Aalborg Stiftstidende, 1845-05-15
Da vi skulle opføre de for Institutet nødvendige Bygninger, ville vi indrette det saaledes, at hver Elev faaer sit eget Værelse. Derved vil den gjensidige Forstyrrelse, som saa mange unge Menneskers Samliv medfører, meget formindskes, og den enkelte Elev meere blive Herre over sin Tid, baade til Arbeide og Hvile. Forinden jeg gaaer over til den praktiske Underviisning, vil jeg forudskikke en kort Beskrivelse af den Eiendom, paa hvilken Jnstitutet skal oprettes. Hastrup Hovedgaard med Mølle, begge af omtrent 25 Tdr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, er beliggende i Tyregod Sogn, Nørvang Herred, Veile Amt, i den østlige Kant af Hede Egnen. Vi have valgt denne Beliggenhed i en skarpere Egn, for at de vundne Resultater ikke formeget skulde tilregnes en gunstig Naturs Jndflydelse, og fordi man lettere kan gaae over fra en skarpere til en bedre Egn, end omvendt. Gaarden ligger meget smukt, er paa 3 Sider omgiven af Grave, og paa den fjerde af en Søn paa 50 Tdr. Areal, i hvis Midte er en Ø, paa hvilken Gaarden i de ældste Tider skal have ligget. Langs med Svens modsatte Side strækker sig en Skov paa 100 Tdr. Land. Gravene og Søen ere opfyldte med en 23 Alen dyb feed Mudder, som afgiver et godt Forbedringsmiddel til de nærliggende sandede Agre. Skoven er ved Ufred og Hugst temmelig medtagen, men da den er meget heldig beliggende mod Sydpaa en Skraaning med imod Søen, altsaa i Skjul for Nordvestvinden, vil den ved Fredning og Plantning meget kunne forbedres. Møllen ligger i en ringe Afstand fra Gaarden, og blev især kjøbt for derved at faae Vandløbet til vor Raadighed, da der bag ved samme er et betydeligt Dalstrøg, som fortrinlig egner sig til Anlæggelsen af Overrislingsenge. Eiendommens hele Areal udgjør henimod 2000 Tdr. Land. Deraf ere omtrent 60 Tdr. lavtliggende Jorder af meget god Beskaffenhed, og kunne ved Hjælp af den nærliggende Mergel snart sættes i Kraft og indrettes til et Vexelbrug. Henimod 300 Tdr. ere lettere leermuldede Jorder med fast Leer-Underlag i 23 Qvarteers Dybde, bestemt til et sædvanligt Kobbelbrug med Meieri. Dertil slutte sig 4500 Tønder, hvor Marken gaaer over til lette sandmuldede og tildeels skarpsandede Agre, hvorpaa vi ville oprette et Skæferi. De forskjellige Hedestrækninger udgjøre 7–800 Tønder, hvoraf meget er særdeles tjenligt til Opdyrkning. Et sammenhængende Mosedrag paa omtrent 200 Tønder kan lægges tørt og dyrkes som Eng eller Ager, Engene udgjøre omtrent 100 Tdr., men ere i en meget forsømt Tilstand. Mergel af god Qvalitet findes flere Steder paa Marken. Her synes at være Materiale nok til praktisk Øvelse, der bestandig skal gaae ved Siden af den theoretiske Underviisning. Saaledes ville Eleverne deels selv udføre, deels see udført Alt, hvad der angaaer Huusdyrenes Pleie, og især lære at passe Heste, som det ædleste Huusdyr. De ville lære at rense Korn og at behandle det til god Handelsvare og Sædkorn. De ville øves i at pløie og saae, høste Korn og bjerge Ho. De ville lære de forbedrede Avlsredskaber at kjende, og blive øvede i Brugen af samme. De ville blive anviste til at anlægge kunstige Enge, og forbedre de naturlige. De ville see Exempler paa Opdyrkning af raae Jorder, lige fra sumvet Kjær til skarpsandet Hede, hvorved Mergel, Mudder, Sand ofv. vil blive anvendt. De ville blive ledede til at bedømme de forskjellige Slags Jordsmon, baade med Hensyn til Overlaget og Underlaget. De ville i Skoven oves i Plantning og andre Skovarbeider. De ville i Haven af en dygtig Gartner lære det Vigtigste af den praktiske Havedyrkning. De ville foretage botaniske Excurtioner under en Lærers Veiledning. De ville blive øvede i Landmaaling, Nivellering og den derhen hørende Tegning. De ville i Huggehuset forefinde det vigtigste Snedker- og Dreierværktøi, og lære at forfærdige de simpleste Avlsredskaber. J fire temmelig store Søer kan drives Fiskeri, og paa vort store Areal Hare- og Fuglejagt, deels som Morskab i ledige Timer, deels som Øvelse i disse for Landmanden behagelige Sysler. Med Skydegevær vil den største Forsigtighed blive iagttagen. Skulde noget her være overseet skal det nok senere blive erkjendt og rettet. Det første Aar agte vi ene at meddele Underviisningen, med det andet Aar vil en 3die, og med det tredie en 4de Lærer blive antagen, ligesom vi ogsaa ville drage Omsorg for, at en duelig Dyrlæge nedsætter sig i vor Nærhed, hvem vi kunne overdrage Underviisningen i de til hans Fag henhørende Discipliner. – Jeg troer nu saa aabent og uforbeholdent at have fremsat de Midler, ved hvilke vi ville stræbe hen til vort Maal, at Publicum kan danne sig en Mening derom, og det skal glæde os, dersom vi finde Gjenklang hos vore Medborgere for vore Bestræbelser. – Betalingen kunne vi foreløbig ikke ansætte lavere end til 160 Rbd. aarligen, som betales med 80 Rbd. halvaarligen forud, og hvorfor Eleven faaer et eget Værelse, Underviisning, Kost og Vask. Jnstitutets Bestyrelse og Elevernes Bespiisning er mig overdragen, og jeg skal bestræbe mig for at tilfredsstille alle billige Fordringer. – Jeg ønsker at begynde min Virksomhed til 1ste Nov. d. A., saafremt et tilstrækkeligt Antal melder sig inden 1ste Julii næstkommende. Aarhuus, den 7de Mai 1845. Paa min Medinteressents og egne Vegne. Nis Hanssen, Adjunct,