JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1765-10-11
Doct. Casp. Exasmi Brochmands Huus=Postill eller kort Forklaring og gudelig Betænkning over alle Evangelier og Epistler, med Biskop Hagerups Passions=Prædikener, 1 Rdlr. 1 Mk. Povel Andersen Meddelbyes, Ungdommens Postil, eller kort og god Forklaring efter den Augsborgske Confession over alle Evange lier, som paa alle Søndage og andre Hellige Fester fremsættes i Guds Meeninghed baade i Danmark og Norge, 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-10-11
En Concordantz over den Hellige Bibels canoniske Bøger, tienende snart og let at finde de fornemmeste og brugeligste Ord og Sprog, som den Hellige Skrift indeholder, 1 Rdlr. Flavii Josephi Jødiske Historie, af det Grædske Sprog oversat og med nogle Anmærkninger oplyst af Andreas Reyersen, SognePræst til Mon Meenighed i Jylland, 1ste Deel, 1 Rdlr. 3 Mk. Ejusd. 2den Deel, 1 Rdlr. 3 Mk. Ejusd. 3die Deel, 1 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-10-11
Den vidtberømte Søe=Heltes Cordt Siversen Adlers Liv og Levnets Beskrivelse, med Kobber, 3 Mk. paa Skriv=Papiir.
Berlingske Tidende, 1765-10-11
I de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie er udkommen: En i Christens rette og ubedragelige Vey til Himmelen, at Friderich Werner. Den faaes sammesteds til Kiøbs for 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-10-11
I de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie ere nogle Exemplarer af bekomme af den Danske Spectator og Anti=Spectator, stk. af den første for 1 Rdlr. 2 Mk., og af den anden for 2 Mk. 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Fra Stockholm. (Resten, angaaende Rigets Stænders Contoir, og dets Forvaltning.) I Henseende til alt dette, for bedre Huusholdnings Skyld, og paa det at Contoirets anslagne Fond maatte for en Deel kunde spares, var, efter Secrete Utskottets Meening, ingen sikrere og mindre ryggende Udvei, for at beholde Contoiret og det Betientere vedlige, end at i Steden for at dette Værk hidindtil har staaet under Rigets Stænders Fuldmægtigers Direction, det herefter maatte legges under det K. Stats=Contoirs Forvaltning og Jndseende, hvilket da kunde paalegges at forvalte dets Jndtægter og Udgifter, efter de Rigets Stænders Contoiforeskrevne Reglementer, samt at gjøre ligesaa almindelig og offentlig reede for dets Midler, som for Rigets Stats Midler, Paa saadan Maade vandtes ikke allene den paasigtede nødvendige Sparing, men det Hemmeligheds Principium, som hidindtil har været iagttaget ved dette Værk og, som i Secrete=Ut skottets Tanker har foraarsaget de der foreløbne Ureeder, skulle aldeles forsvinde. - Det skulle ikke lidet tilfredsstille Undersaatterne, naar de selv singe at see at de Udlæg, som de til det te Værk have paataget sig, bleve ikke anvendede til andre Brug, end dem, som de selv have forordnet, og Reglementerne foreskrive. Paa denne Maade skulle ey heller udfordres saa særdeles lang Tid til Rigs Gieldens fuldkommen Afbetaling, men man kunde haabe at dette Rigets Stænders Contoirs Departement under det K. Stats=Contoir, maatte snart ophøre, og dets Betientere vorde indsatte til andre Rigets Embeder, samt Lønnen og Betalings=Afgiften selv aldeles ophøre, til Undersaatternes Lindring. - Seeret litskottet har troet sig at bekomme endnu nærmere Leylighed til at vise Nødvendigheden heraf, naar det længere hen kan give Rigets Stænders Pleng tilkiende, hvordan enhver af Fuldmægtiger og Betientere i Almindelighed have forholdet sig i deres Embeders og Forretningers Udøvelse siden sidste Rigsdag. J øvrigt, efter forfattede Jnventarium over Rigets Stænders Contoirs Cassa, og efter dets Regenskabers Revision, ere Contoires Beholdninger, sammen regnede til sidstl. 1ste Julii, befundne at være følgende: Contant i Casserne: J Rigets Stænders Vexel=Bank .¬
Berlingske Tidende, 1765-10-14
J Land=Renterierne og Udlaante Capitaler: Til Rigets Stænders Laane-Bank, imod 3 pro Cento Rente, Til det Kongel, Stats=Contoir, imod lige Rente en Hos Privat=Personer, imod 6 pro Cento. Rente Summa, Dal. Silsmt. 456841131 320. eller noget over 45 en halv Tønde Guld beholden Formue den 1ste Julii indeværende Aar, hvori er indbegreben den forhen ommelte Beholdning, 258272 Dal. 17 Dre 20 Penge Silsmt. saavelsom og hvad som endnu er til overs af de i Banken og flere Stæder forrentede Summer. - Hvorimod de Fordringer paa Kronen, som, efter Reglementerne, vedkomme Rigets Stænders Contoir at udbetale, ikke endnu kunde angives til nogen vis Sum, men erfares alligevel at ville blive ganske betydelige, efterdi at 1) adskillige Rigets Creditorer, som i det K. Kammer=Collegio have erholdet Liquidationer, have allerede ladet deres Fordringer classificere i Rigets Stænders Contoir, omendskiønt at de endnu ikke have fordret dem udbetalte. .At efter det Kongel. Kammer=Collegii Udsagn, ligge der nogle og 70 Liquidationer sluttede, skiønt ikke udtagne. 3) At de uden over 1600 Liquidationer ere under Arbeyde i bemeldte Collegio. Og 4) at efter Registernes Udviisning der, skal en endnu større Antal Kron=Fordringer være bleven anmeldte i samme Collegii, dem man ikke hidindtil har kundet overkomme at tage under Arbeyde. Og vil Secrete=Utskottet fremdeles indkomme med Forslag, hvorledes til Kronens Tryghed, al Sikerhed maa erlanges, ved de endnu ubetalte riquidationer, og at man ikke maa blive udi Uvished om hvor stor Rigets gamle Gield egentlig bør være." Dette, tilligemed hvad som de fra Secrete Utslottet indkomne særdeles Vota indeholde, og hvad Secrete=Utskottet end yderligere, ved et seenere indgivet Betænkende, har anført til Oplysning, tilligemed hvad 1746 og 1761 Aar Secrete=Utskotts Jnstructioner byde, nemlig: At Stændernes Contoir vel hørte under Secrete=Utskottets Jndseende og Tilsyn, dog, efter den første Jnstruction, at Secrete Ut skottet ikke maatte gjøre nogen Jndretning, som foraarsagede Forandring og Ryggelse udi Stændernes Contoirs Reglement, eller derimod lade gjøre nogen Udbetalinger, uden samtlige Stændernes Forevidende og Samtykke: og, som Ordene i den anden Jnstruction lyde, at Secrete Utskottet ikke maatte, uden Rigets Stænders Forevidende, gjøre nogen Jndretning, som streed imod Contoirets Reglement, eller lade nogen Udbetaling skee anderledes, men tvertimod see til om ikke alle Fordringer da vare saavidt udbetalte, at Stændernes Contoir, samt Løn= og Betalings Afgiften kunde afskaffes, m. m.; alt dette have Rigets Stænder foretaget til Undersøgning, og nøye overvenet de herved forekommende Omstændigheder, derefter befundet for tilligt at bifalde Sterets=Utkottets Betænkning i alle Dele. - J Følge heral er til Hs. K. M. afgangen underdomSirmelse angaaende hvad som er bleven samat om Betalings Prolemerne, om denne læggen, og om Stændernes Contoihvad som end videre kommeran paa det. J øvrigt, efter RigetsJndstræntelse; og til Serrets=Utskottet Udtog af Protstellen, om Stænders Anordning, bliver hele Acten i denne Sag, i Kort der gjort almindelig bekiendt ved Trykken.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Samme Dag : Efter Hs. K. Majests., i Følge Rigets Stænders underdanige Tilkandelse ved sidstl. Rigsdag, givne naade tige en almindeng Kundgjørelse om at Udskibnings= og Tilvirket Befaling til Set og Rigets Commerce=Collegium, at udi og udstædet saavel uden for Sundet eller ved Nord Søen, som nings Træmier Fulle meddeeles for den Tran, som den virke paa Stædernes almindelige Brivering af Aar 1741, som til atte Stænder befundet, at, i Kraft af en Kongel. Resolut inden for Sandet eller paa andre Steder i Riget, have Re holder, at Tran ikke maa udskibes naar den sliger over 32 Dal. Snimt, hvert Fad, er den Tran, som fra de Nørthorimske Enne er indkommen til Stavel=Stæderne, bleven hindret fra at sen derpaa ikke har andet kandet, end overgaae den saatte udføres, efterdi den høie Vexel=Cours har foraarsaget, et primeldte Hs. K. Ass, naadige Indretnings prange FortelinSum. - J Henseende dertil, og for at afværde Høyst denne Nærings Maade, til at tilverebringe saadan Tran, ster helst da en i en utvangen Afsætning lokker dem, som drive have Rigets Stænder befundet sig foranletigere til at i Under de Mande, hvistet atter foraariater en taaling Priis paa den danighed anfalde de Hs. K. M. om saadan naadig Forklari. og befaling til Sit og Rigers Stænders Commerte=Collegium At al den Tran, samt tilvirkes her i Riget omkring Østerien, stides, med samme Frihed og Vilker, som Undersaatterne de samt i de Finde og Bønneske Viger, maa frit og udermeret udfor den, som tilvirkes ved Nordsøen, uden Henseende til kag Priis den maatte sige eller falde udi inden Riget; dog at ste Rigets Stænders under amme Tilkandelse, som herefter al eller Udskibnings=Præmier. indstilles, derfore ikke derefter gotgiøres hverken Tilvirknings Carlscrona, den 12te Septbr.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Kiøbmanden Zacharias Lundeberg har foretaget sig en nyt tig, men tillige kostbar og besværlig Oprødning paa denne Stade Mark: Han bekom i Aaret 1759 Borgerskabets Bifald til at indhegne en Meese, som paa alle Sider var omgiver med Steen og unyttige Væxter, hvortil Stedets Ma gave Lundeberg 20 Friheds Aar paa Moesen. Den ligger gistrat og Landshøvdingen ogsaa gave deres Samtykke, og bred, eller 5 Tønders Land omtrent. Den var over 10 Miil fra denne Stad, er 570 Alen lang og 350 Alen Alen dyb, paa 16 Alens Strækning ingen Bund, og 20 Alen breed Qvil eller Vanddrag. Jngen kunde mindes at Mosen havde været anderledes, hverken før eller efter denne Stads Anlæggelse. Samme Aar begyndtes Arbeyde, paa Mosen, med døbe Grøfter, og Berg=Sprængelse til Vandets Afledelse: Siden blev Roed hugget, Mesen bortbrændt saa meget mueligt var, og fyldt med Jord og Gjød sel. - Saaledes blev Arbeydet fortsat indtil 1764, men Jorden gav dog intet klækkeligt af sig, imod de Bekostninger som anvendedes paa den, hvorfor Lundeberg tilbød Staden at tage Mosen igien i den Stand den da var imod at betale ham sine derpaa anvendte Bekostninger, eller og forlangede han endnu 30 Friheds-Aar. Dette sidste befandt Borgerskabet og Magistraten tarligst, og derfor brøilede de forlangte tilsammen 50 Friheds Aar, samt tilgade at han skalle være denne Jord nærmest, naar den efter Friheds Aarene skulle bortforrøges. - Derraa fuldfersk Landsberg Oprødningen med Grøfter, Fald og Jordene Jerning, samt tilsaaede Stykket i dette Aar med Røg, Byg og Engelsk Havre, hvorefter nu er bleven en velsignet rig Grøde.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Detuden befindes nu i Giærdet omkring Jerden over 300 Ege=Planter, foruden andre Træe, som deels ere, tig videre blive plantedt.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Constantinerel, den 16de Augusti. J Lisse Dage brækkede Jld løs i denne Sted, udi 3 a skillige Qvarterer paa en Gang, men Bryret var saa stille og saa gode Anstalter bleve gjorte, at Jldm bles straxkræret, og gjorde ingen brindelig Skade. Jlden var ansandt af Mordbrændere, af hvilke en blev taget paa frisk Ster ning, og sat i Fangel.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Den 2den Sept. Pesten har nu saamet noget her de faste Breve fra Smirar melde ogsaa, at den der her hørt ganske og, hvorimod man nu sted i Fragt der for Følgerne af den slette Høst. - J disse Dage blev en Sræter, Hospodar af Wallachiet Agent her, erresteret efter Solianens Befaling, efterdi han beskyldtes for, og ham var overbeviist mange Bidragerier. Kort derpaa blev har hangt for Døren til sit eget Huus, hans Sede, som skal teres over 3 Millioner, confiskeret til Stersultanens Caffa- og tillige alle hans Venner og Tilhængere arresterede. Man siger, at Hospodar selv har bekommet Bifaling at komme hid med sin hele Hofstat.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Fra St. Eusiatins, den 17de Augusti. Den 31te Julii havde man her et heftigt Uver : TilLykke komme vore smaa Fahrtøyer i Tide under Seglt, og bleve derved bevarede. J Martinique, Gardelut og Deminigne, har det raset endnu stærkere. J Maminiene ere 33, i Gaadelende 10 mindre og 6 større, og i Daminige 9 Franske, Engelske og Spanske Fabrøder fornækkedes. Sammesteds ere alle Caffe=Træet fordærvidt. Ventelig har samme Uveir rammet flere af de omliggende Øer.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Tunie, den 20de Augusti. Den 5te bragte en af vore Kavere et Fransk Fahrten herind, der han havde optaget imellem Palermee og Messa, under Forevending at det havde ingen rigtige Passer. Paa Fahrtøvet befandt sig en Adjutant ved Regimmer Chompagne, i Napolitansk Tieneste, hans Hustrue, 2 Soldater og hans Betientere. Disse Fanger har Deren ikke villet udlevere den Franske Consul, dog har har givet dem til en anden Consul i Forvaring, og ladet deres Gods beskrive, indtil at Sagen bliver afgiørt.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Lata, den 9de Stoft. Fra Genua berettes, at imedens at et Optog blev holdet der, for at bede Himlen og Regn, bleve Sedler opslagne paa adskillige Steder, ved hvilke man formaner Regieringen til at giøre saadanne Anstalter, at Korn og Meel bliver le Kiøb, og for, et liste Octort alle ikke gjøre meget til Saar, naar alt de mange Paa bleve afrette m. m. Den Fans. Neuren, da 12de Søn. Herom til Memel, af enge Hos Pennen, tet. Listeben, den 10de Strimer.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Blant andet er bl hiemtrænt 2 Sikke fra Fanker, hvise stadfæste den Tidende, et Jrsyn i Paraner :re i 2de ingen smalst min man er St. me ved Fadens Plata, tilt dette st en en de i Lande. Daemen hannem S. nen, har Ministerium beslutt at giøre fødte Sag med Spania, til at forstyrre bemeldte Fattes igienge An slagt. Tre Krigstide rustes der.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Rom, den 18de Sammer. Hr. Qvarantarii, en af de største Daghuus har, Hr. tiert Bantet, den man først stamme paa 20000 R. maske Dele, men erfarer nu at den skal kaldte sor hørte. - paa Mintra Pladsen alle den 11te Haved Stamrenen brandt s særskiønner, 1. 28.3. Skrivelser gaaende den Balle, som sege Jesanerne, Skrivelserne mykte i Nierone. Rede, den 24de Sæde. I Emen Marines graflamt Qvangen havet, er griber daglig vidste om sigt for Fremt et Famt sort stærk, et fragter man er en lige Dedelene stal melde Ministuur. Det er mattet et en sin Tanke, som ma bøde 14 Dage at afvigte Maaned, der det foraarstanskadelige Danske i Luften af de mange Mareder, som den i Commere, og samme Danster aut. Svaghederne og en Slags Gift paa Græsning. Talen, den 15de Stkr.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Det fremmede Skib, som en Frane af Hr. da Chafants Estade hørerkraft, en som er ladet med Krigs Forrand, Master Kind, og en enkelt Det Plæstere for Salterne, er i disse Dage kommen der og Form. Vien, da 28de Seier.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Den 26de har Enke Kilsminden overdraget Tiermester, skabet for den Underske St. Stephans Orten til Kysten Hs. Søn: Til den Ende have de nærværende Hierte Didag: Riddere indfundet sig til Høye, er afver dette Litenske Nr. - Amagende den Med Reskring, saa ere :get den Romerske Keiser over de Datterieste Aars Konge, Riger og Lande, ere Befalert igangne det d. samtlige Stænder og Renter, at de inden 6 Uger staae af legge holdingen. Ligesaa en alle Rigsminde, et rørt sammen hamt ved sin Støb, for at samt Kiønne og Med Regin Trorskab. - H. Saade der i Saat indlemme Monarkiet alle San Hog af Jaders for at Gode, et kringt det at under en Bidslags Tere og at holde en Urmesel=Caffe, andet Sange. Da den at Baner, og Hof=Kammer=Prasiden Sange Dr. føde. - Staren ren Ruperg, Nyana til Strand af en Kl. Dæst. Hof, her paa ønske Dage ere essing, ma haves S. Pasten, den 22de Sum. De 2de huus usuns samt samme Na ter hu stemme, til Memagende Ene, hørte ran S. sens Mært, og fersen. Renen, man, Pat Hunne, de -er en Lærer Smin anden. Ramme: Kommen Stue temme, en Estaden S. Vagt, ogde Anstemmen. Den 26de en Mant bo- . - Minen: er Hr. Marts er Agien, og der sortset han i Dag, de Ramme mann og Avis Samme for Tøn, da 26de Sæder. 2 smag Baræmtalde, snart at er stædet Paa ere dømt og Damer, førsen Under den 2de de eserensen da denne har Onsdag d. Lan dig, samt mange saarede Person og Videt. i de 24de S. Da en der minsk Birm, at man seer man at det samme, sin sal. Mangs Kammere et Rasde ein, s en alt i S. & Sal de nen det en al Enderen den 20 en da de Paneer, og den naand er: den Hr. Kalm Mans Den ta, et opaa de 22. sin antages at da først omstes, Heres Paas Stanere.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Den 5te October. J Følge de sammeste Eftertranger, ste da Ammune, som Aarstesaa anden Ad Hans Tierner, danten Olunde i forledes der. sta, at de stiller mit ders Tilmste, da ma ensaa dant et Pige for dens Alsted. Hansen. deren sin Stade dennemme og Mart. ter, sind i H. De saa men ger Stasag, og denne Dristighed at Her Dan. Smugte, da 29de Sæde. fra Hanneret kantes, er Heinand Midtes fra Senere er stande, 2 Senne Rands Forane. kunne hans Kre saameg. D. Hr. nander Saa i Dag Saft, da tan S. Den 6te, 7 og de der saadan : en Søm, men snanen Nam: ner, en da Nr. 6 stue de J Manna Sneser andres Møen. Sneen st ere inde. Da det Se man gammensinde, da da at af Seder. - testen kan ome, at settes i Ant. Det i San alle Magis, at Hr. Dag kan Henstands dito fra det at komme, hans i Dag. anden igien kan SamHinaa 3de Darde. Herr Canaringgade Statsse Dage størs: 2 Ser et Tillæg fra Dans  Tillæg. D. SorSavanger fra Damig til Stavanger og H. Johansen af Kiøbenhavn fra ang til Randers, disse med Rug. H. H. Snee af Kiøbenhavn fra ibidem til Bergen med Sukker. H. H. Grønberg af Laurtigen ranvidem til Kiøbenhavn med Tømmer. P. M. Mund gaard af Bergen fra Danzig til Bergen med Rug. Den 11te Dito U. Ulrichs at Nogge fra Kønigsberg til Embden med Rug. A. Mou at Landigen fra Riga til Amsterdam med Bielker. E. Christophersen af Tirmøe fra Frederichshald til Kiøbenhavn med Bræder. Den 12te Dito. J. C. Juel af Greenaae fra Konigsberg til Norge og C. Krøger af Kiøbenhavn fra Memel til Drammen begge med Rug. S. Andersen af Fleckefiord fra Kiøbenhavn til Bergen, med Stykgods. J. H. Schade af Apenrade fra Petersborg til Lissabon med Jern. H. F. Holme af Christiania fra ibidem til Kiøbenhavn med Brædder.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Kiøbenhavn, den 14de October. Den 11te hujus haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst bestilt Material=Forvalter og Bygningsskriver Franz Dajon til at være tilligemed Byg-Commissarius eller Controlleur.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Samme Dag er Thomas Bugge allernaadigst bestilt til at være Land=Maalnings Conducteur.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Under 10de hujus, og Stadens Jndsegl, har denne Steds Høy og Brædle Magistrat udfærdiget følgende Placat: "Da Hans Kongel. Majestæt allernaadigst haver tilladt, at 4 a 5000 Skpd. fremmed Jern maa indføres her til Staden, imod den udi Told=Rullen fastsatte Afgift, dog at saadan Jndførsel skal være skeed til ultimum Martii næstkommende Aar, saa bliver saadant herved bekiendtgjort de Handlende, med Forlangende, at de for Magistraten ville anmelde, paa hvad Qvantitet af fremmed Jern de saadan Tilladelse forlanger.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Onsdagen den 25de Septbr. blev den nye Hospitals Kirke indviet i Weile af Høyndle og Høiærværdige Hr. Biskop Bloch, da en anseelig og talrig Forsamling af Adelen, Geistligheden og andre fra Landet og Byen vare nærværende. Præsten til Stedet, som tillige er Byens Capellan, Hr. Hans Henrich Neuchs imitterede af Prædikestolen, og havde til Tert Pr. 72, 13.; derefter traadde Hr. Biskoppen for Altaret, og afhandlede den Text, Tit. 1, 2.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Efter underdanigst Ansøgning er det blevet resolveret og bevilget, at Slangerups Market, som i Almanaken er bestemt at holdes Onsdagen den 23de October, er fremsat og skal holdes Tirsdagen den 22de October, men i Hillerød den 23de October. F. Nøragger.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Natten imellem den 30te September og 1ste October er Capitain Jonas Mollein fra Carlshavn, med hans førende Hukkert Gallease forulykket paa Schagens Rif, Skibet sloges strax i Stykker, som var ladet med Potaske og Beeg, destineret til Amsterdam, saaledes at hverken af Skib eller Ladning blev det allerringeste berget; Folkene bleve paa et Vrag berget af Schagens Jndbyggere, undtagen Kokken som tilsatte Livet.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Den 3die October stod atter paa Revet et stort tremastet Skib, men ved Hielp af Floden eller voxende Vande kom lykkelig ud igien.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Med Paquet=Baaden er herfra afgangen til Lübeck Græve Bothmer.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Udi det Kongel. Frederichs Hospital her i Staden, ere i forrige Uge indkomne 21, udgangne 19, og døde 3 Personer. Udi forrige Uge ere fra den 5te Octobr. til den 12te Dito her i Staden copulerede 18 Par. Føde 17 Drenge, 22 Piger, tilsammen 39. Døde 11 Mænd, 13 Qvinder, 22 Drenge, 3 Piger, tilsammen 49. Er saa 10 flere Døde end Føde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 3, Blodgang 1, Brøstsyge 7, Falden need 1, Feber 3, Frisler 1, Hidsig=Feber 1, Kopper 3, Slag 18, Tærende Syge 5, uangivne Svagheder 4. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 12 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 Dages Sigt a 16 1/2 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt a 20 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1765-10-14
Tilsalgs. Fra Pressen er udkommen: Den 3die Deel af det Trundhiemske Sælskabs Skrifter, hvis Jndhold bestaaer i følgende Afhandlinger: 1) Om et Søe=Træ, henhørende til Corgonias Lanne ) Efterretning om de saa kaldte Lysnings Steene eller Vette=Nyrer, om Orme=Steene a. 3) Beskrivelse over Brugden (Sqvalus Marimus. 4) Efterretning om Berg=Laxen. 5) Om Søe=Müsen, i Henseende til sin indvortes og udvortes Beskaffenhed. 6) Fuldstændig Beskrivelse over Søe=Pungen. 7) Om Tyv Joen og dens Hun eller Skuen. 8) Om Kryttien. 9) Om Hav=Hymberen. 10) Om Lanqviren og Martens Lumbe. 11) Om Pelicano Cristato eller Topskarven og Jærven. Alle ovenmældte Stykker ere af Hr. Biskop Cunnerus forfattede. 12) Peter Friner, Sum om nærværende Seculi Character i Henseende til Kunster, Manufacturer og Handel. 13) Samme Forfatters Anmærkninger til den 4de Tome af Verdens almindelige Historie. 14) Cerh. Schion nings Beretning om det Meldalske eller Løkkens Kobber=Værks Opfindelse og Fremgang i de første Tider. 15) Hans Stroms Beskrivelse over Norske Jnsecter, 1ste Stykke. 16) Sammes Beskrivelse over en Norsk Strand=Sneppe kaldet Fiøre Pist. 17) Samme om en Norsk Salt=Vands Fisk kaldet Byrke=Lange. 18) Sammes Fortsættelse af meteorologiske J Agttagelser i Borgensund for 1763. 19) Joh. Dan. Berlins Observationer af Barometro, Thermometro, Vindene og Veyret i Trundhiem for 1763. 20) Samme Slags Observationer for 1764. 21) Samme Forfatters Anledning til Tonemetrien, eller hvorledes man ved Logerithmus. Regning kan kommellet afsted med at udregne efter geometriske Progressions=Regning det saa kaldte ligedan svævende Temperatur, samt Underretning om det 1752 opfundne Monochordon. 22, Ole Lies Efterretning om nogle Naturalier, i en Skrivelse til Hr. Biskop Gunnerus. Med denne tredie Deel følger 11 Kobberstyt, ker, og sælges i Frid. Christian Peltes Boglade paa Børsen, i No. 22, 23 og 24., for 11 Mk. paa Skriv Papiir og for 8 Mk. paa Tryk=Papiir, hvor og den 1ste og 2den Deel kan bekommes; Ligeledes haves disse 2 Tommer paa Tydsk oversat, i stor 8vo. Ligeledes har i samme Forlag forladt Pressen: L. Friherre af Holbergs Almindelige Kirke=Historie fra Christendommens første Begyndelse til Lutheri Reformation, 1ste og 2den Tome i 4to, koster paa TrykPapiir 2 Rdlr. og Post=Papiir 2 Rdlr. 72 Sk. Liebhaberne som haver prænumeret, behager at afhente deres Exemplarier. Den 3die og 4de Tome, som Fortsættelsen, er i Arbeyde; Og skal nærmere blive betiendtgjort naar samme gives under Pressen. Og har i nogen Tid forladt Pressen. Det Kongelige Svenske Videnskabs Academies Afhandlinger, 7de Bind, som indeholder mange occonomiske, physiske og mechaniske Afhandlinger og med de fornødne Kobberziret; Deelen koster paa Post=Papiir 1 Rdlr. 28 Sk. og paa Tryk=Papiir 72 St. Det 8de Bind skal og med det første forlade Pressen. Die fortgesette Nachrichten von Zustande der Künste und Wissenschaften in den Kongl. Danischen Reichen und Landen. 3die til 6te Stk.; Tryk=Papiir a 8 Sk., Skriv=Papiir a 12 Sk.