JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
En ung Pige, som syer Linned= og Skræddersyening, om sker at gaae ud at sye ugeviis, imod en billig Betaling. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Torsdagen den 15de dennes er imellem Posthuset i Slagelse og noget forbi Garvergaarden tabt en Portosenille med et Brevpost-Timeseddel og en forseglet Nøgle til Brevpostballonen, som Finderen bedes aflevere paa det kongelige Postcontoir Slavelse eller i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Da jeg i disse Dage har aabnet min med ManufacturColonialvare vel assorterede Boutique, saa anbefaler jeg mig saavel til Byens som Omegnens ærede Beboere. Gode Vare og reel Behandling forsikkres Enhver som vil beære mig med deres Søgning. Callundborg den 15de Januar 1835. J. S. Philipson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Dos Garende Petersen paa Dyrehovedgaard ved Korsøer kan strax bekommes 11 Pd. Vinterpurre, 7 Pd. Rødløg og 5 Pd. bothfeldske Roer, tillige kan bekommes alle andre Slags Urte frøe, samt et Partie Blomsterfrøe, til de billigste Priser. En bruunrød Shirtings Paraplui er glemt et Sted her i Byen; hvo der maatte være i Besiddelse af samme bedes at aflevere den paa Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Et ungt Menneske med gode Anbefalinger, ønsker sig en Skovfoged-Tieneste til 1ste Mai; en Billet, mrkt. Haab, bedes aflagt paa Aviscontoiret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Den Leilighed i øverste Etage i min iboende Gaard paa Slagelse Nyetorv, som for Tiden beboes af Frue v. Prangen, kan erholdes til Leie førstkommende Paaske Flyttedag. P. C. Bollhornn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
En ung Pige ønsker sig Condition som Lærerinde hos en honet Familie paa Landet eller i en Kiøbstad. Hun forstaaer det franske og tydske Sprog til Fuldkommenhed og er ovet i de sædvanlige Skolevidenskaber; ogsaa i de nu brugelige Haandarbeider, samt Linned= og Skræddersyening, seer hun sig i Stand til at give Underviisning. De herpaa Reflecterende bedes henvende sig til Hr. Kammerraad Heilmann i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
En beqvem Beboelsesleilighed, bestaaende af 3 Værelser til Gaden, et Sovekammer til Gaarden, Kiøkken og Spisekammer, samt Loftsrum, kan til Paaske Flyttetid 1835 erholdes tilleie hos M. Goth paa Slotsgaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
En hvid sortplettet Hund med hvid Blis og sort Hoved, af Vindspiller=Racen, er bortkommen. For dens Oplysning og Tilbagelevering loves en god Douceur. Bogtrykker Magnus anviser Eieren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Paa en af denne Kiøbstæds reelleste Gader, er til førstkommende Michaeli Flyttetid d. A. en Beboelsesleilighed at faae tilleie, hvorved tillige, naar dertil kan erholdes Øvrighedens Tilladelse, vil medfølge Rettighed at drive Handel som Spæk høker paa Eierens Livstid, der har Borgerskab paa denne Han deel. Leiligheden bestaar af 2de Værelser til Gaden, hvoraf det ene er indrettet til Boutique, samt Kiøkken, Spisekammer og Kielder m.m. De Lysthavende, som attraae at drive ovennævnte Rettighed i bemeldte Leilighed, ville behage at henvende dem til Skoemagermester Jens Jørgensen her i Byen, hvor det nærmere kan afhandles. Slagelse den 12te Januar 1835. Julius Lorenzens Viinlager anbefaler sig med et særdeles vel Assortement af røde og hvide Bordeaux=Vine, i forskiellige Sorter, Portvine, Madeira og Rhinskvine, Champagne, saa og gammel Cognac, gammel Rom; ligeledes andre Sorter Cognac. Rom og Genever, med alle de til Viinhandelen henhørende Vare; Varene ere udmærket gode og til de i Kiøbenhavn gieldende billigste Priser. Slagelse den 5te Januar 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Hos Undertegnede findes til alle Tider et vel sorteret Oplag af færdige Liigkister af forskiellig Facon, saavel runde med frontspidse Laage som gierrede, samt alle andre Sorter, til nedsatte Priser. Tillige findes stedse et Oplag af færdige Fattig-Liigkister, til 14 Mk. pr. Stk. Fobian, Snedkermester, boende paa Smedegaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-20
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 3 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg, hos Hr. H. L. Hesselberg. – J Hillerød hos Hr. Thorsen. -J Slagelse hos Hr. O. R. Strande. – J Sorøe hos Hr. Tronnier. J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. –J Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. – I Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. – J Skielskjor hos Hr. O. Vallentin. – J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. – J Farøe hos Hr. O. Grum. - J Kloge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd, i de Byer hvor der ei findes fuldstændigt Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde Nr. 101 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
21de Aarg. mig No. 7. eller: Hlagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen den 24. Januar 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Asteroider. Dette Navn skyldes den ældre Herscheel, men optages kun for at kunne betegne med et fælles Navn et sammensat og eet af de forunderligste Phoenomener paa Firmamentet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Forfatteren til dette Stykke har i et andet Skrift søgt at deducere, at der gives syv store Hovedanlæg, hvorefter denne sandselige Verden er dannet, og som han har tilladt sig at kalde de syv kosmiske Love eller Dispositioner. Blandt disse gives een, som maaskee er den mindst uomtvivlelige, men som dog har den største Sandsynlighed for sig; nemlig at hele den physiske Verden er bygget paa mathematiske Principer, og som derfor, da den forresten er et Konstværk, maae tillige betragtes som et mathematisk, og hvorved en uendelig, altbestyrende Aands Kundskab, hvis Tilværelse falder tydeligt i Øinene ved Betragtningen af Verdens Jndretning, bliver fattelig for den indskrænkede Menneskefornuft, naar den tænker sig denne Kundskab udstrakt til de ubetydeligste og minutiøseste sandselige Gienstande. At Universet i det mindste er anlagt paa en saadan mathemathisk Grundvold, er unægteligt thi hvorpaa grunde sig vel alle Astronomiens Forudsigelser om Aarets Gang, Skudaarets Nødvendighed, Formørkelsernes Jndtræffen, Kometernes Ankomst og de himmelske Legemers Perturbationer, uden paa en Jndstudering i Firmamentets mathematiske Konst bygning? Men denne Tillid til denne mathematiske Plan, hvorefter Verdenssystemet er anlagt, har ledet i vore Dage til een af de meest forhausende Opdagelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Den yngre Herschel har nu tiltraadt denne Mening og forladt sin Faders, og formoder dette af disse Planeters uregelmæssige Form, deres Lidenhed og deres Nærhed; men han tilstaaer, at deres overordentlige Lidenhed, lægger uoverstigelige Hindringer i Veien for deres nærmere Undersøgelse. Forunderlige ere de Phantasier, hvortil denne berømte Astronom overlader sig om deres indvortes Tilstand. En Kiæmpeslægt, siger han, beboer maaskee disse smaae Planter, og kan uden Vanskelighed trække Veiret paa dem og springe en Strækning af 60 Fod, ligesaalet som vi Jordbeboere een paa 6 Fod, en Formodning hvorpaa han geraader af den 10 Gange høiere Dunstkreds paa dem end paa Jorden. – En nyere Skribent er falden paa den Jdee, at disse Planter ere Maaner, som have tilhørt en Planet, som er ikke længere til; men han giør ingen Regnskab for hvor denne Planet er bleven af. - Hvad vide vi arme Dødelige, vi ere fra i Gaar, og vide intet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Dette mærkværdige Phonomen paaminder vist nok om en stor Revolution, som er foregaaet i Firmamentet. Det seer ud som en Uorden midt i Naturens evige beundringsværdige Orden; men Uordenerne i Skaberens Rige ere de Mødre, hvoraf Verdensbygningens Orden uafladeligt paa nye undfanges. Kunne vi vel forundre os over, at en stor Revolution er foregaaet i Solsystemet, da Blikket paa Maanens Overflade, da Skuet af vor egen Jords Overflade, og Forskningen i dens Dybde, minde os paa det stærkeste om de mægtigste Revolutioner, som i de hengangne Aartusinder have tildraget sig. Man har vel observeret, at nogle Fixstierner ere hensvundne; Tycho Brahe saae et mægtigt Himmellys at nærme sig, og igien at forsvinde. Men Jordens Beboere have ikke i Menneskeslægtens Levetid været Vidner til, at en Revolution er foregaaet i vort Solsystem; men en høiere Aand vilde herved sige til dem, som Plato fortæller i sin Timæus (Edit. bip. Vol. IX. 290), at en gammel ægyptisk Præst sagde til den vise Solon: O. Solon, Solon, I Grækere ere altid Børn; blandt Eder gives Jngen som er gammel! - Ja, Menneskeslægten bliver altid et Barn, vi blive det med, som høre til dens Samfund, unge i Alder, svage i Omdømme, lokkede af Sandsernes Forførelser, af Jndbildningskraftens Gøglerier. Planeterne med deres hede og kolde Aarstider, med deres afvexlende Mørke og Lysning, med deres uroelige Dunst kredse, med de Revolutioner, som de ere bestemte til at giennemgaae, ere ikke Glædens Lande, kunne aldrig have været bestemte til at blive det; men de ere Skoler, hvori Aandeverdenens Børn udvikles og opdrages til deres høiere Bestemmelse; hvad enten denne saa venter dem i en høiere disse Kloder omsvævende Oververden, eller i hine Lysets mægtige Riger, til hvilke Herredømmet over de planetariske Systemer er betroet, og som kunne være Paradisets evige Boeliger. – Den Alvise alene veed det, som frembragte Universets evige Harmonie, og aabenbarede sin uendelige Storhed i den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Den nordamerikanske Præsident Jacksons Budskab til de forenede Staters Kongres af 1ste December 1834. (Dette Stykke indeholder megen politisk Oplysning.) Medborgere af Senatet og af Repræsentanternes Huus! Ved at opfylde min Pligt, at aabne Deres nærværende Session, glæder det mig paa nye at kunne lykønske Dem til Landets blomstrende Tilstand. Det guddommelige Forsyn har begunstiget os med en almindelig Sundhed, med en rigelig Løn ved Jordens Dyrkning og ethvert Slags Arbeide, og med Fred for at benytte og udvide de forskiellige Hielpekilder, som beskjæftige vore Borgeres Dyd og Driftighedsaand. Lader os nære den Tillid, at, ved Overblikket af et for vore frie Statsindretninger saa anbefalende Phoenomen, ville vore forenede Bestræbelser, for at vedligeholde dem, blive kronede med Held.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Vore udenlandske Forhold have endnu, paa nogle faa Undtagelser nær, samme gunstige Udseende, som i mit Budskab for det sidste Aar, hvor de lovede af udvide de Fordele, hvilke de Grundsætninger, som regulere vor Forbindelse med andre Nationer, er saa skikkede til at betrygge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Roligheden er heldigviis bleven retableret i Portugal. Landets ødelagte Tilstand giør en Udsættelse af Udbetalingen af vore Borgeres billige Fordringer uundgaaelig. Vore diplomatiske Forbindelser ville snart igien blive fornyede og det langvarige Venskal med denne Magt giver den sikkerste Garantie for, at den os skyldige Saldo vil blive clareret. Udbetalingen af den første Termin, ifølge Erstatnings-Conventionen, som er afsluttet med Konger over begge Sicilierne er rigtigt indkommen; og de Tilbud er gjort, hurtigt at udbetale det Hele, hvilket jeg dog ikke seer mig berettiget til at modtage da den bestemte Erstatning er enkelte af de forened Staters Borgeres udelukkende Eiendom. Hiin Regierings Forhold er meget hæderfuld, naar man betænker, at den begaaede Uretfærdighed maae tilskrives en anden Magt, som havde trængt sig ind i Landet, og hvis Herredømme var forbigaaende, saa at det hverken havde været unaturligt eller uventet om den nærværende Regiering havde viist sig utilbøielig til at erkiende og betale Gielden. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Nyeste Post-Efterretninger. Man har faaet nye Efterretninger fra London af 16de, men ikke noget videre af Betydenhed om Udfaldet af Valgene; Kampen fortsættes med den største Jver hele Landet over; men et afgjort Resultat er endnu ikke tilveiebragt. At de Torys besidde en stor Jndflydelse i Grevskaberne er bekiendt, og det er ikke godt at beregne hvorvidt denne Jndflydelse kan strække sig. At de imidlertid frygte for Udfaldet synes at give sig tilkiende af den Omstændighed, at den engelske Ambassadeur i Paris Lord Granville, vel har havt sin Afskeeds-Audience; men hans Eftermand Lord Cowley er ikke ankommen. Man troer at han vil oppebie Udfaldet af Valgene, thi dersom det Peelske Ministerium ikke kan holde sig, saa kunde han maaskee blive forskaanet for at giøre Reisen. Begge Partier beskylde hinanden for Bestikkelse ved Valgene, og sandsynligen begge med Ret. Disse Valgbestikkelser i de constitutionelle Stater, som ere saa hyppige og saa vanskelige at forebygge, betage disse Statsforfatninger en stor Deel af deres Værd, og have en høist skadelig Jndflydelse paa Nationernes Sædelighed. Alderman Wood, som blev valgt til Parlamentslem for City, fortalte i en offentlig Tale, at der vare komne en Deel Baadførere til ham, og tilbudt ham deres Stemmer for 12 lettere end de Torys havde budt dem derfor, men han havde svaret dem, at han ikke vilde give dem en Skilling; ogsaa fortalte han mangehaande Anekdoter om hvorledes man søgte, deels ved at true Valgmændene, og deels ved at bestikke dem, at erholde deres Stemmer; saaledes sendte man fede Kalkuner, med Bankosedler under Vingerne omkring i Husene i Foræring. - Re formerne have fattet forskiellige Resolutioner som de ville lade indrykke i alle Morgen- og Aften Blade, undtagen i Bladet Times. Som det pleier at skee, holde de Candidater, som melde sig til Parlaments valgene, excentriske Taler, deels ved at søge at nedrive Modpartiet, og deels ved at giøre Forsamlingen overdrevne Løfter, undertiden ogsaa ved at søge at drage Latteren paa deres Side. Det giver sig temmeligt tydeligt tilkiende, at flere Personer af det radicale Partie blive valgte til dette end til de forrige Parlamenter; disse Radicale ere til stor Fordeel for det ministerielle Partie; thi Frygten for at Demagogerne skulde faae Overhaand, bevæge mange Personer af Middelstanden til at erklære sig for toryske Candidater. Nogle Steder som i Halifax, er det kommet til Slagsmaal imellem begge Partier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Man har i England en anden Bekymring, som virkelig ikke er ubelydelig, den for de vestindiske Kolonier; hvor den ellers saa ædle og velgiørende Plan, at forvandle Slaveriet til et Hoverie, og derved forberede en bedre borgerlig Forfatning for Negerne, finder store Vanskeligheder at sværksætte. Naar en Lænke løsnes, saa er Springet til Tøileløshed ikke langt, og det er ikke saa let at giøre disse raae Mennesker det begribeligt, at man vil deres Vel, og at overtyde dem om, haad der tiener til at befordre det. Paa de smaae Øer i Vestindien skal det nogenlunde gaae an med at faae Negerne tilat arbeide. Men paa mange Plantager paa den store og frugtbare Øe Jamaica, have Negerne aldeles vægret sig ved at arbeide, saa at man er bange forikke at kunne faae Sukkerhøsten indbragt. Repræsentanternes Huus har indgivet Forestillinger til Statholderen om Anvendelse af alvorlige Forholdsregler; men som han finder at stride mod Aanden af Emancipations-Acten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Man har i England faaet Aviser fra Nyeyork, som naae til den 26de December f. A. J begge Kongressens Huse var det blevet forlangt, at alle Dokumenterne som angaae Misforstaaelsen med Frankerige, skulle fremlægges. Man troede ikke, at Congressen vil give sit Samtykke til Præsidentens Forslag, fordi man ved Repressalier til Søes fra fransk Side frygter for megen Fare for amerikansk Eiendom af Kapere, og endnu mere af Søerøvere. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Misforstaaelserne imellem Senatet og Repræsentanternes Huus, og hiints Anmositet mod Præsidenten, formodes ogsaa at ville forhindre krigerigske Forholdsregler; kun i Repræsentanternes Huus har Jackson Majoriteten paa sin Side. J det mindste have disse truende Krigsforhold ikke frembragt den mindste skadelige Virkning paa Statspapirene. Man siger, at den franske Udenlandsk Minister, Admiral de Rigny, ikke vil tage nogen Notice af Præsidentens Budskab, og ikke forelægge Kammerne noget nyt Forslag, føren han først erfarer hvilken Beslutning Kongressen vil tage. Admiralen skal, som der siges, have tilstillet den nordamerikanske Gesandt en meget tør og lakonisk Note af det Jndhold: at den franske Regiering ikke kan forelægge Kammerne Tractaten paa nye førend Præsidenten har desavoueret sine upassende Udtryk, da Sagen ikke maae faae det Udseende, som at Frankerige kunde lade sig intimider. Kongen skal imidlertid meget ønske en Eftergivelse fra Frankeriges Side, og man forventer en Deel Petitioner fra Søestæderne for at understøtte den. - Men nu beretter Moniteuren os af 14de Januar, at Kongen har rappelleret sin Gesandt i Washington, Hr. Serrurrier, og ladet den nordamerikanske Gesandt, Hr. Livingston vide, at Passerne ere parate til hans Disposition. Den 16de Januar blev et Lovforslag angaaende denne Sag Kammerne forelagt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Det nye engelske Ministerium træder i Henseende til de politiske Forhold ganske i det gamles FodsporForbindelserne med den nærværende Regiering Portugal, vedblive at staae paa den venskabeligste Fod. Hertugen af Wellington har givet Hertugen, af Leuchtenberg, som man nu i England kalder Prins August af Portugal, et stort diplomatisk Diner, hvori den franske Legations=Secretair og den nyelig ankomne spanske Gesandt, General Alava, deeltoge. Hertugen af Wellington kiørte selv med den nye portugisiske Prins til Deres Majestæter i Brigthon. En prægtig Vogn er under Arbeide for ham i London, og smukke Heste indkiøbes for ham til Lissabon. Man har faaet Efterretninger fra Lissabon af 10de Januar. Alt var der godt, Dronningen havde været noget upasselig, men var kommet sig. Der var atter brændt for 125000 Pd. Sterling Papiirpenge. Man veed at Dronningen havde aabnet de Cortes Forsamling den 2den Januar. Hun havde i Throntalen forsikkret Kammerne om at Landets Tilstand bliver stedse meere roelig, og Hun anbefalede dem især at tage Financerne under Forhandling. Da Dronningen kiørt til og fra Kammernes Palads var Staden besat med Patrouiller og hun var ledsaget af en stærk Escorte, hvilket ikke frembragte noget godt Jndtryk, og man hørte kun faae Vivaraab, men et Skud, som Nytaars Aften var bleven affyret mod Paladset Necessidades skal have givet Anledning dertil. Samme Forhold, som mod Portugal, iagttager ogsaa det engelske Ministerium mod Belgien. Hertugen af Wellington har i en Samtale med den belgiske Gesandt Hr. van de Weyer, sagt, at han erkiender at Regieringen i Belgien var god, at Folkets Velfærd er i Tilvæxt, og at han meget paaskiønner Konge Leopolds kloge Regiering. Uagtet saaledes Udsigterne have meget opklaret sig, saa har dog Repræsentanternes Kammer i Brüssel den 15de Januar, med 58 Stemmer imod 1 (Hr. Gendebiens) antaget Budskabet for det udenlandske Departement. Man vil ikke ganske troe Freden; men være beredet paa Alt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Hvad de spanske Anliggender angaae, burde man ikke troe herefter nogen Beretning, naar den ikke læses i den franske Moniteur, og hvad de orientalske angaaer, naar den ikke læses i den østerrigske Jagttager; thi disse to Blade have dog en Følelse for den Agtelse, som de skylde deres Læsere, ved kunat fortælle dem det Sande, eller dog det Sandsynlige, om endog imellem et Strøg af Partiesyge udbredet sig over deres Fremstillinger. (Til de nyeste, høist usandsynlige Avisrygter hører, at de nordiske Magter ruste sig hemmeligt, og at en russisk Armee paa 60000 Mand skal til Foraaret samle sig i Polen). Saa sikker som Beretningen om General Caratalas Seier syntes at være, da den læstes i Journal de Paris, saa synes den dog, ifølge en Beretning i Moniteuren at være i høi Grad tvivlsom: men saameget er sandt, at Minas Helbred er meget svageligt og at begge Partier føre Krigen med den yderste Grusomhed; ogsaa erfares, at den franske Skibecommandant Mage i Bayonne, er bleven myrdet, som han vilde gaae ombord. – J Frankerige er det forresten roeligt, Kongens Magt er i Tilvært til en stor Fordeel for Landet; 8 Redacteurer af offentlige Blade sidde for nærværende Tid i Arrest. Hvormange andre kunde ikke i dette Land fortiene samme Skjebne; thi hvad er uværdigere for et offentligt Blad end at opoffre sig til Usandhed, til Bagtalelse, til en lidenskabelig Opposition mod Regieringen, til at udbrede Mistillid og Misfornøielse, som saamange franske Blade giøre. O Foragt og Skiændsel forde Journalister, som under Patriotismens Maske laane Egennytten og Ærgierrigheden og Lidenskaberne deres Penne; Friehedens sande Venner ere skaanende og maadeholdende og sandhedskiærlige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Den østerrigske Jagttager opklarer os om, at Efterretningerne om Opstanden i Albanien er Vind, og bestaar ikke i videre end den, at den berygtede albaniske Høvding Tafel Busi har revolteret med 15 til 1600 Mand; men at han er allerede bleven nødt til at underkaste sig. - Det samme er vel Tilfældet med Efterretningen i det engelske Blad, Morning Herald om de persiske Prinsers Oprør; thi fra Wien og Constantinopel høres intet derom Men Mehemed Ali skal have, intimideret af de europæiske Magters Forestillinger, af Opstander i Syrien og af Pesten i Alexandrien, opgivet sine Uafhængigheds Planer, ladet sin Søn Jbrahim rømme det omtvistede Distrikt Orfa, og lovet Sultanen, som en lydig Undersaat, at ville herefter betale ham sin skyldige Tribut, men det skal være vist, at denne herskesyge Mand udbreder stedse videre sin Magt i det sydlige Arabien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 19de Januar. Idag fremlagde Hr. Procurator Haagen ved Hr. Procurator Klein sit Defensions-Jndlæg for Hr. Prof. David i den imod ham anlagte Action, med 9 Bilag, hvoriblandt Hr. Professorens eget Tilsvar med Hensyn til de Beskyldninger, der ere gjorte mod Tendentsen af hans Tidsskrift i Amindelighed og af de specielt incriminerede Artikler i Særdeleshed." Generalfiskalen, Hr. Etatsr. Treschow, mødte ved Fuldmægtig, Hr. Cand. juris Kraft, og begierede Sagen udsat i 1. (Kbhvnsp.) Dage, hvilket Retten bevilgede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Det kongl. danske Cancellie har under 17de dennes bekiendtgjort, at Redacteuren af den fri Presse", Cand. theol. P. Larsen, i Overeensstemmelse med Forordn. af 27de Septbr. 1799 § 18 er sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen. Hr. Larsen har allerede for nogle Dage siden bekiendtgjort, at No. 2 af hans frie Presse, formedelst en Efterretning angaaende den nye Presse-Lovgivning, som der i danske, trykte Skrifter tales om, at man snart kan vente, var standset af Censor og indsendt til Cancelliet; hvorhos Udg. bemærkede, at han, da han ikke staaer under speciel Censur, har gjort sig det til en Bestemmelse, at ikke en Tøddel maa udslettes, med mindre Cancelliet har erklæret sig imod Meddelelsen af hvad han har skre(S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-24
Directionen for Caroline=Klosteret har, under 15de dennes, bekiendtgjort følgende Udsigt over denne intenderede Stiftelses nærværende Status: "Stiftelsens Capital er fra 11te Decbr. 1835 til 11te Decbr. 1834 forøget med: Gave fra Hr. Kammerraad og Toldinspecteur Fanøe, R. af D. (i Nestved) 50 Rbd. r. S.; Renten af 2de Banco=Laans-Obligationer 41 Rbd. 48 Sk. S. og T.; dito af 1 (udtrukken) Brandforkkrings dito (siden omsat i r. S.) 4 Rbd. 12 Sk. S. og T.; dito af Stiftelsens af Hs. Maj. Kongen allern, egenhændigen underskrevne Obligationer 499 Rbd. 44 Sk. r. S. Stiftelsens Capital er p. t. 15,700 Rbd. r. S., 89 Rbd. 86 Sk. S. og T., og dens samtlige Obligationer, ere, af Directionen paategnede, bevarede i Nationalbanken. - Det er forhen bekiendtgjort, og gientages herved, at Hans Majestæt Kongen allernaadigst har stadfæstet Klosterets Stiftelse, og tillige bestemt at indtil videre skal den aarlige Rente tillægges Capitalen. – Bidrag til Stiftelsens videre Fremvært modtages af Closterets Casse-Directeur, Forstander Broch paa det Kgl. Opfostringshuus, eller af Hr. Redacteur Jetsmark paa Adressecomptoiret.