JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Jndenlandske Efterretninger. J Segeberg er ved Aarets Ende den syvhundredaarige Jubelfest for Stadens Anlæggelse fejret paa en eiendommelig Maade. Henimod Kl. 12 drog nemlig en Deel af Jndvaanerne, i et at Musik ledsaget Fakkeltog, til Kalkbjerget, hvor for syv hundrede Aar siden paa Keiser Lothars Befaling, Siegeburg blev opført af Nordalbingerne, som et Værn og en fast Borg mod Wenderne. Da Toget var ankommet paa Bjergets Top, isten medes en til denne Fest digtet Sang, til Melodien: Des Jahreslette Stunde osv., som, endskjøndt Veiret ikke var godt, dog satte de Tilstedeværende i en højtidelig Stemning.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Blandt de holsteenske Ugeblade søger nu ogsaa det Pløenske, saavel ved sit Ydre, som ved sit fleersidige Jndhold at gjøre sig bemærkeligt. Det har fra dette Aars Begyndelse antaget Navnet: "Ploner Dønnerstagsblatt. Med Jtzeboer-Tidenden er ligeledes en udvortes Forandring foregaaet: det er udvidet og i Henseende til Tryk og Papiir betydeligt forøget. Om den Slesvigske Avis siger Apenrader-Bladet: "Det Sønderborgske Ugeblad er i Henseende til Formen forstørret til et Folivark. Det Tønderske Jntelligensblad begynder sin to og tyvende, HaderslebenerLyna sin ni og tyvende og Flensborger-Ugeblad sin otte og fyrretyvende Aargang.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Kjøbenhavn, den 17de Januar. Angaaende en Prøveprocurators Ansættelse i Hjørring Amt med Forpligtelse at boe i Frederikshavn meddeles, at Cand. juris Rod har faaet denne Ansættelse.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet for Tømmerup Menighed i Sjællands Stift, 320 Rd. – Det residerende Capellanie for Vraae, Emb og Serritzlev Menigheder i Aalborg Stift, 110 Rd. Det er iblandt de Kald, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Klim Thorup og Vuust Sognekald i Aalborg Stift, 445 Rd.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Under Rentekammeret: Jnspectoratet ved Klasselotteriet i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Toldcontrolleur-Embedet i Holtenau.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 9de Januar er Sognepræst for Kliim, Thorup og Vuust Menigheder og Provst for Vesterhan, Østerhan og Hvetboe Herreder i Aalborg Stift, K. Munch, beskikket til Sognepræst for Ringe Menighed i Fyen; residerende Capellan for Vraae Emb og Serritzlev Menigheder i Aalborg Stift, A. T. Hornemann, til Sognepræst for Durup og Tøndering Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. J. C. Petersen til Sognepræst for Borum og Lyngbye Menigheder i Aarhuus Stift; personel Capellan for Hvirring og Hornborg Menigheder i samme Stift, J. Jelstrup, til Sognepræst for Gjødvad og Balle Menigheder i samme Stift.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Under Rentekammeret. Den 4de December er Bestyreren for Colonien Julianehaab i Grønland, G. H. Wolff, udnævnt til Pakhuusforvalter ved den færøiske Handel. Den 23de December, Forpagter paa Aggerslevgaard, M. G. Madsen, udnævnt til Tiendecommissair for Odense og Ruggaard Districter, i Fyen.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet. Den 14de November f. A. er constitueret Told- og Consumtions- samt Strømtold-Jnspecteur i Fredericia, Kammerjunker C. P. J. Lorentz, beskikket til virkelig Told- og Consumtions- samt Strømtold-Jnspecteur sammesteds; den 22de Rovbr., Oberstlieutenant af Cavalleriet og Stadshauptmand paa St. Croix, P. de Rully, Ridder af Danebrogen, beskikket til Toldinspecteur i Christiansted, og Kammerjunker og Capitain af SøEtaten, F. Scholten, til Toldinspecteur i Frederiksted paa St. Croix; Justitsraad og Byefoged H. H. Berg, Ridder af Danebrogen, til tillige at være 2det Medlem af Raadet paa St. Thomas og St. Jan, Fuldmægtig hos de vestindiske Embedsmænd, A. J. Holm, til Secretair ved Raadet paa St. Thomas og St. Jan; den 14de December, constitueret Toldbetjent Tofte til Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn; den 14de December, Kammerskriver P. Gutfeldt adjungeret Strandtoldforvalteren i Vedbek i dennes Embede; den 21de December, afskediget Secondlieutenant C. B. Frohn til Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Kjærlighed ved Hoffet, Skuespil. J Morgen giver Hr. Organisk P. Jensen, understøttet af Hr. Concertmester Funch, af Flere af det Kongelige Skuespil-Personale og af de Herrer Wagner og Vollweiler, en Aften-Underholdning, hvori han selv lader sig høre paa Fløite. Paa Mandag opføres: Den første Kjærlighed, Lystspil i een Act af Scribe, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg; derefter Slaget i Kjøgebugt, original dramatisk Skildring i een Handling, forfattet af Hr. Skuespiller V. Holst. Til Slutning: Jntriguen ved Morskabs-Theatret, original Vaudeville i een Act.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 14de Januar, Kiøbmand Schallburg fra Nyborg, Kiøbmand Bertelsen fra Hamburg, Professor Fryrel fra Wien, Handlende Sylvan og Kobbersmedmester Hellberg fra Landscrone, Præst Gad og Handelsbetient Borchsenius fra Restved, Møller Hansen fra Slagelse, Kiøbmand Hoffmeyer fra Storehedinge, Handelsbetient Petersen fra Odense.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 16de Januar 1835. Hamborg 2 M. - a vista 207. - Species 206 1/2. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bco. 87 1/2 a 88. Dito uden Renter i Sedler 90 1/2 a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet der 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 172. Svenske Sedler 47 a 47 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilsen et Comp. 73. Norske Laan til 4 pCt. Bed. (afsluttet den 21de Juni 1834) 101 a 101 1/2. Dito dito i rede Sølv 101 a 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 101. Bye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 101. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. – 4 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101 1/2 Rbd. rede Selv.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 16de Januar 1835. Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Rug, Hvede, Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, toradet Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Bog, sexradet Td. 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. Havre. Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Erter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Flesk, røget Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. Flesk, grøns. Lpd. 1 Rbd. - Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg. Snes. - Rbd. 1 Mk. 10 s. a - Rbd. 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 s. Sjell. Smør, Td. - Rbd. a - Rbd. Sedler og Tegn. Øft min inderlig elskede, frømme Fader, forhenværende Bye- og Raadstueskriver, Cancellieraad Frederik Stabel, i Randers, ved en blid og roelig Død, den 7de dennes endte sin jordiske Bane i sit Alders 78de Aar, er der min ringe Led herved sørgeligst at bekiendtgjøre fraværende Slægt og Venner, paa egne og Søstres Vegne. Kiøbenhavn, den 13de Januar 1835. 7. Stabel.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Cand. juris. den, Johanne Kristne Bjerregaard, fød Høns, Enke efter vor for 20 Aar. siden afdøde Fader, Stokhuusforvalter Andreas Bierregaard. Hvad hun ver som Moder, erkiende vi med Taknemlighed og velsigne hendes Minde. Wilhelmine Bierregaard. J. Bierregaard. Antonette Melbye
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Adjunct ved Metropolitanskelen. fød Bjerregaard.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Literatur. De som fra Aarets Begyndelse ville tiltræde Subscriptionen paa Bladet Dagen, ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 204, 2den Sal, hvor de fra 1ste Januar udkomne Rommere, kan erholdes. J Provindserne modtages Subscription paa alle Post-Contoirerne. Ærke-Kiøbenhavnernes Cathechismus, eller Kiøbenhavns Modejournal. Mandfolkene maae vide hvor det bedste Selskab, Billarder og Keglebaner ere, hvilken Skræder der giver bedst Credit, hvor man i Nødsfald kan finde en barmhiertig Jøde, samt troe, at alle andre Danske ere Tossehoveder. Fruentimmerne maae vide: hvorledes de kunne koqvetter, dygtig og lægge Garn ud for alle Mandfolk, samt være brave knidske med Herrer, naar Rogen er tilstede, og elske enhver forløben Spradebasse, naar han selv har givet sig en Characteer, &c. &c., faaes for 1 Mk. i store Kanikestræde No. 30, ligefor Regentsporten, hvor de nyeste Billard-Regler, meget forbedret og forøget, med flere nye Spil, faaes for 2 Mk. Alle Slags Bøger og musikalske Jnstrumenter modtages i Commission til Forhandling. chous Udtog af Forordningerne, Fogtmanns Reskripter og alle Orsteds juridiske Skrivter kjøbes strax i Kannikestrædet No. 30, ligefor Regentsporten, Der modtages alle Slags Bøger i Commission til Forhandling, og tør der løves at skaffe betydeligt mere for samme end hvad i Almindelighed gives af de Boghandlere som kiøbe brugte Bøger Fierde Udgave af Forordningerne, Kofød Ankers Lovhistorie, Kongeloven, m. fl. Bøger, samt forskiellige brugte Skolebøger og Lexicaer, ere indlagte til Salg for billig Priis. dag har forladt Pressen, Bulwers samlede Skrivter, 13de Bind, indeholdende Pillegrimmene ved Rhinen og Arasmenes, 32 1/2 Ark i Lommeformat, og faaes paa Børsen No. 2 og i Pilestrædet No. 121 i Stuen, hos undertegnede Forlægger. Subscriptionsprisen for dette Bd. er 6 Mk., og for de foregaaende 12 9 Rbd. 24 s., hvorimod Bogladeprisen er en halv Gang Mere. C. Steen. Maa trykkes. Reiersen. Raketten No. 13 andet Bind er udkommen og dens Jndhold er: Mendar Auctioner, Toldvæsenet og Silke- og Klædehandlere. Følgerne af et confisqueret Brev (See f. Rummer.) Anmærkninger, Register. Med dette Rummer sluttes 2det Bind. Bladet faaes hos Hr. Boghandler, Lieutenant Schowelin – store Grønnegade No. 282 – og hos Udgiveren Møntergaden Nr. 44, for 12 s. Exempl. Subscribenterne betale 1 Rbd. for hvert Bind. A. Philipp.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
AVERTISSEMENT. J. Løwener's Enkes Ligkiste Magazin i Pilestrædet No. 116, imellem Sværtegaden og Antonistræde, er altid forsynet med alle Sorter Liigkister, saavel smukke som simple, til meget billige nedsatte Priser. Hussisk Zobel-Jern, i Bonitet bedre end Laurvigs Jern og til billigere Priis, samt Stokholms fladt og fiirkantet Jern, Engelsk Rund- og Baandjern, Alt til billigste Priis, faaes paa Vestergade No. 43, i Kiøbenhavn, hos J. Chr. Strelane.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Fragesente Lüneburger Salt-Preise.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
da de elemaa engerater hørte der mit der Lincoureer Sel i Erbirken, benden Handlingsfrende zu gengen var die Jnterretført der hengen Salverks sin enesteen, den frels des hiesigen Sølv dom 1sten Januar d. A. er in der saare bergsgangen, me en der naastedende Preis-Courant besagt. 2 Sacke allgemeier Erfabrug 2 das de gryse Reibet de hieser, Saltes, daffelde havetssele for Armentung in Haandereien empledit, wird et kriner weiteren Andreslung deffelden for alle desenigen bedersen, den es derum uthan ist. Øre Butter ven af nen und ditteren Reder ack fre zu erhalten, weraver besønders in den testeren Jahren for hans i Handel gellagt ist.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Preise des Lüneburger Salter.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Jn Hannoverschen und Preusischen Courant.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Finland ved Anstand. Die kast ven 40 Pd. nette edne Foustager deres Sal. . . . . . . . . . . Nr. 45. 11) Ungeborres uus fores Salg . . . . Die Transportkysten des Saltes von Lüneburg har einem anderen Orte fat den den Kantern besønders zu tragen. Wenn das Sølv in Sal Foustage verlangt wird, isk Aberder zu ertegeer einer Last Salt: For 24 Stis nene Sace . . . . . . . . . . . . . . Nr. 6 Oder for 12 Suk Ludene Tønnen: Ju dem gedertten Sølge. . . . . . . . . . . . . . . - 11. ungederren Sølge. . . . . . . Die Betaling geftiget in Haniversen over Preusiden, paa den 10 Thaler Fuseansepragtem Courant, føde me Anname der Preussen, Stue. Pistole merden en 5 Rdlr. 15. Gar, and Neue Zeldrine a 181 Aar. des Stick in vorbemertter Rünge angenemmen. Lieborg, den 1sten Januar 1836. Salin-Direction. 1) J den jegigen Coursen beregnet ist cirs S. H. Cour. M. 113 Rdlr. pr. Last. 11) J den jegisen Coursen beregnet ist circa S. H. Cour. Al. pr. Last.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
En ler Biener-Sogn i god og brugbar Stand, sjær tienlig for en Man paa Landet, kan af Mangel paa Plads Rødes meget billig og anvises af Vognmand Carstensen ved Nørrevold.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
en Skolelærer paa Landet ønsker sig een a to Pensionairer til Underviisnini Skolevidenskaberne, samt Tvisk, Fransk, Engelsk og Moste. Bilkaare, ere særdeles billige. Bille, mrkt. A. W. No. 37, bes aflagt paa denne Blad Contoir, Pilestrædet No. 136. en dansk Jurist, som tillige er kyndig i Landvæsenet, ensker sig antaget, en en strax eller til 1ste Mai paa en Herregaard, som Gede- eller Kolsforvalte eller begge Dele tillige, og i Mangel deraf paa et Comoir. Nærmere Und retning meddeles af Assistent Flagstad i Frederiksborggaden No. 137, første Sal.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
en Embedsmands Enke, uden Børn, ønsker sig til Flyttetiden i Kor og Logis hos en dannet Familie paa Landet, i Omegnen af Kiøbenhavn, inen passende Betaling. Billet bedes snarest muligt indtage paa denne Tidendes Contoir, Pilestrædet Nr. 118, mrkt. A. N. Nr. 30.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
En god Bondegaard paa Kiøbenhavns Amt med complet Besætning venterium, nedlagt Vinterræd, Saar, og Føde-Rørn samt føder anvises tilkiøbs for billig Priis, og mod Udbetaling af 3000 udlr., af Undertegnede, som bedst træffes om Formiddagen til Kl. 12. og om Eftermiddagen Kl. 2 til Ph. Julius Kundsen, Landsoverretsprocurator, bag Børsen Nr. 4. Trisk stydende Cavar, dito presset, samt friske Trøster i heels og halve Daaser og Bouteiller, er nu arriveret og bekommes i Norgesgaden No. 191, ligefor Garnisonspladsen, hos C. A. Been. myndiges Midler, 325 Rbd. r. S. og 180 Rbd. S. og T. under Gauneei Baronies Overformynderie, kunne strax erholdes tillaans, imod anonningsmæssig Sikkerhed. Veilegaard pr. Nestved, den 10de Januar 1835. J. Lütken.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Auctioner. Torsdagen den 2de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction første Gang opbuden, til Bortsalg : Gaarden No. 40 i Store Kongensgade, der er assureret for 1510 Rbd. Sølv, og hvis store Grund indeholder 3050 Quadrat Alen og 31 1/2 Alen Bred til Gaden, tilhørende afdøde Vognmand og Horekudsk Schoubyes Boe. Auctionen afholdes i bemeldte Gaard og Conditionerne, med flere Salget vedkommende Documenter forefindes, til Eftersyn hos Bohnum i Kristalgaden No. 53.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Tirsdagen den 28de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem og 5, lader Directionen for Creditkassen for Huuseiere her i Staden ifølge Forlig og derefter passeret Execution, ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbyde til Bortsalg : Grunden No. 199 i Teglgaardstrædet. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Tirsdagen den 27de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem og 5, lader Directionen for Creditkassen for Huuseiere heri Staden, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbyde til Bortsalg : Gaarden No. 202 i Teglgaardstrædet, med tilhørende Brænderie, Maltgiørerie og Jnventarium, samt Pakhuset No. 201 i samme Gade. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne No. 102.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Forsdagen den 29de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction som holdes i Huset No. 12 paa Østergade, bortsolgt: endeel Løsøre og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern, Blik, Porcellain, Steen- og Leertøi, Mahogni- og andre Meubler, Linned og Sengeklæder, samt endeel Bøger; Alt tilhørende afgangne Major, Silke- og Klædehandler Ponsaings Bo. Betalingen erlægge til Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102, hvor de trykte Fortegnelser erholdes.
Berlingske Tidende, 1835-01-19
Aar 1835. No. 16. Mandagen den 19 Januar. leDen til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. lingste politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-01-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-01-19
Spanien. Man skriver under 20de November fra Gibraltar: "J de sidste Dage have vi der havt et forfærdeligt Vejr. Den 17de faldt en frygtelig Regn, der var ledsaget af hurtigt paa hinanen følgende Tordenslag. Henved Kl. 10 syntes de over Klip den hængende Skyer i Masse at synke ned over Staden, Vandstrømme nedstyrtede fra Klippetoppene, bruste gjennem de nedløbende Veje til Havet og reve Alt med, hvad der var paa Veien J mindre end en Time, saa længe Tordenvejret varede, vare paa Bjergets høje Punkter Mure indstyrtede, Huse rystede, een blev saagar ødelagt, en af Kongecanalerne brast, alle andre vare fuldproppede, og førte Vandet, der bortrev Planke værkerne og bortførte Alt med sig, til alle Sider. Længere nede, hvor fastere Bygninger, gjorde større Modstand mod Vandmassen, forstoppedes Sluserne med Sand og Steen, og Vandet steg en Fod højt i Husene, hvis Beboere for største Deelen laae i den første Søvn og havde kun liden Tid til at tænke paa deres Sikkerhed. Næste Morgen fandt man Ligene af ti Personer, der deels vare druknede, deels ihjelstaaede af Stenene. Staden saae ud som om den var ødelagt: Jndgangene til Husene i ned løbende Gader var fyldte med Steen- og Gruusdynger, og i Gaderne saae man to til tre Fod dybe Huller. Paa andre Steder var Brolægningen ganske bortskyllet og Gaden ved Fjeld lykker gjort ufremkommelig. Pladsen lige til Kongens Gade har bedækket med Ruiner af Tag, itustagne Mendler, Tønder og store Steen, hvoraf flere havde været Trappetrin udenfor Husene. J Byens lavere Deel vare Steen og Fjeldstykker otte til ni Fod højt optaarnede, og i Kongegaden selv kunde Jngen gaae. Paa flere Steder kunde man troe, at henskride over en deel Stads Ruiner. Man anslaaer Skaden til meer end 150,000 Pjastre, hvorved den dog ikke er medregnet, som Vandet har anrettet i private Huse.
Berlingske Tidende, 1835-01-19
Nederlandene. Amsterdam, den 27de December. – Det her udkommende handelsblad yttrer Følgende: Alt for længere Tid siden have i modsagt de i Belgien udbredte og af belgiske Blade gjentagne Rygter om Forberedelser, der skulde treffes fra vor Side til et Angreb paa vore sydlige Naboer. Jndtil dette Øjeblik har Udfaldet viist, at vi havde fuldkommen Ret til at kalde hine, Gud veed, i hvilken Hensigt udspredte Rygter lognagtige. Da nu en Finister ikke destomindre fremtraadte for den belgiske Nations Repræsentantere og, for at opnaae Bevillingen af en for KrigsPepartementet begjært Tillægs-Credit, grundede denne sin Fordring paa den kamplystne Holdning, Holland pludselig skulde have antaget, paa Rustningerne, Recruteringerne, Forproviantesingerne og en Mængde andre Forholdsregler, der fra vor Side skulde være trufne, da meente vi, først at burde indhente uimodsigelig Vished, inden vi modsagde disse Paastande. Vi tænkte, at en saadan ministeriel Forsikkring dog maatte være bygget paa en Grund, og vi skyndte os derfor at indhente de nødvendige Oplysninger hos vore Correspondenter i Hæren og i GrændseFæstningerne. Og disse melde os nu eenstemmigt, at der ved Hæren ej hersker nogen ulædvanlig Bevægelse; at der i Fæstningerne, hvilke rigtignok endnu bestandig ere i en dygtig Forsvarstand, dog ej i den senere Tid er skeet nogen Forandring; at de Tropper, der i smaa Afdelinger blive sendte til Hæren, ex ere andre, end det, fra Depoterne til de respective Corpser af gaaende Mandskab, der skal afløie de, til Hjemmet permitterede Militser, at det aldrig er blevet taget mindre strengt med Grændsetjenesten, end netop nu, at alt dette synes desto mærkeligere, da Feldthæren er blevet saa betydelig svækket ved de Frivilliget Bortgang, saavelsom ved de talrige Permissioner; og endelig at det aldrig har været lettere at faae Permission, selv paa længere Tid, end nu, en Omstændighed, hvoraf Mandskabet ogsaa i stort Antal benytter sig. Saaledes lyder vore Correspondenters eenstemmige Beretning, for hvis Sandbruhed vi kunne borge at have hverken Lyst eller Kald til at undersøge, hvad der kan have bevæget det belgiske Ministerium, som man dog næppe kan antage, virkelig at have været saa slet underrettet, til at udbrede en saadan Skræk mellem Repræsentanterne, der i deres Forvirring allerede faae Optrinnene fra August 1831 fornyes, og derfor i al Hast gave deres Minde til Alt, hvad man forestillede dem at kunne bidrage til denne Ulykkes Forebyggelse. Jmidlertid kunne vi fra en sikker Kilde endnu tilføie, at selv vor Regiering ei har næret den fjerneste Tanke om, paany at drage de Frivillige bort fra deres borgerlige Forretningsliv, men at man meget mere er betænkt paa Formindskelse og Jndskrænkning i Militairvæsenet, dersom ikke Belgiens Rustninger, og Uvisheden om, hvorfor disse skee og hvorfor vore Naboer indtage en fjendlig Stilling, ogsaa fra vor Side skulde gjøre en Formerelse af Stridskræfterne nødvendig.
Berlingske Tidende, 1835-01-19
Jtalien. (Slutningen af December.). – Man kjender nu den sørgelige Maade, hvorpaa Hr. Regri, sardinsk Consul i Grækenland, forlod Livet. Pastoris, hans Svoger, havde i tvende Aar nydt alle Gjæstevenskabets Velgierninger og desuden megen Understøttelse af denne høihjertede Mand; men den Utaknemlige benyttede et beleiligt Øjeblik, skal 150,000 Fr. fra sin Velgjører og flygtede. Regri, som ej kunde bære denne Ulykke, tilmeldte sin Konge Tyveriet, saavelsom sin Beslutning at døe. H. M., der vidste at sætte Priis paa hans Værd og mangeaarige Tjeneste, forsøgte foreløbig at trøste ham i en egenhændig Skrivelse, og lovede heri at paatage sig hans Deficit. Uagtet al anvendt Hurtighed, kom Brevet dog for seent; en Pistolkugle havde allerede endt den ulykkelige Consuls Liv Om Maanens Jndflydelse. (Tildeels uddraget af Martins History of the Britisk Colonies.
Berlingske Tidende, 1835-01-19
De, der iagttoge de Phænomener, som Climaet frembyder i de tropiske Regioner, have ikke henvendt deres Opmærksomhed nok paa den Jndflydelse, som Maanen der udøver. Jndseer man, at Maanens Tryk eller Attraction indvirker stærkt paa Ebbe og Flod, saa maa man ikke vægre sig ved at paastaae, at Luft kredsen er underkastet en lignende Jndvirkning. Det er sikkert, at en opmærksom Naturforsker i de lavere Egne af de mellem tropiske Regioner overraskes af den Magt, som Maanen udøver, saavel over Aarstiderne, som over Plante- og Dyre=Riget. JDemerari har man hvert Aar tretten Høste; thi det er beviist, at Træernes Saft tretten Gange vexlende opstiger i Grenene og atter træder tilbage i Rødderne. Vallaba, et i Demararis Skove temmelig hyppigt Træ, som ligner Elefantlusetræet, frembyder i denne Henseende et mærkeligt Exempel. Naar man afhugger det om Natten, nogle Dage for Nymaane, saa er dets Træ fortræffeligt til Tømmerværk og til al Slags Bygning, og dets Haardhed er saa stor, at man kun kan flette det med megen Møje og endda kunujevnt. Fælder man det derimod under Fuldmaanen, saa kan man med den største Lethed skjære det i en uendelig Mængde saa tynde og lige Bræder, som man lyster; men da duer det ikke til Bygningstræ og fordærves snart. Man gjør Pæle af Bambusaf en Arms Tykkelse, naar man har afhugget den i Nymaane, saa holde de ti til tolv Aar; men er det skeet i Fuldmaane, saa raadne de i mindre end to Aar. Maanens Virkninger paa det dyriske Liv ere ikke mindre beviiste ved Exempler. Jeg har i Africa seet nyfødte Dyr døe i nogle Timer hos deres Mødre, fordi de vare udsatte for Maanens Straaler. Naar nys af Vandet optrukne Fiske træffes af dem, saa de de, og Kjøbdet kan, selv ikke ved Salt sikkres for at forraadne. Sømanden, der uforsigtig om Natten sover paa Dækket, med Ansigtet mod Maanen, angribes af Nyetalopie eller Natblindhed og undertiden svulmer hans Hoved paa en uhyre Maade. De Sjælsyges Parorysmer fordobbles paa en skrækkelig Maade i Nymaane og i Fuldmaane. Koldfebernes Kulderystninger indfinde sig ved Opgangen af dette Himellegeme, hvis milde Skin synes næppe at berøre Jorden. Men man skuffe sig ikke, dets Virkninger ere mægtige, og blandt de Agentier, som herske overArmosphæren, kan man med Grund paastaae, at det ikke indtager det sidste Sted.