Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Nyeste Skilderie af øbenhavn. Bon Syvende Aargang. No. 81. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 17 Julii, 1810. Hvo vinder? Hvo taber, Naar man vil vide, om en fast Eiendom er kjøbt under eller over Coursen, kan man ikke saa ligefrem rette sig efter Forholdet mellem hvad Eiendommen har kostet Sælgeren i Courant-Sedler, og de Courant-Sedler, den sælges for, men Forholdet retter sig efter Coursen, som gjaldt for Sælgeren, og efter den Cours, som gjaldt ved Salget til Kjøberen. For Exempel: da Coursen var al pari, d. er da 125 Rdlr. i Danske Banco=Sedler var 100 Rdlr. Banco, kjøbte A en Gaard for 9000 Rdlr. D. C., hvori Sælgeren optog paa 1ste Prioritet 7000 Rdlr.; da Coursen derimod er 400 Rdlr. D. C. Sedler. for 100 Rdlr. Banco sælger han Gaarden til 8 for 18,000 Rdlr. D. C. og afbetaler deraf Prioriteten, 7000 Rdlr. D. C. Ved første Øiekast synes det at Eiendommen er steget til det dobbelte, men det er ikke saaledes: Eiendommen er solgt under Cours og det med 37 1/2 Rdlr. Banco pr. 100 Rdlr. Banco. Dette oplyses med følgende Beregning: de 9000 Rdlr. D. C. var efter Coursen 126 PC. = = 7200 R. Bco. de 18,000 Rdlr. D. C. til Coursen 400 P. C. var derimod 45000. altsaa Tab 7 2700 R. Bco. at de der paa 7200 Rdlr. Banco gjør pr. 100 Rdlr. Bco 37 1/2 Rdlr. Bco. Spørger man derimod, om Sælgeren har vundet paa berørte Eiendom, svares at hans Gevinst er over Cours og det 71 1/2 Rdlr. Bco pr. 100 Rdlr. Bco. Dette oplyser jeg saaledes: 9000 Rd. D. C. til Cours 125 Rd. 7200 R. Bco. derfra Prioriteten 7000 Rdlr. til Cours 125 Rdlr. . - . 8600 igjen As Penge 2000 Rd. i Bco. 1600 R. Bco. den nye Kjøbesum er 18,000 R. D. C. hvoraf udbetales. Prioriteten 7000 igjen 11,000 R. D. C. som a 400 R. D. C. pr. 100 R. Bco. udgjør . . . . . . . 2750 R. Bro. igjen A Gevinst 1150 R. Bco. der beregnet paa A egne Penge 2000 Rdlr. D. C. eller 1600 Rdlr. Bco. giver pr. 100 Rdlr. en Gevinst af 71 7/8 Rdlr. Bco. Spørger man om: hvo der da er den Tabende, da svares Prioritetshaveren, thi for hans 7000 Rdlr. D. C., som ved Udlaanet, da Coursen var 125 Rdlr., var . . . . . . . . 5600 R. Bco. faaer han nu, da Coursen er 400 R., ikkun . . . . . . . . 1750 Prioritetshaverens Tab er saaledes 3860 R. Bco. det er at sige: at Prioritetshaveren bærer baade Tabet, som Eiendom 2700 R. Bco. men lider, nemlig: og Gevinsten, som Sælgeren har, nemlig: 3850 R. Bco. Fr. Horn, Hof= og Stads=Rets Assessor, samt Birkeskriver. Mod ovennævnte bemærkninger være det Udgiveren tilladt at erindre følgende: Huse og Gaarde ere fra Begyndelsen af ikke blot stegne i Prisen, fordi Coursen steg, men fordi 305 Bygninger afbrændte i Bombardementet, hvorved naturligviis fulgte, at Huusleien maatte stige. En anden, men dog fjernere Grund, ere de stigende Priser paa Bygningsmaterialier, og Arbeidet. Havde Bombardementet ikke været, saa vilde Priserne paa Huse og Gaarde formedelst den sidste Grund vel have steget, men ikke saa meget som de ere stegne. Det er altsaa ikke Bygningerne, men Jndtægten deraf (Huusleien) som er stegen. En uopsigelig Stats fond, lydende paa 400 Rdlr. Species, som betales nu med 1000 Rdlr. i Bancosedler, er i Grunden, ikke stegen til 1000 Rdlr. D. C., men man betaler denne Sum for den, fordi Jndtægten deraf (Renterne) er 3 Gange saa stor som før. Saaledes er det ogsaa med Huse og Gaarde. De maae betragtes som en uopsigelig Obligation, thi en Eiendom, der ikke kan flyttes fra Stedet, kan heller ikke sendes til Hamborg og omsættes med Banco. Eiendommene stige altsaa kun i Forhold til Huusleien, ikke til Coursen. Da 1ste Prioritet altid beregnes efter 2 af Assurancesummen, saa er Prioritetshaveren ogsaa altid betrygget. En Bygning kan vel stige over, men aldrig falde under Assurancesummen. Enten Coursen er 400 eller al pari, maa Assurancesummen i de fleste Tilfælde dog kunne faaes. Det bevise tusinde Erfaringer. At nogen, der kjøber et Huus for 18,000 Rdlr., skulde opsige de 7000 Rdlr. paa 1ste Prioritet, det er noget, som vel sjeldent vilde indtræffe. De fleste ønske nok helst at beholde deres Prioritet. Men om det end indtraf, at nogen opsagde sin Prioritet, saa blev det uden Tvivl en meget let Sag for Prioritetshaveren at faae den sat i en anden Eiendom. - Hvorfor sætter man Penge i Prioriteter, For at have dem bestandig sikkrede. Den, som vil have sine Penge bestandig sikkrede, har intet med Coursen at bestille. Han maa kun see paa, at den Eiendom, hvori han har sat dem, under alle Omstændigheder, yder ham Sikkerhed nok. Da Bygninger ikke assureres efter Coursen, men efter deres reelle og bestandige Værd, saa gives der intet, hvori nogen sikkrere kan sætte sine Penge end netop i Prioriteter. – Spørger man altsaa hvo er den Tabende, naar et Huus, der for Krigen har kostet 9000 Rdlr. og nu betales med det dobbelte, falder til den gamle Priis igjen, da svares: den sidste Kjøber, thi da han ikke faaer større Prioritet, deri end efter den Assurance, der er beregnet efter Eiendommens uforanderlige Værd, saa maa det nødvendig være ham, og ikke Prioritetshaveren, der taber det, som Eiendommen falder under den Sum, han har kjøbt den for. Spørgsmaal til Kiendere af Modersmaalet.