Corsaren, 1841-08-06
Brev til "Corfarens" Redaction om Hr. v. Scholten. Vestindien i 1841. Siden "Corsarens" Optrædelse har givet juste-milieu- Partiet et agtværdigt Organ, har ogsaa dette Parti i Vestindien antaget en bestemtere Form, end Omstændighederne hidtil tillode det. Det har besluttet - med Redactionens Tilladelse - at benytte dette moderate Blad, som det vil stræbe at skaffe Indgang hos det caraibiske Publium, til at fremsætte sine Anstuelser af herværende Forhold og berigtige de Vildfarelser, hvori de to extreme Partier stedse rode sig dybere ind og det danske Publicum med sig. Men, idet vort Parti saaledes i Aand og Sind er blevet gjennemtrængt af Deres Justemilieuhed, er det en Selvfølge, at vi ogsaa have tilegnet os Deres Maade at fremsætte den paa og overhovedet den Methode, hvorefter De holder Dem juste milien i alle Sager. Det kan saaledes ikke falde os ind at søge Middelveien derved, at vi lægge de to extreme Partiers Paastande om Hr. v. Scholten sammen, halvere dem og udgive det saaledes vundne Resultat for det rigtige, thi derved vilde vi virkelig udsætte os for at vise os for gunstige imod Hr. v. Scholten. Heller ikke staae vi ledige mellem begge Partier og sige Ja, naar det ene siger Ja, og Nei, naar det andet siger Nei; langtfra - vi behandle Sagerne paa den fornufligste, hensigtsmæssigste, meest upartiske, kort sagt: paa Deres Maneer. Vi uddrage det, som behager os meest af begge Partiers Paastande, og anstille vore Betragtninger derover. Først og fremmest fremgaaer det da af alle Debatter, at alle Forhaabninger, alle Ønsker, alt Had og al Utilfredshed dreier sig om een Mand - Hr. v. Scholten. Hs. Majestæts Regjering er hævet over enhver anden Følelse end den meest ubetingede Ærefrygts. Og hvorfor Fordi Hr. v. Scholtens Bestyrelse skaffer Gemytterne saa Meget at tænke paa, at de omtrent have nok dermed, og fordi hans Magt synes dem alle saa stor, at de ikke engang kunne gjøre sig et klart Begreb om den Magt, som hans Overmand, Kongen, maa have. Men indseer De saa ikke, hvilken overordentlig vigtig Lære, som Hs. Majestæt vor Konge kunde uddrage deraf, og hvilken Behagelighed, Tilfredshed og Lyksallighed, han ved at benytte denne kunde berede sig for sit hele egentlige Kongerige, hvor der jo findes Folk, som raabe og skrige saaledes, at de ikke alene maae antages for at være misfornøiede med hans Regjering, men endog ville vise Andre det Hensigtsmæssige i at være det? - Jo, De indseer det! Deres Skarpsindighed vil øieblikkelig lede Dem til den samme Overbeviisning, som vi allerede i lang Tid have næret, og bringe Dem til at forelægge Hs. Majestæt Kongen den Plan at indsætte en Scholten over alle sine Besiddelser. Saa vil jo pieblikkelig al Misfornøielse (hvis en saadan existerer) vende sig fra Hs. M. Kongens Regjering, og en overordentlig Ærefrygt vende sig imod den Mand, der atter er i Stand til at tage den indsatte Scholten bort. Men dette er ikke den eneste Nytte, som Hr. v. Scholten kan bevise sit Fædreland; han kan paa endnu mange andre Maader gavne det indirecte (jeg troer overhovedet, at han bedst gavner indirecte); han kan skaffe hele den danske Statsgjæld betalt. Rigtigheden af denne min Formening, hvor urimelig den end maaskee synes, vil De anerkjende, naar De lægger Mærke til Tingenes Tilstand herovre, navnlig til, hvorledes Partierne staae saa skarpt imod hinanden, at det ene vil beholde ham for enhver Priis, det andet af med ham for enhver Priis. Man kunde altsaa ganske simpelt sætte ham til Auction eller vel rettere: til Licitation, saaledes at det Parti, der bød Meest, fik sin Villie. Da nu det Parti, der vil beholde ham, er lille og rigt, og det, der vil af med ham, stort og heller ikke fattigt, saa er der al Udsigt til, at den Priis hvormed det sidste vil overbyde det førstnævnte, vil blive ganske betydelig; overstige hele den danske Statsgjæld med nogle Millioner vil den i det allermindste. Hr. v. Scholten kan ogsaa gavne sit Fædreland paa en anden Maade, nemlig ved at give Papiirfabricationen en overordentlig Jmpuls - indirecte naturligviis. Saasnart som nemlig Regjeringen vilde tilkjendegive, at den halvt om halvt kunde have Lyst til at kalde Hr. v. Scholten tilbage, saa vilde den gamle, hidtil temmelig lunkent førte Adresse-Krig vaagne op til et sandt Raseri. Det vilde regne med Adresser for og imod hans Tilbagekaldelse; Skibsladninger af Adresser vilde gaae til Moderlandet og møde Skibsladninger med Papiir, der vare indkjøbte til Eilandene for at bruges til Adresser. Endvidere kunde Hr. v. Scholten give Lysestøberierne et nyt og kraftigt Sving - Altsammen indirecte. Naar han nemlig blev tilbagekaldt, saa vilde de, der ere misfornøiede med ham, illuminere, og hvilken Jllumination vilde det ikke blive! Man vilde maaskee være istand til at staae paa Kjøbenhans Toldbod og see Lysningen herovre; men idetmindste vilde man kunne see den fra RundeTaarn. Men Garverne i Europa vilde blive ødelagte derved; thi en saadan Mængde Talg vilde være nødvendig til Jlluminationen, at Huderne af de dertil slagtede Oxer vilde oversvømme Markederne i Europa. Jeg kan ikke skrive Mere, mit Sind svimler, det bøier sig i uendelig Beundring for den store Mand, der indirecte kunde gavne sit Fædreland saa overordentligt. Derfor om hans directe Bestræbelser - der naturligviis ere hans indirecte stik modsatte - en anden Gang!