JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
Sogneforstanderskabet for Janderup og Billum Sogne havde i denne Anledning i sin afgivne Betænkning været af en deelt Mening. Pluraliteten har saaledes udtalt sig for Vedbehold af den paabegyndte nye Linie, medens Minoriteten har yttret sig for den gamle tilværende Veis Jstandsættelse og Rectification. Den efter Beslutningen i Mødet den 8. April d. A. Nr. 26 indhentede Betænkning, fra Stedets Herredsfoged blev nu fremlagt, og efterat det var bemærket, at ligesom Raadets Approbation paa det nu gjeldende Regulativ for Biveiene, kun er givet fordet nu snart svundne Triennium, saaledes var det hverken i Forslaget til Regulering af Biveiene i Janderup Sogn, i 1843 eller i de derover indhentede Betænkninger berørt, at der under den ovenfor betegnede Linie forbi Staffshøie, var indbefattet Anlæg af en heel ny Vei, blev man enig om, at forinden en endelig Beslutning tages, vil man lade en Linie udstikke fra Nybro til det Sted, hvor den projecterede nye Vei vil tilstøde noget søndenfor Kjærup Udflyttere, samt ligeledes en Linie fra Nybro langs den mindre Landevei vesten og norden for Staffshøie til hiint Skjæringspunct; begge disse Linier maa Veibetjenten søge at give en saa lige Retning som Terrainets Beskaffenhed tillader det, under Hensyn til at Areal Godtgjørelser af nogen Betydenhed undgaaes Foruden at opmaale disse to rectificerede Linier hver for sig, maa Veibetjenten tillige opgive Maalet af de i samme Retning gaaende, nu tilværende Veie, ligesom han og maa forfatte en omtrentlig Beregning over hvad Arbeide, der vil udfordres paa enhver afde 2 Linier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
30. En Forespørgsel fra Sogneforstanderskabet for Varde Landsogn, om det frie Hartkorn samt Sognefoged Hartkornet er fritaget for at deeltage i Bekostningen til Broer og Steenkister paa Biveiene, blev af Amtsraadet besvaret derhen, at Sognefogder saavelsom Budfogder ere fritagne for Arbeide og Penge udgivter ved de offentlige Biveie, som staae under deres Opsyn, samt at, da det frie Hartkorn i Reglen ikke er veiarbeidspligtigt (efr. § 28 af Forord. 29. Septbr. 1841), kan det eiheller affordres Pengebidrag til Broer og Steenkister paa de offentlige Biveie. 31. Amtmanden gav Raadet Underretning om følgende Reparationer af Broer: a, Brøns Bro, beliggende paa Landeveien mellem Ribe og Tønder, og som efter en ældre Bestemmelse vedligeholdes halv af Ribe og Haderslev Amter, har, efter et af Veiinspecteuren forfattet Overslag for dens Reparation, været stillet til Licitation, ved hvilken det laveste Bud var 200 Rbd., der dog senere af flere er betydelig underbudet, hvilket har foranlediget at en ny Licitation er forlangt fra Nibe Amts Side. b. Brede Bro, beliggende paa den samme Vei, og hvis Vedligeholdelse i et vist Forhold paahviler Ribe, Lygumkloster og Tønder Amter har modtaget en Hovedreparation, der efter en Licitation af 19. Juli d. A. kostede 556 Rbd., foruden Bekostningen ved Anskaffelse af nogle Pæl for at hindre Broens Beskadigelse ved Jisgang. c. Samtidig med den under Litraa nævnte Licitation, blev Reparation af Broerne paa den mindre Landevei Nr. 9 i Riberhuus Birk ved Vestervedsted og Ockholm opraabt og tilslaget respective for 148 Rbd. 64 s. og 60 Rbd. 76 s., hvilke Bud ere approberede. Disse Broer vedligeholdes halvt af Ribe og Haderslev Amter. 32. Over Reparationen af Thobol Træbro og af en Steenkiste paa den mindre Landevei mellem Hjerting og Orvanggaard, samt af 2 Steenkister paa Veien mellem Varde og Nymindegab er der afholdt Licitationer, og er Approbation, meddeelt for de 2de førstnævnte Broers Vedkommende, hvorimod Amtsraadsmedlem P. Jacobsen modtog Licitationsforretningen for de tvende sidstnævnte Broer til nærmerr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
Sandflugtscommissairerne her i Amtet tilkomme ikke Fribefordring. Tidligere har der ikke fundet nogen privat Akkordt Sted og Vederlag for Naturalbefordring mellem enkelte Embedsmænd og Beboerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
Den Udgivt, som vil medgaae til Dækning af Godtgjørelsen for Naturalbefordringer, antog man forsaavidt man var istand til herom at anstille Calcul, ikke vilde overstige 8 s. pr. Tde. Hartkorn. J Overeensstemmelse med disse Yttringer, fremsendte Amtsraadet Forslag til Regulativ for Fribefordringens Udredelse i Aarene 1846 til 1848 inclusive, idet man dog forbeholdt sig, om Leilighed i dette Tidsrum skulde tilbyde sig, at slutte en temporair Overeenskomst med Enkelte af de Befordringsberettigede, hvorhos man endnu bemærkede, at det vilde være nødvendigt, at der forRepartitionsfondens Bekostning anskaffes et Exemplar, af de 2de Ribe Amt vedkommende Videnskabernes Selskabs Kort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
Det næste Møde berammede man til Afholdelse den 10. December d. A. Forhandlingerne stuttet. Protocollen underskrevet. Jens Nielsen. Mussmann. P. Jacobsen. Koch. Sponneck. S. Holm. Brødsgaard. Lautrup. Extractens Rigtighed bekræftes. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
Ribe Stiftamthuus den 28. October 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Ribe. Stifts-Avis. og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 124. Tirsdagen den 21. October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Blandinger. En Elev af Thaer har nyligen udgivet et Skrivt, hvori han søger at bevise, at den saakaldte Kartoffelsyge ikke opstaaer fra Frugten selv, men at den bevirkes ved Jnsekter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Fra England har man talt om at forene Skruen med Seilskibe. Det atlantiske Hav skal nu første Gang være befaret af et Skrueseilskib, der i Hurtighed er lig det hurtigste Dampskib. Skibet hedder "Massachusets og er bygget i Boston. Skruen tjener blot til at hjælpe naar der ingen Vind er, den er af en egen Art og kan ganske let hæves af Vandet. Det mærkeligste er, hvis det ellers er sandt, at al Seil- og Takkelværk kan heises og ordnes ved Hjælp af Skrue=Maskineriet, saa at Matros Arbeide er unyttigt. Fire Redningsbaade ere hængte ved Siden af Skibet. Alle Borde, Stole og Bænke ere ligesom Redningsbaadene af Jernblik med lufttætte Rum, saa at de kunne flyde paa Vandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Marschal Bugeand, Hertug af Jsly, triumpherer over, at man dog maa sende ham tilbage til Algier og fornye hans System, og denne Triumph har han paa en høist uforskammet Maade udtalt i et Brev til en Præfect, hvori han bestiller 4 Postheste, hvilket Brev vel ikke har været bestemt til Offentliggjørelse, men som dog nu gaaer rundt i alle Blade, saa at selv "Journal des Debats" har seet sig nødt til at optage det, dog uden nogen bemærkning. Han fortæller i dette Brev iblandt Andet, at Hæren og Folket forlange med lydt Raab at han skal vende tilbage til Algier, og at hans Hjærte er gjennemrødet af Smerte, over de indtrufne Ulykkestilfælde og over Forblindelsen hos de Regerende og Pressen, der regerer os meere, end man vover at tilstaae. Hovmodet og Uforskammenheden i dette Sprog er ikke mindre rettet imod Regeringen end imod Pressen, og synes dobbelt utaalelige og forkeerte i en Stat, der i sin berømmelige Folkeseier over den staaende Hærs lønnede Drabanter har erobret sig Charte og en fri Presse, og hvis Dynastie kun paa denne Folkeseier, det være nu gjerne eller ugjerne, kan begrunde sin Retstitel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
For kort Tid siden kom under den jødiske Gudstjeneste i Synagogen i Paris en aldrende Mand derind, forsede sig, holdt derpaa en Bøn paa katholsk Viis og tog tilsidst en Bog af Lommen, hvoraf han oplæste Noget for nogle Børn, der havde samlet sig om ham. Da Rabbineren godmodig havde bedet ham om at tie stille, begyndte han med høi Røst at nævne sig som Jødernes forventede Messias, og man blev da nødt til at tye til Politiets Hjælp. Han vilde paa ingen Maade kjøre til Politipræsekturet, men vilde, som han sagde, tilfods fuldende sit Martyrdomme. Han blev senere bragt til Hospitalet for Afsindige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Den Petition, som den Berlinske Magistrat for nylig overrakte Kongen, gik ud paa, at Statsøvrigheden ikke maatte indskrænke Lærens Frihed i den evangeliske Kirke forsaavidtsom denne ikke stødte an imod den offentlige Moral eller Statens Vel og Sikkerhed; samt at der maatte sammentræde en Kommission af geistlige og vordslige Medlemmer af den evangeliske Kirke for at udarbeide en til Tiderne passende Kirkeforfatning, der skulde forelægges en Rigsynede. Efterat have yttret, at han fandt det besynderligt, at Magistraten vilde, Ansigt til Ansigt med ham, forelæse ham en lang theologisk Afhandling, frakiendte Kongen Magistraten beføielse og Ret til enhver Jndgriben i Kirken og erklærede, at man maatte overlade Kirken at skabe sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Berlins Beboere ere i de sidste Dage blevne foruroligede deels ved skriftlige Meddelelser, deels ved Bladartikler, som give Efterretning om allehaande Symptomer for, ja endogsaa Tilfælde af Cholera. Officielt have de høiere Autoriter endnu Jntet erfaret derom, kun privat have nogle Læger og Embedsmænd af Sundhedskollegiet udtalt sig om, at det vel kunde være paa Tiden at tage visse Forsigtighedsregler i Henseende til Forraadet af præservative Midler og Uensilier til de Syges Forpleining.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Prinds Ludvig Napoleon vil med det Første blive udfriet af Fængslet i Ham, imod at han giver sit Æresord paa at han vil reise til Amerika og ikke vende tilbage til Europa uden den franske Regerings Samtykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Den nu begyndte Viinhøst i Portugal er den sletteste, som man der har havt i de sidste 20 Aar; den stærke og vedholdende Regn har udøvet en saa skadelig Jndflydelse, at Druerne deels allerede raadne, deels endnu ere grønne, og dette Onde yttrer sig ulykkeligviis ikke paa enkelte Steder, men over det hele Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Angaaende et nyligt opdaget Sølvværk i Sverrig, Guldsmedhytten kaldet, hedder det i svenske Blade, at man har kjendt og benyttet det allerede længe før Krudt blev benyttet til Bjergsprængninger, men at det senere igjen er forladt og anseet som udbrugt. J Aaret 1843 kom en Jngeniør ved Navn Etzvik dertil, undertøgte Sølvværket og lod Prøve=Arbeider foretage, dog ikke i den gamle Grube, men ved Bjergets Fod. Han fandt Anledning, skjulte sine Forhaabninger, indkjøbte Jordeiernes Ret og begyndte at lade arbeide. Sølvminen er riig og lovende, ligesom Blyglandsen den smukkeste man vil see. Forleden Aar smeltedes 80 Skippund Bly og tilvirkedes noget ovet 1000 Lod Sølv. J Aar fortsættes Arbeidet med Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Jfølge nyere Breve fra Bahia har den for nylig 200 engelske Mile fra Bahia fundne Diamantgrube, givet et mageløst rigt Udbytte. Henved 30,000 (?) Menneskeer har indfundet sig der og der findes daglig flere hundrede Karat, ikke at tale om den store Masse Stene, som hemmeligt bortskaffes. Man gaaer saavidt, at man endogsaa mener, at Ædelstene ville gaae aldeles ud af Prisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Jndenlandske Efterretninger. Ved at opsætte nogle Stakitter paa den Deel af Kronborg Fæstnings Glacte, som vender ud imod Helsingørs Havn og som nu er afstaaet til Byen, er man stødt, ved at grave et Hul til en Stolpe, paa en Muur, da denne blev gjennembrudt, opdagede man en underjordisk Gang, der i flere retvinklede Bøininger og med saa korte Sidegange fører indad mod Fæstningen. Gangen, der er omtrent Alen høi og hvælvet, kan passeres 5060 Alen, men er derpaa sammenstyrtet og fyldt med Jord. (H. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Om Dampskibet Frederik den 6te har Berl. T. modtaget følgende Efterretninger: Rhederiet for Dampskibet Frederik den Sjette, som ikke undlod strax efter Skibets Stranding gjennem Expeditionen derom at meddele det Fornødne, har nu modtaget Underretning om, at det i forrige Uge vedholdende stormende Veir har tilintetgjort Haabet om at bjerge Skibet, og var man derfor beskjeftiget med at redde af Maskineriet og hvad der ellers var forblevet i Skibet, hvad bjerges tan. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
J Flensb. Zeit. fortælles, at en Privatskrivelse fra Frankfurt indrykket i det i Brüssel udgaaende Blad Jndependance") beretter, at Spørgsmaalet om Hertugdommerne Slesvig og Holsteen har faaet en tilfredsstillende Løsning ifølge en Erklæring fra Kongen af Danmark til de store tydske Magter. Augsb. Allg. Zeit.", som i en saa lang Tid jevnlig har fyldt sine Spalter med Artikler og de slesvigholsteenske Stats- og Sprogforhold, der næsten alle ere skrevne i en bitter, agtterende Tone, og hvor Tingenes Tilstand er betragtet fra et eensidigt, uttraslesvig-holsteensk Standpunkt, har nu endelig i et afde sidste Numere optaget en Skrivelse fra Kjøbenhavn, der indeholder en Fremstilling af Tingenes fat, tiske Tilstand og er bestemt at opklare de dunkle og feilagtige Begreber, man hidtil i Tydskland har havt om hele dette Anliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Major v. Baggesen i Generalstaben har udgivet et lidet Skrift, betitlet: "Offenes Sendschreiben an den Hern Dr Heinrich Berghaus" (den betiendte Geograph og Directeur for den geographiske Kunst skole i Potsdam, hvori han paapeger talrige Feil i dennes geographiske Værker med Hensyn til Danmark og Hertugdømmerne, og derhos ved Sammenstillinger godtgiør, at disse for Størstedelen have deres Oprindelse fra en slet Oversættelse af hans (Baggesens) militairisk-geographiske Beskrivelse af den danske Stat, hvoraf følgelig igjen fremgaaer, at den frugtbare Forfatter Hr. Berghaus maa lade sine Værker sammensmedde fabrikmæssigt af uvidende Mennesker. - Om Slesvig, hans eget Fødeland, yttrer Major Baggesen sig omtrent saaledes: "J over Aartusinde herskede de Danske med deres Nationalitet og Sprog i den største Deel af Slesvig. At derimod senere tydsk Sprog, tydsk intelligent og aandelig Cultur, tydske Forbindelser, som en mægtig Strøm have overskyllet Landet fra Syden imod Norden, og - ved de medbragte Skatte af Tydskernes Lærdom, Skarpsindighed, Kunstfærdighed og Flid udgydet Belsignelse over Landet, er ligesaa umodsigeligt. Men selv den meest velsignelsesrige Overflod bliver trykkende, naar den paa nødes, og man forsvarer ivrigst den erobrede eller retteligen erhværvede Besiddelse, naar Nogen paastaaer, at man har saa let den. Naar jeg derfor ikke betvivler, at det tydske Sprog og den tydske Jnteresse jo tilsidst vil seire i denne Kamp, da jeg meget vel veed, at de aandelige og materielle Jnteresser nuomstunder stærkere adskille og forene Staterne, end statsretligen bestemte Grændser og Tractater, saa finder jeg det alligevel naturligt, at mange af mine Landsmænd i det nordlige Slesvig stivne sig imod den mægtige Strøm, i Bevistheden om, at de Danske, naar de ville værge sig imod Tydskhedens Jndtrængen, dertil ere i Besiddelse af deres gode Ret, og deres Modstandere kuni Besiddelse af den Stærkeres Ret, Kieler Korrespondentsblad mener, at disse Major Baggesens Anskuelser i denne Sag ere mere fordomsfrie, end Fleerheden af hans danske Landsmænds norden for Kongeaaen. At der imidlertid er saare mange Danske, som deele dem, derom troe vi at kunne forsikkre den ærede Redattion af Kieler Correspondentsblad. (Rand. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Haderslevener Bladet "Lyna meddeler efterstaaende Beretning om Optøierne under sidste Revne ved Rendsborg. Vi gjengive den her, som et Exempel paa, hvor snu Slesvig=Holstenerne vide at snde sig fra det, og at benytte enhver nok saa ringe Omstændighed til deres Fordeel: "En Lieutenant af Linteartillertet, der er almindelig bekjendt som fanatisk dansksindet, saa at han har udskjældt Soldater, der havde sunget den slesvig-holsteenske Nationalsang, og deslige, havde ved Mynstringen faaet det Hværv at afspærre en Vei over Exerceerpladsen. Udenfor Pladsen stod endeel Tilskuere ikke langt fra Lieutenanten, da der just kom en Cigarhandler gaaende og udraabte sine Varer med de Ord: "Schleswig-holsteinische Cigarren mit Kanonendamps." Lieutenanten ærgrede sig, medens Tilskuerne derimod stak i at lee; men for ogsaa at ærgre dem, gik Lieutenanten hen til Cigarhandleren og sagde: at slesvig-holsteenske Cigarer vist maatte være gode, og at han derfor vilde kjøbe een. Han fik den; men havde næppe antændt den, før han spyttede derad og, raabende: Pfur der Teusel!" kastede den hen tæt foran Tilskuerne. Disse yttrede nu deres Uvillie imod ham; det kom til Ordstrid og Lieutenanten vilde tilsidst arrestere et ungt Menneske. Da traadte imidlertid nogle borgerlige Artillerister til for at forhindre dette, hvorved det imellem dem og Lieutenanten snart kom til Skjældsord. Tilsidst trak man Sablerne og Lieutenanten fik en Epaulet afhugget. Jmidlertid blev det Passerede burtig bemærket af Prinds-Statholderen, der øieblikkelig bragte Rolighed tilveie. En Undersøgelse er allerede indledet." (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Jngenieuren Metz ventes i disse Dage til Flensborg, for at opmaale Pladsen til Banegaarden forden Flensborg-Husum-Tønninger Jernbane og besee Banelinien. - Efter Rygte skulle de Hamborger Actionairer, der vægrede sig ved at indbetale deres sigtutmæssige Bidrag, nu have erklæret sig villige til at opfylde alle deres Forpligtelser for det halve Antal af de af dem overtagne Actier, hvis Directionen dermed var tilfreds og vilde lade Processen falde. Directionen skal imidlertid ikke have indladet sig derpaa. (O. Th. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
(Meddeelt.) Den 7. October sidstl., om Aftenen, kom en Person, som udgav sig for Handelsmand, til Gaardmand Rasmus Christensen i Gleiberg By, Aastrup Sogn, og forlangte Nattelogis, hvilket blev ham tilstaaet, da Veiret var slet og Jntet var at bemærke, som kunde vække Mistanke. Efterat have logeret der ogsaa den næstpaafølgende Nat, gik han bort om Morgenen, foregivende at ville til Ribe. Nogle Dage efter opdagede Folkene i Gaarden at de vare bestiaalne, upaatvivlelig af samme Person, da Jndbruddet er skeedt gjennem Vinduet i det Kammer, hvori han havde logeret, og røbede local Kundskab. Det formodes at være skedt den 14, da en af Børnene i Gaarden om Aftenen havde bemærket en Fremmed udenfor, og kort efter skal en Person være seet paa Veien efter Holsted med en stor hvid Pakke. For muligen at kunne lede til Opdagelsen af Gjerningsmanden opgives hans Signalement: høi af Væxt, sort Haar og Skjæg, bleg og mørk Teint. Han var iført en lyseblaa Frakke, mørkeblaae Beenklæder og sort Kasket. De stiaalne Sager ere: 20 Alen Blaargarnslærred, 8 Pund Uld, en blaa Frakke, en sort Kaskjet, et Lagen og 12 Alen hvidt Katun med røde Blomster. Efter hvad senere er opspurgt, er der al Grund til at antage, at det har været en her i Egnen renommeret Person, som allerede skal have været under Justitiens Forfølgelse, saa at det er saameget mere at ønske og at haabe, at han vil blive eftersporet og paagreben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Udnævnelser og Entledigelser. Under 15.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
October er Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn, Secretair Anthon Wilhelm Starck, allern, udnævnt til surnummerair Portcontrolleur i Kjøbenhavn. Under f. D. er Told- og Consumtions-Underbetjent i Veile, Cand. phil. Oluf Olsen, allern, udnævnt til Told- og Consumtions-Controlleur i Nykjøbing paa Morsøe. Under 16, d. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Amtmand over Kbhavns Amt, Kammerherre Grev H. Moltke og Directeur ved Nationalbanken, C. F. Wilse, til ertraordinaire Assessorer i Høiesteret. Under f. D. har Hs. Maj. allern, beskikket constitueret Lærer ved Frederiksborg lærde Skole, Cand. theol. C. C. C. Langhoff, til Adjunct ved bemeldte Skole. Under f. D. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole, F. Krossing. Under 10. d. M. er Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift, S. J. Kühnell, beskikket til Procurator ved Underretterne i Aarhuus Stift, med Forpligtelse til at tage Bopæl i Aarhuus. Under 6. d. M. er Pastor F. H. J. Schorer i Trittan i Naade entlediget fra sit Embede, fra næstkommende Paaske at regne Under 8. d. M. er Premierlieutenant C. R. W. v. Kirchner i Rendsborg beskikket til Huusfoged i Gottorp Amt. Under f. D. er Architect C. H. L. Lorenzen fra Segeberg beskikket til Digeconducteur for det Slesvigske Fastlandsdistrict, (B. T. og C. - T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Ledige Embeder. En Toldoppebørselscontrolleurpost i Burg under Jtzehoe Tolddistrict, Gage incl. Contoiromkostninger 700 Rbd., Caution i anordningsmæssige Effecter, 900 Rbd. - Herredsfoged-Embedet i Nørvang-Tørrild Herreder i Veile Amt. (Opslaaet vacant den 11. Octbr.) Det bemærkes, at ifølge den allerh. Resolution af 12. Marts d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
angaaende Delingen af det forhen forenede Byfoged-Embede i Veile Kjøbstad og Herredsfoged-Embede i de ovennævnte Herreder, vil Herredsfogden have at underkaste sig de nærmere Bestemmelser i Henseende til de i de nævnte Jurisdictioner forefaldende tinglige Forretninger og de dermed forbundne Jndtægters Deeling, som ville blive afgivne ved den nærværende Bye og Herredsskrivers Carøes Afgang; hvorhos Herredsfogden, indtil Jurisdictionsforholdene saaledes definitivt reguleres, vil have at udrede en aarlig Afgift af 300 Rbd., som blive at indbetale i Veile Amtstue med 75 Rbd. qvartaliter. - Ordineret Catechet og Førstelærer-Embedet ved Trinitatis Sogns Borgerskole i Kjøbstaden Fredericia. Løn 400 Rbd. aarlig, foruden Høitidsoffer af Trinitatis Menighed samt fri Bolig og 4 Favne Brænde til Skolens og eget Brug. (Opslaaet vacant den 14. Octbr.) – Embedet som første residerende Capellan ved Trinitatis Menighed i Kjøbenhavn, ny Ansættelse 312 Rbd. - Embedet som anden residerende Capellan ved Trinitatis Menighed i Kjøbenhavn, ny Ansættelse. 292 Rbd. (Opslaaede som vacante den 16. October.) (B. T. og C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Handelsesterretninger. Hamborg d. 16. Octbr. Hvede 121 Pd. en Skp. til 26 Pd. dansk, 5 Rd. 11 ls.; Rug 120 Pd. en Skp. til 25 Pd. dansk, 3 Rd. 36 ls.; Byg 103 Pd. en Skp. til 22 Pd. dansk, 12 Rd. 32 s.; Havre 78 Pd. en Skp. til 16 enfjerded. Pd. dansk 1 Rd. 12 s.; Boghvede 3 Rd. 16 ls.; Raps 160 a 175 Rd. - Hvede blev ved ringe Tilførsel betalt noget høiere. Rug holdt sin Priis. Byg og Havre var uden Forandring. Smør. Holst. Sommer 40 a 42 Rd. Stoppel 41 a 46 Rd. Jydsk 27 Rd. pr. 224 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Ribe. Jgaar og især i Nat og i Formiddags havde vi her en heftig Storm, som under Vandets Stigning i Nat gik fra Vest og til Nordvest og foraarsagede en saa høi Vandflod, at alle Veiene til Byen vare oversvømmede. Den Skade, som herved er anrettet, kan endnu idag ikke saa nær oversees, da Vandet hele Dagen har staaet meget høit, Jmidlertid har man det sørgelige Syn, at see mange druknede Køer og Faar hist og her opkastede af Bølgerne. Af Byens Slagtkreature ere en Deel fundne druknede og flere ville desværre vistnok findes, naar man kan passere Veiene syd for Byen. Skjøndt Floden kom meget hurtigt denne Gang kan man dog med Grund forundre sig over, at Kreaturene ikke tide ere blevne hjemhentede fra Engene, da man har saa mangfoldige Exempler paa, hvor let en Storm paa denne Aarstid kan jage en Vandflod, ind, og vi ere desuden tilstrækkeligen blevne advarede ved flere Dages forudgaaet stormende Veir, og ved Havets alvorsfulde Røst, der i Midten af forrige Uge lod sig høre saa stærkt, som man sjeldent hører den, og som aldrig lader sig høre uden at Storm sikkert følger efter. De Folk, til hvem det er overdraget i Flodtilfælde at besørge Kreaturene fra Holmen beordredes saaledes forsilde ud igaar, saaat de ikke vare istand til at komme over paa Engen med Baaden, der under flere Forsøg slog fuld af Vand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-21
Bekjendtgjørelser. Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Kortfattet Beskrivelse af den danske Stat, af Prof. Thiele, med chemityperede Kort af Piil. – Prædikener og Leilighedstaler af Dr. Scharling. – Kortfattet Veiledning til Operations-Ovelser paa Cadaveret, efter Schlemann af Ravoth. - Baggesens danske Værker. 5 Bd. 2 Udg. - Freya. Nordisk Album for Kunst og Poesie, af Borgaard. 1 Bd. 1, 2 H. - Shakspeares dramatiske Værker. 4 LevBresemann, Abe und Lesebuch. – Sammes tydske Sproglære. 2 Opl. – Abrahams franske Sproglære. – Le Nord. Nr. 11.