JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Et fra Nantes til Lissabon ankommen Skib er bleven underkastet Qvarantaine, fordi det var visiteret af en algiersk Fregat. Capitainen har berettet, at to andre algierske Fregatter og to Chebequer vare passerede Strædet forat spærre Portugisernes, Hansestædernes og flere Magters Skibe Indgangen i Tajø. Noget fra Cadix ere allerede fike Skibe tagne af Algiererne.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
London, den 22de Juli. - Viceadmiral Sir Sidney Smith har erholdt følgende Skrivelse fra Hertugen af Angouleme.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Paris, den 6te Juni 1814. Min Herre! Jeg har havt den Fornøielse at modtage Deres Brev, som har rørt mig meget. Jeg glæder mig oprigtig med Dem over de lykkelige Begivenheder, som giengive Verden Fred og Lykke. Ingen maa tage mere levende Deel i denne Glæde end De; thi Jngen har bekjempet den almindelige Fiende med større Held og Stand, haftighed. Vi føle os meget lykkelige ved at De ikke er bleven et Offer derfor. Modtag Forsikkringen om den høie Agtelse og oprigtige Hengivenhed hvormed jeg er : Deres meget hengivne Ludvig Anton.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- Vore Blade indeholde endnu bestandig Efterretninger angaaende Napoleon siden hans Ophold paa Øen Elba. Han forærede Capitain Usher, som commanderende Fregatten Undaunte, 200 Flasker Viin, som var voxet paa Øen Elba. Hans utrættelige Virksomhed er som tilforn. Han staaer sædvanlig op Kl. 2 eller 3 om Morgenen, roser ved alle Leiligheder Engellænderne, især Lord Wellington. Efter at Napoleon har frasagt sig Tronen i Frankrig, hæve Stemmerne sig paa det meest levende i America mod Præsidenten Hr. Mad. dison, der har været en tro Tilhænger af den forrige franske Keiser. Man beskieftiger sig med Adresser for at udvirke Maddisons Afsættelse og Undersøgelse af hans Forhold.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
75 Transportskibe ere seilede fra Gibraltar til America med Tropper og Krigsfornødenheder. J Boston befrygtede man et Angreb fra Engellændernes Side. Bankens Penge vare sendte til det Jndre af Landet. - Admiral Sir J. Beresford, Broder til Lord Beresford, der befinder sig som Marschal i portugisisk Tieneste, afgaaer med Linieskidet Bombay paa 74 Kanoner til Brasilien, hvorfra han vil føre Prindsregenten tilbage til Portugal.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- Prindsesse Charlotte af Wallis giør oftere i Selskab med General Garth Spadserctoure tilhest. Hun fik idag et Besøg af Dronningen og af Prindsesserne, hendes Tanter. - Tre Spaniere: Commerante, Lopez og Cabrera, den sidste bekiendt som Forfatter til et periodisk Skrivt, som have talt meget fri imod den nærværende Regiering i Spanien og derpaa ere flygtede til Gibraltar, ere udleverde af den engelske Gouverneur og derpaa kastede i Fængsel af Spanierne i Cadix. Vore Blade giøre bittre bemærkninger over denne Udlevering af Personer, som have søgt Fristed paa engelsk Gibet.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- Næste Onsdag skal den store Fest finde Sted, hvorved det nærværende Kongehuses hundredaarige Regiering skal høitideligholdes.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- Med Paqvetbaaden Francis Freeling, som den 18de indløb i Falmouth fra Bordeaux, har man erholdt den Efterretning, at tre americanske Kapere ere indløbne i Rochelle for at repareres.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Paa Lloyds Kaffehuus blev idag meldt, at den americanske Chaloupe Wasp, som for kort Tid siden tog den brittiske Slup Reinderved Orient, ogsaa er indløben i Orient for at forbedres. Man spørger her, om dette kan forenes med Fredstractaten; men trivlet ikke paa, at denne Begunstigelse af fiendtlige Kapere, naar Forestilling til den franske Regiering er gjort, vil ophøre.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Den franske Gesandt Hr. Serrurier har tilkiendegivet den americanske Regiering det venskabeligste Sindelag paa Ludvig den 18des Vegne.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- Det vil endnu vare længe, sige vore Blade, førend Frankrig, vil kunne finde sig i sin nye Stilling, saavel i det Jndre som med Hensyn til Udlandet. Fra en Torturseng til et Rosenleie vilde være en skiøn Overgang; men samme vilde ikke forskaffe nogen umiddelba Ro. Naar Storme have længe oprørt Havet, kan Stilhed og Rolighed dog ikke strax vende tilbage, om endogsaa Himmelen bliver klarere. De uvilkaarlige Bevægelser kunne først efterhaanden aftage.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Parlementsefterretninger. Forhandlinger i Underhuset.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Lord Chrington gjorde Forslag til en Adresse for at bevirke Lord Cochrane fritaget for at staae i Gabestokken. Han fik Leilighed til at ligne Dommens Strenghed mod Lord Cochrane med samme Rets Kiendelse over en ædel Marqvis (Slige) som, efter at han var bleven overbeviist om at have forledet Matroser til at desertere fra Hs. Majestæts Skibe, en Forbrydelse, der vistnok var ligesaa stor, blev dømt til 4 Maaneders Fængselsstraf og en Mulkt af 5000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Lord Castlereagh. "Man har anvendt Alt forat lede Publicum vild eller blænde det, og fremstillet Lord Cochranes Forbrydelse som en blot Politesse. Det glæder mig, at brittiske Undersaatters Foretagende forat spille nogle enkelte Jndvidner Penge i Lommen, er bleven erkiendt for en alvorlig Forbrydelse. Jeg vil ikke undersøge om Gabestokken var en passende Straf, men denne Straf er ved Landsloven bestemt for vanarende Forseelser, og Dommerne vare desaarsag pligtige at erkiende den, forat opretholde Moralitet, og sikkre Hs. Majestæts Undersaatter for Bedrag og æreløse Paafund. Jmidlertid maa jeg tilkiendegive Huset, at Kronen har fritaget Lord Cochran- og de andre Medskyldige for Gabestokken. Dog er dette ikke skee fordi man nærer mindste Tvivl om de dømtes Brøde, eller om Dem mens fuldkomne Retfærdighed. Kronen har blot taget denne Forbrydelses Sieldenhed i Betragtning, og fritaget dem for Gabestokken, da den tænker, at Tildragelsen endog foruden dette vil tiene til tilstrækkelig Advarsel.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- Skatkammercantsleren foreslog den 20de d. Bevilgningen af en Credit paa tre Millioner. Hr. Whitbread. "Overordentlige Omstændigheder fordrede i forrige Aar en Credit af fom Millioner. Aaret iforveien, et Krigsaar, behøvede man kun tre Millioner. Hvortil en saa overordentlig Credit i denne Fredstid, Er maaskee Krigen med America saa vigtig og vidtudseende, Jeg hører at 10,000 Mand engelske Tropper befinde sig i Nederlandene, og at de skulle stilles under Arveprindsen af Oraniens Commando. Hvorfor fratager man da Lord Lynedoch Commandoen, Paa det Sted synes dog ingen pludselig Bekostning nødvendig. Skatkammercantsleren svarede: "Creditens Størrelse maa tilskrives de europæiske Gienstande og ikke America. Adskillige Deele af Europa ere ikke i Rolighed endnu. Vi have en Armee i Nederlandene forat understøtte vore gamle Allierede, og jeg indseer ikke hvorledes man kan misbillige Valget af en Feltherre, som har erholdt sin borgerlige Opdragelse her, og sin militaire i den engelske Armee. Vi have endnu Subsidter at betale. Ifølge Tractaten til Chaumønt har Rusland endnu Fordring paa Subsidier for 9 Maaneder og Preussen, for 7. Dette udgiør alene tre Millioner. Dertil komme vore Forholde med Spanien og Portugal. Commissairer ere udnævnte til at underhandle med de americanske Commissairer i Gen.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Lord Castlereagh. "Foruden det at Subsidierne vedvare er den i Conventionen til Chaumont en Artikel, der erklærer den umiddelbare Tilstand efter Freden for en saadan, der vil giøre Beværnelse og Forsigtighed nødvendige indtil Alt endelig er afgjort. Jeg skal siden forelægge Huset denne Convention. Hr. Whitbread. "Huset burde underrettes om det egentlige Jndhold af omtalte Convention, forat man kunde see hvad Aand det besiælede de Allierede Magter. Jeg haaber at Delings- og Udvidelsesaanden ikke vil yttre sig paa Kongressen, at man vil gjenoprette et forhenværende Kongerige og ligeledes redde Norge. Jeg har hørt, at man vil tage preussiske Tropper i Sold, forat sende dem til America.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Lord Castlereagh. Den ærede Repræsentant er ganske urigtig underrettet i sidste Punkt, istedetfor at tage fremmede Tropper i Sold have vi ladet engelske Tropper blive tilbage paa Fastlandet. Det er ikke mueligt at meddele Conventionen til Chaumont heel, da den ikke er ratificeret endnu.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Uagtet Freden med Frankrig lykkeligen er bleven undertegnet, saa kunne vi dog ikke strax blive befriede for alle de Byrder, som Krigen fører med sig. Jøvrigt frembyder Europas nærværende Tilstand ikke den mindste Grund til Frygt. Jeg er overbeviist om, at de samme ophøiede og udmærkede Grundsætninger, som have ledet de allierede Magter den hele store Kamp igiennem, ogsaa ville her skee paa den forestaaende Kongres i Wien, og at ved sammes Slutning, intet vil være forefaldet, som jo vil svare til Begyndelsen, eller som paa mindste Maade kunde fordunke det Hele. Angaaende Strilten, Polen, Norge a. indlod Lord Castlereagh sig ikke i nogen videre Forklaring.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Mayn, den 24de Juli. Det Rygte at Genua skulde vedblive at være en fri Stad, men derimod miste alt sit Territorium, synes endnu at mangle Troværdighed, - De preussiske Tropper forlade Belgien.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Den 27de Juli. Prindsen af Monco har ifølge Freden til Paris af 30te Mai d. A. taget sit Fyrstendomme i Besiddelse under Navn af Honorius den 4de.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Frankfurt, den 27de Juli. Jfølge Privatefterretninger skal Congressen i Wien samles førend man havde ventet, nemlig enten i Begyndelsen eller i Midten af September Maaned.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- General Rapp, forhenværende fransk Gouverneur i Danziger kommen herigiennem paa sin Tilbagereise til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Brüssel, den 24de Juli. Jforgaars ankom Arveprindsen af Oranien, som nu er Generallieutenant i engelsk Tieneste hertil, forat overtage Commandoen over alle Tropperne i Belgien.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Jstedetfor den hidtilværende preussiske Commandant, Baron v. Katte, har den engelske Oberst Johns faaet Commanden i Staden, Brussel.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Man tvivler nu ikke meere paa at vort Land jo indtil videre vil forblive i engelsk Besiddelse, og saaledes danne en stærk Formuur for Holland.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Wien, den 23de Juli. Man forsikkrer, at Fyrsten af Metternich med det første skal tillægges Titel af Hof= og Statscantsler, hvilken Titel ingen Minister for de udenlandske Anliggender har ført siden Fyrst Krunitzes Tid.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
- J Schweiz finde endnu Uroligheder Sted. J Canton Ber og flere Cantoner ruster man sig. viist ham den Naade at fritage ham for videre Militairtieneste, for i Ro at tilbringe den korte Deel af hans Levetid han endnu har tilbage.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Steckholm, den 20de Juli. Deres Majestæter Kongen og Dronningen ere afreiste til den vestlige Deel af Riget. Da Kronprindsen ogsaa opholder sig fiern fra Hovedstaden ved Armeen, saa har Hs. Majestæt befalet at Statsraad og Justitsminister Gyllenborg, Rigsherre og Statsraad Rosenblad, Rigsherre Flemming og Vicecantsler Lagebring midlertidig skulle u bestyre Regieringsforretningerne.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Udtog af en Skrivelse fra Strømstad, den 28de Juli. Generaladmiral Baron v. Pukke har indberettet, at han den 26de i d. om Formiddagen Klokken 11 gik under Seil med heele Flaaden, forat angribe den fiendtlige Flotille som laae ved Hvalløerne. Fienden viste sig i Slaglinie; udentvivl forat ricognoscere vor Styrke. Afvexlende Vinde eller Modvind, indtræffende Havblik og især den i disse Farvande yderst stærke Strøm gjorde det umueligt for vore Skide at nærme sig, og nødte dem til at gaae til Ankers. Om Natten trak de fiendtlige Kanoneerchalouper sig tilbage til Øhavet mellem Hvaløerne og Frederiksstad. Havde de ikke kunne løbe ind i denne en Havn, havde de sandsynligviis trukket sig til den anden Side af Bugten mellem Tønsberg og Frederiksværn, hvor man da ufortøvet vilde have angrebet dem. Saaledes har Nordmændenes første Militairoperation bestaaet i at forlade uden Slag en Stilling, som de troede uindtagelig indtil de et fik vor Flaade at see, og som Landet ansaae for Norges Palladium. Denne Flugt vil upaatvivlelig virke kraftig paa den offentlige Stemning. Den Aand, som besjæler Officererne og Mandskabet paa vor Flaade, er saaledes, at jeg ikke tvivler paa vor Seier jo vilde være blevet fuldkommen dersom Fienden havde gjort Modstand. Vore Tropper under Generalmajor Grev Gustav v. Mørners Commando besætte Hvalløerne, Nøglen til Christianias Bugt. Oberste Hay har iværksat sin Landing paa Nord=Sands. Oberst Skjöldebrander gaaet i Land paa Syd=Sands, Major Hay paa Herføren. Fienden har efterlade mange Effecter og kastet adskillige Kanoner i Sørn. Jndbyggerne vise sig fornøiede og lykkelige ved at see deres Lidelser endte. De anklage de Rige og Mægtige som Aarsagen til de Ulykker, der true deres Fædreneland. Kragerø, som ligger ved Jndløbet til Frederikstads Havn, skal angribes imorgen. Jmidlertid forbliver den fiendtlige Flotille uvirksom indtil den vil blive taget og brændt.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Dagsbefaling. Kronprindsen bringer Armeen i Erindring, at idet de Svenske kiæmpe mod Oprørere og Fremmede, som ikkuns ville Norges Ulykke, føre de ikke Krig imod Nordmændene. Armeen skylder dem Veivillie og Beskyttelse. Deres Eiendomme ere satte under dens Redeligheds og gode Mandstugte Værn. Dirisionsgeneralerne ere ansvarlige for Overtrædelse af denne befaling, en Overtrædelse, der vilde stride ligesaameget mod det svenske Navns Værdighed, som imod de Grundsætninger, der til alle Tider have hædret vore Soldater. Enhver Reqvisition af Qvæg og Levnetsmidler i de Provindser hvis Jndbyggere opfylde deres Pligt, skal betales med rede Penge, hvilket ikke skal finde Sted i de Districter, som, ved at staae Urostifterne bi, giøre sig skyldige i Opsættighed mod deres lovmæssige Souverain.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Posen, den 22de Juli. J adskillige Dage hare vi havt uafladelige Giennemmarscher af russiske Tropper af Grev Wittgensteins Corps. Hs. Excellence ankom selv hertil igaar, og blev imodtaget saaledes som en saa berømt Feltherre fortiener.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Moskau, den 8de Juli. Denne Hovedstad begynder nu at hæve sig af sin Aske skiønnere end nogensinde før. Gaderne blive anlagte regelmæssig, og Husene byggede bedre end forhen. En Mængde Kiøbmænd, Manufacturister og Kunstnere ere allerede ankomne hertil. Endnu i indeværende Aar haabe vi at faae den Lykke at see vor Monark. Ved en pragtfuld Fest, som nylig blev givet her til hans Ære, var ogsaa vor Generalgouverueur, Grev v. Rostopschin, tilstæde.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Blandede Efterretninger. General Wandamme er paa sin Tilbagereise til Frankrig bleven insulteret af Folket i Riga. Da han ogsaa i Tydskland venter en lignende Behandling saa har han leiet sig et Skib i Memel for 3000 Franker og fortsætter nu sin Reise tilsøes.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
I Charleston er den 16de Juli det første americanske Linieskib, the Independence paa 72 Kanoner, løbet af Stabelen i en Mængde Tilskueres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Egnene omkring Troyes og Montmirail i Champagne hiemsøges endnu paa flere Miles Strækning af en ondartet Feber, og det i den Grad, at man har fundet det nødvendigt at opreise sorte Faner paa Landeveiene forat advare Reisende.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Den 12te Juli døde i Var sur=Ornain i Frankrig Nicolaus Ondinot, Fader til Marchallen af samme Navn, i sin Alders 84de Aar.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Den 20 Juni døde den tyrkiske Sultans Datter, Prindsesse EmineSultane, som blev født den 30te August f. A. Ligeledes har Døden derøvet Sultanen den anden af hans Favoritinder.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Kiøbenhavns Vexelcours, den 5te August. Hamburg, 666 2/3 Procent. L. S. - 5703. - K. S. Amsterdam, 5334. - L. S. London, 25 1/2 R. s. L. S. Species, 575.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Kiøbenhavn, den 5te August. Det franske Consulat i Danmark er autoriseret til at underrette de Handlende om, at Vare, som udklareres til Frankrig, herefter ikke have nødig at medgives Oprindelsescertificat, og at de franske Douaner ikke længer fordre samme. Jøvrigt er der ved denne Forholdsregel intet forandret i de Forbud, som følge af Loven af 10de Brumaire Aar 5 (1ste November 1797), og som Consulatet finder nødvendigt herved atter at bringe de Handlende i Erindring.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Bemeldte Lov forbyder Jndførsel i Frankrig af hosføiede Vare fra Udlandet: I. Alleslags Bomuldstøiler, alle Stoffer eller Klædesorter af Uld, Bomuld og Silke, eller Blandinger af disse Materier; alleflage Piquets, Bomuldstøier, Nankiner og Mousseliner, Uld, Bomuld og spundet Silke, de saakaldte engelske Tapetserier. 2. Alleslags strikket, enkelt eller blandet Huearbeide af Bomuld eller Uld. 3. Knapper af alle Slags. 4. Alleslags Jernplader, fine Jssenkramvare, Knivsmedarbeide, indlagt Arbeide, Uhrmagerarbeide og andre Arbeider i Jern, Staal, Tin, Kobber, Messing, støbte Metaller, Jernblik, forrinnet Blik eller andre polerede eller upolerede Metaller, enten enkelte eller af Composition. 5. Garvet, barket eller tilberedt Læder, forarbeidet eller uforarbeidet; Vogne med eller uden Seletøi, Hestetøi og alleslegs Sadelmagerarbeider. 6. Baand, Hatte, Gazer og Shawler bekiendte under Navn af engelske. 7. Alleslags Skind til Handsker, Beenklæder, Trøier, og samme Vare fabriqverede.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
8. Alleslags Glas og Krystal undtagen Brille- og Uhrglas9. Raffineret Sukker, enten i Topper eller som Puddersukker. 10. Alleslags Fajance eller Pottemagerarbeide, bekiendt under Navn af Pibeleer eller engelsk Steentøi.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Torsdagen den 4de August Kl. 12 helligholdt det Kiøbenhavnske Universitet en Sørgefest til Hs. Durchlauchtigheds, Hertugen af 3 Slesvig=Sønderborg, Frederik Christians Minde, hvortil Professor Thorlacius havde indbudet ved et Program, der i askiepiadiske Vers skildrede den ædle Fyrstes Karakter og Fortienester. Høitideligheden holdtes i Trinitatis Kirke. De Jndbudne forsamledes hos Statsraad 2, Bugge, for derfra tilligemed Professorerne at begive sig til Kirken. Saasnart den talrige Procession, bestaaende af Statsministre, de fornemste Embedsmænd fra Kollegierne, foruden en Mængde andVidenskabsyndere, var kommen ind i Kirken, begyndte Sørgemusikken.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
En Kantate, forfattet af Professor Øehlenschlæger tilligemed den dertil hørende Jnstrumentalmusik, udførtes saare skiønt af akademiske Borgere. Da den første Deel af Kantaten var afsiunget, fremtraadte Universitetets Rector, Professor P. C. Müller, paa et med Sort beet hænge Katheder, og udviklede for den store Forsamling, hvor meget i, Gavn Hertugen havde virket for Universitetet og de lærde Skoler, med hvilken videnskabelig Dannelse dette var bleven muligt, og hvorledes denne havde afpræget sig i hans Livs øvrige Forhold. Efter Talen blev Kantatens sidste Deel afsiunget.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Ved allerhøieste Resolution af 12te Juli 1814 ere det under Rentekammeret værende Revisions-Contoir for uafgjorte samt Delinqvent og Broepenge=Regnskabssager, og det ligeledes under Kammeret henhørende Contoir for de Embedsmænd beneficerede eller offentlige Stiftelser tilhørende Jordegodsers Afhændelse, fra næste Aars Begyn i delse aldeles ophævede, og de under det ophævede 2det nordenfieldske de Contoir under Rentekammeret hidtil henlagte islandske, færveske og og grønlandske Søger saavelsom de under det ovenanførte ophævede Re at visions-Contoir hørende bornholmske Sager, med videre, henlagte under et Contoir, som under Navn af det islandske og bornholmske Contoir, ligeledes fra næste Aars Begyndelse indrettes under Rentekammeret, samt de danske Sager, angaaende de Embedsmænd benisterede eller offentlige Stiftelser tilhørende Jordegodsers Afhændelse fra samme Tid af henlagte under Rentekammerets Landvæsens-Contoiret en efter ethverts Distrikt. Den under 8de Januar d. A. til Commiteesedlernes Udstædelse og Tilintergiørelse udnævnte Grosserer-Societets Committer og Tilforordnede af det Kongelige Finants=Collegium, bekiendtgiør herved til 1, behagelig Underretning : at den, af de inddragne Committer=Sedler den de 4de hujus, i Overværelse af 3de af Committeen Udnævnte, den fra Finants Collegiet Tilforordnede, samt Rigsbankens Administratoret. ses og Revisorer, offentlig har forbrændt og tilintetgjort 500,000 Rigs en bankdaler Navne=Værdie, som derved ere satte ud af videre Omløb, Grosserer-Societetets Committee, den 5te August 1814. J. Prætorius. Joh. Schartau. J. Agier. J. F. Zinn. J. Fred. de Coninch. P. Friis.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Den 12te Juli er hidtilværende Renteskriver for det nu ophævede 2det nordenfieldske Contoir, Kammerraad F. Woldum, ansat som Renteskriver; Fuldmægtig i Revisions Contoiret for uafgjorte samt Delinqvent og Bropenge Regnskabssager H. S. Carstensen, og Fuldmægtig i det ophævede 1ste søndenfieldske Contoir, B. Thorsteinsen, som Fuldmægtige, og Copisterne i fornævnte 2det nordenfieldske Contoir C. F. W. Høngaard og T. J. Bentzen, som Copister, samtlige fra næste Aars Begyndelse i det fra den Tid af oprettede islandske og boenholmske Contoir; Copiist i Kammerets siellandske og fyenske Landvæsens-Contoir, C. Cathala, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Tieneste; Copiist i Kammerets danske Cancellie L. C. Kierby, efter Ansøgning i Anledning af hans Ansættelse som Revisor ved Rigsbanken, i Naade entlediget fra sin Copiist, Tieneste; Efterskrevne ere ansatte som Copiister i følgende Contoirer, nemlig: Copiist i det ophævede 1ste søndenfieldske Contoir M. C. S. Eller i det 1ste siellandske Renteskriver-Contoir; Copiist i det ophævede 2det søndenfieldske Contoir P. N. Müller i det siellandske og fyenske Landvæsens-Contoir, Kopiist i det ophævede 1ste norden fieldske Comptoir J. C. C. Hjort i det danske og slesvig helsteenske Forst-Contoir, J. Thomsen i Bygnings=Comptoiret ; Exam. juris J. H. Schmidt i Kammerets danske Cancellie; Exam. juris M. H. Tvede i det 2det jydske Renteskriver-Comptoir, Exam. jurts H. Sørensen i det fyenske og lollandske Renteskriver-Comptoir; Cand. juris B. Bentsen og Cand. jurts P. Povelsen i det jydske og lollandske Landvæsens Comptoir, og Cand. juris T. Rothe i Kammerets danske Cancellie; den 23de Juli er Premierlieutenant og Landmaaler Grev G. W. Sponneck udnævnt til Først= og Jagtjunker; Forvalter ved Sorøe Academies Godses nordre District, Dannebrogsmand C. Rieper, til virkelig Kammer=Assessor; Sysselmand for Strande Syssel J. Johnsen, til Sysselmand for Hunevands Syssel i Islands nordre Amt; Birkedommer Knudstrup, efter sit Ønske, tilladt at udtrædet af Tiende-Commissionen for Gerslev, Hvetboe og Øster Hanherred, under Hiøring Amt, og Proprietair Sommer til Kiettrupgaard udnævnt til Medlem af bemeldte Commission.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Under det slesvigholsteenske Cancellie: Den 22de Juli er Kammerraad Ludvig Giesecke i Glücksburg udnævnt til Etatsraad; den 23de f. M. Doctor Testen i Berlin til overordentlig Professor i Theologie og Philosophie ved Universitetet i Kiel, og den 24de f. M. Candidat i Theologien og Lærer ved Artillericcadetinstitutet i Kiøbenhavn, Henning Christopher Gottsche, til Lector i det danske Sprog og den danske Litteratur ved bemeldte Universitet.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Børs Auction. Den 2den August blev Tialskibet Wilhelmine ved 3die Auction solgt til Grosserer M. Fonnesbech junior for 3030 Rbdlr. N. V.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Kiøbenhavns Torvepriser, den 5te August. Rug, Td. 15 Rbdlr. 2 Mk. a 16 Rbdlr. 2 Mk. Hvede, Td. 18 Rbdlr. a 19 Rbdlr. 2 Mk. Byg, Td. 7 Rbdlr. 2 Mk. a 7 Rbdlr. 4 Mk. Havre, Td. 5 Rbdlr. 4 Mk. a 6 Rbdlr. 3 Mk. Ærter, Td. 15 a 16 Rbdlr. 4 Mk. Røget Flesk, Lpd. 9 Rbdlr. 2 Mk. a 10 Rbdlr. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. a 6 Rbdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Ved Tallotteriers 874 Wandsbeks Trækning i Altona udkom: No. 36. 82. 42. 78. 33.
Berlingske Tidende, 1814-08-05
Alsvigte 30te Julii behagede det Alverren fra dette Timelige at bortkalde i min gamle retskafne Møder Enken Mad. Cicilia Høyer, i en Alder af 76 Aar og nogle Dage; dette bekiendtgiøres sørgeligst fraværende Familie og Venner. Strørbye, den 2den August 1814. J. B. Høyer.