Norske Intelligenssedler, 1787-03-07
Norske Jntelligenz- Sedler. No 10. Onsdagen den 7. Martii 1787. Resten af den i No. 5 begyndte: Anordning, angaaende de Friheder, som forunder de paa Jsland oprettende Kiøbstæder. 9.) Enhver, som nedsetter sig i en Kiøbstæd i Jsland, maae igien drage bort, uden nogen Decimation eller Afkortning af hans Formue, og det uden Forskiel, enten han har været længe, eller kort i Landet. 10.) Enhver Borger erholder ved Borger-Retten fuldkommen Rettighed til at drive al Slags Kiøbstæds Næring; dog maae Haandværkere ikke drive videre Handel, end herefter under No. 16 formeldes. Saa skal og Brændeviinsbrænden være aldeles forbuden, samt til Giestgiverie udfordres Amts-Øvrighedens særdeles Tilladelse. 11.) Enhver Borger i Stæderne, af hvilken Religion han end maatte være, maae have Ret til at tilkiøbe sig saa mange Jorder i Jsland, som han kan og vil 12.) Nyttige Haandværkere kan, om de vil nedsette dem i Stæderne, vente passende Benaadninger, hvorom de kan vente at blive nærmere underrettede af vedkommende Collegium. 13.) Enhver Haandværksmand maae have fuldkommen Rettighed, at drive sit Haandværk som Mester i Stæderne, og dersom en udlært Svend nedsetter sig som Mester i en Jslandsk Kiøbstæd, maae de at ham oplærte nyde i andre Vore Stater de selvsamme Rettigheder, som ere bestemte for de smaa Kiødstæder i Hensigt til Vores Kongelig Residents-Stad Kiøbenhavn. 14. Jntet Haandværkslang maae nogen Tid oprettes i Island, og for at nedsette sig der som Mester, skal, for det første saa længe, som Friheds Aarene vare, intet videre betales, end hvad Borgerbrevet koster efter foranførte 6 s. 15.) Saa mange af disse Kiøbstæders Borgere, som vil, maae, efterat de have vundet Borgerskab paa Handelen, og ere forsynede med det fornødne Forraad af de behøvende Vahre, for det første i 20 Aar have Frihed til som Udliggere at giøre mindre Handels-Anlæg i det til hver Kiøbstæd henhørende Distrikt med Frihed siden at handle ikke allene med hvilken Udligger og Kiøbstæd, de finde for got, men og directe at forskrive Ladninger fra hvilket Sted i Vore Riger, og Lande de selv vil, samt igien at expidere Ladninger hvorhen de finde tienligst, allene at de iagttage de samme Regler, som i Almindelighed ere bestemte for alle andre Handlende i Landet. 16.) Alle de Handelsmænd, der ere Borgerne i Kiøbstæder, skal have Rettighed til at sælge Jndførsels-Vahre paa de mueligt i Tiden oprettende Markeder i Jsland, hvilken Rettighed og forundes de i Kiøbstæderne boesatte Haandværksfolk for deres eget Arbeyde, og maae det staae enhver Jndbygger i Jsland frit for, at handle ey allene til hvilken Kiøbsted eller Udligger-Sted, han selv vil, men og directe med de allene paa Speculation til Landet ankommende Skibe, saaledes at disse, efter først at have anløbet een af Kiøbstæderne, dog uden at være pligtige der at losse eller lade, eller betale nogen Slags Omkostning, maae, saavidt de ikke finde i Kiøbstæderne fornøyelig Afsætning af deres Vahre, strax, efter at have afgivet deres Carga, gaae til hvilken Havn de vil, og der ligge i 4 Uger, inden hvilken Tid enhver af Jndbyggerne uden Forskiel af dem maae kiøbe til egen Fornødenhed, Føde og andre til Næringernes Drift fornødne Vahre, samt til dem sælge sine Produkter. 17.) Vexel-Retten skal ogsaa gielde i disse Kiøbstæder saaledes som samme er fastsat ved den Norske Lov og de tilhørende Forordninger. 18. Jurisdictionen over disse Stæder maae indtil videre anbetroes vedkommende Sysselmænd, dog kan de vente at faae egen Jurisdiction, saasnart Stiftamtmanden og Amtmanden indberetter, at deres Tilvert giør faadent fornødent. 19.) Appellationen fra Kiøbstædernes Øvrighed maatte som sædvanlig, gaae til Lav- og Ober Retten, dog maae der, for at afkorte Rettergangen i Handels-Sager, i behøvende Tilfælde bevilges Extra-Lavting. 20.) Byernes Jndvaanere maae, saasnart de faae egen Jurisdiction, ligeledes have Tilladelse til at foreslaae eget Vaaben og Stads-Segl. 21) De under enhver Kiøbstæd henhørende Distrikter ere: 1) For Reikiavick i Søndre Fierdinden: Guldbringe, Kiøse, Borgefiords og Myhre Sysseler indtil Hytteraaen, 2) For West mannøe i samme Fierding, Arnes, Rangevalle, Westmannøe og Vestre Skaptefields Sysseler. 3) For Eskefiorden i Østre Fierdingen: Øster Skaptefields, samt Søndre og Nordre Muhle Sysseler, 4) For Eya-Fiorden eller Øefiorden i Nordre Fierdingen: de 4re Nordlandske Sysseler, nemlig Nordre, Øefiord, Skagefiord og Hunevands Sysseler. 5) For Skutils eller Jsefiord i Vestre Fierdingen: Strande og Jsefiords Sysseler, samt et Stykke af Bardestrands Syssel, strækkende sig fra Grændserne ved Jsestords Syssel indtil Barnanupr, og 6) for Grundar eller Grønnefiord i samme Fierding: det øvrige af Bardestrands Syssel med Dale, Sneefieldnes og Hnappedals Sysseler til Hytteraaen. Forbydende alle og enhver, herimod eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade.