Københavns Adresseavis, 1771-11-26
Naar en Student, som frivillig fremstiller sig til Exammen, og næsten ikke besvarer en eneste af de ham givne Qvæstioner (thi at mumle i Skiægget det som Examinator først selv haver sagt, er vel intet Svar) saa spørges: 1) Kan der moraliter være nogen skult Grund til at give slig en Candidat den beste Caracteer, og naar saa er, kan da 2) Examen længere betragtes som et Beviis paa en Candidats Habilite 3) og er den beste Caracteer vel meere en Belønning for er brav Students Flittighed, 4) bør vel denne Sidste nogen Tid tragte efter at komme i Classe med hiin 5. Mon han ikke kan befrygte en modsat skilt Grund til sin Rejection, og 6) Forseer Examinator sig imod Staten NB. Disse Spørsmaal ønskes besvaret, for, om mueligt, at rædde en ellers stor Mand fra Beskyldniner, der aldrig bør hville paa ham. Om det ikke var billig og tillige nyttig, at en liden Straf eller Penge=Mulet blev paalagt de Selvraadige, som tvert imod den seenest udgangne Kongelig allernaadigste Forord ning om Tieneste=Folkes Skifte Tid paa Landet, der uimodsigelig sigter til Landmandens og især Bondens eget Beste dog vedbliver deres gamle Skik at skifte til Miches Dag og sandt at sige, saa har vi i steden for før 1 eller 2 nu 4re Skifte Dider om Aaret, nemlig Nye=Aar, Paaske, St. Hans Dag (dog de fleste til Michelt hvilken Uorden sandelig foraarsager stor Uleilighed for de saavel Huusbonder som Tienere, der i allerunderdanigst Følge Forordningen opsiges til Michaelis for at skifte til Nye=Aar, da ikke saa lige enten Tienester eller Tienere ere at bekomme, som enhver efter sin Leilighed forlangede eller behøvede, formedelst de fleeste har skifted til Michaelis. At sligt skulle straffes efter Fortieneste, som Ulydighed og Opsætsighed imod en Kongelig Forordning vil man forbigaae, men da saadan Forandring ingenlunde kan skee uden Præstens Vidende i ethvert Sogn, som dog Maanedlig maae forfatte Mandtal, saa var det at ønske, at det maatte blive paalagt Præsterne af saadanne utidig skiftende saavel Huusbonder som Tienere at fordre saameget som Fæste Pengene kunne være, enhver enten havde givet eller taget, eller for at have noget bestemt, da 1 Mark Danske pro Persona til Bedste for Sognets Fattiges Cassa, og dersom dette strax bler befalet, forsikkres ey allerne en gandske anseelig Indtægt for de Fattiges Cassa for i Aar, (da de saa høylig trænger til nogen Hielp i den endnu vedvarende dyre Tiid) men endog Forord ningens stricte Efterlevelse for det tilkommende Aar og siden fremdeeles. 2. Til Hr. von S. I Anledning af et for kort siden af Dem indrykket Avertissement har man ikke kundet forbigaae, at erindre følgende Naar man nævner et Misfoster; forstaaes derved ei allene en Ting af en ubehagelig, uordentlig og slet Skabning, men der udfordres fornemmelig, at sligt hverken er den Fødende naturligt eller ligner ham; saaledes f. C. om et Menneske fødte et Dyr, som lignede en Bavian, en Evald skrev en Vise som den bekiendte: " Katten ligger under Kakkelovnen, o. s. v., dette vare paatvileligt Misfostere, men naar der imod en vis Ting vel er ubehagelig og vanskabt, men dog hver ken sælsom, sin Slægt uliig eller sin Fader unaturlig, da kan den ganske vist aldrig fortiene Navn af Misfoster, men allene flet hen: Vanskabning, Ukrut, Ammestue Snak o. s. f. alt efter Omstændighederne. 3 Tanker over det Navn Phillander : Pillanders Navn man ikke før Af Folk har hørt at bæres Men Hunde nok for Troeskab bør Med dette Navn beæres Man Hunde og i Tusind Tall. Som har det Navn: Phillander, I hvor man kommer, finde skal Det alle med mig sander Androphilus. 4. Tvilsmaale mod Besvarelsen, givet i Adresse=Contoirets Tidender No. 150, paa Spørsmaalet om Tiender fremsat ibid. No. 146. Naar de Personer, paa hvilke Fæste=Brevet er stillet, end- og til en viis bestemt Tid ere afgangne, skiønner man ikke, hvor dan de Afdødes deraf kan benytte sig. Man veed ikke, noget Fæste er arveligt, uden hvor det udtrykkelig fastsættes. Den der giver Fæstet, meener ingen anden, end den, som det lyde paa, og under det stiltiende Vilkaar, om Personen lever. Et Fæste synes og af den Natur, at ingen deraf kan tilegne sig noget, uden den, som det udtrykkelig er stillet paa. Det, der ved Fæstet overlades, tilhører Fæstetageren ey videre end efter Samtykke. (Hvorfor det er en langt anden Ting med Forskrivning, Gield, o. s. v. der hører en Person selv til, og altsaa og dens Arvinger). Fæste=Brevet har sin Kraft af Personerne, deri ere nævnte. Mange Fortrædeligheder flyde af den modsatte Meening. Ved Døde fald maatte et Skifte henstaae ligesaa mange Aar, som der endnu efter Fæste=Brevet var tilbage, da ummelig nogen enten vis eller sikker Regning kan giøres. Er det umyndige Arvinger, maatte den gaae under fremmed Opsyn, og Eieren mod sin Villie nødes at have med andre at gjøre, end de, han selv vill. Undertiden ville indfalde den største Vilderede. En Bonde fæster en Tiende paa nogle Aar, han døer, da en Deel Aar ere til bag: Børnene kan ikke engang blive ved Stedet, eller der er saa mange Born, at alle maatte samles om Tienden, eller der er lidet eller intet at arve; Hvordan redes dette ud Skal Eieren være pligtig at antage andre, end dem, som han selv har Navngivet, Er det Huusleye, der skeer paa nogle Aar af Forældre, hvilke de Børnene fra, kan man sætte mange Tilfælde: og i mange fleere Begivenheder. Holdes altsaa for, at, naar de Personer, hvilke have erhverver Fæste Brev, ey selv meere ere til, og kan ove den Ret, som det tilholder, har det (man undtager billig Dødsfalds An ret ingen meere Gyldighed, og at, i Fald der er nyt Fæste derpaa, den, der samme har, tiltræder, 5. dskillig Nyt Kiøbenhavn. Hans Kongelige Majestet har allernaadigst behaget at resolvere, at den Kongelige Høyeste Re for tilkommende Aar 1772 skal tage sin Begyndelse bemeldte Aars 5te Marts De regerende Majesteter Kongen og Dronningen agte tilligemed den Kongelige Familie at forflytte Deres Resdents fra Hirschholm til Friderichsberg Slot næstkommende Løverdag Den største i Lotteriets 5te Classe udkomne Geviins15000 Rixdaler, siges at være tilfalden en Speckhøker, en Snedker og en Silkevinder.