Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-16
J disse og mange lignende Træk skildrer den for den mindeværdige Gienstand begeistrede, og ved Detailkundskaber Enhver belærende Forfatter, med Sandhed og Ynde de Aarsager, hvis undblivelige Følger og Frugter vor Tid nu har oplevet: Trykket af Monopolier (hvor selv de ørkesløs blevne Spanier kun spederede fremmede Varer og overleverede de americanske Bjergværkers Guld meest til andre arbeidende Nationer), tilligemed den tøileløse Egenraadighed af ikke indfødte Øvrigheder (af 750 Vicekonger vare kun 18 af americansk Stamme, der skulde holde de fjerne Millioner i evig Trældom mod det selv ufrie daadløse Stedmoderland og dets Jnquisitionspolitie. Men i Buenos Ayres's og Venezuelas Biergegne opvoxte efterhaanden, over de Mishandledes Been, en Hævner, en Stamme af Krigere, om hvilke allerede Raynal spaaede, at den, maaskee snart, vil tilbagefordre det Frarevne af den nye Verdens Tyranners Jndvolde. Fra den kirkehistoriske Synspunkt uddrager Rec. endnu den Sandsynlighed, at selv de Vaabenøvelser, og den saa at sige heriliske (hosbondlige) Regelmæssighed, ved hvilken Jesuiterne, kun for sig selv, have villet grundet og indført i Paraguay et Præste rige, meget har bidraget til og forberedet Erobringen af de derværende Landstrækningers Uafhængighed. Naar kun det Bedre skeer, det være af hvilkensomhelst Hensigt, saa yder det Frugter og avler et Middel mod det Onde selv, som det troede at kunne benytte til ganske andre Øiemeder. Paraguay lærte Portugiserne og Spanierne Jesuiterne saa nøje at kjende, at endog nu begge disse Hoffer og Nationer allermindst ville udvide deres Orthodoxie til Jesuitismens Gjenoprettelse. Og netop dette Paraquay lærer Creoler og Levningen fra den martrede Montecumas og Atuhualpas Tider at føre Vaaben, ved hvilke de kunne holde sig fri for Jesuiter og Dominicanere, og for det hemmelige Kirke- og Statspolities hele Blodret, for hvis Skyld engang Ferdinand og Jsabella bleve udmærkede af Hs. Hellighed selv med Benævnelsen katholske Majestæter. Forgjeves havde man forbudet Jndianerne at lære at læse og skrive; forgjeves svarede den Kgl. Fiskal, da under Carl IV. Maracaibo bad om et Universitet, hvad skal et Land, hvis Beboere ere bestemte for Bjergværkerne, med en Høiskole, Jesuiterne selv have lært, hvad geistlig og verdslig Despotismus en Tidlang beskjærmer, endeligen med egne Vaaben ganske koldblodigen nedbøier. - Hvor nødvendigt og tillige hvor verdenshistorisk vigtigt det var, at det blev anderledes, viser (S. 38) allerede den følgende enkelte Anecdote: 1800 blev Landtangen, af Dariens Kyst hydrographisk optagen for Kronen. Man bemærkede, at Bayen af Medingatrængte ind i Landtangen, og indtil 2 1/2 Mile fast Land nærmer sig det hiinsidige stille Occan. J Bayen udgyder en Flod sig. J modsat Retning strømmer en Arm af Chepo i Havannas Bugt. En saa kort Gjennemstikning af Fastlandet, og Verdenshandelen havde faaet en ny Skikkelse. Veien til Ostindien var bleven 10,000 Mile kortere. Men - Spanierne forbøde under Livsstraf at bekjendtgjøre disse Forhold. Forgjeves, Bolivar, eller den, som efter ham styrer Columbia, vil offentliggjøre dem. Vel adskille det sydlige Americas fem Naturbolværker saa stærkt, at en sammenvirkende Plan ikke er sandsynlig. Den lange, smalle Landtange af Darien skiller Mexico fra begge Granader. Strækninger af Oronoko indtil Sølvfloden og de portugisiske Besiddelser, der næsten have samme Størrelse som hele Europa, ere endnu mere adskillende. Andesbjergene, vanskeligere at overstige end Pyrenæerne, kunne afholde de ved det atlantiske Hav liggende Landes Hære fra den ved det stille Hav sig dannende Fristat. Desto bedre kunne fem store afsondrede Dele, hver paa sin Viis, danne sig. Hvilken ny Udvikling af de meest forskjellige Menneskearter iblandt hverandre. De første spanske Erobrere og deres Efterfølgere vare ikke hine tarvelige, arbeidsomme, gudfrygtige Nybyggere i Nordamerica. At præke Korset og udrydde det Fiender var deres Fanatismus, at bortføre Guld deres Øiemed. Uden Qvinder, drevne af spansk gloende Lidenskab, sank de i de vilde Qvinders Arme. Ligesaa indførte de Tusinde sorte Slaver, Derfra de saa forskjellige Racer, der, jo nærmere de ere de Hvide, desto adelbaarnere de tykkes af være. Næst Spanierne, der, komne did fra Moderlandet, som Herskere over alle, ere skatskyldige andre fritomtrækkende Urindbyggere, Jn diane kaldede; derpaa Creoler, Efterkommer af indvandrede Spanier, avlede i America med spanske Fruentimmer; Mestizer, Afkom af indvandrede Spaniere, avlede med Jndianerinder; og saa Mulatter og Negere, de fra Hvide og Sorte nedstammende Zambos. Hvilke Udsigter for Experimental=Anthropologien, naar først disse Forskjelligheder, stillede paa lige Fod, virke med og mod hverandre, Til denne Virksomheds og Friheds Begyndelse gav Napoleons Erobringslyst Muelighed. Da han afbrød Spaniens herskende Jndflydelse der, vare de Herskende i Spanien paa hans Side, fordi de troede igjen at kunne vedblive at herske ved ham. Forf. giver herpaa et talende Beviis. Folket var for Cortes. Disse erklærede fra Cadix af: Vi lægge eders tilkommende Skjebne i eders Haand. J var en Boldt for eders Vicekonger, deres Luner, deres Pengesyge, deres Ærgjerrighed. J Fremtiden skal eders Skjebne ikke mere beroe paa dem.