JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-10-09
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kongelige danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840, afholdes EfteraarsUldmarkedet i Randers den 26de og 27de October d. A. Ved at bekjendtgjøre Saadant, bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet paa sædvanligt Sted kan skee 14 Dage forinden, og at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, er 32 Pd. Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 29de September 1849.
Viborger Samler, 1849-10-09
Brandassurance-Foreningen. for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. I Henhold til Lovenes § 12 opfordres de enkele Medlemmer, der endnu ere til Restance med Bidraget til 1ste Mai sidst af 6 s. Portion, portofrit at indsende bemeldte Bidrag til Cassereren tilligemed den befalede 2 pro mille samt Gebyhr for dette Avertissement, alt inden 1ste November næstkommende. Efterkommes ikke denne Opfordring, ophører Vedkommende at være Medlem. J Directionen, den 6te October 1849. C. Jngerslev. la Cour. F. Folsach. H. Brasch, Kasserer.
Viborger Samler, 1849-10-09
Det bringes herved til offentlig Kundskab for de Reisende og Corresponderende, at der med Hensyn til Postgangen under Vaabenstilstanden er truffen følgende Bestemmelser: Reisende kunne indskrives directe til de slesvigske Stationer, og Posterne mellem Øerne og Slesvig blive atter befordrede over Assens og Aarssund, hvoraf det vil være en Følge, at Dampskibet afgaaer fra Nyborg til Korøør hver Dag omtrent mellem Kl. 1 og 3. Francotvangen for Breve og Pakkepostsager til Hertugdom met Slesvig er hævet, saaledes at Forsendelserne kunne afgaae enten heelt frankerede eller heelt ufrankerede.
Viborger Samler, 1849-10-09
Postforsendelser til Hertugdømmet Holsteen maa indtil videre være frankerede enten gjennem Hertugdømmet Slesvig til Rendsborg, eller pr. Dampskib over Lübeck eller Wismar til Hamborg.
Viborger Samler, 1849-10-09
Postforsendelser til Lauenburg samt til Lübeck, Hamborg og Udlandet kunne indtil videre ikke forsendes gjennem Holsteen, men kun pr. Dampskib fra Kjøbenhavn eller Nyborg.
Viborger Samler, 1849-10-09
Kjøbenhavn, den 3die October 1849. S. Danneskjold-Samsøe, Generalpostdirecteur. Hjort.
Viborger Samler, 1849-10-09
Flyveposten udkommer dagligen som et Heelark, med ledende Artikler, inden- og udenlandsk Politik, Nyheder, Theaterplacat, samt alle til et Dagblad hørende Lister og Meddelelser. Abonnenterne have friAvertissementsret. J Bladet findes en Feuilleton, som fortiden indeholder de interessanteste Romaner: "En Læges Memoirer" og Eugene Sues Roman: "De syrDødsynder", samt den nye Roman: "Jeanne Tuyon eller Kjøbenhavns Folkeliv, i 4 Dele, af Carit Etlar. Betalingen for Bladet er 7 Mk. 8 s. Qvartalet eller 10 s. ugentligen i Kjøbenhavn; i Provindserne, alle Omkostninger iberegnede, 9 Mk. pr. Qvartal. Abonnement modtages paa Bladets Contoir, Gammelstrand Nr. 10, samt paa de respective Postcomptoirer i Provindserne. Tiltrædende Qvartals-Abo nenter erholde uden Vederlag særskilt Aftryk af de 3 første Deele af Jeanne Tuyon."
Viborger Samler, 1849-10-09
Brugte Kakkelovne. Vindovne og Bielæggere, af gammel og nye Facons, kan L. Worre. faaes til Kjøbs og til Leie hos For Gigtpatienter. Med de i hele Europa anerkjendte, af det medicinske Facultet i Wien, samt af mange Sundhedscollegier, Læger og Chemikere prøvede. og anbefalede Goldbergerske galvanoselectriske Rheumatismus Kjæder a 4 Mk., 8 Mk., 12 Mk. a 16 Mk. med Brugsanviisning, er mit Depot i Viborg stedse forsynet. De Goldbergerske Kjæders hurtige og sikkre Lægekraft mod rhenmatiske, gig. tiske og nervøse Onder af enhver Art, saasom Gigt i Hovedet, Tand- og Ansigts-Smerter, Hals- og Øre=Pine, Bryst-, Ryg og Lænde=Smerter, Hjertebanken, Søvnløshed, Tunghørighed o. s. v., er saa almindeligen bekjendt, at her ingen Attester aftrykkes, kun henviser jeg til en trykt Broschure med over 200 Vidnesbyrd fra agtede Læger og troværdige Privatpersoner, attesteret af Byens Magistrat, som fra mit Depot udleveres J. T. Goldberger=Tarnowitz. gratis.
Viborger Samler, 1849-10-09
Ovennævnte Gigtkjæder faaes i Viborg og Omegn alene hos Dhrr. Hjardemaal & Stochholm.
Viborger Samler, 1849-10-09
Ovennævnte Gigtkjæder faaes i Skive hos Dhrr. Møller & Behrens.
Viborger Samler, 1849-10-09
Parfumeriartikler haves paa Oplag fra Dhrr. Gregersen & Larsen i Kjøbenhavn, og sælges billigt hos Hjardemaal & Stockholm. Viborg, den 8de October 1849. Cocholade, meget smukt udstyret, enkelte Sorter i smukke Æsker, haves paa Oplag og sælges til Fabrikpriis, 2 a 8 Mk. pr. Pd. hos Hjardemaal & Stochholm. Viborg, den 8de October 1849. Torsdagen den 11te denne Maaned, Formiddag Kl. 11, bliver, paa Viborg Raadhuus, afholdt offentlig Auction til Bortleie af følgende Viborg Fattigvæsen tilhørende Jorder: a) 2 Agre nordost for Ellekonedal, af Jndhold 15,300 Alen, sidst leiede af Avlsmand Peder Møllers Enke. b) en Ager ved Ellekonedal, af Jndhold 4,448 Alen, sidste leiet af Vognmand Hans Jørgensen. c) 2 Agre i Vesterriis, af Jndhold 18,782 Alen, sidste leiede af Christen Ballund. Conditionerne erfares ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Viborg Auctionscontoir, den 3die October 1849. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1849-10-09
Skovauction. Mandagen den 22de d. M., Kl. 9 12 Formiddag, bortsælges ved Auction paa Palstrup Hovedgaard en stor Deel Bøgetræer paa Roden, 23 Favne, meest storslaaet vinterskovet Bøgebrænde, en Deel dito Birkebrænde, samt Stødebrænde og Udhug i Bunker, og circa 40 Tylter uslyngede Naaletræe=Lægter, Humlestænger og Bønnestænger. A. Brun.
Viborger Samler, 1849-10-09
Auctionsplacat. Efter Begjæring af Landsoverretsprocurator Jespersen i Viborg paa vedkommende Pante-, Dom- og Udlægshavers Vegne bliver den Proprietair A. Stabell tilhørende GaardØsterkeilstrup, i Gjødvad Sogn, Hids Herred, med tilliggende Bygninger og Jorder af Hartkorn ny Matricul 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb. og tilhørende Konge- og Kirketiende samt det ved Gaarden værende Dampbrænderie tilligemed den til Avlsgaarden hørende Besætning og Jnventarium, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 10de November d. A., hver Dags Løverdagen den 24de f. M. Formiddag. og Løverdagen den 8de December d. A. Kl. 10. De 2de første Auctioner paa Herredscontoiret paa Holgersdat- og den 3die paa Eiendommen. Bygningerne bestaae af: a) et Stuehuus paa 41 Fag og teglhængt; b) 6 forskjellige Udhuse indrettede til Lade, Stalde, Magaziner m.v., og et lidet Faarehuus uden for Gaarden; c) en Brænderibygning med fladt Tag, 3 Etager foruden Kjelderen, 46 Alen lang, indrettede deels til Beboelse for en Forpagter og deels til Brænderiet, der bestaaer af et svarsisk Dampapparat og dertil hørende 3 Kar hver paa 17 Tønder, samt øvrige dertil hørende Reqvisiter, deriblandt en Maltkolle. og d) et nyt opført teglhængt grundmuret Huus paa Gaardens Nedermark tæt ved Silkeborg Søe, 52 Alen langt og 13 a 14 Alen bredt. Jorderne bestaae af circa 650 Tdr. Land, hvoraf circa 200 Tdr. Land Agerjord; 280 Tdr. Land Hede, tjenlig til Opdyrkning; 82 Tdr. Land Hedebanker og Dale til Faaredrift; 30 Tdr. Land Eng; 6 Tdr. Land Have og Toft og 55 Tdr. Land Tørvemose, hvoraf 12 Tdr. i de sidste Aar ere opdyrkede. Udsæden er for Tiden 25 Tdr. Rug, 10 Tdr. Boghvede, 40 Tdr. Havre og 66 Tdr. Kartofler. Paa Gaarden holdes for Tiden en Besætning af 8 Heste, 20 Fæcreaturer, 135 Faar og Lam og paa Spølstalden 30. Fæcreature.
Viborger Samler, 1849-10-09
Af den til Afsætning ved Silkeborg Søe fortrinlig beliggende Tørvemose kan, foruden Gaardens og Brænderiets eget Forbrug, aarlig sælges 4 a 500,000 Stkr., der afgiver en Netto-Jndtægt af 1000 a 1500 Rbd. Med Gaarden følger Avl og Afgrøde, Besætning, Jnventarium og Avlsredskaber. Brænderiet er for Tiden bortforpagtet mod en aarlig Afgivt af 1400 Rbd. Eiendommen, der har en smuk og meget fordeelagtig Beliggenhed lige over for den nye Kjøbstad Silkeborg i Nærheden af Søen og den derfra gaaende Seillads af Gudenaae til Randers, er i det Hele taxeret med særligt Hensyn til de nærværende Tidsomstændigheder for 30,000 Rbd. Auctionsconditionerne, Tarationsforretning og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter ville være til Eftersyn herpaa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthavere og andre Vedkommende efter Placat 22de April 1817. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den 6te October 1849. Haxthausen. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-10-11
Stifts Et VivoTivinde. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 11 October 1849. Nr. 168. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-10-11
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 3die Octbr. Efter Efterretninger fra Newyork af 19de Septbr. har den franske Gesandt i Washington, paa Grund af en alvorlig Rivning med den nordamericanske Regjering, forlangt sine Passer. Poussin havde nemlig indrakt en meget fornærmende Depesche, hvori der forlangtes 1 a 2 Mill. Dollars som Skadeserstatning for Tab, de franske Undersaatter have lidt under Blokaden for Veracruz. Det synes nu virkelig, at Tilstrømningen af Guld fra Californien vil udøve Jndflydelse paa Pengemarkedet, da Mængden af det fundne Guld overgaaer alle Forventninger.
Viborger Samler, 1849-10-11
Fra Hayti meldes en Omvæltning i Forholdene paa denne vigtige Øe. Paa Grund af indrakte talrige Petitioner have Senatet og de Deputeredes Kammer i Port au Prince besluttet den 25de Aug. at gjenoprette Keiser riget og udnævne Præsident Faustin Soulouque til Keiser af Haiti. Præsidenten har modtaget Valget og annonceret under 26de Aug. sin Regjeringstiltrædelse i en Proclamation til Folket, efterat iforveien Præsidenten for Senatet havde sat Keiserkronen paa hans Hoved. Den nye Keiser skal allerede have creeret et temmelig stort Antal Grever, Marquis, Baroner m. m.
Viborger Samler, 1849-10-11
Frygten og Ængstelsen i Anledning af Flygtningernes Udlevering til Russerne, er allerede meget aftagen. Man troer, at, naar Flygtningerne ere borte, falder Sagen bort J en ledende Artikel angaaende Anliggendet om de magariske og polske Flygtningers Udlevering siger the Globe: "Vi kunne ikke troe, at Rusland i dette vigtige Moment vil tilkaste det civiliserede Europa Stridshandsken." Denne Anskuelse støtter Lord Palmerstons Organ i sin Børsberetning af 2den Octbr. - paa hvilken det paa Børsen var flant med saavel engelske som fremmede Fonds, de danske og nordamericanske undtagne - fornemmelig paa Breve fra Constantinopel, ifølge hvilke den gordiske Knude snart vil overhugges ved Flygtningernes Ankomst til England. – Næsten alle de store Journaler i London føre et ligesaa djærvt Sprog imod Rusland som the Globe. "Portens Handlemaade", siger the Times er ædel ligeoverfor en Magt, der kan stille 700,000 Mr. i Felten; England og Frankerig tilkommer det at beskytte Porten, naar ikke Alt, hvad disse Magter hidtil have ført i Munden angaaende deres Forpligtelse med Hensyn til at værne om Verdens Frihed og Civilisation, skal reduceres til et usselt Ordgyderi. Spørgsmaalet er skulle vi, eller skulle vi ikke priisgive en gammel Allieret og høie os for et anmassende Magtsprog, der insulterer alle Stater i Europa, Og naar vi have taget en endelig Beslutning, skulle vi da indskrænke os til flaue, intetsigende Protester og fredelige Jeremiader, Af vor Beslutning, af vort Forhold afhænger umiddelbart Tyrkiets Skjebne, og muligviis Ostindiens og Englands Fremtid!"J samme Tone tale the Sun, Morn. Chron- og Herald. 3 pCt. Consols den 4de Octbr. 92 1/2 a 92 1/2.
Viborger Samler, 1849-10-11
Frankerig. Paris, den 3die Octbr. Lucien Murat er udnævnt til fransk Gesandt i Paris.
Viborger Samler, 1849-10-11
De to med Depescher til Rom, betræffende Statsraadets Organisation i Rom, afsendte franske Befuldmægtigede ansees for ivrige Ultramontanere.
Viborger Samler, 1849-10-11
Alle Rygter ere pludselig forstummede om Fallour's, Udtrædelse af Ministeriet.
Viborger Samler, 1849-10-11
Paa Grund af de nyeste Begivenheder i Constantinopel skal General Lamoriciere forblive paa sin Post i St.
Viborger Samler, 1849-10-11
Petersborg. 3 pCt. 55. 40; 5 pCt. 87. 90. Paris, den 4de Octbr. Discussionen idag i Nationalforsamlingen var ikke af Jnteresse. 3 Ct. 55. 55, 5 pCt. 88. 10.
Viborger Samler, 1849-10-11
Keiserdommet Østerrig. Fra Wien meldes efter Wiener=Beit. under 3die Octbr., at efter en officiel Meddelelse fra Hovedqvarteret i Acs har Occupationen af Fæstningen Komorn ved de keiserlige Tropper taget sin Begyndelse den 2den Octbr. Det keiserl. kongl. Cerneringscorps, der efter flere østerrigske Journalers Beretninger skulde bestaae af henved 90,000 Md., bestod i Virkeligheden kun af 248 Comp. Jnfanterie, 20 Comp. Jægere, 23 Eskadroner Cavallerie og 138 Stkr. Skyts, tilsammentagne 52000 Md. og 1940 Heste.
Viborger Samler, 1849-10-11
J Wien vilde man vide, at Stridsspørgsmaalet om de fangne Magvarers Udlevering allerede skulde være afgjort paa en tilfredsstillende Maade; men denne Efterretning accrediteres ikke, og den tjener ingenlunde til at berolige de bevægede Gemytter. Den østerrigske Lloydivrer stærkt imod Englands Jndflydelse paa den tyrkiske Regjering i Udleveringsanliggendet. Denne Tidende beskylder den engelske Diplomatie for at have taget paa en lidenskabelig Maade Personer under sin Ægide, der stode i Spidsen for de meest extravagante politiske Projecter. Skulde det stadfæste sig, at Kossuth, Bem og Dimbinsky allerede vare paa Overfarten til England, da have de vel unddraget sig den dem tiltænkte Straf, men deres politiske Anseelse er for bestandig tilintetgjort.
Viborger Samler, 1849-10-11
Fra Wien meldes fremdeles under 3die Octbr., at Kommorns Occupation allerede fandt Sted den 1ste Octbr., paa hvilken Dag 2 Bat. keiserl. Tropper rykkede ind i Kommorn, efterat Brohovedet allerede var besat i Forveien. Samme Dag udbetaltes Sold til de ungarske Tropper, hvis Antal skal udgjøre 25000 Md. - Disse vise sig, med Undtagelse af deres Officierer, ganske ligegyldige med Hensyn til Komorns Fald. Angaaende KlapkasPersonlighed hersker iøvrigt kun en Stemme i det keis. kongl. Cerneringscorps; han skal i al den Tid, hvori han har staaet i Forbindelse med de østerrigske Officierer, have viist sig som en Mand af Hjerte og Forstand, der har bestræbt sig for at gjøre Ende paa Borgerkrigens Rædsler.
Viborger Samler, 1849-10-11
For nogle Dage siden er Revolutionsministeren Canyi, i Blodtørst en Tiger, bragt under stærk Bevogtning fra Groswardein til Pesth. Hans Forbrydelser ere monstruøse. Den over ham fældede Dom er afsendt til Overfeltherren (Felttøimester Haynau) til Stadfæstelse.
Viborger Samler, 1849-10-11
De ungarske Generaler, der capitulerede ved Arad, skulle være domfældte. De fleste af disse Jnsurgent chefer, navnlig de, der tidligere have staaet i keiserlig Tjeneste skulle være idømte Dødsstraf. Desuagtet troer man, at ingen Dødsdom vil blive exequeret. Jblandt de Domfældte ere: Generalerne Aulich, Nagy-Sandor, Leiningen og Digteren August Baier. Rygtesmedene have allerede salti Omløb den Efterretning, at Kossuth, to magariske Generaler og 21 Satelliter, v. af hans Tilhængere have antaget den muhamedanske Religion og ere traadte i tyrkisk Tjeneste.
Viborger Samler, 1849-10-11
Wien, den 4de Octbr. De keiserlige Tropper have nu besat Kommorn, og allerede idag vajer fra den jomfruelige Fæstnings Tinder den sort gule Fane istedet for den ungarske Tricolore. Det er idag Keiserens Fødselsdag man havde med Sikkerhed gjort Regning paa at Wiens Beleiringstilstand vilde ophøre fra denne Dag. Man har forregnet sig, allerede den 3die om Eftermiddagen begav Keiseren sig til Jschl.
Viborger Samler, 1849-10-11
Jngen i Wien troer længere paa en Krig med Porten, allermindst saafremt Krigen skulde grunde sig paa Portens Vægring om at udlevere Kossuth og Consorter. Porten vil fornuftigviis give efter for Østerrigs og Ruslands retfærdige Forestillinger og erklære sig villig til at udlevere de reclamerede Flygtninger, men disse ville til den Tid ogsaa fornuftigviis have Tyrkiet paa deres Bag. Allerede igaar var det Rygte udbredt paa Børsen, at Differentserne med Porten vare bilagte, og idag gjentog man denne Paastand. Const. Corr. af 4de Octbr. melder, at Bem har med 20 andre Polakker antaget Jslamismen. Mange Polakker ville følge hans Exempel. Fem tusinde Ungarer vende fra Tyrkiet tilbage til Ungarn for at underkaste sig Østerrig.
Viborger Samler, 1849-10-11
Kongeriget Preussen. Berlin, den 5te Ocbr. J Mødet idag besvarede i det andet Kammer Udenrigsminister Friherre von Schleiniz Beckeraths Jnterpellation i det tydske Spørgsmaal. Ministeren erklærede, at Underhandlingerne om den nye Centralmagt endnu ei vare endte; han forbeholdt sig saaledes yderligere Meddelelser, Preussen holdt fast ved Grundlaget for Overeenskomsten af 26de Mai. Regjeringen var beskjæftiget med at ordneForretningsgangen for Rigsdagen, og vilde om kort Tid sammenkalde denne, flere vigtige Skridt vare foretagne med Hensyn til dennes Sammenkaldelse. Efter Berliner Nachrichten skal Østerrig have ilet med Komorns Underkastelsesact for at have et betydeligt Troppecorps disponibelt til andre Øiemed, og for ikke at trues i Ryggen, naar nye Operationer skulde indtræde. Uden de truende europæiske Forviklinger vilde Østerrig aldrig have beqvemmet sig til en Forandring i Capitulationsbetingelserne. Forbittrelsen i Østerrig imod Preussen er stor, og vel er det ikke muligt for Østerrig nu at komme Preussen tillivs, men naar dets nu tildeels desorganiserede Hære ere satte paa en bedre Fod, naar det østerrigske Krigsmateriale først er bragt istand, da vil Østerrig tilvisse ikke længere tøve med at træde aabenlyst fremmed sine Planer. Og derfor opfordre vi Preussen til ikke at lade dette sidste Øieblik gaae unyttet hen; thi forØieblikket er Østerrig paa Grund af dets slette Finantser og sin ufuldstændige Hær ei istand til at give, uden fremmed Bistand, sine Trudsler det tilbørlige Eftertryk Baron v. Pechlin fra Kjøbenhavn og v. Harbou, Chef for Udenrigsministeriet i Kiel, ere ankomne til Berlin. Vel ere yderligere Meddelelser fra Wienercabinettet om den nye provisoriske Centralmagt indløbne til Regjeringen i Berlin, men de turde dog, i hvorvel de i flere Puncter synes gunstige for Preussen, ikke være af synderlig Jndflydelse med Hensyn til Bestemmelserne for den nye Centralmagt. Preussen fordrer som en Ret, at de tydske Stater kunne begrunde en snevrere Forbundsstat, og dette vigtige Punct skal være aldeles forbigaaet med Taushed i de nye østerrigske Meddelelser.
Viborger Samler, 1849-10-11
Børsenhalle melder fra Berlin (den 5te), at Tvistighederne med Porten skulle være udnævnede.
Viborger Samler, 1849-10-11
Preussen deeltager aldeles ikke i Conferencen i Wien, hvorom der tales saa meget i Aviserne.
Viborger Samler, 1849-10-11
Jndenlandske Efterretninger. Revene over Kbhavns borgerlige Corpser afholdtes efter Bestemmelsen af Hs. Maj. Kongen i Tirsdags Eftermiddags Kl. 3 paa Nørrefælled, Hs. Maj. var iført Borgervæbningens Uniform. Efterat Kongen med Suite havde passeret Linien, desilerede Corpserne forbi Allerhøistsamme. Revnen varede 3/4 Time. Hs. Maj. blev overalt modtaget med Jubelraab. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1849-10-11
Det er i denne Tid blevet omtalt, at Etatsraad Bang ved at beskikkes til Domænedirecteur har erholdt en meget høiere aarlig Jndtægt end den, han havde som Jndenrigsminister, og Kjøbenhavnsposten" har navnligen angivet samme til 8000 Rbd. – Sandheden er, at medens Bang som Jndenrigsminister havde en Jndtægt af 5400 Rbd., er hans Jndtægt som Domænedirecteur bestemt til 4400 Rbd., at denne Jndtægt netop er det Beløb, som han, for han i 1845 blev Rentekammerdeputeret havde i Gage som Bankdirecteur og Universitets qvæstor og at det ved Kgl. Resolution af 23de Juli 1845. blev ham tilsagt, at han i Statens Tjeneste skulde beholde den samme aarlige Jndtægt, som han havde i sine tidligere Stillinger, saa at hans Gage som Domænedirecteur altsaa ei kunde ansættes lavere, uden at tilsidesætte hiint Tilsagn. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1849-10-11
Af et Brev fra Storehedinge: "Det vil formodentlig alt være Dem bekjendt, at der sidst afvigte Torsdag, den 4de De, rasede en frygtelig Orkan i Forbindelse med en stærk Torden og Lynild, men, hvad De maaskee endnu er uvidende om, er den Skade, der, vel paa flere Steder, har været Følgen deraf. Netop i det Uveiret var paa det høieste, da Torden og Lynild umiddelbart fulgte paa hinanden og Regnen styrtede ned i Strømme, tilligemed Hagl saa store som en Geværkugle, har en Skypompe gaaet igjennem Lystrup Godses Skove, som bogstavelig knuste, nedslog eller sønderslog Alt hvad derkom den veien. J en Brede af omtrent 40 a 50 Alen ere næsten alle de Træer paa den Strækning, som Skypompen gjennemfoer, enten væltede om med Roden, eller slaaede midt over, nogle Alen fra Jorden. Jntet Træ har undgaaet dens Tryk. Af de Faa, som ere blevne staaende, ere store Grene afknækkede og førte flere Alen fra Stammerne. Huse og Kornstakke, kort, Alt paa dens Vei have lidt meer eller mindre. Tagene reves af Husene og Stakke kastedes omkuld, adsplittedes og bortførtes af Vinden. Det er en næsten utrolig Magt Skypompen har havt, og man forbauses ved at see dens Følger. Saa langt Øiet kan række viser sig en Aabning i Skovene liig en Landevei. Man kunde ved første Øiekast ledes paa den Tanke, at Kanonkugler eller Bomber havde frembragt Virkningen, men nærmere efterseet, viser det sig, at de Træer, som ere blevne staaende paa Rode ere noget fra samme knækkede midt over og faldne paa Jorden, ligesom naar man synderbryder en Stok. Det er ikke blot smaa men ogsaa store Træer, hvorom Talen er, saaledes er til Exempel et Træ kastet om ved Roden, som holder 10 a 12 Favne Brænde. Jdet mindste 300 Træer alene i Lystrup Skove ere ødelagte og det er sandsynligt, at de omliggende Skove ligesaa ere hjemsøgte af Skypompen. Hvor mange Huse og Kornstakke, der saaledes ere ruinerede, kan ikke opgives, men vist er det, at Skaden er betydelig. – Saavidt vides, ere ingen Mennesker komne til Skade, ei heller Creaturer, i hvorvel flere af disse græssede paa Marker og i Skove og en Tyr blev kastet omkuld, samt et Faar løftet i Veiret, og igjen kastet ned flere Alen fra, hvor det stod. – Flere af de Bønder, der vare Øienvidner til Skypompen, troede fast at Verden skulde forgaae og i den Anledning passerede flere comiske Scener. Skypompen rasede i en Tid af 3 a 4 Minuter."(S. Bl.)
Viborger Samler, 1849-10-11
Slagelse. Natten mellem afvigte Torsdag og Fredag nedkom en Arbeidsmands Kone heri Byen med 3 Pigebørn. Saavel Moderen som Børnene befinde sig (Slag. Av.)
Viborger Samler, 1849-10-11
Festen paa Erlevbanke ved Haderslev, i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag, var bivaanet af ca. 3000 Mennesker. Paa et beklageligt Uheld nær, som strax tildrog sig om Morgenen under Flagets Heisning, idet en af Kanonererne, som gave Salut, fik ved en af Ladningernes Selvantændelse sin ene Arm betydelig beskadiget og maatte bringes paa Lazarethet, havde Festen den ønskeligste Gang fra Begyndelsen til Enden. (Dvk.)
Viborger Samler, 1849-10-11
J Flensborg har Bestyrelsescommissionen ladet "Casino lukke, og forbudt indtil videre Selskabets Medlemmer at komme sammen der. Politimester Nieman's Bekjendtgjørelse af 3die De, desangaaende lyder saaledes: Efterstaaende Jndhold af en Skrivelse, som jeg idag har modtaget fra Bestyrelsescommissionen for Hertugdom met Slesvig. – J Nr. 218 af "Ostsee-Telegraph er anmeldt en overordentlig Generalforsamling af Casinos Forstanderskab, hvortil ogsaa Jkke=Medlemmer blive indbudne. Da Forstanderskabet saaledes overskrider Selskabets Grændser, men saadanne almindelige Forsamlinger under de nærværende Tidsforhold give Anledning til Ophidselser, forbydes saavel Forsamlingen idag, ligesom Casino overhovedet bliver lukket." – meddeles Directionen for Casinoselskabet til Jndsigt og Efterlevelse.