Københavns Adresseavis, 1777-10-07
Af tamme Fugle findes her de samme Arter, som i Enropa, hvilke ere hidbragte fra fremmede Steder nemlig almindelige Høns, kalcunske Høns, Ender og Duer. Giæs findes fielden, endnu sieldnere ere Paafuglene. Paa de fleste Plantager holdes ogsaa Perlhøns. Af Rovfugle ere to Arter af Høge bekiendte, den ene kaldes her Fistermann og den anden Kuckubak. Hiin skal nære sig af Fugle og Fiske, denne tager smaa Fugle, Kyllinger og Fiirbeen. Her findes ligeledes Ugler og grønne Papegøyer, som giøre stor Skade, især ved Vendubønner, den liden Mays og Bomuld. Negerne tage Ungerne af Rederne, og afrette dem. De gamle ere meget forsigtige og ey let at fange. Paa St. Jan, hvor endnu findes megen Skov, ere mange af de smaa Papegoyer. Maritiemaat eller Maddikræderne ere sorte og lidet større end Stærene. De lægge deres Eg tilsammen i en stor Reede og udlægge samt føde Ungerne i Flæng. De æde Faarekyllinger og de Maddiker, som udklækkes i Hornqvægets Hud. Kiøerne ere meget villige til at lade sig befrie fra denne Plage ved disse deres Velgiørere, og de skaanes af den Aarsag ligesaa meget, som Svalerne i Europa. De smaa og smukke Collibri kaldes her Runkertjen. Den almindeligste Avt er grønguul med mørkeblaae eller sorte Vinger. Deres lange og tynde Neeb seer ud som poleret Ibenholt. Tungen, som de kan række langt frem, og hvormed de suge Saften af Blomsterne, ligner en tynd Traad der er splittet ad. De flyve meget gervindt og guuldre angenemt, deres smaa Reder ere indvendig med den fineste Bomuld belagte. Af svommende Fugle findes her smaa vilde Ænder som smage ret godt, og Pelicanen eller Kropgaasen, der er større end en Svane. Den har en Pose under Halsen, som den bruger til at fange Fiske med, de fare med det aabne Need i Vandet, hvorved nogle Fiske falde i Posen, som de sluge heele. Halsen er hvid og bruun, Kroppen aske graa, sort og hvid, og under Bugen ere de aske graae og røde. Af Huden paa Brystet giøre Negerne sig Huer, som nogenledes ligne en Peryk, og Posen bruges til Tobaks= og Penge=Punge. Paa Klipperne og Keyerne findes en Mængde Havsvaler, de ere saa store som Duer, askegraae med en hvid Bug og leve ligeledes af Fiske. Man træffer ogsaa nogle af dem i Husene, der ere saa tamme som Duer og leve af Fluer og Kakkerlacker. Iblant de Fugle, der have lange Been, fortiener den prægtige Flamingo den første Plads, saavel for dens anseelige Størrelses, som for dens smukke Farves Skyld. Den er gandske rød, Kroppen er omtrent saa stor som en Gaases, men Halsen og Benene ere saa lange, at den mestendeels er saa høy som et Menneske af middelmaadig Statur. De nære sig af Krabber og Fisk, og findes paa St. Thomas, deres Kiød er meget velsmagende. Et lidet Slags Heyre opholder sig ved Bekkene og lever at Krebs. Paa moradsige Stæder ved Søen findes Vand høns som ere spiselige, de holdes ogsaa i Husene, hvor de leve af Brød og Kackerlacker. Af Duerne findes her mange. Et Slags vilde Turtelduer forkynde hver Morgen. Solens Opgang med deres behagelige Kurren. En Art smaa Duer, som kaldes Steen= eller Spurre=Duer, ere meget smukke, det første Navn have de deraf, at de boe i Klippernes og Stenenes Rifter, de ere saa store som Vagteler, Brystet er rød med sorte Plætter, forresten ere de graagule med smalle sorte Streger paa Vingerne. De ere gode at spise, saavelsom de blaae eller Skov=Duer. Disse sidste ere Trækfugle og komme til Nordamerica ofte i saadan Mængde, at de fordunkte Luften, at store Greene brækkes over paa de Træer hvor de sidde, og at paa de Stæder, hvor de have været, siden findes en Fod høy Skarn. Ellers findes her adskillige smaae Fugle, som høre til Musvitte=Bogfinke=Vippestiært= og andre Arter. Maysfuglene som leve af Mant, ligne i Skikkelse og Farve aldeles en Jrisk, undtagen at de ere noget mindre. Svaler findes meget sielden. Nattergalens og Lerkens Stemme hører man aldrig. Dog er derikke aldeles Mangel paa Sangfugle Griven eller den vestindiske Droffel synger meget angenem. Man maae undre sig over vise smaa Fugles Jnstinet som bygge deres Reede paa den yderste Ende af Grenene hvor de ere sikkre (Fortsættelsen følger.) for Rovdyr.