JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-02-23
det Stervboet efter heri Byen afdøde Snedkermester Hans Ebbesen, T tilhørende Huus Matr. No. 119, beliggende i denne Byes Kirkestrædet bestaaende af 8 Fag vel vedligeholdt Forhuus af Fyrrebindingsværk, bliver ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet, opbudt til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Løverdagen den 23de Februar, samt 14de og 21de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første Auctioner paa Raadanen, og 3die og sidste i Stervboestedet. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir; hvilket herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, bekiendtgiøres. Corfør Byefoged-Contoir, den 12te Februar 1829. "Herholdt.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
følge Vedtagelse under Skiftet efter afgangne Virtde Nielsdatter, bliver den hendes Stervboe tilhørende, i Herlufmagle Bye og Sogn, Thvi bjerg Herred, beliggende Parcel No. 19, med Jordlod circa 12 Tdr. Land og derpaa værende Bygninger, samt en sammesteds beliggende Arvefæsteparcel, at Præstegaardens Jorder, paa omtrent 5 Tdr. Land, stillet til 4de Auction, der afholdes i selve Eiendommen, som agtes bortsolgt : Løverdagen den 23de Februar 1829, om Formiddagen Kl. 9. Det bemærkes, at der i afvigte Efteraar er nedlagt i Jorderne 2 Tdr. 3 Skpr. Rug. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nestved, den 19de Februar 1829. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
overdagen den 28de Februar förstkommende, om EfterL. middagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opraabt, for absolut, og uden flere Auctioner Afholdelse, at bortsælges : Huset Nr. 69 i store Kongensgade paa Christianshavn. afg. Skibscaptain Hegelund og senere afg. Enkes fælleds Boe tilhörende. Conditionerne, hvorefter en betydelig Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, Vurderingsforretningen. Brandpolicen, med flere Salget vedkommende Documenter, ere til Eftersyn paa mit Comptoir i Stormgaden Nr. 205. Kiöbenhavn, den 21de Februar 1829. A. Klein. Auction over en Gaard i Skjelsker.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Da under 4de dennes Udlæg for Kongelige Skatter, Bankrenter og andre paa Grund og Bygning hvilende Afgivter er skeet i Gaarden No. 5 paa denne Byes Ahlave, som er forladt af sidste Besidder, Handelsmand Lauritz Frederiksen, uden at det vides hvorhen han har begivet sig; saa averteres den herved til 3de Auctioner, som afholdes den 3die, 17de og 31te Marts førstkommende, at hvilke Auctioner den første og anden afholdes paa Byefoged-Contoiret i Skjelsker, men den sidste i selve Gaarden, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Gaarden, som beqvemmeligen kan afbenyttes af en Handlende eller Embedsmand, har i alt 55 Fag Huus, en god have med en skiøn Udsigt, og en Grundlod af circa 8 Tdr. Land. Den er til Brandassurance taxeret til 4940 ibd. Sølv, og har sidste Gang været solgt for 2000 Rbd. Sølv. Dette tiener tillige til Underretning for Pantecreditorerne, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Conditionerne kunne hos mig erfares. Skjelstor Byefoged-Contoir, den 12te Februar 1829. Tofs.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Tirsdagen den 3die Marts, Kl. 10 om Formiddagen, afholdes en Skovanetion paa Fredriksborg Distrikts Tingsted, hvorved kommer til Opbud : 1) Et Parti tavnesat Bøge= og andet Brænde, saavelsom endeel læseviis, opbunket Qvas, Hessel og Ellebrænde paa Distrikkets samtlige Skovningssteder. a) Endeel Naaletræer og Toppe i Uggelseskov, Brødeskov og Tydske, plantage. 3) Et Parti Egebygningstømmer ved Rønnehuus, Giøgehuus og Porthuus. Sarauw.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Efter Begjæring af Procurator og Hospitalsforstander Juul, paa vedkommende Pante- og Udlægshavers Vegne, bliver den Kiøbmand Made Galthen deri Byen tilhørende og paa Hiørnet af Lispens og Maren Tyrrisgade beliggende Gaard opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 10de Marts, Tirsdagen den 24de Marts ) 1829. og Tirsdagen den 7de April hver Dags Formiddag Kl. 10, de to første paa Byetingsstuen og den sidste i Gaarden selv; hvilket herved til de senere Panthaveres og enhver anden Ved 22de April 1817. kommendes Efterretning bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af Af Kiøbesummen kan største Deel forblive indestaaende i Eiendommene. Aalborg, den 9de Februar 1819.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Jusdagen den 11te Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem Schmidt. 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 1ste Gang opraabt til Bortsalg : den ved Tagenshuus under No. 168 i udendes Klædeboe=Qvarteer ved Jagtveien mellem Falkoneergaarden og Vibenshuus beliggende Olie-Mølle, med tilliggende Hauge, der tilhører forrige Brygger W. Wegners Fallitboe. Anden Auction afholdes Onsdagen den 25de Marts og 3die Auction Onsdagen den 3die April førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4 gen, boende i Klædeboderne Nr. 101. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Haa I Forbindelse med de under 31te Decemter 132, samt 14de og 23de Januar, 1129 afholdte trende Auctioner over arvefæstegaarden No. 15, udfløttet af Maglede i Stevns Herred, efter de dertil i disse Tidender passerede Til lysninger, bliver, efter Vedkommendes Ønske og Auctionsrettens Berammelse, afholdt en 4de Auction over bemeldte Gaard paa selve den sælgende Gaard, Onsdagen den 11te Marts 1829, Formiddag Kl. 10, og som herved bekiendtgiøres til enhver Vedkommendes Efterretning, ligesom ogsaa Lysthavende indbydes. Storehedinge, den 20de Februar 1820. Barfoed. af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., bliver, ifølge ForligFaarden Thornholm kaldet, paa Avedøre Mark, med tilliggende Jorder, og derefter passeret Execution, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 12te Marts ) den 26de f. M. ) 1329. den 9de April De 2de første Auctioner afholdes paa Cancellieraad og Birkedommer Holsteins Contoir i Frederiksberg Byes Bredgade No. 14, om Formiddagen Kl. 10, og den 3die i selve Gaarden Kl. 11. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 103.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet i ter afgangne Selveiergaardmand Niels Pedersen Frimand og Onstrue i Nørrebye paa bemøe, bliver den Stervboet tilhørende Gaard med tilliggende Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 3/4 Alb. i bemeldte Nørrebye og samme Hartkorns Konge- og Kirketiende, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, nemlig : Løverdagen den 14de Marts Løverdagen den 23de Marts ) 1329, og Løverdagen den 11te April hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die, hvor da tillige Boets Løsøre forauctioneres, paa selve Stedet; hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes og andre Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817. Frise, den 14de Februar 1829. Petersen. 1 Følge passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begiæring, bliver det Kristen Laursen tilhørende Huus, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. i 2 1 1/2 Alb. med Konge- og Kirke=Korn- og Qvægtienderne deraf i Balle Sogn og Bye, overeensstemmende med Pl. af 22de Artil 1817, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Løverdagen den 14de og 28de Marts, samt Onsdagen den 15de April d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret og den 3die i Balle. Lysgaard og Hids Herrederscontoir paa Dalsgaard, den 13de Februar 1829. H. H. Holm.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Dødsboet efter Huusmand Søren Laursens Enke, Margrethe Christensdatter af Storestrup, Estruplund Sogn, bliver det Dødsboet tilhørende Huus i bemeldte Storesterup, bestaaende af 10 Fag med Haugeplads og tilhørende Hartkorn 2 Skpr. 2 1/3 Ald., stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 16de Marts, - 30te - og 13de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 Slet. De tvende første Auctioner afholdes der paa Contoiret og den 3die i Stedet, som agtes solgt. Hvilket herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, bekiendtgiøres. Kongsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 11te Februar 1829. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Proclama. Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof Bog Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Johanne Margrethe Zedeler, født Tindberg, hendes og efterlevende Mand, Bogholder Nicolay Zedelers fælleds Boe, mekaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, den 9de Februar 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Ved Proclama, som snarest mueligt læses ved Hjelmslev Gjern Herreders 2 Ret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afg. Opholdsmand Ole Mikkelsen i Missing, Hielmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 6te Februar 1829. Blichfeldt. hvo, som maatte have at fordre i efternævnte Stervboer under AntvorskovBirts Skiftejurisdiction. a) i Stervboet efter afgangne Huusmand Anders Nielsen og hans ligeledes forhen afgangne Hustrue Lisbeth Lapsdatter af Sørbyemagle. b) i Stervboet efter afgangne Kirkesanger og Skolelærer Axel Kyhl af Harrested, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Slagelse, den 3de Februar 1829. Birch.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 66 - 1823 & 29. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Frue Anne Joachimine Neergaard fød Qvistgaard, Enke efter Cancellieraad Johan Thomas Neergaard, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 7de Februar 1829. Bang. Tetens
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Ved Proclama, der er læst i den Kongelige, andsover samt V. Hof og Stadsret, ere alle De, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Dödsboet efter afg. Hammerraad og forhenværende kongelig Hasserer Erik Frisenberg, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for Undertegnede, som i dette Tilfælde befuldmægtiget af de myndige Arvinger. Kiöbenhavn, den 4de Februar 1829. H. T. Monrad, kongelig Fuldmægtig, boende ved Holmens Canal 263.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Ved Proclama, som i Dag er læst udi den Kongelige 345. - 1323 a 29. Lands Overret samt Hoft og Stadsret her i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre, af hvad Navn nævnes kan, udi afdøde Malermester Christian Frederik Weinckes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets sidste Bekiend giørelses Dato, til inden bemeldte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav. Ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissier, i Kiøbenhavn, den 2den Februar 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Ved Proclama af 14de dennes, læst i den Kongelige Lands 57 - 1823 & 29. Overret samt Hof= og Stadsret den 16de dennes, ere alle De, som maatte have noget at fordre hos afdøde Vognmand eller Sandager Hans Lorenz Knudsen, forhen Gartner eller nu fordre noget i hans Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav Tillige ere den Afdødes Arvinger indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, i Kiøbenhavn, den 18de Februar 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
J Kraft af den mig allernaadigst forundte Bevilling af 19de dennes, saaledes lydende: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig Holsten Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Borger og Kiøbmand Jacob Moses Jacoby af Vor Kiøbstad Aalborg udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi 4 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altenaiske Merene, samt Aalborg Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligge saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de Januar 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich. Bevilling for Kiøbmand Jacob Moses Jacoby til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. og hvilken snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Under= og Overret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring eller andet som helst Krav paa mig, til saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Aalborg, den 31te Januar 1829. J. M. Jacobp.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Freditorerne i Stervboerne efter afdøde Selveiergaardmand Niels Peter& sen Frimand og Hustrue i Nørrebye paa Femøe og Selveiergaardmand Hans Jensen Loch i Sønderbye paa Femøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Feire, den 14de Februar 1829. Petersen. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de Januar, som er læst ved i Helsingøers Byetingsret og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, saalydende: i Fredrik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Calbers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At vi, efter Kiøbmand Abraham Unna af vor Kiøbsted Helsingøer i vort Land Sielland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Kiøbmand Abraham Unna af Helsingøer ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Kiøbmand Abraham Unna i Helsingøer at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholde, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til anden indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 15de Januar 1829. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. A. C. Kierul f. M. Lange. Hansen. Moltke. Wilse.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Bevilling for Kiøbmand Abraham Unna af Helsingøer til ved Proclama i Aviserne, at indkalde hans Creditorer." Betales med 13 Rigsbankdaler 48 s. udi Sølv, og Forhøielse til Semmariifordet 3 Rbd. 2 Mk. rede Sølv. Rønne thi indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii. Alle og Enhver, som formene sig hos mig Undertegnede: have noget at fordre, til inden saadan Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Helsingøer, den 16de Februar 1829. Abraham unna, boende paa Steengaden Nr. 271. i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1829-02-23
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof B og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde ugivet Fruentimmer Anna Magdalena Laus Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 23de Februar 1829. Bang. Tetens. i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de f. M., som er læst i i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret den 2den d. M., indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene at have Noget at fordre efter afdøde Muurmester Frederik Bechmann, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os undertegnede, som Executores testamenti efter den Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes herved, i Overeensstemmelse med den Afdødes Kongelige allernaadigst confirmerede Telament, inden Aar og Dag at anmelde og legitimere sig for os, bemeldte Muurmester Frederik Beelmans afd. Moders Brødres, Henrik og Jacob Ridkiers Børn, dersom saadanne ere ilive, da dem i saa Fald er tillagt et Legat af 2000 Rbd. Sedler, under de i Testamenten nævnte Betingelser; disse Legatarier formodes, ifølge Testamentet, at være i Holsteen, men dersom de ikke inden fornævnte Tid melde og legitimere sig bortfalder Legatet, efter Testamentes Bestemmelser. Kiøbenhavn, den 11te Februar 1829. J. J. Pipper, J. J. Hoppe. Secretair, Brændeviinsbrænder, lille Kongensgade Nr. 66. lille Kirkestræde No. 99.
Berlingske Tidende, 1829-02-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-02-24
London, den 11te Februar. Under Debatterne i Overhuset den 5te angaaende Addressen, gjorde Hertugen af Newcastle Hertugen af Wellington det Spørgsmaal, om det var hans Hensigt at andrage paa at Huset skulde forvandle sig til en Committee, for at tage de tilsigtede Forbedringer i Katholikernes Tilstand i Overveielse, eller om den strax var betænkt paa i denne Hensigt at indbringe en Bill. Da Hertugen derpaa havde svaret, at Ministrene ville gjøre det sidste, talede især Greverne Winchelsen og Eldon heftigt imod den katholske Emancipation, hvorimod denne blev levende forsvaret og det derpaa alluderende Sted i den Kongelige Tale begeistret roest af Lord Goderich, Marquis Landsdown og Anglesea. Denne sidste fik derved Leilighed til at berøre sin egen Afskeed, og sagde, at en vigtig og stor beskyldning var bleven gjort mod ham, men at han udbad sig den strengeste Undersøgelse, overbeviist om, at han ved den allersnarest skulde blive frifunden i en hver retsindig og uafhængig Mands Øine. Angaaende den katholske Association sagde han, at han i de ti Maaneder, som han havde havt den for Øie, ikke havde kunnet opdage nogen farligt ved den. Han raadede til at gjøre Katholikerne i deres politiske Stilling lige med deres protestantiske Medborgere, og holdt sig overbeviist om, at man da aldrig meere vilde høre om nogen Association.
Berlingske Tidende, 1829-02-24
I Underhuset vendte Debatterne sig den samme Dag naturligen hen paa dette saa høist vigtige Punkt, og Sir R. Jnglis og Hr. Moore talede heftigt imod en mulig Emancipation, og angreb Ministrene. Statssecretairen Peel reiste sig imod den sidstnævnte, i hans udførligere Foredrag forekommer følgende Sted; Siden 25 Aar har Cabinettet været deelt med Hensyn paa dette Spørgsmaal. For at opnaae fuldkommen Overeensstemmelse blandt Regjeringens Medlemmer i mere vigtige Punkter havde man van sig til at give efter for hinanden i dette mindre vigtige. Men
Berlingske Tidende, 1829-02-24
nu var dette Spørgsmaal ikke i Vigtighed underordnet noget andet - det var høi Tid at Regjeringen opgav sin Neutralitet. Hvad man burde undersøge, det var, om det var muligt at danne en Administration, som var enig i sin Modstand mod den katholske Emancipation. Han troede det ikke, og vilde aldrig raade Kongen til at prøve paa at danne en saadan Administration; thi den vilde aldrig blive understøttet af den lovgivende Magt. Af fem Parlamentsmedlemmer vare fire stemte for Concessioner, og paa hvad anden Maade skulle Klagerne bringes til at forstumme, Man har spurgt ham om, hvori den Forholdsregel bestod, som Kongens Ministre ville foreslaae. For Øieblikket kan han ikke indlade sig paa at besvare dette Spørgsmaal, kun saameget tor han sige at dens Princip og Basis vil være: "Ophævelsen af politisk Udygtighed (civil disabilities) paa Grund af religiøs Menings Forskjellighed. Hr. Brougham understøttede i Ninisteren, og sagde, at det ikke var hans Anskuelse men Tidsomstændighederne, der havde forandret sig. Angaaende den katholske Association sagde han: "dersom dette Samfunds Medlemmer vilde værdige at lytte til en Mands Stemme, der aldrig mere alvorligen, aldrig med mere velberaad Hu og ængsteligere har paa mindet og bønfaldt dem om at have Agtelse for deres egen Ære, for Landets Jnteresser, og i Særdeleshed for deres egen Sags lykkelige Udfald, saa ville de lære, at de kunne være tilfredse med de Forsikkringer, som de have modtaget fra Tronen, være tilfredse med Qvæstionens Stilling saavel i som udenfor Huset, og at de frivillig og uopfordret bør gjøre en Ende paa deres Forbindelse til en Corporation og fortrøste sig paa Parlamentets Viisdom. Trontalen blev videre angrebet af Dhrr. Trent, Pelham og General Gascoyne, men blev forsvaret af Sir James Mackintosh og Francis Burdett. Addressen gik først den 6te igjennem i Underhuset, hvor Hr. Huskisson ogsaa understøttede den, og beklagede kunat hans almeen begrædte Ven (Canning) ikke havde oplevet at see Virkningen af sine Bestræbelser.