JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Fædrelandet. Videnskabelighed. J Dagen læses følgende Brev, hvori Hs. Excell. Geheimestatsminister Ove Malling, udtrykte sin Erkjendtlighed for den ham overleverede Jubel=Medaille: Til Hans Magnificenz, Universitetets p. t. Rector Magnisicus Professor Rahbek, Ridder af Dannebroge. Det var mig een af de glædeligste, ligesom een af det hæderligste Dage, jeg har oplevet, da jeg havde den Lykke, fra Deres Magnificentz, og flere mine Velyndere og Venner, at modtage det udmærkende Hæderstegn, ved hvilke Medborgere tilkjendegave mig deres Opmærksomhed for mine tilendebragte 50 Embedsaar, og derved deres bifald for mine Embedsarbeider, i en saa lang Række af Tid. Der kunne være overraskende Øieblikke i Livet, da overordentligt Held saaledes bedøver, at følelserne alene røre sig, Ordene mangle. Et saadant Øieblik var himt for mig, og maatte saa meget meere være det, som en Feber=Svækkelse just den Dag betog mig Kraften, endog til at holde mig opret. Det er først i Dag at jeg føler mig nogenlunde styrket, til at føre Pennen, og jeg iler da til at bevidne Deres Magnificentz og de øvrige værdige og høiagtede Herrer min ærbødigste og hjerteligste Tak for Deres mig ogsaa ved denne sjeldne Leilighed viiste Deeltagelse og Yndest. Deres Magnificenz uleligede sig med at føre Ordet fra dem til mig. Jeg udbeder mig den Godhed at De da ogsaa vilde føre det fra mig til dem. Jkkun faa Aar kunne, efter Naturens Orden, være mig endnu tilbage. Men fremdeles i disse skal det uophørligen være mit høieste jordiske Ønske, og min uafbrudte ivrigste Bestræbelse, at vedligeholde den min Konges Naade, og den mine Medborgeres Agtelse, ved hvilke jeg blev een af de lykkeligste Embedsmænd i Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 3die Februar 1827. Ærbødigst Malling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
En anden behagelig Meddelelse, hvori ogsaa Medborge, res skjønsomme Hylding for en af Statens første Embedsmænd er udtrykt, er følgende ligeledes i Dagen optagne Skrivelse til Hs. Ex. Hr. Geheimestatsminister Stemann, Storkors af Dr. og Dom. &c. Deres Excellence! Tiden inden Deres Excellences Afreise tillader ikke paa en meere offentlig og festlig Maade at udtrykke, hvad dette Academie har besiddet i Dem, og hvad det taber ved Deres Bortgang. Underskrevne Lærere benytte derfor det eneste, Middel, der er dem givet, til personlig at bevidne Deres Excellence den dybe Høiagtelse og den varme Taknemmelig hed, hvortil Deres lange, utrættelige og vellykkede Bestræbelser for Academiet saa naturlig opfordre. Vi erkjende at denne Læreanstalt, for hvis Fremme vi ere kaldede til at arbeide, uden saadanne Bestræbelser ikke var bleven gjenreist Men jo mere Anledning vi desaarsag have til at beklage os over den Skjæbne, der kalder Deres Excellence fra Sorø efter en 27 aarig velgjørende Virksomhed, desto mere Anledning have vi til at ønske Fædrenelandet til Lykke med, at Deres Excellence paa en høiere Plads og i en større Kreds vil kunne gjøre Deres Jnsigter og Deres Arbeide endnu mere frugtbringende. Vi ønske, at Forsynet dertil vil forunde Deres Excellence sin Bistand. Sorøe, den 24 Januar 1827. Underdanigst Tauber. Estrup. Jngemann. Kielsen. Fogtmann. Rothe. C. F. Molbech. P. Hjort. C. Lütken. Wilster. Daugaard. Kaalund C. Wegener. Høyberg. Pedersen. Harder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Den bestemte Mindefest for Baggesen opførtes paa det Kongel. Theater den 15 Februar som Digterens Fødselsdag. Da formedelst Hr. Zincks pludselige Sygdom den indstudeerte Baggesenske Opera Er ik Eiegod ikke kunde gives, valgtes Tragoedien Axel og Valborg. J et af Hr. C. J. Boye forfattet Forspil bragtes den Hedengangnes Erindring en passende Hylding. De deri indflettede Baggesenske Digte: "Der var en Tid, da jeg var meget liller naar Børn sig om mig slynges - Du Plet af Jord, hvor første Gang mit Øie - og Midnattens Maane gik Skyen forbis bleve modtagne med bifaldsyttringer. Efter Stykket fremsagdes en skjøn Epilog af Ochlenschlüger. Skjøndt Jngen, og vel mindst den Hedengangne selv, for et halvt Aar siden kunde have anet, at en Ochlenschlagerisk Tragoedie vilde blive opført til Baggesens Mindefest, finder Kjøbenhavnsposten det saa meget mindre upassende, som dets Digter selv uopfordret, paa en saa skjøn og ædel Maade bidrog til Festens Forherligelse, og Kjøbenhavns flyvende Post kalder det gen skjøn Jdee, en Fredslutning i Aandernes Rige, en officiel og authentisk Erklæring, at Danmark ikke finder det for meget at have to store Digtere. At der hverken i Prologen eller Epilogen faldt, hvad Man kalder et stormende bifald, tilskrives den stille sørgelige Følelse, hvorefter en Forestilling af dette Slags ikke bør være nogen Gienstand for Kritiken. Denne nationale Fest beæredes med Deres Kongel. Høiheders Kronprindsesse Carolines, Prinds Christians, Prindsesse Caroline Amalies, Prindsesse Julianes og Prinds Ferdinands høie Nærværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Med sidste Kollegialtidende fulgte 1 3/4 Ark Register over forrige Aargang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Odense. Jgaar Nat indtraf baade Pakkeposten og begge Brevposterne fra Sielland. Den Hamborger og jydske Brevpost kom først i Gaar Aftes. (De øvrige Efterretninger følge).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Kjøbenhavns Børs=Kours d. 26 og 27 Febr. 1827. Hamb. - k. S. 229. - Spec. 228, 13 Rbmk. 11 s. 229: 13 - 11 ½ a 12 s.)(27 Febr. . 4 pCt. Kongel. Oblig. 84 a 8 1/2 Rbd. Sedl. 75 1/2 i Banco. Dito (27 Febr. . . Nationb. Obl. 101 a 101 1 Rbd. S. ell. 115 1/2 a 116 Rbd. Sedl. (27 Febr. . 3 PCt. nye danske Oblig. 58 1/2 a 59 L. Sterl. 61 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 Rbs. Tegn. (27 Febr. 50 1/2 a 51 Rbs. Tegn.) 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 10 1/2 a 103 i Bco. 1 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 94 a 95 i Bco. Asiat Actier - . - Bank-Disconto 5 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Tallotteriets 1275) 26. 6. 34. 54.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Tallotteriets 127 20. O. 4. 54. 4.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
(Trækning i Kbhavn Jfølge den Kongel. Lotto=Administrations Skrivelse af 2 f. M., ville, formedelst Postens Udeblivelse, de af mig til denne Trækning udstædte Lotto Billetter blive konstituerede til den næstpaa følgende 1274 Trækning i Kjøbenhavn den 20 d. M. Larsen, Odense den 1 Marts 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Lotto=Kollekteur. Kjøbenhavns Torvepriser den 25 Februar 182. Hvede . . Td. 7 Rbd. - Mk. - s. a 7 Rbd. 2 Mk. - Rug . . Td. 7 Rbd. 1 Mk. - s. - 7 Rbd. 5 Mk. - Byg . . Td. 6 Rbd. - Mk. - s. - 6 Rbd. 2 Mk. - s. Havre . . Td. 5 Rbd. - Mk. - s. - 5 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter . . Td. 11 Rbd. 2 Mk. - s. - 12 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Smør . . Pund. - Rbd. 1 Mk. 10 s. - Rbd. 1 Mk. 12 s. Æg . . Snesen: Rbd. 2 Mk. - s. - : Rbd. 2 Mk. 4 s. lertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Søndag Aften den 4 Marts er Assemblee i den ældste Klub, hvortil Adgangen aabnes Kl. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Fyens Stifts Hjelpebibelselskab har bestemt at overlade nogle storstilede Qvartbibler af sidste Udgave for den nedsatte Priis af 5 Rbd. 3 Mk. S. og T. pr. Expl. til Personer, der med Attest om Uformuenhed og svagt Syn fra en Præst eller anden Kongelig Embedsmand derom henvende sig til Brohm, boende paa Torvet Nr. 580 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Da jeg har bragt i Erfaring, at et Rygte er udspredt om, at jeg i Ugen for Juul skulde være vidende til, at en Pakke med Varer var indlagt i min Løkke, og at jeg derfor skulde have fordret 5 Rbdlr. og jeg for denne Handling er frie, saa skylder jeg mig selv, offentlig at erklære dette slette Udsagn for en aabenbar Usandhed. Marienlyst ved Skibhuusveien den 1 Marts 1827. J. Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
En hvid Han-Hønsehund med brune Ører og en bruun Plæt ved Halen samt bruunspættet, er kommen til Arreskov, som af sin Eier kan afhentes, imod dette Avertissements Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Skipper H. Nielsen afseiler til Lybek, naar Søen aabnes og medtager Stykgods og Passagerer, naar Vedkommende behage at melde sig hos Skipperen i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Godt udenlandsk Hauge- og Blomsterfrøe kan nu bekommes hos Müller,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Kongelig Haugeinspekteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
En næsten nye Skippunds-Bismer er under NB. Haanden at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Sælgeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Paa Løverdag kommer gammel Hollænder-Ost, til Torvs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Huset No. 150 i Bangs Stræde er at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
En lille næsten nye grundmuret Gaard, i en af Odense Byes reelle Gader, er underhaanden at faae tilkjøbs. Det Nærmere erfares af Eskadronschirurg Nölcke De, som maatte have modtaget Bøger til Laans af afg. Adjunkt Krag, anmodes behagelig snarest muligt at aflevere samme paa Undertegnedes Kontoir. Odense den 2 Marts 1827. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Mandagen den 26 Marts, Formiddag Kl. 9, og følgende Dage, bliver i Gaarden No. 6 paa Overgade afholdt offentlig Auction over afdøde Adjunkt Krags Efterladenskaber, saasom et Guld=Repeteeruhr med Kjede og Signeter, en Demants Brystnaal, noget Sølvarbeide, et Taffeluhr, en Mahogni=Sopha og 8 Stole, med flere Meubler, endeel gode Gangklæder, hvoriblandt en ganske nye Frakke og sort Klædning af meget fiint Klæde, noget tildeels nyt Linned, samt en udvalgt Samling af Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, iblandt hvilke nogle kostbare philologiske og historiske Værker, hvorover Kataloger 14 Dage førend Auctionen kunne bekommes paa Undertegnedes Kontoir, og bemærkes det derhos, at Prætiosa og Meubler m. v. bortsælges første Dag og Bøgerne den anden Dag. Odense den 28 Februar 1827. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Fredagen den 16 d. M., Formiddag Kl. 9, afholdes den forhen tillyste Auction over Egetræer i Lysenge=Skoven ved Ulrichsholm. Til samme Tid og Sted bortsælges endeel skaaren Egetømmer. Ulrichsholms Birkskontoir den 1 Marts 1827. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
At den 3die Auction, som var bestemt at afholdes den 14de. M. over Lars Hansens Enkes Gaard i Mosegaard, ei afholdes, bekjendtgjøres herved. Middelfart den 1 Marts 1827. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Onsdagen den 21 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Middelfart Byes Raadstue en offentlig Licitation over Omlægningen af 600 - Favne Steenbroe i indeværende Aar, paa Middelfart Kjøbstads søndre Gade. Overslag og Konditioner ere for Lysthavende til Eftersyn paa mit Kontoir. Middelfart den 1 Marts 1827. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Ved Stranden i Marstall Sogn paa Ærøe er inddreven og bjerget en Foustage med Bomolie, fuldelig saa stor som et Oxhoved, der skal bortsælges salva approbatione ved offentlig Auction næstkommende 8 Marts, om Formiddagen Kl. 11, hos Parcellist Lauriz Hinrichsen paa Knasterbjerg ved Marstall; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Ærøe Amtstue den 26 Februar 1827. Setzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Torsdagen den 22 Marts d. A. og følgende Dag afholdes offentlig Auction over det Justitsraad, Amtsforvalter Crones Stervboe tilhørende Løsøre, bestaaende af Sølv, Glas, Porcellain, Boehave, Linned, Sengeklæder m.v., foruden 2 Par Heste, 7 Køer, en Wiener=Vogn, flere holstenske Vogne &c. Auctionen holdes i Amtstuegaarden og begynder om Formiddagen Kl. 9. Trykte Kataloger kunne forinden erholdes paa Undertegnedes Kontoir. Nyborg den 28 Februar 1827. D. T. Lawætz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-02
Tirsdagen den 20 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver der afholdt 4de Auction over afdøde Kjøbmand Gumme Christian Bondes Stervboes tilhørende Eiendomme: Gaarden, beliggende udi denne Byes Gjerrits=Gade under No. 15, bestaaende af 19 Fag Forhuus og 17 Fag Baghuus, tvende Etager høi. - J Tilfælde bemeldte Gaard ikke kan sælges samlet, bliver den opbudet til Salg udi tvende Deele. En Jordlod, beliggende paa Hallingskov, af omtrent 7 Tdr. Land. En dito, beliggende udi Pløiholmene. Et Vænge. Et dito, Tyvehaven kaldet. - J Tilfælde at der ikke skeer antageligt Bud paa dette Vænge, bliver det opbudet udi 10 Parceller. Den udi Gaarden værende Brændeviinskjedel af 7 1/2 Tøndes Størrelse, med alt til Brændeviinsbrænderiet henhørende. Svendborg den 25 Febr. 1827. Nellemann. Til Brug for Dem, som gjøre Samling af Aviserne, følger med dette No. 1 1/2 Ark: Titel og Sag-Register over Jndholdet af Avisens 55de Aargang for Aaret 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
56 Aargang. No. 55. Fyens Stifts. til Den Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis. Avertissementstidende. og Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. 5 Marts 1827. Mandagen den Judhold. Storbritannien (Landmagten for 1827) Frankerig (De to første Artiklers Antagelse af Presseloven, Udtog af Villeles og Peyronnets Taller). De portugisiskespanske Anliggender (Chaves Proklamation. Oportos Fare. Handel paa Amerika tilladt Spanierne under fremmed Flag)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Storbrittannien. Efter Lægernes Bulletin befandt Grev Liverpool sig noget bedre den 21 Febr. Rørelsen, som han fik i den høire Side, ikke før, men strax efter Frokosten, i sit Bibliothek, da han vilde aabne de samme Morgen ankomne Breve, var baade af det apoplektiske og paralitiske Slags, og uagtet de sædvanlige Midler med Aareladning, Blodigler, a. strax bleve anvendte, laae han i hele 30 Timer uden Bevidsthed og maalles. Hr. Canning er i saa god Bedring, at Man haabede, han vilde være istand til, selv at fremlægge Forslaget og Kornloven i Underhuset den 25 Febr. Hans Sygdom var egentlig en stærk Rheumatism i Hovedet, som han paadrog sig ved Hertugen af Yorks Begravelse, da han, af Frygt for at den gamle Lord Eldon, skulde forkjøle sig, lagde ham sin egen Hat under Fødderne. Derimod er en tredie af Ministrene, Hr. Huskisson ogsaa bleven saa upasselig, at det sidste Kabinetsraad maatte holdes i hans Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Da imidlertid Lord Liverpool Sandsynlig er, om ikke legemlig dog politisk død, saa er det almindelige Spørgsmaal for Øieblikket, hvorledes det nye Ministerium vil blive sammensat, Skulde det lykkes Hertugen af Wellington at komme i Spidsen for Kabinettet, finder Times det slet ikke underligt, om Portugal inden et Aars Forløer bleven en spansk Provinds og Engelland Medlem af den hellige Alliants. Jmidlertid haaber Man, at Cannings Jndflydelse vil seire, over alle Vanskeligheder, da hans Talenter gjøre ham saa fortrinlig skikket til FørsteMinister, i hvilket Fald han vel vil sørge for, at der ogsaa komme Tilhængere af hans System i Ministeriet. Ventelig er det i denne Anledning, at hans Ven Lord Granville, Ambassadeuren i Paris, er afreist til London. Quotidienne seer allerede suurt til hiin Formodning, og befrygter, at det saa vil være ude med det monarkiske og aristokratiske Princip i Engelland. Til Landmagtens Tjeneste for indeværende Aar forlangte Lord Palmerston den 19 f. M. i Underhuset 86, 803 Mand og 5, 155,596 Pd. Sterl. Deri ere Tropperne i Ostindien, omtrent 30,000 Md., som lønnes af Kompagniet, ikke iberegnede. Da over 200 Skibe, tildeels med Kornladninger, ere underveis fra Middelhavet, og ikke formedelst den vedholdende Østenvind have kunnet naae de engelske Havne, før den bestemte Jndførselstid var udløbet, have Eierne ansøgt om en Undtagelse for disse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
den engelske Bank er endnu intet afgjort om Discontoens Nedsættelse. Jmidlertid er her saa fuldt op af Kapitaler at Vexler paa 6 til 9 Maaneder diskonteres med 3 1/2 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Medens det franske Ministerium lægger Skatter og Byrder paa de offentlige Blade, er Hr. Canning betænkt paa at nedsætte Stempel=Afgivten for de engelske Journaler til det Halve. Foruden den Hensigt at lette Jdeernes Udbredelse, haaber han derved og at svække enkelte Journalers Jndflydelse, som have opsvunget sig til sande politiske Magter. Hr. Canning og Hr. Peyronnet have altsaa et og samme Maal for Øine, kuns at de gaae ganske modsatte Veie, for at naae det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
J Mødet den 22 Febr. er den første Artikel af Trykkeloven med Kommissionens Amendement, med stor Stemmefleerhed antaget af de Deputerede, og næste Dag ligeledes den 2den Artikel, dog med nogle Modifikationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Af Ministeren Hr. Villeles Tale for Presselov=Udka1ste (S. 125) fortjener endnu følgende Yttringer at mæralkes: "Som Deputerede have Vi stedse æsket Pressefrihed, men ogsaa kraftige Love imod dens Misbrug (til Beviis oplæste han et Sted af Monitøren for 1817). Aldrig have Skribenterne viist sig utaknemmeligere for den dem bevilgede Frihed, end just nu. Ved deres hadefulde Fordreielser berøve de Regjeringen den moralske Kraft, som er den saa nødvendig. Lige saa uretfærdig som Beskyldningen og Bestikkelser, er den om Under-Embedsmændenes slaviske Stilling. Lydighed er Embedsmandens første Pligt og den eneste Borgen for Ministrenes saa ofte paaberaabte Ansvarlighed. At undertrykke hiin Slaviskhed vilde være det samme, som at opmuntre til Ulydighed og Uorden. Naar Man beskylder Ministeriet for, at det beherskes af en Faktion, som har foranlediget den spanske Krig, da har Man Ret, forsaavidt en Faktion var Skyld, i samme, nemlig den revolutionaire, der gjerne vilde omstyrte Frankerig og siden hele Europa. At standse disse Excesser og dæmpe Borgerkrigen i Spanien var ene Hensigten af Prinds Generalissimusses Mission, og ingen kan nægte, at den jo lykkelig opnaaedes. Men Jesuiterne, vil Man sige, de existere dog til Trods for vore Love, Existeerte de da ikke, dengang en af Talerne (Hr. Royer Collard) endnu stod i Spidsen for den offentlige Underviisning, og en anden (Hr. Bourdeau) var Generalprokurør, Vi ville lige saa lidet som DeGjenoprettelsen af de religiøse Broderskaber i Frankerig; men lige saa lidet ville Vi, under religiøse Meningers Paaskud, misbruge den Os anbetroede Magt til noget Menneskes Forfølgelse. Naar Man af Lovene og Kirkeran og Førstefødselen vil bevise en Faktion, da beskylder Man egentlig Kamrene, thi den ene blev antaget af dem begge, og den anden forkastet med en talrig Minoritet af det andet. Den Kongelige Regjering staaer under ingen Faktion og Kamrene ere aldeles uafhængige af Ministeriet. Jdag hedder det: forkasten Loven, for at gjøre Eder yndet af Folket, og i Gaar hedte det, at Vi smigre Folket, for at beherske dets Mening Der gives een Tyran, som virkelig misbruger sin Magt og truer med at undertrykke og opløse Alt: denne Tyran, hvis Forsvar en Taler i Gaar paatog sig, er Pressens Tøilesløshed. Hvo formaaer at nægte dens Tilværelse? Har den ikke udtænkt Spøgelserne: Kongregation og Jesuiter, allene for at ophidse Gemytterne, som ellers rolig vilde nyde alle en faderlig Regjerings Velgjerninger, Hvorfor skal just Pressen ikke være Regler underkastet, Maaskee fordi den kan stifte meest Ondt, Pressefriheden er udartet til Frækhed. Man betænke sammes frygtelige Fremskridt, Ved Forfatterne, ved hiin Tvivlesyge, hine anarkiske Grundsætninger og Jdeer sættes Selskabet i en Uroe og Frygt, hvis Frugter vorde Regjeringer nes og Nationernes Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Koureren dadler især ved denne Tale Ministerens Ømhelfor Jesuiterne, da der er en himmelviid Forskiel imellem Personers Forfølgelse og at taale en Orden, som foragter alle Love. "Dengang - hedder det videre - da Hr. Royerd Collard stod i Spidsen for den offentlige Underviisning, havde Man ikke, af Føielighed mod Jesuiterne, ophævet 900 Skoler for den indbyrdes Underviisning, eller overdraget dem til en Munkeorden, der med Rette bærer sit Navn (Jgnorantiner); dengang behøvedes ikke Gensdarmer og tydske Linietropper til at understøtte Missionairerne med deres Bajonetter; dengang havde en Kongregation, som arbeider saa trolig paa Chartets Nedbrydelse, kan fæstet Rødder. Jesuiternes Forfølgelse! Er det andet end Ministerens Skjerts, Man forlanger jo blot Lovenes Fuldbyrdelse, uden engang at vente det, da Man veed, at han intet formaaer imod hiin Sekt. Ministeren praler af, at have gjort en Ende paa Borgerkrigen i Spanien. Men er der da kommet noget Bedre i Stedet, Eller er det Maalet, hvortil det og saa skal komme med Ost At Hr. Peyronnet ogsaa forsvarede sit eget Foster, er meget begribeligt. Han beraabte sig især paa dets Nødvendighed, efterat saa mangfoldige Departementsraader have ansøgt derom, og efterabede Hr. Constant i at opregne Alt, hvad han vilde gjøre, hvis det kom ham i Sinde, at prædike Oprør i Landet. At han beraabte sig paa Departementsraaderne betyder ikke stort, da det netop er dem, som have søgt om Jesuit-Ordenens Gjenoprettelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
De portugisisk-spanske Anliggender. Alt hvad Man med Vished veed, er, at Rebellerne atter have rømt Stæderne Braga og Gumaraens; men for Resten ere Beretningerne saa forvirrede, at Jngen skal sige, hvad der har tildraget sig efter den 3 Febr. Stjernen lader det blive ved at gjendrive en nyere Efterretning om de Konstitutionelles aldeles Ødelæggelse, efterat have mistet 1500 Dræbte og Saarede, to Regimenters Overgang til Rebellerne, Oportos Jndtagelse og Engellændernes pludselige Jndskibning
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-05
Efter sit nye Jndfald i Provindsen Minho udstædte Chaves en høitravende Proklamation, hvori han yttrer sin levende Afsky for Mord og Plyndring, men derhos gjør Gouvernøren i Oporto under hans Hoveds Forliis ansvarlig for de skrækkelige Følger af en unyttig Opstand. "Forsynet - siger han - udretter ofte store Ting ved smaae Midler. Al Modstand er forgiæves imod den foreenede Magt i Beira, Tras os Montes og Minho. Jeg kommer ikke for at straffe Forbrydelser og tage Hævn; dette tilkommer Loven og dem, som Kongen (Don Miguel) dertil bemyndiger. Jeg kommer, for at forene alle Portugisere ved Alterets og Tronens Fod; jeg kommer endelig, for at befrie Folket fra ærgjerrige, lovløse Rebel lers og afskyelige Atheisters Aag. At Rebellerne kunne føre sligt et Sprog og fortsætte deres Strøiferier, bliver forklarligt, naar Man betænker, at Chaves har en revolutionair Diktatormagt og som uindskrænket Herre kan betjene sig af alle de Midler, Fanatismen og Raseriet; i en Borgerkrig tilbyde, medens den konstitutionelle Armee, maa iagttage Lovenes Forskrifter. Desuden kunne Rebellerne, som altid have et sikkert Tilbagetog paa spansk Grund, stedse paa den korteste Vei vælge et nyt Angrebs punkt efter Behag paa den meget udstrakte Grændse, og have saaledes alle Fordeele over de Konstitutionelle, medens disse ikke tør forfølge dem i Nabolandet, men maae gjøre lange Omveie efter dem, hvorved alle Fordelene ere paa Hines Side. Hvor længe det vil blive saaledes, faaer Man at see, og kommer især an paa, hvad den brittiske Armee vil foretage sig. J det mindste tales der om dens Forstærkning, hvorfor alle Transportskibene have faaet Befaling at seile tilbage til Engelland, hvilket umuligt kan være for Marq. v. Chaves Skyld allene. Men paa den anden Side bliver det en Gaade, hvorfor de brittiske Tropper, ikke forlængst have besat det vigtige Oporto, som liggensaa nær ved Opstandens Brændpunkt, og ved hvis Jndtagelse den brittiske Handel vilde lide et saa føleligt Stød.