JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
han Befordringer og Afgang. han under det danske Cancellie: Den 18de Marts er Hofjægermester C. C. S. Greve af Danneskjold: Samsøe beskikket til Assessor=AuscultansHøiesteret. Den 19de Octbr., Sognepræst for Ørslevkloster Menighed i Viborg Stift, P. C. Petersen, beskikket tillige til at være Sognepræst for Ørum Sogn; Sognepræst for Taarup og Quols Menigheder i Viborg Stift, J. Overgaard, til at være tillige Sognepræst for Borriz Sogn; Sognepræst for Kobberup og Feldingborg Menigheder i samme Stift, H.J. Børcher, til tillige at være Sognepræst for Gammelstrup Sogn. Den 26de, Vice-Politiedirecteuren i Kjøbenhavn, Assessor i Kjøbenhavns Polieret, C. I. C. Bræstrup, udnævnt til virkelig Justitsraad. Den 28de Bogholder P. Nisson beskikket til Strandings-Commissionair paa den vestre. Kyst af Nørre-Jylland. - Unden Rentekammeret: Den 20de Septbr. er Procurator M. Hansen, som Landvæsens Commissair i Viborg Amt, forundt Kammerraads Rang, efter Rangforordningens 7de Klasse No. 2. Den 11te October A. F. L. Martin udnævnt til Assistent ved den færsiske Handel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Under General Toldkammer og Commerce-Collegiet: Den 2den Aug. er Auditeur og advocatus regius paa St. Croix, S. A. Bille,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
efter Ansøgning i Naade entlediget fra disse Embeder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Den 17de Septbr. er den afskedigede Capitain-Lieutenant af Søe-Etaten, L. J. Rohde, under 20de Novbr. 1821 udfærdiget Bestalling som Havnemester. paa St. Thomas ombyttet med en nye Bestalling for ham, som Havnemester sammesteds. Den 27de, Overkrigscommissair A. C. Freise til Told-Contro leur i Oldestor. neral maartissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Da Passagen mellem Agger og Harboere er til alle Tidevier sikker, saa er der truffen den Foranstaltning, at den Reisende, naar han i Aggen henvender sig til Lans Knudsen og i Rønn til Lars Mikkelsen med Erlæggelsen af en bestemt Betaling 140 Rbs. for en gaaende og 1 Rbd. 32 s. rede Sølv for en kjørende Veiviser) strax kan blive forsynet med en veibekiendt Ledsager. Jkkun i Agger kan en kjørende Veiviser faaes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Dampbaaden Comets Skibbrud. (Af Glasgow Courier, Løverdagen den 22 Octbr. d. A.)Med den dybeste Sorg og Smertens Følelse meddele vi herved vore Læsere en Hændelse af det beklageligste Slags.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
I Gaar Morges blev Dampbaaden Comet mellem Gourok og Cloug Fyre overseilet af Dampbaaden Ayr. Skibene stødte med saadan Magt mod hinanden, at the Comet næsten sank øieblikkelig, hvorved i et Øieblik, over 70 Personer bleve nedstyrtede i Dybet. - og i Evigheden. Kun 10 bleve reddede af mere end 80, som man anseer forat have været ombord. Blandt de, der have undgaaet Døden, befindes Kaptainen, som naaede Land, men i en saa umattet Tilstand, at han, da vores sidst meddeelte Efterretning afgik var ude af Stand til at give nogen Efterretning, om det Passerede eller om Passagererne ombord. Jmidlertid have vi den største Aarsag til at formode, at Fleertallet af de Omkomne, vare Personer af Rang, og af en høiere Stilling i Livet. Ayrhøre vi, havde en Laterne foran paa Bougsprydtet, men Commet ingen. Men da Natten, var lys, saa maae Manden i Masten have holdt daarligt Udkik og en utilgivelig Ligegyldighed have funden Sted paa begge Sider. Apr fik et saadant Stød og siges at være saa beskadiget, at den med Besværlighed og i synkende Tilstand naaede Grenok. Vinden blæste stærkt, og Søen var ikke meget oprørt. Det var meget koldt og i det Øieblik, da Ulykken tildrog sig, vare de Reisende, paa Commet i Færd med at dandse, til hvilken Fornøielse sandsynligviis Hensigten og Trangen til at varme sig, havde forledet dem, da der under Dæk ikke var Beqvemmelighed nok for alle ombord værende Passagerer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Mange Sager af Værdie, ere i Gaar Morges tidlig drevne paa Land. Der blive anvendt alle mulige Anstrængelser, for at redde og bevare disse paa sikkre Steder. Tolv døde Legemer ere allerede i Morges tidlig blevne kastede paa Stranden, blandt disse vare to meget velklædte Fruentimmer, to forte Tjenestetiender og Enken Mistris WrigheJ Kjolelommen, paa en ligeledes i Land dreven Herre, fandt man 20 Pund Sterling. Blandt de Omkomne vare blandt andet, Captain Sutherland med Gemahlinde, med hvem han først havde været formælet i 5 Maaneder. Kaptainen og en anden Passageers Legeme, blev funden denne Morgen i Baaden. Mistrist Sutherland, fik fat i M. C. A. Anderson (den Eneste af Passagererne i Cahytten, som blev reddet) og en Tidlang holdt sig fast ved ham, men i Kamp med Bølgerne, forlod hun hendes Stytte, og druknede. Alt mere og meere anstrænget af at svømme, og uvidende om i hvilken Retning Kirsten laae, blev Anderson greben af Maskinmesteren, hvem han ikke formaaede at rive sig løs fra, og de var just i Begreb med at synke, da de lykkeligviis som i Berørelse med en Jolle, som de hang sig fast ved, og derved naaede lykkelig, men meget udmattede, Strandbredden. Man fortæller, at blandt de Forulykkede, var en Obersts Gemalinde af Armeen, med en Familie af syv Børn, fra Invernes, videre en Mr. Cambelt med en ung Herre, Mr. M. Brauces eneste Søn, ligeledes heraf Staden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Foruden Mr. Anderson og Maskinmesteren, som allerede er meldt, blev endnu Capitain Ma mes, Styrmanden, Skibstømmermanden, en Mand der stod til Rore, en Passageer fra Forte Georg, en ung Pige og en Kone, som velbeholden. svømmede mellem to Borde, redede; men hvem uheldigviis havde tabt hendes Barn underveis. Den arme Mand fra Fortet Georg, som er ankommen til Glasgow, er i en, til Vanvid grændsende Tilstand. Ved ham havde Mr. Cambell fra Cor bach i lang Tid holdt sig, indtil en Bølge kastede den Sidstes store Overkjole over Hovedet paa denFørste, hvilken tvang ham til at støde Mr. Cambel. fra sig, da begge vare paa Veien til at synke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
J det Øjeblik da Ulykken indtraf, vare de Personer, som vare under Dæk meget glade og fornøiede og morede sig med Fortællinger og Anet. doter af alle Slags. Det første Stød traf Comets Roer. Kaptainen og Passagererne ilede øieblikkelig op paa Dækket for at see hvad Skade den havde faaet. Men det næste ulykkelige Stød var saa voldsomt, at Commet blev gandske fuld at Vand, sank inden to Minutter og gik under med Forstævnen først. Det smerter os at maatte føie til, at i det Øjeblik da dette indtraf, Ayr, istædenfor at yde nogen Hielp, vendte om; tog sit Løb mod Greenock, og overlod Commet til sin egen Skjebne. Man mener, at naar der var bleven viist den nodvendige Hjelp, ville vel mangen Ulykkelig være bleven reddet, men i den almindelige Bestyrtelse, som herskede, kan vel let en Forseelse være begaaet og lade sig forklare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
En senere Efterretning tilføier, at der det tre følgende Dage var fundne i Alt 34, som med de 1 reddede Personer, i det hele udgjør 45 Mennesker. J Gonrock Kirke vare udstillede tredive Døde, et smertefuldt og hjerteskjærende Syn paa dette hellige Sted, hvert Øieblik traade Nyeankomne ind, - her søgte en Fader sit Barn, en Ven sine Venner, en Kone hendes Mage, Man kan ikke tænke sig en skrækkeligere Scene end de Overlevende afbilde den: midt i den uskyldigste Lystighed, under det meest smillende Haab, bleve 50 menneskelige Væsener i et Øieblik, uden Anelse, uden Forberedelse kaldte frem for den Høiestes Throne. Det Skammeligste var at Capitainen paa Ayr tog Flugten, endnu medens de Ulykkeliges Skrig, løde i Skibsfolkenes Øren, og medens en Matros fra Commet svømmede efter ham og anraabte ham med lydeligt Skrig om Hjelp. Den intetsigende Forevending at han var i Færd med at synke, er aldeles modbeviist, thi han er kommen i god Stand til Grenock. Vi ville gjerne undskylde den Bestyrtelse og Uorden, som et saadant Optrin maa frembringe, men vi kunne ikke finde, selv. en Skygge af Undskyldning for hans Egoisme og Frighed, er imidlertid ikke hans Forhold saa lastværdigt, som vi troe, saa vil han ved den paabegyndte retslige Undersøgelse have en skjøn Leiligved til at retfærdiggjøre sig. en scommes Blandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Den engelske Slup Sparrowhawk, er ankommen til Portsmouth, den skal have bragt en engelsk Kjøbmand Trilawney fra Smyrna til Zante, denne skal have flygtet med sin Svoger Odesseus, for at undgaae Grækernes Hævn, til den befæstede Hule paa Toppen af Parnassos. Et listigt Mordanslag skal være anlagt mod ham af to Karle, som vare kjøbte dertil af Grækerne, fordi han havde handler forræderisk mod den græske Sag. Han skal være bleven skudt i Ryggen; en Kugle kom igjen ud foran ved Skuldren, hvorved han har tabt Brugen af hans ene Arm; den Anden gik igjennem Halsen og kom igjen ud af Munden. Heraf maae den gunstige Læser troe saa meget, som han kan. Haabet om frie Jndførsel af fremmed Byg Engeland, har bragt Priserne paa denne Artikkentil at stige i Hamburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Paa St. Thomas blev den 17de September begge de store Søerøvere Preiffer og Hilgaard henrettede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Velstanden skal i de senere Aar have tiltager overordentlig i Canada, og Handelen være i megen Flor. Over 750 Skibe vare i dette Aar, komne til Canada, og mod 100 Koffardieskibe, blevne byggede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Den store Røver Balla Mannareli fra Sonnini Kirkestatten, skal være skudt af et nepapolitansk Streifepartie paa Grændsen. Sex andre af de vildeste Mordere have ogsaa overgivet sig paa Naade og Ungade, saa at det lader til at Røveriet der snart vil faae en Ende. Marques v. Maranhave Lord Cochrane), har tabt alle sine Poster, Værdigheder og Tiller. Han har ogsaa i de offentlige Blade fralagt sig en Mængde Rygter, der gik om ham: Han har ingen Gjeld, har altsaa ikke kundet blive citeret eller have sogt Lovene om Beskyttelse mod sine Creditorer, han har ikke foræret Sir Walter Scott Montezumas Dolk, som han slet ikke har seet og hans Gemalinde har heller aldrig ombragt nogen Røver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Schweitz. Ved en Exammen i Luzern for unge, Geistlige, opkastedes det Spørgsmaal: "Hvorfor kan den katholske Kirke ikke tabe sin Anseelse, eller afvige fra sin Lærre. Og hvorfor maa dette blive følgen med de ikke katholske Kirker, Med Guds Bistand har det ingen Fare!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Amerika. J Halifax, i Nord=Carolina, er nylig endt en Proces, som har varet i 15 Aar, og hvorved den Vindende fik 1 Dollar, som havde kostet ham 20000 Doll.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Jøderne i Rom maae kun beboe et eget Qvarteer i Staden, til Ghetto kaldet. Mandspersonerne skulle bære et guult Hattebetræk, og Fruentimmerne bære et guult Baand om Livet. Regjeringshuset i NeuBrunsvig, skal være brændt med Alt hvad der var deri, paa Menneskene nær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Kolonial=Briggen Horatia er med heele Besætningen paa Kapitainen nær (som til sin Lykke. var seilet i Land, sprunget i Luften i Havnen ved St. Helena. Strandede Skibe. Paa de ydre Grunde,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
ved Vlieland er strandet en engelsk Brig med en Ladning Sukker. Skibet Michel, Capt. J. Barry, er med en Ladning Planker, strandet paa Terschilling, men Mandskabet er reddet. Skibet Elisabeth, Capt. J. J. Arents jun., kommende fra Drammen, bestemt til Eidam, strandet og slaget i Stykket paa den vestlige Side af Ameland. Paa Kysten af Wissant ved Bologne er Natten mellem den 22de og 23de f. M., inddreven en Brig paa 200 Tønder, uden levende Mennesker, paa Agterspeilet stod skreven Mathilde. Galeaseskibet, Charlotte, Capt. Volkmann, bestemt med en Ladning Havre, fra Demnin til London, er strandet 2 Mile østen for Calais, og total forliist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Udenlandsk. Under 18de October d. A. er udkommen en kongl. Placat, hvorefter det skal være Embedsmænd forbudt i Kongeriget Danmark, saavel civile, som militaire, der ifølge Anordningerne ere berettigede til Frikjørsel, efter privat Overeenskomst med vedkommende Ægtpligtige at modtage Vederlag, enten i Penge, eller andre Præstationer, i Stedet for Befordring in natura. Dog kan Tilladelse til Forening : om saadant Vederlag ventes meddeelt fra det kgl. Rentekammer, som derhos allernaadigst er bemyndiget til, efter Omstændighederne, at tilstaae eller nægte Approbation paa bemeldte Foreninger. For Overtrædelse af ovenstaaende Forbud skal Enhver, som befindes deri at have gjort sig skyldig, dog uden at saadanne aggraverende Omstændigheder ere tilstede, som ifølge den gieldende Lovgivning medføre anden og høiere Straf, hver Gang bøde fra 20 til 100 Rbd. Sølv til Amtets Fattigkasse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Seminarist Claus Jürgensen i Tønderne som nylig reddede en Bagers Barn, der var faldet i en dyb Mølledam, og allerede laae bevidstløs paa Bunden, fra at drukne, er, efter indgivet Beretning om hans ædle Daad, af vor elskede Landsfader bleven hædret med en stor Sølv=Medaille, som paa den ene Side er prydet med Hs. Majestæts Brystbillede og paa den anden med en passende Indskrift. Paa MedaillensRand er den brave Redningsmands Navn indgravet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Skrædermester Momme, som var ham behjelpelig med at redde Barnet, har Hs. Majestæt ligeledes allernaadigst tilstaaet en Pengebelønning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Den 3die November og Aftenen, opkom i Sjælland paa Espegaard ved Skjelskjør en ulykkelig Jldebrand, hvorved alle Ladebygninger med den indavlede Sæd, nogle fede Sviin m. m. bleve Luernes Rov.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Discipelantallet i Sorøe lærde Skole er for Øieblikket 66. Tvende Disciple bleve iaar, med kongl. Bevilling, dimitterede til Kjøbenhavns Universitet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
J Randers Avis No. 137 læses under Rubriken Forlangt Jndrykkelse, følgende: Dersom En giør Jndbrud i et Huus - og en aarvaagen Tjener i samme Huus raaber Allarm, tilertil Rædning, og selv giver sig i Kast med Jndbryderen; Kan Man da med billighed laste ham, som den, der ypper Trætte: Er det Ret - har han derved fortjent, at hades og insulteres og overfuses med Bitterhed og Skjældsord, Om saa en bestemt Afdeling af Jndbryderens Bundsforvandte tiler den Angrebne til Undsætning - om endog en Trop af Uvedkommende raabe nok saa høit imod den aarvaage ne Tjener; kan alt dette i nogen Maade bedre paa Jndbryderens Sag, Røbe de ikke derved, at de ansee ham storligen stædt i Fare, og trængende til at muelig Bistand; Dersom de kjendte hans Sag som aabenbar god og reen; maatte de ikke med taus Rolighed oppebie dens Udfald, uden at foregribe competente Dommeres Kiendelse? Hvis endeligen en notorisk irreligiøs og selvelog Lovtrækker ved slig Anledning vilde fiske i rørte Vande, og endeligen have sit elendige Besyv indført, maatte Man ikke da saa stille hviske ham i Øret: "Kjære Mand, hvad vilde han der, Fingrene smukt af Fadet 17. Christianus. og
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Kiøbenhavns Børs, den 4de November. Cours. Hamb. 2 M., a vista 207. Spec. 210. Specier solgtes til 12 M. 92 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter), 87 3/4 a 88 Rbd. Sedl. Nationalbank-Obligationer(af Laanet den 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. i r. S. Dito dito 106 a 106 1/2 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Avertissements. Over det af Peder Christian Bjerregaard, i Klim beboede Huus med Eiendomme af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. 3/4 Alb., samt 2de Veirmøller af Mølleskyld 7 Skpr. 2 Fdkr., bliver, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, afholdt trende Auctioner, nemlig: Mandagen den 28de Dennes, Kl. 10 Formiddag, første Gang, og Kl. 2 Eftermiddag, anden Gang, samt tredie Gang, Torsdagen den næstkommende 1ste Decbr. Kl. 12 Middag. De 2de første Auctioner afholdes paa Aagaard og den Sidste i selve Huset, hvortil Lysthavende herved indbydes. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 11te November 1825. Kjer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Da Passagen mellem Agger og Harboeøre er til alle Tider er sikker, saa er der truffen den Foranstaltning, at den Reisende, naar han i Agger henvender sig til Lars Knudsen og i Rønn til Lars Mikkelsen med Erlæggelsen af en bestemt Betaling (40 Rbs. for en gaaende og 1 Rbd. 32 s. rede Sølv for en kjørende Veiviser) strax kan blive forsynet med en velbekjendt Ledsageer. Jkkun i Agger kan en kjørende Veiviser faaes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-15
Hos Undertegnede faaes følgende Bøger : Ugolinos, en Ulykkeligs Levnetsløb, af StelloDe tvende Marioller. Thaarups Handels Statistik. Klosteret, af Prof. Kruse. Abellino, den store Bandit. Sapho, af Grillepatzer, Krigsarresten, af DupatyFrimurertaler af Rahbek. Serenaden, Lystspil, af Kruse. Det unge Menneske paa 60 Aar. Theaterfeberen, af Schilling. Masaniello eller Ophøret i Neapel. Klosterløftet. Salvator Rosa, af Deinhardstein. Skræderen og Luftseileren. Slaget ved Marseille eller Catinats Uniform. Jldprovenaf Kobebue. Edukationsraaden af Kobebue. Mühlendorff, Boghandler og Bogbinder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
Keiser Alexander. (Sand Anecdote.) Foraaret til det hemmelighedsfulde Aar 1812, havde udbredt sine Velsignelser over Europas Marker. Riig paa disse, var det og riig paa Forventninger, Frygt og Haab. En stor Deel af Enropa rustede sig, tvungen ved Verdens Bestormerens Overlegenhed, til frygtelig Kamp mod Rusland. Den koldssalske franske Hær nærmede sig alt mere og mere og havde allerede overskredet dette Riges Grændser ved Kawno. Dets Undergang synes vist. Troløshed og Forræderie hanede den Veien. Polen haabede ved denne at tilkjempe sig sin Uafhængighed. Den russiske Hær trak sig tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
Under dette Tidspunct forlod Keiseren Residentsen for at begive sig til Armeen. Jndviet af den høieste Gjestligheds Hænder, beredte han sig til Kjempekampen. Snart havde han gamle Ruslands Grændser paa Ryggen og befandt sig med sit Følge i Polen, ikke langt fra Krigs=Skuepladsen; da paa en skjøn men luun Foraarsdag, den keiserlige Vogn gik i Stykker, i Nærheden af en polsk Stormands Gods, hvilket nødsagede ham til at vente indtil den kunne blive istandsat. Keiseren, iført en let, simpel Overkjole, klædt, som en almindelig Officeer, forlod Vognen og gik tankefuld ind i en stadselig Lindealler, der førte til et nærliggende Gods, og som ydede ham dens løvrige Skygge. Hensunken i Tanker, var han allerede kommen i Nærheden af Slottet, da fra et aabent Vindue af samme, en himmelsk Musiks Melodier, ledsaget af en qvindelig udtryksfuld Sang. lod ham imøde. Han var ganske Øre - og ilede for nærmere at lære at kjende den elskværdige Sangerinde. Jngen opholdt ham, thi den skjønne Aften havde lokket Eieren og den største Deel af Beboerne ud i det Frie. Sagte sneg han sig opad Marmortrappen. Musikkens Toner vare hans Ledsager - han stod allerede bag ved Sangerindens Stoel, og tvang sig til neppe at ande. Damen gik fra en smeltende Adagio, over til en Allegro, og derpaa til en Bataille. Vilde Phantasier lød fra de tonende Strænge. Udtryk og Følelse ledsagede hendes Spil - en Enthusiasme for Noget, syntes at besiæle hende - hun pauserede endelig, og lænnede sig udmattet tildage paa hendes Stoel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
Udenlandsk. Et Monument er blevet oprettet i St. Paul Kirke i London, for den fordums berømte Forsvarer af Gibraltar Elliot (senere Lord Heathfield) forfærdiget af Rossi, af det skjønneske cartariske Marmor, det er mellem 7 og 8 Fod høit. Helten er afbildet i en staaende Stilling, men med en værdig Rolighed, og bringer i Erindring Glykons Herkules, som hviler efter sit Arbeide. Et rigt Basrelief pryder Fodstykker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
En stakkels Bogtrykker og Udgiver af et Blad paa Cap, Hr. Greig var af den derværende engelske Statholder Lord Sommerst, tvungen til at forlade Landet, og maatte for Gjeld pandtsætte og efterlade sit Trykkerie til Colonial-Regjeringen; hvorpaa Colonialministeren i London Grev Bathurst har givet ham den Forsikkring, at man ikke allene strax skulle udlevere ham hans Trykkerie, men at han igjen kunne begynde med sin Avis. Dette afslaaer Statholderen. Jmidlertid vil dog Hr. Greig, understyttet af formaaende Venner, igjen begynde paa sit Blad. 9de man snarius paa a.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
Fra London skrives under 5te d. M. at Prisen. paa Havre er noteret 26 1 d., og skulle Prisen i Almindelighed taget paa Byg, blive 403, og derover, i 14 Dage efter hinanden, ville de nordlige Havne blive aabnede for fremmed Tilførsel af denne Kornsort mod en Afgivet af 58 pr. Qvarteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
J Frankfurt, ere i de sidste 10 a 12 Aar byggede mod en 14 a 15000 nye Huse. De skjønneste Hoteller blive nedrevne for at sætte Gallerier, og Boder isteden derfor, dette contrasterer forunderlig med den uhyre Penge Mangel, der skal herske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
Den franske Journal du Commerce, taler om en paafaldende stor Speculation i Salpeter, som er bleven gjort i London, men den har blot taget en Smule Feil af Ordet Speltre, der betyder Zink. Der er udkommen en historisk Roman mod Jesuiterne med Tittel: Assasin d'un Rol og med Motto: nun reges, intelligite. Grev Wilhelm v. Hohenthal, som har faaet sin Afskeed i Sachsen, gifter sig med den italienske Sangerinde Tibaldi. Til de første Pragtbygninger i St. Petersburg. hører ustridig det nu ganske fuldendte Michaelouske Pallads, som Keiseren har skjænket Storfyrsten, Michael. Alle indre Gemakker i samme ere af hvidt Marmor og glimre af gyldne Zirater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
J Egnen omkring Tanger hersker den største Hungersnød, man er nødsaget til at lade engelske, sardiniske og spanske Skibe komme med Korn, som strax bliver fort paa Kammeler ind i det Jndre af Landet. Staden er fuld af Fattige af alle Stammer fra 15 a 20 Mile omkring. Qvinderne gjennemsøge Markerne for at finde nogle Urter at opholde Livet med, og man er meget levende bekom ret for Rigets Rolighed. at Ogsaa i Lille have flere betydelige Fallissementer funden Sted, formedelst ulykkelige Speculatioer i Olie, et beløber sig til 800000 Franks.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-18
Af de nyeste Exempler paa Fanatisme meddeler le Konstitutionel følgende: En Herre, som reed fra Rheim til Paris, fandt et deligt Barn indsvøbt i Linned, hvilket han bragte til Rhem, og gav en Amme 25 Louisdorer for at besørge det. Da hun første Gang ville lægge det til Brystet, svarede det til hendes Forundring: det behøver jeg ikke, thi jeg er allerede mættet ved Guds Naade. Da dette rygtedes, forsamlede sig strax en Mængde Mennesker for at see dette Underbarn. Under Opløbet. talede det om Ting, som vil sætte hele Verden i Forundring: om Fred i alle 4 Verdensdele, Menneskenes Sundhed, overflødig Host &c., hvorpaa det forsvandt med et klart Skinn, og efterlod sig en saa behagelig Lugt, at alle Tilstædeværende faldt i Forhauselse. Ligeledes fortæller den om et Himmelbrev, som skal være fundet i Hubertuskapellet i Ardennedepartementet.