Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Om de ratiskoprentiske Troppers Tilbagetog fra Dressen d. 3 Maj har maa an omstændelig EfterretammeOm Morgenen, efterat den russiske Keiser og retnesiske Konge vare afreiste, drog de bort deelt over Drettener Broe, deelt over den Skibsbroe, som de en halv Miil nogen for Staden havde slaaet over Eben; under Broen, havde man stukken Høe og Straa, som Kl. 10 blev stukken i Brand, og i 1/4 Time blev alt tilintetgjort. Jmod Middag indrykkede i første fra ske Tropper. Et andet Corps søgle til Skibsbroen, som Rasserne stak i Brandi det de trak sig tilbage. J fuld Brand dres Sildtbror lige ned af Steenbroen til, hvor den ganske opbrænde, og lembod et ligesaa frygteligt som paafaldende Søn. Vid Porten modtog den franske Keiser Mægistratent Deputation, men, for han drog ind i Palaist, recognicerte han neden for Staden langt af Elben. Den følgende Dag lod han slaae en Skibebroe ved Frietnz, hvor det kom til en levende Fægtning, da Russerne skiød hele Dagen imod den Kant, hvor Palaiet laar, og de Franske besvarte denne Jld fra Pladsen ved den katholske Kirke, den Brühiske Hauge og Zingeren. Enteral d. 10de om Morgenen Russerne havde forladt Nye staden og Eidbredden, betiente adskillige franske Regimenter sig af Stiger for at komme i Nyestaden og besætte den. Nu arbeidede maa for at standsætte Brøen, som i 12 Timer blev tilendebragt; saa at d. 11te det franske Catallerie, Jnfanterie og Artillerie kande deslere derøver. D. 12te holdt den sachsiske Konge sit Indtog i hans Hovedstad; den franske Keiset havde tilkiendegivet Kongen, som Dagen forhen var kommen til de Lystslot, Stantz, at han selv i Spidsen af sin Garde vilde led fra ham. Begge Sonderaner mødte hinanden i den store Hauge uden for Piender Porten, og Jndtoget skeedte, til Hest, da Militaire paa begge Sider paraderede: 6000 Mand Cavallerie teed foran, og efter dem en Mængde franske Generaler med Vicekongen af Jtalien i Spidsen. Den første Sammenkomst af beder Morker under anden Himme var meget rørende. Keiseren omarmede Kongen, som ikke kande undertrykke saa levende Følelse. Da Borgemesteren henvendte sin Tale til Kongen, da denne ham at forstaae, at den reddede Hovedstadt Taknemmelighed tilkom allene Keiseren, som besvarte Talen i saadanne Udtryk, der kraftierer have høie Aand. Kobsen har udnæret Ster Enssteder og sa udenlandske Minister. D. 22de ankom Hertugen af Bassen i Statssecretær Maret, til Drerden. On Hamburgs Jntairsting af de Franke d. 30te haves nu følgende udførlige Efterretning: Den 26de forlod de svenske Tropper Staden, og d. 28de ogsaa det 2 Mile der fra liggende Bergedør, ikkun den svenske Gen. Boye med sin Stab blev der endnu tilbage. Jmidlertid fortsatte den russiske Gen. Tettenborn Forsvars Anstalterne med megen Jver, og Skandserne vare næsten fuldbragte; sit Hovedqvarteer havde han imidlertid forlagt til den saa kaldte yderste Heller, tæt ved Grændsen af det danske Amt Reinbek. J Natten imellem d. 28de og 29de indtog de Franske Ochsenwerder, som adskilles kun ved en smal Arm af Elben fra det faste Land. J samme Nat paafulgte nu en heftig Kanonade paa Hamburg, som vedvarede fra Kl. 3 til 4, og mange Granater kastedes i Staden, der gjorde megen Skade, dog uden at tænde an, og fra russisk Side svaredes ligesaa heftig med svære Kanoner. D. 29de rykkede det danske schlesvigske Jnfanterie=Regiment, 4 Batailloner, stærk, under Oberst Castonniers Anførsel, ind i Altona, og paa denne Dag blev der parlamenteret fra alle Kanter. Den derpaa følgende Nat var ved Bevægelse blant det danske Militair, ved Kiørsel af et stærkt Batterie, grov Skyts især for Altona meget urolig. Følgende Morgen erfaredes, at Gen. Tettenborn havde erklæret Borgerskabet i Hamburg, at han maatte vige for den fremrykkende Overmagt, og at han med Resten af sit og det meest nyt oprettede Corps drog Veien hen til Berge dorf. Derpaa bleve Borgerne ved en Adjutant fra Prindsen af Eckmühl (Davonst) opfordrede at underkaste sig den franske Keiser, og til Ankomsten af et fransk Troppekorps at imodtage inden deres Mure en dansk Besætning, for at opretholde Orden og Rolighed i Staden. Alt dette indvilligedes uden Væggring, og imod Middag, trak et betydeligt dansk Troppekorps, Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie ind i Staden, hvor Oberst Waldeck udnævntes til Jnterims=Commandant. Endnu samme Aften indtraf de franske Tropper, og det danske Militair drog igien til Altona. D. 29de afleverte Borgerne, paa Opfordring af Præfecten, Baron v. Breteuil, deres Vaaben og Krudtforraad. J de sidste urolige Uger har mange rolige Indbyggere forladt Staden, der derved savner en Fierdedeel af sin Folkemængde. Mellem Russerne og de fremrykkende Franske skal det i Egnen af Bergedorf være kommen til blodig Fægtning.