JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1774-02-21
Placat. Paa min til det holovlige Westindiske Guineiske Rente og General Told=Cammer den 13 November 1773, gjorde Forespørgsel om Toldvæsener og dets Besørgelse, ei alene ved de gen i sig selv, og har, ved ikke at indlade sig en Detail, for saavidt handlet forsigtig nok. 2) At min hele Betænkning gaar ud paa, at giøre Hr. Clausens Afhandling latterlig. At min Hensigt er, eller har været, at giøre denne Afhand, ling latterlig, er en stor Usandhed, men, om den, tilligemed Reeensentens Forsvar derfor, formedelst de mange Modsigelser og unaturlige Sætninger deri indeholdes, er bleven det, kan ingen giøre for. Det vilde ikke gaae mig et Haar bedre, om jeg vilde indlade mig i Strid med Recensenten om grammatikalske Regler, om de beste latinske Tallemaader, om græske Dialecter, m.m. Derved vilde jeg komme ligesaa meget til kort, og giøre mig ligesaa latterlig, som han har gjort sig, ved at recensere (paa den Maade, som skeet er) Skrifter om Landvæsenet, og ved derom at indlade sig i Strid med Hr. Lütken, Hr. Anders Christensen og flere. Hvad min Hensigt for Resten har været, ved at paatage mig den Møie og Bekostning, som skeet er, bliver enhver upartisk, saa troer jeg, lettelig vaer. Overalt, da jeg ikke kjender det allerringeste enten til Hr. Clausen, eller til nogen af dem, jeg har modsagt eller bifalt, med ingen af dem ei heller nogensinde haft det allermindste at giøre, som enhver i sær vel maa vide selv, saa frygter jeg slet ikke for, at nogen utilladelig privat Hensigt kan forekastes mig, og ligesaa lidet troer, at de fornærmelige Bebredelser og beskyldninger af Ondskab, Partiskhed, Egennytte, m. m., som Recensionen er besudlet med, kunne mod mig have nogen efter Sagens Natur, som nærmere skal vises, i mindste Maader passelig eller rimelig Grund eller Anvendelse. Herforuden, da Qvæstionen offentlig er fremsat, har jeg holt forjeg havde Frihed, at sige min Betænkning med, allerhelst Sagen, der sigter til Landvæsenets og Bondens Beste, som det og naturligviis maa være mig saa meget om at giøre, rører mig saa nær an. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1774-02-21
Tillæg.) Anden. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 8.
Viborger Samler, 1774-02-21
Mandagen den 21 Februarii 1774.
Viborger Samler, 1774-02-21
Copulerede. Hr. Doctor Hahn i Aarhuus og Jomf. Mette Sophie Biering fra Bryskesborg.
Viborger Samler, 1774-02-21
Forlovede. Hr. Amtmand Hagerup i Kiøbenhavn og Frue Assesforinde Schmidts Datter i Horsens.
Viborger Samler, 1774-02-21
Dødsfald. Her i Byen den 7 Februari Christian Knudsens Hustrue Karen Pedersdatter 44 Aar gl.
Viborger Samler, 1774-02-21
Bekiendtgiørelse. Da Frue General=Lieutenantinde von Jrminger til Windumovergaard, formedelst sin høie Alder, attraaer sig befriet for den Møie, som udfordres til, efter Ønske at bestride Hendes Gaard og Godsers ordentlige Administration, haver Hun med visse Vilkaar overdraget samme udi et og alt, til sine nu havende Arvingers frie Raadighed. Saa paa Grund deraf attraaer Høisamme og at afbetale sine Creditorer, om nogen er, som haver noget at fordre, være sig anført paa Regning eller i andre Maader. De ville derfor, til næstanstundende Snaps=Tings Termin den 25 April, fra nu af anmelde sig dermed hos Hr. Justitsraad de Lichtenberg paa Bidstrup, eller og hos Forvalteren her paa Gaarden, Sr. Søren Holm, hos hvem eenhver, i følge sit Krav og Bevisers Rigtighed, kan efter foregaaende Anmeldelse nyde sin Betaling til fornevnte SnapsTings=Tiid i det seeneste. Men efter den Tiid antages ingen Fordring til Gotgiørelse, hvilket herved udi de Berlingske Tidender, saavel som i Den Viborger Samler 3de Gange bekiendtgiøres. Windumovergaard d. 7 Februarii 1774.
Viborger Samler, 1774-02-21
Placat. Paa min til det høilovlige Westindiske Guineiske Rente= og General Told=Cammer den 13 November 1773, gjorde Forre spørgsel om Toldvæsener og dets Besørgelse, ei alene ved de som Byefoged og eeneste Magistrat allernaadigst anfortroede Schive Kiøbsted, haver det behaget Høibemelte Collegium, under 11 December næstleden at tilmelde mig: At jeg udi Medføer af mit Embede holder mig, i de der benævnte Tilfælde, de derom udgangne Anordninger efterrettelig. Thi vorder sligt herved til Hans Kongelige Majestets Allernaadigste Anordningers allerunderdanigste Fuldbyrdelse, og samtlig de vedkommendes Efterretning behørig bekiendtgjort. Schive d. 16 Februarii 1774. F. K. Helmich. Paa to gode Arbeids=Heste, den ene sort 6 Aar gl., den anden bruun, 8 Aar gl., begge 10 Qvarteer høie, kan her fra Bogtrykkeriet gives Anviisning.
Viborger Samler, 1774-02-21
Efterstaaende Bøger og Landkort sælges i Bogtrykkeriet: Tøllers mine Overbeviisninger, oversatte af Hr. Giesing, 8.
Viborger Samler, 1774-02-21
Gellerts Moralske Forelæsninger 1ste Deel Rd. 1 M. 86. Kammerherre Suhm Samlinger 4de Stykke. Alle 4re Stykker faaes for 3 Mk. Hesselbergs Juridiske Collegium med Anmærkninger af Hr. Prof. Dons 4to.
Viborger Samler, 1774-02-21
General-Kort over Dannemark, over Sielland, - - Rd. 2 M. 86.
Viborger Samler, 1774-02-21
Jlluminerede Landkort. Jylland, Kort over Nordre Deel af Sielland, Søndre Deel, Møen, Samsøe, Bornholm, Laaland, Langeland, og Falster, Aarhuus Stift, Viborg Stift, Aalborg Stift, Riber Stift,
Viborger Samler, 1774-02-21
Trykfeil. J No. 3 Side 20 L. 10, læs er man jo ei nød til i No. 5 Side 47 L. 4, læs af 6 Aug. 1773, i stedet for af 1773. Med dette Nr. følger No. 2. af det falstaaende Bibliothek.
Viborger Samler, 1774-02-28
Mandagen den 28 Februarii.
Viborger Samler, 1774-02-28
(Fortsettelsen af No. 8) 3) jeg ingen Samvittighed giør mig over at forud dreie, forvende og overdrive Hr. Clausens Sætninger, rive dem ud af deres Sammenhæng, for derved at forvilde Læseren, ja endog paa adskillige Stæder, at anføre ham ganske falsk, m.m. Jo, derover vilde jeg have gjort mig megen Samvittighed, og, naar saa var skeet, vilde derved, som ved en anden falsk og redelig Gierning, meget rødmes. De fleste Steder er i Almindelighed anført Hr. Clausens Ord og Sætninger i deres egen fulde Dragt, og hvor dette, for at undgaae Vidtløftighed, ikke har kunne skee, er deraf uddraget og anført den Mening, Anden Aargang. som som Ordene naturligviis tilbyde, og det paa den korteste og retteste Maade, jeg har kunnet; Og da Paginerne i Hr. Clausens Afhandling, hvor de Sætninger, som anfægtes, ere tagne, overalt ere anførte, som er alt hvad af nogen i slig Fald kan forlanges; Saa sees ikke, hvorledes jeg kan siges, paa saadan Maade at kunne eller vilde forvilde Læseren. Havde Recenseenten været findet at handle ligesaa vedelig mod mig, hvorfor anførte han da ikke, om han havde kunnet, de mange Steder, hvorjeg skal have handlet falsk, talt af Ondskab, begaaet Uretfærdighed, m.m. Nei, han har ikke citeret et eneste Sted. Et klart Beviis, at beskyldningerne er en puur Digt. Hernest giør Recensenten et Udfald mod Hr. Anders Christensen, og som han giør hans Sag tilfælles med min, jeg og ikke kan andet, end underskrive hans Principer, som grundede paa Ret og billighed, hindrer det vel ikke, at vi underveis høre, hvad Recensenten fortæller os om ham. Han siger: 4) At Hr. Anders Christensen forsvarer den gamle Slentrian, ved at forhøie den forhen værende Indretning i Landvæsenet, ved at forkaste alle til dets Forbedring udkomne Love og Anordninger, og ved at stride for alle Proprietærernes, selvtagne og tilsneegne Rettigheder over deres Bønder.
Viborger Samler, 1774-02-28
Tillæg. Anden Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 9.
Viborger Samler, 1774-02-28
Mandagen den 28 Februarii 1774. Nyeheder. Landstinget, den 23 Februarii 1774.
Viborger Samler, 1774-02-28
Paadømte Sag. Udi Sagen imod Arrestanten Christopher Hansen fra Lindved. (See Ordenen for Januarii sidst, Nr. 1. Jndstevnte Sag.)
Viborger Samler, 1774-02-28
Arrestanten Christopher Hansen bør for begangne Heste tyverie paa Marken, at kagstryges, have Tyvsmærke paa hans Pande, og arbeide i Jern hans Livstid, samt derforuden for den bortstiaalne Hoppe, som in Natura er tilbage bekommet, at betale Tvigield 20 Rdlr., og hans Hovedlod at være forbrudt, alt til Kongens Casse. Skarpretteren nyder for Executionen i alt 9 Rdlr. Omkostningerne udreddes, saavidt hans Formue ikke kan tilstrække, af Amtet.
Viborger Samler, 1774-02-28
Dødsfald. Løgstøer, Hr. Kapit. Kaas fra Aarhuus, død paa sin Jndrullerings Reise. Randers den 17 Febr. Brændeviins mandens Knud Knudsens Hustrue Anna Dorothea Madsdatter Sparre i Barselseng, i sit 27 Aar. Her i Byen, Bøssemager Sr. Hansen 53 Aar gammel.
Viborger Samler, 1774-02-28
Bekiendtgiørelse. a Frue General=Lieutenantinde von Jrminger til Windumovergaard, formedelst sin høie Alder, attraaer sig befriet for den Møie, som udfordres til, efter Ønske at bestride Hendes Gaard og Godsers ordentlige Administration, haver Hun med visse Vilkaar overdraget samme udi et og alt, til sine nu havende Arvingers frie Raadighed. Saa paa Grund deraf attraaer Høisamme og at afbetale sine Creditorer, om nogen er, som haver noget at fordre, være sig anført paa Regning eller i andre Maader. De ville derfor, til næstanstundende Snaps=Tings Termin den 25 April, fra nu af anmelde sig dermed hos Hr. Justitsraad de Lichtenberg paa Bidstrup eller og hos Forvalteren her paa Gaarden, Sr. Søren Holm, hos hvem eenhver, i følge sit Krav og Bevisers Rigtighed, kan efter foregaaende Anmeldelse nyde sin Betaling til fornevnte SnapsTings=Tiid i det seeneste. Men efter den Tiid antages ingen Fordring til Gotgiørelse, hvilket herved udi de Berlingske Tidender, saavel som i Den Viborger Samler 3de Gange bekiendtgiøres. Windumovergaard d. 7 Februari 1774.
Viborger Samler, 1774-02-28
Placat. Paa min til det høilovlige Westindiske Guineiske Rente= og General Told=Cammer den 13 November 1773, giorde Forespørgsel om Toldvæsenet og dets Besørgelse, ei alleene ved de holdende Markeder, men endog i andre Tilfælde, udi den mig som Byefoged og eeneste Magistrat allernaadigst anfortroede Schive Kiøbsted, haver det behaget Høibemelte Collegium, under 11 December næstleden at tilmelde mig: At jeg udi Medføer af mit Embede holder mig, i de deri benevnte Tilfælde, de derom udgangne Anordninger efterrettelig. Thi vorder sligt herved til Hans Kongelige Majestets Allernaadigste Anordningers allerunderdanigste Fuldbyrdelse, og samtlig de vedkommendes Efterretning behørig bekiendtgjort. Schive d. 16 Februari 1774. F. K. Helmich.
Viborger Samler, 1774-02-28
Her i Bogtrykkeriet sælges efterfølgende Bøger. Struensees og Brandts Domme, 4,1 Mk. 2 Sk. Musernes Jndfald paa 17 Jan. 1772. 8. Arier at synge paa Kongens Fødselsdag, 8. Betty et Engelsk Fruentimmers Tildragelse, 8 En Faders Formaninger til sin Datter, 8. Baumans Geographie, 8. Nordens Glæde, 8.
Viborger Samler, 1774-02-28
Staatsforfatning, 8. Bondespeilet, 8. Festers Mathematiske Betænkninger, 4. m. K. Dodrigues Taler, 8. sande Gudfrygtigheds Øvelse, 8 Philodani Veisviisning, at gaae selv i Rette, 8. 2 Uutzers Læge, 8.8 Rdl. - - Egtveds Taler, 8.
Viborger Samler, 1774-02-28
medicinske Haandbog, 8.1 Rdl. Suhms Samlinger, 3 Stykker, 8.
Viborger Samler, 1774-03-07
DEN VI BO RGER. SAMLER. Mandagen den 7 Martii. (Slutningen af No. 8 og 9)
Viborger Samler, 1774-03-07
De vide, at i General=Landvæsenets=Collegium, som var sat til at beskytte Bønder mod Proprietærer, &c. At dette Collegium var sat til at beskytte Bønder mod Proprietærer, har man ikke vidst tilforn, ikke heller tale vore Forordninger derom, saa Recensenten maae nok, saavel herudi, som i saa meget andet, være fortænkt; Hvis saa var, saa havde jo Bønderne ingen Beskyttelse for G. L. C., og ingen, siden det blev ophævet. Man har troet, at Loven, Amtmændene, Under=Ober= og Høieste=Ret var deres, saavelsom enhvers Beskiermelse. Det er og vist nok, at dersom disse Midler ikke ere Anden Aargang. tilstrækkelige og mægtige nok hertil, kan intet Middel, under ingen Regiering, ved nogen menneskelig Lov dertil udfindes eller udtænkes. For Resten har det sin gode Rigtighed, at, dersom noget sundt og godt skal foreslaaes og iverksættes, til at ophielpe Landvæsenet og til at udfinde de beqvemmeste Midler, til Korns og Qvægs Formerelse, skal det skee ved Landmænd, være sig Proprietærer eller ikke. Denne Erfaring kan en anden Mand ikke have, og hvorfor ikke det, om vi maae spørge? siger Recensenten fremdeles: Med Tilladelse; For Naturen har ikke saa villet have det. Den har villet, at vor Forstand, skulde være saa indskrænket, at vi med den blotte Theorie, foruden Erfaring, skulde i meget faa Tilfælde, allermindst i Landvæsenets, ikke kunne udrette noget synderligt. Er heri noget forseet, faaer Recensenten holde sig til Naturen. J alle Tilfælde kaldes og høres artis periti; J geistlige Sager, Geistlige; J Søe Sager, Søemænd; J Krigs=Sager, Krigsmænd; Besynderligt nok, om Landvæsenet aleene, som dog, formedelst de mange Forandringer der ere i Naturen, af alle Kundskaber er den mest indviklede, behøver længst Tid og den største Agtpaagivenhed til at læres, da hver Post, hvortil skal lægges Mærke, falder ikke for uden eengang om Aaret, og dog ikke eensdan hvert Aar, siden hvert Aar er ikke eensdan, fra den almindelige Regel skulde undtages.
Viborger Samler, 1774-03-07
Tillæg. Anden Tillæg, Aargang. til den Viborger Samler No. 10. Mandagen den 7 Martii 1774. Nyeheder. Lands=Tings Orden.
Viborger Samler, 1774-03-07
Onsdagen den 16 Marti 1774.
Viborger Samler, 1774-03-07
Dødsfald. Her i Byen den 1 Martii Christen Madsen Kirke tieners Enke Anna Michelsdatter 70 Aar gl. Den 4 Dito Jens Thuesen 72 Aar gl. Dito Dato Povel Bøkers Hustrue Sophie Jensdatter Holst, 46 Aar gl.
Viborger Samler, 1774-03-07
Proclamata. læste i Lands=Tinget den 23 Februarii 1774. 1. Efter afg. Borgemester Niels Jensen Bierg i Ringkiøbing, hvorved Credi og Debitorer indkaldes at møde for Skiftet inden de i Loven foreskrevne Tider. Dat. Ringkiøbing den 9 Februari 1774. 2. Efter afg. Kiøbmand Søren Jensen Paasgaard i Holstebroe, hvorved ligesaa Credi= og Debitorer indkaldes at møde for Skiftet næste 18 Martii og 10 Junii. Dat. Holstebroe den 4 Februari 1774. 3. Efter Mag. Hovedstrups Enke afg. Mad. Anne Wahre, i Aalborg, hvorved ligemaade Debi= og Creditorer til de i Loven befalede Tiider indkaldes. Dat. Aalborg den 17 Februarii 1774.
Viborger Samler, 1774-03-07
Bekiendtgiørelse. Ved Skiftets Foretagelse i Dag efter afgangne Christen Pedersen Kaae af Ulbierg Sogn og Bye i Rinds=Herret under Halds Amt, efter den derom i de Kiøbenhavnske Tidenders Avertissements under 29 Novemb. og 3 Decemb. nestleden Aar skeete Tillysning, har kuns een af Arvingerne meldet sig, men hverken han, eller andre have fremført nogen Legitimation for at være bemelte afgangne Christen Pedersen Kaaes rette Arvinger efter Loven. Af saadan Aarsag er Skiftet forflyttet til Mandagen den 2 Maj nestkommende, her paa Comptoiret igjen at foretages Kl. 2 Eftermiddag; Hvilket hermed til Arvingernes og andre vedkommendes Efterretning og Advarsel bekiendtgiøres. Viborg Stift=Amts=Comptoir, d. 4 Martii 1774.
Viborger Samler, 1774-03-07
Paa Handberg=Hougaards Gods i Lundenes Amt, Hammerum Herred, Aulum Sogn, er i afvigte Januarii Maaned en fattig Mand og Jndsidder i Warhede Jørgen Grauerson, ved Døden afgangen, Stærboet befindes ved Registering og Vurdering saa ringe, at Udgiften overstiger Jndtægten, dog, som den Afdøde har efterladt sig 2 Døttre Dorthe og Margrethe Jørgensdatter, den første skal, efter Beretning, tiene i Sielland, men paa hvad Sted vides ikke, og den anden være gift paa Thyeholm, lader Skifteforvalteren dette i Den Viborger Samler 3 Gange bekiendtgiøre, om ovenmelte Arvinger til Skiftets Slutning førstkommende den 18 Maj, eller forinden, ville møde eller møde lade for Stærvboets Tilstand, nøiagtig at erfare. Handberg-Hougaard d. 23 Februarii 1 J. Linde.
Viborger Samler, 1774-03-07
Anhang. Mandagen den 7 Martii 1774.
Viborger Samler, 1774-03-07
Bekientgiørelse.
Viborger Samler, 1774-03-07
Placat. Paa min til det høilovlige Westindiske Guineiske Rente= og General Told=Cammer den 13 November 1773, giorde Forespørgsel om Toldvæsenet og dets Besørgelse, ei aleene ved de holdende Markeder, men endog i andre Tilfælde, udi den mig som Byefoged og eeneste Magistrat allernaadigst anfortroede Schive Kiøbsted, haver det behaget Høibemelte Collegium, under 11 December næstleden at tilmelde mig: At jeg udi Medføer af mit Embede holder mig, i de deri benevnte Tilfælde, de derom udgangne Anordninger efterrettelig. Thi vorder sligt herved til Hans Kongelige Majestets Allernaadigste Anordningers allerunderdanigste Fuldbyrdelse, og samtlig de vedkommendes Efterretning behørig bekiendtgjort. Schive d. 16 Februari 1774. F. K. Helmich.
Viborger Samler, 1774-03-07
Da Subscriptions=Listerne til mit Have=Verk alene fra Sielland, Aarhuus og Viborg=Stifter ere indkomne, og er fleere, men de øvrige endnu med Længsel forventes; Saa maatte det behage De Herrer Biskoppernes Amanuenses for de øvrige Stifter, særdeles i Danmark, allerforderligst at indlevere til mig deres Lister, og for Norges Stifter saasnart mueligt. Thi jeg haster nu med at faae Verket under Pressen. Wammen Præst. pr. Viborg d. 4 Martii 1774. J. D. Just.
Viborger Samler, 1774-03-07
NB. Beqvemme Værelser for et Herskab, eller anden Familie ere til næste Snapsting til Leie i en Gaard nær ved Torvet. Anviisning gives her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-03-07
Tirsdagen den 22 Marti førstkommende, Kl. 9 sl. Formiddag, vorder foretaget AN De Nog sidste Auction, over Sr. Claus Eschildsens iboende Gaard her i Mariager, som da bliver bortsolgt; derefter bliver og bortsolgt de fra første Auction usolgte Effecter, saasom Guld, Kaaber, Jern=Kakkelovne, Træfang, noget Boeskab, og levende Creaturer, hvilker herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Mariager den 24 Februarii 1774. H. S. Abell. P. S. De forhen ommelte 2de Chaser, Auctions-Directeur. vorder og bortsolgt. ondegaarden Palsgaard i Aarhuus Stift, Silkeborg Amt, Nørre Schnee Sogn, af Hartkorn 4 Tønder, 6 Skiepper, bliver stillet til offentlig Auction paa bemelte Palsgaard, Fredagen den 18 Martii førstkommende, og om fornøielig Bud skeer, bortsolgt, enten med sin Eiendom aleene, eller med Besætning, Jndboe og Kornet af dette Aars Avl, under eet opraabt. Udsæden er Rug 13 Tdr., Byg 1 1/2 Td., Havre 3 Tdr. med meere, Boghvede 18 a 20 Skp.; kan sælges aarlig 28 a 30 med flere Tønder Rug, foruden Boghvede; Høeavl haves ei, men af een ved Gaarden liggende og den tilhørende Tørvemose kan bierges mange Læs Moesegræs, beblandet med smaae Lyng til Faar og Fæehøveder, foruden at deraf ved Grøfter i Tiden kan bierges passabelt Høe, ligesom Agerjorden meget kan forbedres ved at opbryde en anseelig Deel Lyngstukken Heedejord, 50 Faar ja flere, 3 a 4 Bæster, 12 a 14 Fæehøveder kan aarlig græsses og fødes; 2de Hauger til Jordfrugt, foruden 4 Stk., Jord, som er indkastet og tienlig til Sæd, Græsning og Engs biering, naar det i Tide hegnes; Gaardens 4 Længde Bygninger, hvoraf Stuehuset er fordeelagtig indrettet med Fielgulv i Vester Stuen og Jordkielder derunder, ere for faae Aar alle nye opbygte. Den ligger en fierdendeel Miil fra Landeveien, i Nærværelsen af Skove og Søer. Ellers kan bemelte Eiendom med videre forinden tages i Øiesyn, og under Haanden tilforhandles. Palsgaard i Nørre Schnee Sogn den 2 Martii 1774. Her i Bogtrykkeriet sælges efterfølgende Bøger. O. D. Lütkens Opløsninger paa Landvæsenets Collegii Spørsmaal om Bøndergaarders Størrelse &c. 8. Philocalus om Studeringer, 8. nærmere Betragtninger, 8. Brev om Skrivefriheden, 8.
Viborger Samler, 1774-03-07
Med dette Nr. følger No. 3 af det falstaaende Bibliothek,
Viborger Samler, 1774-03-14
Mandagen den 14 Martii. Til en Jomfrue. D. har Ret, smukke Jomfrue, at hede Sommere føre adskillige Uleiligheder med sig, i sær at de udklække og formere adskillige smaae Kryb, som foraarsage Skade og Fortred; Jblant dem, som meest forurolige det smukke Kiøn, kan regnes de sorte Dyr, som man kalder Lopper; Det kunde billig ansees for en Velgierning og virkelig Tieneste imod Kiønnet, Anden Aargang. der der langt vilde overgaae Snuushanernes støiende Komplimenter, om nogen kunde skaffe Raad imod dette Onde, og paa en nem og let Maade faae disse besværlige Dyr fordrevne, og da jeg troer, at kunde foreslaae et tilforladeligt Middel til at faae dem ryddede af J. Veien, vil jeg her fremsætte det. Samme bestaaer deri, at man i Skovene om Sommeren samler en Urt, uden Tvil af Løgartene, der kaldes her til Lands Rams: Jeg veed ei, om Naturkyndige jo kalde den paa deres Sprog allium ursinum LinnæHr. Strøin i sin Sundmoers Beskrivelses 1ste Deel nævner den og saa, Naar denne plukkes grøn og frisk og lægges i Bunden af Sengen, da løbe disse samme Dyr bort derfra; I Ammestuer kan den legges rundt. om i Kamret, da den meget vil formindske deres Nærværelse. Denne samme Urt har endnu en anden, langt større, Nytte, som vel ikke saa egentlig kan angaae Dem, min smukke Jomfrue, men da De dermed dog maaskee kunde gavne adskillige af Deres Venner, vil jeg føie den her til. Den angaaer Oekonomien, i sær for Kornhandlerne, hvis Lofte ligge fulde, ofte langt langt ud paa Sommeren, med Rug; Disse plages undertiden med et Slags saare skadeligt Kryb, kaldet Klaner, hvilke udhule Kiernen, saa intet uden Skallen bliver tilbage af mange Tønder Korn, og giør Kiøbmanden en betydelig Skade, helst, hvor dette Utøi først kommer ind, faaer man det ei let drevet ud, men den bemelte Urt har den Kraft, at, naar den strøes hist og her paa Lofterne, kryber Utøiet bort, helst om man vil koge af Ramsen en stærk Lund, og dermed bestryge Gulvene, Hanebielkerne og Vegenerunden om, da det vil jage Klanerne til Dørs, som ei kan fordrage dens hesselige og skarpe Lugt Den arbeidsomme Provst, Hr. Niels Hurtigkarl, forhen Provst i Liusgaard=Herred og Sognepræst til Grønbech og Svostrup Menigheder, har meddeelt Publico i det occonomiske Magazins 1ste Bind p. 53. følgende Raad, med hvilket ringe Middel, han skriver, at han har tjent mange her i Landet, nemlig: "Saa mange Potter Vand, som eragtes nok, ligesaa mange Pund Goslarisk Vitriol (som holdes her til best) kaages i Vandet, " og smeltes; Naar Lofterne blive ledige for Korn, seies. feies de, og med en Kalkbørste overstryges vel med Vandet, ja endog Tagene, saavidt man kan naae, Maltebingene, &c. da disse Klaner og Orme inden kort Tid forsvinde" Saaledes er der altid Raad imod Uraad, naar man alene vidste det, f. E. Thlaspi arvense, Penge-Urten, fordriver Veggelusene, Coriander bortjager Muldvarpene, a.
Viborger Samler, 1774-03-14
En Naturkyndig Mand kunde derfor høiligen forbinde sig det Almindelige, om han vilde paatage sig den Umage at samle de hist og her adspredte Raad og Midler, der vare grundede paa Erfarenhed, og paa et Sted udgive dem til fleres Nytte. Jeg forbliver c. Nr. 1774. Fr.
Viborger Samler, 1774-03-14
(Jndsendt.) Herr Andreas Jacobsen, forhen Sognepræst for Galthen, Vissing og Hodberg Menigheder i Galthen Herred i Aarhuus Stift, er født i Ærøeskiøbing, den 29 December 1690. Hans Fader var Jacob Andræsen, Borgemester og Raadmand i bemelte Ærøeskiøbing, og siden Forpagter paa den Fyrstelige. Gaard, Gravensteen, paa Ærøe. Moderen Bodil Peders. Pedersdaatter. Forældrene holt ham i dansk Læse Regne= og Skrive=Skole, til han var 10 Aar, da han kom i den latinske Skole der i Byen, under Hørerens Peder Brandtes Jnformation, indtil han var 12 Aar gammel, da han blev sendt til Svendborg, under Rector Clemen Schinchel; J samme Skole var han i 4 Aar, da han kom til Odense Skole, under Rector Mag. Thomas Birkeroed, og Conrector Assessor Erich Muule. 1708, blev han dimitteret fra Gymnasio til Kiøbenhavns Academie, fik derefter Condition hos Hr. Christen Fabricius, Sognepræst for Riise Meenighed paa Ærøe, og læste for hans Børn 2 Aar. 1710, i Martii, tog han Examen Philosophicum, og 1715. den 9 Sept.
Viborger Samler, 1774-03-14
Paa næstkommende Onsdag, den 16 Martii, bliver Præstevielse i Søndresogns Kirke, da hans Høiærværdighed, indvier til det hellige Præste=Embede, Velærværdige Hr. Clemen Poulson Møller, Personel-Capellan og succederende Sognepræst til Vestervelling og Schiærn Menigheder i Middelsom Herred, og Velærværdige Hr. Poul Friis Nyboe, Personel-Capellan til Durup og Steenild Menigheder i Gislum Herred. Efter Ordinationen prædiker Velærværdige Hr. Møller over en forelagt Text.
Viborger Samler, 1774-03-14
Tillæg.) Anden Tillæg Aargang. til den Viborger Samler Nr. 11.
Viborger Samler, 1774-03-14
Mandagen den 14 Martii 1774.