JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Saasnart Keiseren erfarede denne Engellændernes uventede Beslutning, brækkede han op, for at afskiære dem Tilbagemarschen og komme dem i Ryggen; men hvor hurtig de franske Tropper end trængte frem, blev deres Marsch dog sinket to Dage ved Overgangen over Bierget Guadarama, der var bedækket med Snee, ved den bestandige Regn og ved Flodernes Oversvømmelse. Keiseren brækkede op fra Madrid den 22de Decbr. Hans Hovedqvarteer var den 23de i Villa-Castio, den 25de i Tordesillas og den 27de i Medina del Rio Secco. Fienden brækkede op den 24de i Dagbrækningen, for at overfløie Hertugen af Dalmatiens venstre Flanke; men da han om Morgenen, erfarede de Bevægelser, som skeete i Madrid, tiltraadte han strax Tilbagemarschen og lod sine Tilhængere, hvis Lidenskaber han paa ny havde opvalt, Levningerne af Armeen fra Gallitien, som han havde opvakt nye Forhaabninger hos, en Deel af sine Hospitaler og Bagage og en stor Mængde Marodeurer i Stikken. Den Armee var i den yderste Fare. Tolv Timer sildigere havde den været tabt for Engelland. Denne Armee har begaaet mange Uordener, en uundgaaelig Følge : af Jilmarscher af en retirerende Armee. Den har medtager Muulæsler, Sengetæpper og mange andre Effecter og plyndret en Mængde Kirker og Kløstre. Den har plyndret Abbediet Sahagon, hvor der var 60 Munke og som stedse er blevet respecteret af de franske Armeer. Allevegne hvor den nærmede sig toge Munkene og Præsterne Flugten. Landet er blevet forbittret paa Engellænderne over disse Afskyeligheder.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Sprogets, Sædernes og Religionens Forskjellighed har ikke lidet forøget denne Gemytternes Stemning. Engellænderne bebreide. Spanierne, at de ei meere have nogen Armee, der kan forene sig med. dem, og at de have skuffet den brittiske Regiering ; Spanierne svare dem, at Spanien har havt talrige Armeer, men at Engellænderne have ladet dem ødelægges, uden at foretage det mindste til deres Bistand.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Jde sidste 14 Dage er der ikke skeet et Flinteskud, det lette Cavallefrie har kun gjort nogle Sabelhug.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
General Durognel stødte ved Nattens Begyndelse med 4000 Dragoner af Garden paa en engelsk Infanterie=Colonne, der var paa Marschen, nedsablede mange Folk og bragde Colonnen i Uorden. General Lefebure Desnonettes, Oberst for Jægerne af Garden, der var bleven afsendt fra Hovedqvarteret med 3 Escadroner af sit Regiment, tog meget Bagage, endeel Fruentimre og Marodeurer. Da han fandt Broen over Exla afkastet, troede han, at Staden benarente var rømmet. Henreven af den Jver, man saa ofte har bebreidet den franske Soldat, satte han svømmende over Floden til Dena vente, hvor hele Kavalleriet af den engelske Arriergarde var. Nu begyndte en haard Kamp af 400 Mand mod 2000. Man maatte endelig vige for Overmagten, og vore brave Folk trak sig tilbage over Floden. En Kugledræbte General Lefebrevs Hest og Generalen, der allerede var qvæstet af et Pistolskud, blev fanget. 10 af hans Jægere, hvis Heste ogsaa vare skudte, bleve sigeledes fangne, 5 druknede og 20 bleve qvæstede. Dette Haandemæng maa have lært Engelleuderne, hvad de have at vente af slige Folk i et almindeligt Slag. General Lesebre har vel begaaet en Feil, men det er en Franskmands Feil han fortiener paa eengang Dadel og Belønning. Antallet af de Fanger, man hidtil har frataget Fienden, og som for det meste bestaaer af vildfarne Folk og Marodeurer, beløber sig tilDen 28de var Keiserens Hovedqvarteer i Valderas, Hertugen af Dalmatiens Hovedqvarteer i Mancilla og Hertugen af Elchingens i Villaser.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Keiseren havde ved sin Afreise udnævnt Kong Joseph, sin Statholder, til Commandant for Garnisonen i Hovedstaden, og efterladt Hertugerne af Danzigs og Bellunds Korps tilligemed. Kavallerie Divisionerne Lasalle, Mildhand og Latour Maubourg til Centrumets Beskyttelse. Veiret er overordentlig slet. Efter en stærk Frost er der fulgt megen Regn. Vilide meget, men Engellænderne maae endnu lide langt mere.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
22de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Benavente, den 31te Decbr. Hertugen af Jstrien gik den 30te over Ela med sit Cavallerie. Samme Aften gik det igiennem Benavente og forfulgte Fienden til Fuena de la Velana. Hovedqvarteret blev samme Dag forlagt til Benavente. Engellænderne lode sig ikke nøie med af afbrække en Bue af Broen over Ezla, men de sprengte ogsaa Pillerne ved Miner ; en unyttig Ødelæggelse, der skaber Landet meget. De have allevegne begaaet de afskyeligste Plyndringer. Soldaterne overlade sig i deres fieske Drukkenskab til de tøileløseste Udsvævelser. Deres Adfærd lignede meget mere en fiendtlig Armee, end en Armee, der kom til et vanskeligt Folks Bistand. Den Foragt, Engellænderne have viist mod Spanierne, har endnu forstørret det ved saa mange Fornærmelser foraarsagede Jndtryk Erfaring er et nyttigt Berligelsesmiddel mod de af Fremmede opvakteJnsurrectioner. Man maa kun beklage, at Engellænderne ei have sendt en Armee til Andalusien. Den, der for 10 Dage siden kom igjennem Benevente, triumpherede i Haabet, og prydede allerede fine Faner med Trophæer ; intet lignede den Sikkerhed og Dristighed, som den lagde for Dagen. Ved dens Tilbagekomst var den meget forandret; Tropperne vare udmattede af Strabadser, og syntes udtrykte af den Skam at maatte flygte, uden at have fegtet. For at undgaae Spaniens billige Bebreidelser, gientage Engellænderne uophørlig, at man havde lovet dem, at forstærke deres Tropper med en talrig Armee, og Spanierne gjendreve stedse dette ugrundede Paaskud paa en Maade, der ikke kunde modsiges. Da Engellænderne for 10 Dage siden droge igiennem Landet, vidste de meget vel, at de spanske Armeer vare ødelagte. Det var ei Commissairerne, som de havde holdt ved Armeerne, ubekiendt, at Spanierne ikke havde bragt 50,000, men 180,000 Mand under Vaaben. Disse Commissairer havde ikke fortiet, at de spanske Armee, ei existerede mere. Engellænderne vidste altsaa, at Spanierne vare uden Armeer, da de for 10 Dage siden rykkede frem, berusede af det daarlige Haab, at skuffe den franske Generals Aarvaagenhed, og lode sig fange i den Snare, han havde lagt for dem, for at lokke dem ud i aaben Mark. De havde forud gjort nogle Marscher, for at komme tilbage til deres Skibe. Spanierne tilføie: "J burde have vedblevet denne forsigtige Beslutning, naar J ei vare stærke nok til at maale Eder med de Franske. J burde især ikke i Begyndelsen rykke frem med saa megen Tillid, for siden at komme tilbage med saa stor Jilfærdighed. J burde ikke drage Krigsskuepladsen herhid og udsætte os for to Armeers Ødelæggelser. Efterat J have styrtet os i saa stor Ulykke, bør J ei give os Skylden, derfor. Vi have ikke kunne modstaae de franske Armeer; J kunne heller ikke modstaae dem. Hører altsaa op at anklage og fornærme os, vor hele Ulykke kommer fra Eder.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Engellænderne havde udbredt det Rygte i Landet, at de ved Eile havde slaaet 5000 Mand fransk Cavallerie og at Valpladsen var skiult af Døde. Jndbyggerne i Benavente vare meget forundrede, da de besøgte Valpladsen. De fandt ikke meere end 3 Engellændere og 2 Franske. En Træfning af 400 Mand mod 2000 giør de Franske megen Ære. Vandet i Floden var steget hele Dagen, saa at Vadestedet ikke kunde passeres om Aftenen. General Lefebore Desnouettes blev fangen midt i Floden og i det Øieblik, da han var nær ved at drukne, i det Strømmen drev ham til den Bred, Engellænderne havde besat. Fiendens Tab af Døde og Qvæstede i denne Forpost=Fægtning er langt større end de Franskes. Engellændernes Flugt var saa hurtig at de efterlode deres Syge og Qvæstede i Hospitalet og vare nødte til at opbrænde et kostbart Magasin af Telte og Monderinger. De dræbte alle deres qvæstede og udmattede Heste, som vare dem til Byrde. Man kan ikke forestille sig hvor meget Synet af nogle hundrede ihielskudte Heste, hvilket er saa stridende mod vore Sæder, oprører Spanierne. Nogle holde det for et Offer, en religiøs Skik, og giøre sig derfor underlige Begreber og Engellændernes Religion. Engellænderne trække sig tilbage i største Hast. Alle Tydskere, som staae i deres Tieneste, desertere fra dem. Vor Armeekommer i Aften til Astorga, nær ved Grændserne af Gallicien.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
23de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Benevent, den 1ste Januar. Hertugen af Dalmatien ankom den 30te f. M. til Mancilla, hvor Fiendens høire Fløi, som bestod af Spanierne under General Romana, stod. General Francesci adspredte dem ved et eneste Angreb, dræbte mange af dem, fratog dem to Faner og gjorde 1 Oberst, 2 Oberstlieutenanter, 50 Officerer og 1500 Mand til Fanger. Den 31te marscherte Hertugen af Dalmatien ind i Leon, hvor han fandt 2000 Syge. Efter Slaget ved Espinosa havde Romans taget Kommanden efter Blakke. Resten af denne Armee, som ved Bilbao bestod af 50000 Mand, udgjorde neppe 5000 ved MancillaDisse nøgne og elendige Soldater opfylde nu Hospitalerne. Engellænderne ere en Afskye saavel for disse Tropper, som blive foragtede af dem, som for de rolige Borgere, der mishandles af dem og hvis Levnetsmidler de fortære, for at underholde deres Armee. Tænkemaaden blandt Kongeriget Leons Jndvaanere har meget forandret sig :med lydelig Stemme fordrede Fred og deres Konge; de forbande Engellænderne og deres bedragerske Jndskydelser, de bebreide dem, at de have udgydet det spanske Blod, for at vedligeholde deres Enehandel, og for at forlænge Landkrigen. Engellands Troløshed og dets Bevæggrunde ere nu soleklare for enhver, endog for den ringeste Bonde, De føle nu deres Lidelser og see Stifterne af samme for deres Øine. Jmidlertid flygte disse Engellændere i største Jil, da Hertugen af Jstrien forfølger dem med 9000 Ryttere. J de Magaziner, som de opbrændte i Benavente, befandt sig foruden Telter 4000 Dækkener og en stor Mængde Rom. Man har dog endnu samlet over 200 Bagage= og Ammunitions=Vogne, som de efterlod paa Veien fra Benavente til Astorga. Resten af Romanas Armee har kastet sig ind sidstmeldte Stad, og derved bragt Forvirringen i samme til det yderste.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Den engelske Expeditions Skjebne i Spanien vil kunne blive Gienstanden for en skiøn Tale ved Parlamentets Aabning. Man kan foralle den engelske Nation; at dens Armee har i 3 Maaneder være uvirksom, da den kunde have været Spanien til Nytte; at sammes Anførere eller de, fra hvem de havde deres Ordre, begik den forunderlige Daarskab, at lade den rykke frem, efterat de spanske Armeer vare tilintetgjorte, at de endelig begyndte det nye Aar med en skiændig Flugt, forfulgte af den Fiende, som de ikke vovede at angribe, og tillige af deres Forbandelser, som de først havde forført og som de burde have forsvaret. Slige Foretagender og slige Resultater kunne blot finde Sted i et Land, som er gandske uden Regiering. Aldrig vilde For eller Pitt have begaaet saadanne Feil, at indlade sig i en Kamp til Lands imod Frankrig, som har 100000 Mand Kavallerie - 50000 Train-Heste af ethvert Slags - og 900000 Mand Jnfanterie Dette er dog vel paa engelsk Side at have drevet Daarskaber til det Yderste - Dette er at første efter Skam og behandle Storbrittann, niens Sag saaledes som Thuilleriernes Cabinet netop kunde have ønsket det, Man maatte kun kiende lidt til Spanien, naar man vilde lægge Vægt paa nogle Folkebevægelser, eller derved giøre sig det Haab, at et Pust til Oprørs=Luen skulde frembringe en Brand, der var af Varighed. Til at skrive og udsprede Skamskrivter og derved at opvække en kort Forvirring blandt Folket, dertil behøves blot nogle fanatiske Præster; men der hører langt mere til at bevæbne en Nation. - J Revolutionens Tid i Frankrig vare 3 Aar og ConventetsRegiering nødvendige til at forberede den militaire Overmagt; og hvo mindes endnu ikke, hvor vaklende Frankrigs Tilstand, meget ofte var, Desuagtet var det i en Giæring, som blev næret ved den eenstemmige Villie, igjen at tilegne sig de Rettigheder, der vare blevne berøvede det i Mørkhedens Tider. - J Spanien var det derimod nogle enkelte Personer, som ophidsede Folket for at forsvare Besiddelsen af de Folket forhadte Rettigheder. De, som kæmpe for Jnqvisitionen, for Franciscanerne, for Lehnsrettighederne, maatte anspores af en brændende Jver for deres personlige Jnteresse; men de have ikke kunnet indskyde en heel Nation nogen fast Villie eller varige Grundsætninger Til Trods for Engellændere er der nu ikke enten Jnqvisition eller Franciscanere eller Lehnsret mere til i Spanien. Efter Rosas Erobring rykkede General Gouvion St. Cyr til Barcellona med det 77de Armeectorps, adspredte alt hvad han traf i Egnen af denne Stad og iværksatte sin Forening med General Duhesmed Ved denne Forening er hans Armee bleven forstærket til 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Hertugerne af Treviso og Abrantes have indtaget alle Saragossas Udenværker. Ingenieurgeneral Lacoste giør Anstalter til at bemestre sig denne Stad uden Tab.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Kongen af Spanien har begivet sig til Aranjue, for at holde Revne over det 1ste Armeecorps under Hertugen af Belluno. Gajette de France melder følgende : "De seneste Breve fra Spanien melde, at Engellænderne have trukket sig tilbage til Gallicien og tage Veien til Corunna. Keiseren forfølger dem; Marschal Bessieres er allerede ankommen til Astorgamed 10,000 Mand. - Spanierne ere overvundne i Catalonien. General Gouvion St. Cyr har den 16de og 19de slaaet de Tropper, som Reding commanderede. Barcellona er deblokeret.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
London, den 29de December. (Af franske Blade.)De i Anledning af vor Monarks Sundhedstilstand opvakte Bekymringer begynde vel noget at formindskes; men naar man vil troede overalt udspredte Rygter, saa befinder Hs Majestæt sig i en Srækkelses og vedvarende Upasseligheds Tilstand, der giør, at Regierings forretningen bliver ikke allene høist byrdefuld men uudstaaelig for ham. Hvorledes det end har sig med denne Paastand, saa synes det dog sikkert, at man for Alvor er i Færd med, at udnævne et Regentskab. De Personer, hvoraf det skal bestaae, ere: Hs. Kongelige Høihed, Prindsen af Wallis, Hs. Majestæt Dronningen, Kanzleren, Erkebiskoppen af Canterbury og Hertugen af Portland. Af denne Aarsag have begge de sidste Herrer i Søndags den 27de begivet sig til Windsor. J Mandags vare de beskieftigede med de foreløbige Jndledninger til en Declaration, og om faa Dage vil alting blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Forventningen af denne vigtige Begivenhed opvækker almindelig Gæring og Uroe. Mange bringe af Ondskab de forrige Bestræbelser, hvorved man søgte at opnaae samme Øiemeed, paa ny i Erindring og tilskrive dem den samme Aand, som paa hiin Tid efter Udfaldet at dømme, var alt for overilende. Andre overlade sig til de meest smigrende Forhaabninger og skiule ikke deres Tanker i Henseende til en fuldkommen Forandring i Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
J Oporto i Portugal har været et heftigt Oprør imod vore Tropper. Nogle foregivne Undertrykkelser vare Aarsagen hertil; men klart, seende Mennesker ville ikke tage Feil af de sande Bevæggrunde; imidlertid synes Sagen at have været meget alvorlig. Stadens Beliggenhed og de skraa Gader have givet begge Partier de bedste Midler til Angreb og til Forsvar. Vi have paa vor Side endeel dræbte Officierer. Ved stærke Repressalier er Pøbelen bleven haardt behandlet. Egnen ved Toldboden og ved Mynten var skiult med Døde. Endelig fik vor Chef Oprøret dæmpet ved strænge Forholdsregler, og nogle Henrettelser, som skeete i rette Tid, har siden bragt Oprørerne til Rolighed.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
Efterretningerne fra Spanien ere ikke allene beroligende, men give endog Haab. Generalerne Baird, Moore og Blake have forenet sig og tillige bevirket Forbindelsen med Tropperne under Marqvis de la Ro mang. De have foretaget en dristig Marsch, hvorved de ganske vil afskiære den franske Armee. (Hertil giør Gajette de France den Anmærkning : at Engellænderne giøre kun smaa Dagreiser i deres dristige Marscher. De forglemme ikke, at man maa spare paa Kræfterne for Tilbageveien. I deres Retirader vise de allene deres Hurtighed. Det er Synet af deres Skibsmaster, som besieler deres Fødders Kræfter.")Man har her klaget høit over vore Generalers Uvirksomhed. Det Uheld, som er tilstødt de spanske Armeer, fordi de ikke i rette Tid ere blevne understøttede, har desuden forøget dette Skrig. Det er let ved Themsens Bredder at opkaste sig til Dommere over Krigs=Operationer, som finde Sted i fierne Lande ; imidlertid er det tydeligt, at vore Generalers vise Fremgangsmaade havde til Øiemeed, at lokke Fienden ind i Middelpunkten af Landet. De Offere, som dette har kostet, ere intet imod de Fordele, man deraf kan vente.
Berlingske Tidende, 1809-01-29
De forenede Staters Congres har den 9de aabnet sine Forsamling ger. Samme Dag fik den et Budskab fra Præsidenten, og efter de første Motioner, som bleve gjorte, har man nogen Aarsag til at giøre sig Haab om Embargoens Ophævelse.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Paris, den 16de Januar.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
24de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Astorga, den 1ste Januar. Keiseren ankom til Astorga den 1ste Januar. Veien fra Benaventetil Astorga er skiult af døde engelske Heste, Reisevogne, Artillerie og Munitionskarrer. J Astorga fandt vi Magasiner af Klæde, Dækkener og Skandsegraver Verktøi.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
General Coldert, som commanderer Avantgarden af Hertugen af Dalmatiens Cavallerie, har paa Veien fra Astorga til Villa-Franca fanget 2000 Mand, taget en Transport af Flinter og sat henimod 50 Vildfarne, som vare faldne i Engellændernes Hænder, i Frihed. Romanas Armee er næsten tilintetgjort. Denne lille Trop Soldater uden Klæder, Sko, Sold og Levnetsmidler kan ikke mere regnes for noget.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Keiseren har givet Hertugen af Dalmatien den ærefulde Ordre, at forfølge Engellænderne til deres Indskibningssted og styrte dem i Havet med Sadelen i Haanden.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Engellænderne maae nu have lært, hvad det koster at giøre en uoverlagt Bevægelse mod en fransk Armee. Den Maade, hvorpaa vi have jaget dem ud af Kongeriget Leon og Gallicien, og Ødelæggelsen, af en Deel af deres Armee vil lære dem at være forsigtigere herefter deres Operationer paa det faste Land.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Den 1ste Januar faldt der stærk Snee hele Dagen. Dette Veir er slemt for den franske Armee, men meget værre for en retirerende Armee.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
General Gouvion St. Cyr er rykket ind i Barcellona. Hertugerne af Conegliano og Treviso have med ringe Tab bemestret sig Mønte Torrero ved Saragossa. De have fanget 1000 Mand og indsluttet hele Staden. Mineurerne have begyndt deres Arbeider. General Sebastianis Division i Estremadura er gaaet over Tagudved Broen Arzobispo og har angrebet Levningerne af Armeen fra Estremadura. Et eneste Angreb af det 28de Linie-Jnfanterieregiment var tilstrækkeligt til at bringe denne Armee i fuldkommen Uorden. Hertugen af Dalmatien havde tillige ladet General Valences Division gaae over Tagus ved Broen Almaraz. 4 Kanoner, 12 Munitionsvogne og 4 til 500 Fanger vare Frugterne af denne Dag. Vi have taget endeel Magasiner, hvoriblandt et uhyre Magasin af Telte. Alle de spanske Jnsurgent-Tropper, som endnu ere tilbage, have i nogle Maaneder ingen Sold faaet.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
25de Bulletin fra Armeen i Spanien. Benavente den 5te Januar. Fortroppen af Divisionen Merle, som hørte til Hertugen af Dalmatiens Korps, udgjorde den 3die Avantgarden. Kl. 4 om Eftermiddagen stod den engelske Arriergarde lige over for paa Høiene ved Pricros og udgjorde 5000 Mand Jnfanterie og 600 Mand Kavallerie. Denne Stilling var meget skiøn og vanskelig at angribe. General Merle iværksatte sine Planer. Jnfanteriet rykkede frem. Man angreb i Stormskridt og Engellænderne bleve bragte i fuldkommen Uorden. Terrainets Vanskelighed hindrede Kavalleriet fra at angribe og man kande blot giøre 200 Fanger. Vi havde omtrent 50 Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Brigadegeneral Colbert, som commanderte Kavalleriets Avantgarde, var rykket frem med Infanteriets Skarpskyttere, for at see, om ikke Egnen længere hen blev mere jevn, hvorved hans Kavallerie kunde bruges. Hans Time var kommen ; en Kugle traf ham i Panden; han styrtede og lerede blot et Qvarteerstid. Da han et Øieblik, igjen var kommen til Samling, lod han sig reise op, og da han saae Engellændernes fuldkomne Uorden, sagde han : "jeg døer meget ung og imidlertid er min Død værdig en Soldat af den store Armee; thi døende seer jeg mit Fædrenelands sidste og evige Fiende paa Flugten. General Colbert var en Officier af store Fortienester. Fra Astorgaføre to Veie til Villa-Franca. Engellænderne havde taget Veien til høire og Spanierne til venstre. De marscherte uden Orden og bleve afskaarne og omringede af de hannoverske Jægere. En Brigadegeneral og en heel Division, Officerer og Soldater, have strakt Gevær. Man har frataget dem deres Eqvipage, 10 Faner og 6 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Siden den 27de Decbr. have vi allerede frataget Fienden over 10000 Fanger, hvoriblandt 1500 Engellændere; desuden ere over 400 Bagage= og Ammunitions=Vogne, 15 Vogne med Geværer, samt Magazinerne og Hospitalerne i Benavente, Astorga og Bembibre, faldne i vore Hænder. Paa sidste Sted sprang det fiendtlige Krudtmagazin, som laae i en Kirke, i Luften. Engellænderne trække sig i Uorden tilbage og lade deres Magaziner, deres Saarede og Syge samt Feldtvogne i Stikken. De ville endnu lide et større Tab og lykkes det dem, at komme til deres Skibe, saa vil de først have tabt i det mindste Halvdelen af deres Armee. Ved Efterretning om, at denne Armee er bragt til mindre end 20000 Mand, har Hs. Majestæt besluttet, at forlægge sit Hovedqvarteer fra Astorga til Benavente, hvor Allerhøistsamme vil blive nogle Dage og derpaa tage en Central-Stilling i Valladolid. Hertugen af Dalmatien har faaet den Forretning at ødelægge den engelske Armee. Man har i Laderne fundet mange Engellændere, som ere blevne hængte af Spanierne. I høieste Uvillie derover har Hs. Maj. ladet Laderne stikke i Brand. Hvor forbittrede Bønderne endog kunne være, have de dog ikke Ret til at ombringe Marodeurer enten af den ene eller den anden Armee.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Hs. Majestæt har befalet at behandle de engelske Fanger med den Agtelse, man skylder Soldater, som ved enhver Leilighed have lagt liberale Jdeer og Følelse af Ære for Dagen. Paa Efterretning om, at Spanierne havde paa de Steder, hvor Fangerne samledes og hvor der fandtes 10 Spaniere imod 1 Engellænder, mishandlet og plebret de sidste, har Allerhøistsamme befalet at jage dem fra hinanden og hør, tillige foreskrevet en ganske egen Behandling for Engellænderne. Den engelske Arriergarde haabede, ved at indlade sig i en nægtning ved Prieros, at give den venstre Kolonne, som for det meste bestod af : Spanier, Tid til at iværksætte deres Forening i Villa-Franca. De tænkte at vinde en Nat, for at giøre Rømningen af Billa-Franca endnu fuldstændigere. J Hospitalet sammesteds fandt man 300 syge, eller saarede Engellændere. Et stort Meel= og Kornmagazin i Villa Franca blev opbrændt af Engellænderne, mange Artillerievogne ødelagte, og 500 af deres Hefte vare dræbte. De havde i Forveien efterladt sig 1600 døde Heste paa Landeveiene. De Fangnes Antal er temmelig betydeligt og tiltager alle Øieblik, J alle Kieldere i Staden finder man engelske Soldater, som have drukket sig ihiel.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Hertugen af Dalmatiens Hovedqvarteer var den 4de om Aftenen 10 Lieues fra Lugo. Den 2den holdt Hs. Majestæt Revile over Divisionerne Laborde og Loison, som udgjorde Portugals=Armeen. Disse Tropper see Engellænderne flygtende, og brænde af Begierlighed efter at naae dem.
Berlingske Tidende, 1809-01-30
Hs. Majestæt har efterladt Hertugen af Elchingens Korps i Astorgatil Reserve. Sammes Avantgarde strækker sig henimod Passerne af Gallizien, og det kan i mødende Tilfælde understøtte Hertugen af Dalmatiens Korps.