JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-02-01
En stor Stad, physisk, moralsk og politisk betragtet. (See M. T. for Januarii.) Desuden, antager man endog, at nok saa mange Børn ikke staae paa de Londoner Føddelister, er det dog meget sandsynligt, at et meget større Antal Børn føddes i Paris, end i London, og følgelig behøver den første langt færre Recruter fra Landet, end den sidste. J Paris blive Huusbetienterne opmuntrede til at gifte sig; thi man anseer dem for meere satte, og i deres Arbeyde troere Folk, end ledige Mandspersoner. J London derimod, søger man at hindre saadanne Giftermaal, som om de gjorde Betienten opmerksomme re paa sin egen Familie, end paa sin Herres. Men en Betient, der seer paa sin egen Familie, vil vist for sin egen skyld ikke forsømme sin Herres Forretninger. Kan man da ikke i alle Henseender meere forlade sig paa ham, end en Betient, der bliver ledig? Hvad andet kan man vente af ledige og fede Ungkarle, end et vellystigt og liderligt Levnet? Jntet afholder dem fra deres Liderlighed, uden deres Herres Vagt somhed, den de derfor meere hade end elske. Vil man nu ansee Betler-Forordningerne, som en Hovedfordervelse, maae man ansee de mange ledige Betiente i London, som en stor Tilsats dertil. Og just dette drager vor Opmerksomhed paa Betler Forordningerne, som i de nærværende Omstændigheder udgjøre den største Forskiel mellem Paris og London. J Paris ere visse Fonds fastsatte for de Arme, hvi Jndkomster aarlig ere indskrænkede til et vist Antal. Da nu denne Fond altid i Forveien er anviist, have unge Folk, som ikke staae derpaa, lidet eller intet Haab, paa anden Maade end ved deres egen Flid at bekomme deres Brød; og den Arbeidsomme er Giftermaal i en vis Henseende uundværligt. J London bliver ethvert Kirke=Sogn paalagt en Taxe, efter dets Fattiges Antal, og enhver, der vil leve i Lediggang kan giøre Paastand paa denne Underholdning. De fleeste Ting i Verden faae Fremgang ved Opmuntringer, og fornemmeliLediggang. Underholdningens Vished giør den gemen Mand i Engelland doven og liderlig, især i London, hvor Overdaadighed hersker og anstikker alle Stænder. De Fattige i London ere saa hovmodige, at neppe nogen blant dem vil æde Rug=Brød. Af denne Aarsag er der et langt større Antal dovne og liderlige Spitsbuber i London, end i Paris, eller i nogen anden Stad, i Forhold til dens Jndvaaneres Antal. Disse Spitsbuber, som Svift siger, tænke aldrig paa Efterkommere, saasom Efterkommere aldrig vil tænke paa dem. Folk, der efterjage Fornøyelser, og leve kun fra en Dag til anden, vil ikke bebyrde sig med nogen Familie, Denne Aarsag frembringe fleere Børn i Paris end i London, endskiønt, der i Henseende til Folke=Mængden ikke er stor Forskiel mellem dem.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Endnu vil jeg anføre en Jndvending mod en stor Stad, som ikke er ringe. En alt for stor Hovedstad, som ikke har sin lige, har formedelst sine Jndvaaneres Antal og Rigdom en fordervelig Jndflydelse paa de offentlige Foretagender. Pobelen er bøyelig, og lader sig let forføre af en stolt og dristiØvrighed. Der feiler ey heller paa betænkelige Tiider, i hvilke en saadan Øvrighed ved dens Jndflydelse, kan finde Leylighed og Magt til at forstyrre den offentlige Rolighed. Man har derfor i Paris og London meer end eengang erfaret, at en Hovedstad, der er bleven for stor, kan blive farlig for Regieringen. Det er virkeligen ærgerligt, naar man hører Franskmænd og Engellændere kives med hinanden om deres Hovedstæders Størrelse, ikke anderledes, end om deres Lands Velfært beroede paa denne Omstændighed. Det forekommer mig ikke anderledes, end om nogle vilde berømme sig af at have Kræft eller en anden anstikkende Sygdom. De kunde meget bedre beskieftige sig, om de optænkte Midler til at formindske disse Stæders Jndvaanere. Der er vist ingen politisk Regel, der efter mine Tanker kunde giøre Frankerig og Storbritannien større og mægtigere, end om man fordeelte deres Hovedstæder i forskiellige store Stader. Efter min Plan skulde Londons Jndvaanere indskrænkes til 100000, og derunder indbefattes Kongen og hans Hofstat, de fornemste Rette, den høye Adel, og alle dertil hørende Contorer, Konstnere og Betientere. De øvrige Jndvaanere kunde fordeles i ni andre Stæder, som havde beqvem Beliggenhed, deels til den indenlandske, deels udenlandske Handel. En saadan Plan vilde udbrede Liv og Styrke til alle Egne af denne Øe. En saadan Plans Udførsel vilde tilfulde udfordre en grundig politisk Jndsigt og megen Standhaftighed. Jeg vil sige saa meget derom, som for nærværende Tid indfalder mig. Det første Skrit maae være at udsøge beqvemme Pladser for de 9 Stæder, som til Handel eller Manufakturer kunde være de fordeelagtigste. Er en saadan Plads allerede bebygt af en liden Stad, er det desbedre. Det andet Skrit er en Kopskat paa Londons Jndvaanere, og den deraf hævede Sum anvendes til de ni Stæders Befordring. En Opmuntring vilde viist have en god Virkning, nemlig en Præmie for enhver i Forhold til det Huses Størrelse, han byggede i en af disse Stæder. Denne Taxe vilde fordrive fra London enhver Fabrik, de fordeelagtigste allene undtagne. Ere nu Londons Jndvaanere nedsatte til et Antal, som ikke overstiger 100000, vil den nøye Opsigt tilskynde enhver Huus=Eier, for at blive befriet fra Taxen, at bortjage alle dem, som ere over det fastsatte Antal; og man vil aldrig paa ny tilstæde et større Antal, for derved at forhindre Taxens Fornyelse. Der udfordredes virkeligen store Jndsigter til at afmaale Summerne, man vilde hæve og uddeele, saa at de uden Skade for Hovedstaden paa den ene Side, uden al for stor Opmuntring til at bygge paa den anden, havde deres rette Virkning, og at Folkene ikke opmuntredes for Præmiens skyld, uden videre Hensigter at bygge. Det vil herved fornemmelig komme an paa en fordeelagtig Beliggenhed, Huse byggede paa et beqvemt Sted vil altid finde Beboere.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
De tvende store Stæder London og Westminster ere meget ilde forenede sammen. Den sidste, som Regieringens og Adelens Sæde, anstikker den første med Svelgerie og Lyst til Pragt. Den første, som Handelens Sæde, anstikker den sidste med Lyst til Gevinst. Disse modsatte Lidenskabers Blanding frembringer enhver krybende Last. Efterretning om den Krigsret, som den 27de Jan. blev begyndt i Portsmouth over Admiral Keppel.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Efter at dette Forhør var endt, blev Capitain Marshalpaa Fregatten Arethusa fremkaldet og taget i Eed. Anklageren begyndte at examinere ham, angaaende begge Flodernes Situation og Maneuvre siden den 23de Julii. Nogle Medlemmer af Retten indvendte at Anklageren gjorde for mange Udsvævelser, og derved unødvendigen gjorde Rettens Gang vanskelig: Men Anklageren vedblev, og Admiral Koppel ønskede, at han maatte blive føiet deri. Capitain Marshals Afhørelse blev følgende Dag fortsat og indeholdte et vidtløftigt Udsigende over begge Floders Maneuvre. Hans Udsagn bestod deri, at Fløden den 27de Julii ikke havde formeret nogen Rad eller Linie, da den avancerte mod Fienden; at den Franske Flode havde formeret samme; at AdmiralKeppel ikke havde givet den Engelske Flode Signal til at begive sig i Slagtordning, og ikke givet Signal til Trefning, førend enkelte Skibe allerede havde begyndt at skyde; at der om Morgenen den 28de var bleven seet 3 fiendtlige Skibe, og at Admiral Koppel intet Signa havde givet til at giøre Jagt paa samme. Efterat man havde endt Forhøret, stod Admiral Montague op og sagde: man maatte forelægge Vidnet endnu et Spørsmaal, førend man lod ham gaae, nemlig: Om han efter sit beste Vidende og Samvittighed troede, at Admiral Koppel fra den Tid af, da Vidnet først fik Øie paa den Franske Flode, indtil han mistede samme af Sigte, havde gjort noget som Ober=Commandeur, der ikke anstod en Flag=Officier, Sir Hugh sprang over dette Spørsmaal op, og sagde: at Retten ikke maatte dømme efter Meeninger, men efter Gierninger. Admiral Montagne svarede, at Anklageren havde beskyldt Admiralen for at han havde flygtet for Fienden, og altsaa lagt ham Feyhed til Last; videre, at han ikke havde attaqveret i Slagtordning og deslige: lutter Ting, der i Fald de vare sande, lode sig betragte fra adskillige Synspunkter. Erfarne og troeværdige Officierers Omdømme. dømme kunde bestandig gielde for en Pegefinger til den egentlige Synspunct, Retten skulde desuden nok forbeholde sig at dømme Gierninger. Saasom Retten fandt for got, at lade ommældte Spørsmaal skee til Capitain Marshal, skeede det og Capitain Marshal lagde Haanden paa Brystet, og med en varm Følelse brød ud i disse Ord: Ney saa sandt hielpe mig Gud. De Tilstædeværende gave herover deres bifaldlydelig tilkiende, hvilket dog tilbørlig blev dem bebreidet af Retten.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Fra den 1ste Jan. til 20de Febr. ere her i Staden copulerede 121 Par, fødde 212 Drenge, 221 Piger tilsammen 433, døde 123 Mænd, 92 Qvinder, 101 Drenge, 72 Piger, tilsammen 388, ere altsaa 45 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 31, Apoplexie 1, Barselseng 2, Blodstyrtning 1 Bro 8, Brystsyge 37, Brækning 1, Colica 2, Dødfødde 5, Druknet 1, Falden til Døde 2, Feber 12, Flosfeber 1, Forraadnelses Feber 3, Frisler 1, Gicht 2, hastig døde 3, hidsig Feber 9, Hoste 4, Hovedpine 1, Hævelse 1. Jhielslagen af en Hest 1, indvortes Sraghed 2, JnflammationsFeber 6, Kopper 56, Krampeslag 3, Moersyge 3, Nedfalden 2, Ormefeber 2, Raserie 1, Slag 85, Steen 1 Sting 3, Svindsoet 15, Tærende Syge 32, Uangivne Svagheder 31, Vattersoet 8.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 1ste Januarii til den 20 Februarii af Patienter indkomne 181, udgaaet 136, døde 19, af Barselqvinder indkomne 98, udgaaet 99, død 1, af Børn fødde 97.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
AVERTISSEMENTS. os ellerts moralske Forelæsninger, 2de Deele, andet Oplag) paa nye giennemseet og med nogle Anmærkninger forøget ved P. T. Wandall, er nu at faae til Kiøbs hos Brødrene Berling Pilestræde paa stor Median Tryk=Papiir for 9 Mk. og paa Fransk Papiir for 13 Mk. Vørende Omvendelses Exempler paa Gamle og Unge, og Al paa sammes tillige Gudsfrygts Vext, have nyelig forladt Pressen. De bestaae af 11 Ark i Octav, og sælges hos Forlæggerinden Madame Godiche paa Gammel-Torv i No. 141 paa Trykpapiir for 1 Mk. 8 s. og nogle faae Exemplarer paa Postpapiir, for 2 Mk. 2 s. Man haaber at ingen, som det er om sin evige Lyksalighed at giøre, vil lade denne Bog, som giver saa gode Anviisninger dertil, være ulæst.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Priis=Courant.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Rug Holsteensk Td. Korn. Klipfisk Skpd. - Rdlr. - Mk. Pommersk Bog 5 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Dansk Td. 3 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. 2 Rd. a 2 Rd. 4 Mk. 3 Rdlr. Holsteensk Bog 5 Rd. 5 Mk. 5 Rd. 3 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Holsteensk Hvede Td. Lollandsk Td. Host-Sild Td. - Rd. - Mk. Norsk Vaar=Sild Td. . 6 Rdlr. 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Jydsk enkelt Fyensk. 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Siellandsk Td. 3 Rd. 1 Mk. Tran Tønden 3 Rd. 3 a 4 Mk. 8 s. 15 a 17 Rdlr. 2 Rd. - Mk. Byg Td. Gryn Td. Salt. 1 Rd. 4 Mk. 4 a 8 s. Norsk Tønden 3 R. d. a 3 Rdlr. 3 Mk. Birk. Rd. - Mk. Malt Tønden 4 Rd. 2 Mk. - s. 2 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Lyneborger Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Kiøbenhavns Haver Td. Gryn T. 1 Rd. 1 Mk. - s. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Spansk Td. Engelsk 3 Rd. 2 Mk. 2 Rd. 4 Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Boghvede Gryn Td. Erter Td. 5 Rd. 2 Mk. 2 Rd. 2 Mk. 8 s. Fransk Viine. 60 a 75 Rdlr. Et Bonde=Læs, Brænde. 7 a 9 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Fede Vahre. En Ahme Rhinsk Viin. Et Læs Tørv. 6 a 7 Mk. - s. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Flesk røget Lispd. 6 Mk. 8 s. uden Rigs Et Oxehov. rød Viin. uden Rigs 35 a 55 Rdlr. 75 a 80 Rdlr. Kul Tønden, 56 a 600 Rdlr. Høe et stort Læs Foering. 2 Mk. 8 sk. 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Oste Fyenske Skpd. Holsteenske Skpd. - Rd. - Mk. - Rd. - Mk. Et Oxehov. Fransk Viin. 44 a 46 Rdlr. Dito mindre 1 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Smør Fyensk Td. Siellandsk Td. - Rd. - Rd. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin. 24 a 28 Rdlr. Halm et Læs. 105 a 110 Rdlr. 1 a 8 Mk. Tælle Lispd.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Holsteensk Td. - Rd. uden Rigs Høns og Fiederværk. 1 Rd. 4 Mk. 65 a 66 Rdlr. i Kalkonske gamle Parret 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Grøn Sæbe Otting 2 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Brunsviger) Skpd. Humle. 58 a 60 Rdlr. Capuner fæde et Par - unge Parret 1 Rd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Bergens Fisk Skpd. 13 a 14 Rd. Garleb. 46 a 48 Rdlr. mavre et Par 9 Mk. - s. - Mk. - s. Graasen salted Td. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. Hons gamle Parret. 2 Mk. 8 s. tor Skpd. Klipfisk Skpd. 6 a 7 Rd. Tiære Tønden 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. - unge Parret. 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Norsk Torsk salted Td. Hør Skpd. 34 a 42 Rd.) efter dens Kyllinger et Par 4 Rd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet, Ænder et Par - Mk. - s. 3 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Jslandsk Td. 5 a 6 Rd. Brænde. Favnen Duer et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Jslandsk tør Fisk Skpd. 13 a 24 Rd. Pommersk Fyr Rd. - Mk. Æg en Snees London, den 12te Januarii.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Paris, den 15de Januarii. Det lader nu aldeeles, som Spanien, saalænge ingen Krigs=Erklæring kommer for Dagen imellem os og Engelland, fuldkommen bliver neutral. Det Spanske Hof søger imidlertid bestandig at bringe Fabrikerne i Riget til meere Fuldkommenhed, og ligesom det forlængst har forbudet Jndførselen af adskillige Engelske Vahre, saa har det og udstrakt det te Forbud til Frankerig. - Den Spanske Ambassadeur ved vort Hof, Græv von Aranda, siges at have ansøgt om sin Tilbagekaldelse, og vil herpaa begive sig paa sine Godser. - For nærværende Tiid veed man, at Hr. Vandreuil, som commanderer vort Kongelige Krigskib, Fendant, paa 74 Kanoner, er afseilet med Hertugens af Lauzun Legion til en Expedition paa Gorce og Sennegal. - Som man forsikrer, skal Keiseren af Marocco have afstaaet til en vis Prinds i vores Tieneste et stort Stykke Land paa Kysterne af sit Rige, og Ordet gaaer, at den unge Fyrste med det første skulde afgaae med det Troppe-Corps, som samme med Kongel. Bevilgning har oprettet, for at tage dette Land i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Ober=Rhein, den 16de Januarii. Man forsikrer fra Paris, at Sagen i Henseende til Stridigheden imellem Engelland og Dens opsærsige Colonier, er bleven forelagt Geistligheden i Spanien, for at sige deres Meening angaaende samme, og at denne har faldt ud til, at det var Synd, at hielpe oproriske Kiettere.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Triest, den 26de December. Man har nu aabnet for vor Handel tvende nye Veye, der eene til Sverrig og den anden til Amerika, og man er allerede beskæftiget med at udreede de Skibe, som skulle seyle derhen. Man haaber med det første, at komme i Stand med dette Forehavende.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Fra de Tyrkiske Grændser, den 21de December. Den Forandring, som er gaaet for sig i den Ottomanniske Portes System, er i Henseende til Følgerne, som den kan have for heele Europas's System, ligesaa vigtig, som uventet, saasom man efter den sidste Storviziers Derendely Mehemmeds Afsættelse ingen Forandring har kundet mærke i Hof sets Sindelav. For nærværende Tiid har samme ikke alleene tilladt 3 af de 4 Russiske Skibe, som i saa lang Tiid var bleven opholdt, en frie Fart til det sorte Hav, men endog ladet det 4de forsikre, at det med første skulde faae samme Friehed. Detsuden er en Ordre udstædt fra Storherren, til at lade de 4 Tartariske Deputerede af Sahin Guerais Partie komme tilbage, som i forrige Aar var kommen til Constantinopel, for at forlange af Hs. Høyhed, at han vilde erkiende samme Kan i denne Værdighed, og som i Steden for at være lykkelig i deres Forretning, bleve skikkede i Landslygtighed til Øen Rhodus. Man forsikrer videre, at de Transportskibe, som i sidste Sommer havde fulgt Capitain Bassa til der sorte Hav og som derpaa vare blevne holdte tilbage i Constantinopel, for tilkommende Foraar at blive brugte igien, nu ere blevne løsladte, hvilket synes at være et nyt Beviis paa Portens fredelige Sindelav. Den Russiske Minister, Hr. Stachieff som har faaet Underretning herom, har og den 2den huj. af færdiget en Courier til Petersborg, og ved samme ansøgt om fornødne Jnstructioner til igjen at kunde begynde sine Underhandlinger, som da efter al Anseende torde faae det forønske Udfald. Denne Forandring bliver deels tilskrevet den mægtige Franske Jntercession, og deels de Ottomanniske Finanlers slette Tilstand.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Smirna, den 23de Novbr. Den 24de og 30te Oct., samt den 1ste, 3die, 4de, 5te 3de og 16de huj., have atter fornummet stærke Jordskjælv. Do af 5te og 16de huj., især vare saa stærke, at de foraarsagede en almindelig Bestyrtelse. Vi leve altsaa endnu bestandig i den største Frygt.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Pohlen, den 19de Januarii. Jngen Preussiske Tropper have endnu forladt disse og betrædet de Preussiske eller Østerrigske Grendser. Men det synes, at Tiden, om ellers ikke Freden skulde forandre Sagernes gandske Forfatning, ikke saa meget lang borte, da den maae hastes med Leverancen af Kornet, som leverandeurerne have paataget sig at giøre fra vore Egne til den Preussiske Festning, Gros=Glogau, til et Russisk Korpses Fornødenhed. Men heraf følger ikke, at dette Korps gaaer i Preussisk Sold, hvorom man hellere veed det, som er tvertimod; thi det bliver som et Hielpe=Korps underholdet af deres egen Monark inde. Man vil nu tilvisse forsikre, at dersom Tiids Omstændighederne kun nogenlunde ville tillade det, skulde den Russiske Keiserinde understøtte Engeland med en Deel af sin Flode.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Toulon, den 26de December. En Escadre af 4 Krigskibe og 5 Fregatter gik i Forgaars under Riddernes i Albert, St. Hippolite Commando, i Følge en for nogle Dage siden indløben Ordre fra Hoffet, herfra i Søen. Denne Estadre har Levnetsmidler inde for 6 Maaneder, og detsuden det Nødvendige til 2de gange at lade sig calfatre. Dens Bestemmelse er endnu en Hemmelighed. Nogle sige imidlertid at den skal afgaae til Forstærkning fordestnings Flode, og andre, at den skal støde til Spanierne. Hvordan det endeer, saa skal Commandeuren have faaet med sig en forseilet Ordre, som han først tør brække paa en vis Høyde. Paa 3de Krigskibe, som man her reparerer, bliver arbeydet med saadan Jver, at de snart maae blive færdige. Samme ere Lion. Bourgøyne og Souverain. Heros et Skib paa 74 Kanoner skal med det første, Jason paa 64 i Januarii og Triumphant paa 80 i Martii Maaned løbe af Stabelen. De her værende Batterier til Stadens og Havnens Beskyttelse blive bestandig forstærkede. Der bliver og opførte 18 Pundige Kanoner.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Stockholm, den 21de Januar. I Gaar var Plenum Plenorum sammenkaldet paa Rigssalen. Af den Tale, som Hs. Majest. da holdt fra Thronen, til Rigstænderne, erfaredes det at være Høystsammes naadige Villie, at, som deres Arbeyde nu skred til Ende, skulle Rigsdagen snart sluttes. Rygtet gaaer just nu, at saadant skal skee i Begyndelsen af næste Uge.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Den 25de Jan. J Dag Middag blev den hidtilholdte Rigsdags Slutning udblæst paa den sædvanlige Maade og Steder. J Morgen bliver holdet Rigsdags=Prædiken, og derefter samles Rigstænderne paa Rigssalen, ved hvilken Leylighed alle de Fruentimre, som ere præsenterede ved Hoffet, finde Pladser udseete for sig, som anvises dem af de der ere beskikkede til at placere. De af Stadens Jndvaanere, som have Lyst at bivaane Ceremonien, finde ligeledes Pladser sig anviste, hvortil de modtage Biletter, saalænge Rummet det tillader, naar de melde sig derom. Om Aftenen bliver Com Kl. 7 og aabent Taffel. Den Dag bæres den sædvanlige sorte og røde Hof=Dragt.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Corsøer, den 28de Januarii. Udgaaet den 22de Jan. Hr. Jacobye fra Sæbyegaard til Fyhn, Skipper Hans Rigelsen med Folk fra Kiøbenhavn til Flensborg, den 24de ej. Kongel. agende Post med 3 Læs, Hr. Baron Barnekow med Børn fra Walløe til Holsteen. Jndkomne den 23de ej Landmaaler Schanke og Assistent Munch fra Jylland; den 25de huj. agende Post med 5 Læs, Kammerjunker Bülow fra Lybek til Kiøbenhavn; den 26de ei. Hr. Jacobye fra Fyhn til Sæbyegaard den 28de ej. Kiøbmand Laborius fra Holsteen til Kiøbenhavn Froken Seysert og Jomfrue Faber fra Holsteen til Foerslewgaard.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Kiøbenhavn, den 1ste Februarii. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget den 7de December 1778 at udnævne Hr. Kammerherre Baron von Stenglin til Ridder af Dannebroge.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Under Dato Christiansborg den 13de Jan. har Hs. Majestæt allernaad. udgivet i det tydske Sprogen Forordning til at forbedre Heste Avlen i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau Paa Onsdag bliver paa Hof=Theatret Bal pare en Domino for alle Classer. Ved de privilegerede Gaarde i Halds Amt ere i Vinter paa Stald opsatte 798 Ørne.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 253. Sorøe Ridderlige Academie, contra Byefoged Jessen og Hans Pedersen. No. 190. afg. Cancellie=Raad BrøndorphsStervboe, contra Hans Thomesen Hiis. No. 178. Christian Olsen, contra Consistorial=Raad Amager. No. 1. Capitain du Mas des Crozes, contra Auditeur Wilhelm Christian Hoff. No. 265. Procurator Schønheyder, efter Kongelig befaling, contra Delinqventen Joen Ellingsen fra Norge, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 245. Procurator Schmidt, contra Delinqv. Rasmus Knudsen fra Fyen, som efterat have havt legemlig Omgiængelse med Qvind=Mennesket Kirsten Mortens Datter, har tilføiet hende adskillige Skrammer i Ansigtet med en Kniv. Han skal hensættes til Arbeyde i Nyborg Fæstning i 6 Aar. No. 252. Procurator Skibsted, contra Delinqv. Lars Jensen og Maren Christens Datter fra Fyhn. Den første, for at have dræbt sit ege Barn, er tildømt at knibes med gloende Tænger, afhugges Haand og Hoved &c., og den anden, for Tyverie at kagstryges, med videre.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Ved Tal=Lotteriets 220 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 22, 46, 54, 82, 3.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Paa Løverdag den 6te Februarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Copulerede. J Viborg den 22de Jan. Hr. Ole Giørup, Kongel. bestalter Landmaaler i Ost=Finmarken, og Jomfrue Mette Catharina Haaslund. J Kiøbenhavn den 29de Jan. Hr. Jens Lund, og Jomfrue Jnger Almitz; den 1ste Febr. Hr. Jens Larsenius Kircksteen, Styrmand, og Jomfrue Mette Maria Gyllich, Døde.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
J Randers den 16de Jan. Anders Hviis, Mester Snedker, 70 Aar. Den 19de ejusd. Hr. Hans Eiler Steenfeldt. virkelig Cancellie=Raad og Herre til Windumovergaard og Skavengaard, 76 Aar. J Mariager Hr. Niels Tødslev, Sognepræst for Mariager, Hem og Sem Meenigheder, 58 Aar. J Hobroe Hr. Jacob Timmermann, Sognepræst for Hobroe og Schiellerup Meenigheder, og Provst 65 Aar. J Kiøbenhavn den 26de Jan. Werman Hansen, Weiland, forhen Mester Slagter, 50 Aar. Den 27de ejusd. Madame Anna Margaretha Holst, forrige Hof=Cantor Jens Jbsens Enke, 82 Aar. Den 28de ejusd. Jomfr. Hedevig Beata Augusta Seeboth, 17 Aar. Niels Sørensen Spekhøkers Kone, Anna Elisabeth Konhof, 43 Aar. Dacance, Sognekaldet til Hobroe og Schiellerup Meenigheder i Aarhuus Stift 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1779-02-01
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften. AVERIISSEMETS. gie kurtze Daner aller sichtbaren Dinge, als eine Reitzunzur mahren Gottseeligkeit forestillet i en Prædiken i Walløe Slotskirke over Evangelium paa Søndagen Jubilate, Jo 16, 16. 22, af Hr. H. S. Kraglund, nu værende Sogneprætil Høyelse og Lellinge Meenigheder, samt Provst i Ramsøe=He red, er at bekomme hos Madame Godiche paa Gammel-Torv Nr. 141, Stykket for 6 s.