JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-08-21
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te d. M., som i Dag en J læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsre her i Staden, indkaldes herved, sub poena præcin Sperpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre uel afgangne Grosserer Christian Frederik Andreas Wuliis og forhen aforde Hustrue Bodild Chatharine Wulffs fælleds Boe, med deres paanand at fremkomme og saadant deres havende Krag, inden foreskrevne Tids Forløb, for de i dette Boe befalede Commissarie, de Herrer Jslandsk Kiøbmand Henrich Hencket og Scosserer Aicolas Hoffmann de i Studen at anmelde og beviisliggiøre. Kløvenhavn, den 21de August 1809. Paa ovenmeldte Herrer Commissariers Vegne. som Curator Bondrum. J. Saxild. J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 indkaldes hervedmede Ugers Varsen Creditorerne i afg. Hans Kristensens Boe i Slagelse, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Senteretten. Slagelse, den 21de August 1809. Bech. Müller. Da Stervboet efter afgangne Magister Mathias Bech, forrige Rector ved den lærde Stole i Kolving, nyelig er taget under Stifte behandling af vedkommende Stifteret, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel ane, som have noget at fordre i bemeldte Boe, at fremkomme med og beviisliggiøre for Undertegnede deres Fordringer, der saavidt Boets Tilstand tilader, skal vorde tilfredsstillede. Tillige anmodes enhver, som endes kunde have noget at afgiøre i dette Boe at møde ener møde lade ved en Stiftamling, som holdes i Rector Boeligen i Kolding Torsdagen den 5te October førstrommende om Formiddagen Kl. 9. paanye Præstegaard ved Kolding, den 19de August 1809. N. G. Blicher, Provst i Brusk Herred og Sognepræst for Harthe og Bramdrup Menigheder.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
dske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Paris, den 16de August. Den 14de holdt Senatet en overordentlig Forsamling, hvori blev aflagt Beretning om Engellændernes Landgang, og de Forholdsregler som ere tagne mod samme. J Gaar var Senatet atter forsamlet, og porterede en Addresse af meget kraftigt Jndhold til Hs. Maj. Kriseren, Moniteuren indeholder følgende: De Efterretninger af 6te August, som ere komne fra Hs. Maj. Kongen af Spaniens Hovedqvarteer i Val de Moro, 3 Miil sydos for Madrid til Hs. Exellence Krigsministeren, melde, at Fienden har trukket sig tilbage, saasnart han blev underrettet og Hertugen af Dalmatiens Ankomst til Placentia; Marskall, Hertugen af Bellune, forfølger ham. Dersom Hertugen af Dalmatien, som er sandsynligt, naaer Tietar tidligere end den engelske Armee, saa har denne Armee tabt al Samfærsel med Portugal paa den høire Bred af Tajo og et Tilbagetog er kuns muligt for den paa denne Flods venstre Bred, over Broen ved Almarer. J dette Tilfælde maa Hertugen af Bellunes Marsch til Talavera, sætte Fienden i stor Forlægenhed. Kongen rykker paa hin Side imod Vennegas's Armee, som er gaaet over Tajeved Aranjuet, efter at være forstærket med Cuestas Tropper. Ved Kongens Ankomst gik gienden tilbage over Tajo, og afbrændte Broerne.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Man forventer nu med Utaalmodighed Resultatet af Hertugen af Dalmatiens combinerede Bevægelser i Ryggen af Engellænderne, og Hertugen af Bellunes imod de insugeerte Spanier. - Engellændernes Tab den 26de, 27de og 28de Julii bliver anslaaet til over 10,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Man har Breve fra Wien til den 7de August. Keiseren opholdt sig endnu i Schønbruun.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Ministeren, Krigsvæsens=Directeur, Grev Desean, er reist herfra til Antverpen, ligeledes Marskall, Prindsen af Pontecorvo. - Marskall Muncey, Hertug af Couegliano, er afreist til Lille. Nogle af vore Blade berette, at Hs. Majestæt Keiseren er afreist til Raab, paa hvilket Sted Fredsunderhandlingerne skulle foretages De tilføie, at man i Wien forventer Freds=Præliminariernes Underskrivelse som meget nær forestaaende.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Fra Porto Ferrajobliver meldet, at den franske Kaperl Anti Breton har opbragt en fiendtlig Goelette til Longona.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
J Genuas Farvande har den franske Brig i Endymion havt en hæftig Trefning med en engelsk Brig, den engelske Capitain med sin Lieutenant faldt i Træfningen.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
London, den 11te August (over Frankrig) En overordentlig Hoftidende af 7de gav os de første officielle Efterretninger om vor Expedition mod Zeeland. General=Lieutenant, Grev Chatham, skriver væsentlig følgende: Hovedqvarteret Middelburg, den 2den August.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Efterat vi den 28de Julii vare afseilede med Contra=Admiral Strachan fra Duinerne, ankom vi samme Aften paa Ost=Cappels Rhed, hvor General hopes Division næste Dag støtte til os. Armeens venstre Fløi under General Sir Eyre Corte, som især var bestemt imod Walcheren, indtraf den 29de og 30te. Da den stærke Vind foraarsagede en hæftig Brænding, saa ansaae man det for nødvendigt, at seile med heele Flaaden igiennem Veer=Gat. Dette skeete og Tropperne landede derpaa, uden Modstand, paa Breesand ikke langt fra FortetHaak. General=Lieutenant Fraser, blev derpaa detascheret imod Fortet og ter Veere. Det første Fort blev forladt af Garnisonen, og ter Veere, som havde en Besætning af næsten 600 Mand, overgav sig først i Gaar efter en heftig Jld fra vore Skibe. Den 31te Julii sendte Staden Middelburg en Deputation og overgav sig ved Capitulation, da Besætningen havde trukket sig derfra til Vliessingen. Generalerne Lord Paget, Graham og Houston brød derpaa den 1ste op imod Vliessingen for at indslutte den. De længst fraliggende Batterier bleve tagne efter et modigt Forsvar. De lette Tropper under Brigade General Rottenburg, udmærkede sig iblandt andre fortrinlig. Brigade General Brovne blev saaret. Siden vi gjorde Landgang har vi omtrent gjort 1000 Mand til Fanger. General Hoppe melder mig, at Armeens Reserve er landet paa Beveland og har besat Staden. Goes. Chatham. Middelburgs Capitulation, som blev sluttet den 31te Julii imellem General Coote og 4 Deputerede af Staden, bestaaer af 8 Artikler, deri bestemmes Sikkerhed for Personer, Beskyttelse af privat Eiendom, Borgernes Afvæbning, Frihed for de offentlige Embedsmænd, at begive sig til andre Egne i Holland, og den mueligste Lettelse ved Troppernes Jndqvartering. De syge Militaire blive betragtede som Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
J Følge Veeres Capitulation, som blev sluttet i 6 Artikler den 1ste August, af General Fraser, C. Richardson, den ældste Søeofficeer, og Pladsens Cammandant Bogart, overgav Besætningen sig som Krigsfanger, og Artilleriet med alt Militair=Forraad blev udleveret.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Jndtil den 1ste August beløb det engelske Tab paa Walcheren sig til 46 Døde, 213 Saarede, 13 Officerer og 34 Savnede.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Lord Chatham melder under 3die August, at General Hove har besat Fortet Batz og hele Syd=Beveland, og at Fortet Rammekens paa Walcheren havde overgivet sig den 3die ved Capitulation med sin Besætning af 127 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Nu følger en Beretning fra Contre=Admiral Strachan, dateret ombord paa Vennerable paa Høiden af Veer=Gat, hvori han melder de Forholdsregler, som ere tagne ved Troppernes Landing. Contra=Admiralerne Keats og Otway og især Popham, som førte Flaaden til Veer=Gat, giorde den væsentligste Tieneste. Ved Camveres Bombardement, som siden overgav sig, bleve 3 af vore Kanonbaade skudte i Grund. De fiendtlige Skibe havde begivet sig til Lille og videre frem til Antverpen.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Contre=Admiral Strachan melder under den 5te Overgivelsen af Fortet Rammekens. Ved dets Besiddelse tænker man at hindre Forstærkning at komme til Vliessingen fra Cadzand eller paa Genter Canalen. De lette Skibe skal nu seile opad Vester=Schelde, for at forfølge de andre Gienstande for Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Contre=Admiral Keats melder under den 1ste fra Skibet Sabing ved Syd=Beveland, at Antallet paa de der landede Tropper beløber sig til 7000 Mand, at 6 fiendtlige Brigger, som laae ved den østlige Ende af Syd=Beveland, ere igien seilede opad Schelde, og at 3 fiendtlige Linieskibe endnu vare der tilbage.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Garnisonen i Vliessingen skal beløbe sig til 4000 Mand. J Staden, Campere ere endeel Huse blevne lagte i Aske ved de Congreviske Brandpile.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
J Følge de nyeste Efterretninger, som vi have erholdet her om von Expedition, forsvarer Vliessingen sig paa det tappreste. En Parlementair, som General=Lieutenant Grev Catham havde sendt derhen, blev ikke modtagen. Vliessingens Beleiring drives med Kraft. Fienden tager enhver Forholdsregel til Stadens Forsvar. Endeel Udfald er bleven gjort fra Vliessingen, hvorved Fienden er bleven dreven tilbage med betydeligt Tab af Dræbte, Saarede og Fangne, senere har vi taget Besiddelse af en meget fordeelagtig Stilling nær ved Staden. Sidste Mandag blev i et Udfald, som gjordes fra Vliessingen, taget 300 Mand til Fanger.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
En Skibscapitain, som er ankommen til Harwick, beretter, at han i Søndags, da han var i Schevenning, saae 4 engelske Linieskibe, i Mandags 5, og i Tirsdags 7, som kom fra Vliessingen, og synes at gaae til Texel med S. V. Vind.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
De i Syd=Beveland landede Divisioner, under Marquis af Huntley og General Grosvenor vare brudte op, for at angribe Fortet Lille ved Schelde.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
I Gaar hørte man en hæftig Kanonade i Harwich fra de hollandske Kyster af. Harwich ligger omtrent henved 24 Søemile borte derfra. J samme Bye blive indrettede Barakker til at modtage Saarede og Syge. Grev Charam var en af de første, som landede paa Walcheren. UdenCommodere Pophams Duelighed og locale Kundskab, som førte vor Flaade til Beer=Gat, havde den kunnet liidt meget ved den stærke Vesten, Vind. Paa Walcheren ere 1500 Mand af vore Topper satte i Land. Nogle Folk druknede ved Landingen. Flere tagne hollandske Fiskenartøier, skulle bruges paa Schelde.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Et Statsbud er afgaaet til Constantinopel til vor derværende Ge sand. Hr. Adair. Man vil, som det hedder, søge Porten, om at modtage brittiske Tropper til Garnison paa et Par græske Øer. - J Ferrol udrustes 3/4 Fregatter til et Krydstog. Linieskibene der skul føres til Cadix.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Hoftidenden af 5te d. M. indeholder en Skrivelse fra ViceadmiralSaumare, dateret ombord paa Victo y paa Høiden af Øen Nargenden 9de Julii, hvori han melder Borttagelsen af 9 cussiske Skibe med Tømmer og Tougværk og 6 russiske Kanonbrade.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Skonnerten Eclipse bragte i Gaar efter 23 Dages Seilads Efterretninger hertil fra Jamaica. Da dette Skib afseilede havde man endnu ikke nogen Efterretning sammesteds om St. Domingos ErobTing. Vor Expedition var efter de sidste Beretninger for denne Stad. Fra Landsiden vare henved 10000 Spaniere færdige til at agere i For ning med de Engelske, dersom det blev nødvendigt at løbe Storm, Den herskende Mening var imidlertid, at Pladsen vilde overgive sig den Modstand, hvortil de Franske havde erklæret sig tilbøielige, hvis en tilstrækkelig brittisk Magt kom imod dem ; til Spanierne, hvormange de end vare, vilde de derimod ikke overgive sig. Jndvaamerne paa Jamaica ere overmaade misfornøiede over, at saa mange Tropper ere afsendte derfra, da de derved ere satte i Frygt for Negerne Contra Admiral Sir Sidney Smith er ankommen den 9de d. M. fra Sydamerika til Portsmouth paa Fregatten Diana paa 38 Kanomer. Han har overgivet Kommanden sammesteds til AdmiralCouren. Diana har været 11 Uger underveis, den Eskadre den efterlod ved Brasilien bestod af 5 Linieskibe foruden Fregatter og mindre Skibe. Sir Sidney Smith er syg. Man angiver de Troppers Styrke, som General Wellesley, Cueste- og Vennegas have forenede eller i indirect Forbindelse i Spanien, for over 90000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
En Flaade er ifærd med at seile fra Portsmouth med Forstærkninger for Sir Arthur Welleslens Armee ; og en anden Flaade med en stor Deel Officerer og Folk til Sir John Stuarts Armee i Sicilien. Med det første afgaae Generalerne Madden og Miller, Oberst Leigh, endeel Officerer og Læger. Med Bedrøvelse erfare vi, at Sygdom grassere i Armeen.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Wien, den 9de August. Det Rygte er allerede i nogle Dage almindeligt, at Freds Underhandlingerne blive aabnede i Ungarsk Altenburg i Dag eller i Morgen i Som befuldmægtigede fra Fransk Side skal være bestemte: Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Champagny og Palais Mar skall, General Duroe; fra Østerrigsk Side ere udnævnte: den forhenværende Østerrigske Gesandt ved det franske Hof, Grev Metternich og General Vinzent.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Fra Vaabenstilstandens Slutning ophørte her de store Udrustninger og Forberedelser til Fortsættelsen af Krigen; men siden den 1ste d. M. ere de begyndte igien og blive virksommere fortsatte end nogensinde til forn. J Skotte= og Mölker=Bastionen bliver forfærdiget Materia lier til at fylde Haubitsgranater og Raketter, og der arbeides uophørlig paa Patroner. Fra Skotte til Burg=Porten er en Deel af Glacier blevet indpælet, og man bemærker nu der Skandseturve.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Da den franske Minister for de udenlandske Anliggender, GrevChampagny og Hs. Keiserl. Franske Majestæts Pallais Marskal General Duroe, endnu opholde sig her, saa blive vel ikke Freds Underhandlingerne aabnede paa nogen af de bemeldte Dage.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Den herværende Tidende indholder følgende: J Følge sikkre Efterretninger har det Østerrigske Corps under Fyrsten af Rosenberg i de sidste Slag liidt saa meget, at det er blevet opløst og Resten fordeel under de øvrige Corps.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Man har her faaet Efterretning om følgende Parolbefaling fra Erkehertug Carl : Parolbefaling. Zittan, den 31te Julii 1809. Meget vigtige Aarsager have bevæget mig til at fatte den Beslutning, at bede Hs. Majestæt om igien at fratage mig den mig over Armeen betroede Commando. Jeg har i Gaar erhold. Hs. Maj., at Keiserens Bevilling desangaaende, og tillige Befaling at overdrage Over kommanden til Generalen for Rytterie, Fyrsten af Lichtenstein.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
J det jeg forlader Armeen tager jeg den meest levende Andeel i dens Skjæbne. Den fuldkomne Overbeviisning om den Tapperhed, den Tiltroejeg har til den, og en bestandig Vane at offre den alle mine Bestræbelser, giør mig denne Skilsmisse overmaade smertelig. Jeg smigrer mig med den Tanke, at denne høielse bliver deelt og giengieldte af den. Undertegnet. Carl.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Semlin, den 9de Julii. Den Serviske Hærfører Jacob Nenadewies har gjort Jndberet, ning til sit Folks Senat angaaende det ved Drina Forefaldne, hvoraf man seer, at Servierne den 15de Junii ere blevne slagne af Tyrkerne. i Egnen af Losnitza ved de Bosniske Grændser. - Den 26de og 27de angred Servierne Tyrkerne paa ny i samme Egn, men maatte atter vige efter en meget heftig Kamp.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
J Følge de seneste Efterretninger har den Serviske Hær faaet betydelige Forstærkninger. Jmellem den Tyrkiske Kommandant i Risse- og den Serviske Kommandant i Belgrad ere Underhandlinger begyndte, hvis Gienstand man endnu ikke kjender.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Madrid, den 1ste August. Til de allerede bekiendte Omstændigheder angaaende de blodige Slag imod den Engelsk, Portugisisk, Spanske Armee, fra den 26de til 29de Julii, kunne vi endnu tilføre følgende ikke mindre tilforladelig Efterretninger : Kongen var paa den hæderfulde Dag, den 28de bestandig paa KampPladsen, og udstedede sine Befalinger med beundringsværdig Koldblodighed, en Kugle slog i Jorden omtrent et Par Alen fra ham, og bedækkede hans Hest med Støv. Jolandt de Døde har man under Lord Russel, en Søn af den rige Hertug af Vedford, samt 3 Oberste og mange Over Officerer. Engellænderne havde forskandset sig paa en meget steil Høi i en Olivenskov, som var omgiven med Grave, og her var det, de lede saa stort Tab, endskiøndt vort Kavallerie ikke kunde angribe, paa Sletten havde det været ude med dem, uagtet deres Overmagt. Det var især det 1ste Corps, under Hertugen af Bellunes Commando, som angreb med den beundringsværdigste Kiækhed. Ligeledes har en Deel af det 4de Corps, under General Sebastiani sægtet med største Hæftighed. Reserven, som bestod af Garden og de kongelige Huustropper, kunde formedelst Terrainet ikke komme til at tage Deel i Fægtningen. Engellændernes Tab er dobbelt imod vores, ikke desmindre maa vi beklage Tabet af mange Brave. General La=Pisse blev i Slagets Hede dødelig saaret af en Biscaier, og døde den følgende Dag. Vi forvente her 8 til 900 Engelske Krigsfanger, og iblandt dem et heelt Regiment Kavallerie, hvis Heste bleve strax solgte paa Valpladsen for 35 til 45 Louisdor Stykket. Vanegas vilde benytte sig af vore Troppers Fraværelse fra Madrid, for ved Aranjues at gaae over Tajus og nærme sig Hovedstaden, hvor, Tak være General Belliards Klogskab og Bestemthed, Roligheden, intet Øieblik er forstyrret; men da Fienden erfarede, at Kongen var kommen tilbage, for at dække sin Residents og havde taget Stilling ved Jllercas, bortflygtede han. Som man haaber, vil han ikke komme tilbage over Tajus, uden at faae Lon for sin Forvovenhed, - naar man kuns kan træffe ham; thi fra den Tid der har været Oprørere i Spanien, har dette bestandig været den største Vanskelighed. Adjutant=Commandanten Carion Misas, er sendt til det Keiserlige Hovedqvarteer med Beretninger om det sidst forefaldne.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Triest, den 8de August. I Dag Morges har en engelsk Flaade, bestaaende af 10 Krigskibe, viist sig for vor Havn. Blandt samme befinder sig en Tredækker paa 120 Kanoner under Admiral Collingwoods Kommando. Vore Kystbatterier ere i en meget respectabel Tilstand.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
J Forgaars har en engelsk Fregat og Kutter efter 1 1/2 Times Trefning for Jndløbet til vor Havn taget 32 Fartøier og Barkasser, som vare bestemte hertil og hvoriblandt vare 6 smaa bevæbnede Fartøier, som tiente de andre til Bedækning. Paa begge Sider ere mange Døde og Saarede, da Trefningen var overmaade haardnakken.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Riga, den 9de August. Ved Stafet er i Dag indløben den Efterretning fra Petersborg af 6te d. M., at Freden med Sverrig er meget nær ved at blive sluttet. München, den 10de August.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Hs. Majestæt Keiser Napoleon har overdraget Hertugen af Abrantes Militair=Commanden i de imellem Rhinen, Bøhmen og Sachsen liggende Lande, og strækker sig altsaa over Maynkredsen, Storhertugdømmet Würtzburg, Hanau, Bayreuth, Fulda og Erfurt. -
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Efter de i dette Øieblik indløbne Beretninger er General BeaumonteCors, som rykkede fra Junthal over Landeck i Vorarlberg, indmarscheret i Bregenz den 6te d. M. - Samme Dag vilde Jnsurgenterne endnu giøre Modstand imellem Bregen; og Hohenems, men da General Beaumont sendte dem en Jnfanterie=Kolonne i Flanken og tillige truede dem med et Angreb for fra, lønde fra hinanden, sendte Deputerte, for at tilbyde Underkastelse og udleverte deres hele Kavallerie, 4 Kanoner og 1 Haubitz.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Stockholm, den 11te August. Hs. Excellence Baron v. Steding er den 2den d. M. om Aftenen afreist herfra til Abo som Ambassadeur. - Han møder Hr. v. Alopæus i Frederichsham og begiver sig med ham til Underhandlingsstedet Wyborg. - Med det første afreiser vor Ambassade til Paris for blandt andet at net ficere vor Konges Tronbestigelse. Den bestaaer af Hs. Excellence Grev v. Essen og Baron v. LagerbielkeAmbassade=Secretairerne v. Lagerheim og v. Wetterstedt samt Ambassade=Cavallererne Generaladjutant Peyron, Baronerne Stierneron- og Essen og Grev Brahe, Hs. Majestæt har under 26de Julii udstedt et Forslag til Rigsstænderne, angaaende Midlerne til Rigets Forsvar. Under 3die August har Hs. Majestæt ligeledes gjort Forslag til Rigstænderne, om at bestemme en vis Underholdningssum for Kong Gustav Adolph. hans Gemalinde, og nærmeste Livsarvinger.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
General Baron Kiercker og Generallieutenant Grev Cronstedt, befinde sig her i Stockholm.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Brake ved Weseren, den 11te August. Den 5te d. M. erholdt vi den uventede Efterretning, at Hertuger, af Braunschweig-Oels med sine Tropper nærmede sig; Breve fra Bremen meldede os nemlig, at man der havde truffet Forsvars=Anstalter for at afholde dem fra Staden. Neppe syntes disse Efterretninger os troværdige, men de bleve allerede bekræftede den 6te om Morgenen Kl. 10, da Hertugen ankom med sit Corps til Elsfleth, en lille Bye, som ligger en Miil herfra. Hertugen var med sit Corps omtrent 12 til 1500 Mand stærkt, bestaaende af Jnfanterie, Jægere, Huusarer og Uhlaner, om Natten rykket frem over Delmenhorst og havde ladet 150 Mand og 3 Kanoner blive tilbage ved Delmenhorst for at dække sit Tilbagetog. Ved hans Ankomst til Elsfleth blev alle brugbare Fartøier strax tagne i Beslag; men da Antallet heraf endnu var for lidet til at tage alle Tropperne ombord, saa kom endeel deraf, omtrent 600 Mand Kavallerie og noget Jnfanterie, hertil. Ved deres Ankomstolev her ligeledes alle Fartøier reqvirerede, og man atbeidede uagtet det skrækkeligste Regnveir hele Natten, med at fremskaffe Proviant og Ballast. Den følgende Morgen solgte Kavallerier, sine Heste, som de af Mangel paa Tid og Plads i Skibene ikke kunde tage med, og om Middagen vare alle Tropperne indskibede og seilede bort. Hertugen seilede først bort om Aftenen Kl. 6, og var en af de sidste, han gik ombord paa en amerikansk Brig, the Shepherdes, tilligemed 22 Officerer. Ogsaa her deelte han alle Besværligheder, med sine Soldater, som derfor ogsaa vise ham den største hengivenhed. Følgende Dag Kl. 8 erfarede man, at alle Skibene havde lagt sig for Anker ved Grossens hi formedelst Modvind, og den 9de hørte vi endeel lig, at de alle vare ude af Veseren. Fra Batteriet ved Geestendor, havde vel fremmede Tropper stærkt skudt efter ham, men uden at tilføie ham nogen Skade. En for Veseren liggende Eskadre af 9 engelske Krigskibe, saluterede Hertugen ved hans Ankomst, og toge Tropperne ombord fra de Fartøier, som vare ubrugbare til en Søereise.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Hertugen af Oels er derefter ankommet til Helgoland med den største Deel af sine Tropper; kun 2 Skibe ere afskaarne og tagne. Efter Forlydende er han selv traadt i engelsk Tieneste som General=Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Leipzig, den 13de August. Efter Forlydende drager en stor Deel af de for kort Tid siden i Sachsen, endnu forenede westphalske=hollandske Tropper giennem det Münsterske til Wesel, hvor de efter Omstændighederne vil passere denne Flod, for at begive sig til Egnen ved Antverpen, eller ogsaa umiddelbar til Holland. En Colonne af omtrent 3000 Mand passerede den 9de giennem hiin Egn, for hvilke først i Hanau vare blevne bestilte 300 Vogne til videre Befordring, da de toge deres Marsch mere nordlig. J Wesevar allerede for nogle Dage siden 6000 Mand tilsagt.
Berlingske Tidende, 1809-08-25
Skrivelse fra Breskens af 14de August. Siden mit sidste Brev var alting ganske roligt her indtil FredagAften Kl. 5, da 8 til 10 fiendtlige Skibe, som det syntes Fregatter med en frisk Vind af Sydvest seilede forbi vore Batterier og Vlissin, gen og af Vester=Schelde. Den ved denne Leilighed opkomne Kanonade var frygtelig; vore Batterier og de ved Vlissingen udspyede Jld og Lue, og Engellænderne skøde uden Ophør, dog meest paa Vlissin, gen, i hvilken Bye dog ingen Jld udbrød uagtet den stærke Skyden. Ogsaa er imod al Formodning ingen paa vor Side dræbt eller saaret og kuns 2 Kugler ere gaaede giennem Husene, uden at anrette synder lig Skade.