JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Videre igientages herved de forhen gjorte Efterlysvinger og Jndkaldelser (hvoraf de seeneste findes indrykkede i de Berlingske Avertissementer 1790, No. 18, og 1791. No. 30. foruden fleere offentlig Tidender) til alle forhen fra Borlumkiøbers Gods baade Undvigte, og optige som uden Tilladelse opholder dem paa fremmede Godser, saavel i Egnen som længere borte, men endnu udeblevne, Pas= og Frihedsløse, Personer; Hvilke alle paa nye advares og tilholdes straxen at tilkiendegive deres Opholdstæder, og derefter uopholdelig indfinde sig paa Godset, saa mange endnu dertil henhører, paa det de kunde findes tilstæde ved den nu nær forestaaende Extra-Session og undgaae den Ansvar og Straf, deres Ulndighed imod Lovene ved selvraadig Forhold og modtvillig Udeblivelse maatte foraarsage dennem. Borlumkloster, den 18 Julii 1792. H. Brantsen, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Til det Mandskab der, som henhørende under Birchelse og - Reftiergaards Godser, findes anført i den derover i Aaret 1789 forfattede Reserva=Roulle Litr. A., og som have fyldt det 18de Aar, bliver herved tilholdet, inden 3 Uger fra Dato, at indfinde sig paa den her paa Gaarden værende Skriverstue, for at anmelde deres nu havende Opholds stæder, og at vorde underrettet om den Fremstillelse for Extra Sessionen, hvilken nu da denne Session med det første ventes holdet for det Amt, hvorunder de henhører, forestaaer dem. Det Mandskab, som udi Aaret 1789 befandtes i Aarbye, Alstrup og Westerhiermislev Sogner, og som da udi de for disse Sogne forsattede Lister, Litr. B. C. og D. ere anførte, samt have fyldt det 18de Aar, blive ligeledes indkaldte til at møde her paa Skriverstuen, inden 3 Uger fra Dato, for ei allerne at angive deres nu havende Opholdsted, men endogsaa, at vorde tilkiendegivet deres forestaaende Møde for Extra=Sessionen, der nu snart rentes holdet for det Amt, hvori disse Sogne ligger. Endelig bliver af det i bemeldte Reserva-Roulle Litr. A. anførte Mandskab, som ikke endnu have fyldt det 18de Aar, de, som opholde sig uden for deres Fodestavn, eller bemeldte 2de Godser, herved tilsagde, inden 3 Uger fra Dato, at møde her paa Skriverstuen, for at anmelde deres nu havende Opholdstæd, med videre. Birchelse, den 18 Julii 1792. Haarup. Forvalter. P. M. i Almindelighed al Boller Godses tilhøJerved indkaldes og efterlyses 3de Gange: 1. rende Mandskab, som med eller uden Tilladelse tiener og opholder sig uden Godset, til uden Henstand at indfinde sig her paa Gaarden, for at tilkiendegive deres Opholdstæder, samt være tilstæde ved tilstundende Extra Session naar paaadskes og i manglende Fald maae de tilskrive sig selv den deraf flydende Uleilighed. Og 2 i Særdeleshed, efterlyses af forbenævnte Mandskab: a) Jens Christian Pedersen Barsebech, der i Junii sidstafvigte Aar, bortrømte af sin da i værende Tieneste hos Beboeren i Kibsdahl i Hellum Sogn, og uagtet al Jndkaldelse og Efterlysning ei har indfundet sig i Lægdet eller været at opspørge, b) Yde Nielsen Klæstrup, som tiente i eller ved Aalborg, men nu ei vides hvor er, denne Øde Nielsen Klæstrups Klædedragt, kan ei bestemmes; da den Underretning man om ham har kundet erlange, er allene: at han for nogen Tid siden skal være seet i Aalborg i pialtede Klæder; han er 25 Aar gl., omtrent 64 Tomme høi, rank af Lemmebygning, har brune Øine, og seer noget skiulende af Øiesyn; thi ombedes enhver som benævnte Jens Christian Pedersen Barsebech og Yde Nielsen Klæstrup maatte forekomme, behagentligen vil iagttage de Kongelige allernaadigste ergangne Anordninger herom, og dennem anholde, samt sligt hertil indberette, at de fornødne Anstalter til deres Afhentelse kunde vorde foranstaltede. Boller i Vensyssel den 16 Jum Paa (S. T.) Hr. Peder Mørk til Boller hans Vegne, C. J. Schaarup.
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Efterlysning. J hujus, er af Stilstrup Godses til Natten imellem den 12te og 13de hørende Reserra Mandskab, af deres i Nørre Wraae Bye havende Tienester, bortrømt følgende: fra Degnen i Nørre Wraae, Jens Laursen Borup 25 Aar gl., 62 Tomme høi, har sort og slet Haar, brune Øinebryne, og brun af Øien er noget mørkladen af Ansigt, men glat og tillige seer godt ud, taler reent, er ellers undersætsig og temmelig foer at lemmer og Been. Fra Gaardmand Ole Olesen i bemeldte Nørre Wraae. Jacob Chrinensen Wellingshou, 23 Aar gl., 64 Tomme høi, har et sort og slet Haar, førte Øienbryne og brune Øien, noget fortagtig og rund af Ansigt, er breedskuldret men derhos klein af Krop og Lemmer. Deres Klædedragt kan ikke bestemmes, da enhver har medtaget, alt hvad de eiede.
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Enhver som disse bortrømte Personer maatte forekomme, anmodes dennem at paagribe og anholde, og derom at meddeele Underretning til Seilstrup pr. Aalborg eller Hiøring, da alle paa deres Anholdelse anvendte Omkostninger, ere stattes billigen. Seilstrup den 19de Julii 1792. E. Wraae, Fuldmægtig. Møller her i Byen under 7 h., er hans Boe som Fallit tager Efter skrift, Begiering fra Borger og Podemester Lauriz under Behandling, og i saadan Henseende de forefundne ubetydelige pandtindte Effecter registeret og vurderet til videre Behandling; thi bliver allene ved denne Publication, da Boet er uformuende til at udreede et ordentlig Proclama efter Loven, formedelst Gaard og Eiendomme kort for, efter foreviiste Skiøder ere bortsolgte, dette Boes Credi= og Debitorer indvarslede at møde udi Fallitboets forhen tilhørende Gaard paa Synder Gade 6 Uger fra Dato den 1ste August. næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, enhver sin Ret paa lovlig Maade at iagttage; Til hvilken Tid og de, som maatte have laant Lauriz Møller Penge paa Pandtegods, saadant til berørte Tid ved deres Kravs Anmeldelse indleverer, for at komme under Behandling med Boets øvrige Tilhørende. Aalborg, den 20de Junii 1792. C. Rübner. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Ved Døden er der i Byen sidstleden 16de Man afgaaet Maren Jensdatter Raun, forhen Ober=Vadskerpige ved det Kongel. Vadskerhuus paa Christiansborg Slot i Kiøbenhavn, som i saadan Henseende siden 1768 af den Kongl. Casse har været forundt allernaadigst Pension; Og da der om hendes Arvinger, skiøndt hun her i Byen skal være født, ikke har kundet erholdes nogen Oplysning, hvo samme ere; Saa bliver, til disses saavelsom Creditorernes Efterretning, Dødsfaldet herved bekiendtgjort, om nogen af dem maatte finde fornøden at møde ved Skiftets endelige Slutning 6 Uger fra Dato den 8 August førstkommende om Formiddagen Klokk. 10 Slet udi Smedden Jens Wismers Huus her i Byen, hvorhos tillige meldes: at Stervboets ubetydelige forefundne Effecter, ere utilstrækkelige til de paa den Afdødes tarvelige Begravelse anvendte Udgifter. Aalborg, den 27de Junii 1792. C. Rübner. J. Bøggild. Jver Bager Lars Erichsen Schums Fallitboes tilhørende Gaard, beliggende i Bispensgade her i Byen, vorder sammesteds foretagen offentlige Auctioner følgende Dage, nemlig: Første Auction den 2den Augusti, 2den Auction den 7de dito og 3die samt sidste Auction den 14de dito, hvorefter Auctionen videre fremmes bemeldte 14de Augusti over Boets Effecter. Auctionen begynder hver Gang Klokken 10 Formiddag. Naar 3die og sidste Auction er til Ende, bliver den til den 13de Augusti bestemte Skifte=Samling paa 12te Ungersdagen foretaget, da berørte Skiftesamling til den Tid er udsadt, siden Auctionen, formedelst Auctions-Directeurernes Forfald, ikke kan blive holdet den 13de Augustii, og no er af Creditorerne have forlangt denne Skifte=Samling udsadt indtil Auctionen er forbie. Saadan, bliver herved til enhver Lysthavendes og Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort 3de Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger. Aalborg, d. 4de Julii 1792. P. M. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Jeg Underskrevne, der haver lært Enke NB. J Dronningens Kiøkken udi Kiøbenh. og paa 20de Aar som Kok tient (S. T.) Hr. Kammerherre og Baron Rosenkrantz til Willestrup, haver nu giftet og boesadt mig udi Aalborg, i Haab om der at finde Nærinsvei ved min Metie; Thi vil jeg desaarsag, herved ærbødigst have mig hos alle honette Folk, saavel her i Byen, som omkring paa Landet, der til Madlavning ved alle forefaldende Giæstebuder, saasom Bryllupper og deslige, min Tieneste maatte behøve, paa det bedste recommenderet, forsikkrende: intet at blive mig et nøiere Formaal, end ved bedste og billigste Behandling, at see mig af alle Veltænkende, til mine fornødne Onskers Opfyldelser yndet og elsket. Aalborg, den 16de Jun. 1792. Jacob Lund, boendes ved Vesterport.
Jyske Efterretninger, 1792-07-27
Auction. Torsdagen om Formiddagen den 2den August. Klokken 10 Slet førstkommende, bliver i Selveier Gaarden Slemstrup, ved offentlig Auction bortsolgt: 1.) Selveier Gaarden Slemstrup, beliggende i Aalborghuus Amt, Aars Herred og Sogn, skylder af Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skp. 3 Fdk. Gaardens fortrinlige Beskaffenhed er noksom bekiendt, dens Bygninger ere deels vel vedligeholdte, deels for faa Aar siden af nye opførte, og af den Beskaffenhed, at de kunde blive anstændig Boepæl for en honet Familie. Dens betydelige Jordeiendomme ere uden for alt Fælledsskab; Agerlandet inddeeles i 10 Aars Jndtægter, hvoraf 5 bruges og aarlig besaaes med 9 a 10 Tdr. Byg, 18 a 10 Tdr. Rug, 30 Tdr. Havre og nogle Skiepper Boghvede; Paa Engen avles aarlig 16 a 20 Læs godt Høe, efter Aarets Beskaffenhed; Har vidtløftigt Fæe=Kiær, samt Heede og Moese til Tørveskier og Lyngslet, meer end til egen Fornødenhed. Disse Jord Eiendomme, ligge paa alle Sider rundt omkring Gaarden, og Agerlandet kan ved Opbrydning forøges. Ved Gaarden kan forret aarlig 22 a 24 Fæehoveder, 8 a 10 Bæster og 50 a 60 Faaraf Gaardens egen Avl, og meere kan græsses om Sommeren. Den paa Marken befindende Korn- og Høe=Afgrønde, hvilken sidste forinden af Stervboet bliver indbierget, følger Gaarden, samt den allerede hiembiergede fornødne Forraad af Tørv og kong. Ved Gaarden er en god Haugeplads, samt 2de Fiskeparker og Norden for Gaarden et ubeboet, men vel istandsat Huus med Kaalhauge til en Huusmands Familie, Os saasnart denne Auction, hvorved Gaarden og dens faste Eiendomme absolut bortsælges, saa fremt antagelig Bud skeer, til den Høistbydende, bliver strax samme Dag og Sted, samt følgende Dage auctioneret: 2.) Stervboets Ind= og Udboe, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet nærmere skal blive bekiendtgjorte, hvoriblandt denne: at en Capital af Sønnens Arv, kan paa Kiøberens Forlangende, ventes at blive indestaaende i Gaarden mod 1ste Prioritets Panteret i Gaarden og dens Besætning. Løgstøer, den 9de Julii 1792. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Jndsen. Fødelandet, i Junii og Julii Maaneder 1792. helliget H. K. H. Kronprindsen. Jeg saae dem glad, de Fødelandets Sletter, Hvor Ungdoms Aar hengleed umerkelig: Hvor Lykkens Soel, skiønt oftest skiult med Pletter, Tilstraalede mig Glæder rundelig. Det stolte Land, hvor frie og tiekke Fædre Tit brød de Baand, som Vælde slyngede; Hvis Sønner dog (som troede Verden bedre) Ved hellig Tvang blev dem paalistede. Det Land, som Du, o Fredrik, unge Fyrste! Selvtænksom saae og heldig yndede; Hvis unge Mænd sig vise vil de første. Dit Banner troe for Landet seirende. Det Land, hvis Flid og Fryd ved Dig oplives; Hvor Himlen selv bifalder al Din Daad Ved Frugtbarhed, som giør at Velstand trives, Mens kuet Vold gienhvedser sløvet Braad. Saa saae, saa fandt jeg Fødelandets Egne, Og glade Slægt at virke, love Dig, Som kiek om dem med vise Love hegne, Og giør mit Fødelandet Eden liig. Den Mismods Aand; jeg saae tolv Aar tilbage, - Som og drev mig til Norges Fielde hen - Jeg saae ei meer den Glæde at foriage, Som nøisom liid fremavler hos sin Ven. Jeg saae Guds Jord afgive glad sin Grøde, Det Vrimlende at legge, fryde sig; Og Oldingen sin Vanmagt at forsøde. Med Tanken: Afkom min er lykkelige Ja Frederik jeg saae og Landets Sønner, J Fredens Tid til Strid at øve sig, J Spidsen Dig, at være deres Lønner, Med Bifalds Smiil, naar stolt de færdet. Ef Til Fædres Hiem de kan med Hiertens Glæd Fortalte dem og Døttrene om Dig; Og Oldefter sig reiste af sit Sæde, I Dig at see sin fierde Frederik. Jeg hørte, hvor han Ynglingen formagte, - Hans Barde-Røst var skiøn og fuld af Aand, At vogte vel den Frihed, Vold bortrante: Ved fierde Fredriks Død med snedig Haand. Vor Konges Lov at hævde, følge, lyde, Det er vor Pligt for Slægt og Efterslægt, Naturens Bud for alt Du ei maae bryde, Den gi er vor Konges Lov sin Kraft og Vægt." Dyrk Fædres Jord, stræb for den at bevare Udi Din Æt til Verdens sidste Tid. Vær flittig, god; Din Arm Du ei maae spare: Thi lad Uvirksomhed er Armods Jid." Som jeg, optugt de Børn, Gud Dig vil unde, Kuur ei mod ham; hans Godhed vil Dig vel. Tilbed ham froe, forsøm det ingenlunde! Han baade kan og vil Din Afkoms Held." Den Fattige, Du kiender svag, som trænger, Hielp ham - som Job, Du vær den Haltes Fod; Men Ladheds Pak - o taal det ikke længer. - Hielp Øvrighed derpaa at raade Bod." Gud straffe ei vor Huuse, Lande, Stæder! Men kaldes Du af Kongen og af dem, Da skiul Dig ei, Du selv og Sønner træder Ei bedre Ærens Vei, end slaae for dem." Vor Slægtes Dyd det var med Mod at færdes; Og, naar hos Gud, Din Daad jeg grandt kan see, Du af min Aand da stedse skal omgiærdes, Den lønne, straffe Dig, med Vel, med Veel, J Morgen, ja maaskee, i Dag jeg træder J Dødens Kamp - - at stride er jeg vant - Da skal min Aand tilbede Dig de Glæder, Jeg endnu ei forstaaer, men hisset fandt." Saa talte han - saa tænker alle Jyder, Som Fredriks Daad indgiød Selvfølelse; Og Prinds, naar Du, som fierde Fredrik byder, Du skal, som han, da Glæder føle, see. Ja sildigst skal, naar Sekuler er omme Og Konger skeer forlængst i Graven glemt, Din Hædersdaad vor Slægt i Minde komme Hvis Bryst ved Dig, for Dyd og Mod blev stemt. J. Bunnegaard.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Aalborg, den 3 Augusti. Fortsættelse af den under 15de Junii d. A. allernaadigst udgivne Forordning, angaaende adskillige Fordeele, der tilsiges Jorddrotterne &c. (See forrige No.) 2. Forommeldte Rente=Afgivt skal ikke af Fæsterne erlægges, førend fra den Tid, da den af Udskiftningen flydende Forbedring afkaster saa megen Fordeel, at Rente=Afgivten af samme kan afholdes. I Hensigt hertil skulle Jndboerne ikke, førend efter et Aars Forløb, at regne fra 1ste Januar, efter at enhver af dem har tiltraadt sin Lod, være pligtige at svare Rente=Afgivten; dog saaledes, at de, i det første Aar fra sidstbenævnte Tid, ikkun betale det halve, men i de følgende Aar det fulde Beløb af Renterne; og, hvad Udfløttere angaaer, da skulle disse, i de første 3de Aar, ligeledes at regne fra 1ste Januar, efterat enhver har tiltraadt sin Lod, vere fritagne for at svare Rente=Afgivten; hvorimod de i det fierde Aar skulle betale 1/2 Deel, i det femte 3/8 Deel, og i det slette og de følgende Aar det fulde Beløb af den bestemte Rente. De samme Terminer, som her ere bestemte til Rente=Afgivtens Begyndelse for Fæstebønder i Almindelighed, bør ogsaa finde Sted, for saavidt saadan Afgivt udredes af Fæstebønder paa beneficieret Gods, som herefter udskiftes, eller udfløttes, i Stedet for at disse ellers i Følge Forordningen af 23de April 1781, dens 26 J. 2 Post, skulde strax efter 3de Aars Forløb udredede fulde Renter af Bekostnings=Summen for Udskiftningen. Endskiønt ved Udskiftninger i Almindelighed vil for Fæstere tilveiebringes langt betydeligere Fordeel, end Beløbet af Rente=Afgivten for enhver især kan udgiøre. saa skal dog, naar det i enkelte Tilfælde maatte indtræffe, at en Fæster af en paa den ved denne Vores Forordning foreskrevne Maade udskiftet Jordlod, endog efterat foran bestemte Terminer ere udløbne, formedelst særdeles Omstændigheder, og uagtet han fra sin Side har anvendt vedbørlig Stræbsomhed, ikke ved den foretagne Forbedring vinder saa meget, som Rente=Afgiften beløber, Fæsterens Friehed for Rente=Afgivt forholdsmæssigen paa flere Aar, eller for hans hele Fæste=Tid forlænges, uden at Jorddrotten derfor maae kunde fordre Godtgiørelse af de øvrige Fæstebønder, som tilligemed denne ere blevne udstiftede.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Hvad nogen Beneficiarius maatte kunne afgaae derved, at en hans Fæstebonde fritages paa kortere eller længere Tid for at svare Renter af de paa sammes Fæstegaard anvendte Udskiftnings og Forbedrings Omkostninger, legges til den Godtgiørelse, hvilken Beneficiarius, eller hans Arvinger, efter Forordningen af 23de April 1781, dens 26de §. 2 Post, have Ret til at erholde af Eftermanden i Embedet. 3. Jorddrotten skal alene have Ret til at bringe Bekostninger paa udfløttede Bygninger i Anslag til Rente=Afgivtens Bestemmelse, for saavidt de opførte Bygninger ere forsvarlige og gode, efter enhver Egns Bygningsmaade. For de bedste Bygninger af dette Slags maae imidlertid ikke beregnes høiere i Omkostninger, end 7 Rdlr. for hvert Fag Stuehuus, og 3 Rdlr. for hvert Fag Stald, Lade, eller andet Udhuus, og, i Omkostninger paa et udfløttet Huus, 3 Rdlr. for Faget. Neden=Tømmeret til Bygningerne maae ikke komme i Anslag under Omkostningerne. 4 For at opmuntre Jorddrotterne til at forunde de Fæstebønder, som udskiftes, al muelig Lettelse, medens Udskiftningen og Udfløtningen gaaer for sig, maae det være tilladt til Forbedrings=Capitalen, af hvilken Renterne skulle svares, at anslaae Beløbet af de Kongelige Skatter, Landgilden og Hoverie=Penge, som enten for eet eller flere Aar eftergives en udskiftet eller udfløttet Fæster, dog maae en Jorddrot, i Henseende til Restancer, som for længere Tid tilbage end et Aar før Udskiftningen, ere Bonden creditterede, efter at han har anvendt dennes Kræfter og Fliid paa at udflytte sin Gaard, ikke have Ret til, for saadanne gamle Restancer, at søge Udfløtteren til Fæstes Fortabelse. 5. Naar Fæstebønderne i den udskiftede Bye kunne og ville, inden en bestemt Tid, m. Natura forrette enten alt eller en Deel af Indhegnings- og GrundforbedringsArbeidet, med mere, eller Jorddrotten, i Overeensstemmelse med Forordningen af 23de April 1781, dens 12te C., lader Godsets øvrige Bønder med Indhegningen komme de udskiftede Bønder til Hielp, da kan Jorddrotten. ikke være berettiget at beregne Omkostninger for saadant Arbeide i den Sum, hvoraf Bønderne skulle svare Rente Afgivten. (Fortsættelsen følger.)
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Under 14 Juli har Rentekammeret bekiendtgjort, at H. Majestæt har ved Resolution af 4 April allernaadigst authoriseret samme at paasee rettede de Mangler og Uovereensstemmelser med Placaterne af 24 Junii og 23 Dec. f. A. som ere befundne i adskillige af de til Kammeret indsendte Hoverie=Foreninger, saavelsom de Mangler og Urigtigheder som i deslige herefter indkommende Foreninger maatte forefindes., m.v.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Den allernaadigst anbefalede Extra-Session skal i næste Maaned foretages i Viborg.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
J Anledning af den i No. 28 under 13de Julii sidst indrykkede Bekiendtgiørelse om den i Hiøring den 10de Julii opkomne Jldebrand haves følgende nærmere Efterretning: At sidste Markedsdag i Hiøring den 10 Julii bleve ei allene alle Byens Jndvaanere, og de Handlende fra Aalborg og andre Stæder, som vare komne til Markedet, men endog en Mængde fra Landet satte i en uformodentlig Skræk og Brængstelse, da en pludselig og med et opbludsende Jldebrand om Eftermiddagen Klok. henimod 6, satte alting i Forvirring, og opfyldte heele Byen med Rog og Damp. Jngenvidste af noget, forend et Huus allerede stod i lys Lue, og med et optændte Jld i de andre næst ved liggende. 4re Stæder bleve i saare kort Tid lagde gandske i Aske, tillige med en anden derved boende Mands Lade= og Fæe=Huus. Nogle fik slet intet, andre saare lidet reddet, saavidt som Jlden kom til at rase. Paa 2 a 3 andre Stæder hos de i Nærheden værende Beboere tændte Jlden an i Taget, men blev ved en Mængde af de baade af Byen og fra Landet Tilstædeværendes Fliid og uforsagte Mod dæmpet. Byens Sprette var for liden og tillige utienlig, og en Deel af de andre Brand=Redskaber maadelige. Det var Guds Almagt at tilskrive, at Vinden var føielig, saa det stormede ikke, ellers havde den heele Bye været udsat for total Undergang. Hos en Deel blev Planke=Værket og Haverne nedrevet og spoleret for at give Plads for dem, der bare Band. Nogle bragte af deres Gods alt, hvad mueligt var, ud paa Gaderne, uden at være visse paa, om de og kunde beholde det.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
De Handlende, som vare komne til Markedet med Vare, maatte i en Hast nedrive Boderne, samle alle Ting, i en Massa, og paa Vogne føre det ud paa Marken, for der at bevogte det, og formodentlig fik meere deraf bedærvet end de i Tiden selv vidste. Aarsagen til Al dens Opkomst vides ikke med Vished, men saa meget er vist, at der ingen Markedsdag tilforn har været saadan Sværm af omstreifende Løsgiængere fra fremmede Egne, der skiulte dem i fordeelte Flokker paa Kirkegaardene, ligesom de kunde have lagt der, for at vente paa noget. Endeel af samme Slags overhang Folk ved Dørene og paa Markedet, og om nogen paa Grund af, at de ikke medbragte Pas og Skudsmaal, og vare ubekiendte Løsgiængere, afviiste dem, vare de frække noktil at yttre deres ublue Knurren. Nogle af disse, som førend Jldebranden begyndte, anstillede dem som krumpne og halte, saaes under Jldebranden at være baade rette og friske, og siden den Tid har Egnen hidindtil ikke været befriet for, at jo hele Flokker af saadanne ere seedte paa Marken og have paa sine Stæder søgt at skiule sig i Kornet. Under Jldebranden vare nogle af disse saa uforskammede, at de under Foregivende af at ville komme til Hielp, sloge Vinduerne ind paa et Sted, løftede Dørrene af Hængslerne et andet Steds, veltede et Skab om med alt hvad der var deri, traadde de sammestæds værende og til Udsalg indkiøbte Kar i Stykker, indtil Folk kom til Hielp og standsede deres Voldsomheder. Det var at ønske, at Almuen dog engang kunde faae aabne Øine til at indsee, hvor skadelig saadanne omstreifende Løsgiængeres Nærværelse er, og i Stæden for at vise en utidig Ømhed, og Overhørighed mod de Kongelige Anordninger ved at huuse eller hæle saadanne, som ei med lovlig Pas og Skudsmaal ere forsynede, hellere vise den Nidkierhed, saasnart saadanne forefindes, da ufortøvet og uden Skaandsel at overlevere dem i Justitiens Hænder. Sanderum Gaard og Gods med al Tilliggende i Fyen, er i forrige Uge ved offentlig Auction solgt for 7,300 Rdlr. til Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Marschal Bülov i Kiøbenhavn. J Mandags skal Knivholt med Gaard og Gods ved offentlig Auction være solgt for 29,550 Rdlr. som var Arvingernes høieste Bud. Den 20 Julii blev Calløe Hovedgaard og Tiender bortforpagtet til Hr. Birkedommer Lemeyer som Høistbydende for 3,560 Rdlr. aarlig. Ligeledes den 21 næstefter blev Frysenvold og Lopstrup bortforpagtet til Hr. Bonde og Tram for 4970 Rdlr. aarlig.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Copulerede. Den 1ste hujus i Aarhuus, Hr. Apotheker Peter Lystager, og Jomfrue Margaretha Selmer.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Døde. Den 27de Julii her i Byen, Bagermester Sr. Henrich Aarslews Datter, Marian, 3 Aar. Den 31te, Bagermester Sr. Christen Hansen Gyrstings Kiereste, Madame Bods Larsdatter Kielsen, 63 og et halvt Aar.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Bekiendtgiørelse. I Tall=Lotteriet er udkommen: J Kiøbend. 665. Trækn. den 24 Julii Nr. 9, 61, 39, 76, 46. I Wandsbech 485. Trækn. d. 26. Jul. No. 1, 77, 37. 57, 22.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Den forestaaende Trækning er i Altona.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Efter nogen Tids Svaghed behagede den alvise Gud den 31 Julii, ved en salig Død at borttage til det Himmelske, min i Livetel delige Kone Bodil Larsdatter Kielsen; Hvilketjeg herved sørgeligst bekiendt giører vores Slægt og Venner, forsikkret om deres Deeltagelse i denne min store Sorg, frabeder jeg mig al skriftlig Condolence. Aalborg, den 1ste August 1792. Christen Hansen Gyrsting.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Fredagen den 17de August, Klokken 10 i førstkommende. Formiddag, bliver paa Hovedgaarden Lundbech foretagen offentlig Auction over endeel sammesteds i Værelserne befindende Kakkelovne, som tilhøre Stervboet efter afg. Frue Kammerherrinde Baronesse Adeler; Hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Aalborg Stiftscontoir d. 31 Jul. 1792. 1072 Rdlr. J 121 Rdlr. 5 Mk. 5 Mk. 15 1/2. 36 og 40 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1792-08-03
Umyndiges Midler, ere her i Oberformynderiet at faae, enten strax eller førstkommende 11 December, imod behørig Sikkerhed, naar Anmeldelsen derom skeer betids og inden medio August.