JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Jfølge Begjæring fra Kammeradvocaten paa den Kongelige Kasses Vegne og i Continuation af de under 1ste og 15de Juni d. A. afholdte tvende offentlige Auctioner, blive følgende, Møller Frederik Christian Appel forhen tilhørende og under 9de Februar d. A. til høibemeldte Kasse udlagte faste Eiendomme, under Mariebo Kiøbstads Jurisdiction, nemlig : 1. Gaarden i Klostergaden, under Matr. No. 17, bestaaende af a. Forhuus 19 Fag, Muur- og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Beboelse, med 4 Jernvindovne og Kielder under 11 Fag. b. Sidehuus i Vester, 22 Fag, samme Bygning, deels med Tegltag, deels med Straatag, indrettet til Smedeværksted, Bryggerhuus, hvori en indmuret Kobberkiedel, Folkekammer og Brøndhuus, hvori en stor Brønd. Tverhuus, 21 Fag, samme Bygning med Straatag, indrettet til Folke kammer, Stald, Loe, Lade og Bognremise. d. Sidehuus i Øster, 3 Fag, samme Bygning og Tag, indrettet til Hønsehuus m. m. Grund, en stor Gaardsplads og en god Hauge. f. Et til Byens Nørregade og Grimstrup Søe grændsende Vænge af c. 1 Tønde Lands Størrelse, hvori tvende Parke, samt Rettighed til at erholde Skiøde paa de til Gaarden henlagte Jorder c. 10 1/2 Tdr. Land Areal. Gaarden i Østergade, under Matr. Nr. 40, bestaaende af: a. Baghuus, 3 Fag, Muur og Bindindingsværk med Steentag, indrettet til Stald, Loe og Lade. b. En stor Byggeplads, Gaardsrum med Brønd og Hauge. c. Assurancesummen for Gaardens afbrændte Bygninger 1357 Rbd. 38 s. Sølv, samt d. Rettighed til at erholde Skiøde paa de til Gaarden henlagte Jorder, c. 2 Tdr. Land Areal. 3. Et skatter og tiendefrit Vænge, Walters Mose kaldet, c. 4 Tdr. Land tæt Norden for Byen, forsynet til Østergade med et gammelt Plankeværk, og en gammel Port. 4. En hollandsk Veirmølle, Norden for Mariebo, under Matr. Nr. 214, belagt med Straatag, 6 Lofter høi, med alle til samme henhørende Redskaber og Jnventarium og Rettighed til at erholde Skiøde paa en Møllen tillagt Jordlod, 1 Td. Land geometrisk Maal. J Møllens nederste Otte kant, forefindes endvidere en Hestemølle i complet Stand med to Gange Fortegstøi og et complet Skiætteværk, og paa Jordlodden er anlagt en Kalkovn. 5. En Stubmølle i Mariebo Østermark, under Matr. No. 215, to Lofter høi, hvilende paa et Underlag af Granit og belagt med Straatag, samt den til Møllen hørende Plads og Inventarium. stillede til Salg, deels hver for sig, deels samlede under Eet, ved tredie offentlige Auction, som afholdes Mandagen den 18de Januar 1836, Formiddag Kl. 11, paa Mariebo Raadhuus. Det bemærkes, at de nævnte tvende Møller ere de eneste Kiøbstadmøller, ved Mariebo, at de foranbeskrevne betydelige Eiendomme paavises af den antagne Bestyrer, Politiebetient Jørgensen i Mariebo og at Conditionerne for Salget fra den 10de Januar 1836 ville være til Eftersyn, saavel hos Hr. Secretair og Procurator Bagger paa Raahaugegaard ved Mariebo, som herpaa Contoiret. Denne Bekiendtgiørelse tiener, ifølge Placaten af 22de April 1817, saavel til de Lysthavendes som til Panthavernes Efterretning. Mariebo Byfogedcontoir, den 5te December 1835. Valentin.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Til Bekræftelse udstedes denne Stævning paa ustemplet Papir i Følge det Citanten forundte beneficium paupertatis under min Haand og Segl. Herredscontoiret i Colding, den 11te December 1835. Oxenbøll. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Proclama. Med Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i Over- og Underretten, ere Creditorerne efter afdøde Lieutenant og Branddirecteur i Hjørring Amt, Knud Bolveg til Milbakken i Lendum Sogn, under Horns Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden Udløbet af denne Tid at anmelde og er mig at beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Horns Herreds Contoir, Frederikshavn, den 30te November 1835. Lassen. vo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Boelsmand Anders Larsen af Hyllerup Byes Mark i St. Peders Sogn ved Slagelse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 6te Decbr. 1835. Birch.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Creditorerne efter Gaardfæster Anders Madsens afdøde Enke Ane Jensdatter i Saaderup Bye, Kullerup Sogn, under Rønningesøegaards Gods, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Windinge Herreds Contoir, Nyborg, den 30te November 1835. S. H. Moltke.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
ed Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afg. forhenværende Brændeviinsbrænder Jens Mortensen's Stervboe, hvilket vil behandle som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for os, inden saadan Tids Forløb, fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 12te December 1835. C. Møller, P. Rohde, Meel= og Grynhandler, Bogholder, Adelgaden Nr. 244. store Kongensgade No. 237.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Erste Bekanntmachung. i gerichtlich bestellten Vormunder der Erben der zu Tinnum, hiesiger Landschaft, verstorbenen Chelente Ebe Boy Eben und Møcken, geborne Michelsen, haben erklärt nu sub beneficio legis et inventarii, und mit ausbrücklichem Vorbehalt der eventuellen Guterabtretung diese Erbschaft Namens ihrer Pupillen angutreten und dem zusolge um die Erlassung eines landublichen Proclams gebeten.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Jn Daferirung dieser bitte werden mit alleniger Ausnahme der protocollirten Glandiger Alle, welche Anspruche irgend einer Art an die Berlassenschafder obgedachten walland Chelente Ebe Boy Eben und Mocken, geborne Michelsen, zu haben glauben, hiermit bei Strafe Rechtens peremtorisch aufgefordert und besebligt innerhalb 12 Wochen, von der letten Bekanntmachung dieses Proclams, sich, und zwar die Auswartigen, unter gehøriger Bestellunder Actenprocuratur beim hiesigen Professionsprotocoll auf gesetzmassige Art zu melden. Königl. Sylter-Landvogte, den 5ten Decbr. 1835. Lassen.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Ved Proclama af Dags Dato, ere samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen, afdøde Snedkersvend Jørgen Peter Lund, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, inden forannævnte Tids Udløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 11te Januar, 15de Februar og 14de Marts 1836, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 5te December 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest mueligt vil blive læst ved Landsoverretten, er med 12 Ugers Varsel indkaldt Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa heri Byen ved Døden afgangne Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Hans Svanholm, til saadant deres formeentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for os, der som Executores igstamenti behandle den Afdødes Boe. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøAalborg, den 12te December 1835. Blgaard. A. Svanholm.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
ed Proclama, som idag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afdøde Vexelmægler Heymann Levys Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os, inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 14de December 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 8de i denne Maaned, saalydende : Vi Frederik den Sjette, af luds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug i lesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Georg Frin, constitueret Borgmester og Byefoged samt Bye= og Raadstueskriver i Vor Kiøbstad, Roeskilde, udi Vort Land Siælland, hans som Skifteforvalter i Kiøbmand i bemeldte Roeskilde Henrik Christian Wulfsbergs Opbudsboe, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten i Roeskilde at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale, i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt lises for vedkommende Værneting samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 8de Decbr. 1835. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Benzen. Wilse. Bevilling for constitueret Borgemester og Byefoged Grorg Fritz i Roeskilde til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne Kiøbmand Henrik Christian Wulssbergs Opbudsboe i Roeskilde. Der er læst inden Roeskilde Byetingsret Dags Dato og snarest mueligt vil blive læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle Dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Kiøbmand Henrik Christian Wulssbergs Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og deres Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at legitimere. Frin. Roeskilde Skifteret, den 10de December 1835. constitueret.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Ved Proclama, som bliver læst ved Kiøbenhavns Amts Rytter=Districts ner dre Birk, og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring til min afdøde Mand forhenværende Læder=Fabrikant John Talbots og mit fælleds Boe, hvilket nu ifølge et imellem os oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente er min udelukkende Eiendom, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for mig eller for min antagne Lavværge, Grosserer GeAyan; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 28de November 1835. Cathrine Talbot, født Thyrestrup. Som Lavværge. lille Strandstræde No. 65. G. Kvan, St. Annaplads Nr. 110.
Berlingske Tidende, 1835-12-22
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl Jens Christian Jespersen i Brændersløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnet Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Endvidere indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til at legitimere der Arveret. Hammerich, Rakskov, den 26de Novbr. 1835.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
No. 305. Aar 1835. den 23 December. Onsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter i Avertissementsidende. ste politiske og
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Berlin Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
London, den 15de December. – Times meddeler en Skrivelse fra Constantinopel, ifølge hvilken man der var af den Anskuelse, at Grev Durhams Sendelse til det russiske Hof ej havde noget andet Øjemed, end at formaae Kejseren af Rusland, til Ophævelsen af Tractaten fra Chunkiar Jskeless, og hvis hans Umage i saa Henseende skulde være forgjeves, at notificere ham det engelske Ministeriums Hensigt, ved en Krig at ville aftvinge ham Tractatens Tilintetgjørelse. Tillige troede man, at Rusland slet ikke var tilbøieligt til at lade det komme an paa Vaabnenes Afgjørelse, hvis det blot med Vished kunde regne paa Portens Bistand. For at forsikkre sig denne Bistand, sætter Hr. Buteniew nu Alt i Bevægelse; de russiske Dragomaner og Agenter ere næsten i uafbrudt Underhandling med de tyrkiske Autoriteter, En Correspondent i Courier, der skriver fra Alexandrien, istemmer de Klager, man har reist over Ægypternes Tyranni i Syrien. Det ægyptiske Forvaltnings-System fremstilles som ene og alene beregnet paa Landets Ødelæggelse. Folket er afvæbnet, den ægyptiske Conscription indført, en forhadt Afgivt, kaldt Feurdi, der borttager Tolvtedelen af alle private Jndtægter, tjener til at bestride Forvaltnings=Omkostningerne, og desuden har Regjeringen tilrevet sig Monopolet paa alle Landsproducter, der blot kaste det Ringeste af sig.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Paa General=Dampskibsfart Selskabets tilhørende Skib Ra mona, der anvendes til Fart mellem her og Hamborg, udbrød der i Gaar, da det laa for Anker i Nærheden af Tower, Jld, der først blev slukt, efterat Skibet havde lidt betydelig Skade.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
En Fortegnelse paa den nordamericanske Marines Officerer og Skibe, som meddeles af Courier, angiver Sø-Capitainernes Antal i de forenede Stater til 37, Master-Commandanternes til 10, og Lieutenanternes til 357. Hvad Skibene angaaer, da ejer Nordamerica 12 Linieskibe paa 71 Kanoner, 14 Fregatter paa 44 Kanoner, 3 paa 36 Kanoner og 23 mindre Fartøier paa 3 indtil 24 Kanoner. Jøvrigt maa – som tidligere omtalt – bemærkes, at Antallet paa de Kanoner, hvert Skib fører, angives altfor ringe i de officielle Lister; de fleste nordamericanske Linieskibe paa 74 Kanoner føre sædvanlig indtil 100 – 110, og de som Fregatter paa 44 Kanoner betegnede Skibe ere borede til 60 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Jfølge de sidste Efterretninger fra Jamaica, ere Valgene for den nye indkaldte Colonial-Forsamling tilendebragte den 28de October; de ere i det hele faldne ud mod Regjeringen. Den 16de November skulde Forsamlingen træde sammen.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Paris, den 11te Decbr. – J Efterretningerne fra den africanske Armee om, at denne var ankommet til Floden Tielat, tilføies. Floden Tielat er en Dagmarsch fjernet fra Oran, hvorfra Expeditionen gik ud. En Dagmarsch til vil bringe Armeen til Floden Sig, der flyder ud i en uoverseelig Slette. Senere vil den (Armeen, have en Bjergkjæde at overstige, for at naae til Mascara, Abdel Kaders Hovedstad. Mascara ligger omtrent 25 Lieus fra Oran."¬
Berlingske Tidende, 1835-12-23
De ministerielle Blades Meddelelser fra Spanien i Dag lyde særdeles gunstigt for Christinerne. Men allerede efter deres Kilde Breve fra Tarbes og Pan synes de kun at fortjene liden Tiltro. Det hedder: Et Brev fra Tarbes, af 7de d. M., melder, at man i Arragonien har opsnappet en carlistisk Coureer med Depescher for Don Carlos, i hvilke de cataloniske Jnsurgenter lade ham vide, at de ville blive nødte til at nedlægge Vaabnene, hvis han ikke strax sender dem 15000 Mand Hielpetropper.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
J et Brev fra Pau, af 6te d. M., hedder det: Af MadriderBreve seer man, at ved disses Afgang var en Adjutant ankommet dertil fra Cordova. Rygtet have strax udbredt sig i Madrid, at hiin Adjutant havde bragt Efterretning om, at fire carlistiske Batailloner forlangte at træde i Underhandlinger om deres Underkastelse. Det heed endog, at de Herrer Mendizaval og Almodovar vare i denne Anledning øjenblikkelig afreiste til Burgos, Stadfæstes denne Efterretning, da er den af stor Vigtighed. – Fri Saragossa erfarer man, at Espartero er med elleve Batailloner og fire Escadroner ankommet til Victoria, og at General Palarea i Alcanitz har udført sin Forening med General Nogueras, saa at begge Corpser nu udgjøre en Masse af 9000 Mand med 500 Ryttere. Cabreras og Quilez's Bander have adspredt sig, saasnart de fik Underretning herom; de forfølges af Christinerne. – De catalonske Bander lide daglig stort Tab ved Desertioner. General Mina skal have forsikkret, at de inden tvende Maaneders Forløb ville være aldeles oprevne. Nogle af disse Bander, tilsammen 6000 Mand stærke, ere ved Puebla blevne slagne af 3000 Christinere. De mistede i Trefningen 305 Mand; deriblandt fire Bande-Chefer. – Rekrutteringen er tilendebragt i Arragonien. Denne Provindses Contingent er, 3000 Mand stærk, bleven sammendraget i Saragossa, og øves der hver Dag i Vaaben. De ministerielle Blades Meddelelser om de spanske Ministres Reise til Burgos synes at grunde sig paa et ældre Rygte, hvorom Mes sagers Correspondent i Bayonne ogsaa taler, uden dog at vide noget om Reisens Øjemed. Han skildrer ligeledes San Sebastians Stilling som meget farlig, medens en anden Bayonneser, Correspondent slet ikke vil vide af nogen Fare for denne Stad.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
J den samme Beretning yttres, at Hr. Mendizaval har ved Udstedelsen af sit almindelige Opbud ikke regnet saa meget paa de mulige Rekrutter, som paa de forventede store Løskjøbningssummer, og at han nu ikke veed, hvad han skal gjøre med Retrutterne, da det gyldne Æg endnu ikke er blevet lagt. Jmidlertid maa man bemærke, at denne Correspondent fra Begyndelsen af har været en lidenskabelig Forsægter af en fransk Jntervention og har derfor aldrig undladt at stille Christinernes Sag i det værste Lys. – Fra Barcelona meldes af 3die d. M. blandt Andet, at General Mina var Dagen i Forvejen rykket ud af denne By i Spidsen for en Escadron Lanciers. Det heed, at han ved sine Emissairer havde ladet Penge uddeles blandt de carlistiske Oprørere, og derved var det lykkedes ham, at bevæge mange af dem til Frafald fra Prætendentens Sag. Discussionen i Procuradores=Kamret over Adresse-Udkastet frembød egentlig ikke noget særdeles Mærkeligt. Selv Grev de las Navas gav at forstaae, at han sætter stor Tillid til Ministeriet, og især til sammes Præsident. Han ønskede imidlertid, at Kamret, vilde indskrænke Finants-Anliggendernes ubegrændsede Overdragelse, hvorpaa der i Trontalen var blevet hentydet, til de uundgaaligst nødvendige Gjenstande. Da han endvidere udtalde det Ønske, at der i Adressen maatte blive Tale om de næste Cortes's vigtige Kald, at revidere det kongelige Statut, svarede Hr. Mendizaval ham, at en saadan Yttring vilde være overflødig, da Regjeringen allerede formelt havde forpligtet sig dertil. Grev de las Navas havde ved denne Leilighed erklæret, at Nationen havde lært at indsee, at det kongelige Statut ikke var egnet til at begrunde dens Lykke. Han selv kunde i dette Statut ikke anerkjende nogen Stats Grundsætning, men saae i samme meget meer kun en Krykke, som den Lamme betjente sig af til at halte omkring paa Hr. Mendizaval modsagde ikke disse Yttringer. Fleschis Medanklagede, Pepins Kone er i Gaar for Retten formeligt blevet skilt fra ham, fra Bord og Seng, og det af den Grund, at de mod hendes Mand fremsatte Klagepunkter, kunde have Jndflydelse paa hendes, i Boet indbragte Formue.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Den, for nogle Uger siden til Døden dømte Morder Lacenaire protesterer i de offentlige Blade med Forfatterskabet af flere, ham tilskrevne Digte. Han lægger i Særdeleshed Vægt paa, at den Samvittighedens vaagnende Uro, der fremlyser af hine Digte, er blevet ham aldeles fremmed, og med Hensyn til sit Troes=System, henviser han til sine Memoirer, paa hvilke han arbeider, og som han haaber at faae tilendebragte for sin Henrettelse. Dette Haab vil vel ogsaa kunne realiseres, da Dagen, paa hvilken den dømtes Cassations-Paastand skal forhandles, endnu ikke er fastsat. J hans, i de offentlige Blade indrykkede Skrivelser hedder det blandt Andet: J mit Fængsel og ligeover for det Skaft, der venter paa mig, føler jeg mig roligere og lykkeligere, end jeg nogensinde har været saa længe jeg har levet i Eders borgerlige Selskab." Paris, den 12te Decbr. J Forgaars begyndte Pairsretten Proceduren mod den anden Kategori af Anklagede, der indbefatter de fra St. Stienne, Grenoble, Arbois, Marseille, Besancon og senere i Lyon fængslede. Flere have ogsaa erklæret ikke at ville tage Deel i Debatterne. Anklageacten blev forelæst. – Et Ministeriet hengivent Blad, har i Gaar antydet, at, naar alle Dommene vare fældte, vilde der frembryde en Mildhedens og Høihjertethedens Dag. Temps svarer paa denne Hentydning paa en Amnestii, at hans Parti, det saakaldte tiersparti, om det ogsaa tidligere havde for Processen forlangt en Amnesti, dog ogsaa nu efter Processen vilde med Tak modtage en saadan Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Paris, den 13de Decbr. – Efter Moniteur du Commerce bestaaer Vanskeligheden, der er i Vejen for den engelske Mægling i det americanske Stridsspørgsmaal deri, at den engelske Regjering ikke staaer paa en saa fortrolig Fod med den americanske, for at gjøre den et Tilbud, den maatte staae i Fare for at see afslaaet. Men paa den anden Side tør man ikke vente, at de første Skridt skete fra americansk Side. Hr. Raspail mødte i Forgaars for Assiseretten i Ronen, hvor hans Proces for Fornærmelse mod Jnstructionsdommeren Jangiacom var af Cassationsretten blevet henviist. Han forsvarede sig selv med meget Talent og temmelig gunstigt Udfald. Hans, af hans tidligere Dommere til toaarigt Fængsel fastsatte Straf, blev, i Betragtning af særdeles formildende Omstændigheder, nedsat til sex Maaneders. Hermed bortfalder da ogsaa Politi opsynet, som kun indtræder ved Straffens Magimum. Der raser i dette Øjeblik en stor Brand i Gaden Pot-de-Fer No. 14. Den anden Gaard i denne Grevinden de Brosses tilhørende Eiendom, var omgivet af lette Bygninger, der deels beboedes af Bogbindere, deels tjente til Bogmagaziner og indeholdt et stort Antal af uindbundne Værker. Jlden opkom i Værkstedet til Tørring. Ulykkeligviis manglede der for Frostens Skyld i de første Øjeblikke Vand. Men ved Erfarenheden af Pompiers og deres bestandige ivrige Medvirkning lykkedes det imidlertid at redde Rabohusene og at indskrænke Jlden til dens første Udbrudsted.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Foruden de afbrændte Bygninger leed Boghandelen ved denne beklagelsesværdige Begivenhed et uhyre Tab. Man anslaaer Skaden til meer end halvanden, ja selv til tre Millioner Franker Jngen er kommet til Ulykke derved.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Det asiatiske Selskab i Caleutta har foræret det i Paris et Exemplar af Kaghiour, en uhyre Samling af alle Buddhisternes hellige Bøger i hundrede Foliobind. Denne Gave opbevares i det Kongelige Bibliotheks Haandskrivtsamling.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Efter Tidender fra Genf kom General Rosen, en Svejzer, der i Krigen i Spanien 1823 udmærkede sig særdeles meget, gjennem denne Stad, for at gaae til Barcelona, hvorhen han var kaldt af Mina.
Berlingske Tidende, 1835-12-23
J Bayonne har man fængslet en ung Englænderinde i Mandsklæder, som under Navnet Jones Thomas Stanley underholdt Forbindelsen mellem de spanske Carlister og dem i England. Pariser Telegraphen havde til Bayonne berettet hendes Afreise fra London. Spanien.