JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
London ligner for Tiden en Garnisonstad, og medens Freden er, eller skulde været tilveiebragt i hele Vertzen, seer det ud i Engellands Hovedstad, som en udvortes Fiende havde gjort Jndfald i Landet, saa stor er Vrimmelen af Militairet. Den 9de udkom en Proklamation fra Prindstegenten, hvori en Belønning af 100 Pd. Sterl. udloves for at angive Uordenernes Hovedmænd. Alle Underhusets Medlemmer have Sauvegarde med skarpladte Geværer. Paa Torvene er opstilt Artillerie. I den egentlige Stad var det roligst og Intet at befrygte. Støder man paa en tumultuarisk Hob, standser man medens den drager forbi, spørger vel og iblandt, hvor Reisen gaaer hen, ønsker god Lykke og fortsætter derpaa sin Vei uden Hindring, hvorpaa man da sædvanlig strax efter møder en Kavallerietrup som sætter efter den flygtende Hob. Men betænkeligere ere de Natte-Ex ussioner som Pøbelen fra Manufakturstæderne har begyndt mod Proprietairerne. For Norfolks allerrigeste Godseier, har man opbrændt: Gaard med samt Lader, Stalde, og Tilbehør. - Sir Burdett agter Underhuset at tiltale som Folkeforfører; i en Tale til Folket skal han have kaldt hiint en infam Assemblee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
Blandinger. Ved Høiesteretsdom er en Hans Jensen Væver for at have mishandlet sin Moder og gjort sig mistænkt for at have bragt hende af Dage, dømt til at have sin Hals forbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
Den norske Digterinde Christiane Koren er død i sit 50 Aar. Adrasten berører atter en høist magt paaliggende Sag. der engang ogsaa var Gienstand for et heelt Selskabs Virksomhed i Fyen, men som saa mangt et Gode igien gik i Staa, nemlig en gavnlig og passende Sysselsættelse for de mange Arrestantere, som i vore Fangehuse, maa hensidde i Uvirksomhed og fra Morgen til Aften skue paa 4 hvide Vægge. Naar man lægger alle disse Ulykkeliges ørkesløse Tid sammen, hvilken Sum faaer Man ikke da af ubenyttet menneskelig Tid!!J Aalborg Stifts Adresse-Avis læses en udførlig Jndbydelse til at oprette et dansk Viisdoms Vennesamfund, hvis Forfatter selv beviser Trangen til Viisdom ved at fremsætte en Paastand som denne: "Vor Nutids hele Opdragelses væsen kan Man betragte som et sandt Hiernespind, fordi Hiertet sielden eller aldrig har Deel deri."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
Til Besvarelse af den i f. A. i Khvn udsatte Priis opgave: "Hvilke ere de meest hensigtsmæssige Midler til i Khvn. at forebygge og afværge Tyverie, ere indkomne 19 Forsøg. Af disse have Censorerne, Ørsted, Berner og Engelstoft erkiendt tvende at have vundet Prisen. Den første Præmie, eller 300 Rbd. S. V. tilkiendtes Høiesteretssaffessor Engelhardt, og den anden Præmie eller 100 Rbd. S. V. Cancellieraad Hvidberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
I et af vore Dagblade, Sædeligheden og Litteraturen helliget, findes følgende Mynster paa Sædelighed og Litteratur i en Advarsel med Underskrift F. Be J Cloacine-Strædet findes en afskyelig blød Bæk eller Rendesteen, for hvilken Jndsenderen herved advarer Folk at gaae 3 Skridt afveien, hvis de ikke ville blive overstænkede med dens Jndhold, som bestaaer af grumset, skident og pabelagtigt Dynd og især guult Galdesliim Skiøndt denne Mol (for at bruge et Kunstord) Bæk vel ingen anden Fortræd kan giøre end Gade, og Natrenopationsvognene; hine ved at stænke med Snavs og disse ved at falde enhver nogenlunde fiin Næse besværlig med en ikke behagelig Lugt, troer, man det dog ikke unødvendigt, at advare for dette uhumske Stræde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
En god ærlig Landsbypræst, som levede i forrige Aarhundrede, ærgrede sig meget over sin Tidephilosophiske ækle og pøbelagtige Kiævlerier. Blande sig deri kunde han ikke, og dog vilde han gjerne kiølne sit Mod paa de stridende Philosopher, i det mindste privat; han fandt altsaa paa følgende snorrige Middel. Han afrettede nemlig fire Bulbiderhunde, den ene kaldte han Aristoteles og den anden Deskartes; de to andre deelte han imellem begge som Disciple, nu hidsede han dem parviis saa ofte sammen, at de snart bare til hinanden det blodigste Had. Ethvert Par blev for sig selv indspærret, saalænge indtil han igien havde læst nogle smudsige spottende philosophiske Recensioner, og ærgret sig derover. Nu lod han fine Bulbidere træde frem; Aristoteles stod paa hans høire, Deskartes paa hans venstre Side, enhver havde sin Disipel ved Siden af sig. Nu begyndte Præsten at formane Deskartes at forsyne sig med Aristoteles; men Deskartes kuurrede med funklende Øine. Derpaa vendte Præsten sig til Aristoteles og fik af ham samme Svar. "Nu da sagde han endeligen, siden J ikke vil forliges, saa foredrag hverandre eders Grunde, og derpaa slap han dem løs. Rasende anfaldt de nu og morderligen beed hinanden, imedens Præsten leende af Recensionen, tændte sin Pibe - - Hvis nogen vil efterabe dette originale Jndfald, saa vil det vist ikke mangle ham paa danske Navne, som han kan sætte istædet for hine fremmede, I Intermediet i Kildereisen som gaves forrige Uge ma rede paa Khvns. Theater en lille bitte Pige (Jfr. Rongsted ikke stort ældre end det lille Vidunder 4 1/2 Aar, som i denne Tid spiller og synger paa Parises Theater, Tilskuerne ved, som Bondepige, paa ram Siellandsk at synge den bekiendte Arie, Nys fyldte skiøn Seired (Sired, sit attende Aar. - Tre Gange Bravoraab blev denne lille Piges Lod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
Forfatteren af nogle interessante Sprogbemærkninger i Khvns. Skilderie anfører blandt andet om Kieltring at dette Ord i gamle Dage skal have betegnet i det samme som Kielderfolk eller Kielderbeboere, fordi den Gang de laveste Klasser, som endnu er Tilfældet, e boede i Kieldere. Men nu kalder Man ofte endog f Folk. der boe i Stue=Etagen og paa første Sahl, i Kieltringer. For at spare saa meget mueligt af det saa kostbare Haugefrøe, foreslaaes i Viborg Avis at radfaae de e fleste Frøesorter, hvilken Udsagningsmaade mangen engelsk Landmand benytter ved alle Kornsorter. Here ved bespares vist trefterdedele af Frøet, og alle Rod værter blive meget fuldkommere fordi de intetsteds staa hinanden for nær. Ei heller er denne Dyrkningsmaae de saa besværlig, som Mange indbilde sig. En Stok
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
mont, der nu er blevet Hovedsamlingspladsen for alle de i Jilmarscher hidrykkende Forstærkninger. Napoleons Styrke angives i et engelsk Blad til 80000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Monsteur og Hertugen af Orleans indtraf den 12te i Paris for at indhente nye Forholdsordrer Hertugen af Berry har Kommanden over alle Tropper i og omkring Paris. General Maison samler ved Melun et Korps af 20,000 Mand. Marskal Ondinet er brudt op fra Mez, ved hans Division befinder sig Frankriges berømte Grenaderer. Marskal Ney rykker hid fra Franche Comte med 7000 Mand. Machdonald vil fra Nimes operere Napoleon i Ryggen. Marskal Victor har fra Sudan den 10de opfordret sin Division til Kamp mod Bonaparte, fra mange Steder og Regimenter indkomne Adresser til Kongen med fornyede Troskabsyttringer. Paris foregaaer med det følgeværdigste Exempel. - Kong Ludvig har af sit Riges samtlige Garnisoner fordret en nye Troskabseed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Da den nye Krigsminister Hertugen af Feltre aflagde de Deputeredes Kammer sin første Beretning over Krigsbegivenhedernes Gang, og til Slutning udlod sig saaledes: "Der er truffet Forholdsregler for at tilintetgiøre hine dristige Forsøg mod Friheden og den franske Trone. Hovedstaden var i Fare ved Lefebres Forræderie. Hs. Majestæt Kongen har overdraget mig Krigsdepartem. Portefeulle. Jeg skal forblive mine, Pligter troe, saaledes som jeg i mit hele Liv har været det mod alle indgangne Forpligtelser." Ved disse Ord gienlød Tribunet af et almindeligt bifaldsraab. Præsidenten reiste sig: Alle bifalds eller Misfornøielsestegn ere forbudne: Gientager man dem, saa lader jeg øienblikkeligen Alle bortvise fra Tribunen. Reisende fra Strasborg forsikre, at et vist Regim sammesteds var bleven kasseret og stukket under den derværende 16000 Md. stærke Garnison, fordi det ved Mynstringen havde raabt: "Keiseren leve!" Ifølge Pariser-Beretninger skal Napoleon, have udskrevet betydelige Reqvisitioner i Lyon og derfore givet keiserlige Bons til Udbetaling i Paris. Hans Sel dater erholde ogsaa saadanne Bons. Da Bonaparte rykkede ind i Lyon vare alle Boder, Dørre og Vinduer tillukkede. Hans hele Trop angives i en af disse Beretninger at være en yderst fatigueret Trop af neppe 4000 Mand. Bonaparte siger Moniteuren) befinder sig nu isoleret i Frankrige som staaer bevæbnet imod ham. Forræderne ere paa Flugten eller i Lænker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Kongressen. har udstædt følgende vigtige Deklaration mod Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
De Magter, som undertegnede Pariser-Traktaten, og som ere forsamlede i Wiener Kongressen, have erfaret Napoleon Bonapartes Flugt og hans med væbnet Haand Indtrængen i Frankrige, og ere deres egen Værdighed og den selskabelige Ordens Jnteresse, skyldig, i en høitidelig Erklæring at lægge de Følelser, for Dagen som denne Begivenhed hos dem har opvakt. Bonaparte har, idet han brød Overeenskomsten, der anviiste ham Øen Elba til Opholdsted, tilintetgjort den eneste Rets=Titel, hvortil hans Existentse knyttedes. I det han med Forsæt betraadte den franske Grund for at didføre Uroe og Forstyrrelser, har han selv berøvet sig al lovmæssig Beskyttelse, og i Verdens Aasyn tilkiendegivet, at der med ham hverken kan bestaae Fred eller Vaabenstilstand. De allierede Magter erklære desaarsag, at Napoleon Bonaparte har udelukket sig fra alle borgerlige og selskabelige Forhold og som Fiende og Forstyrrer af Verdens Rolighed givet sig til Priis for den offentlige Straf. De erklære til samme Tid, at de, fast besluttede, at anvende alle forenede Kræfter og Midler til uforanderligen at opretholde Parisertraktaten af 30te Mai 1814, med forenede Kræfter ville arbeide til hele Europas fælleds Maal: den almindelige Fred. Endskiønt inderligen overbeviist om, at Frankrige, samlet omkring dets retmæssige Fyrste, inden føie Tid vil tilbagevise hiint strafværdige og afmægtige Vanvids sidste Bovestykke til sit forrige Intet, saa erklære dog Europas samtlige Souverainer, besielede af lige Sindelaug og ledede af lige Grundsætninger, at de hvis der mod al Forventning skulde fremstaae en virkelig Fare, ere beredte til paa første Vink at vise Kongen af Frankrige og den franske Nation, saavelsom enhver anden truet Regiering, al muelig Hielp til den offentlige Roligheds Gienoprettelse, og at giøre fælleds Sag mod Uroestifteren. Denne Declaration skal overalt bringes til offentlig Kundskab. Skeet og som ligelydende bekræftet ved de Befuldmægtigede af de otte Magter som undertegnede Parisertraktaten. Wien, den 13de Marts 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Østerrige. Rusland. Metternich - Wessenberg. Rasaumowsky - Stackel erg - Resselrøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Frankrige. Preusen. Talleyrand - Dalberg - Nogiskes. Harienberg : Humholdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Spanien Portugal. Labrader. Palmela - Saldanha - Lobo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Storbrittanien. Sverrig. Wellington - Catchart - Stewart. Løvenhi m. Den østerrigske Keiser har ved en alvorlig Foranstaltning bevæget sin durchl. Datter til for stedse at frasige sig sin hidtil førte Keiserinde Titel og derimod antage Titel af: Herrtuginde af Parma. Da Forhandlingerne med Kongen af Sachsen siden hans Ankomst til Presburg ikke kan bringes til noget endeligt Resultat, saa har Kongressen besluttet, at hele Sachsen indtil nærmere Afgiørelse skal overgives under Preusisk Forvaltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Foruden den udstædte Deklaration har de allierede Magter strax skridet til de virksomste Rustninger Østerrig, vender sin hele Kraft mod Jtalien Preusen skal ved Rhinen forstærke sig til en stor Hærmagt; ogsaa russiske Tropper ere givne Ordre til Fremmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Fædrelandet. De seneste angaaende Hs. Kgl. Majestæts Ophold i Wien, til Kiøbenhavn indkomne Meddelelser indeholde den for alle Undersaatter høist glædelige Efterretning: at Hs. Majestæt den 13de Januar havde forladt Sengen og befundet sig fuldkommen vel; at Allerhøistsamme den 14de modtog et Besøg af Hs Majestæt Keise ten af Østerrig, og den 17de af Hs. Maj. Keiseren af Rusland, at Kongen den 18de gjorde den første Spadseretour tilfods efter Sygdommen, og at Hs. Majestæt siden efter Sædvane er vedblevet at tage de Jndretninger, der saavel fra Videnskabens som Kunstens Side udmærke denne Keiserstad i allernaadigst Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
J Birkerød, 2 3/4 Mile fra Kiøbenhavn har i disse Dage været Maskerade imellem Bønderne sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 26de Marts 625. - Specier solgtes til 37 1/2 a 37 3/4 Rbmk. - Committeesedler 682 pr. 100. Oblig. 275. terettergal. terettergal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Bekiendtgiørelser. Paa en Herregaard i Nærheden af Grenaae, er, til næstkommende 1ste Mai, en Plads ledig for en duelig og med gode Rekommendationer forsynet Meierske. Nærmere Underretning om Stedet faaes paa Adressekontoiret og hos Hr. Kiøbmand Møller i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
For de Gaver jeg af Mine Venner og Medborger har modtaget til den uhældige sal. Hermansens Enke i Marstal paa Errø, være enhver i Særdeleshed venskabelig og ærbødigst takket af R. Malling. Extra godt rød Kløverfrøe er at faae tilkjøbs i større og mindre Partier hos S. Schou i Horsens. Alleslags her brugelige nyelig hiemkommen Hauge, og Blomsterfrøe, tilligemed Erter og Bønner, Melon- og Græskartierner forhandles af Adolph Hinrichsen i No. 37 paa Søndergaden i Horsens til 14de April men siden i No. 122 sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Jngen ville betroe Noger, Noget paa mit Navn med mindre min skriftlige Begiering med følger. Thura, præst i Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Sidste Mandager paa Veien imellem Aakier og Beder tabt et med lyse Baand besat blaat Klædes Ridedærken. Finderen anmodes imod en passende Find lon at levere det til Hr. Forvalter Kier paa Lundhoff eller Hr. Skovrider Astrup i Friderichedahl. eller Hr. Skovrider Astrup i Friderichedahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Hos Undertegnede er 2 Værelser at faae til Lei til næstkommende Paaske Flyttetid. Wolter, Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Nye store franske Svedsker a 3 Mk. Pd., udmærket store fortræffelige Figener a 8 Mk. Pdt., dito ny tørre Kiersebær 8 Mk. Pdt., nye Corender 6 Mk. Pdt., superfiin Cocolade 12 a 14 Mk. fiin og god khvnsk. fuld vægtig Røgtobak i Pds. 1/2 og 1/4 Pds. Carduser a 6 Mk. pr. Pdt., extra god fiin Soja 16 Mk. Potten, god Citron Saft a 11 Mk. Flasken med Fl., circa 40 Potter sort Blæk (helst under et) til 8 Mk. Potten og noget Saftan - i Qvantiteter til videre Forhand ing eller Huusbrug, bedre Kiøb, samt en Qvartfløite, der gaaer til C. anvises tilkiøbs paa Adressekont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Onsdagen den 29de Marti førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, lader Kiøbmand Rasmus Kaae, udi hans iboende Vaaning i Emmervad, ved Auktion bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Borde, Stole, Skabe, Kister, Dragkister, Speile, Sengeklæder, Lagener, Linned og Dækketøi, Fruentimmer Gangklæder, Kobber, Tin, Messing, Jernfang og Trævare m.m. De Lysthavende ville behaglige bemeldte Tid og Sted give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Førstkommende Fredag den 31te d. M. om Formiddagen Kl. 10 bliver, om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auktion som holdes paa Stedet, bortsolgt enten samlet eller kuns 7 Fag deraf, det af Kiøbmand Hofgaard forhen eiede og beboede Sted, beliggende paa Vestergades nordre Side efter de Conditioner som ved Auktionen erfares. Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Efter Begiering af Hr. Sørensen bliver Onsdagen den 5te April førstkommende Formiddag præcise Kl. 10 1/2 slet paa Bierre Hatting Herreders Tingsted i Weile Amt ved Horsens, foretaget offentlig Auktion over følgende ham tilhørende Eiendomme: a) Den saakaldede Lille Mølle, beliggende i Hedensted Sogns Weile Amt, har Ager og EngsHartkorn 1 Skp. 2 Fdk. og 2 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. og 2 Fdk. og til samme er indkiøbt Konge- og Kirke-Korn-Tiende som følger med i Kiøbet. b) Røde Mølle i Drum Sogn Weile Amt af A. ger og Engs Hartkorn 1 Skp. 2 Fdk. Mølleskyld 2 Tdr. og 3 Skp. c) Paa Thorup Mark Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skp. 3 Fdk. 1 3/4 Alb., Skovskyld 1 Fdk. 3/4 Alb. Skiøndt disse Eiendomme anføres som beliggende i forskjellige Sogne, ligge de dog saa nær sammen at de udgiør een samlet Eiendom, og Skoven er ikke ubetydelig. Bopælen er smuk og Beliggenheden skiøn Hvorom Liebhaberne vil kunne underrettes nøiere ved Eftersyn. Det anmeldes at disse Eiendomme opraabes og bortsælges ikke for anden Myntend Schlesvig Holsteensk Courant. Bierre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld, d. 13de Marts 1815. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Tirsdagen den 4de April om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begiering af Hr. Et andingscommissionair Lund, foretaget offentlig Auktion i Parhuset i Høien eller gl. Skagen, over det siden sidste Auktion iland biergede Deel af Ladningen, fra det den 21 Decbr. 1811 vesten Høien indstrandede Galeaseskib Eendrægtigheden kaldet, ført af Capt. Daniel Malander, hjemmehørende i Gothenborg og bestemt til Rotterdam med Ladning af Jern og Staal, nemlig: 29 Stkr. Fyrre Planker. 12 Bundter firkantet Jern. 22 Stænger Jern. 36 Kasser Staal. 19 Tdr. Tiære, mere eller mindre beskadiget. Lysthaverne indbydes til fornævnte Tid og Sted, hvor Auctionsvilkaarene bliver bekiendtgjorte. Skagen, den 20de Marts 1815. D. C. Lund, Auktionsdirekteur. Leegaardslyst ved Skanderborg, der har et Ar al af over 200 Tdr. Land i Ager, Eng og Tørvejord, med nogen Elleskov, staaende for Hartkorn, Jordskyld, 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/2 Alb., Skov 3 Fdkr. 1 Alvm., bekiendt af sin smukke Beliggenhed, indhegnede Eiendomme, skiønne Frugthauger og andre nyttige Anlæg, hvis Bygninger for faa Aar siden af nye ere opførte og for en Familie af Stand indrettede, bestaaende af et Stue= og 2de Fløihuse, satte paa hugne Steen samt teglhængte, en Lade og 2de Sidebygninger, indrettede til Stald, Fæehuus, Vognremisse m. m., bliver, med sine indkiøbte Tiender og nedlagde, 16 Tdr. Rugsæd, bortsolgt ved offentlig Auktion paa Gaarden Mandagen den 3die April førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Den sælges i Rigsbankpenge Navneværdie. Eiendommene tiltrædes til 1ste Mai indeværende Aar. Endeel af Kiøbesummen kan blive staaende under Forretning, Resten betales i Snapsting 1815. Skanderborg, den 28de Februar 1815. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
En i Skanderborg for 6 Aar siden af nye opført i og Byefogden tilhørende Gaard, bestaaende af: a) En to Etage grundmuret Forbygning paa høi Fod, 32 Alen lang, 20 Alen bred, med gebrukken Tag og Kaaberrender, indrettet i 8 Kielder værelser, og 14 andre Værelser, alle gibsede, nogle betrukne, nogle malede og dekorerede, men de øvrige kalkede, dobbelte Jern-Komfyrer i Kiøkkenet og tilstrækkeligt Loftrum. b) En to Etage Sidebygning, nye Bindingsværk, hvori 2de Værelser, 2de Vognremiser, et Locum og Loftrum til Fourage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist c) Et to Etage dito Baghuus, hvori Lade og Karlekammer, Staldrum for 6 Heste, endeel Fækreaturer og Faar, Vognremise &c. Alle satte paa hugne Steen og teglhængt, med rummelig Hauge og 6 ved Byens Udskiftning Gaarden tillagte Lodder i Ager og Eng samt Tørvejord, stilles til offentlig Auktion i selve Gaarden, Tirsdagen den 4de April næstk. Kl. 11 Formiddag, at tiltrædes næstkommende 1ste Maj. Rigsbantens Hæftelse er udbetalt, og Bygningerne mod Brand forsikrede til 10240 Rbd. S. V. Forbygningen har 32 Fag dobbelte høie Vindueskarme med store engelske Ruder, og de 2de øverste Sale 15 og 18 Alen lange, pommerske Planter til Gulv. Fra Gulv til Loft er Høiden i Kielderen 4 1/2 Al., i første Etage 5 Al., og i 2den Etage 5 1/2 Al. Fortouget er forsynet med hugne Steen langs Renden og foran Bygningen staaer marmorerede Steen, Piller med Jernlænker. Jndkiørselen til Gaarden er igjennem en Port dækket med gibset Loft, bag Haugen sees en fiskerlig Søe og hiin Side denne en stor Skov. At Byen ligger i en af Jyllands skiønneste Egne, at den kan erholde de fleste Fornødenheder til bedre Priser end de omliggende Kiøbstæder, og at den har Tilstrækkelighed af Tørvejord, er noget som med flere Behageligheder erfares ved Nærværelse og Øiesyn. Der handles i Rigsbankpenge Navneværdie. Af Kiøbesummen betales noget Snapsting 1815, noget bliver staaende, og det øvrige betales Snapstin1816 med mindre Kiøberen ønsker sig skildt derved e næste Snapsting. Skanderborg, den 28de Febr. 1815. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Auction. Over een under Ristrup Gods den hørende og i Gieding Bye beliggende fæsteledig Gaarden Miil fra Aarhuus af Hartkorn 6 Td. 2 Skp. Fdk. 1/4 Alb., med Bygninger og lovlig Besætning: saaledes som samme forefindes ved Aflevering fra Stervboet, og med et tilliggende af omtrent 72 Tønd. Land Ager, Eng og Heedejord, samt en betydelig Tørvemose, bliver foretaget offentlig Auktion hos Hr. Viinhandler Fulling i Aarhuus, Fredagen den 7de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, paa de Conditioner som da vil blive bekiendtgjort, og som forden kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede. Ristrup den 21de Marts 1819. Paa den høie Eiers Vegne. H. Møldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-28
Auctionen over min Gaard i Høvet tilbagekaldes da den underhaanden er bortsolgt. Frydendahl (Hermed Følgeblad No. 6.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
No. 39. Aarhuus Stifts. Aar 1818. privilegerede. Kongelig allene Gens, Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 31te Marts. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Napoleon 1 Paris. Ifølge Koureer=Efterretninger fra Paris af 20de Marts, der samme Dag vare affærdigede, og som allerede vare ankomne til Hamborg og Lübeck, har Kongen udstædt en Proklamation og derefter begivet sig til Peronne. (16 a 17 Mile fra Paris, paa Veien lad Holland, Hs Majestæt havde ladet Pairernes og de Deputeredes Kammer tillukke, i det han ikke ville i stille Paris blot for Rædslerne af en uundgaaelig Kamp mellem Borgerne og en Deel af Armeen. Samme Mandag saae man allerede nogle Tropper som hørte til Napoleons Avantgarde, rykke ind i Paris, Ham selv forventede man samme Aften eller paafølgende Dag, paa hvilken han, efter andre Efterretninger, virkeligen var indrykket i sin gamle Residentsstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Fra Bourgin udstædte Napoleon til Franskmændene og især til Pariserne følgende: Deklaration.