeldt har forglemt sin Ære, Troeskab og Pligt mod sin Konge- og Fædreneland og villet indkalde en fremmed Magt og dens Flode til at kuldkaste Sverriges lovlige Regiering og at opofre Medborgere, for selv at tage Deel i Regieringen, hvorved han altsaa har gjort sig skyldig i Høi Forrædderie. Denne Correspondence overleveredes til Hof=Retten med Kongelig befaling, at giøre samme med Eragtning og Dom bekiendt ved Trykken, saasnart mueligt, da Sagen nu, efterat være oplyst, ei meere skal være hemmelig. Hans Excellence Greve Gylden, stolpe, den mindreaarige Konges Gouverneur, blev derpaa af Regenten fremkaldet og overtydet om, at han uagtet de mange Velgierninger han og Familie havde nydt af det Kongelige Huus, dog havde indladt sig denne skiændige Handel, og til Beviis fremlagdes han egenhændige Breve, som Gyldenstolpe ei kunde benægte Hans Kongelige Høihed vilde ei begegne ham efter L. vens Strænghed men formildede den ved hans Forbrydelse vel fortiente Straf til Afsættelse fra hans Gouverneur-Embede, som Regenten nu selv paatager sig, og hans Forviisning fra Stokholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
J Kongens Brev yttredes Misfornøielse med Oberste Palmqvist, der var udsendt at arrestere Armfeldt, men ikke nøiagtig havde efterkommet hans Ordre, hvorved Armfeldt var escaperet, men derimod skal det Neapolitanske Hof have indgivet Besværing til Kongen og Regenten over bemeldte Oberst, som den, der skal have gjort Forsøg til at bemægtige sig Baron Armfeldts Person, førend han endnu havde overleveret den Svenske Regierings Reqvisitorial=Skrivelse til Hoffet. En anden Beretning, som mueligen kommer Sandheden nærmere, mælder, at den Neapolitanske Minister Acton, efter at Palmqvist havde tilkiendegivet ham sit Ærinde, har forsinket Armfeldts Arrestering, ved at opholde Palmqvist med det Foregivende, at han ei havde fundet Leilighed til at tale med Kongen derom. Jmidlertid vandt Armfeldt Tid, at flygte til den Engelske GesantsRidder Hamiltons Hotel, hvor han var forborgen, indtil han kunde søge anden Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Man arbeider i Sverrig alvorlig paa Flodens Udrustning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Den franske General=Consul de i Jsle, som var kommet fra Gothenborg til Stokholm at prædike franske Grundsætninger, har faaet hastig March=Ordre og maatte medtage et (ventelig Oprørs) Skrivt, han fra Conventen havde i Commission at bringe i Circulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Rusland. Politiet har paa nye faaet befaling at eftersøge og borttage af Bogladerne alle Bøger eller Broschurer, som kan tiene til at forplante de Jacobinske Grundsætninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Et fransk Skib skal i afvigte Sommer have været ved Kysten af Kamtschatka med Brændeviin og andre Vare, der gik Ordre til at gjøre Beslag paa samme, men inden Ordren ankom, var det franske Skib afseiNederlandene. Keiseren var den 10de paa Comoedien i Brüssel, hvor han modtoges med Vivatraab, den 11te besøgte han Krigs=Hospitalerne, hvortil saavelsom Klosterne han skiænkede de 2 Fade med Æreviinen, som den 12te med megen Stads blev ham tilbragt. Den 14de reiste han til Coburgs Armee. Herren Staterne har ved en Deputation gratuleret til hans Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Paa Æreporten i Brussel stod: Keiseren er her, de Franske skiære Tænder. Nu meenes at Hyldingen skal skee den 23de og at Keiseren det meeste af Sommeren forbliver i Nederlandene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Frankrig. J Paris vedbliver man at arrestere, stille for Revolutions-Tribunalen, og aflive alle dem, som ere mod Robespierres Partie. Strænghed og Skræ er Dagsordningen. Blant de nyelig arresterede er og Dufourni, Præsident i Pariser-Departementet, der udgav Opfordringen til Salveters Anskaffelse, og gierne underskrev sig, det fri Menneske Dufourni men erfarer nu, at hans Frihed og Robespierres Venskab var kuns en Drøm. Hans Forbrydelse skal være, at have talt til Dantons Forsvar, have sagt om St. Just, at han blandede sig i mange ham uvedkommende Ting, og, som Robespierre fandt skammeligst, han havde sagt om de foregivne sammensvorne, at man dog burde have noget Beviis mod dem, hvilket gav Formodning om, at Conventen kunde feile, eller handle uretfærdig. Den constitutionelle Biskop i Paris G. B. J. Gobel 67 Aar stod og for Blod=Retten den 10de April med 24 andre Syndere. Den berygtede Jourdan og en Prinds Salm Kyrburg skal være arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Stads=Raadet har faaet Efterretning, at Royalisterne i Vendee atter ere paa Knæene og Charettes Trop omringet. Dette Raads Lemmer skal og purgere sig efter Conventens Exempel. Den sædvanlige Christelige Tidsregning kalder man nu den Slaviske Tidsregning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
En Borger Hermand er bleven Minister i Stedet forGuion. Velfærds=Udskuddets Regiering er atter forlænget paa 4 Uger - Landau skal være provisioneret for 2 Aar; men derfra til Germersheim er ei Brød at faae. for Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Aarsagen til den Ophævelse, som Danton og fleere gjorde mod Revolutions=Tribunalen, var at de af Arrestanterne forlangte Vidner ei maatte komme frem. De Anklagede bleve ved at paastaae det, men da Præsidenten endelig declarerede, at Vidne-Listen var forlagt og kunde ei findes, blev Danton derved som rasende og beskyldte Dommerne for Uretfærdighed, hvorpaa fulgte Decretet strax at giøre af med den som herefter saaledes vover at insultere Retten. Paa Veien til Retterstædet mødte Danton et Fruentimmer, som han kiendte og sagde til hende: Følg med os, du kommer dog aldrig i bedre Sælskab. Da han vilde først steget op paa Skaf fortet blev det ham betydet, at han skulde være den sidste. Saa er da, sagde han, og her en Rangforordning. Abbed Espagnac raabte fra Skaffettet ned til Folket: Guillotinen er for os, men Galgen for dig Canaille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Bekientgiørelser. For at paakiende de Fordringers Gyldighed, som ere gjorte paa forrige Slots= og Sognedegn Rasmus Schade, af Skanderborg, hans Stervboe, er berammet Møde udi Enkens iboende Huus i benævnte Skanderborg førstkommende Mandag den 19de Maji Kl. 9 Formiddag. Til hvilket Sted og Tid Vedkommende herved indkaldes at møde, ligesom de, der endnu ere skyldige til Stærvboet, vilde inden samme Tid indfinde sig med Betaling, da ingen længere Henstand kan gives. Fruering, den 23de April 1794. H. P. Plesner. Hvor Børnepenge omtrent 100de Rdlr., og desuden en Kapital paa 200de Rdlr. kan til næstkommende Viborg, Omslags Termin faaes til Laans mod lovbefalet Pant, derom underretter Provsten i Hielmslev Herred, Fruering den 22de April 1794. H. P. Plesneer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Førstkommende Mandag den 12te Maji Kl. 1 Eftermiddag er besluttet Skifte=Samling i Blegind Enkeboelig, for, om mueligt, at slutte Skifte efter sal. Hr. Peder Bech, thi indkaldes til samme Tid og Sted samtlige Boets Creditorer med Erindring til dem, som hidtil ikke have til strækkeligen beviist deres Fordringers Rigtighed, at de fremkomme med lovbefalede Beviser. Fruering, den 22de April 1794. H. P. Plesneer. Opholds Huusmand Søre, Petersen døde sidstafvigte 22de April i Fruering uden Livsarvinger, hans liden og ringe Efterladenskab forseglet til Aabning igien den 19de Maji førstkommende. Hans gl. Enke angav nogle af de nærmeste Slægtninger som hun vidste, som skal være en Jens Jensen Trust i Høver, Jens Jensen i Trust, og Lyngbye, ved Søebygaard, samt andre flere i Wirring, Sviinsagger og Skaarup, men hvor nær disse, eller om den er flere, kunde den gamle Enke ei angive, som indkaldes at see Aabning og videre Medfør efter Loven. Paa Høis Herskabsvegne til Stamhuuset Rathlousdahl. Herschind. Madame Linaae har under Haanden solgt, det hende tilhørende Gaards-Avl paa Aarhuus Byes Mark, saa det er allene hendes Gaard, beliggende paa Hiørnet af Skolegade og Kanikegade, der bliver auctioneret næstkommende Tirsdag den 24de dennes om Formiddagen Kl. 10 hos Viinhandler Hr. Christen Møller i bemelte Aarhuus De respective Herrer og Damer, saavelsom alle de den har kjøbt paa Sal. Ventzels Auction og ei endnu ladet samme afhente, ville behage at lade samme afhente inden førstkommende Mandag Aften, i manglende Fald er vi en længere ansvarlig derfor. Aarhuus, d. 26de April 1794. N. Tomsen, C. Clausen. N. B. Hos Kiøbmand Laurentin i Aarhuus, bekommes beste Sort rød og hvid Kleverfrøe, ligesaa Tyd Hørfrøe og grøn Sæbe i Fierdinger og Ottinger, alt for billigste Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
Auction. Hvorved bekiendtgiøres at Fredagen d. 2den Mai nestkommende, Kl. 9 Sl. Formiddag, bliver udi Rosenholms Skovrider Boelig i Hæstehaugen, ved offentlig Auction bortsolgt: en Deel af afgl. Skovrider Hans Christian Graners Efterladenskaber saasom: Ind= og Udboe, Ulden og Linnet, Sænge= og Gangklæder, Sænge, stæder, Tin, Kobber og Messing, en Deel Træe=Vare, 3de gode Køer og en Qvie, 21ve Faar med Lam, 2de gl. Giæs og en Gasse med deres Yngel, og endelig en Deel vare og gode Jagt-Geværer, med øvrige til Jagten henhørende, saasom Hønsegarn med Koe og Løgte, Kugle og Haule Former m.v. Liebhaberne ville behage, at indfinde sig bemeldte Tid- og Sted, hvor Auctionen foretages, efter de Conditioner som der skal blive bekiendtgjort. Mygindgaard d. 22de April 1794. R. Muller Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-26
J Følge Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling, af 11te April sidst, bliver herved alle her i Byen afdøde Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds Creditorer subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede, for os under Skiftet efter fornevnte Barfoed at møde, forinden bemeldte Tids Forløb, for enhver især sit formeenende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Horsens d. 16de April 1794. Borgmester og Raad.