JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Engeland. Den forhenværende franske Krigsminister og Maire Pache, som i nogle Uger har opholdt sig her, under Navn af Dupre, blev den 21de Junii paa Hertugen af Portlands befaling arresteret, og efter et Forhør, i Følge den udenlandske Bill, forviist Landet. Da Statsbudene traade ind i hans Værelse, for at arrestere ham, bad han om Tilladelse paa nogle faae Minuter at tale eene med sin Kone, som de tillod ham, men de fulgte strax efter ham ind i Værelset og fandt ham beskieftiget med at opbrænde nogle Breve, hvilke de forhindrede. Hans hele Correspondence er nu i Regieringens Hænder. Den Keiserlige Etatsraad Müller er bleven forestil Kongen i St. James, og man tvivler nu ikke meere paa at det Keiserlige Laan, i hvilken Anledning han dertil er ankommen, jo er bragt i Rigtighed. J det sidste Stadsraad er der bleven besluttet at Parlamenter ikke skal aabnes før i November Maaned, denne Parlaments Sperring i saa kritisk en Tidspanet, giver Opositionsbladene Leilighed til at sige drøie Sanheder, men dette vil neppe giøre Forandring i Tingene. Til de Omkostninger Hr. For har havt ved det sidste Westminstervalg, har Whigelubben alene given 35000 Pd., Valget i Kent har kostet de Herrer Knatchbull, Geary- og Honeypood over 100,000 Pund. De 2 første bleve valgte. J Falmouth er det skiønne fra Calcutta der ankomne Americansk-Ostindiske Skib, Washington, forulykket ved Lotsernes Uforsigtighed. Paa St. Doming skal Franskmændene have faaet en Forstærkning: af 10,000 Mand, som ere der henbragte paa spanske og franske Transportskibe. Den rigeste Brygger i London, Hr. Whitbread er død, og har efterladt sig en Formue af 100,000 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Tydskland. Der er nu 2 officielle Dagsedler bekiendtgjordte over Seirene af 15de og 19de Junii. Seieren af 19de paa Høiene ved Uckeroth over den fiendtlige Ariergarde, som havde sluttet sig til GeneralKlebers 24000 Mand stærke Korps, er meget betydeligere end man hidtil har vidst, den har kostet Fransk mændene 3000 Mand, og 21 Overofficerer med 700 Gemeene ere indbragte som Fanger, hvoraf mange alt ere døde af deres Saar. De Keiserliges Tab i Almindelighed skal udgiøre 400 Mand. Fienden var meget stærkere og giorde en haardnakket Modstand, men General Kray som commanderede, og blev tapper understøttet af Generalerne Gortreuil, Mylius, Haddich- og Kinmayer, bragte denne farlige Fegtning imod en langt overlegen Fiende, med stor Berømmelse til Ende. Fienden maatte saaledes opgive sin Bestemmelse, at holde sig ved Sieg, og trak sig om Natten til den 20de 2 Miil tilbage over denne Flod; det Keiserlige lette Cavallerie fulgte dem. Man formoder at Erkehertug, Carls Hovedqvarteer vil komme til Grosgeran eller Heidelberg. Det Sachsiske Korps under General Hat, ge og Prindsen af Oraniens Brigade ere alt i Egenen ved Wisbaden og vil marschere mod Egnen af Manheim. Ved Sayn og Neuwied staaer nu 22 Regimenter Østerrigere. I Dahlen ved Chrenbreitstein, maae Jndvaanerne forsyne sig paa 5 Maaneder med Levnetsmidler. Jmod Slutningen af denne Maaned venter den Keiserlige Armee, fra Østerrig, Ungern og Galizien en Forstærkning af 8 Jnfanterie= og 9 Cavallerie-Regimenter, for hvilke Marschen alt er ansagt igiennem Bayern, Franken og Schwaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
De baraviske Tropper, som ere commanderede til Dysseldør, viser ikke stor Lyst til at fægte i mod Østerrigerne og desserterer stærk med Sak og Pak. J 8te Dage er over 400 af samme kommen over Rhinen. De som ikke tager Preusisk Tieneste, søger alene af faae deres Mondur ombyttet med en borgelig Kiole og vender saaledes om igien til deres Hiem, Den 18de Junii har en fransk Commando reden omkring i hele Egnen ved Worm, Bye fra Bye, og ansadt enhver Bye i 8000 Livres Contribution, hvilket udgjør en Summa af 2 Milloiner 50,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Den nyeste Officialberetning fra General Beaulier, er dateret Cagliano den 13de Junii, hvori meldes: at hans Patrouiller streifer til imod Vincenza og at Citadellet af Manland endnu ikke formelig er beleiret, men bliver kun beobaget af 4 til 5000 Mand samt at Mantug endnu kan holdes bloqveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Jtalien. Kongen af Neapolis har opbuden sin hele Adel til at afgive deres Kiøre= og Rideheste til Armeen og at anholde deres Kudske og Tienere til at antage Soldatertieneste. Forsvarsanstalterne ere overordentlige, der bliver sammentrukken en Armee ved Sor og een ved Tronto, hvilke skal være 70,000 Mand stærke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
J Neapolis har 10,000 lader sig frievillie indskrive til Krigstieneste. Et Cavallerie-Corps af 16 Eskadroner, under Arveprindsens Commando, skal bestaae af lutter frievillige Adelsmænd fra 16 til 45 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Den franske Armee har i en 10 a 12 Dage gjort en Stilstand i dens Operationer. Man siger at Buonaparte er reist til Paris, for at giøre Aftale med Directoriummet om den tilkommende Tid. Borger Pin sot der er ankommen som Regierings-Commissair til Mayland i Salicettis Sted, har afskaffet alle Lehns= og Jagtrettigheder Vaabener, Livreer og lader Adelen Diplomer opbrænde. Der er afreist 3 Deputerede fra Mayland til Paris, for at give Directoriummet Lombardiets Ønske tilkiende, at blive forandret til en Republik. En af samme, en Grev Serbelloni har for Afreisen aflagt sin Kammerherre Nøgle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Adskilligt. Fra Petersborg har man nu nærmere Efterretning om den vigtige Festning DerbentErobring ved det Caspiske Hav, Den har overgivet sig den 10de Mai, efter gammel Stiil, efter 10 Dages Bombardement til General Valerian Subow, hvorved over 12000 Mand tilligemed Chanen kom i Fangenskal og store Magasiner tilligemed meget Skyts faldt i Seierherrernes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Fra Newa gaaer et Rygte, at der skal holdes en Sammenkomst der i Egnen af 2 høie Hoveder, og en Forlovelse komme i Stand, hvorved 2 Religioner, som hidtil endnu ikke har været samlede paa en Trone, skal erholde en sielden Forening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Bekiendtgiørelser. En smal sort Hoppe 8 Aar gammel, uden Skre- og uden kiendelig Mærke, over 10 Qvarteer høi, der ved nogle hvide og nogle afslidte Haar paa Siderne, har Anseende til at være brugt baade til at ride og kiøre med, er for een 8te Dage siden ankommen paa Wester Alling Mark paa Stamhuuset Estrup Gods, og optaget af Gaardmand Rasmus Pedersen sammesteds, hvor Eieren vilde melde sig, da den kan faaes, imod paagaaende Omkostningers Erstatning. Estrup den 4de Julii 1796. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
En smuk meubleret Stue, ikke langt fra Torvet, beqvem til Logie for en Handlende, kan i nu forestaaende Olufs Marked faaes til Leie, Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Min under No. 148 beliggende Gaard ved Studsgaden. Port, agter jeg ved en eneste Auction om fornøielig Bud skeer, at bortsælge Mandagen den 18de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, Gaarden med sine tille gende Herligheder er tilforn bekiendtgjort i de Aarhuusiske Tidender under No. 27, 28, 29. Aarhuus den 5te Julii 1796. J. F. Winchelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Et ung Nenneske som regner og skriver got og kan spille paa Orgelværk, kan til næste 1ste November faae Condition hos Kammerherre og Amtmand Gersdorff paa Wognesgaard, naar han melder sig inden Julii Maaneds Udgang, og foreviser paalidelige Attester om sit skikkelige Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Følgende Eiendomme her i Aarhuus, tilhørende afgangne Kiøbmand Michel Fogs Stervboe sammesteds, nemlig: 1) En Gaard beliggende paa Skolegades østre Side under No. 34 og 35, bestaaende af 13 Fag, 2 Etage og 4 Fag 1 Etage, høi Huus til Gaden, med Kielder under, 4 Fag 2 Etage Sidehuus, 10 Fag 1 Etage Baghuus, 3 Fag Halvtag, Gaardsrum, Haugeplads og Pompevand, 2) en Leieboed paa dito Gades vestre Side under No. 128, bestaaende af 4 Fag et Loft høi Huus til Gaden, fælleds Brønd og lidet Gaardsrum, 3) en dito beliggende paa bemelte Gades vestre Side under No. 126, bestaaende af 5 Fag et Loft høi Huus til Gaden, fælleds Brønd og lidet Gaardsrum, bliver udi bemelte Gaard stillet til offentlig Auction 1ste Gang den 16de Julii, 2den Gang den 23de Julii og 3die Gang, da de absolut bortsælges, den 8de August næstkommende, hver Gang Formiddag Klokken 11 Slet; saa bliver og sidstmeldte 8de August om Eftermid. Kl. 3 slet ligeledes ved offentlig Auction bortsolgt samme Stervboes Løsøre, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Messing og Jernfang, Mands og Fruentimmer Gangklæder og Linned, Dækketøi, Sængesteder og Sængeklæder, Chatoller, Dragkister og andre Kister, Speile, Borde og Stole, med meere; Thi ville de Lysthavende foranførte Sted og Tider sig behagentlig indfinde, da Conditionerne skal blive dennem bekiendtgjort. Aarhuus, den 5te Julii 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Paa Stamhuuset Constantinsborg Gods, Haureballegaards Amt, Ring Herred, i Ingerslev Bye, er Enken Karen Jensdatter efter for afdøde Gaardbruger Erich, Jensen Smed ved Døden afgaaet. Strax efter Dødsfaldet, er al Boens forefundne og anmeldte tilhørende, vedbørlig registeret, og videre til 30te Dagen er skeet Vurdering; hvor da er anmelt følgende Arvinger: a) en Søn Anders Erichsen, Selv-Eiergaardmand i Solberg; b) en dito Rasmus, c) en dito Peder, begge sidste hjemme i Stervboen, d) en dito Jens Erichsen, der har tient og opholdt sig i Kiøbenhavn, men nu over 2 Aar intet hørt fra, e) en Datter Karen Eriksdatter, f) en dito Anne Johanne, begge hjemme Stærvboen, og g) en Datter Maren, gift med SelvEiergaardmand Rasmus Jensen i Dørrup. Disse forbemelte Arvinger tilligemed om fleere skulle være, indkaldes altsaa herved 3de Gange, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt den Aarhuus Adresse-Avis, de Myndige selv, og de Umyndige med Formyndere, at møde eller møde lade ved Skifte=Samlingerne i Stervboen, som foretages 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato den 10de August og 21de September næstkommende Jligemaade ville Stervboens Credi= og Debitorer, om nogle af de sidste skulle findes, til ovenmeldte Tid indfinde sig. Constantinsborg, den 29de Junii 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Paa Skifte=Forvalteren S. T. Herr de Fædder Charisti Vegne. F. Poulsen, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Jeg Underskrevne agter førstkommende Onsdag den 13de Julii (hvis et tilstrækkelig Antal Liebhabere findes) paa samme Plads som forrige Aar, at udsætte følgende Præmier paa de beste Skud efter en Skive, saaledes: For 1ste eller bedste Skud, i eller næst Centrumet 6 store Sølv=Theeskeer, vog 7 et halvt Lod, for 2det, en forgyldt Sølv=Flødeskee, vog 6 Lod, for 3die, i Sølv=Theeskeer vog 5 Lod og for 4de, 2 Theeskeer, vog 2 Lod. Hver Lod betales med 24 s. og 4 s. til Musikanterne. Man ville behageligst ligesom forrige Aar møde præcise Kl. 8, om Morgenen. De som ville have Lodder, bedes at lade sig tegne for samme, i seeneste førstkommende Mandag, da efter den Tid ingen bliver at faae. Aarhuus, den 4de Julii 1796. lovis Rambeau, Marqueur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Hos Paul Frausing bekommes beste Provence-Olie Flasken 3 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Fredagen den 22de Julii førstkommende og følgende Dage om fornødiges, bliver i Schibbye i Stervboen sammesteds efter afgangne Peder Dinesens sal. Erke, holdt offentlig Auction over hendes Efterladen skab, bestaaende af Tin, Kaaber, Messing, Jern og Blikfang, endeel gode Gangklæder, Lintøi, gode Sængeklæder, Porcelain og Steentøi, Træboeskab af Sængestæder med Omhæng, Borde og Stole, Drage, og andre Kiste, Skabe, Skrine, og andre deslige Huusgraadssager, m. v. som er for Vidlaftighed kan specisiceres; Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig bemelte Tid og Sted Kl. 9 slet Formiddag, da Varene de Høistbydende vorder tilslagen paa de Conditioner som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort. Schanderborg, den 5te Julii 1796. F. C. Muncheberg, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
J Efteraaret 1794 er Jens Christian Jensen Høeg, at Kahne Bye, i Rougsøe Herred, Randers Amt, udgangen herfra Randers Fjord med Skipper Niels Møller, førende Gaaleasen Cecilia Maria destineret til Bordeaur i Frankrig, og da intet er bleven spurgt enten til Skib, Mandskab eller Ladning siden i November Maaned samme Aar, da det gik til Søes fra Dover i Engeland, saa kan der nu efter saa lang Tids Forløb, ikke meere være nogen Tvivl om at bemeldte Skipper med Skib og Besætning jo tota maae være Forliist, hvorfor Jens Christian Høegs Boe Kahne Bye er taget under lovlig Behandling ifølge den herom skeete Anmeldelse, thi er det at dette Skiftehold i Betragtning af Boets ringe Tilstand hermed tillyses 3de Gange saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser som Aarhuus Stifts Tidender, med Anmodning, at hvis nogen kunde give nogen nærmere paalidelig Oplysning, betræffende Skipper Niels Møllers Fartøi og dets Besætning, efter at han som meldt gik til Søes fra Dover, de da behagelig vilde anmelde det til Undertegnede inden Skiftets videre Foretagelse den 1ste October næstkommende, hvilken Dag Skiftet ogsaa kan ventes sluttet i Tilfælde at ingen saadan Efterretning indløber der kunde ansees gieldende til at standse dets Slutning. Randers den 1ste Julii 1796. S. A. Stadfeldt, Raadmand, Bye- og Herredsfoged Efter indløbne Anmeldelse, har Mads Andersen fra Kahne Bye i Rougsøe Herred, Randers Amt, udi sidst afvigte Efteraar 1795, taget Hyre med Skipper Severin Haslund, der med en Galease Laxen kaldet, skulle overfor re en Ladning Rug til de Kongelige Magaziner i Dramen Norge, men da intet har kundet spørges enten til Skib, Mandskab eller Ladning, siden den Tid samme gik her fra Randers Fiord, og der i den Tid herskede meget stærke Storme, saa er det temmelig vist, at dette Fartol maae være undergaaet og total Forliist, hvorfor Mads Andersens Bo nu er taget under lovlig Behandling til videre Skiftehold. Boets ringe Tilstand formaaer ikke at bekoste noget Proclama, altsaa bliver hermed ifølge Placaten af 26de October 1792, den eller de der kan give nogen paalidelig Efterretning, betræffende dette Fartøi eller dets Mandskab anmodet at de behageligen vilde anmelde det inden Aar og Dag fra Dato hos undertegnede Skifteforvalter, hvis Boelig der foretages en nye Skiftesamling den 1ste October næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Randers den 1ste Juii 1796. S. A. Stadfeldt. Raadmand, Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Skulde Nagen attraae 4re Gaards=Avlinger her paa Aarhuus Mark, kan de behageligst henvende dem til Rasmus Kaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
(Slutning af Forordningen i Tillæget No. 53.) befindes nogen Rettens Betient i denne Henseende at have attesteret et urigtigt og opdigtet Foregivende, til Skiul for sin Forsømmelse, da bør han straffes med 100 Rdlrs. Bøder til Stedets Fattig-Kasse; men skeer det oftere, da dømmes han til at have sit Embede forbrudt. s. 27. Fornævnte Undersøgelses Forretning bør uafbrudt vedblive, indtil alle de ere blevne afhørte, som kunne formodes at vide noget, til Oplysning om den Misgierning, formedelst hvilken den Paagieldende er bleven hæftet. s. 28. Saasnart Forhøret er sluttet, sendes det uopholdeligen beskrevet til den vedkommende Øvrighed, som da strax udnævner Actor og Desensor i Sagen, til dens lovlige Forfølgelse, og den anklagedes Forsvar, samt tilstiller den første af disse Forhøret og de dertil hørende Dokumenter, hvorefter Actor, uden mindste Forhaling, forer Vidnerne, og besørger de øvrige Beviisligheder og Attester, som udkræves og kunne erholdes, tilveiebragte, samt derefter forfølger Sagen til Dom. 29. Alle Deeliqvent-Sager skulle behandles og udføres ved Extra Ret. Som en Følge heraf, bør Dommeren, ved Paategning paa den af Actor udtagne Stevning, beramme en vis Dag, til Sagens Foretagelse, da Vidnerne skulle være pligtige, efter Aftens Varsel, og uden videre Forelæggelse, at møde, saafremt de ikke boe eller opholde dem længer, end to Mile, fra det Sted, hvor Extra Retten holdes; men dersom de ere mere end 2 Mile derfra, da gives dem 24 Timers Varsel, for hver 2 Mile, deres Boepæle ere fraliggende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Denne Regel for Jndvarslings Tid gielder ogsaa Hensigt til den Anklagede og hans Forsvar, samt alle andre Paagieldende, eller Vedkommende, som til Extra Retten indkaldes. 30. Naar Aftor har nedlagt Paastand i Sagen, skal Dommeren, efterat have imodtaget Erklæring, fra Defenfor, om han maatte ansee fornødent at indhente nærmere Oplysninger, enten ved Dokumenter, eler Vidner, som kunne tiene til Forsvar for den Antiagede, dertil bevilge ham en til Diemærket passende Opsættelse, saafremt samme udfordres. Men, dersom ingen yderligere Beviisligheder finde Sted, forelægge Retten Defenfor en vis Tid, til at indkomme med sit indlæg, hvilken Forelæggelses Termin bestemmes, i Forhold af Sagens Vidtløftighed, saa at ham, paa den ene Side, forundes saa lang Tid, som han behøver, til at udarbeide sit Forsvars=Skrivt for den Tiltalte, og, paa den anden Side, Sagen ikke unyttigen opholdes s. 31. Skulle uforudseete Omstændigheder indtreffe, som giøre det umueligt for Defensor, at indkomme med sit Tilsvar i Sagen, til den foreskrevne Tid, da skal han betimeligen underrette baade Dommeren og Actor derom, paa det at disse ikke skulle møde forgieves. J saadant Tilfælde berammer Dommeren en anden Ti til Sagens Foretagelse, og vedlægger Protocollen Desenfors Begiering om Udsættelsen, samt anfører det, som desangaaende videre maatte være foregaaet; da det derefter, ved den endelige Dom, bliver at paaskiønne, hvorvidt noget i denne Henseende kan regnes Defensor til Forsømmelse og Ansvar. 32. Under Sagens Behandling, skal Dommeren ikke allene paasee, at den gaaer frem med vedbørlig Hurtighed; men han bør tillige især vaage for, at intet for sommes, i Hensigt til dens fuldkomne Oplysning; og dersom noget i denne Henseende, enten fra Actors eller Detenfors Side, befindes at være efterladt, da bør Dommeren paalægge den Vedkommende, at tilveiebringe det Manglende, forinden Sagen paadømmes. 33. Saasnart Sagen fra begge Sider er bleven lovligen udført, skal Dommen, uden mindste Ophold, afsiges, beskrives, og af Dommeren besørges forkyndt for den Anklagede, ved de beskikkede almindelige Stevne Vidner, hvilke skulle imodtage hans Erklæring, om han dermed er tilfreds, eller han forlanger den paakiendt ved Over=Retten, og tegne Forkyndelsen, saavelsom hans, i den Anledning, givne Svar paa Doms Aften; hvorefter Dommeren strax sender denne, tilligemed alle de flere dertil hørende Dokumenter, til den vedkommende Øvrighed, som da, i Overeenstemmelse med Loven og Anordningerne, foranstalter det videre, fornødne, til Dommens Fuldbyrdelse, eller til Sagens Jndstevning for høiere Ret, naar dens Natur det medfører, eller den Paagieldende det har forlangt. 34. Ved Over=Retterne skulle Justitiens Sager, ligeledes gaae frem med den mueligste Hurtighed, og intet ufornødent Ophold taales, enten fra Actors og DefenforSide, i Henseende til Jndstevningen og Forfølgelsen, eller fra Skriverens Side, i Henseende til Aftens Udfærdigelse, over hvilket alt Retten omhyggeligen skal vaage, og paa det alvorligste tilholde Vedkommende, at efterkomme deres Pligter; Saa bør og Retten selv, i Hensigt til Dommens Afsigelse, ikke lade Sagen lide mindste Forbaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
J øvrigt skal alle Retter, som bestaae af flere end een Dommer, tegne paa Aften i enhver Justits Sag: hvorlænge denne hos hver af Rettens Lemmer har været beroende, ved at gaae om imellem dem til Votering. 5. 35. Paa det at der kan haves en paalidelig og betryggende Opsigt med Rettergangen, i de Sager, som efter Vor umiddelbare befaling, eller efter de vedkommende Collegiers og Øvrighedens Foranstaltninger, blive anlagte ved Domstolene, formedelst Misgierninger eller Overtrædelser imod Lovene, skal enhver underordnet Dommer eller Ret, hvis Behandling staaer under nogen høiere Domstoels Paakiendelse, være pligtig til (under Straaf 20 Rdlrs. Bøder til Fattigkassen, paa det Sted, hvor Sagen er fort) at melde udtrykkeligen i Dommen, om der, ved den Ret selv, eller nogen af de foregaaende Jnstancer, er viist nogen Forsømmelse i Sagførelsen og Behandlingen, eller og samme har været lovmæssig og forsvarlig. J det første Tilfælde bør de, der befindes skyldige i saadan Efterladenhed ikke allene dømmes til at erstatte det derved forvoldte Tab, eller Bekostning, af Varetægts og Underholdnings Penge, med videre; men endog tilpligtes at bøde til de Fattige, fra 10, til 100 Rdlr., i Forhold af Sagens Beskaffenhed og Forseelsens Grad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
J øvrigt tiener det til Efterretning for alle Dommer og Sagførere, at deres Forhold i fornævnte Henseende bliver paakiendt, tilligemed Hovedsagen, uden foregaaende Stevnemaal, eller Proces, paa det at de Vedkommende kunne sørge for, i Afterne at anføre og oplyse det, som de ansee nødvendigt, til deres Undskyldning, eller Forsvar, naar der maatte gives Anledning til Tvivl, om nogen Forhaling i Sagens Fremme kunne regnes dem til Brøde. Høieste Ret anbefales især, at paaagte, om de foranførte Bud ere blevne efterlevede ved de, samme underordnede Domstole, og ueftergivelige at straffe enhver, der findes at have gjort sig skyldig i Overtrædelse derimod. Til den Ende skulle Advocaterne, naar de mundtligen føre det her omhandlede Slags Sager for HøiesteRet, altid dekumentere Proceduren, som er bleven brugt ved de foregaaende Retter; og det skal være Actors Pligt. at gjøre Høieste Ret opmærksom paa det, som, med Grund synes at fortiene Paatale og Jrettesættelse; hvorimod Defenfor, paa den anden Side, skal oplyse, hvad der kan tiene til Forsvar for de Paagieldende. Men, dersom Defensor er den, der har Anledning paa den Anklagedes Vegne, til at føre Anke over Behandlingsmaaden og Sagens Ophold, da skal Actor anføre det, som findes til Undskyldning for de Vedkommende. Paa lige Maade bør Advocaterne i Høieste Ret oplyse, om noget ulovligt Ophold maatte være blevet forvoldet fra de vedkommende Øvrigheds Personers Side, enten i Henseende til de fornødne Foranstaltninger, til Sagens Forfølgelse, eller i andre Maader; da Høieste Ret, naar den finder, at der, med Grund, kan være noget paa Øvrighedens Forhold at udsætte, derom skal giøre Jndberetning til Os, igiennem Vort Danske Cancellie. 5. 36. Ligesom det ved Forordning af 1ste Mai 178.