JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Fra det Kongelige Academie for de skjønne Kunster bekjendtgjøres, at den aarlige Udstilling af Elevers og andres Kunstarbeide, tager sin Begyndelse, Onsdagen den 3die April. De ordentlige Udstillingstimer ere dagligen fra Kl. 9 til 12. Formiddag og fra Kl. 3 til 6 Eftermiddag, da hver Person for Jndladelsen betaler 1 Rigsbankmark. For andre, hvis Forretninger ikke tillade dem at see de udstillede Kunstsager i disse Timer, eller som ønske med større Beqvemmelighed at betragte dem, er fastsat den Mellemtid fra Kl. 12 1/2 til 2 1/2 dagligen, i hvilken Mellemtid enhver Person, for Jndladelsen betaler 2 Rigsbankmark. Udstillingen varer indtil Tirsdagen den 16de April inclusive. Den administrerende Direction for Kjøbenhavns Fattigvæsen har ladet bekjendtgjøre følgende: Ved Begyndelsen af dette Aar omvankede en velbekjendt Familie her i Staden og betlede, førende med sig et fireaarigt Drengebarn, som var en elendig Krøbling. Efter Hs. Majestæts allerhøieste befaling blev dette Barn strax ved Fattigvæsenets administrerende Directions Foranstaltning frataget Forældrene og indlagt til Forsørgelse i Almindelig Hospital. Da imidlertid det Rygte omløber at Barnet var af Forældrene paa en konstig Maade bragt i denne Tilstand, for derved at vække Medlidenhed, saa finder Directionen sig foranlediget til herved at erklære, at Rygtet er urigtigt og ugrundet og at det ommeldte Barn virkelig er vanført. (Dette Drengebarn var en Tidlang eet af de ynkeligste Syn paa Kjøbenhavns Gader. Det er saa forvoxent, at det næsten gaaer som et Dyr paa Fire. Om det er født saaledes eller om det ved et uheldigt Fald i en spæd Alder er kommet i denne Tilstand, kan Anmeld, ikke sige, men Resultaterne af de anstillede Undersøgelser fortjente Offentliggjørelse. At saadanne vanføre, ulykkelige Skabninger indlægges paa et eller andet Hospital til Forsørgelse, og saaledes afholdes fra at lade sig see offentligen, er i dobbelt Henseende høist gavnligt. Deels er det altid upassende, at physiske Elendigheder gjøres til Gienstande for offentlig Medlidenhed; deels er den Skade uberegnelig, som Synet af Vanføre kan foraarsage ved det Jndtryk, de gjøre paa Frugtsommelige.) (Udg.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
(Af et Brev til Udgiveren.) En for Landmanden, Agerdyrkningen og Almeenvellet i Danmark saa yderst vigtig Sag, Markfredens Tilveiebringelse, er lykkeligviis atter bragt paa Bane, og hvo af os ønsker ikke dem, som arbeide til dette Maal, det bedste Held, Man troer derfor at burde gjøre opmærksom paa en Jagttagelse, der maaskee fortjente at komme i Overveielse. - Der findes nemlig i Nabolandet Mechlenborg, paa mange Steder, hverken Grøfter, Jordvolde eller Gjærber, og det Særsyn frembyder sig oftere, at Qvæget, alle Arter af Creature, græsse tæt op til den i frodigste Vext staaende Sæd. En dertil afrettet Hund, er det Middel hvoraf man betjener sig; da denne, saasnart Qvæget, enten enkelt eller samlet, nærmer sig Sæden, anfalder og bortjager det. Kunde det samme iværksættes hos os, var det vist nok en Vinding for Landalmuens Ungdom, som ved den hidtil nødvendige Vogtning vannes til Sløvhed og forsømmer Skolegangen; ikke at tale om hvad der vandtes i Arcalet til Dyrkning, hvor saa mange Volde, Grøfter og Gjærder enten ere opførte eller skulle opføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Mariboe, den 28de Marti. Hs. H. Hr. Dr. og Pastor Clausen, der omtrent 18 Aar har været Sognepræst i Stubbekiøbing paa Falster, holdt. den 17de dennes sin Afskedsprædiken sammesteds over Pauli Skrivelse til de Philippenser 4de C. 7 V. Klokken 9 begyndte, som sædvanlig, Gudstjenesteen; men hvor overrasket maatte ikke denne værdige Religionslærer have blevet, da han ved sin Jndtrædelse udi Kirken, uden i Forveien at have havt den mindste Ahnelse derom, forefandt Kirken, og det ikke med ringe Bekostning, decoreret af Borgerne med Buer, Krandse, Guirlander af Vintergrønt, især om Alteret og Prædikestolen. Da Hs. H. efter Prædiken atter traadte for Alteret, gik den hele talrige Menighed til Offers, og lagde paa den Maade ved et rigt Afskedsoffer et umiskjendeligt Beviis for Dagen paa den Agtelse og Erkjendtlighed, som den i en Række af Aar havde baaret for og troede at skylde en elsket Ven og Lærer, som i en saare skjøn og rørende Tale havde sagt dem sit sidste bedrøvelige Farvel. – J denne Tid er her megen Efterspørgsel efter Byg, der vil vel for det første bidrage noget til at lette Landmandens Stilling, hvis Kaar i den senere Tid formedelst de lave Kornpriser, Brændevinets og Kjøbmandsvarenes Dyrhed o. s. v., just ikke have været de blideste. - Den 7de kom en Mængde Torsk hertil fra Nakskov, der solgtes for 3 Rbmk. Stykket. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Odense, den 29 Marts. Siden den ødelæggende Jldebrand i Nyborg i Aaret 1798 staaer endnu et Tomt tilbage, som da det ligger i Kongegaden, hvor alle Reisende færdes, giver et stødende Syn, saavel for Byens Jndvaanere som Fremmede. - J Munkeboe Præstegaard har et Faar forleden Nat født 4 levende Lam, 2 af hvert Kjøn, der alle leve og patte deres Moder. - Endnu i Fredags den 22de d. mødte Færgesmakkerne Driviis paa begge saakaldte Renderne, Øst og Vest for Sprogøe. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Viborg, den 25 Marts. For en 8te Dage siden er et pr. Miil sønden Thorsminde paa Vestkysten af Jylland strandet et Preussisk Skib fra England kommende, med Rom og engelsk Øll. Mandskabet 10 Mand og Ladning er bjerget. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Kjøbenhavns Børs den 2 April. Cours. Hamb. 2 M. 702, a vista 716. Amsterdam 2 M. 645. London 2 M. 30 1/2 Rbdlr., antza, . Paris 2 M. = = Spec. 700. - Specier solgtes til 41 1/2 a 41 7 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 a 89 pr. 100; Oblig. 73274. Norske Sedler 49 1/2 a 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Norske Efterretninger. Tirsdagen den 12te Marts holdtes Storthing. Paa Grund af de vigtige Sager, der endnu staae afgjorte ved dette Storthing, bestemtes ved 50 St. mod 29, at der skal til Hans Majestæt indgives Ansøgning om Prolongation til Ungangen af Mai Maaned, og (efter 48 St. mod 30), at dette skeer eengang for alle. (Af: Efterretn. om Norges Storthings Forhandl.)(Af den Norske Rigstidende No. 24.) Den 4de Marts er forhenværende Høiesterets Assessor N. Engelhart udnævnt til Medlem af den til at udarbeide en ny Privat-Lovgivning nedsatte Committee. - J Trondhjems Avis kundgjør Stiftamtmanden, at han, med Hensyn til det ved Tiller skeede Jordskred, har bestemt: a) det paalægges Eierne eller Førerne af de i Nidelven for Tiden (9de Marts) beliggende Skibe og Fartøier, at have Samme inden den 19de incl. udførte af bemeldte Elv; og b) fra 19de og indtil Videre tilstedes ingen Skibe eller Fartøier, at maatte henligge eller opseile i Nidelven, uden efter speciel Tilladelse af en i saa Henseende nedsat Commission. - Lærlingernes Antal i de 4 lærde Skoler ver i Efteraaret 1814, i Christiania 67, i Christiansand 57, i Bergen 32, og i Trondhjem 39, tilsammen 195.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
J Aaret 1815 afgik til Universitetet 2 fra Coristiania, 2 fra Christiansand, 3 fra Bergen og 1 fra Trondhjem, ialt 8. J. Efteraaret 1815 var Tallet af Lærlinge, i Christiania 74, i Christiansand 59, i Bergen 39 og i Trondhjem 41, tilsammen 213. Altsaa 18 flere end i 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Dødsfald. Overbergamts Assessor J. V. Steenstrups Datter, H. M., 24 Aar, den 28de Febr. paa Kongsberg; Major Leegaards Enke, født Brochemann, 86 Aar, den 6 Marts i Ondalen; Oberste lieutenant Sundts Enke, C. W. Gruner, 47 Aar, den 10 Marts i Christiania; Auditeur J. Bentzon, Overfiskeveier og Skibsmaaler, den 10 Marts i Bergen; M. H. Kildstrøm, 39 Aar, den 5te Marts i Bergen; Enken C. U. Lau, født Christie, 73 Aar, den 1ste Marts i Bergen; Skovinspecteur H. J. Fyhn, 89 Aar, den 7de Marts i Trondhjem; Præst Skielderups Enke, C. Wisløff, 70 Aar, den 14de Marts paa Rommerige; Enkefrue A. C. Zütphen, født Fischer, 84 Aar, den 16 Marts i Christiania. - Angaaende Byskat ten i Christiania. Den med alle Vedkommendes Samtykke for Aaret 1816 beregnede Skat er 300,000 Rbdlr. Navneværdie, Fattigvæsenets Udgifter ere ikke herunder indbefattede, og Fattigskatten bliver derfor særskilt lignet. Forestaaende Sum udfordres til at bestride følgende Udgifter: a) Lønninger til Byens Embedsmænd og Betjenter 21,744 Rbdlr., b) Det Tillæg, disse, i Overeensstemmelse med den Kongel. Resolut. af 16 Marts 1815 tilkomme for forrige Aar, og som skulde udredes af indeværende Aars Byskat, 6,400 Rbdlr., c) Jndqvarteringsvæsenet i dets hele omfang, hvortil da ogsaa hører det militaire Sygehuus og Contingenten til General-Jndqvarteringscassen med videre 150,055 Rbdlr., d) Lønninger til Byens Vægtere, Postmagerne ved Vandvæsenet, m. fl. 14,000 Rbdlr., e) Til Vandvæsenets Vedligeholdelse. 6,500 Rbdlr., f) Til Brolægningen, foruden Løkkeskatten, som er 854 Rbd. 78 s. Sølvværdie, 6000 Rbd., g) Delinqvent- og Varetægts Omkostninger 9,400 Rbd., b) Til Olie og Tran m. v. til Gadelygterne 7000 Rbd., i) Til Brænde og Lys for Raadstuen, Lysepenge til Vægterne, Bidraget til Veier-Broe, m.v. 5,272 Rbd., k) Til at afbetale den Gield, som Byen har optaget i forrige Aar 68,000 Rbd., 1) Til Reparationer i Raadstuen, Bytingets og Politie-Værelserne 6,689. Rbdlr. Tilsammen 300,000 Rbdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
J Berlin er ved en Politie=Anordning blevet bekjendtgjort en Optegnelse over de for Sundheden skadelige og uskadelige Farver, for at forekomme, at hverken Ligetøi eller Madvarer bemales og overstryges med skadelige Farver. Da denne Placat ogsaa vil kunne læses med Nytte i vort Fædreneland, saa anføres her dens Jndhold: I. Til Legetøis Forfærdigelse skadelige Farver. Hvidt: Berghvidt, Kremserhvidt, Skieferhvidt. Guult: Operment, Kassler, guult, Neapelguult, Blyguult, GummiguttæGrønt, Spanskgrønt, Berggrønt, Bremergrønt, Svensk eller Scheelsk Grønt. Blaat: Berg blaat og alt Blaat, som Malerne tilberede af Kobber og Kobbervitriol med Salmige og Kalk. Rødt: Malerzinnober, Mønnie. - Uskadelige Farver. Hvidt: Velprepareret Kridt, eller tørret og pulveriseret Gibs, lædsket med Vand; hvidt brændt Hjortetak. Guult: Kurkumeie, Schütgelb, Safran, Orlean, Okerguult og en Af kogning af Guulspaan med en 4de Deel Alun, blandet med Gummi. Grønt: Saftgrønt, og alt Grønt, som man selv kan lave af de mangfoldige Sammensætninger af uskadelige gule og blaae Farver, som f. Ex. en Sammensætning af Berlinerblant med den gule Farve af Guulspaan. Blaat: Berliner blaat, Nyblaat, Jndigo, Lakmus og Saftblaat. Rødt: Carmin, Kuglelak, Berlmerrødt, Fernambuk, Armenisk Bolus, rød Jernjord (Caput mor tum) og Fernambuk= eller Brasilietræ Afkogning, blandet med Allun og Gummi. 2. For Conditore og Kukkenbagere. Skadelige Farver, Rødt: Maler-Zinnober, Mønnie. Guult: Gummigutte, Aurum pigmentum. Blaat: Smaltsblaat, Bergblaat, ogsaa Berlinerblaat, fordi dette ofte er kobberagtigt. Grønt: Spanskgrønt, Spanskgrøntblomster. Guld-og Sølvfarve: Uægte eller Skumguld, uægte eller Skumsølv. Uskadelige Farver: Nødt: en Afkogning af Fernambuk, Safterne af røde Bær, f. Ex. Berbersser, ligeledes en Afkogning af Cochenille med nogen Viinsteen og en Jnfusion af røde Rosenblade med Vand. Guult: Safran, Saffor, Karkumeierod, og en med Vand gjort Jnfusion af gule Blomsterblade af Soelsikker (Calendula officinalis). Blaat, Lakmus, Jndigo, og især den med 4 Dele concentrerede Svovelsyre og ved Natrum dæmpede Opløsning af Jndigo. Grønt: En Sammensætning af uskadeligt Blaat og Guult, f. Ex. en Forbindelse af Jndigo-Opløsning med guul Farve af Guulspaan. Orangeguult: Orlean Violet: Cochenille, med noget Kalk vand. Guld-og Sølvfarve: Ægte Bladguld, ægte Bladsølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
J Cassel er udkommen en mærkværdig Anordning for Haandværkslaugene, i hvis Jndledning det hedder, at Erfaringen har beviist Laugenes umiskjendelige Fordele, hvilke, blandt andet, bestaaer deri, at de befordre Haandværksmandens Uddannelse; at de forebygge Jndgreb i ikke grundigen lært Arbeide, Forvirring i Haandteringerne og den deraf flydende Formindskelse af Konstfærdighed; at de befæste Underordningen af de Arbeidende under deres Mestere, og lette Statsopsigten over Arbeidsclassen; at de vedligeholde Næringen i Kjøbstæderne, og afholde Landboerne fra at forlade Agerdyrkningen, Nationalformins sikkreste Kilde; at de forebygge at enkelte Haandteringer ikke lade sig deres Arbeide for dyrt betale, betrygge ordentlige Haandværksmænd deres Udkomme, give Anledning til mange Jndretninger, til Bedste for den lidende Menneskehed, og derved fremme Fædrenelandskjerlighed, bevirke en god Opdragelse for de tilkommende Borgere, hævde Haandværkets Ære, sætte Skranker for Haandværksfolks Usædelighed og Bedragerie. Derimod har man fundet de gamle Skrankers Fuldkastelse betænkelig, og ikke sporet heldige Virkninger af den under Landets fiendtlige Besættelse indførte ubetingede Haandteringsfrihed o. s. v. Men d. Haandværks= og Laugsvæsenets forhenværende Beskaffenhed, ikke svarer til Nutidens Krav, saa oprettes vel igien Laugsvæsenet, men paa de nærmere Vilkaar, som Anordningen indeholder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Kronprindsen af Hessens Søn er ankommen med sin Lærer til Leipzig, og er optagen blandt de Studerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
J nogle Egne af Egebirge skal Sneen midt i Martii Maaned have ligget 20 Fod høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Blandt den i Hannover stiftede Guelfeordens Riddere, befinder sig ogsaa den store Astronom Herschel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Hr. B. v. Pradt, Forfatter af Værkerne om Ambassiden til Warschau, og om Kongressen i Wien, vil nu ogsaa udgive et Skrift om Spanien og om de Underhandlinger, Napoleon selv havde overdraget ham. Dette sidste og hans to foregaaende Værker, indbringe ham ialt over 120,000 Fr. (omtrent 140,000 Rbdlr.). Rousseau fik ikke for sin Emil større Honorar end 400 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Subscriptionsplan. Paa undertegnedes Forlag udkommer Conversations-Lexicon, eller: Encyclopædisk Haandordbog over de i selskabelig Underholdning og ved Læsning forekommende Gjenstande, Navne og Begreber, med Hensyn til Folke= og Menneske Historie, Politik, Diplomatik, Krigsvidenskab, Mythologie, Historie, Jordbeskrivelse, Konsthistorie, Biografie, Naturhistorie, Physik, Medicin, Philosophie, Jurisprudenz, Theologie, Poesie, Musik, Technologie, Handel, Fabrik= og Manufacturvæsen, Botanik, Chymie, Anatomie, Chirurgie, Apothekerkunst, Mathematik, Astronomie, Mekanik, den civile og militaire Bygningskunst, de skjønne Kunster og Videnskaber, saaog om de forskjellige Religioner, Riger, Stater, Have, Søer, Stæder, Fæstninger, Slotte, Bjerge, geistlige og verdslige Ordener, lærde Selskaber, Retter, civile og militaire Charger, Artillerie, Fortification, Feldtslage, Beleiringer, ridderlige Øvelser, Bjergværker, Jagt- og Forstvæsen, Havekunst, de i Handel, Kunster og Haandværker brugelige Terminitechnici eller Kunstord, de i Handel og Vandel, i Jura forekommende uundværlige Ord, alt udarbeidet af de bedste Forfattere. Originalen til dette Værk har gjort saa stor Lykke i Tydskland, at det i en Tid af 3 Aar er 3 Gange oplagt, og deraf afsat 10,000 Exemplarer. Ved at eie det, vil: 1) den, som ikke har Ævne til at anskaffe sig en Bogsamling, erstatte denne Mangel, da han deri vil finde det Vigtigste af alle Kunster og Videnskaber rigtigen og tydelig beskrevet; 2) den, som eier en Bogsamling, vil ikke behøve at eftersøge det, han ønsker at vide, i mange forskjellige Værker, men vil her i en Hast kunne finde det i alphabetisk Orden, derhos i hvilke Bøger det findes og hos hvilke Forfattere Gienstanden omhandles; 3) den, som ikke besidder videnskabelig Dannelse, vil her finde det Vigtigste af Videnskaberne og Kunsterne paa en fattelig Maade beskreven, og hans Mangel paa Studering vil derved erstattes. Værket er forfattet i alphabetisk Orden, saa at man strax kan finde hvad man søger, og kan desuden tjene til en behagelig Læsning i Fritimer, da det indeholder en Samling af interessante Ting. Paa det Subscribenterne kunne komme til at eie dette Værk, uden at føle noget til Udgivten, agter Forlæggeren at lade det gaae ud i Hefter. Hvert Hefte vil kunde læses særskilt, da enhver Artikel, som den beskrives, bliver fuldstændig. Hver tredie Maaned udkommer et Hefte, 12 Ark stort, trykt med Petit, og 49 Linier paa hver Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Prisen for hvert Hefte bliver for Subscribenterne 2 Rbdlr. N. V., for andre Kjøbere 3 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Subscriptionen modtages hos undertegnede Forlægger. A. Soldin, Boghandler, boende i Fortunstrædet No. 148. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. an toges saa Trettende Aargang. No. 28. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 April 1816. Riimbrev fra Østergade. Tilgiv høistærede Hr. Ven, At stakkels gamle Østergade. Sig ydmyg vender til Dem hen, Med Bøn om Plads i Deres Blade, For et i Prosa rimet Brev, Hvori jeg agter at betegne Hvert Skiær, hver Banke og hvert ReJ mine østelige Egne. Jeg taler her i Billedsprog, Og vil dermed ei andet sige, End at hos mig den mindste Krog En Plage er for Land. og Rige. Vel er det saa en egen Sag At høre gamle Gader tale; Men det er eengang Tidens Smag, At ynde meest det Splittergale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
J Livet og i Poest Man hører ideligen raabe, At det, som ei er Mening i, Er Folkets rette Tryllekaabe. Paa Himlen og paa Jord og Hav Nu tale Skyer, Fisk og Heste, Og selv den fordum tause Grav Sin Mund kan bruge som den Bedste. Jeg troer derfor det har ei Nød, Om ogsaa jeg mig vil benytte Af en Licents, som yder Brød Til dem, der er med Konger bytte; De Folk, som tale Guders Sprog, Og Laurbærkroner stolt uddeele, Og stundom sulte ved en Bog Mens Andre deres Kage mele; Der ødsle tidt med Sølv og Guld (Dog vel at mærke paa Papiret), Og søge saa et Kielderhul, Naar med Apol de have liret. Skjøndt jeg ei nævner deres Navn, De seer dog let, hvortil jeg sigter; Det gjør kun saare sjeldent Gavn, At rode op i godt Folks Pligter. Men nu jeg kom for langt fra Texten, Som ofte skeer i vore Tider; Naar man for frodig er i Væxten, Og Jorden bort fra Roden glider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Min hele Skabning og Facon, De uden Tvivl heel nøje kjender; Skjøndt det nu hører til hon-ton, At op og ned man paa mig vender. Vel har jeg mangen stor Skavank, J Talien, Breden og i Længden, Men dog jeg velskabt er og rank, For Modens Præster og for Mængden. Et gives der paa mig et Hut Paa Ryggen, Maven og paa Bagen, Hvori man ei kan gjøre Guld, Naar ret tilgavns man kjender Sagen. Selv gamle Theemis's fordums Bo Man agter nu at accouchere, Og Staklen har ei længer RoMen maa Boutiquer abortere. Jeg frit tør sige uden Pral: Jeg er et sandt Palais royal (At sige for vort Kjøbenhavn, Og hver en Modes Fødestavn. J mig man altid finde kan Hvad Øiet fryder, Ganen smager; Hos Modekræmmer, Kukkenbager, Saa godt, som i hvert andet Land: Fra engelsk Plet til franske Schal Fra preussisk Skjærf til ungersk Støvle; Fra hollandsk Ost til bøhmsk Chrystal; Fra svenske Lax til tydske Høvle; Fra tyrkisk Uld til wienske Hat; Fra flamske Sild til spanske Druer; Fra indisk Moll til sachsisk Vadt; Fra Moselviin til polske Huer! Kort sagt, jeg er det klare Speil, Hvori man lettest kan opdage Grundroden til den store Feil, Som ofte volder Jammerklage; Det er omtrent med andre Ord: Grund til vor Courses Caprioler, Der efterlade blodigt Spor, Endog blandt Roser og Violer. Jeg er den store Archimed, Der løser Qvadraturens Gaade. Og Hver, som følger mine Fied, Vil uden Konst den kunne raade. Dog, hvis, godt Folk, Jer mig troe, Og mene, at Jtaliens Hatte Paa Danmark gyldne Slætter groe Og at J ei Jer selv beskatte, Ved blindt at følge Modens Bud, Og dyrke Yppighedens Gud, Ja, vrage Alt, som kun er dansk, Og hylde Alt, der kaldes fransk, Da kommer, Kjære, naar J vil, Dog helst, naar Phøbus Flora lokker; J skal da see det Tryllespil, Hvorved vort Sølv maa gaae til Pokker! Og J, som dagligt harangøre. Om Sølv, som ud af Landet drager, J Herrer, kommer hid at høre Den sande Grund til eders Klager! Hos mig J alle kunne see, Hvortil vort Sølv omsmeltet bliver, Og selv J da vil høit hele Den taabelige Mode-Jver, Der tusker bort vor jydske Uld, For franske Baand og Levantiner, Og sender ud vor Agers Guld, For Dukketøi og Appelsiner; Der henter Schaler fra Bordeaux, For Søndrejydlands fede Stude, Og griber med sin gridske Klo Alt det, som kommer fra derude. Fra Top til Taa indsvøbt i Schal, J Tyll, Muslin og Nettelduge, Vort smukke Kjøn Jer lære skal, Hvortil man Landets Sølv kan bruge. Vel og man reen Valuta faaer For sjællandsk Rug og jydske Stude, J Straa og Flor og Gjedehaar, Selv lugeslidt det blier til Klude, Hvoraf der gjøres kan Papir, Der saare nyttigt er forresten, Skjøndt, sværtet, det heelt ofte føier, Som giftigt Slangebid, for Næsten. Saa sniger Luxus lumsk sig om, Og sluger Alt, hvorpaa den støder; Først gjør den Pungen ganske tom, Og siden Næstens Ære døder. Som Larven, den i hver en Form Kun suger, tærer, æder, gaver, Og ikkun Trangens barske Storm Fordriver den fra Danmarks Haver. Jeg maa nu atter drage hjem; Thi Vanen stiger, Solen daler, Nu Flaggermusen kommer frem, Og sig i Aftenkjøling svaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Hvad jeg ved Flaggermuus forstaaer, Hver Kjøbenhavner kan begribe: Jeg mener Nympher, svøbt i Maar, Som vore Unges Sæder slibe: Der bringe heldig Harmoni Jmellem begge Hemisphærer, Og, uden Sands for Poeste, Endog Apoller venerere. Saa kappes man, fra hver en Kant. At gjøre mig til Nastronds Kule, Hvor alskens fremmed Gift og Tant Kan Danmarks gamle Eeg udhulle. Ei i min Uugdom saa det var, Da Dannemænd og DanneqvinderDet danske Navn med Hæder har Endnu de staae, de tanse Minder Fra hiin saa lykkelige Tid. De lave og beskedne Hytter, Som Hjemmet var for Borgerflid, Og Ly for Statens faste Støtter. Kun Hytten nu tilbage er, Dens gamle Eier er forsvunden, Nu Kembringe=Blomster gjøres der, Hvor før en Borgerkrands blev bunden.