JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 12te September er Cand. Theol. J. F. S. Carlsen beskikket til Sognepræst for Dollerup, Finderup og Ravnstrup Meenigheder Viborg Stift; personel Capellan for Voldum og Rund Menigheder i Aarhuus Stift, C. Dinesen, til Sognepræst for Øster- og Vester-Alling Menigheder i samme Stift; Cand. Theol. B. Lindhardt til personel Capellan for Ørbek Menihed i Fyen. Den 14de, Sognepræst for Nørresnede og Eistrup Menigheder i Aarhuus Stift, C. S. Wolf, til tillige at være Provst for Thyrsting og Brads Herreder i Skanderborg Amt; Sognepræst for Skanderborg, Skanderup og Stillinge Menigheder i Aarhuus Stift, J. Theilmann, til tillige at være Provst for Giern og Hiemslev Herreder i Standerborg Amt, Sognepræst for Wixnesse Menighed i Lolland, D. L. Blechinberg, til Sognepræst for Maybølle, Menighed sammesteds, Cand. Theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Horsens, J. C. Schmidt, til Sognepræst for Hammel, Volbye og Søbye Menigheder, Aurhuus Stift; Apother J. Andersen i Odense til Cancellieraad. Den 19de, er Cand. Theol. P. Thomsen beskikket interimistisk at forestaae Præste-Embedet ved Frederiks tydske Kirke paa Christianshavn og for den tydske Garnisons Menighed i Kiøbenhavn; Sognepræst for Rorup og Glim Menigheder i Siælland, P. M. T. Nørgaard, til Sognepræst for Ousted og Aneslev Menigheder sammesteds; personel Capellan for Herfølge og Sædder Menigheder i Siælland, F. C. Appeldorn, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Korsøer; Cand. Theol. A. W. Hertel til personel Cavellan for Ølstykke Menigheder i Siælland; Cand. Theol. R. W. Balslev til personel Capellan for Haarlev Menighed i Fyen; Adjunct ved Herlufsholms Opdragelses Anstalt og lærde Skole, Cand. Phill. G. A. Dichmann til Overlærer ved bemeldte Stiftelse; den 22de, Kammerjunker, Baron O. K. Juel Wind Arenfeldt efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans Embede som Cancellist i Cancelliet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Under Rentekammeret: Den 8de September er Eieren af Øllingssegaard og Gods paa Lolland, Tiende commissair M. H. Wilhielm, udnævnt til virkelig Kammerraad; Planteur ved Nederfeldborg Plantage i Ringkiøbing Amt. F. C. Nerenst, forundt Prædicat af Forst planteur ved bemeldte Plantage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. Den 1ste September er Cand. Theol. F. A. Hansen beskikket til Adjunct ved Roeskilde Cathedralskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Beltpassage fra den 8de til 11te October 1832. Til Fyen. Froknerne C. og A. Nielsen; Jfr. Eilskau; Hr. v. Bielche, Privatlærer Mohne: Jfr. BergKniplingsh. Winther, Frue Baronesse Wedel Jarlsberg, Hofdame hos Dronningen af Sverrig med Datter og Kammerjomfrue; Handels Bünger; Kammerjunkerinde Bind med 3 Børn; Jfr. Kleinworth og Dre sen: Frue Bøiesen; Kammerh. Grev Lerche; Amtm. Tillitz og Frue, Grev W. Lerche. Til Sielland. Cand. Med. Schalborg; Jfr. Petersen; Assessor With med Søn; Skibsklarerer Kirch og Kone; Jfr. Christensen; Cand. Pharm. Brandt; Frue Leth med 3 Børn; Major og Brand-Directeur Munck; Assessor Aud. i Søe-Etaten Eberlin, Pastor Faaborg; Forstand. Bargum; Amtsprovst Wedel med Kone og Datter; Land Schulz; Kammerskriver Lund Organist Bergmann med Kone og Datter; Pastor Sørensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Paa Slagelse Raadstue er den 4de i denne Maaned sat følgende Taxter: A) For Brød af grovmalet Rugmeel: 1 Skofte eller et Rugbrød til 2 Rbs. skal veie. Pd. 23 Lod-Qv. 1 Rugbrød til 4 s. . . 1 - 14 – 1 dito til 8 s. . . . 2 – 28 – - - 1 dito til 12 s. . . . 4 – 10 – 1 dito til 16 s. og for større Rugbrød forholdsmæssig. B) For Brød af sigtet Rugmeel: 1 Brød til 2 Rbs. skal veie 15 Lod Ov. 1 dito til 4 s. 1 Rugtvebak til 1 s. skal veie 4 – 1 dito til 2 s. ligeledes. C) For Brød af sigtet Hvedemeel, 1 Franskbrød til 2 Rbs. skal veie 7 Lod 20.1 dito til 4 s. . . . . . . 15 – Hvedesimler til 2 s. . . . . 7 - 2 - dito til 4 s. - Rundebrød til 1 s. . . . . 4 –2 - dito til 2 s. Hvedetvebakker til 1 s. . . . 3 –3 – dito til 2 s. . . . . . . . 7 - dito til 4 s. . . . . . . . 15 - - For en Pot Brændeviin, 8 Grader, 1 Mk. 6 s. en Dito, 7 Grader . . . . 1 Mk. 4 s. For en Skieppe Havre til Hestefoder 1 Mk. 12 s. Forøvrigt vedblive de hidtil gieldende Taxter, uforandrede. Sylow. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
AVERTISSEMENTS. Jfølge Vedkommendes Forlangende bliver Løverdagen den 27de denne Maaned Eftermiddag Kl. 1, i Fauerboe, Kroe, afholdt offentlig Auction til Bortforpagtning af Skæfferiegaarden Gammelrand paa 10 Aar, fra 1ste Mai 1833 at regne. Bemeldte Gaard som er beliggende i Breininge Sogn staaer for contribuabelt Ager og Engs Hartkorn 14 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. og har et Jordtillæg af circa 300 Tdr. Land. Med Gaarden overleveres Forpagteren foruden Besætning og Jnventarium samt omtrent 400 Stkr. Faar af spansk Race, Forpagtnings Conditionerne ligge til Eftersyn hos Hr. Justitsraad Kongelig Gods Jnspicteur Richter paa Liselund ved Slagelse, hos Forvalteren ved Alkestrup og Egemarke Godser, samt paa Undertegnedes Contoir. Artz og Skippinge Herreders Contoir i Kallundborg, den 8de October 1832. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Da intet antageligt Bud ved 3die Auction er skeet paa den, Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand, Ole Larsen og Hustrues tilhørende Selveiergaard, i Asserup, saa bliver over denne Eiendom, der staaer for Hartkorn, 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 enhalv Alb. afholdt en 4de Auction, paa Stervboestedet Tirsdagen den 16de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 præcise. Den indavlede Sæd og Høe medfølger Gaarden og af Kiøbesummen kan 850 Rbdlr Sølv blive indestaaende imod Obligations Udstædelse til den almindelige Enkekasse. Hvilket herved bekiendtgiøres. Sorøe den 6te October 1832. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver i de Sæbyegaard underliggende Skove i Hallebyeore Mølles og Steenhuusvanget kaldet, Mandagen den 15de dennes og efterfølgende Dag ofholdt offentlig Auction over en betydelig Deel paa Roden, staaende Boge- og Egetræer, der for størstedelen indeholder Gavngiørende. Auctionen begyndes ved Møllervangsledet og Formiddagen Kl. 10 slet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Den 17de dennes bliver i Marienlund Skov holdt Auction over Bogetræer, og begynder Auctionen da ved samme Tid i Nærheden af Skovfogdens Huus. Sæbyegaard den 7de October 1832. Christensen, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Jeg anbefaler mig med meget smukke Calmukker og Cotting til billigste Priser. I. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Paa Kattrup ved Slagelse kan bekommes god Frugt for 4 Mk. a 1 Rbd. Skieppen. Mæssing= og Staaltraad=Tvist, ind 60 Traade paa Tommen, vil, efter foregaaende Bestillinger, kunne erholdes fra det ved Nøragergaard, pr. Slagelse, anlagte Fabrik, hvor der tillige modtages Bestillinger, paa Staaltraads Flader, til Kiøller og andre Tørre-Jndretninger, efter de opgivne Størrelser. Ade til Møller, samt Rensemaskiner brugelige Mæssing og Staaltraads Tvister, vil, uden foregaaende Bestillinger. strax kunne erholdes fra Fabrikken, naar man derom, portofrie Breve, henvender sig til Kammerraad Bang paa Nøragergaard. Nøragergaard den 9de October 1832. Bang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Paa Smidstrup Mølle ved Skielskor, kan en duelig Møllersvend, strax eller til 1ste November erholde Condition, naar samme melder sig hos Bestyreren M. Dohring. Paa fundt og velhøstet Foder, af baade Høe og Halm kan i anstundende Vinter modtages circa 30 Stkr. Qvægshoveder, mod 4 Rbdlr. pr. Stk., frit røgtet. Krummerupgaard pr. Slagelse den 9de October 1832. H. P. Kornbech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
En Karl med gode Anbefalinger kan strax eller til 1ste November faae Tieneste hos Kiøbmand Krenchel i Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
En sortdraget Koe, mærket H. L., er bortgaaet fra Smedegades Mølles Mark. Hvo som kan give Oplysning om samme, bedes imod en passende Douceur af henvende sig i Smedegades Mølle ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Natten imellem den 9de og 10de October er fra min Mark bortgaaet en lysebruun Hoppe med sorte Fødder en lille Stiern i Panden og nogle saa graae Haar Halen, omtrent 10 Aar gl. For sammes Tilveiebrigelse loves en passende Douceur af Eieren Andrea Møller, Smed ved Frederikslund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Slagelse Postkontoir for Jul Qvartal 1832. Til hvem. Porto Rbsk. Hvorfra. Kiøbenhavn, Jens Mortensen. Johannes Olsen Skovfoged i Skovgaardshuset. S. Olsen i Osvad, Sæbye. Sogn. Huusmand Frd. KiøbenhavHelsingøer. ner i Tinghielm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Boelsmand Peter Andersen i Ræsbye ved Stranden. Huusmand Lars Nielsen i Løve. Holbek. N. Frederiksens Enke i FrueFrederitz. stræde. Heinrich Schild.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-13
Hamborg. Slagelse Postcontoir den 12te October 1832. Krebs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Siællandske Avis den Vest, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg. Tirsdagen den 16. October 1832. No. 833. 18de: ALOHANar - Ogsaboe som No. 835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om den befrygtede Komet i dette Aar, og om Kometer i Almindelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
(Af en Retension i de Gottingske lærde Tidender over et nyt Skrift under denne Titel af J. J. Littrow, Prof. i Astronomien og Director for Observatoriet i Wien.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Jblandt de ikke talrige Tydske Lærde, som besidde Villie og Talent til at giøre Resultaterne af de abstracte Videnskaber tilgiængelige for det større Publikum, tilkommer Professor Littrow en af de første Pladser: De af ham meddeelte Oplysninger om mangehaande astronomiske Gienstande, som han uafladelig leverer i særskilte Boger og i Tidsskrifter, have vist opvakt hos mange en Jnteresse for denne Videnskab, saaledes har han ogsaa dette Skrift søgt at oplyse en astronomisk Gienstand, som fra de ældre Tider af har tildraget sig en almindelig Jnteresse. Kometerne ere til alle Tider blevne behandlede paa en ukiærlig Maade. Vi ere vel i vore (saakaaldte) oplyste Tider for kloge til at give dem Skyld for, at en nye Krig bryder ud; men Jordklodens Tilintetgjørelse, stor Heede og Kulde, Pest og endelig Cholera ere staaende Klageartikler hvormed man forfølger de fremmede Giæster. De himmelske Revolutioner have samme beklagelige Skjebne. tilfælles med de jordiske, at de Personer, som ere mindst skikkede dertil, tale og skrive meest om dem. Nyeligen har saaledes En skreven en egen Afhandling om den Qvæstion: Høad har Verden at befrygte af Kometen i 1834, hvilken kan besvares med de faae Ord: at der ikke lader sig nogen Komet see i dette Aar; thi den Halleyske, som Forfatteren har i Tankerne, kommer først i 1835. - Det vil derfor være velkomment at blive ved een af vore meest udmærkede Astronomer paa en grundig og tillige behagelig Maade opklaret om Kometernes Natur. Bogens Jndhold er i Korthed følgende: Forfatteren beskriver først de 4 meest bekiendte Kometer og deres Baner; derpaa betragter han den Bielaske Komets (den befrygtedes) Bane, og beviser, at Jorden har i Aar ikke noget at befrygte af den; thi endskiønt den vistnok kommer nær til Jordens Bane, saa kommer den dog ikke nær til Jorden selv (den har allerede ladet sig see og er observeret af Herschel d. 23 Oct. d. A.) Hr. Littrow viser derpaa: at det slet ikke kunde have nogen farlige Følger, eller dog kun høist ubetydelige om ogsaa en Komet stødte mod Jorden; thi Kometens Hale er sammensat af en langt finere Materie end Luften og kunde ikke foraarsage noget Stød. Skulde ogsaa Kiernen hos mange Kometer bestaae af en tættere Masse, saa er dog denne almindeligen meget liden, og Massen af alle Kometerne, hvis Antal vel kan anslaaes til over en halv Million, kan ikke være meget betydelig, da de ikke foraarsage den mindste Forstyrrelse i Planeternes Løb. (Men maaskee den Kraft, som virker i et Himmellegeme, ikke formaaer, saalænge den er i Begreb med at consolidere sin Masse, at virke med nogen synderlig Effect uden for sig og i Himmelrummet). Astronomen Olbers har desuden beregnet, at naar endog en Komet har sit Nærmelsespunkt mod Solen (Perihelium) indenfor Jordens Bane, saa er der kun Sandsynlighed for at den efter 220 Millioner Aars Forløb vil støde paa Jorden, og for at dens Kierne vil støde sammen med Jorden, er Sandsynligheden endnu langt mindre. (Men vil Grubleren indvende, maaskee dette Aar er det sidste af de 220 Mill. Aar, hvori Kometen har forfeilet Jorden; thi Tiden er lige saa langt tilbage som fremad).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Hr. Littrow meddeler derpaa nogle bemærkninger over nogle meget store Kometer, som man har observeret, og betragter deres Figur og physiske Constitution; hvorved han lader de to Qvæstioner og Kometerne kunne imellem falde i Solen, som Newton meente, og om de besidde et laant Lys, som Planerterne, være uafgjorte. (Ere Herschels og Souths Observation og Theorie rigtig, at der gives store Masser af Lysmaterie i Himmelrummet; og at der tillige ere placerede mægtige Naturkræfter i samme, som trække den ne Materie til sig og fortætte (condensere) den, hvorved Stiernerne eller Solene efterhanden fremkomme; og har tillige den Formodning nogen Grund, at Himmelrummet er opfyldt af to Grundmaterier, en organisk og en physisk, som ere blandede imellem hinanden, og hvoraf den første er Lysmaterien selv, eller nøie beslægtet med den, saa vilde en Stierne være et Himmellegeme, som har condenseret den physiske Materie indvendig og er omgivet af Lysmaterien, en Planet, et Himmellegeme, som har Lysmaterien indvendig; men som uden til bliver omgivet af den physiske Materie, som en Skal, og en Komet, et Himmellegeme, som er i Begreb med at danne sig til en Planet, som ikke endnu har uddannet sin udvortes Skal, og condenseret sit Lysstof, men hvoraf dette endnu udstrømmer i Mængde. Var Hypothesen grundet, saa vilde den med Hensyn til Kometernes Mængde, tiene til et evident Beviis paa vor Solsystems Nyehed, - Disse umodne Jdeer ere henkastede paa Papiret som Lysmaterien i Universet, for at give en indsigtsfuld Astronom Leilighed til at opstille forden cultiverede Deel af Publikum en rigtigere Forestilling om Universets Underbygning.)Hr. Littrow meddeeler derefter nogle Prøver paa de Forestillinger, som man i gamle Dage giorde sig om Kometernes Natur og Betydning; blandt andet Udtog af Stanislai de Lubienitz Theatrum cometicum, hvori alle Kometers Natur og Betydning forklares. J Aaret 1832 vilde den gamle Herre sandsynligen ikke være kommet i Forlegenhed med at udfinde noget Ondt, som Kometerne kunde betyde; men i Aaret 1454 vidste han ikke at skrive nogen anden Calamitet paa Kometernes Regning, end at der havde været et stort Slagsmaal i Kroen Schusterkneipe ved Lüneborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Om Englændernes Establering paa Kysterne af Nyeholland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
J en anden Deel af Havnen vadede omtrent 20 af dem ud i Vandet og betragtede Baadenes Bygning med en vis Detail, som opvakte en høiere Forestilling om deres Observations-Evner end man havde bemærket hos dem ved nogen anden Leilighed tilforn. Gouverneuren fandt saa stor Behag i deres udviste Tillid og mandige Forhold, at han forærede dem forskjellige nyttige Artikler og kaldte Stedet Manly Cove (Mandigheds Bugten). Siden efter kom de hen til det Sted hvor Baadene landede. De vare nu bevæbnede, to af dem med Skjold og Sværd, gjorte af haardt Træe, og Resten med Landser. Nogle faae af dem havde hvidt Leergnedet ind i den øverste Deel af Ansigtet. Man lavede dengang Middagsmad ligesom ved den forrige Leilighed. Deres Nysgierrighed giorde dem nu lidt besværlige og gav Anledning til, at man aftalte med dem et Arrangement, som man bemærkede at de holdt sig efterrettelige med megen Orden og Oprømthed: Dette bestod i at man trak en Linie omkring den indtagne Plads, og betydede dem at de ikke maatte komme indenfor den. Deres Forhold i det Hele vilde have forskaffet dem Agtelse om de endog havde staaet paa et høiere Culturtrin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Den 24de Januar 1788. Da nu Expeditionen havde paa en saa heldig Maade opnaaet sit Formaal, skyndte man sig med at vende tilbage til Botany Bay for at giøre en Ende paa den almindelige Bekymring. Saasnart Gouverneuren var kommen tilbage, blev det heldige Udfald af Expeditionen forkyndet for Flaaden, og alle muelige Forberedelser bleve strax tagne for at flytte derhen den næste Morgen, midt under den Tummel, som maae finde Sted ved en saadan Leilighed, og da man troede sig aldeles udelukket fra den øvrige Deel af Jorden, indtraf et meget uventet Tilfælde. To fremmede Skibe af betydelig Størrelse og Styrke bleve seete i den aabne Søe. Det opvakte en almindelig Forbauselse. Jeg var, siger Marine-Lieutenanten, Hr. Tench, staaet op ved Dagbrækninger; man kan slutte sig til min Forundring, da jeg hørte af en Sergeant, som kom løbende næsten aandeløs til det Kammer i Skibet hvor jeg klædte mig paa, og fortalte mig, at man saae et Skib ved Jndløbet af Havnen. J Begyndelsen loe jeg kun deraf, men da jeg vidste at Manden var meget paalidelig og jeg hørte ham repetere sit Udsigende, saa fløi jeg op paa Dækket; hvorpaa jeg neppe havde sat Foden, førend Raabet fra et Skib traf mit forbausede Øre. Forvirret af tu finde Forestillinger, som paa engang stege op i min Siæl, sprang jeg op paa Reelingen, og kunde nu lydelig skielne to Skibe af betydelig Størrelse, som styrede ind i Mundingen af Fiorden. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Nyeste Post-Efterretninger. Et officielt Bielag til den Stockholmer Statstidende af 5te October, beretter følgende: Den forrige Major, Baron Ernst von Vagesack, og den forrige Major, Baron Gustav von Duben, ere den 4de blevne arresterede for Majestætsforbrydelse og stillede til Forhør for den Kongelige Svea Hoftet. Justitscantsleren var tilstæde ved Forhøret, hvorved et Brev, som var skrevet i Julii i Berlin, med Navnet Ernst v. Vegesack neden under, og addresseret til Major v. Duben, som dengang var i Wien, blev foreviist Major v. Vegesack, i hvilket Brev Major v. Duben ombedes at underrette den forrige Kronprins af Sverig, Gustav Adolph den 4des Søn, at Baron v. Vegesack havde før sin Afreise fra Sverrig havt en Sammenkomst med alle Medlemmer af den Svenske Opposition, som alle vare af den Mening, at der var ingen anden Redning for Sverrig, end at den forrige Kronprins blev kaldet tilbage for at bestige Thronen. Major v. Vegesack tilstod, at Haandskriften havde megen Lighed med hans men han nægtede tillige paa det bestemteste, at han havde skrevet Brevet og forlangte at løslades af Arresten, som dog blev afslaaet. Forhøret over begge de Arresterede blev fortsat den 5te i Justitscantslerens Overværelse og deres Papire, ere lagte under Beslag. En Coureer fra Wien havde den 3die medbragt Brevet, som var blevet leveret til den Svenske Minister der. Borgere, af alle Folkeclasser kappes med hinanden i at udvise Fortørrelse mod de Anklagede, og man har Grund til at haabe, at man i Processens Forløb vil kunne overbevise dem om deres Forbrydelse og opdage Deeltagerne i Conspirationen, om der ulykkeligviis skulde gives Svenske, som havde brudt deres Eed og indladt sig i et saadant Complot. - Den 26de September blev Gota Canalen, dette store og mangeaarige Værk, aabnet med store Høitideligheder i Deres Majestæters Overværelse. Den 28de reiste Kongen tilbage til Stockholm under festlige Optog; glimrende blev Staden illumineret ved hans Ankomst- Paa Gota-Canalen er arbeidet i 22 Aar og den har kostet 10,430,000 Rdl. – Regieringen har contraheret et Jndkiøb af 14,250 Tønder Kornvarer for at understøtte de nordlige Provinser, hvor Høsten har lidt af Kulden i denne Sommer det samme skal være Tilfældet i Norge og i de nordlige Russiske Provinser; men England skal have havt en mageløs riig Høst i Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Det Kongelige Dampskib Confiance er ankommen den 4de October til Falmouth fra Oporto, som det forlod den 30te September. Med det erfares følgende: Den 28de var en Regndag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Den 29de blev det klart Veir og Migueliterne rykkede mod de Forskandsningslinier, hvori de Engelske og Franske Batailloner vare posterede for at ødelægge dem. De angrebe Staden tidlig om Morgenen med stor Dristighed, og erholdt en fordeelagtig Position ved en Viingaardsmands Forræderie, som havde udgivet sig for en Ven af de Constitutionelle; han lod 500 Mand Migueliter passere igiennem sin Viingaard; de Fransk bleve derved for en kort Tid fordrevne; men de erholdt Forstærkning og dreve Migueliterne med et Tab af 70 Mand ud af Viingaarden. Nu giørde 6000 Mand med to Kanoner et fortvivle Angreb paa den Engelske Bataillon, som trak sig først tilbage til een med Mure omgivet Plads foran sine Baraker. De Brittiske Officere og Mandskab lede meget; men de erholdt Forstærkning dreve Fienden tilbage, fratoge ham hans Haubits og to Kanoner og giorde mange Fange Fra Villanova gjorde Migueliterne tidlig om Morgenen et Angreb paa Staden; men som forsvarede sig med stor Tapperhed; de Constitutionelles Batterier anrettede store Ødelæggelser bland deres Fiender, som trak sig tilbage Kl. 4 om Eftermiddagen, som man siger med et Tab af 2400 Md., dog mistede de Constitutionelle 400 M., hvoriblandt Oberste Burton og Lieutenanterne Souper og Burton, den Engelske OberstHodges blev let og den Franske Oberst St. Leger haardt saaret. - Admiral Sartorius krydsede med sine 6 Skibe 6 Mile fra Oporto og vild forfølge Don Miguels Flaade. En Miguelitisk Corvet paa 20 Kanoner, som havde Contanter af 30,000 Pund Sterlings Værdie, og kom fra Goa, er opbragt af Don Pedros Krigskibe og bragt til Gibraltar; desuden har hans Krigskibe opbragt 6 andre Portugisiske Skibe. – Den 19de September har et frygteligt Tordenveir slaget ind i flere Kirker i Lissabon og dræbt nogle Mennesker. Om Fægtningen den 29de er ankommen en fordeelagtig Rapport fra Marqvien af Palmella.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Den i Belgien opløste Fremmed Legion indskiber sig i Ostende til Oporto.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Lord og Lady Durham ankom den 6te til Brüssel, og ere saaledes ikke afreiste til Wien; de bleve inviterede til Taffel hos Kongen af Belgien; den 8de afreiser Lord Durham til London. Den Engelske Admiral Sir Pulteney Malcolm er ankommen til London. Den 8de havde Hr. Van de Weyer en Conference med Lord Palmerston. Statspapirene ere flaue og intet er afgjort. – Det samme er Tilfældet med det Franske Ministerium; det er klædeligt at giendrive de uafladeligt gientagne falske Rygter. Man veed ikke heller om det er sandt, at den Russiske Minister Matuschewitsch har i Conferenen modsat sig de Tvangsmidler, som denne vilde anvende imod Holland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
Den Russiske Keiser er for nærværende Tid beskiæftiget med en Reise i det Jndre af sit Rige, og har været i Charkow, Klew og Pultava.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-10-16
– Fra Wien skrives, at man har faaet ugunstige Efterretninger og den belgiske Affaire, man befrygter et Brud imellem begge Partier, hvorved England og Frankerige ville tage Deel. Det synes uundgaaeligt, at Fiendtlighederne ville udbryde; begge Partiers Jnteresse er hinanden diametrel modsat, og man kan neppe tænke paa nogen Eftergivelse, da Lidenskabeligheden er paa begge Sider steget til det Høieste; det Brusselske Cabinet vil især ikke indgaae noget Forliig, som indrømmer Modpartiet alle Fordele, og volder Bel gjen lutter Skade. Man er i Wien forberedet, paa der Værste; men haaber dog at Krigen ikke skal udvide sig over Hollands og Belgiens Grændser og forstyrre det øvrige Europas Rolighed.