JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Hans Majestæt Kongen, Wilhelm den Første, Storhertug af Luxemborg, er fød i Oranien saal d. 24 Aug. 1772, og blev formælet d. 10. Octbr. 1791 med sin Dronning Frederikke Lovise Wilhelmine, Halvsøster til Kongen af Preussen. Hans Majestæt har to Sønner: 1. Kronprinds Wilhelm Georg Frederik Ludvig, fød d. 6 Decbr. 1792, formælet d. 21 Febr. 1816 med den russiske Keiser Nicolaus's Søster Anna Paulowna. 2. Prinds Wilh. Frederik Karl, fød i Berlin 28. Febr. 1797, og formælet sammesteds med sin Cousine Louise Augusta Wilhelmine Amalia, Datter af Kongen af Preussen, fød 1 Febr. 1808. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Jndenlandske Efterretninger. - Om Eeds Aflæggelse efter vore Love har af og til været skrevet, saaledes læstes i Minerva 1791. 2 B. 305 o. f. en Afhandling af Neynaber om Eden. Etatsraad Jørgensen udgav Forslag til en ny Eeds-Formular for Vidner. Odense 1806. Assessor Jacob Viborg skrev i Samlinger, udgivne af det bornholmske Selskab for Efterslægten. Om den i Loven givne Forklaring over Vidners Eed bør afskaffes. Nylig har Hr. J. C. Lütken, Landvæsens- og Tiende-Commissair, samt Prokurator og Landmaaler, givet i Slagelse Avis No. 79, 81 og 82. Nogle Ord i Anledning af Edens Aflæggelse efter vore Love inden Retten, hvori han udvikler hvad med Hensyn paa Eeds Aflæggelse var at ønske, for saa vidt Retten og dens Lokale angaaer, Maaden hvorpaa Eden aflægges, Edens hyppige Brug, inden Retten, ofte i ubetydelige Sager, Jndividets tidligere Dannelse og Paavirkning. I et følgende Nr. 83 af bemeldte Avis har en Unævnt foreslaaet Edens Aflæggelse i Kirken umiddelbart efter Prædiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Ligesom det Slesvig-Holsteenske patriotiske Selskab har virket meget for Landvæsenet, saaledes er vel end mere at vente af de Landhusholdnings-Samfund, som der ere stiftede, hvilke hidtil ere tre, og alle ere ved en kongl. Resolution tilsagte Hans Majestæts Beskyttelse. Det første af disse Samfund er stiftet i de Oldenburg ske adelige Godsers Distrikt, er i Lensahn, og fører Navn af det wagriske Landhuusholdnings Samfund (wagr. Landworthsch. Verein;) det andet stiftedes af Landmænd i det første og andet "Danisch Wolder, og i de Kielske adelige Godsers Distrikt, og stiftedes 19 Dec. 1828 med Navnet, Landhuusholdnings Samfundet ved den SlesvigHolsteenske Kanal, det tredie eller det Segeberg ske stiftedes d. 20 Mai 1829. Disse Samfunds Formaal er gjensidig Meddelelse af de i Landvæsensfaget og sammes forskjellige Grene gjorte Erfaringer, og Opmuntring til Fremskridt i denne for Hertugdommen vigtige Næringsdrift. Hvert Samfund har en Direction, bestaaende af en Directør, en Vicedirectør og en Sekretair. Disse Directioner føre Forsædet i de Sammenkomster, som hvert Samfund især holder fire eller fem Gange aarligen, ligesom de og i Kieler Omslag og Markeder sammentræde for fælles at overveie saadanne Anliggender til Landbrugets Fremme, hvis Udførelse overstiger et enkelt Samfunds Kræfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
J saadanne Møder er vedtaget Udgivelse af Landvæsens Hefter (Landwirthsch. Hefte,) Indretning af en almindelig Dyr-Skue (Thierschau, og Priis opgaver. Den første saaledes udsatte Prisopgave vedkommer Qvægavlen og Præmien for bedste Besvarelse af de fremsatte Spørgsmaal er 100 danske Dukater. Mere i Statsb. Magaz. 1830. B. 1. H. 388340.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Ved Hr. Major og Landinspecteur Pedersen, som med Nidkierhed arbeider til geometrisk Tegnings Udbredelse blandt Haandværksklassen, fik først Rønne paa Bornholm en Tegneskole indretter, hvilken nu i fem Aar har bestaaet; i den nu forløbne Sommer har han faaet den anden Tegneskole istandbragt i Slagelse, ved et Bidrag af 500 Rbd. fra det Reiersenske Fond. Han har nu udgivet et lidet Skrift om denne Sag under Titel: "Beretning om den i Slagelse Borgerskoles Locale indrettede Skole for geometrisk Tegnings Udbredelse iblandt Haandværksclassen, eller Meddelelse af Alt, hvad der om denne er afhandlet, tilligemed kort Efterretning om den i Rønne oprettede Tegneskoles Eiendele etc., saaledes som samme, trykt i Rønne i April 1829, blev uddeelt mellem Skolens Velgjørere, trykt i Slagelse og faaes for 4 Mk. hos Universitetsboghandler Reizel, store Kjøbmagergade Nr. 6. Det er at ønske, at Landets øvrige Stæder Tid efter anden kunne faae lige Tegneskoler. Bemeldte Skrift indeholder i den Henseende en meget anbefalelsesværdig Plan. Det kongl. Academie for de skjønne Kunster har tilkjendegivet ham, at det erkjendte hans Bestræbelser for at fremme denne Sag, fandt hans Forslag hensigtsmæssige, og tilsagt ham, at ville være ham behjælpelig, og naar Leilighed gives understøtte hans Bestræbelser. Noget om Huusflid. Mange Familier paa Landet og i Provindserne, beskjæftige sig med Forfærdigelse af Vadmel og andre uldne Tøjer, dog af Mangel paa Kundskab om Maaden hvorpaa slige Vare skulle fabrikeres, bliver det hjemmegjorte Tøi altid mangelfuldt og daarligt. Vel kan man ei forlange at hjemmespundet Garn, som sædvanlig er spundet paa en liden Hør-Rok, skulle kunne blive saa fuldkomment, som naar det var forfærdiget ved Hielp af et Maskinerie. Men meget bedre end det i Almindelighed er, kunde det dog ved en bedre Behandling blive. De Mangler og Feil man finder i Vadmel eller hjemmegjort Klæde er især Ujævnhed, Ulighed i Bredde, knudret Overflade, Ujævnhed i Farve, Striber, Rymper, etc. Disse Feil kunne for endeel afhielpes og derivere meest af Forsømmelse. Jeg vil altsaa gjennemgaae den Maade jeg anseer for bedst, for at forfærdige sligt Vadmel. Den første Ting at lægge Mærke til er Ulden, at denne er forskjellig i enhver Faareflok er bekjendt, de fleste Landsmænd lægge ikke nok Vind paa eensuldede Faar i hele Flokken. Paa et og samme Faar er der ikke mindre betydelig Forskjel paa Ulden, Ryg og Bug-, Hals- og Laar-Ulden er ganske forskjellig. Altsaa er Sortering nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Den almindelige Race-Uld eller Mistits-Uld moder meest Vanskelighed i Kardning og Spinding, desuden er denne Uld, fordi den kun engang om Aaret klippes, længere end den sædvanlige Jydske eller Sjællandske, som klippes tvende Gange om Aaret. Den Omstændighed at de spanske Faars Uld indeholder meget Fidt, og derved samler meget Smusk, foraarsager at Vadskning gjøres nødvendig, denne er det de Fleste strander paa; thi at vadske Uld og vadske Tøi er ganske forskjelligt, og da Fremgangsmaaden i Almindelighed ei kjendes, vil jeg her anføre den. Man behøver dertil hvad man sædvanlig finder i ethvert Huus, en stor Vadskerkjedel, en Kurv omtrent dobbelt saa stor som en sædvanlig Tørve-Kurv, og en Trærive, det er at sige et Redskab som bestaaer i en Fyrrestang med et Rive-Hoved, hvori er anbragt 4 a 8 Tænder, af Længde 8 a 10 Tommer. Kiedlen fyldes, dog ikke ganske, med Vand hvilket varmes; dersom Kiedlen holder 1 Tønde da kommes en god Spand Urin deri, og bringes dette Bad, om ej paa Kaagning, dog til saa høiVarmegrad, at Haanden ei længe kan holdes deri, derpaa kommes og med en Stok nedstoppes saamegen Uld som beqvemmelig kan rummes i Kjedlen, og brækkes og røres Ulden i nogen Tid, man lader den derpaa staae et Quarteer eller en halv Time for at Fidtet kan opløses, og tilkjendegives dette naar Suppen bliver hvidagtig og forplumret. Ulden, eller en Deel deraf, tages da op og kommes i en anden liden Kurv, som hviler paa et Brædt, og iagttages at Suppen kan løbe ned i Kiedelen, den liden Kurv hvori Ulden nu befindes bringes derpaa ud til den forhen omtalte Vadsker Kurv, som maae være hensat i en Kurv under Posten eller fastgjort ved rindende Vand, hvilket er endnu at foretrække, og vadskes Ulden ved at stødes med bemeldte Rive (Hork) indtil den er reen, den optages da af Vandet og kommes i en reen Kurv. Naar Ulden er tømmet af Kiedlen tilsættes frisk Vand og Urin til den ny Jndbrydning, og gjentages dette saalænge indtil det Qvantum Uld, man har begyndt paa, er færdigt. - Den vadskede og vaade Uld udspredes paa et Loft, dog iagttages, at hverken Halm eller Ureenheder findes hvor Ulden henlægges, altsaa maa først godt fejes. Ulden vendes nogle Gange, og om Sommeren vil den snart være tør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Efter Tørringen gjør man bedst i atter at gjennemsee Ulden og befrie den fra Ureenhed og grove Haar, samt udpille Taverne saa meget muligt for at gjøre den mere beqvem til Kardningen, og om man derpaa lagde Ulden ud paa en Træbænk og bankede den igjennem med et Par Kjæppe, ville det ogsaa være nyttigt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
For Høravlen ere paa flere Steder i Landet anskaffede saavel Bryde, som Skjettemaskiner, hvilke, naar de ere hensigtsmæssig indrettede, og kunne drives med behørig Kraft, lette Arbeidet meget, samt spare Tid og Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Af Brydemaskiner kan vel den saakaldte Kjøng ske ansees som den fortrinligste; den er ligesaa varig som simpel i sine Indretninger, og paa en saadan Maskine kan, hvor den drives ved Vand, brydes 150 til 200 Pund tørret Hørstraat i hver Time. Den beskadiger aldeles ikke Hørren; det Eneste, man kunde have imod den, maatte være at den gjør den noget urede, hvilket dog ved Snød ning eller Snupning ganske kan afhielpes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Af Skjettemaskiner findes neppe nogen her til Lands, der arbeider saa let eller saa hurtigt, som den af Hr. Boysen i Leck opfundne, da den ved tvende Menneskers Hielp skjetter 18 til 22 Pund i hver Time. Man har andre med Vand eller Hestekraft drevne Skjetteemaskiner, der tilvejebringe lige saa megen og lige saa god Hør som ved Haandskjetning og i langt kortere Tid end ved denne, samt med 1 af Bekostningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Naar nu flere saadanne Maskiner paa forskjellige Steder kom i Gang, hvorved Beredningsomkostningerne, til Tørring, Brydning og Skjetning, ei overgik 1/2 eller 1/2 Deel af Hørrens Værdi, naar Hørren fra først til sidst saaledes bliver behandlet, at den kan ansees for god og forsvarlig Handelsvare, da vil den større Jordbruger ligesaavel som den mindre Gaardmand og Huusmanden, snart kunne udvide sin Høravl saaledes, at han derved, foruden hvad der fordres og behøves tilHuusbrug, kan dække en stor Deel af sine Udgivter. Det vilde mueligt bidrage til Høravlens Udbredelse, om det herefter blev paalagt de Bønder, som af Landhuusholdningsselskabet nyde Understøttelse for at indføre planmæssig Dyrkning, ogsaa at gjøre Høravlen til en vis bestemt Afgrøde i et af de under Drivt værende Indtægter, til i det Mindste en Fjerdedeel af samme, alt efter Jordsmonnets Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Den danske Hør taber under Heglingen neppe saa meget, som den østersøiske, og kan for det meste spindes til langt større Fiinhed eller flere Strenge, der kan altsaa for Spindersken tjenes meer Arbejdsløn ved denne, end ved den indførte. Uagtet Høravlens Fordeelagtighed, har dog hidtil kun Faa lagt alvorlig Vind paa samme den er paa de fleste Steder kun bleven anseet som en ubetydelig Bisag, og Hørrens Dyrkning, saavelsom dens Bearbeidning, skjødesløst og uhensigtsmæssigt behandlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
(Af den nyelig paa Landhuusholdnings Selskabets Bekostning udgivne Veiledning til at dyrke Hør.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Kjøbenhavns Børs, d. 26 October 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212 i Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1543 155 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler 49 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 87 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. 824 82 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Nationalbank-Obligationer - Rbd. r. S. af Laanet 4 Febr. 1820) 1192. i Sedler. Dito Dito. . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. 4 Rd. Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 62 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Nyeste Skilderie af K. øbenhavn. annonanananSyvogtyvende Aargang. No. 87. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 October 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Den til sin Tid navnkundige Skribent og Jurist C. D. Hedegaard fortæller i nedenfor anførte Skrivt?) følgende Passage:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Befaling høitideligholdtes Hendes Majeste vor allernaadigste Dronnings høje Fødselsdag ved et godt Middagsmaaltid for samtlige Elever i de under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet værende Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd samt i de militaiCaserneskoler. 458 Personer deeltoge i denne Høitid. De meest levende Udbrud af Taknemmelighed, og Bøn om Himmelens Velsignelse over Deres Majestæter endte sten. - Samtlige Sø-Etatens Børn som undervises i Skolerne i Nyboder, i alt 1022 erholdt ogsaa paa Hs. Mst. Kongens Bekostning et Middagsmaaltid, nemlig 312 af de større Drenge paa Søqvæsthuset, samt 230 af de mindre Drenge og 480 Piger i Skolelokalet i Nyboder; hvor af Pigerne blev afsunget i en meget god Tone nogle Strofer, som Hr. Profess. Det. David til denne Høitidelighed havde forfattet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
J. Kesefrihte, 1839. W. 18 St. læses en Erklæring, som oversat lyder saaledes: Den Opsats i Leiefr. B. 2 St. 16 uber Christi Hollenfart med Underskrift: Altona. Dr. Pet. Schreiner Frandzen, er ikke af mig, og ingensinde viljeg udgive et Værk under Titel: Erklarung der Jrrthumer und Lacherlackeiten, welche sich in den dogmatichen Theil der christlichen Religion eingeDen høist paafaldende Navneschlichen haben." lighed nøder mig til denne offentlige Erklæring. Altona d. 29 Mai 1830. Dr. Peter Schreiner Frandsen, Professor og tredie Lærer ved det ongel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Gymnasium i Altona. Om Huusflid. (Fortsat fra forrige Nr.) En Hovedsag er det imidlertid at blande Ulden saa godt som mulig, og da dette ej kan skee med et Redskab kaldet (Wulf), saa maae man ved ofte at vende og plukke i Ulden søge at erstatte den Mangel ). Det er nødvendigt at tilsætte nogen Olie, for at gjøre Ulden mere skikket til Forarbeidning og til at trækkes i Traad. Jndsidtningen skeer paa følgende Maade, man udbreder et Lag Uld paa et reent Gulv eller i en stor Kasse, derpaa dyppes Haanden, eller ogsaa et Sæberiis, ned i Olien, som maae være udhældet i en rummelig Krukke, og overgydes da Ulden Lag for Lag indtil den ganske er indsidtet, den klappes derpaa med Hænderne og blandes godt, saaledes at al Olien kommer godt omkring; 3 af Uldens Vægt bør være det Qvantum, som behøves af Olie – altsaa til*) Man gjor da bedst i at kalde og struppe al uden som man har bestemt til Klædet, eller i det mindste det man vil bruge til Kjeden, hvortil tages; af det heles Vægt, de øvrige til Jsletten. Naar Ulden er struppet bør man atter pille og blande den. Det er nødvendigt at anskaffe sig en Knæk-Haspel, da denne ej godt kan undværes for at bestemme Garnets Vægt, og maae man vel iagttage at den ene Halvstræng hverken vejer mere eller mindre end den anden, og saavidt som muligt alt til Renning eller Kjeder eens haardt dreiet; Kjeden til den ene, Jslett. ten til den anden Side. – Jfletten maae ei være saa haardt dreiet Kjeden, derimod kan den gjerne være lidt fyldigere spunden, omtrent 1 Lod pr. halv Stræng; vejer altsaa Kjeden 8 Lod maae Jsletten veje 9 Lod, almindelig Uld vilde jeg raade til at spinde til denne Vægt en halv Stræng. 24 Pd. Uld ca. 3 Pd. Olie. - Ulden er nu beqvem til Skrupning. Garnet leveres saa strax som mulig til Vævning, og burde Redskabet til Vadmel være 7, 8 a 900 Traade, paa en Bredde af 3 til 6 Alen medgaaer ca. 2 hele eller 4 halve Strænge, og til samme Alenmaal medgaaer ca. 1/2 Sta. mere Islet. Det paasees at Vævningen bliver jævn og tæt og uden Tasker eller Huller, hvilke om de skulle forefindes, omhyggeligen maae stoppes for Valkningen, med Uldgarn af samme Slags som Klædet. Efter Vævningen burde de største Knuder afpilles med et Noppejern, hvilket Instrument ei er kostbart og faaes i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Naar Vævning og Nopning er foretaget, sendes Vadmelet til Valkeren og indvalkes da fra 3/2 til 3 paa Bredden, og fra 6 Alen til 4 a 5 Alen paa Længden. Vadmel overskjæres i Almindelighed ikke, vil man imidlertid give det Udseende af Calmuk, da kan det opkradses over en Stang med et Par ej for skarpe Karder og under bestandig Udblødning i Vand. Naar den her anførte Fremgangsmaade er iagttaget, vil man forskaffe sig et Slags Tøi, hvilket e, som det almindelige Vadmel er nævnt og rympet. Vadmelet sendes derpaa til Farveren og kan da modtage hvad Couleur det skal være, enten mørkeblaat, grønt, bruunt eller sort. (Af det forhen i disse Blade anmeldte Skrift: Technologiske, mercantilske og flere bemærkninger – af P. Frontin, jun.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Da Angelo udgav sine Forskrifters 1ste Hæfte, ledsagedes samme med et lidet Skrift kaldet: "Den unge Skrivers Veiviser, forfattet af K. H. Seidelin, af hvem ogsaa Sententserne vare til de danske og franske Skriftprøver. Til de tydske og engelske gav Henriques Sententserne, ligesom han ogsaa besørgede Værkets Calligraphie. J bemeldte Veiviser hedder det: Hos os har man hidtil ingen smukke Forskrivter havt. Kleves ere imidlertid de bedste. Af ældre Bøger om Skrivekunsten, udkomne i Danmark, findes paa Kongens Bibliothek to: 1) Ein sehr schen und recht wohl geordnet Fundamentbuch etc. von Eschenburgt, von Lübeck. Dedicationen til Frederik den Anden er dateret Odense 1579. Den er kun ganske maadelig, og 2) Scrifferkonst paa Latin, Dansk og Tydsk med deres rette Fundament befattit af Peder Trel lund den Unge, Borger og Skolholder udi Ribe, Anno Domini MDC. nitid skreven paa Pergament, og saa god som nogen paa den Tid. Denne haandskrevne Bog, som er dedicert til Hertug Christian, og har adskillige Regler og Underviisninger Pennen angaaende, fortjener at bemærkes for sine tekniske Ord, som Pennen skal opsplides af Ryggen, udholes, spitzes, krumskjeres, skakskjeres, aftrykkes, Bogstavernes Lengelse, Høielse, Tilhengelse; Pennens Begribelse, Ansættelse, liggende Current og skakid Current o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Blandede Efterretninger. Et stort Hul i den geographiske Literatur er udfyldt ved et fortjenstligt Værk, nemlig: Vergleichendes Worterbuch der alten, mittlern und neuen Geographie. Von Fr. H. Th. Bischoff und I. H. Møller. Gotha 1829, st. 8., hvilket meget anbefales i en udførlig Recension i N. allg. geogr. Ephem. XXVIII. S. 107. Den førstnævnte Lærde, som døde d. 21 Sept. 182, tilhørte udelukkende de første Bogstaver til og med M. Sidstnævnte Bibliothekar Møller, hvis Stilling ved et stort og indholdsrigt Bibliothek, og hvis grundige Bekjendtskab med Alderdommens Værker satte ham istand til at overvinde de mangehaande Vanskeligheder, et sligt Værks Udarbeidelse medfører, fuldbragte Vær J Bøhmens Hovedstad Prag er Befolkningen, efter den 182, skeete Folketælling, omtrent 116000 Jndvaanere. Universitetet, (det keiserl. kongl. Carl Ferdinands Universitet) blev grundet 1348. Staden har et Kunstakademie, et Polytechnisk Jnstitut, en ypperlig botanisk Have, mange videnskabelige og Kunstsamlinger, mange Velgjørenheds Stiftelser og skjønne offentlige Indretninger. Nyelig er udkommet: Prag und seine Merkvurdigkeiteen für Fremde und Emheimischevon W. A. Gerle, 2te vermerte Auflage. Prag 1830. 12. med en Grundtegning, og en Udsigt. Philladelphia. Det herværende Bibelselskab, der nylig har fejret dets Stiftelsesdag har fra dets Begyndelse uddeelt blandt Pensylvaniens Beboere 172,242 Bibler, og dets Bestræbelser gaae ud paa, at enhver Familie i denne Provinds skal besidde en Bibel. (Der Freimüthige No. 185.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Kjøbenhavns Børs d. 29 October 1830. Hamburg 2. M. a vista Nr. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1543 155 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 40 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . 812 Nationalbank-Obligationer. 4 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . 108 1/2 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 60 1/2 61 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Asiatiske Compagnies Actier .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Nyeste Skilderie a Hjøbenhavn. saasnananonSyvogtyvende Aargang. No. 88. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
J Buslæuss historiske Dagregister S. 238. nævnes i faa Linier dette Optog, der toges i Øiesyn af det kongelige Herskab saavelsom andre Tilskuere. 10. J den med Graads Kaart over den vestlige Kyst af Grønland følgende Beskrivelse haves en Tabel over adskillige Punkters observerede Brede og Længde. Denne Tabel er fulgt, ligesom og i øvrigt Beskrivelsen benyttet i den nedenstaaende Efterretning om Kolomerne og Han delse eller Hvalfanger Anlæggene i Grønland, hvilke i en Følge nord fra ere disse: A. Det nordre Jnspectorat: 1. Kolonien Upernivik; (Saaledes skrevet af Missionæren Hr. P. Kragh, formodentligen efter Grønlændernes rigtige Udtale, istedetfor at ældre Forfattere skrive det Upernavik.) Paa omtrent 72 Sr. 47 M. 49 S. n. Br. paa en Øe, er de Danskes og overhovedet Europæernes nordligste Etablissement i Grønland og i Almindelighed komme heller ikke de europæiske Hvalfangerskibe længere mod Norden i Bassinsbugten, Som Handelsplads blev det først anlagt i Aaret 1778 og beholdt sit grønlandske Navn, der betyder Foraarsted, formodentligen formedelst, byggernes sædvanlige Ophold der i denne Aarstid. Klimatet er saa strængt, at Poul Egede beretter, at den første Missionær, som i Aaret 1779 blev sendt dertil, kunde ikke, endskjøndt han var en indfødt Islænder, udholde det, men tilsatte der sit Helbred. Den egentlige Koloni blev formedelst dette haarde Klimat, og Beseilingens Vanskelighed nedlagt 1790, og blev et af Logen Godhavn afhængigt Anlæg. J Aaret 1806 blev Upernivik igjen ophøiet til en uafhængig Koloni, men, formedelst den i det følgende Aar udbrudte Krig, forlodes den igjen af de Danske, 1823 blev den atter rigtig optaget til Beboelse, dog kun af en eneste Europæer. Den meste Ederdun i hele Grønland falder her, samt Enhorn, Bjørneskind, Spæk o. s. v. J en tre Miles Afstand eller noget derover, norden for Upernivik, ligger en liden Ø Kingiktorsoak, fra hvis høieste Punkt haves en meget viid Udsigt; horrfra Rudera af en Varde blev af Pastor Kragh besøgt i Aug. 1825, og hvorfra den liden Runesteen er kommen, som forhen er omtalt. 2. Kolonien Umanak eller Omanak, paa 700 40 42 n. B. paa en Øe langt inde i Umanaks-Fjorden. Den kan kjendes i 14 til 16 Miles Frastand formedelst et meget spids højt Field med en dyb Kløft i Toppen, bag hvilket man paa samme Tid seer det høie, men ovenpaa aldeles flade, Land af Storø, som ligger omtrent en Miil længere inde i Fjorden.