Berlingske Tidende, 1751-03-29
Udi forrige Uge, fra den 20 Martii, til 27de dito, ere heri Staden copulerede 10 Par, fødde 22 Drenge= og 19 Pige=Børn, tilsammen 41; døde 10 Mænd, 11 Qvinder, 10 Drenge og 7 Piger, tilsammen 38, ere saa 3 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede ved følgende Svagheder; Alderdom 5, Barsel=Seng 1, Bryst=Syge 6, Durchløb 1, Dødfød 1, Feber hidsig 1, Purpur=Feber 1, Slag 14, Steen 1, Sting 1. Svindsott 3, Tærende Syge 3. Reptiqve paa Svaret paa det nylig i disse Blade indførte Brev fra Landet. Kiære Ven! Det skulde ikke smerte mig saa meget, dersom dine generale Moraler over det bekiendte Forsvars-Skrift for EnkeMænd havde truffet saaledes paa retsindige Mennesker, som de have gjort Virkning udi eet, to eller fleere fortryllede Hierner, men siden dine Moraler ere faldne paa slige Knaster, som endda vil purgere sig, saa maa jeg bedrøves derover, Men at just din Skiemt om Æslet, som er skreven en general, endog bider paa en Knast, maa jeg forundres høyligen over, og som Svaret lyder af 26de Mart. saa er din Extract, som er propareret udi Norden, bleven i Vester holt for en Sal tyre, hvilken Tanke du dog ikke har haft paa den Tid; men saasom jeg lærer af dette herlige Svar, har man ikke Behøv at trække Æsler frem ved Tøylen, men at de efteren Pibe strax fremkomme og anstemme deres Music, samt tilkiendegive deres korte Begreb, ja endog resolvere at anatomere dem. O! hvilken Resolution af Creature, som ellers holdes for dumme, Men Kiære, hvad for Jnstrumenter bruges vel til slige Hoveders Anatomering, Eller hvor leeder man vel efter en forfaren Anatomist, som forstaaer slige herlige, som Høe og Halvelse sammenhængende Tanker at anatommere? Jeg veed ikke, uden saa var, at iblant slige Dyr fandtes en Doctor, som jeg dog ikke veed, at være deriblant, men at de ere blevne adjungerede udi andre Embeder, ja at de har ageret Clerke, har jeg oft læst udi Fabler; bringer mig altsaa et formasteligt Foretagende udi Speculation om Anatomien vel kunde forrettes bedre af nogen, end som af hiin Bonde som suspenderede sin gammel Æsel fra hans Embede, hvilket sandelig og slige Folk best tiente; men hvad siger jeg, Folk, thi udi Svaret staaer jo udtrykkelig defineret, at Publicum bestaaer af Kudske og Gaard karle som den ene Classe; til den anden regner hand da uNo. XXVI den 29 Mart 1751. imodsigelig Herremænd og Adelen, men udi hvad for en Classe behager han sig selv at regne, Jeg meener, at han kommer til at staae iblant det Slags Creature, som kaldes ufornuftige, og altsaa allerne obtinerer et Sted udi Apollinis Skov-Forordning om Rangen, dens 3die Classe, saa at han med det første, naar ikkun hans Navn bliver bekient, kand forvente sig Adelstanden, eller og et Embede, som overeenskommer med hans skarpe Jndsigt, fornuftige Slutninger og hærlige Spørsmaale, som han allegerer, men dog efter dine egne Betænkninger, med hvilke han opfylder sine anatommerede Tanker udi en fuldkommen Efterabning, for hvilken Fuldkommenhed du skulde recommendere ham til Manden udi Friderichsberg Hauge, at han vilde benaade ham med den bortdøde Bavians Plads og Tieneste og hans Medbroder med Lossens Sted, som vil meget savnes i Sommer, og hvor de ved Fuldkommenheden udi Efterabning lettelig kunde komme i Bekiendtskab med Slottets Jnspecteur og til at nyde den samme Frihed og Fornøyelse, som de døde tilforn har haft, men dog med den Forskiæl, at de erkiender sig som Subalterne af ham i at nyde Føden og Forlystelsen, og dette destomeere, siden Mester Mikkel har sin Boepæl næste Dør derfra, saa at de med hverandre kand conversere som fortroelige Naboer, og af ham lære, hvorledes de har at forholde sig udi deres Embeder; men dette vil jeg raadet dem, at naar de forseer sig udi noget, ikke skyde Skylden paa ham, siden han er et skarpsindigt og klygtigt Hoved, som ikke taaler, at nogen legger Skyld paa ham, men langt heller toer sine Kløer udi Uskyldighed og sværter dem destormeere; hvorfore det og er bedre, at de tilstaae deres Forseelser, og beder om Forladelse: Dog kunde det vel arrivere, at Monsr. Mik ket for en Tid paatog sig Skylden, i sær om hand saae sig vel lidt hos sin Overmand, eller om han meente, at Retten dependerede af ham, saa at der ikke laae Magt paa, omendskiøndt Jnspecteuren fik nys om deres Handel; men herudi vil jeg raade ham, at hvis saa er, gjorde han langt fornuftigere, siden han er Lærmester for de andre, at han til kiendegav, hvo som er Begyndere udi Sagen, hvormed han ikke alleneste ophævede all Suspicion, men endog blev autorisered udi sin Bestilling, saa at de ikke alleneste bleve brugte udi publiqve men endog udi private Raadslagninger. At ingen kand med rette med dig sige andet om dem, som Verset er overgiven til, end at de ere ærlige og oprigtige Folk, tilstaaer Autor til dette anatommere de Svar med dig: Men af hvad Aarsag denne usommelige Critiqve just er indgiven paa deres Bryllups=Dag, eller hvorfore dette Vers just er ziiret med honnette Folkes Navne, som af ingen Malice eller Ondskab veed at sige, langt mindre har beviist sligt imod saadan een, som ikke ærede men graverede de Vedkommende med saadan et Skrift, melder han ikke. Og spørges her, om det er ret, at moralisere over vedkommende Ting under et tydelig Navns Foransættelse? Eller om det er fornuftig gjort, at frembære slige Criiqver paa et Bryllup, som man vil hielpe at ære og fornøye? videre om det er hørt, at nogen har ladet sligt byde tilfalsuat publiqve Aviser, Atter og vel en Ven, naar han seer, at Konge Folk fornærmes ved sligt, og det ham bliver sagt, er selv endnu meer forarge dem, eller om han ikke langt mere burde forebygge all Anledning til Anstød og Forargelse? J Særdeleshed naar han saae, at slige Moraler ey kunde passe sig paa Gierningen; Jeg meener, at det ikke er Beviis paa en retskaffen Christen, med anstødelige Tale Maader at forarge sin Med Broder, og omendskiønt jeg vilde tilstaae, at Verset ikke kand gravere dem, som det er leveret til saa var det dog ikke ret, at, naar jeg saae, min Hensigt blev ikke saaledes optagen som den var, jeg da vilde endnu meer udblæse den, som skeet er, hvorudover det ikke kand approberes, men maa blive anseet som en ulovlig Gierning og (Resten skal følge.) ubesindig Foretagende.