Viborger Samler, 1822-10-12
2. Med Hensyn til de paa nogle Stæder sluttede uheldige Tiendeforeninger i Vakanterne, indstillede Commissionen "At eftersom Tiendekommissionen nu overalt i Danmark ere beskikkede de hid tilgieldende Bestemmelser og Forsøg paa Tiende foreningers Tilveiebringelser i Vakance, fra nu af allernaadigst maatte ophæves. Denne allerunderdanigste Jndstilling er af Hs. Maj. Kongen befalet iagttaget under 17de f. M. Da mange Præsters Kaar ere fortrykte, fordi Kaldenne undertiden ere bebyrdede med betydelige Pensioner til Formændene, har Hs. Majestæt paa Commissionens Forestilling allernaadigst resolveret: "Af de Pensioner som herefter forundes geistlige Embedsmænd, ikke paalægges Embedet at udrede; men den almindelige Pensionskasse; men for, efter Mulighed at bevirke, at dette ikke skulle falde Pensionsforder, til Byrde og befrie Kaldene fra at bebyrdes ved Enkepensioner, behagede det Hs. Maj. under 3die August sidst at resolvere: a) At vedkommende Biskopper og Provster skaff sig den nøiagtigste Kundskab om de Geistliges Forfatning, som herefter ansøge om at afgaae paa Pension, saa at Jngen dertil anbefales eller foreslaaes uden at han ved Alderdom eller vedvarende og ulægelig Sygdom, er aldeles ude af Stand til, end- og ved Hielp af en personel Kapillan, at virke i sin Menighed. b) At det for Fremtiden skal forblive ved Loven Bestemmelser og Pensioner for Præsteenker, og at uden for disse Bestemmelser ingen Pensioner eller extraordinære Understøttelser til Enker, maae fort slaaes paalagte Kaldene. e) At theologiske Candidater, der lade sig ansætte som Personelkapellaner hos Præster, skulle efter 4 Aar at have tjent, naar de erhverve anbefalnede Vidnesbyrd af vedkommende Biskop og Provst, kom me i særdeles allernaadigst Betragtning til passen. de Befordring. Dog vedblive de forrige Bestemmelser angl deres Examens Karakteer, i Hensyn til Kaldets Jndtægter de søge. d) Ligeledes er det overdraget det danske Cancellie at undersøge og modtage Betænkning fra Committeen der undersøger private Forsørgelses og Understøttelses-Selskaber, om: hvorvidt de geistlige Entekasser i Stifterne kunde gives en saadan Indretning, at Kaldene, uden derved at paalægges en større Byrde, endog kunde fritages fra de lovbestemte Enkepensioner, 4. Da Udstykning og Afhændelse af Kaldenes beneficerede Jorder, i enkelte Tilfælde have medvirket til Kaldenes Forringelse har Hs. Maj. paa Commissionens derom gjorte Indstilling ved et Reskript af 31te Juli d. A. allernaadigst befalet: at Reskriptet af 19de Mai 1809, der befaler fæsteledige Gaarde de geistlige Embedsmænd eller offentlige Stiftelser tilhørende bortsolgte, herefter allernaadigst skal være ophævet. 5. Den visse Præstekalde paalagte Afgivt til Seminatilfondet blev ved Hs. Maj. allernaadigste Resolution, ligeledes til Lettelse for Geistligheden, aldeles ophævet fra 1ste Januar 1821 af. Det kom dernæst under Commissionens Overveielse om den ved saadan Eftergivelse opkomne Defect i de aarlige Indtægter for Seminarifondet, ikke kunde anledige nærmere overveiet, om ikke Almueskolelærernes Dannelse, herefter kunde betroes Præsterne allene og et Jnstitut eller Authoritet oprettet istædet for de flere, hvor deres Duelighed kunde prøves, Hs. Majestæt behagede derom allernaadigst at resolvere: at Cancelliet nærmere har at undet søge om ikke samtlige Almue=Skolelærer-Seminarier ganske kunde ophæves, saa at Hensigten paa mindre bekostelig Maade kan opnaaes, og derom inden Aarets Udgang indkomme med nærmere allerunderdanigst Forestilling. 6. En saare betydelig Byrde for enkelte Præstekalde var den dem fratagne Tiendeindkomst til Amtsprovsternes Lønning. Da det ikke hidtil var mueligt, at forskaffe Amtsprovsterne den dem oprindelig tiltænkte Løn anderledes og de dog i Hensyn til deres Arbeide kuns erholdt en ringe Pengelør og Udgiften for deres Lønningsfond var over 16000 Rd. Sølv aarlig, hvortil det ikke kan anslaaes at have større Jndtægt end 3000 Tdr. Byg, der naar Skatter og Afgivter fradroges ikke dertil var nær tilstrækkelig, saa fandt Commissionen sig andlediget til at andrage paa, at Amtsprovsternes Forretninger herefter besørgedes uden Capellans Holdelse og paa en mindre bekostelig Maade. J Anledning heraf bifaldt Hs. Majestæt allernaadigst: a) Efterhaanden som de nuværende Amtsprovster enten ved Døden afgaae, eller forflyttes til andre Embeder eller selv attraae at fratræde deres Fundtioner, skulle Districterne deeles, saa at ingen Provst faaer et støtte Distrikt end at han desuden behørig kan varetage sin præstelige Forretninger uden at holde personel Capellan - Herfter beskikkes altsaa ingen nye Amtsprovster, men et Provste Distrikt bestaaende af 2, 3 eller 4 Herreder oprettet. b og c) Et af bedste og beqvemmeste Præstekali Districtet udsees til Provstebopæl, saaledes at han foruden Kaldets Jndkomster og 1 1/2 Tønde Bygs Værdie af hver Kirke i Distrikket ingen særskildt Lønning tilstaaes. Naar disse udseete Præstekald vorde ledige forinden Provsteembedet dermed kan forenes, bliver det i Kaldsbrevet indført, at Præsten i sin Tid, om Hs. Majestæt det befaler, skal overtage Provsteforretningerne. d) Provsterne beskikkes af Hs. Majestæt og nyde samme Rang som nuværende Amtsprovster. e) Den de nuværende Amtsprovster tillagte Pengeløn, udredes herefter af Finantskassen, hvortil derimod indbetales Indtægterne der nu tilflyde Amtsprovsternes Lønningsford; efterhaanden som disse Lønninger ophøre, skal et lige Beløb tilbageholdes til Afbetaling af den paa Fonden hvilende Gjeld; naar denne Gjeld er betalt, blive de nu til Lønningsforden henlagte Præstetiender, efter nærmere allerunderdanigst Forestilling, tilbagegivne. For saavidt denne Gjeld ikke ganske er afdraget, bliver, naar et Præstekald imidlertid vorder ledigt, som afgav Tiender, overveiet, i hvad Forhold Tienden kundt falde tilbage til Kaldet. f) Efter nærmere fra Biskopperne Amtmændene og Amtsprovsterne indhentede Betænkninger, nedlægger Cancelliet nærmere Forslag om Maaden, hvorpaa Amtsprovsternes nuhavende Forretninger som Medlemmer af Amts Fattig- og Skole-Directionerne herefter, indtil den ny Indretning trædet i Kraft, kunne af Provsterne bestyres. 7. Paa Grund af det meget dermed forbundne Arbeide, har Hs. Majestæt allernaadigst fritaget de Præster der ere Medlemmer af Commissionerne for Almueskolevæsenet, for at deeltage i de aarlige Bidrag ved Paaligninger til Skolevæsenet.