Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-02
De ærede Jndbydere have med Hensyn til Udførligheden og Rentabiliteten af et Bankanlæg efter den offentliggjorte Plan, vistnok selv tilfulde følt, hvor mange Vanskeligheder der ere tilstede naar et saadant Jnstitut skal grundlægges, og vel med passende Fordeel for Actionairerne; ligesom de rimeligviis eiheller have overseet, at Medborgere, som Følge af den Tillid hædrede Mænds Ord nyde i en større Kreds, betroe deres Eiendom til denne Jndretning, der er udsat for alle de Eventualiteter et Pengeinstituts uvisse Fremtid er udsat for Efter Udkastet er det fornemmelig Kjøb og Salg af Vexler og andre dermed beslægtede Discontoforretninger, hvormed Banken hovedsagentlig skal beskjæftige sig, og Formaalet er at fremme Handel, Jndustrie og Agerdyrkning, hvorhos man tillige giver den Lysthavende Leilighed til ved fremdeles Jndskud at frugtbargjøre sin overflødige Kapital. Hvorvidt nu de angivne Midler hertil findes tilstrækkelige og betryggende, det er det Spørgsmaal Enhver, der enten for at fremme et fortjenstligt Foretagende, eller i sin egen Lommes Jnteresse, indlader sig paa Sagen, har at forelægge sig. Ved denne Undersøgelse tænker man da naturligviis allerførst paa det ubetydelige Fond, hvormed man agter at entrere i en saa betydelig Virkekreds, som den, at ophielpe Handel, Jndustrie og Agerdyrkning i et af Naturen saa rigt begavet Land. Sammenligner man dette Grundsond med de Midler, hvormed Banker i andre Lande fonderes, for at begynde en hensigtssvarende Activitet, og betænker, at man desuagtet, naar Pengekriser i Handelen indtræffe, hører at deslige Banker, hvoraf England alene har omtrent 800, i Sneseviis standse med at betale, og man derhos tillige erkjender, at Faren for en saadan Omvæltning forøges, jo mindre Driftskapitalen er, saa maatte det forekomme at Lysten til at indlade sig paa en saadan Entreprise, alene af denne Grund maatte lide en betydelig Afkjølning. Men der kan anstilles langt andre Betragtninger. Man har bestemt en Kapital af 100,000 Rbd. til det angivne Formaal, thi høiere tør man i det mindste for det første vel ikke beregne den, fordi det der skal indkomme ved successive Jndskud i Jnstitutets Kasse, først senere, og meget langsommere, og uden særlig Nytte for dette Formaal, kommer tilstede, samt endelig fordi en Deel af Kapitalen altid vil henligge ufrugtbar i Kassen; og vi forudsætte Muligheden af at omsætte denne fire Gange om Aaret, hvilket udgjør et aarligt Circulationsbeløb af 400,000 Rbd. Man maa vist antage, at den projecterede Bank gjør gode Forretninger, naar den indvinder 6 pCt. aarlig. Men selv denne høit beregnede Avance er utilstrækkelig. Fra disse saaledes indvundne 6000 Rbd. maa først drages 4000 Rbd., som er den sædvanlige aarlige Rente Jnteressenterne kunde erholde ved, uden Risico, at anbringe deres Penge i gode Prioritets Panter. Af de øvrige 2000 Rbd., der som Overskud hidrører fra Pengenes særlige Anvendelse til Discontering med mere, skal Huusleie Lønning til Bogholder, Kasserer, og alle andre nødvendige og endnu uberegnelige Udgifter bestrides, og endelig skal det uundgaaelige Tab ved den aarlige Omsætning af 400,000 Rbd. medfører, dækkes deraf, og nu først kommer den længselfuld forventede Gevinst. At saadanne Tab ikke kunde eller vilde udeblive, viser alle lignende Jnstituters Historie, og selv vor Nationalbank, der er af saa sikker og solid Natur som nogen Bank i Verden, har ikke undgaaet denne Skjæbne. Tilmed viser denne Danmarks Bank, der er vor Handels Støtte og Centralpunkt, og forrige Aar dog kun gav 5 3/4 pCt. Udbytte, hvorlidet man tør gjøre Regning selv paa dette Udbytte ved en Bank i Odense. Efter Bestyrelsens Forhandlinger i Mødet af 25 September forrige Aar var Nationalbanken dengang i Besiddelse af en Kapital af mere end 14 Millioner, den modtager et aarligt Tilskud af Finantserne med 324,000 Rbd. og endelig har den udstædt Sedler, der repræsentere et rentefrit Laan til et Beløb af 16 1/2 Millioner, hvoraf den altsaa høster Fordelen. Uagtet nu en Deel af disse enorme Summer, nemlig noget over 8 Millioner, henligge som urørlig Sølv=Valuta i Bankens Forvaring, saa vil man dog, naar man overveier at Jnteressenterne kun have erholdt det ovenomtalte Udbytte af 5 3/4 pCt., klarligen opfatte hvor stor eller rettere, hvor liden den rimelige Fordeel, og den samme modsatte Risico ved den projecterede Bank vil blive. At Regjeringen skulde indrømme denne Bank eller Kasse nogen særdeles Lettelse ved dens Omsætninger, navnlig med Hensyn til Brug af stemplet Papir eller deslige, er neppe at formode, saa meget mindre som et Andragende om en saadan Faveur fra Landes-Banken i Schleswig=Holsteen, ikke er bevilget, og der ikke kan fremføres nogensomhelst Grund for en større Begunstigelse af det ene private Jnstitut af denne Art end for det andet. Det synes ogsaa at netop denne Landes Banks nuværende uheldige Stilling, der iøvrigt ikke kan foranledige Forundring, naar Banker oprettes uden Ret til Seddel-Emission, som alle engelske Banker i en Afstand af 65 engelske Miil fra London er i Besiddelse af, ikke taler til Fordeel for denne projecterede, især naar man erindrer, at der ved Stiftelsen af hiin var Sympathier tilstede, der kraftigen befordrede Sagen. Da det egentlige Formaal man har havt for Øie, unægtelig er den Virksomhed som Disconto=Kassen skulde udvikle, og Amortisations=Kassen kun maa betragtes som et secundairt og høist utilstrækkeligt Middel til at understøtte den første med, saa kan man vist godt forbigaae denne særegne Combination man ikke med nogen stor Fordeel vil benytte sig af ved Grund lægning af en Bank der skal have contante Ressourcer, hvorhos Man dog maa formene at de eventuelle Jndskud i samme ligesaavel ere betydelig Risico underkastede som dem i Discontokassen, uagtet det for disse Jndskud vindende Udbytte neppe kan evaluere denne løbende Risico. Da Hensigten med disse faa Linier kun er at efterkomme den givne Opfordring om en nærmere Drøftning af en saa vigtig Sag, paa hvilken Undersøgelse Medborgeres Dom, om hvorvidt de ville overgive deres Midler til den Skjæbne et saadant Pengeinstituts uvisse Fremtid bereder dem, maaskee beroer, saa maa man ikke bedømme det oprigtige Ønske, om at fremstille Sagen paa den Maade man har opfattet den, for strængt, om dette Forsøg end skulde være skeet paa en utilstrækkelig og ufyldestgiørende Maade. En Landmand.