JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Tracteur Braun, paa Vesterbro, Nr. 28, tilbereder og udsælger, ogsaa i Glasviis, følgende 7 Slags, meget sunde og særdeles velsmagende, danske Vine, hvis billige Priser han venter, endnu at kunne efterhaanden nedsætte betydeligt: Ribs-, Stikkelsbær, Sol bær, Æble-, Kvæde-, Hyldebær- og Slaaen Viin. 7) Redacteuren, som ikke holder af saadanne Udtryk, som overhovedet neppe nytte (foruden hvad ellers kan være at erindre mod dem, havde sin Pen fat til Ordets Udstrygelse, men lod det dog staae, og gaae paa Indsenderens Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Fra Klædefabrikken i Magstrædet, Nr. 30, udsælges til meget billige Priser, foruden andre gode danske Klædevarer, dansk Kersey eller Fireskaftsklæde, som, baade i Styrke og Udseende, kan sættes ved Siden af det Slags bedste fremmede Varer, og, formedelst sin Styrke, fortrinligen egner sig til Beenklæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Kjøbenhavns Børs, den 3die Juni 1825. Hamburg 2 M.a vista 212. Species 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Specier solgtes til 12 Rbmk. 14 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . 19 ½ 19 2/3 Rbd. Sedl. 52, 52 1/2 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 887 89 i Banco. 110 3/4 110 1/2 i Sedler. 99 1/2 100 Banco Banco. 106 106 1/4 i Banco. i Banco. Asiatiske Actier. . . . . 8989 1/2 i Sedler. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 46. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 Juni 1826. Formeentlige Feil ved Bomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Jndenlandske Efterretninger. Atter har Døden henrevet en ædel Mand, Hr. Biskop Jens Michael Hertz, Ridder af Dannebrog. Han var fød d. 26 Juli 1766 i Ørslev ved Vordingborg, hvor hans Fader boede som Skovrider over Vordingborg Amt. Hans Moder var den som Digterinde bekiendte Madame Birg. Cathrine Boye, der efter sin første Mands, Hertz's, Død, ægtede Told skriver Boye. Vor Hertz blev Student 1784. Sognepræst for Nørhaa i Aalborg Stift 1791. for Butterup og Tudse i Sjælland 1796 - i Korsøer 1800. - Til Domkirken i Roeskilde 1804 - Amtsprovst i Roeskilde Amt 1807 derfra forflyttet til Ribe Bispe-Embede, da V. Chr. Hjorth var død. Blev Ridder af Dannebrog 1812 - Doct. Theol. 1817. Efter 8 Ugers Sygdom er han d. 2 d. M. henslumret i en blid og rolig Død, i sin Alders 59 Aar. Blandt hans literære Arbeider er: Det befriede Jsral; et Priisdigt i den episke Poesie, belønnet af Selskabet for de skjønne Videnskaber. Udkom 1804. Næstforegaaende Nummer (44) af dette Tidsskrivt var prydet med et Digt fra hans Haand over Vennen, afdøde Prof. Degen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
J Frederiksstad er nyligen bleven skudt en Fugl, som man strax formodede at være en ægyptisk Jbis. Den sendtes til Justitsraad Wiedemann, Dr. og Prof. i Chirurgien og Fødselsvidenskaben ved Universitetet i Kiel, og denne stadfæstede hiin Formodning. - Ibisen, siger Funke, som især findes i Ægypten, ligner i Skabning. Storken, har en mindre Krop, men længere Been og Hals. Dens ufjerede Hoved er bedækket med en rynket Hud, Kroppens Fjere ere rødlig hvide, Svingfjerene sorte. Der findes ogsaa ganske sorte, som ere meget mindre end hine. Disse Fugle æde Slanger, Fiirbeen, Frøer o. s. v. og rense Ægypten især fra slige Dyr, som blive tilbage paa Markerne efter Nilens aarlige Oversvømmelser. De fredes derfor omhyggeligen. Fordum viste man dem guddommelig Ære, balsamerede dem efter deres Død til Mumier og satte dem i dertil bygte Hvælvinger. De skulle ofte blive plagede af Forstoppelse, og da med den lange Snabel sprøite sig selv Vand bag ind, for at forskaffe sig Aabning. Dette skal først have ledet Mennesket paa Brugen af Klisterer; men denne Efterretning synes at være en Fabel. Formodentlig æder Fuglen, naar den har Forstoppelse, saaledes som andre Dyr, der befinde sig i samme Tilfælde, afførende Væxter, og bliver saaledes ved en Naturdrivt sin egen Læge. - Navnet Jbis forekommer to Gange i den græske Oversættelse af det gamle Testamente, nemlig 3 Mos. Bog 11, 17. Jes. 34, 11, hvorden er sat istedetfor det hebraiske Ord Janschuf, og 5 Mos. B. 14, 16, hvor i det Hebraiske staaer det Ord Tinschemeth. Men uvist er det, om derved virkeligen forstaaes Jbisen. Plutarch siger: Merkur skal i Ægypten have opfundet Bogstaverne, og at Ægypterne derfor gjorde Ibisen, til et Tegn paa deres første Bogstav. De havde helliget Toth eller Merkur denne Fugl og gjort den til Symbol for hiin Guddom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
J Borchs Aalborg Avis No. 83 læses følgende: "Meddeelt. – Naturmærkværdighed. - J forrige Uge er paa Ferdinandinesdal af et sort Faar født et Misfoster. Dets Overansigt lignede fuldkommen en Abekats. Øinene sadde tæt sammen. En stor Haarbust, lig de unge Herrers forrige Hanekam, sad i Panden. Desforuden midt i Panden et Horn, omtrent 1 Tomme langt. Da Faaret var 8 Dage om at føde denne Vanskabning, der desuden ved chirurgisk Operation var sønderlemmet og gaaet i Forraadnelse, kunde den ikke videre bevares til Undersøgelse. Vil man sammenligne Happelii Cronica om slige Fødsler, ere de ikke saa sjeldne, uagtet heraf var en Variation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Blandede Efterretninger. Den 21de Marts ankom fra Tripolis til Qvarantaine-Lazarethet i Livorno Major Den ham og Lieutenant Clapperton, begge Englændere, paa Tilbageveien fra en Reise paa 3 1/2 Aar i det Jndre af Afrika. Denne Reise har været meget besværlig og de have gjennemvandret Egne, som endnu ingen Europæer har besøgt. Disse uforfærdede Reisende have medbragt vigtige Efterretninger om dette Lands Historie og tillige mange Gienstande af høieste Mærkværdighed. De have nylig begivet sig til Pisa og Florents, og ville inden kort Tid fortsætte deres Vej til England. Da de vare ankomne til Tripolis fra deres lange og farlige Reise, gav den der residerende engelske Consul dem til Ære en Fest. En Beskrivelse heraf indeholder følgende Brev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Tripolis, den 26 Marts. Den 26de Januar om Morgenen ankom de to Reisende, Dhrr. Denham og Clapperton, med et talrigt følge hertil. Ved deres Jndtog, i Staden vare de ledsagede af Generalconsulen Hr. Warrington, af Gouverneuren i Tripolis og af mange Embedsmænd, som Paschaen (Beyen) havde sendt dem imøde, for at complimentere dem. En stor Deel af Stadens Jndvaanere var strømmet til, for underveis at være Tilskuere ved Toget, der bestod af Heste, Cameler, forskjellige sjeldne Dyr og mange andre Gjenstande for Videbegierlighed. Nogle Dage efter deres Ankomst gav den ovennævnte Consul Hr. Warrington, de Reisende en herlig Fest og et Bal, hvorved H. H. Jussuf Karamauli, Pascha i dette Regentskab, med sit hele Hof var tilstede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Hr. Warringtons Smag og Gavmildhed, gjorde denne Fest pragtfuld og glimrende. Den Gade, hvorigjennem Paschaen skulde komme, var lige indtil Consulatet bedækket med en stærk illumineret Bue af Blomster og grønne Grene. Ved Indgangen til denne Gade var anbragt et Slags Æresport eller Triumphbue, ligeledes oplyst og med en transparent Jndskrivt i det arabiske Sprog, passende til Festens Anledning. Til den bestemte Tid begav Consulen med sin Cancelliesecretair, begge til Hest og i GallaUniform sig til Castellet, med Janitscharer foransig, for at afhente Paschaen og ledsage ham til Festen. H. H. forlod sin Residents med et følge af 300 Personer, sin Livvagt deri medregnet, og ankom henimod Kl. 8 til Consulatet. 60 Fakkelbærere fulgte Toget. Paschaen, prægtig klædt, reed mellem Consulen og Secretairen for hans Cancellie. Mængden af Folk var derved umaadelig, og de opfyldte Luften med Frydeskrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
J Mands Minde er det endnu ikke skeet, at en Pascha i sin Hovedstad har bivaanet en af Europæere given Fest. Det Jndre af Consular=Palaiet var paa det kostbareste udziret og oplyst. Paschaen modtoges af alle de europæiske Consuler, som befandt sig i Tripolis og vare der forsamlede med bemeldte Reisende. J Balsahlen vare forskjellige arabiske Jndskrivter anbragte, Hs. brittiske Majestæt, Paschaen og de to Reisende til Ære. Et Slags Trone var oprettet der, hvorpaa H. H. satte sig, for at more sig som Tilskuer ved Ballet. Førend dette begyndte opførtes en meget smuk Concert. Henimod Kl. 11 begav Selskabet sig til Aftenstaffel i 2de dertil bestemte Sale. J den første stod et Bord paa 40 Couverts, hvorved Paschaen og omkring ham Herrerne af de første europæiske Familier, Consulerne, de to Reisende, den første Minister og Secretairen hos Paschaen sad. Over Thronen, hvorpaa Paschaen sad, saae man et stort Transparent Malerie, som forestillede Dherrer Denham og Clapperton, holdende et geographisk Kort i Haanden, hvorpaa den lange Vei, som de havde tilbagelagt, var aftegnet. Ved det andet Taffel paa 180 Couverts sad Consulens CancellieSecretair, Gouverneuren i Tripolis, Paschaens fornemste Ministre og Embedsmænd og de fornemste Kjøbmænd, saavel europæiske som indfødte. Andre Anretninger for Paschaens Garde og andre Personer vare anbragte paa den platte Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Efter Aftensmaaltidet begyndte Ballet igjen, hvormed Paschaen underholdt sig lige til om Morgenen Kl. 3, hvilket efter orientalsk Skik virkelig er noget særdeles Overordentligt. Festen endte henimod Kl. 6 og erhvervede ved den Maade, den blev udført paa, ved den af Paschaen yttrede Erkjendtlighed og ved den Glæde, man kan sige, den blandt hele Befolkningen udbredte, oftnævnte Hr. Warrington stor Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
J Bladet Courier Francais af 4de Maj findes følgende om den nylig afdøde berømte Denonds sidste Levetimer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Det hele dannede Europas Beklagelse, Hovedstadens almindelige Deeltagelse, og hans Neveus, Hr. Brunets utrøstelige barnlige Smerte, ville endnu længe ære denne Mands Minde, hvis Samtidig man kan glæde sig over at have været, og hvis Ven man maa være stolt af at kunne kalde sig."(Dateret den 1ste Mai 1826, og undertegnet J. Norwins.)De meget lovende Udgravninger af Badene af Pompeji vorde fortsatte med forhøiet Anstrængelse, som det hedder. Et Værelse med Malerier af det skjønneste Slags roses meget, som det skjønneste Udbytte. Derom er af en agtet neapolitansk Konstner givet følgende Meddelelser. Ligeover for Thermen er en liden Corridor, der fører ind i en viid Bygning. Væggen paa venstre Side af denne Corridor er overtrukken med en guul Grund, paa hvilken er anbragt en Genius med Laurbærkrands i Hænderne. Paa hver Side af Genius ere to runde Afdelinger. Den ene forestiller et lidet Tempel; i den anden seer man Frugter, saavel af Vandets som Landets. Derpaa træder man ind i det videre Værelse. Der bemærker man strax til Venstre en fortrinlig skjøn Figur af en Venus, hvis øvre Deel er ved den slet skeete Udgraven, bedærvet. Overraskende skjønt er et Malerie paa høire Side, bestaaende af 3 eller flere Figurer. Det forestiller en siddende Barbar (Frigio, og ved ham en Kone af majestætisk Udseende. De ere fulde af Udtryk i Trækkene; i nogen Afstand er et andet Malerie af samme Størrelse af Figurerne. Det har omtrent 12 Figurer. En af disse forestiller en siddende Person; en anden en Kriger, der har ved Haanden en skjøn Pige med et Slør. Dette Malerie er fra alle Synspunkter saa skjønt, at om og det hele Pompeji vorder udgravet, skal ikke noget skjønnere kunne ventes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Hin Meddeler fortæller derefter om Malerierne paa en anden liden Væg. Paa et af dem er en Gruppe af tre Figurer, af hvilke een tager Maal af et Fruentimmer til en Klædning. Et i Midten af Januar ikke ganske afrømmet Værelse har nogle Malerier, der vel ere gode, men dog maa staae tilbage for hine. Derimod frembyder Rummet paa venstre Side af hin Venus mangen Mærkværdighed. Af den nærmeste Væg var kun en liden Deel fremkommet af et Stykke, som forestiller en skjøn Triton, og en Dreng med en Triangel i Haanden, siddende paa en Delphin. Et derpaa følgende lidet Værelse, ligesaa ei ganske opdaget, viste noget af Amazonfægtninger, et Fruentimmer med Laurbær, en Dreng med en Kugle (con mondo). Man havde skjønne Forhaabninger om dette Værelse. (Kunstblatt 21.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Kjøbenhavns Børs, den 7de Juni 1825. Hamburg 2 M.a vista 212 Species 214 Specier solgtes til 12 Rbmk. 14 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-07
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. .... 19 19 1/4 Rbd. Sedl. 52 52 1/2 Rbs. Tegn. 94 94 1/2 Rbd. Sedl. 88 3/4 89 i Banco. 110 110 1/2 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. Banco. i Banco. 8989 1/2 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 47. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Juni 1826. Verdenslivet. Hovmodig af sin Klodes laante Pragt Betragter Mennesket sit lille Eden, Som første Mesterværk af Himlens Magt Og som et Centrum for Fuldkommenheden, Og trods en sund Fornufts Erfaringsdomme, Han haaber dog den gyldne Alders Komme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
For Veien fra Kiøbenhavn og til Roeskilde Kro og for Kiøbenhavn til Lyngbye tilfalde disse Bompenge Veikassen, af hvilken Bekostningerne paa disse Veies Reparation for det meste besørges. Paa de andre Veie tilfalder derimod ikkun det halve Vei-Kassen, men den øvrige halve Deel Amtet. Jndtægterne ere bortforpagtede. For Aarene 1787 til 1796 var deres Beløb noget over 15000 Rd. aarlig. For 1805 beregnedes de til 18177 Rd. Efter Pl. 17 Apr. 1804 skal for alle Vogne, der befindes at have andre Søm i Hiulene end forsænkede i Skinnerne og med flade Hoveder, betales dobbelte Bompenge."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
De Jndvendinger der gjøres mod Bompenge Afgivten betyde ei meget, og synes ingenlunde af tilstrækkelig Styrke til at anbefale Ophævelsen af en Afgivt, der giver en nødvendig Jndtægiskilde, hvis Erhvervelse paa anden Maade, ved andre Afgivter, torde være forbunden med større Uleiligheder. Det er jo utvivlsomt at det var ønskeligt, at al Afgivt kunde bortfalde, men da dette lader sig ikke tilvejebringe, hvorfor da giøre store Ophævelser om Smaating? f. Ex. at de Reisende opholdes ved Bomme, hvilket jo er i det Hele saare lidet, da vel og uden Bomme en ringe Tids Holden eller Pusten vilde finde Sted, som nu kan passes efter Bom stedet. Man siger at mange unyttige Mennesker sysle med Bomskats Oppebørsel. Man glemmer at Bommanden og hans Familie har andre Livets Sysler, og at Oppebørslen er en Ting, der tages med, men overhovedet er Bisag. Hvormange ere vel desuden Bommenneskene? – Nu: Bygningerne? Naar de ikke havde dem at bøe i, maatte de have andre Bopæle. Bomhusene, ere vist alle fuldt benyttede, saaledes at Beboelsesleilighed ei er gaaet til Spilde. En Jndvending læser man i No. 46 i Skilderiet mod at Bompengeafgivt ei er netop for hver Mils Kjørsel, saaledes at nu undertiden et Bøsseskuds Kjørsel, 3/4, 1/2 Mils Kjørsel betales med samme Afgivt i den første Bom man naaer, som om en fuld Mil var passeret. Hvilke uendelige Vrøvlerier vilde ikke forefalde, Brøkberegninger, Beviisligheder, Ophold, naar den Afgivt, hvis Forfaldstid er nu Ankomsten til en Bom, skulde foruden efter de nu bestemte Regler, tillige beregnes efter passeret Veilængde. Naragtig er den Jndvending: at Bompengeafgivten foraarsager de Folk der oppebære den, et ikke mindre end behageligt Liv. Mon dette Liv ikke attraaes som noget Gode, og mon der ikke er for hver Bommandspost, naar den er ledig, mange Ansøgere, naar den er besat, mange Misundere - og mange Paapassere naar Ledigheds Leilighed skulde falde? Dog, vi have kun hensat Vink om hvor lidet det der siges mod Bomafgivt (saaledes som den er hos os, nemlig ej byrdefuld) har at betyde; Sagen er desuden i sig selv ikke af den Vigtighed, at den fortjener en Afhandlings Udførlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Tillæg til Stykket. Nicolai Abildgaard, i Skilderiet Nr. 40 d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
J bemeldte forhen meddeelte Stykke staaer, Hun (Enkefrue Abildgaard) bevarer og de plastiske Arbeider, som han (Abildgaard), oplærende Thorwaldsen i Modelleren, forfærdigede. Mesteren fornægter ei Læreren. Til Bestyrkelse tiener følgende Anecdote, som er fortalt i det i Riises Archiv f. A. S. 371 meddeelte Bidrag til Thorwaldsens Levnet; Hans (Thorwaldsens) sidste større Kunstværk her hiemme var den afdøde Grev A. P. Bernstorfs Buste. Han havde aldrig seet den hedenfarne Ædling, mindre havde han Maske af hans Liig, og modellerede Busten alene efter et Oliemalerie af Juel. Abildgaard, hvem han ærede høit, hialp ham derved noget af sin Hukommelse, ja, tog endog engang selv Pousseerstokken, for at rette et Træk ved Munden, hvilket, han meente, Thorvaldsen havde forfeilet. Jeg (Haste) var da just tilstede i Dennes Attelier, og saae hans Skræk, da Velynderen rørte ved hans kjære Blaaleer, men ogsaa hans Glæde, da han, ved at deele Blikket mellem Busten og Maleriet, fandt, at Abildgaard havde Ret; og i et Nu var samme Træk anbragt paa Ansigtets anden Side. Busten, der, som man kunde vente sig, blev anstændigt betalt, fandt saa udeelt bifald, at Familien bestilte Modellen udført i Marmor. Thorvaldsen pakkede da Hovedet i sin Kuffert, og udførte Arbeidet i Rom". Ny Legater for det Kongl. Døvstumme-Jnstitut og Blinde-Jnstitutet i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Et Testament dateret: Wedber d. 24 Aug. 1822 lyder herom saaledes: "J Kraft af det mig under 25 Martz 1787. allernaadigst forundte facultas testandi haver jeg underskrevne Halfdan Lassen, forhen Eqvipageskriver ved den Kongelige Søe-Etat i Kjøbenhavn, ved fuldkommen Siels- og Legemsstyrke, 85 Aar gammel, og uden at efterlade mig Livsarvinger, oprettet følgende Testamente, som skal være min sidste Villie hvorledes der skal forholdes med mine efterladende Eiendele, naar jeg ved Døden er afgaaet, nemlig: I. Det Kongelige Jnstitut for Døvstumme, i Kjøbenhavn skal tilhøre nedenanførte Obligationer: a) en Depositokasseobligation, No. 22558, dat. 11te Juni 1811, stor. . . . Rbd. 1000. b) en dito, No. 22383, af dito Dato c) en Kongel. Oblig., No. 1627, af 30 April 1781. . . . . . . . . . . . - d) en dito, No. 2578, af 16 Sept. 1791 e) en dito, No. 2777, af 7 Oct. 1791. f) en dito, No. 2584, af 16 Sept. 1791. tilhøre nedenanførte Obligationer: b) en Kongel. Obligation, No. 1808, Det Kongelige Jnstitut for Blinde skal a) et consignable Bankfond, den 16de Novbr. 1809, stort . . . . . . . . Rd. Species 1500. dat. 11 Decbr. 1801, stor Rbd. Sølv 500 Dog skal min Søsterdatter Maren Kleistrup, afgangne Toldbetjent Abraham Terkelsens Enke, nu 65 Aar gammel, som i endeel Aar med megen Troskab og Omhyggelighed har været mig til Hjelp i min Alderdom, nyde Renten af bemeldte til disse 2de Stiftelser eller Jnstituter, bestemte Obligationer, og blive de til den Ende ved min Død at aflevere i Kjøbenhavns Overformynderie, hvor ovennævnte min Søsterdatter, hæver Renterne, og efter hendes Død udleveres de, nemlig Obligationerne, til Bestyrerne af ovennævnte respective Stiftelser."De øvrige Poster af Testamentet ere til Fordeel for Private, saasom for hans ovennævnte Systerdatter, Enken Madame Terkelsen, som og skulle have det Huus med Have som Testator eiede i Vedbæk Bye, Kjøbenhavns Amt i Søllerød Sogn, hvilket dog naar hun døer, eller om hun forinden maatte flytte derfra, skulde tilhøre hans afdøde Vens Krigsraad og Forvalter P. Poulsens efterladte to Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Jndenlandske Efterretninger. Jndtil den 27 Mai er ved de anordnede Kirkecollecter, Huussamlinger og andre frivillige Gaver til Understøttelse for de ved Oversvømmelserne skadelidte Districters Beboere i Jylland og Hertugdommene indkommet følgende Summer: Fra Staden Kjøbenhavn 17,030 Rbd. 47 s. r. S. og 29,740 Rbd. 27 s. S. og T. Desuden en Deposito-Casse Obligation, lydende paa 100 Rdlr., og følgende Myntstykker: 1 Guinee, 5 danske Ducater, 8 hollandske Ducater, 24 Pjastre, 1 hollandsk Gylden, 1/2 Krone, 9 Styver, 1 Rubel, 1 Brandenborg 32 Stykke. Endvidere er i Kjøbenhavn indkommen: fra det Qvindelige velgjørende Selskab 62 Rbd. 8 s. r. S. og 830. Rbd. 8 s. S. og T., fra Provindserne i Danmark 13,424 Rbd. 46 1/2 s. r. S. og 47,490 Rbd. 83 s. S. og T. Desuden følgende Myntstykker: 26 hollandske Ducater, 4 Pjastre, 59 Kroner, 1 Rubel, 1 Preussisk Stykke, 2 Guld Souverains, 1 Svensk Species, 1 Frederiksd'or, 1 Preussisk Sølvdaler, 3 1/2 engelske Skillinger, 1 hollandsk Tregyldenstykke, 1 engelsk Treskilling, 5 Otteskillinger d. C., 1 Tolvskilling d. C., 4 Toskillinger d. C., 15 Fireskillinger d. C., 2 Tiskillinger, d. C., 1 Preussisk Skilling, 5 fremmede Mynter. Fra Hertugdommene Slesvig, Holsten og Lauenborg 86,958 Rbd. 94 s. r. S. Fra Udlandet 5,508 Rbd. 24 s. r. S. Jalt 122,984 Rbd. 27 s. r. S. og 85,532 Rbd. 22 s. S. og T. - Til Fordeling blandt Halligbeboerne er desuden fra Staden Frankfurt am Main indsendt 126 Rd. 32 s. rede Sølv. - Foruden ovenstaaende Summer er fra godjørende Foreninger og Enkelte ydet adskillige Bidrag, baade i Natural=Leveringer og Penge, hvoraf den største Deel foreløbigen er bleven uddeelt til de meest Trængende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Saasnart de fuldstændige Taxations=Forretninger over samtlige Skaders Beløb indkomme fra de adskillige Authoriteter (hvilket hidtil ikke er skeet), bliver den allerhøiest anordnede Regulerings-Committees Forretning uopholdelig fremmet, og naar det derefter er bleven bestemt, hvor stor en Deel af det indkomne Pengebeløb, der skal tilfalde Districterne i Jylland, og hvor stor en Deel Hertugdommene, saa vil den specielle Repartition, samt Uddelingen til de enkelte Skadelidende strax blive foretaget og snarest mueligt tilendebragt ved de hertil beskikkede Authoriteter. Over de indkomne Bidrage, og sammes Uddeling bliver derefter et detailleret Regnskab ved Trykken offentlig bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Rudkjøbing paa Langeland mangler nu en Arbeider, i Træe Dreierprofessionen, og efter et Avertissement i Hr. Hempels Avis No. 80 formenes, at der kunde blive en særdeles god Næringsvei for en kyndig og duelig Person i dette Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Odense, d. 7 Junii. Den 28 Mai om Eftermiddagen mønstredes den herværende Borgervæbnings samtlige Corps for hans Høihed Gouvernøren, som yttrede sin naadigste Tilfredshed med det Hele. Samme Dag var Arbeidet ved Canalen og Stige Strand forud taget i høieste Øiesyn. Den 2den tiltraadte Hs. Høihed en Reise til Svendborg, Faaborg- og Assens Egnen. Paa Torsdag agter Høisamme at lægge Grundstenen under den nye Raadstuebygning, som opføres i Middelfart, og samme Aften igjen at indtræffe hertil.