JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Torsdagen den 10de Decembr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver Frantz Meyer Bagers Boes Effecter, Løsøre og Bager=Reedskab, ved offentlig Auction opbuden og til de Høystbydende bortsolgt udi den af bemelte Frantz Meyer beboede, Bager-Gaard i Klosterstræde paa Hiørnet af Graabrødre Torv, imod contant Betaling til Sr. Hans Sørensen paa Boets Vegne. Løverdagen den 12te Decembr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction Anden Gang ophydes og til den Høystbydende bortsælges Peder Daniel SivertsMuursvends Boes tilhørende Huus beliggende i Helsingørsgaden.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Hos Sr. Vanino er at bekomme veritable Franske Rainetter, Gaar fra Frankrig ankomne, Valnødder og store Hasselnødder, dito Hierte= og Fløde=Oste, beste Sort Citroner og Abelsiner med mere.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Notification. Af det 8de Kongel. allene priviligerede Kiøbenhavnske Lotteries 5 Classe, hvis Trækning den 19 Nov. blev fuldendet, bliver Gevinsterne den 14de hujus og følgende Søgne=Dage af vedkommende Collecteurer udbetalte, og Frie lodderne til det 9de Lotteries 1ste Classe udleverede. Alt i Følge Planen. Kiøbenhavn, den 7 Decbr. 161. Jonas Collin, Kongel. Majests. Cancellie-Raad.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
og Lotterie=Jnspecteur. J Continuation af de allerede udkomne fire Deele, er nu trykt og udkommen: . Den 5te Deel af Dannemark og Norges Oeconomiske Magazin, indeholdende blant andet følgende Afhandlinger; 2) Om Mueligheden og Nytten af Herregaards Markernes Omskiftelse til Bonde=Marker, samt Vornet-Rettighedens frivillige Eftergivelse, hvor den endnu gielder, særdeeles i Holsteen. 2) Frie-Tanker om Aarsagen til Folkemangel i Danmark. 3) Patriotiske Meeninger, Folkemængden i Danmark og Norge angaaende. 4) En Tractat om et Geometrisk Jnstrument til Distancers Udmaaling, dets Forfærdigelse og Beskaffenhed, samt hvorledes det i 3de Tilfælde kan bruges, saasom: 1. Hvor langt et antaget Sted er fra den Plads Instrumentet ligger, hvilket kan skee uden Regning og Liniers Dragelse. 2. At maale Størrelsen af en perpendicular Høyde. 3. At maale Størrelsen af Distancen imellem 2de antagne Steder, naar Instrumentet ligger paa det 3die Sted, Et Jnstrument, hvormed Maalingen i alle 3de Tilfælde kan skee alene paa et Sted, og en Sag som tilforn er holdt umuelig, men der fuldkommen beviist at være muelig. 5) Kort Underretning om Neperianske Regnestokkes Forfærdigelse, samt Nytte og fordeelagtige Brug udi Multiplicationen og Divisionen, samt Quadrat- og Cubie-Radens Extraction. 6) Efterretning i sær om Heede Lands og ringe Enges merkelige Forbedring. 7) Forsøg, paa et tilstrækkelig Middel, hvorved Skovene i Norge kan spares, og deraf flydende store Fordeele. 8) Forslag til Oeconomiens Fordedring i Norge, 9) Om Vind= og Veyr skifters, nøye Paaagtelse med Physiske og Oeconomiske Anmærkninger. 10) Om Mueligheden og Nytten af Fælledsskabs Ophævelse i Jylland, 11) Om Spinderiers Indretning i Byerne, deres Nødvendighed og Nytte. 12) Om hvad der befordrer eller hindrer Fiskerier nes Drift. 13) Beskrivelse over Kiøbsteden Schagen og dens Oeconomiske Tilstand og Fiskeries Beskaffenhed. 14) Om Skove og Brændsel. Og 15) Om de visse Midler til Skovenes Conservation og Fremvært i Dannemark. Naar man hertil legger de curieuse Efterretninger, som gives i Fortalen om de paa nogle Aar føyede Anstalters allerede visende gode Frugt og Nytte, saavel ved Landvæsenet i Almindelighed, som i sær ved Hedernes Optagelse i Jylland, samt Jordbruget i Norge, item de adskillige andre Jndretninger, samt Commercen baade paa det Middellandske Hav og andre Steder, saa kan man ey formode andet, end at denne dette Magazins 5te Deel vil blive Publicum til Fornøyelse og Behag ogsaa meget meere som de deri forekommende Afhandlinger med af Flid af Landets egne Jndfødte ere forfattede. Denne Deel, som bestaaer af 2 Alphabether og 6 Ark, forsynet med 4 Kaabere til Oxlysning i de dertil hørende Materier, er at faae til Kiøbs hos Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche, boende i Skindergaden næst optil vor Frue Latinske Skole, paa Trykpapiir for 4 Mk. 8 Sk., og paa Postpapiir for 6 Mk., og kan hos hannem ligeledes erholdes de forhen udkomne 4 Dele, for den tilforn bekiendtgiort Priis.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Hos Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche er efter dertil erhvervet Adkomst og Rettighed, paa nye oplagt den ved afg. Professor Stanley af det Engelske i det Danske Sprog oversatte og med fordum Consistorial Raad Sal. Provst Hviids Fortale i Trykken udkomne Bog, under Titel. D. Philip Døddringes meget opbyggelig forfattede sande Gudfrygtigheds Begyndelse og Fremgang udi et Menneskes Siel. Denne Bog som formedelst sin Grundighed og Tydelighed har fundet saadant Biefald, at endskiønt det ikke et meget længe siden, den første Gang udkom, har den dog paa nogen Tid ikke været at faae, og derfor formodes at dette nye Oplag med lige Begierlighed bliver søgt og antagen; til samme er et Kobberstykke. Prisen derpaa er som tilforn 4 Mk. Danske for hvert Exemplar. J de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboderne, findes følgende Bøger til Kiøbs 1) Euclidis Elementa Geometriæ, af Prof. Ziegenbalg 1744, Mk. 8 Sk. 2) Zacharias Naskovs Religions=Artikler, 1 Rdlr. 3) Hr. Baron Ludvig Holbergs Synopsis Historie Universalis Methode erotematica exposita, 1 Mk. 4) Dito Compendium Geographicum in usum studiosæ Juventuris, 8 Sk. 5) Den Engelske Robinson Kruses Levnet og selsomme Skjæbne, 2 Deel 5 Mk. 6) Opmuntring til dem som staae i Lære-Embede, 1 Mk. 4 Sk. 7) Math. Maade, noget nær en Christen 1 Mk. 10 Sk. 8) Ridderen af St. George, eller Jacobi, Prætendenten paa Engeland, Skotland og Jrland Liv og Levnet 2 Mk. 9) E. Hagerups, Christus den Korsfæstede, ud 9 aanderige Prædikener over den heele Christi Lidelses Historie, tilligemed 4 opbyggelige Afhandlinger om Troen, 8vo, 1 Mk. 8 Sk. 10) J. J. Rambachs Betragtninger over den ganske Christi Lidelse paa Oliebierget, for Jødernes geistlige Ret, for Pilati og Herodes verdslige Ret, og paa Bierget Golgatha, med Kobberstykker 8 Mk., og uden Kaabber 7 Mk. 11) M. Christoph. Semlers, hellige Skrifts Antiquitæter, og Pauli Christoph. Høyffneri Hierosolyma Ant ana, 2 Mk. 12) Hübners Geographie over Europa, Asia, Africa og America, 4 Mk. 15) Ejusd. mindste Compendium, eller Udtog af hans Spørsmaale over Geographien for dem, som først begynde at lære denne Videnskab, 10 Sk. Anno 1761. Num. 98. No. see.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Kopenhagener, BratstyeGraangen. Montags, den 7 December.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Von diesen Zeitungen werden wochentlich zwey Stück in der Berlingischen Erben Buchdruckeren ausgegeben, durch J. C. und S. C. Berling.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Venedig, vom 6 November. Jufølge sicherer Nachrichten, har der Hof von Neapolis jungst einen nenen Tractat mit der Ottomannischen Pforte geschlossen.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Paris, vom 16 November. Wie man von Chatillon an der Seine berichtet, so har dieser Flut alda vor ingen Tagen seinen gewohnlichen Lauf verloren, und denselben in cine unterirdische Defnung oder Tiese, einige Melien von der Stadt, ge nommen. Dieser Vorsall har jedoch das Wasser des Flusses bey hiesiger Hauptstadt bis itzoveder verringert noch vermehret.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Paris, vom 20 November. Aus einem Schreiben des Hr. Herzogs von Choseulan den Jntendanten der Marine zu Havre, Hr. Ran che, (es ist dasselde vom 1sten dieses Monats datirt) er hellet, "das alle fallige Pensionen und Salarien den Seelente, ste megen Jnvaliden seyn, over wirklich in Diensten stehen, unverzglich bezahlet werden sollen; das die Officers und Matrosen, welchen vorhin der hal be Sold verweigert worden ist, denselden ingesamt erhalten haben; das die Wittwen der auf den Kongl. Schiffen oder andern armirten Fahrzengen gebliebenen Seelenten auf Pension gesetzet worden sind; und endlich, das St. Majestat, der König, vest beschlossen haben, die Frandsische Marine villig und hurtig wieder herzustellen."Der Eiser, mit welchen man zu Brest, Rochesort, Toulon, Dunkirchen und in allen ubrigen Haven des Königreichs, anden Schiffen banet und rustet, ist som gros, das man rechnet, das kunstiges Frihjahr uber 40 Schiffe von der Linie in dienstbarem Stande seyn werden. Die Escadre zu Rochefort soll, so hald ste nur mit schwerer Artillerie versehen seyn wird, anslausen, und in Absehen auf das Auslausen der Brester Escadre, nen net man einen Officier von dem ans Deutschland zurück berufenen Regimente von Beaufremont, welcher gar zu die lette Ordre uberbringen soll. Alle Officiers und Soldaten, welche mit diesen von Escadres ausgehen, haben schon, mie man versichert, 5 Monate von ihrem Solde voraus empfangen.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
London, vom 17 November. Die Spanischen Brieffe sind alle des Jnhalts, das sich der Spanische Hof zu einem Kriege gefast mache, und deswegen sich zu Land und Wasser ruste. Auch soll der hiesige Hof Briefe von dem Grafen von Bristol aus Madrid empfangen haben, in welchen der Graf um seine unmittelbare Zurückrufung ersucht. Die Englandet bezengen offentlich, dassie einen Krieg mit Spanien nicht ungern sehen warden, weil sie aar viele Klagen uber der Spanier Partheylichket in diesem Kriege führen. Unsere Nation schmeichelt sich wenigstens, dass, auf jenen Fall Spanien wenig Halfe von den Franzosen zu erwarten habe, und will wissen, dasses die Krone schwer fallen werde, auch nur 20 Kriegsschiffen mit tuchtigen Seelentenzu bemannen. Gewiss istes, das die Flotte unter dem Admiral Saunders, die nun zu Gibraltar ligt, ehestens eine ansehuliche Verstarkung von hieraus erhalten wird. Uebrigens lantet das Mitbringen zweener in dieser Woche aus Spanien angelangter, Expressen ganz friedlich. Der Hoffzu Madrid redet gegenwartig von nichts anders, als dersenigen Neutralitat, die er während dieses Krieges beobachtet, und noch ferner zu beobachten ganglich entschlossen sey. Ob unser Gesandter, der Graf von Bristol, diesen Versicherungenzutraue, over nicht, bleldt dem Hose allembekannt, an welchem dessen Briese, mit seinen geheimen Anmerkungemabgegeben werden. Die Privat=Briese, sous Spanien und von den Westindischen Juselmeingelausen, geben dem Volke grosen Argmohn, als og der Spanische Hofnur Zeitzu gewinnen suche, sicherst villige zu tisten, und hernach auf einmal auszubrechen. Die Westindischen Briese sagen andriklich, es wären etliche tausend Spanische Soldaten auf der Jnsel Martiniquegelandet worden, umedieselbergegen einen Angriffder Englander; vertheidigen. Unser Hofthat eden nun Ordre gegeben, die Wahrheit in Ansehung dieses le tern genau untersuchen zu lassen; und es ist alsog ans Vorsichtigeschehen, das 12 Schiffe von der Linie und 2 Bombardier Gallioten beordertsind, mit dem ersten guten Winde nach Gibraltar abzugehen, um den Admiral Saunders zu verstarken, und das die Ordre an alle Seehaven ist, alle grosen Krigschiffe, so daselbstizur Aucbesserung ligen, fertig zu machen, um unmittelhar in die See gehen zukonnen. Man sagt auch, dass der Admiral Hawke mittehestem seine Flagge zu Spithead aufstecken werde. Daam 14ten wieder ein Expresser von unserm Ambassadeur zu Madrit, dem Grafen von Bristol, ange kommen ist, so har man hald nachher versichert, das dieser Expresse unserm Hofe die Abschrift von dem zwisten Frankreich und Spanien geschlossenen Tractate behandiget habe. Einige unserer offentlichen Blütter fa gen hinzu, der Graf von Bristol have diese Abschrift, ohne Schwierigkeitivon dem Spanischen Ministerio erhalten. Jndessen vernimt man doch auch, das die Vestungewerke zu Gibraltar, welche schen foerstaunlich vermehret worden sind noch mit einigen nenen, insonderheit om Haven, verstærket werden, und das auch der Escadre des Admirals Saunders eine Verstarkung von 10 Schiffenzugeschikt werden soll.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Madrit, vom 2 November. Ein Englisches Kriegeschiff von 60 Kanonen har, imAngesichte von Alicante, den Cortaren le Victorieux ponMarsailles von 22 Kanonen, dessen Commandeur den Capitain Arnouxist, genommen. Dieser Corsar ist wegen der grossen Menge Prisen bersichtiget, die er seit dem Anfange des Krieges gemacht har Dagegen har ein Armateur von Bajonna, le Rubis, genannt, zu Corunna karlich ein Englisches Schiff auf gebracht, welches von Bristol nach St. Christoph abgegangen mar. Derselbe Armateur har sich, auf seinem Kreutzzuge, noch dreier andern Fahrzeuge bemachtiget.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Nach den letten von Lima empfangenen Briesen, findet sich daselbsteinz Caxmalca, im Königreiche Pern, geborner Spanier, welcher 140 Jahr alt ist. Es hat derselbe sich 3 mal verheyrathet, und von seiner ersten Frau 15, von der andern 4, und von der dritten 9 Kinder gehabt., ohnoverschiedene naturliche, die ihm in den Zeitenzwischen den Heyrathenigeboren vorden sind. Er stehet ito seine Nachkommen im 5ten Gliede, und zahlet uber 800 Personen. deren Stammater er 1st. En ist niemaals krankewesen, suhlet auch die Schwachheiten des Alters nicht, und ist noch im Stande, einen Spatziergang von einer halden Meile zu thun. Alle diese Particulariteten sind dem Viceksnige von Peru ou dem Corregidor von Caxamalka berichtet worden.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Duderstadt, vom 12 November. Das Schicksal unserer Stadt wird schon bekannt seyn Das Franzssische Vorhaben war, die Walle und Manern ganzlichzu schlefen und niederzuressen. Es musten zu dem Ende, ansser 800 Bauern, viele Berglente vom. Harze daran arbeitten. Diese bekammen täglich 8 Groschen, und die Bürger musten sie speisen. Des Hr. Hofrath von Hagen Vorstellung wirkte nicht ans, als diese Resolution: es geschähe der Stadt nichts mehr, als was ste verdiente. Durch eine 10 tagige Arbeit ha den sie den Wall an den Thoren, etwan einer Elle, niedergemacht, einige Oefnungen durch die Maner gebroechen, und die Thore sind abgerisen worden. Das Untereichsfeld ist durch die erstaunliche Henund Haberlieferung sehr miteenommen, und nun mussen auch Rocken und Waizen geliefert werden. Diese Fruchte werden das Malter Rocken mit 9, und Waizen mit 12 Thlr. bezahlt; die Theurung und Fruchtmangel wird aber damit vermehrt. Da nun der Landmann gar nichts vonObst oder Kocheels geernitet, und durch das Vichsterhen sehrigelitten har, so stehet man die Noth schongewisvor Augen. Das Obereichsfeld har von allen diesen noch nicht erfaren. Vielleichtistes wegen einer vorhabenden Einquartierungverschontworden. Das Furstenthum Göttingen soll 18000 Hemden und 13000 Stück Leinewand zu Betten und Strohsacken liefern. Was im Amte Scharzfels von Huund Stroh zusammen gebracht worden, daven sind die Hersberger zum Magazin genommene Gebande bereits angefallet, dassalsodie Unterthanen die Fourage, die ste noch restiren, weiter auf Wollershausen und Giboldhausen schaffen, mussen. Der hiesigen Schumachergilde ist anbefohlenworden, binnen einer kurgen Frist 600 Paar Schubemit Sohlen von Pundleder nach Göttingen zu liefern, und søllen für jedes Paar 2 Thir. bezahlt werden. Hier mussen wir for folche Schube 3 Thlr. 12 Sr. bezahlen. Von der Fuldaischen Grenze, vom 18 Novemb. Die Amter Schwarzensels, Altengronau und Brandenstein mussen, auf Befehl des Franzssischen General commissariats zu Cassel, ungesaumt 160000 complete Nationen, bey Vermeidung der Excoution, herbey schaffen. Jedes Dorf soll sein ihmangesestes Qvantum in eine besondere Schenne bringen. Morgen, helst des, sollen obige Amter durch ein Fransisches Commando visitiret werden.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Dresden, vom 12 November. Der Spanische Graf von Navarra, wovon neulich gemeldet, worden, ist dieser Tage von hier wieder abgereiset, ohne das man von der egentlichen Beschaffen heit seiner Person weitere Kentnis erhalten konnen, und da der Hr. Feldmarschall vorher auf nähere Erklarung, seiner Persongedrungen, so har er sich ausgebeten, inBegleitung 2 Kayserl. Kønigl. Officiers nach Wien zu reisen, woer sich Jhro Majestat, der Kayserin Königin, seldst præsentiren molte, welches im den auch ist zugestanden worden.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Cammin, vom 31 October. Wir haben, nach dem Abmarsche der Schweden aus unserer Stadt, einen nenen Besuch von den Russen bekommen. Ein Major und 500 Cosacken sind hier ein getroffen; und da die Russen souvermuthet in unserm Lande zurückigeblieben sind, soverspiret man auch, dass die Schweden wieder zahlreicher nach Wollin kommen.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
Altona, vom 26 November. Zufølge einiger der jungsten Schlesischen Nachrichten, waren daselbst die Winterquartiere der beyderseitigen Truppen berets vollig reguliet, und, da in Breslau ein Haus auf das prachtigste und erligste zurechte gemacht warde, sovermuthete man, das Se. Majestæt, der König von Preussen, dasselbe diesen Winter, uberbewohnen würden.
Berlingske Tidende, 1761-12-07
NOTIFICATION. Von der 5ten Classe, der 8ten Kongl. allen privilegitteen Kopenhagener Lotteren, deren Ziehung den 19ten passati geendiget worden, werden die Gewinne den 14ten hujus und følgende Werkeltage von denen Beykommenden Collecteurs ausbezahlet; auch zugleich die Freylosse zur ersten Classe der 9ten Lotteren ausgeliefert. Alles vermige des Plans. Kopenhagen, den 7tenDecember 1761. Jonas Collin, Jhro Königl. Majestat Kanzeleyrath und Lottere Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
De No. 99. Ao. 1761. Danske Kiøbenhavnske Tidender. 11te December. Fredagen, den Af disse Tidender udgives ugentlig tvende Stykker i de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie, ved Joh. Christ. og George Christ. Berling. Den Tydske Post er i Dag udebleven. Vore Læsere maa des Aarsag forlade os, at vi alene mælde dem følgende indenlandske Nyeheder.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Helsingøer, den 10de Decembr. Her i Sundet er følgende Skipper ankommen. Den 9de hujus: Cornelis Hendrichs af Kiøbenhavn fra Stettin til Bourdeaux med Staver, Kiøbenhavn, den 11te Dec.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Den 16de Nov. haver Hs. Kongel. Majest. allern, bestilt Bertel Michael Rosted, hidtil Birkedommer paa Cronborg Amt, til herefter at være Amtsforvalter over Roeskilde Amt. Den 20. dito er Jochum Frederich Buus meddeelt allernaadigst Bevilling, at være Procurator ved alle Ober= og Underretter i Dannemark og Norge, Høyeste Ret undtagen. Den 27de dito er Studiosus Peter With, allernaadigst beskikket at være adjungerende og succederende Sognepræst for Dragstrup og Schallerup Meenigheder paa Morsøe. Herman Wilhelm Mattfeldt ligesaa at være Vice Raadmand i Fridericia. Den 4de Dec. er Studiosus Peder Mossin allernaadigst confirmeret at være Præst paa det til China destinerede Skib, Dronning Sophia Magdalen. Studiosus Hans Høyer ligesaa paa Skibet. Princesse Lovise. Herredsskriver Peder Schou ligesaa beskikket til at være tilligemed Herretssaget til Leire Herred i Sielland, naar samme lovlig ledig vorder. Hans Dinesen ligesaa at være adjungerende og succederende Byefoget og Raadmand i Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Den 7de hujus døde her i Staden S. T. Hr. ViceAdmiral Fischer i hans Alders 61 Aar.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Fra Helsingøer berettes at den danske Ostindiefarer, Skibet Græv Moltke kaldet, ført af Capitain Bagge er den 8de om Eftermiddagen atter gaaet Seyl fra Sundet.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Vexel=Cours. London 5 Rdr. 32 s. D. Pd. Sterl. Amsterdam 22 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 30 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
AVERTISSEMENT. Ved Lethreborg er at faae til Kiøbs beste Slags Sætte=Carper for 5 Rdlr. Hundrede, og Sætte Carusser for 4 Mk. Hundrede.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Da den 3die Bog af den Engelske Philosoph, eller Hr. Cle velands, Crommels naturlige Søns Levnets=Beskrivelse, nu er færdig fra Pressen, saa vilde de Herrer Prænumeranter lade samme afhente imod Prænumeration til 4de Bog med 2 Mk. 8 Sk. paa Post=Papiir Exemplaret og 1 Mk. 8 Sk. paa Tryk=Papiir Exemplaret hos Bogtrykker Nicolaus Møller, boende i FrederichsbergGaden, anden Dør paa høyre Haand fra gammel Torv. De Prænumeranter som ey endnu haver ladet afhente de tvende første Bøger, behage jo før jo hellere at melde dem, da man efter Liebhabernes Antal, nogenledes maa rette sig med Oplaget af de følgende Bøger. Ligeledes tages endnu imod Prænumeration paa de efterfølgende, for dem som ville kiøbe de første 3de Bøger, da Prisen for hver Bog er den samme som for ovenmelte.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Fra det Kongel. Videnskabers Societet er udkommen Dansk Historisk Almenak for næstfølgende Aar 1762. Foruden den gamle Stiil, som staaer lige imod den nye, og foruden Himmelens Forandringer, samt Himmeltegnen, er og anført en Rubrique, som viser, hvad Veyrlig det har været hver Dag i Aaret 1760. Ved Siden af Almanaken finder man en eller sterne mærkværdige Hændelser paa hver Dag i Maaneden hele Aareregiennem, som sig alle i disse Riger og Lande have tildraget fra gamle Tider indtil denne Dag. Efter Almanaken følger: 1) Undertning om de 3de Formørkelser, som i tilkommende Aar indfal Register paa Helgen Dagene og andre Dages og Tiders Mon som findes i gamle Danske Historier eller fordum Tids Documenter, 3) Poli Høyde af berømte Stæder i disse og andre Riger, tagen fra Kiøbenhavns Meridian, og grundet paa Astronomiske Observationer. 4) Et i Kobber stukket Landkort over Laaland og Falster, indrettet for Reysende. 5) En Tavle, som viser hvor langt der er fra en Kiøbstæd til en anden i bemeldte Lande. 6) En Tavle over de middelmaadige Curopæiske Maal, hvormed tørre og vaade Vahre maales. 7) Observationer af Barometro og Thermometro, og Vinden for hver Dag i Aaret 1760. Som nu Societetet har ladet sig være angelegen, i alle Artikler meget at forbedre, forandre, og til almindelig Nytte at indrette denne Historiske Almanak, saa tvivler man ikke paa, at den jo i Publico vil finde Liebhabere, som skal opmuntre til, at den for Fremtiden med nye og nyttige Tillæg og Forhedringer bliver continueret. Den er trykt hos Directeuren over Hans Kongelige Majestets og Universitets Bogtrykkerie, N. C. Høyffner, og findes hos hannem til Kiøbs for 1 Mk., og nogle faa paa Skrivpapiir for 20 Sk.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
NB. Af de i Kaaber stukne Reyse=Karter over Siælland og Møen, samt Fyens Land, ere nogle saa til Kiøbs at bekomme, at Stykket 4 Sk. Vilhelmine, eller den rige Kone i America, en briginal dansk Roman, som nyligen er kommen fra Pressen, selges i Rothes Boglade her paa Børsen, som ogsaa hos Sr. Bogbinder Wille i Aalborg for 36 Sk. Denne Roman haaber man, vil finde samme bifald som Charlotte, Frøken af Weisensees, og den vil i sær befalde dem, som agter Dyden høyere end Vellysten. J samme Boglade kan ogsaa afhentes den 23de Deel af Welt Historien iligemaade den 5te Deel af de nyere Tider. Saaog Kongen af Preusens Werke des Philosophen zu Sans Sonci dritter Theil 40 Sk. der Sønderling af Græven von Lynar 32 Sk., von Justi hans Ad handlung von Manufacturen und Fabriqven ster Theil 48 s. 2ter Theil 1 Rdlr. 32 s. Selv sammes Politische und Finantschriften, 1ste Deel 1 Rdlr. 32 Sk., og 2den Deel 1 Rdlr. 32 Sk. Fabler for det smukke Kiøn med 16 Kobberstykker 1 Rdlr. Ode til og fra Kiæresten hver 4 Sk.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Da jeg Boghandler Sal. Frantz Christian Mummes Enke med lovlig Adkomst og Hiemmel, agter at oplægge Hesselbergs juridiske Collegium, ey aleene af en habil Jurist forøget og forbedret men endog af en meget lovkyndig, og for sin Lærdom og dybe Jndsigt velbekiendt Mand revideret og approberet, giøres Publico herved bekiendt, at det om nogle Maaneder i mit Forlag skal blive at bekomme.
Berlingske Tidende, 1761-12-11
Liguidations Forvalterne udi Bergen i Norge lade herved 3 Post-Dage efter hinanden udi de Danske og Tydske Post-Tidend. bekiendtgiøre, at en Kiøbmand der sammesteds navnlig Hieron mus Brygmen Falch, har gjort Opbud og declareret sig Fallit; T. er det, at bemelte Liguldations=Forvaltere herved indkalde samlig Hieronimus Brygman Falches Debi= og Creditorer at indfinde sig for Ligudations=Retten med saa lovgyldige Legitimationer, som antager bør, da enhver derefter med Retten skal vorde pleyet.