JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-15
Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardmand Christen Salmansen Baun, af Østerhaun i Schinnerup Sogn, Hillerslev Herred, indkaldte til, inden 12 Uger; at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og ligeledes ere den Afdødes Arvinger, indvarslede til, inden Aar og Dag, at anmelde og ligitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Det er anmeldt, at den Afdøde, blandt flere Børn, har efterladt sig en Søn ved Navn Niels Christian Christensen Baun, der skal være Skolelærer i Gjørlev pr. Slagelse, og i det han saaledes navnlig indvarsles, bemærkes tillige, til alle Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling vil blive afholdt i Boet Torsdagen den 22de Dennes, Klokken 10 Formiddag, og vil da blive at tage Bestemmelse om det forventede Bud paa Stervboegaarden kan blive approberet eller ikke. Thisted den 4de Marts 1832. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-15
Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardmand Christen Christensen Bang og forhen afgangne Hustrue Jnger Andersdatter, af Sjørring Bye og Sogn, Hundborg Herred, indkaldte til, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte, med Aar og Dags Barsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-15
Blandt afgangne Christen Christensen Bangs Arvinger er anmeldt: at han skal have havt en Halvbroder, navnlig Christen Christensen Heede, som, efter Rygte, skal have været Posterpresse fra Hamborg til en Station oppe i Tydskland; han, eller hans Arvinger bliver saaledes herved navnlig varslede. Thisted, den 4de Marts 1832. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-15
Auctioner. Torsdagen den 22de Marts næstkommende og følgende Dage, hver Dag om Formiddagen Klokken 9, bliver paa Wedersøe Klit, udfor Christen Miltersen Stages Gaard, afholdt offentlig Auction over et dertil fra Havet indbjerget Vrag af et Brigskib, med indehavende Ladning, bestaaende af: circa 350 Stkr. pommerske Bielker, 10 a 26 Alen lange, og 12 Tommer i Qvadrat; circa 120 Stkr. Rundtræer, hvoraf en stor Deel ere Mastetræer, 26 a 32 Alen lange og 14 a 19 Tommer i Gjennemsnit; circa 250 Stkr. Planker, 7 a 10 Alen lange og 250 Stkr. halve Ditto, 3 1/2 Alen lange, 10 Tommer, brede og 3 Tommer tykke; circa 1200 Stkr. kløvet Fyrretræe, 2 store Skibsankere, en Deel Jernkjettinger af forskjellige Dimensioner, en Deel Tougværk, Jern, Skibsvrag m. m. Lysthavende indbydes at møde. Ulfborg-Hind Herredscontoir i Ringkjøbing, den 2den Marts 1832. Finsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-15
Tirsdagen den 20de Marts dette Aar, Kl. 10 Formiddag, bliver, ved Auction, som afholdes paa Enkemadame Færchs Bopæl heri Byen, opraabt til Bortleielse til Brug i Foraarsfiskeriet dette Aar, de hendes og afdøde Mands fælleds Boe tilhørende Sildebundgarns Fiskestader, i Liimfjorden. Nibe, den 6te Marts 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-15
Tirsdagen den 27de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, lader Eieren, Hr. Proprietair Conradsen, til Nørlund, ved en eneste Auction i Storebinderup, bortsælge den ham tilhørende Gaard sammesteds som sidst har været bortfæstet til Christen Poulsen og som staaer for Hartkorn 3 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Tiltrædelse af denne almindelig erkjendte gode Gaard kan skee strax, og iblandt Conditionerne, som vil blive fremlagte, er den Bestemmelse, at den halve Kjøbesum kan blive indestaaende i Eiendommen og den anden halve Deel først at udbetale den 11te December næstkommende. Dette tjener saaledes til Efterretning for Liebhavere. Hobroe, den 1ste Marts 1832. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Jtalien. Om den franske Expedition til Kirkestaten indeholder nu Moniteuren Følgende: Vore Tropper ere den 23de Febr. landede i Ancona. Flaadens overordentlig hurtige Fart har foranlediget, at General Cubieres, som skulde begive sig over Rom til Ancona, ikke kunde komme tidlig nok til at overtage Commandoen over Expeditionen og selv vaage over Udførelsen af de Jnstructioner, som han havde faaet at Regjeringen. Jøvrigt hersker i dette Øieblik den fuldkomneste Overeenstemmelse imellem vore Tropper og Localautoriteterne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Vore Tropper har besat Citadellet i Forbindelse med de pavelige. Denne Expedition, som allerede længe har været besluttet, i det Tilfælde at Roligheden atter forstyrredes i de pavelige Stater, beviser ligesaavel som den belgiske den franske Regjerings loyale Grundsætninger og uagtet det ringe Troppeantal, hvoraf den bestaaer, tør man haabe, at denne anden Expedition, ligesom den første, vil have den lykkelige Følge, ogsaa i de pavelige Stater at fremskynde Løsningen af de Vanskeligheder, som Magterne - hvilket ogsaa de imellem dem stedfindende Underhandlinger bevidne - saa gjerne vilde raade Bod paa Det franske Ministerium havde afsendt Hr. Bertin de Vaux til Ancona. Han er kommen tilbage til Paris den 4de Marts og har overbragt Efterretningen om Anconas Besættelse tilligemed nogle andre Oplysninger, som nu indeholdes i de Pariser Blade. J Ancona er Roligheden ikke et Øieblik bleven afbrudt og Jndvaanernes Glæde yttrede sig i den venskabelige Maade, paa hvilken de franske Soldater bleve modtagne. Skuespilhusene vedblev at være aabnede, Handelen blev ikke standset, Arbeiderne ved Havnen fortsattes uafbrudt og Varer udskibedes uden Frygt selv i det Øieblik, da de franske Tropper besatte Citadellet. Øvrigheden i Staden paatog sig strax villig at besørge Alt, hvad der henhørte til Soldaternes Proviantering og disse trak endnu samme Aften, som de om Morgenen vare landede, ind i Stadens Caserner. I Havnen laae just dengang en lille østerrigsk Escadre, men denne forholdt sig ganske rolig. De 800 Mand pavelige Tropper strakte Gevær uden Modsigelse. Gouverneuren og Prolegaten bleve et Øieblik betragtede som Krigsfanger, saalænge nemlig indtil Conventionen angaaende Citadellet var afsluttet, hvorpaa de strax igjen fik deres Frihed. General Cubieres ankom til Rom paa samme Tid, (24de Febr.) da Paven fik Efterretning om den franske Landgang. Generalen søgte igjennem Gesandten at faae en Audients hos den hellige Fader, men den blev afslaaet, hvorfor Generalen, uden at kunne udrette noget i Henseende til den fredelige Deel af hans Ærende, reiste videre til Ancona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Hvad Østerrigerne angaae, da forholde disse sig hidtil saa rolige i Anledning af det franske Tog, som om det var en Sag, der slet ikke vedkom dem, ja der meldes, at en Deel af den østerrigske Besætning i Bologna i de sidste Dage har forladt Staden og trukket sig tilbage deels til Modena, deels til Ferrara. Jmellem Vien og Paris er imidlertid, som man kunde vente, Coureergangen levende og ligeledes imellem Paris og Rom. At Paven er bøs, sees allerede af den ovennævnte Omstændighed, at han nægtede General Cubieres Audients, fra Rom selv skrives under 25de Februar, at det ingen Hemmelighed er der, at Paven formelig har protesteret mod den franske Landgang. Som Grunde for denne Protest angives. Den Mistillid, som den pavelige Regjering derved vilde synes at vise mod Østerrig; den ophidsende Indflydelse, som Franskmændenes Nærværelse med deres trefarvede Cocarder kunde have paa de allerede urolige Provindser; den Ret, som Preussen og Rusland derved vilde faae til ogsaa at sende Tropper til Jtalien, hvilke Paven ikke havde Raad til at føde; den Fare endelig for den almindelige Fred, som kunde opstaae af en almindelig Intervention. Forbittrelsen i de afholdte Congregationer var saa stor, at en Cardinal foreslog at true Franskmændene med en Excommunication, hvis de virkelig vilde lande. Expeditionen svømmede imidlertid allerede paa Bølgerne, da Protesten udstædtes; Svaret maa altsaa nu komme fra Frankrig og de franske Tropper maae for det Første holde en politisk Quarantaine i Ancona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
J Paris selv er Efterretningen om Pavens Protest ikke ubekjendt. Det hedder der, at Paven har forlangt Anco nas øieblikkelige Rømning, samt Satisfaction for den ham tilføiede Fornærmelse. Fremdeles mener man, at den hele Sag vilde være bleven iværksat paa en anden Maade, hvis Overbefalingsmanden, General Cubieres var kommen i rette Tid til Ancona, som man havde gjort Regning paa, ja nogle Blade paastaae endog, at Chefen for den franske Skibsdivision ved Ancona, Capitain Legallois skal, for at tilfredsstille Paven og Diplomaterne, kaldes tilbage, som den der havde overtraadt sine Jnstructioner. Disse Rygter finde dog ingen Stadfæstelse i den officielle og forhen anførte Yttring i Moniteuren, at denne Expedition længe i Forveien har været besluttet og endnu mindre i en Yttring af Conseilpræsidenten i de Deputeredes Kammer den 7de Marts. Denne Dag begyndte nemlig Debatten over det udenlandske Budget og C. Perier holdt i den Anledning en Tale, som er kommen til Hamborg over England med Dampskibet, thi den directe Pariser Post gaaer ikke saalangt med sine Efterretninger) i hvilken han berører adskillige deelicate udenlandske Forhold og deriblandt ogsaa de italienske Anliggender. Han beklager i denne Anledning, at hverken den hellige Stol har villet høre Frankrigs Raad om at opfylde sine Løfter mod sine Undersaatter, eller disse paa dets Raad om at forholde sig rolige, og forsikkrer at Øiemedet af den franske Expedition var at beskytte hiin Deel af Europa imod alle Collisioner, at styrke den hellige Stol og derved baade skaffe Jtaliens Beboere sikkre og væsentlige Fordele og tillige ende hine gjentagne Jndblandinger, der ere saa besværlige for de Magter, der skal præstere samme og opvække idelig fornyede Bekymringer for Europas Rolighed. Af disse Yttringer lader det virkelig til, at den franske Conseilpræsident vil gjøre en Statsret gjeldende, som ikke upassende kunde kaldes le droit public du juste milien og ifølge hvilken det altsaa ikke alene kan være Pligt, stundom at beskytte Regjeringerne mod Undersaatterne, men og saa stundom disse mod hine, man seer tillige deraf, at i hvor stor en Hader af Lovløshed og fantastiske Frihedsgriller end Casimir Perier har vist sig at være, er han paa den anden Side heller ikke saa ydmyg en Tilhænger af den hellige Alliances Grundsætninger, som Nogle af hans halv democratiske Modstandere iblandt Oppositionspartiet har beskyldt ham for at være.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Om den til Civita=Vecchia afgangne Expedition haves endnu ingen synderlige Oplysninger. Der fortælles vel, at den er ankommen dertil og ingen Modstand har fundet, men om ogsaa der er gjort Landgang eller ikke, derom meldes Intet. Jfølge en Skrivelse fra Bologna har de franske Troppers Ankomst opvakt stor Røre i Landet og de, som havde taget meere eller mindre Deel i Oppositionen mod Paven, ilede fra alle Kanter enten til Ancona eller Civita=Vecchia, for at see Franskmændene, eller vel rettere for at søge Beskyttelse under deres Faner. Om Casimir Perier siges skjemteviis, at det nu lader til at blive ramme Alvor med hans Plan til en almindelig Afvæbning og at han, for at bevise dette, har gjort Begyndelsen med Christenhedens Overhoved.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Cholera. de Angre. den sig til 141, paa de Døde til 234. Bemeldte Dag angrebes 43, heldbredtes 28, døde 28 Personer. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Blandede Efterretninger. De arme Polakker leve adspredte i forskjellige Lande som Offere for deres Heltemod og Patriotisme; de blive i Tydskland og Frankrig modtagne med en Enthusiasme, som overstiger al Forestilling; Committeer til deres Understøttelse oprettes overalt, fra Nordamerica og selv fra Mexico ere Gaver til dem indkomne. Det skal meget bidrage, til at afholde de polske Officerer fra at vende tilbage til deres Land, at de skulle inden de erholde Pas dertil underskrive en Revers, hvori de skulle erklære sig for at have være Rebeller. Den tappre Dernicki er i Lemberg, omtrent 1100 Officerer foruden et stort Antal Gemene opholde sig i de østerrigske Stater, og blive understøttede af Regjeringen, meget godt behandlede, og man troer at de ville forblive der.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
I en Privatskrivelse fra Posen af 26de Februar, hedder, det. For nogle Dage siden kom jeg tilbage fra Varschau; men jeg er ikke istand til at skildre Dem de Følelser, der overvældede mig i denne Stad, som jeg havde kjendt i en ganske anden Skikkelse. Jeg var nu bleven ligesaa fremmed der, som om jeg havde været i Constantinopel; alle mine, Bekjendte vare uddøde; Universitetet var lukket, for rimeligviis aldrig mere at aabnes; Bibliotheket var indpakket, og skulde som det hed, sendes til Moskau. Jkke alene Cadetskolen i Kalisch, men ogsaa den polyttechniske Læreanstalt i Varschau, og overhovedet alle høiere Skoler, indtil 4de Classe, ere ophævede. Alle Ministerial=Rescripter udkomme i spaltede Sider, baade paa Russisk og paa Polsk, og i Normaalskolen, er det russiske Sprog indført, som Conditio sine qua non. Endeel af de Deputerede siddde endnu arresterede; man mener, at deres Sag vil blive foretaget efter Fyrst Paskevitsch's Tilbagekomst. De tilbageblevne polske Officere, leve her i den største Elendighed. De til Rusland sendte Generaler og Oberster skulle, efter Sigende, forblive 3 Aar paa de dem anviste Opholdsteder."
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
I det Norske Morgenblad stod nylig et Stykke under Overskrift: "Væk med Danerne", hvori Nordmændene faa mange Skjænd fordi de affectere den danske Betoning af Ordene og derved give Anledning til Frygt for at Danske med Tiden vil fortrænge de kraftige norske Toner ei allen fra Stæderne, men ogsaa fra Landet og fra Fjeldene. Som en Prøve paa dette Stykkes Aand uddrages deraf følgende Tirade: "Alt, endog Skjøger, skal sendes hertil fra Danmark, fornemmelig fra dets Hovedrede Kjøbenhavn. Hvad er dog dette for et skammeligt Væsen, Bliver hjemme hvor J. høre, kommer ikke hid og fordærver med Eder forhadte Moder, Sæder og Toner den hertil meere end til børligt let bevægelige Normand! Og J Norske, Qvinder og Mænd, hvem den egentlige og største Dadel for disse Udlændingers Jndflydelse paa Eder træffer, værer forsigtige, antager ikke deres Sæder, deres Luxus, deres Tungemaal - hæver dem ikke, optager dem ikke uprøvede i Eders Omgang. Mere hemmelig her, mere aabenbare i Hjemmet ville de hos vere over Eders taabelige Lettroenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Det ostindiske Huus i London har over Land modtaget den ubehagelige Efterretning, at Pesten, hidbragt fra den persiske Havbugt, var udbrudt i Bombay og rasede frygteligt der.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Af en fra det svenske Stats=Contoir indgiven Beretning om Forholdet med Forraad af Kornvarer, Jordfrugter og Foder i indeværende Aar viser sig i det summariske Resultat, at 9 af Rigets Lehn have Overskud deraf og kunne sælge til andre; 5 Lehn have, af egen Production, nogenlunde Beholdning deraf, hvorimod 10 Lehn behøve Kornvarer andensteds fra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Man hører dagligen klage over de Ulykker, skrives det fra Sverrig, som Svagheden af dette Aars Jis foraarsager Den 29de Januar sidstleden omkom derved 8 Personer i Ukna-Kirkesogn og Calmar Lehn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Til Stockholm er ankommen en Transport af 50 Rensdyr med deres Førere fra Lapland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Ved Grændsen af Litthauen skal leve en Olding: Demeter Grabowsky, 169 Aar. Caspar Hausers forrige Pleiefader, Pr. Daumer, har udgivet en Skildring over ham, efter fleeraarig Jagttagelse og ledsaget med skriftlige Afhandlinger af Hauser selv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
J den Flottbeckske Træskole ved Altona blomstrer i denne Tid den meget sjeldne Camillia reticullataForskjællige Maader at tælle paa. J Arithmetiken. 1 og 1 ere 2. I Kjerligheden: 1 og 1 ere 1. J Ægtestanden 1 og 1 ere 3.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Kjøbenhavn. Det er blevet Mode blandt Studenterne i Hovedstaden, naar de ville vise en eller anden en udmærket Hæder, da at bringe deres Lykønskninger ved Fakkelskin. Saaledes havde en Deel af dem, som studere Lægevidenskab og Botanik paa den almeenelskede Statsraad og Professor Hornemanns Fødselsdag, foranstaltet et Fakkeltog i den botaniske Have, som man med Rette kan kalde den ældle Oldings Hjem. De medbragte et Musikchor af Kastelsjægere og afsang en i Anledning af Dagen forfattet Sang af Prof. medic. O. Bang. De to Øvelseskibe, som skulle udrustes, ere bestemte at commanderes af Capitainerne C. Lütken og M. Lütken, og som Næstcommanderende nævnes Capitain-Lieutenanterne Findt og Paludan. Paa den ene skal Hs. Kongl. Høihed, Prinds Frederik agte at foretage en Lysttour. Den gamle og forfaldne Holmens Bro, lige for Holmens Kanal, skal nu flyttes noget til Siden, og opbygges ny efter en af Konducteur Kolbye forfattet Tegning; Navnet skal efter Forlydende ombyttes med et andet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Cand. med. J. G. Haugsted har forsvaret sin Dissertation for Doctorgraden. De ordinaire Oponenter vare Prof. O. Vang og Dr. Eschricht. Fra Auditoriet oponerede Cand. med. Sommer og Levy. Respondents var Cand. med. C.P. M. Hansen. Desertationerne indeholdt Beviis for, at Thymus ikke findes hos Fugle, Kryddyr eller Fisk, som de berømteste Anatomer have paastaaet uden at nogen har gjendrevet dem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
J Mandags døde Prof. Kuhlau, efter 8 Dages Sygeleie. Fædrenelandet beklager i ham Tabet af den genialeste Componist, men dette Tab er ei allene Fædrenelandets, det vil føles overalt hvor Musiken dyrkes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Maskeraden i Studenterforeningen forrige Mandag var rig paa sindrige og meersomme Masker. Blandt flere var en Person, som paa den ene Side var sort, paa den anden hvid og som foran paa Brystet bar følgende Placat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Magister Lindetop. Skjøndt jeg er sort som Kul, jeg veed dog let At give mig et Anstrøg af det Hvide, Den klare Aand vel gjennemskuer det, Dog Dumheden seer kun min lyse Side. Men medens englehvid for den jeg lyser, Jeg for mit Indres Sorthed selv dog gyser. Paa Ryggen hang Magisteren og Fanden, der broderlig række hinanden Haanden, med følgende Jndskrift: Magisteren. Saa slutte vi da nu en Forbundspagt, At jeg med Tryghed paa Din Hielp kan lide, Fanden: Vær rolig kun, Hvad skade kan vor Magt, Naar Du og jeg til samme Formaal stride En Visekjærling raabte gen ganske ny lystig og fornøielig Vise om den ugudelige Maskerade foruden Damer i Studenter foreningen, og en Anden: en splinterny og glædelig Vise om Danmarks Fryd og Glæde, i Anledning af den stænderiske Forfatning. Den ikke ubetydelige Jndtægt for denne Vise, der havde en rivende Afsætning, tilfaldt Committeen for moralsk fordærvede Personers Forbedring. Ved Bordet istemte hele Forsamlingen et begeistret, længe gjen tonende Vivat for Universitetets elskte Lærer, Etatsraad J.W. Hornemann, som saaledes paa sin Fødselsdag modt og en ny Yttring af Studenternes Hengivenhed og Kjærlighed. Theatrets Prydelse, Fru Heiberg, har i længere Tid været syg, et stort Savn for det skuespilbesøgende Publicum. Her i Staden oprettes for nærværende Tid et fransk dramatisk Selskab. Det er flere Aar siden man havde et.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Følgende sørgelige Tildragelse med en Søvngjængerske er for kort Tid siden passeret her. En ung Pige kommer om Natten isøvne ind til et sovende Mandfolk og vækker ham med det Udraab: "Staae op, der er Jldløs i Huset. Han reiser sig forskrækket, men efterat have bemærket Usandheden heraf og overbeviist sig om hendes Tilstand, lagde han sig igjen rolig til at sove. Hun kommer anden Gang med samme Udraab. Fortrædelig over ikke at have Nattero, lukker han nu Døren efter hende. Hun kommer tredie Gang, finder Døren lukket, gaaer en feil Vei, styrter ud af et Vindue og bliver skrækkeligen lemlæstet. Hun blev bragt ud paa Hospitalet, hvor man har Haab om hendes Bedring. Student Harmsen har nu ogsaa begyndt at omvende de ugudelige Amagere og at holde offentlige Prædikener paa Amager.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Strandtoldbetjent Jacob Langebeck er under 5te Dennes af denne Stads Magistrat, paa Grund af Lovens 3-17-1 erklæret umyndig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Kjøbenhavns Havnepriser, den 10de Marts. Holst. Hvede, 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 1 Mk. 8 s. Loll. Hvede, 6 Rbd. 4 Mk. - s. a 8 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Østers. Rug, 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, Lrad. Havre. 4 Rbd. - Mk. 2 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. Holst. Smør 64 Rbd. - Mk. - s. a 68 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Gjell. Ditto 52 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. 2 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 13de Marts. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 153 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 a 45 1/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90490 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8484 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1 i r. S. Ditto Ditto 107 3 a 10 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 89 499 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 64 L. St. Hamborg, den 13de Marts. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s., k. S. 13 Mk. 10 1/4 s. Madrid 46. Cadix 46. Lissabon 44 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 20, k. S. 35. Kjøbenhavn 214. Species 3/4 danno. Disconto - pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Odense, den 13de Marts. Hs. Exel. Hr. General=Lieutenant Ahlefelt-Laurvig, Greve til Langeland og Rixingen, Storkors a. er død den 7de dennes paa sit Slot Tranekjer, efter flere Aars Afkræftelse, i en Alder af omtrent 70 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Sangerne Annato og Perechini have her fuldkommen bekræftet den fordeelagtige Dom, hvormed deres Talent i fremmede Blade er vurderet. Man kan have hørt enkelte bedre Stemmer, men i en Række af Aar har man neppe hørt et saadant Ensemblee af Kunst, Aand og Begeistring i i Foredraget, saavel i den høiere, som i den komiske og burleske Stiil.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
J disse Dage bortryddes den nordlige og sidste Halvdeel af Nonnebanken i Hunderup Mark, søndenfor Byen, for at tjene til Opfyldning; den sydlige er allerede for flere Aar siden anvendt til samme Bestemmelse. Saaledes forsvinde efterhaanden Fortidsminderne, og endelig gaae vi selv bagefter, Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Til Forligelses=Commissair her i Byen blev med fleste Stemmer valgt Herr Kjøbmand Peter Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Det Kongelige danske Cancellie, som har antaget, at Agger Kirke ei længere kan blive staaende, har ved Resolution af 6te i d. M. befalet, at Gudstjenesten i bemeldte Kirke strax bør hæves, og Agger Sogns Menighed indtil videre henvises til Vestervig Kirke, saavel med Hensyn til Gudstjenesten, som de Dødes Begravelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Da Dampskibsfarten imellem Hamborg og England nu har taget sin Begyndelse, saa gjøres det corresponderende Publicum opmærksom paa, at Breve til England ville blive forsendte didhen med Dampskibet fra Hamborg, naar Afsenderne paa Brevenes Couverts have anmærket, at de ønskes forsendte med bemeldte Dampskib, og vil den udenrigske Porto, fra Hamborg af, blive at erlægge: for et enkelt Brev 19 s. for et Brev med en Vexel eller et Connossement 38 s., for et tredobbelt Brev 58 s., for hvert Lod 38 s., Alt i Rigsbankpenge S. M.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-17
Blandede Efterretninger. Den høieste Gevinst i den 1ste Klasse af det 85de Kgl. Klasse=Lotterie, 3000 Rbd., er tilfalden Lottoriets Kasse selv. Jngen af alle de Spillende synes vel at denne Gevinst er faldet i god Jord. Dernæst udkom fire Gevinster, hver paa 1000 Rbd., som kom til Pløen, Kbhvn., Nakskov og Aalborg; sidste faldt hos Hr. Bech. Ethvert Lod, paa hvilket et af de nedenstaaende udtrukne Bagtal befindes, faaer den laveste Gevinst eller 10 Rbd., forsaavidt det ikke findes anført iblandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster: 143. 170. 172. 177. 179. 188. 250.