JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Den 30te Juni d. A. dræbte en Fisker i Opstotæt ved Strandbredden en Fisk, som ingen kiendte, 35 Tommer lang og 52 Pd. vægtig. Den er beskreven meget vidtløftig i de Kristianiske Aviser, og menes at være en fra sydligere Lande fordreven ZeusLung Dansk: Stor Laxestør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Til Cette er i Aar kun ankommen en Ladning dansk Klipfisk, da den dog der sikkert vilde faae godt Afsætning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Søndagen den 20de Octbr. opkom en hæftig Jld hos en af Karrebeks Udflytterbønder ved Navn Jacob Larsen, som ødelagte i en kort Tid det meste denne stræbsomme Familie med stor Møje havde samlet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Den 28de ankom en Svensk Coureer, fra Helsingøer, som strax gik videre til Kiøge, formodentlig for over Lolland, Strædet og Holsten at gaae til Lauenburg. Vandet, der i disse Dage var steget meget hø omkring Kiøbenhavn, har paa Gammelholm bortskyllet noget Tømmer og nogle Tømmermandekister. Der gives nu Dage, paa hvilke der gaae lige saa mange Skibe giennem den Holsteenske Canal, som giennem Sundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
J Hamborgske Aviser læses følgende forblommede Bekiendtgiørelse: Til min Ven Nelson i H. Jeg har ikke meere fundet min Familie, gaaer til Lübeck, indskiber mig der, og følger min Familie. Hippeldanz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Avertissements. Da ryggesløse Børn og Lærredrænge især de som søger Fabrikerne, forsamler sig bag min Gaard og ere saa skammelige ei allene at overkaste dens Vægge med Skarn, men endog slaaer Tagstenene nu, giør Støi og Allarm paa m. Port; saa paa det slige Uordner kan blive hemmet, tilkiendegives de Forældre der haver Børn som heri maatte have Deel, at jeg lader dem anholde og straffe efter Politie=Anordningerne. Fridericia, den 31te Octbr. 1806. Bülow. Nylig forladt Pressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Grønlandsfarerne i Aaret 1777. En fædrene landsk Tildragelse, samlet og udgivet af Lorenz Hanssen, Rektor ved Skolen i Ribe, Samme haves hos Bogbinder Melbye i Kolding, i Ribe hos Udgiveren selv, og herpaa Adresse Contoiret, paa Trykp. for 4 Mk. og paa Skrivp. for 5 Mk. Exemplaret. Subskribenterne faae deres for den i Planen belovede Priis, 4 s. Arket Trykp. og for Kobberet 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
En Gaard, i en af Fyens smukkeste Egne, med circa 220 Tdr. Land, frie Hovedgaards=Taxt, hvoraf 31 Tdr. med Over- og Underskov begroet, foruden god Tørvegrund, er underhaanden tilfals, og kan tiltrædes til Majdag 1807. De tre fjerdedeele af Kjøbe=Summen kan i 10 og flere Aar blive staaende uopsagt om Kjøberen det forlanger. Til Gaarden kan græsses og foeres 12 Bester og 40 Køer, foruden Faar og Ungevæg der og faa Aar endog kan formeres. Anviisningen gives af Justitsraad Hansen paa Bramstrup pr. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilling af 18de og M., der læses til vedkommende Under= og Overretter, indkaldes herved sub pæna præclusi et perpetui silentii, 3de Gange i Rad, med Aar og Dags Varsel, alle de som maatte have noget Krav i Stervboet efter Skipper Morten Sørensen Spelmann, her at Fanøe under Ribe Amt, der i denne Sommer af en Storteser paa Elven uden for Cuxhavn er kastet overborde fra fiiførende Skib Stat Flendsborg og druknet dermed at fremkomme og for mig som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb lovlig at bevise. Hans Dibitorer, ville og imidlertid betale deres Skyld. Fanøe pr. Ribe, den 27de Octbr. 1826. A. Norup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Kongelig Birkedommer og Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilling af 18de d. M., der klæses til vedkommende Under- og Overretter, indkaldes herved sub pema præclusi et perpetui silentii, 3de Gange i Rad, med Aar og Dags Varsel, alle de som maatte have noget Krav i Stervboet efter Skipper Mathias Lauridssen, her af Fande under Ribe Amt, der i Efteraaret 1804 paa en Søereise fra Norge efter Middelhavet med sit førende og her hiemmehørende Skonnert=Skib. De Fire Sødskende, skal være tota forliist og borte, dermed at fremkomme og for mig som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb lovlig at bevise. Hans Debitorer ville og imidlertid betale deres Skyld. Fanøe pr. Ribe, den 27de Octbr. 1806. A. Nørup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
J Følge Kongelig, allernaadigste Bevilling af 18de d. M., der læses til vedkommende Under og Overretter, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, 3de Gange i Rad, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget Krav i Stervboet efter Skipper Mikkel Jørgensen. Fisker af Sønderhoe paa Fanøe under Ribes Amt, der den 20de f. M. fra sit eiende og førende Evertfartoir. De Frue Chatharina paa Eiderstrømmen ulykkelig er falden overborde og druknet, dermed at fremkomme, og for mig, som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb, lovlig at bevise. Hans Debitorer ville og imidlertid betale deres Skyld. Fanøe pr. Ribe, den 27de October 1806. A. Norup, Kongelig Birkedommer og Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilling af 18de de M. der læses til vedkommende Under og Overetter, indkaldes herved sub pæna præclusi et perpetui silentii, 3de Gange i Rad, med Aar og Dags Varsel, alle de som maatte have noget Krav i Stervboet efter Skipper Peder Jessen Bouberg, her af Fanøe under Ribe Amt, der i dette Foraar med sit førende og her hiemmehørende Skib, Dorthea Margaretha, paa en Søereise fra Altona efter Hierting, skal være total forlust og borte, dermed at fremkomme, og for mig som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb lovlig at bevise. Hans Dibitorer ville og imidlertid betale deres Skyld. Fanøe pr. Ribe, den 27de Octbr. 1806. A Nørup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Kongelig Birkedommer og Skifteforvalter. Efter Hr. Kiøbmand Gieding i Middelfart, hans Begjæring, bliver den ham tilhørende, og ved GudsøLand staaende Galease, med Raar, Spil og staaende Redskaber, stillet til offentlig Auktion paa Fridericia Raadhuus, næstkommende Torsdag den 13de d. M. om Formiddagen Kl. 9 og om nogenlunde antageligt Bud skeer, til Hombydende bortsolgt, hvor Lysthavende altsaa ville møde. Fridericia, den 7de Novbr. 1806. Buhl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Krigsskuepladsen i Tydskland. Al den Modstand uagtet, som General Blücher gjorde til sidste Øjeblik, have Franzoserne dog ogsaa allerede faaet Bugt med dette Preussiske Armeekorps. Det Lybekske Slag den 6te d. har været et af de blodigste i Krigen. J en Tid af 2 Timer vare 3 af Storarmeens Korps her forenede. Det, som kommanderes af Marskal Ponto Corv(Bernardotte) var det første, som rykkede ind, ved at trænge over Traveflodens høire Bred. Underveis havde dette Korps slaget et 1500 Md. stærk Preussisk Detaschement, som eskorterede den Preussiske Armees hele Bagage, der bestod af 300 Vogne, og blev med alle Mand taget. Ogsaa 1500 Svenskere, hvoraf 2 Eskadroner Dragonere, blev gjort til Fanger. Til samme Tid blev Staden angrebet, Portene forceret og Bastionerne og Voldene indtagne. Gravene laae fulde af Døde og Fægtningen vedvarede i Gaderne, især Mühlengaden op til Klingenberg, hvor GeneralNatzmer endelig strakte Gevær, efterat han ved sin Modstand havde skaffet General Blücher et Forspring af nogle Timer. Franzoserne fik her 15 Faner, 32 Kanoner, og 4000 Fanger, hvoriblant 150 Officerer. Midlertid forfulgtes Resten af Preusserne over Schwar. tau henimod Travemünde, og først den 7de beqvemmede Blücher sig til Kapitulation, som blev underskrevet i Landsbyen Ratkau, efterat hans Korps, der endnu bestod af 33 Batailloner og 54 Eskadroner, var, som det hedder, bleven trængt ud i en stor Mose. Krigskassen, med alle Vaaben, Heste, Kanoner og Munition med 16000 Krigsfanger faldt her atter i Franzosernes Hænder. Det tillodes Officererne at beholde deres Vaaben, Heste og Bagage. Blücher selv ventedes den 9de til Hamborg. Adskillige Preussiske Detaschementer af Blüchers Korps havde endnu gjort et Forsøg paa at trække sig til Elben, for at komme over til det Hannoverske; men den franske Major Ameil, som var detascheret med 80 Jægere, for at lagttage den Blücherske Armees venstre Fløi, forfulgte disse i enkelte Hobe til Zollenspeicher ved Vierlandene, ja endog lige til Hamborgs Porte, og skal i 2 Dage paa denne Maade have opfanget 600 Md., hvoriblant var 500 Husarer med Heste. Den 9de bivonaqverte hans saarede og trætte Mandskab i en Landsbye for Hamborg, og benyttede Roligheden til at sælge de Preussiske Heste og andet Bytte. Samme Dag afgik de igjen, for at støde til Storhertugen af Bergs Armee, som selv allerede er reist tilbage over Schwerin til Berlin. Al den Ængstelse - skrives fra Hamborg - hvori vi have svævet i nogle Dage og hvorfor vore Porte har været spærrede, er nu forsvunden. J Hanau var tilsagt et Lazareth for de blesserede Franzoser og Preusser, men som nu ogsaa henlægges andre Stæder, og vi blive forskaanede for enhver Krigsbyrde. Midlertid har Krigseiret, som saa pludselig trak sammen i hine Egne, i Forhold til dets korte Varighed efterladt sørgelige Spoer og endeel Byer i det Lauenburgske og Mecklenburgske have liidt meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Fra Hannoversk Münden ere Franzoserne strax marscherede viderefrem til Göttingen og ventedes snart til Staden Hannover, hvor Kommunicationen med Hameln og Nienburg endnu var aaben den 7de d. Høistiftet Fulda er ogsaa, ligesom det Hessiske, den 27 f. M. forud bleven besat af den fremrykkende Mortier, som her kuns har ladet blive en Pladskommandant og nogle Gens d'Armes, efterat Krigsfolket var bleven afvæbnet, Kasserne forseglede og Civiløvrighederne provisorisk taget i Eed i den franske Regjerings Navn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Det var den 1ste d. at Franzoserne droge ind i Cassel. Foruden den Side 585 meddeelte Proclamation, overgav den franske Charge d'Affaires St. Genest Aftenen før imellem Kl. 11 og 12 Kurfyrsten en Note, hvori han strax forlangte Reisepas, efterat have anført: at Keiser Napoleon er fuldkommen underrettet om det Hessen Casselske Hofs Deeltagelse i den Preussiske Kalition; at det istedetfor at svare paa den franske Erklæring, om at ansee enhver Væbning som fjendtlig, havde ladet sin Minister kalde tilbage fra Paris, at dengang de Preussiske Tropper vare indrykkede i Cassel, bleve de optagne med største Glæde af Arveprindsen, General i Preussisk Tjeneste; at disse Tropper egentlig gik ind i de Hessiske Stater, for at angribe de franske Armeer ved Frankfurt, at den franske Krigsplan strax derpaa nødsagede de Preussiske Generaler til at trække hine Detaschementer tilbage, for at koncentrere dem ved Weimar og der levere et Slag, viser, at denne Tilbagetrækken var en Følge af militærske Omstændigheder og ingenlunde af Hessens Neutralitæt, at saalænge Vaabenlykken var tvivlsom havde det Casselske Hof ladet Bevæbningen fortsætte tvertimod Keiserens udtrykkelige Erklæring. Da den Preussiske Armee nu var slaget og kastet tilbage over Oderen, saa vilde det være lige saa uforsigtig som enfoldigt at den franske Armee, at lade denne Hessiske Armee blive samlet. som stedse vilde være bered at falde den i Ryggen, ifald den skulde lide et Nederlag. Sikkerheden fordrede altsaa, at Staden Hanau og de samtlige Hessen-Casselske Lande maatte besættes, Vaaben, Kanoner og Tøihuse udleveres den franske Armee &c. J denne Stilling kom det an paa Fyrsten, om han vilde fordrive Magt med Magt og gjøre sit Land til en Skueplads for Krigs=Elendighederne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Den Bayerske Troppe-Division under Mezzanelli er alden 1ste d. efter Ordre fra Berlin opbrudt fra Dresden til Corbus i Nederlausitz. Vagterne bleve endog af Franzoserne betroet i de Sachsiske Troppers Hænder. Det var til Tropperne af Davoustes Korps at den skjønne og prægtige Fæstning Custrin saasnart overgav sig. Man gjor de her 4000 Mk. til Krigsfanger foruden et Bytte af 90 Kanoner Levnetsmidler &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Keiseren har ved en Parole ladet Generalerne Klein og Lasalle tilkjendegive sin Misfornøielse, fordi de have ladet 2 afskaarne Kolonner slippe og Begge viist den ubegribe, lige Dumhed at fæste Troe til den fjendtlige General Blachers Forsikring i at der var sluttet Vaabenstilstand paa 6 Uger. "Hvornaar - siges her - lader da Keiseren give befalinger ved Fjenden, Krigslovene dikkere i dette Tilfælde den høieste Straf, men for en Officeer af Storarmeen gives ingen større Straf, end naar han ikke i enhver Punkkan bidrage til Operationernes gode Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
J Berlin bestaaer den franske Garnison af omtrent 30000 Md., som ere indqvarterede hos Borgerne. Vi Berlinere skriver man derfra - som dog ere vante til Militær Pragt bleve alligevel heel overraskede ved det prægtige Syn af den indmarscherende Keiserlige Garde. Keiseren boer paa Slottet og Prindsen af Neuschatel i Kongens Palais. Kejseren rider hver Dag ud uden nogen stor Eskorte, og hvor han holder stille bliver han altid omringet af en Flok Nysgjerrige. Ved Keiserens egentlig Indtog, som først skeete den 27de October, bleve Kanonerne løsnede, Klokkerne ringede og en utallig Menneskeskare modtog Hs. Majestæt med de meest levende Glædesyttringer. Kommandanten General Hulin, forestilte Hs. Majestæt Magistratens Lemmer, Adelen og de Store som til dette Øjemed havde begivet sig til den Brandenburger Port. Denne Præsentation havde siden atter Sted paa Slottet, og om Aftenen var hele Staden illumineret. De første franske Tropper, som den 24de rykkede ind i Berlin vare af Marskal Davoust's Korps, som Kejseren udtrykkelig havde befalet skulde være det første, der satte Fod i Berlin, til Belønning fordi det viste den største Kjækhed i Slaget ved Jena. Da Magistraten og de fornemste Jndvaanere den 26de gik Davonst selv imøde med Nøglerne, bemærkede man i hans Svar blant andet følgende: Tag De, mine Herrer, deres Nøgler tilbage, for at overlevere dem Verdens første Feldtherre, Napoleon den Store, Franzosernes ophøiede og højtelskede Keiser. Bliv De den Hengivenhed troe, som Undersaatter skylde deres Souverain, men viser tillige den franske Armee Lydighed og Agtelse. Han befalede ogsaa at blot 600 af de fornemste Borgere skulde blive i Vaaben som Nationalgade, men Resten afvæbnes og Haandværkerne vende tilbage til deres Værksteder. - Den franske Minister, Prindsen af Benevent, indtraf den 1ste til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Storarmeens 16de Bullettin: Da Hertugen af Brunsvig sendte sin Hofmarskal til Keiseren, med en Skrivelse, hvori Hertugen anbefalede Hs. Majestæt sine Stater, gav Kejseren ham det Svar: "Hvad vilde Deres Fyrste vel sige, hvis jeg lod Staden Brunsvig ødelægge, saaledes at der ikke blev Steen paa Steen, Tillader Gjengjeldelsesretten mig ikke at gjøre det samme i Brunsvig, som man vilde gjøre i min Hovedstad, Mensig De Brunsvigs Jndvaanere at deville i Franzoserne finde hojmodige Fjender. Siig Deres Herre, at han skal blive behandlet med al en Preussisk Officeer tilkommende Agtelse, men at jeg ingen Souverain kan erkjende en Preussisk General. Mister Huset Brunsvig sig ne Stamfædres Souverainetæt, saa skriver dette sig fra Stifteren af tvende Krige. Der er i faa Dage udgydet meget Blod, og svæver stor Ulykke over det Preussiske Monarkie. Hvor meget Ont kunde ikke et Fredsord have forebygget? Man har iøvrigt væbnet en Søn imod sin Fader a. Kejserens Samtale var meget heftig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Hr. v. Lucchesini befinder sig stedse i Hovedqvarteret. Med Marskal Duroc har han hyppige Conferenzer; men Keiseren har ikke villet see ham. "Af den store Mængde Klæde, som er fundet i Leipzig, har Keiseren befalet, at skjænke hver Officeer en fuldstændig Dragt og hver Soldat en Caput og en Kjøel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
(Flere Efterretninger i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Blandede Efterretninger. Engelland. Publikums Opmærksomhed er i denne Tid for en stor Deel bortvendt fra det Politiske til Parlements valgene, hvor Kandidaterne stride som Løver for Sejren. Overalt seer man perialiserede Folk med Kokarder, som dog denne Gang maae drikke for deres egne Lommer, da Kandidaterne ingen Værtshuse tør aabne for Stemmegiverne af deres Partie. Hr. Tiernen har endnu de fleste Stemmer for den Londonske Forstad Southmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Den nylig hiemkomne Chinaflode har underveis mistet Skibet Lady Warren Hastings af 130000 Pd. Sterl. Værdie, som Franzoserne have annammet
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Linieskibet Belleisle har den 14 September ved Virginiens Kyster taget det franske Liulestid Jmpetueur paa 74 Kanoner og 670 Md., men maatte strax efter stikke det i Brand da man fik Øie paa to andre mistænkelige Seilere. Mand. skabet var man dog saa menneskelig at bjerge først.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Frankerig. Fra Paris ere afreiste 12 af Statsraadets Auditorer, for at orgarnisere de erobrede Lande. Brødrene Zopima, fødte Grækere, have hos Didot i Paris udgivet en Plan, hvori de bekjendtgiøre at de vilde anvende endeel af deres Cipital til at udgive er Græsk Vibliothek, der skal indeholde alle Græske Classiker, lige fra Homer indtil Perioden efter Prolomæerne. Didet har allerede støbte Lettere dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Paa Vaudeville=Theatret blev til Erindring af Seieren ved Jena sjunget en Couplet den 30te, hvori Kejseren kaldes ved sit rette Navn: Krigernes Papa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
J de Pariser Boglader sælges allerede adskillige Karrikaturer paa nærværende Krigsbegivenheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Tydskland. Hs. Durchlauchtighed Fyrst Hatsfeldsom da Gouvernøren havde forladt Berlin, stilte sig i Spidsen for Magistraten, har udstaaet en slem Forlegenhed. Franzoserne havde nemlig opsnappet et egenhændigt Brev fra ham, hvori han underrettede Fyrst Hohenlohe om den franske Armees Stilling og Bevægelser. Han blev desaarsag strax arretteret den 28de f. M. oghar ene sin Gemalinde at takke for sin Redning. Hun ilede nemlig flur til Slottet og anraabte ved Keiseren Fødder og Naade for sin Mand. Keiseren viste hende Brevet sigende: "Læs Madame, og døm selv, om Deres Gemal er strafskyldig. Jkke desmindre gav han Prindsessen Brevet tilbage og benaadede hendes Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Efter Forlydende vil Hertugen af Weimar forlade Preussisk Tjeneste og vende tilbage til sit Hjem, hvor han i saa Fald menes at ville være ligge saa tryg som Kurfyrsten af Sachsen er det i Dresden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
J Freyburg i Breisgau havde man den 22 Octb. et besynderligt Veir. Om Morgenen luftede en varm Sydostvind hvorved mange Folk fik Qvalmer og Besvimmelse. Om Aftenen Kl. 6 reiste sig ved Barometrets laveste Standpunkt en frygtelig Orkan af Nordvest, som nedstyrtede Tage og Skorstene og omkastede Træer. Først efter Midnat imellem Kl. 2. og 3 endtes Orkanen under Torden og Lynild. - Det endnu saa langt hen i November Maaned vedvarende klare og milde Veir er virkelig et sjeldent Fænomen, hvortil Aarsagen mueligt ligger i en eller anden overordentlig Naturbegivenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
J den første Preussiske Efterretning, som endnu haves om Slaget den 14de siges: at den Preussiske Armees Plan var at begive sig fra Weimar til Naumburg, for at besætte Saa le=Bredden og derfra bedække Berlin. Kongen brød derfor den 13de om Morgenen med 50000 Md. op fra Lejren ved Wejmar og marscerede i een Kolonne til Auerstadt medens Prinds Hohenlohe og General Rücheel, som udgjorde den høire og venstre Fløi, med deres Kolonner, omtrent 25000 Md. hver fulgte to andre Veie til Naumdurg fra Jena og Weimar. Kl. 7 om Morgenen stødte Prinds Hohenlohe paa Franske Tropper under Napoleons egen Anførsel og en halv Time derefter blev General Schmettau, som førte Avantgarden af Tiralleur kjeden tilbageslaaet. Siden opdagede Kolonnen, som derefter havde fortsat sin Marsch, med Et paa venstre Side 60000 Franskmænd under Generalerne Davoust og Dronet, som man formedelst den stærke Taage ikke før kunde blive vaer. Dette Corps var gaaet over Saale, og befandt sig nu imellom den Preussiske Armee og den store Landevei til Berlin. Bataillen begyndte paa Preussisk Side Divisionsviis, med 5 Batailloner; hvilket 4 Gange fornyedes, og Preusserne bleve efter tre Timers Forløb tilbageslagne. Kl. 11 lod Konger General Rücheel, som endnu ikke havde naaet samme Høide som de to andre Colonner, befale at støde til Prinds Hohenlohes Corps, som havde lidt stort Tab. Denne fælles Bestræbelse uagtet var Striden paa alle Kanter afgjort til de Franskes Fordeel Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen. Forliset af Døde skal paa Preussisk Side have været betydeligt, især da det Preussiske Artillerie ganske lidet blev nyttet, og derimod det Franske fra Bataillens første Begyndelse var i Orden. Den Franske Armee, som ligeledes skal have lidt meget, og hvis Tal, efter de troværdigste Efterretninger beløb sig til 180,000 Mand var saaledes dobbelt saa stærk som den Preussiske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Dr. Bozzini i Frankfurt am Mayn har opfundet et Jnstrument, som han kalder Lyslederen. Det er bestemt til at see ind i de forskjellige Hulinger paa det menneskelige Legeme som udenfra er tilgiængelige. Han vil med det første udgive en Beskrivelse og Tegning derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Det Preussiske Navn, som efter Napoleons Proklamation fik sit Banesaar den 14 October, forekommer først i det 10de Aarhundrede. J Aaret 1255 blev Slottet og Staden Kolowitz, nu Kønigsberg, bygt; 1135 fik Landene imellem Elben og Oder Navn af Markgrevskabet Brandenburg. J Aaret 131. afstod Otto III Landet til sin Svigerfader Keiser Carl IV for 200,000 Rd. og 1388 blev det endog overladt for 200000 Mark - altsaa begge Gange for en Sum, som man nu neppe kan kjøbe en stor Herregaard for i Danmark. J det 13 og 14de Aarbundrede blev Landet indtaget og beholdt som et tydsk Lehn. af Korsherrerne hvis Tyrannie omsider bevægede den forreste Deel eller Vestpreussen til at give sig under Polens Herredømme. Den bageste Deel eller Østpreussen omkring Preget beholdt Ordenens Stormester Albrecht, Marggreve af Braudenburg, som et virkeligt Hertugdom og Lehn af Polen. Friderich Wilhelm den Store antog i Aaret 1657 Souverainetæt og hans Søn Friderich i ophøiede 1701 Preussen til et Kongerige. Dennes Søn Friderich II eller den Store forskaffede sig Schlesien, Glatz og Ostfriesland, det saakaldte Pohlsk Preussen, Nettzdistriktet og et Stykke af Storpolen. Friderich, Wilhelm 11 fik det saakaldte Sydpreussen og en stor Deel af Pohlen med Staden Warschau. Geldern, Mørs og endeel af Cleve bleve afstaaede til Frankerig, hvorimod den nu regjerende Konge igjen fik Stifterne Hildesheim, Paderborn, med endeel af Münster, samt Essen, Werden, Elten, Eichsfeld Erfurt og Rigsstæderne Nordhausen, Mühlhausen og Goslar i Erstatning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
J Vien har man funde, at orygeniseret Saltfore Gas ikke allene duer til Luftens Rensning, men ogsaa hos Qvalte og Druknede gjør særdeles god Nytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Engelland. De Engelske bebreide Preusserne, at de ikke besieles af samme Aand som Frederik den Store, der slagen under General Daun i Junii Maaned med et Tab of 25,000 Md. vandt derpaa, skjønt omringet af Fjenden, den store Seier ved Rog bach i November, og i December Staget ved Lissa, der forskaffede ham Schlesien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Vacance, under Generalitetet Regimentsqvarteermester= og Auditeur=Tjenesten ved det schlesvigske Rytter, Regiment 516 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-13
Veltrassage. Fra den 2 October til den 9 November, Fra Nyborg.