Københavns Adresseavis, 1784-08-16
saa at de, der først ophævede Felledskab efter Bekjendtgiørelsen af dette, faaer Fortrin for de sildigere. Møder i alt lige Tilfælde ved Samæskning eller felleds Kapper om Ret til Premien, saa et Par Byer eller flere maaskee, som dog neppe formodes, skulde have hævet Felledskabet. i lige stort Stykke Land med lige Villighed, og just til samme Tid, saa afgjør Lodkastning i Selskabet denne Strid imellem Stederne, og Uddeelingen skeer derpaa efter Hartkorn, som sagt. Dersom den Udskiftede har faaet al sin Jord samlet paa eet Sted vil saadant i Samæskningen med andre vinde en fortrinlig Betragtning, frem for naar han har faaet samme paa flere Steder. Ved Bonde af en Bye forstaaer Selskabet Eier eller Bruger af et Jordsmon, hvilket henhører til en og samme Bye, for hvis Felledskabs Ophævelse Premie æskes, end skjønt Jorddrotten, om saa skulle hænde, boede paa et andet Sted. De Proprietærer, som kraftigst befordrer og understøtter bemeldte Felledskabs Ophævelse, vil Selskabet i sit høitidelige Møde ved offen lig med velfortjent Berømmelse ihukomme og i sin Historie forevige deres Navne, ligesom det og for andre Personer, saavel i som uden for Bondestanden, udsætter følgende Premier: Forden, som ved Overbeviisninger, Raad og Understøttelse, ved eget Exempel, eller paa andre Maader, meest befordrer Felledskabets Ophævelse, den 1ste Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For enhver af de tre, som dernæst fremfor andre heri udmerker sig, den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Attesterne maatte tydeligen vise bemeldte nyttige Handlingers Vished. Og da det endog paa Bornholm, hvor Bøndergaardene ligger særskilte og langt fra hverandre, hersker et skadeligt Felledskab i Marken; saa vil Selskabet gjøre sig en Fornøielse af at tilkjende de tre Landmænd sammesteds, som tilstrekkeligen beviser, at de i ovenmeldte Aar haver forsvarligen indhegnet den meste Jord fra al Fællig med andre, trende efter Arbeidets Vigtighed afpassede Belønninger i Medaljer eller rede Penge. I Attesterne, som maatte være underskrevne af bekiendte troværdige Mænd, bliver og at forklare, om de Æskende haver indhegnet al deres Jord fra Fællig, hvilket Selskabet helst ønsker, eller om de endnu ejer andre Jorder i Fælledskab med andre. 5 Selskabet. har ikke allene med megen Fornøielse erfaret, at adskillige af de største og anseeligste Landgods=Ejere haver indseet den Nytte og store Opmuntring til Flid, som er forbunden med at forunde deres Bønder større borgerlig Frihed, end de sædvanligen haver, men det har endog herpaa havt sær merkelige og vigtige Exempler, hvorfor det og med saa meget større Grund fremdeles udsætter følgende Premier: For den Proprietær i Dannemark, som giver de fleste af hans Border enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eder Arvefæster, hvorved det dem tilkommende Arbeide, deres Afgivter, enten i Penge eller Korn, og Jndfæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priseligste Handling i denne Sag Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den dernæst den tredie GuldMedalje aller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende antoriserede Kopier af Skjøderne og Arve=Fæsterne, ogsaa vil Eiendoms eller Arve=Fæste=Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premierne maae æskes inden 1ste Desember 1784. 6. Da Selskabet til LandAlmuens Nytte har ladet adskillige Underviisninger trykke, saasom Agerdyrknings= og Have=Katekismuser, og agter dermed at fortfare, men det ikke kan formodes om den store Hob af Land=Al uen, at de skulle læse og tilstrækkeligen benytte sig af saadanne Skrifter, med mindre de, og især de unge blant dem, bliver dertil anførte og opmuntrede, hvilket man troer best kunde skee ved Degne og Skoleholdere paa Landet, naar de, efterat den sædvanlige Skole eller Bye=Læsning var til Ende, vilde oplæse og igjennemgaae et Kapitel af Gangen i slige Bøger; saa udsættes: For den Degn eller Skoleholder, som heri uden Forsømmelse af sit Embeds=Pligter, viser den største Flid, en Premie af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Land=Almuens Oplysning Attesterne, som indsendes inden 1ste October 1785, maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter 8 3 i For erindringerne til denne Liste. 7. For Skoleholdere paa Proprietær=Godser, som gotgjør for Selskabet efter Bekjendtgjørelsen af dette, at have lært Bønderdrenge i deres Skoler at skrive en læselig Haand og saa meget af Regning, som til et huusligt Bogholderie er fornødent, udsættes disse Premier, For Underviisning, som meldt, given ikke mindre end 3 Drenge i Skolen, 5 Rdlr. For ikke mindre end 5 Drenge sammesteds, 10 Rdlr. For ikke mindre end 6 Drenge, 20 Rdlr. Ved BønderDrenge forstaaer Selskabet ikke allene Bønderbørn, men de iblant dem, som, saavit vides, til Bondestanden ere bestemte og ingen anden, f. Ex muelige Tjenere, Jægere, m.v. Naar Premie æskes for dem, maae de i det mindste være 14 Aar gamle og ikke have nydt Underviisning i ringere Tid end i 3 Aar. Skriften maae og være sammenhængende, og af Regning Regula Detri uden Brø i det mindste lært. Berettes det tillige, at den som Premie æskes for, er tillige øvet at læse Skrift med Færdighed, vil det ved Premiens Tilkjendelse blive paaseet. J øvrigt maae Æskningen være skreven med Skoleholderens egen Haand, for derved at gotgjøre, at han og selv er i Stand til at give andre den forlangte Underviisning. At Premierne kun gives for Flid efter Bekjendtgjørelsen, herom, følger af sig selv. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Beviser af Stedets Præst eller andre bekjendte Personer maae gotgjøre, at de Personer, som Premien æskes for, haver offentlig i Skolen aflagt Prøve paa det, hvorfor Attesten gives, og anføres tillige Drengenes Alder, ligesom og nogle Linier paa Attesten af deres Skrift kan indsendes. Til Oktober Maaneds Udgang 1787 kan Premien æskes, og agter Selskabet, om det seer Nytten heraf, at udsætte disse Premier oftere. 8. Da det er bekjendt, at et afde første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring. bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For det næste den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For at gjøre Samæstningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter m.v. vildet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Premien æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegnes, paa det sammes Kubik=Indhold derefter kunde beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtharhedens Forøgelse kan sættes under Vand, og igjen befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes allene for det overflødige og skadende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet. derimod ikke paa, at jo Vedkommende ved slige Arbeider sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprietærer kan ikke æske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrekkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. Enkelte Bønder har ei allene Ret til at samæske til de ovenanførste Premier; men, til desto større Opmuntring for de mindre formuende blant dem, udsættes end videre følgende Premier, For den Bonde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindre end det, hvorfor de større Premier vindes, 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse smaae Premier udsættes for Bønder og Huusmænd i Dannemark, samt for Huusmænd i Norge. De udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge. Alle disse Premier æskes inden 1ste November 1785, og agter Selskabet oftere herfor at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder Moser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer, vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som haver arbeidet i Selskab, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 50 Rdlr. For det næste 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. I Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Gravningen, og om de alle der haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskjellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar, udsætter Selskabet ligeledes: For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skabende Vands Afledning i Island, især til Befordring af Engedyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt forrettede største Arbeide sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. Fordet næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1786. For ligesaadanne Arbeider, gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar ere Premier af samme Størrelse og som æskes inden samme Tid. 9. Da en ikke ubetydelig Jord Strækning endog paa Amager kunde vindes til større Nytte, end deraf nu kan haves, naar det skabende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Numer, bestemte Vilkaar den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. for det paa Amager efter denne Listes Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Udgravning forrettede største Arbeide. For det næst største den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølv=Medalie eller 10 Rdlr., og endelig: For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æstes første Gang inden 1ste Desember, 1784. 10. Da det skadende Vand fra den bekjendte Aarmose i Holbeks og paagrendsende Amter er i sidste Aaringer ved kongelig allernaadigst Understøttelse blevet afledet, og en meget betydelig Landstrekning paa begge Sider af Agen nu kunde forbedres til skjønne Enge, god Tørveskjær og tildeels til Agerland, naar de fornødne Tvergrøfter bleve gravede, Tuerne afskaarne og jevnede, samt Krattet bortryddet med meere; saa udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. for den Bye eller enkelt Lodsejer, som fra denne Listes Bekjendtgiørelse ind il 1ste November 1786 ved Grøftning og Rudning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i bemeldte Ancmose. For det næst største Arbeide den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, og Grunden er bleven fornedret ved Platning, ved Gjødnings eller tjenlige Jordarterre Paasarsel ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre fode og passende Græsarteer, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Preinie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrekkeligen bevises at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoveriet. Premierne æskes inden 1ste Desember 1786. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 11. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gjerder, opførte efter Bekjendtgjørelsen af dette, udsættes for Dannemark: Forden største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre sjellandske Alen, Selskabets anden GuldMedalje eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn taget for Lovfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1788. Der meldes tillige, korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste 3 Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gjerdes Hoved Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortjener ikke Selskabets Premier. Man veed at levende Gjerder opføres af adskillige Vexter. Hage= eller Hvid Tornen (Cralægus Oxyacantha) som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er stærk, skyder ei for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten og er særdeles bestandig. Den voxrii tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gjerder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen. Slaaen Tornen giver og et got levende Gierde, men e saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekterne opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Finhed. Stik=Palme (Ulax eqvisolium, giver et ypperligt Gjerde, men er langsom af Vext. Hassels= og Piletræets Nytte til levende Gierder er og bekiendt. Det vilde ÆbleTræe hører og herhen, er at tale og flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid=Torns=Gjerder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gjerder, Stik=Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hage= eller Hvid Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gjerdet, for hvilket Premie søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden folgende særskilte Premier, For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gjerder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at sam æske med de andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., for den største Mængde levende Gjerder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde ikke under 200 Favne. 15 Rdlr for næste Mængde, ikke mindre end 100 Farne Attesterne maatte indsendes inden 1ste Desember 1788. 12. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besvarelse, og tillige, saavit mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tjenligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: Før gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 800 Favne, Selskabets første Guld Medalje eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gjerder, ikke mindre end 400 Favne, den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 200 Favne, den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. De norske Huusmænd kunne er allene indfinde sig til Æstning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: 400, 200 og 100 Favne; men i Betagtning af deres mindre Evne udi sættes for dem allene følgende Premier stiftviis. For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 60 Favne, 10 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne 8 Rdlr. For 40 Favne 6 Rdlr. For - 30 Favne 4 Rdlr. For - 20 Favne 3 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som muligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie, som Stedets Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gjerder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rødningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives Ligeledes forlanger, Selskabet at vide, om Skiegjerder derved ere afskaffede hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der medfølge tilstrekkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere troefaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igjen for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden November Maaneds Udgang 1785. Da Selskabet veed, at Jsland har største Mangel paa forsvarlige Steengjerder, især omTunerne, uden hvilke dog ingen retskafne Forbedringer i Jordbruget der kan ventes at komme i Stand; saa udsættes følgende Premier færskilt for Island paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 300 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Med Premie=Æskningen maae følge, Attester paategnede af Stedets Øvrighed eller Sognepræst og tvende Repstjører, hvorved de Æskendes Stand anføres, f. Er om de ere Proprietærer, Forpagtere, Selv gjere eller Fæstebønder. Bemeldte Proprietærer og Forpagtere kan æske Premie for de Steengjerder, som de beviser sig paa egen Bekostning og efter foreskrevne Vilkaar, at have ladet sætte, men ikke for dem, som deres Bønder sætter, for hvilke Bønder selv kunde æske Premie, Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1786. Saa vil Selskabet og med Fornøielse modtage Efterretninger: Om forsvarlige Steengjerder satte i Ferøe efter Bekjendtgjørelsen af dette. Selskabet vil belønne Vedkommende i samme Forhold til Mængderne som for Island ere bestemte, Pengene beregnede i Kroner. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier, som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengjerder satte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen, af dette. De dobbelte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og ovenpaa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gjeede. Men da der paa nogle Steder, f. Ex, paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer, for at være et varigt og trofast Hegn, saa maae Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side med forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gjerderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller ifald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maar han forud være udskiftet af Felledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen. paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan, De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste Desember 1785 maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøjagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrekning af Jorden, Tilførsel til og Sætning i Gjerderne, var forrettet. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig: 4000, 200 og 100 Favne, men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid et kan tillade dem i et Aar at opsette saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengjerder, ikke mindre end 90 Favne, satte i ovenanførste Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 70 Favne en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 10 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 4 Rdlr. For ikke mindre end 20 Farne, to hver paa 3 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengjerder, og saaledes at iverksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1200 Favne Steengjerder af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 600 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 300 Favne, 25 Rdlr. I Attesterne maae tydeligen meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Arbeidet, og om de alle haver taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 13. Endelig udsættes paa lige Vilkaar følgende Premier efter et værdigt Medlems Forlangende for Bønderne i Amtet Hutten for gode Steengjerder, satte i ovenmeldte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 12 Rdlr. 300 Favne. 8 Rdlr. - 200 Favne. 5 Rdlr. - 100 Føvne. 50 Favne. 2 Rdlr. Disse Premier ønsker Selskabet maatte gjøre den beste Virkning efter Hensigten dermed i dette Amt. 14 Da Skovene i Norge ikke noksom kan svares; saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavit mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1785 bruger de fleste Gene af Gran eller Furu til Gjerde=Staure i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer: For en mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For ei mindre end 100 Favne 10 Rdlr. For en mindre end 50 Favne 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gjerdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æstningen indsendes inden 1ste Oktober 1785. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 15. Da intet i den hele Agerdyrkning er vigtigere i fine Følger end Engenes og Græsgangenes Forbedring, og det flygtigste Øiekast ud over vore Bønder=Felleder vil overbevise os om, hvor langt vi heri paa de fleste Steder ere fra et fuldkomment Agerbrug; saa ønskede Selskabet at bringe Landmanden til alvorligen at arbeide paa Forbedring heri, blant andet ved at legge Vind paa gode Græsarter Til den Ende udsætter Selskabet erd videre, for at opmuntre Kløver=Avlen, følgende Premier, For den Gaard= eller Huusmand, som i Aaret 1785 med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 20 Pund, af det røde eller hvide Kløver=Frøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 16 Pund 12 Rdlr. 12 Pund 3 Rdlr. 8 Pund 6 Rdlr. 5 Pund 4 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles særskilt for ethvert afde 6 geistlige Stifter i Dannemark, og æskes inden September Maaneds Udgang 1786. Men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Og til des større Opmuntring for den heri langsomme Øe Sielland, udsættes ydermeere bemeldte Premier særskilt saaledes: 1) For Kjøbenhavns, Hirschholm, Kronborg og Frederichsborg Amter. 2) For Jægerspriis, Roskilde og Holbek Amt. 3) For Draxholm, Kallundborg og Sæbyegaards Amt. 4) For Sorøe, Ringsted og Tryggevælde Amt. 5) For Antvorskov, Korsøer og Vordingborg Amt. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, samæske indbyrdes. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1786 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet. ønsker og at vide, om det besaaede Land bruges til Høravl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i 1786 er avlet. De, som engang vinder Premie herfor, kan ikke oftere æske nogen for denne Apl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bønderbyers saavelsom om Kjøbstæd Jndvaaneres udmerkede Flid i Kløver=Avlen, og samme efter Omstændighederne belønne, da samlet Arbeide vil desuden overordentlig vorde belønnet. Og da Kløver=Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som ere ude af Felledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse legge Merk til deslige Fortrin 16. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græs orter ved Dyrkning kunde forbedres og live tjenlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlands Græsarters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1785. For den merkeligste Fiid herudi den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Med Attester maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrør, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Forringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste Februar 1786. 17. For den Handelmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgiør for Selskabet til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøe=Sorter, tjenlige til Eng, Ager= eller Havedyrkning, Skov= og Gjerde=Plantning, Kreaturers Føde og Opklekning, m.v., udsætter Selskabet følgende Premier, For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værd end 300 Rdlr., 15 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medalje og 5 Rdlr. For den næste Mængde derefter ikke mindre end 200 Rdlrs Værdie, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medalje. For den derpaa ikke under 100 Rdlrs Værd, Selskabets trede Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. De Frøe=Sorter Selskabet mener, ere baade fremmede og indenlandske, disse for saavit de beste Sorter endnu ikke hjemme ere at erholde i Mængde, f. Ex, østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skiønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Luserne, den engelske Burnet eller Pimpernille, indenlandske Græs=Arter, ligesom de nærmere til Udsaaning befindes nyttige og vigtige; Træe=Frøer, endog norsk Gran= og Fyr Frøe for de jydske Heeder og Jsland, adskillige Rødder, Roe Frøer, til Saaning paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kjøkken=Brug, allehaande Kaal=Salat=Kryder=Frøe, Bønner med flere almindelig nyttige Sorter i enhver Huusholding. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkjendelse ikke allene agter at see paa Frøe=Sorternes Afsætning til Landmandens Brug; men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tid at kunne faae dem i en ordentlig Frøe=Handel, saa maae bemeldte Frøe Mængders Værdie ei allene gotgiøres at være afsatte efter Bekjendtgjørelsen af Selskabets Liste, men man maae og offentlig i en eller an en Avis have bekjendtgjort at have slige, Frøe=Sorter, hvorfor Premie æskes, til bestemte Tider, paa samme Sted aarligen tilfald, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer med sine bedtrykte eller ved skrevne Priser, som omsonst til Efterretning for Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplar til Selskabet. Premierne udsættes kun for Dannemark til videre, og for dem, som ere boende uden for Kjøbenhavn og dens Distrikteer. Skulde nogen ved Omreisning til sine Tider søge at afsætte tjenlige Frøe Sorter til Bonden og Landmanden; vil saadant vel og være Selskabets Ønske, men den omskrevne Bekjendtgjørelse maae ikke desmindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet, og hos Vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, ifald man agter at æske Premie. Efter Omstændigheden af den gotgjorte Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøje Premierne. De æskes inden 1ste November 1784. 18.