Viborger Samler, 1849-06-09
Ved Opgjørelsen af den rene Jndtægt skal de med hver enkelt Jndtægtskilde forbundne Byrder fraregnes. Saaledes vil ved Jndtægtsberegningen af en fast Eiendom ikke blot Skatter og Afgifter samt Vedligeholdelses- og Driftsomkostninger, men ogsaa Renterne af de i samme indestaaende Pantefordringer være at fradrage, fra Jndtægterne af en borgerlig Næringsvei fradrages de Udgifter, som dens Drift medfører, fra Embedsindtægter drages de med Embedet forbundne Udgifter til Contoirhold m.v., den Embedet muligt paalagte Pension osv. Jøvrigt komme ikke blot egentlige Pengeindtægter, men ogsaa Naturalproducter, fri Bolig og andre saadanne Emolumenter, efter deres Pengeværdi, i Betragtning. (98 mod 6 St.). §. 59. Ved Jndtægtens Opgjørelse bliver fremdeles at iagttage, at det ikke er tilstrækkeligt, at Nogen i det sidste Aar har havt en reen Jndtægt af den fordrede Størrelse, men denne Jndtægt maa tillige hidrøre fra saadanne Kilder, at den kan ansees som aarlig eller antages at ville aarlig vende tilbage med omtrent det samme Beløb. (75 mod 38 St.). § 60. J Henhold til de fra Communalbestyrelserne modtagne Fortegnelser skal Valgbestyrelsens Formand med tvende tiltagne Medlemmer, et fra et af Amtsraadene og et fra en af Kjøbstad Communalbestyrelserne, og for Kjøbenhavns Vedkommende et fra Magistraten og et fra Borgerrepræsentationen, inden Udløbet af 8 Dage forfatte den endelige Liste over de Valgbare. 5 61. Fremkommer der efter disse Fortegnelser ikke et saa stort Antal Valgbare, at de udgjøre i det mindste 1 for hver 1000 af Landstingskredsens Folkemængde, opfordrer Valgbestyrelsens Formand uopholdelig Communalbestyrelserne til at meddele en yderligere Fortegnelse, hvorpaa de blive at optage, der indtil et af ham nærmere angivet Beløb svare de høieste Skatter næstefter de Skattendere, der ere opførte paa den tidligere meddeelte Fortegnelse. Disse yderligere Fortegnelser blive inden 8 Dage at tilstille Valgbestyrelsens Formand. (102 mod St.). § 62. Naar Valgbestyrelsens Formand har modtaget disse yderligere Fortegnelser, fuldstændiggjøres Listerne, idet der af dem, der svare et mindre Skattebeløb end de anordnede, optages i den Orden, hvori Afgiftsbeløbene følge efter hinanden, uden Hensyn om de høre til en Kjøbstad eller et Landdistrict, saamange, at det i foregaaende Paragraph nævnte Forhold for den hele Valgkreds udkommer. Skulle flere saadanne Skatteydere være ansatte til samme Skattebeløb, og det ikke er nødvendigt at de alle medtages, bestemmes Valget mellem dem ved en af Valgbestyrelsens Formand med de to tiltagne Mænd foretagen Lodtrækning. (81 St.). § 63. De saaledes for hver Valgkreds udarbeidede Lister bliver derefter at forelægge til almindeligt Eftersyn i 8 Dage i hvert enkelt Commune paa et beqvemt Sted, hvorom det Fornødne med 3 Dages Varsel bliver at bekjendtgjøre paa sædvanlig Maade. De Jndsigelser, som Nogen maatte finde Anledning til, bør være skriftligen indgivne til Valgbestyrelsens Formand inden 8 Dage fra Udløbet af den Tid, hvori Listerne ere udlagte til Eftersyn, og har Valgbestyrelsen senest inden 14 Dage at paakiende de fremkomne Jndsigelser, efterat nøiagtig Oplysning paa den hurtigste og simpleste Maade er indhentet, og efterat i fornøden, Fald saavel de, der have fremført Erindringer mod Valglisterne, som de, hvilke disse Erindringer angaae, ere tilkaldte. Den, hvem Valgbarhed er negtet, kan undergive den afsagte Kiendelse Domstolenes Prøvelse, i Lighed med de i 4 16 givne Regler. Forsømmer Nogen at iagttage det Fornødne for at blive optagen paa Listerne, har han at tilskrive sig selv Følgerne og kan ikke vælges ved det Valg, for hvilket Listerne giælde, om han end ellers har de fornødne Egenskaber. Dog kan den, som, forinden Valghandlingen foretages, erhverver Dom for sin Valgbarhed, fordre sig optagen paa Valglisten. Listerne blive derefter trykte at omdele, hvorhos et passende Antal af samme tilstilles Valgbestyrelserne i de øvrige Valgkredse. (88 St. mod 3). § 64. De saaledes affattede Lister, som hvert Aar paa foreskrevne Tid og Maade blive at berigtige og fuldstændiggjøre, gjælde derefter fra 1ste Juni i samme til 31te Mai i det paafølgende Aar og lægges til Grund for alle i dette Tidsrum forefaldne Valg til Landsthinget. Forsaavidt imidlertid saadant Valg skal foretages imellem 1ste Januar og 1ste Juni, skulle de, som formene, at de i det foregaaende borgerlige Aar have opfyldt Betingelserne med Hensyn til Skat eller aarlig Jndtægt, og have de øvrige fornødne Egenskaber, være berettigede til at fordre sig optagne paa en Tillægsliste. Saadan Begjæring skal, ledsaget af de fornødne Beviser, tilstilles Valgbestyrelsens Formand senest 3 Uger før den Dag, da Landsthingsvalgene skulle holdes. Fortegnelsen over dem, hvis Begjæring Valgbestyrelsen tager til Følge, fremlægges i 14 Dage til offentligt Eftersyn paa det Sted, hvor Valget skal foretages, og bringes iøvrigt saavidt muligt til offentlig Kundskab i hver Valgkreds. Jnden Udløbet af disse 14 Dage skal Enhver, der maatte have nogen Jndsigelse at giøre, fremføre den for Valgbestyrelsens Formand. Disse Jndsigelser paakiendes af Valgbestyrelsen i et offentlig Møde, der holdes Dagen før Valgets Foretagelse. (9 mod 2 St.). § 65. Valgstedet bestemmes for hver Valgkreds af Kongen. 5. 66. Valgmændene bør til den af Valgbestyrelsen berammede Tid melde sig med deres Valgmandsbrev hos Bestyrelsens Formand, som i dette Øiemeed skal være tilstede paa Valgstedet. (70 mod 26 og 67 mod 26 St.). 667. Valghandlingen, der holdes offentlig, indledes af Valgbestyrelsens Formand, der navnligen har at henlede vælgernes Opmærksomhed paa, at de tydeligen paa Stemmesedlen have at betegne den Valgtes Navn og Stilling, samt at de maae blive tilstede for det Tilfælde, at Omvalg skulde finde Sted, og der skrides umiddelbart derefter til Afstemningen, uden at nogen Forhandling maa finde Sted om, hvo der ønskes valgt. (6 mod 6 St.). § 68. Stemmegivningen skeer ved Navnenes Opskrivning paa en hver Valgmand af Valgbestyrelsens Formand overgiven Stemme seddel. J denne nævnes saamange Mænd, som skulle vælges til Landstingsmænd for Valgkredsen; den Stemmeseddel, hvorpaa der findes flere Navne, er ugyldig. (95 mod 2 St.). §. 69. Valgmændene have i en af Valgbestyrelsen bestemt Orden at aflevere Stemmesedlerne til Bestyrelsens Formand, som modtager alle Stemmesedlerne og henlægger dem i en dertil bestemt Urne. Saasnart de alle ere afgivne og eftertalte, optager han een Seddel af Gangen og oplæser Navnene, som optegnes paa 2 Lister af 2 af Valgbestyrelsens Medlemmer, hvorefter den oplæste Seddel henlægges i en anden Urne for paany at kunne eftersees, naar ved Jævnførelsen af Optegnelserne Uovereensstemmelser maatte vise sig. Derefter skeer, naar indløbne Feil ere berigtigede, den endelige Optælling af Stemmerne. (96 mod 1 St.). § 70. Valget afgjøres ved Stemmeflerhed, dog saaledes, at til et gyldigt Valg udfordres mere end Halvdelen af de afgivne Stemmer. Erholde ved den første Stemmegivning ikke saamange et saadant Antal af Stemmer, at det fulde Antal Landsthingsmænd for Valgkredsen udkommer, foretages der for de manglende Pladsers Vedkommende umiddelbart derefter ny Stemmegivning. Udkommer der endnu ikke herved det fornødne Antal, stemmes der tredie Gang blandt dem, der ved anden Afstemning fik de fleste Stemmer uden dog at vælges, paa et Antal, der er dobbelt saa stort som de tilbageblivende Landsthingspladser. Skulde ei heller ved tredie Valg alle Pladser blive besatte, indskrænkes næste Gang Valget paa lige Maade iblandt dem, der ved den tredie Afstemning havde de fleste Stemmer, og fortsættes saaledes fremdeles, saalænge fornødent gjøres. Ere Stemmerne lige, gjør Lodtrækning Udslaget. (101 St.). § 71. Skulde der blandt de Valgte være flere udenfor Valgkredsen boende Mænd, end der i Medfør af Grundlovens § 37 kan vælges for samme, ansees den eller de af dem for valgt, som har erholdt de fleste Stemmer. (104 St.). § 72. Over Alt, hvad der foregaaer ved Valgmødet, holdes en af Valgbestyrelsens Formand autoriseret Protokol, som føres af et af Valgbestyrelsens Medlemmer. J Særdeleshed bør Protokollen indeholde nøiagtig Oplysning om enhver Afstemning, saaledes at det angives, hvor mange Stemmesedler der ere afgivne, hvilke Mænd der have erholdt Stemmer, og hvor mange hver især, om nogen Stemmeseddel er erklæret ugyldig, og da af hvilken Grund, osv. Derhos bør samtlige Stemmesedler, der for hver Afstemning forsynes med et særskilt Numer, opbevares under Forsegling ved Valgprotokollen. 19 mod 1 St.). § 73. Valgbestyrelsens Formand har uopholdelig at underrette enhver af de Valgte om hans Valg, med Opfordring til ham at erklære sig, om han modtager Valget. Dersom han ikke inden 8 Dage derefter undskylder sig, ansees han at have modtaget Valget, hvorefter formeligt Valgbrev af Valgbestyrelsen bliver at udfærdige og meddele ham. (110 St.). § 74. De almindelige Valg foregaae ordenligviis hvert tredie Aar paa samtlige Medlemmer af Folkethinget, og hvert 4de Aar paa Halvdelen af Landsthingets Medlemmer. Saavel i dette Tilfælde, som naar enten hele Rigsdagen eller et enkelt Thing er opløst, gjælde Valgene fra den almindelige Valgdag. (819 og 89 St.).§ 75. Bliver Valget af en enkelt Rigsdagsmand nødvendigt, gjælder det nye Valg for saa lang Tid, som den, i hvis Sted den Nyvalgte indtræder, vilde have havt tilbage. (93 St.).§ 76. Skulle almindelige Valg foretages, enten fordi Valg tiden er udløben, eller fordi hele Rigsdagen eller et af Thingene er opløst, vil derom udgaae et aabent Brev, hvori Kongen berammer Valgenes Afholdelse til en bestemt Dag over hele Riget. Er det baade til Folkethinget og Landsthinget at disse Valg skulle skee, bør Folkethingsvalgene dog berammes først. Skulle enkelte Valg skee i en Valgkreds, udgaaer Anordningen af samme fra vedkommende Minister. (100 St.).§ 77. Enhver, som vælges til Rigsdagsmand, erholder et Valgbrev, som tjener ham til Beviis for hans Valg. Valgbrevene skulle udfærdiges efter en af vedkommende Minister foreskreven Form og undertegnes af den samlede Valgbestyrelse. (120 St.). § 78. Viser Nogen Forsømmelighed i Udførelsen af de ham efter denne Lov paa hvilende Forretninger, bliver han, forsaavidt han ikke efter Lovgivningens Bestemmelse har gjort sig skyldig til en større Straf, at ansee med en Mulct fra 10 indtil 200 Rbd. (91 mod 13 St.). § 79. Den Rigsdagens Medlemmer tilkommende daglige Godtgjørelse bestemmes til tre Rigsbankdaler for hver Dag, Rigsdagen er samlet. Reiscomkostningerne erstattes dem efter indgiven, af vedkommende Things Formand bifaldet og anviist Regning. (66 Ja mod 49 Nei). Enhver Rigsdagsmand er forpligtet til at modtage den fastsatte daglige Godtgjørelse. (6247 og 74–37. St.). - Midlertidig Bestemmelse. Med Hensyn til de forestaaende første Valg kan Regjeringen foretage de Forandringer i de i denne Lov foreskrevne Tidsbestemmelser, som Forholdene maatte gjøre nødvendige. (104 St.). (Fdl.)(Fyens Avis.) Odense, den 30te Mai. Vore Læsere ville erindre, at vi i et Brev fra Aabenraa omtalte en Pige, der ved sin Drøm eller Spaadom havde allarmeret Jnsurgenterne saaledes, at de førte hende som Fange til Rendsborg. Vi søgte strax at indhente nærmere Oplysning om denne Pige og hendes Spaadom, og have igaar endelig ad en lang Omvei modtaget det mærkelige Drømmesyn, hvilket vi nedenfor meddeler vore Læsere. Det gaaer igjennem Nordslesvig fra Mund til Mund som en hellig Propheti, og vi have deri et nyt Beviis for, at Nordslesvigerne hænge ved Danmark med en inderlig Overbeviisning om, at vor Sag vil faae et heldigt Udfald, om det end for Tiden seer noget misligt ud. Spaadommen lyder saaledes: 3det jeg blot bemærker, at Fanny er en agtet, from og stille Pige, der ikke gjør Noget for at vække Opsigt, langt mindre for at bedrage eenfoldige Mennesker, vil jeg lade hende selv fortælle det mærkværdige Drømmesyn, som Gud, paa en saa vidunderlig Maade for 12 Aar siden har aabenbaret for hende. – Naar Klokken var 12 om Natten forekom det mig, deele 7 Nætter i Rad, som om en høi og stærk Røst raabte: Fanny, Fanny, og jeg slog Øinene op og saae, hvorledes Borgerne i vor By løb med hvide Bind om Armene og nogle med alleslags Vaaben og Alt var i fuldt Oprør. Jeg saae fremdeles, hvorledes Borgerne med det hvide Bind om Armene grebe Bønderkarlene og Søfolkene, der vilde reise til Danmark og blive deres Konge troe, og kastede dem i Fængsel. Derpaa kom vilde Skarer fra Tydskland med langt Skjæg og slag rende Haar, i Fløiels Frakker og Lærreds Bluser. De saae skinbarlig ud som de Folk, jeg har læst om i Rinaldo Rinaldine og Skinderhans; thi de havde en bred Kniv ved Siden og en Bøsse paa Nakken samt en bredskygget Hat med en Hanefjær paa Hovedet. De sang: "Was ist des Deutschen Vaterland" og "Schleswig Holstein meerumschlungen", og Borgerne stemte i med, saa det syntes, den Jubel og Glæde aldrig vilde faae Ende. Men snart kom den danske Armee fra Haderslev mod Aabenraa og nu flygtede Alle syd paa ad Flensborg til, hvor de dag Bankerne mellem Ban og Flensborg vilde slaae de Danske. Men jeg saae, at de Danske sloge dem og fangede dem, saa det var en Gru. J Flensborg var der stor Glæde. Derefter droge de Danske til Slesvig, hvor de bleve slagne og kom tilbage i en daarlig Forfatning. Bag efter dem kom en uhyre Mængde tydske Tropper og droge nord paa heelt ind i Jylland, men snart kom de tilbage som i en fuldstændig Flugt, saa travlt havde de. Men de standsede ved Flensborg, vendte om og kæmpede med vor Armee i Sundeved. Efter nogen Tid droge de hjem til Tydskland, fordi der blev sluttet Vaabenstilstand. Preusserne i Forening med samtlige Forbundstropper kom tilbage igjen og Krigen begyndte paany. De Danske trænges tilbage og lide mangfoldige Tab, men saa kommer der Hjælp og det en mægtig Hjælp. Da rykker hele den danske Armee igjennem Aabenraa sydfra, og strax bag efter en stor russisk Armee, hvoriblandt jeg saae Cavalleri paa smaae vilde Heste, og Karlene havde vilde mørke Ansigter med korte Næser, og ved Siden havde de overmaade krumme Sabler. Naar denne Armee er passeret igjennem Aabenraa, saa slaaer Forløsningens Time og Tydskernes Undergang er for Døren. Kort derefter kommer det imellem Aabenraa og Haderslev til Slag, hvor der i 3 Dage skal kæmpes med den største Forbittrelse, men Tydskerne blive slagne og flygte af Tydskland til. Efter dette Slag drager Kongen i Spidsen for sin Armee uden at møde mindste Modstand lige til Hamborg og Krigen er tilEnde. – Det er det Mærkelige ved dette Syn, Drøm eller Spaadom, hvad man nu vil kalde det, at mange af Pigens Bekjendte kunne bevidne, at hun har fortalt dem samme for flere Aar siden, ligesom ogsaa til Provsten. Forrige Sommer forudsagde hun bestandig, hvorledes det vilde gaae. Madam Greisen og min Kone besøgte hende flere Gange, og hvad hun fortalte dem, skete ogsaa. Saaledes sagde hun vi maae ikke ønske nogen Vaabenstilstand, for saa varer Krigen et heelt Aar længere. Hun har ligeledes forudsagt, at hun vilde blive fængslet, hvilket, jo ogsaa er skeet, fordi Tydskerne ikke kunde taale at høre hendes Spaadom. Hun sagde aabent baade til Borgermester Schow og den fjendtlige General, der lod hende føre for sig, at, dersom de vilde ledsage hende derhen, saa vilde hun ganske nøiagtig betegne og vise dem det Sted, hvor Tydskerne ville blive slagne, og hun vilde ligeledes betegne dem de Landsbyer, der vilde komme til at gaae op i lys Lue. – Naar man nu sammenfatter, betænker og overveier alt Dette, at hun for 12 Aar siden har fortalt dette Spaadomssyn til min Kone og Madam Greisen, ja til Provst Poulsen, som dengang var i Aabenraa, at hun forrige Sommer i alle Enkeltheder forudsagde, hvorledes det vilde løbe af, fremdeles at hun er en overmaade vel oplært og gudfrygtig Pige, der lever hos sin Moder i meget gode Omstændigheder, saa er det jo intet Under, at hele Nordslesvigs dansksindede Befolkning troer paa Fannys Spaadom og med fuld Fortrøstning venter paa det Tidspunkt, da Danmark i Forening med sine Forbundsfæller vil vise Tydskerne saaledes paa Hjemveien, at de skulle tabe Lysten til at komme igjen i slige Ærinder. Undertegnede har troet, at det ogsaa vilde være Mange i Kongeriget til Trøst og Husvalelse at læse, hvad der er blevet aabenbaret om Landets Redning og Frelse. Derfor har jeg søgt ad en hemmelig Vei at skaffe det til Danmark. – Aabenraa, den 16de Mai 1839. Momme, Boisen. Døde, Kjøbenhavn: Medlem af Konstacademiet, Krigsraad Fredrik Michael Ernst Fabritius de Tengnagel, R. af D., 68 Aar; Anna Dorothea Aagesen, f. Suhr, Enkeprovstinde Karen Marie Bregendahl, f. Mørck, 68 Aar; Anna Cathrine Palludan, f. Jørgensen; Skræddermester Hermann Fred. Chr. Rei ter, 72 Aar; Værtshuusholder J. A. Møller, 52 Aar; Lars Reizel, 58 Aar; Gjertrud Christine Olsen, f. Svendsen, 52 Aar; Koffardicapitain Lützens Enke, Margrethe Elisabeth, f. Jbsen, 85 Aar; Enkeprovstinde Marie Catharine Schurmann, f. Jensen, 81 Aar; Capitain og Uhrmager Johan Ferdinand Bahl, 53 Aar; Hanne Oline J. Cath. Bierregaard, f. Mehr, 26 Aar; Koffardicapitain Johan Diderik Meilbye, 33 Aar; Enkefrue Nicoline Thye; Enkefrue Elise Louise Kaufmann, f. Kaas, 83 Aar; Henriette Magdalene Kock, 65 Aar; Maren Kirstine Rolkousky, f. Woldsted; Anna Kirstine Larsen, f. Jørgensen, 28 Aar. - Nykjøbing paa Falster, Charlotte Wilhelmine Elisabeth Pontoppidan, f. Vestergreen. – Liselund: Dorthea, sal. Petersen, f. Spur, 86 Aar. - Trudsholm: Pensionist Wilhelm Frimand Koren. – Amtsforvalter for Kallundborg Amtstuedistrict, Kammerraad Jørgen Magnus Sønne. - Jyllinge Præstegaard, Sognepræst til Jyllinge og Gundsomagle Menigheder Jørgen Nicolai Oxholm, 64 Aar. - Ringsebolle, Skole, Skolelærer og Kirkesanger Adolph Ferdinand Richardt, 41 Aar. - Mariboe Præstegaard. Christiane Johnine Bergenhammer. – Nyborg: Enke efter Canal-Jnspecteur Schubeler, Frederikke Lovise, f. Svendsen, 75 Aar. - Odense: Bager Hartvigs Enke, Maren, f. Hansen; Ane Christensen, f. Jørgensen, 54 Aar; Bøssemager Henrik Carl Delcomp, 77 Aar; Anna Christensen, f. Jørgensen, 54 Aar. - Tollerup Skole: Walborg Margrethe Jagt, f. Bagger, 28 Aar. - Bogense: Elisabeth Margrethe Jørgensen, f. Thomsen, 24 Aar. - Harboøre: Skolelærer og Kirkesanger Peder Boller Jngstrup. Aalborg: Capitain-Lieutenant Kruuses Hustru, Erikka Johanne Amalie, f. Budde, 42 Aar. - Commandeur-Capitain i den norske Marine Ole Christopher Vudde, R. af D. og af Sværd ordenen, 74 Aar. - Lieutenant Lauriz Nielsen, 22 Aar (død Falmouth paa Overreisen fra Guinea til Fædrelandet). Svenstruphougaard. Jens Brask, 47 Aar. - Hobro : Bødkermester Peder Martinus Malberg, 33 Aar.