JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Fra de Pohlske Grændser, den 9de Septbr. Wallachiet skal, i Følge nogle Efterretninger, være ganske blottet fra Jndvaanere. Tyrkerne have nedsaalet mange tusinde af dem, i sær ved det sidste Overfald. Mange af dem ere flygtede til Siebenbürgen. Landet er ganske ødelagt, saa at mange tusinde Jndvaanere nu lide Mangel paa alting. Wallacherne stamme ned fra Romerne. De kalde sig indtil denne Time Romuux, det er Romans eller Romerne, og deres Sprog er ikke andet end en Blanding af fordervet Latin. Deres Religion er Grækisk efter den Russiske Indretning, endskiønt og mange af dem ere Catholske. Slettene i Wallachiet vilde være overmaade frugtbare, dersom de ret bleve dyrkede, men Jndvaanernes Efterladenhed er Aarsag at den største Deel ligger øde. Denne Provints har saa mange Marker og Agre, at Landgodserne tilfalde den første, som vil dyrke og besaa dem, da der, som andensteds ingen bestemt Eiendom er Sandet i Floderne er meget blandet med Guldkorn, og Berg værkerne vilde give meget af sig, dersom de bleve ret arbeydede. Folkene blive holdte for ubestandige og vilde; og deres Huse ere ilde bygte. De ere meestendeels ikkun af Træ og Straae, som er sammenbundet med feed Jord og skiult med Rør, hvoraf findes stor Mængde i Landet. Handelen bestaaer i Kornvahre og Viine, som føres til Rusland og Pohlen. Wollachiet har tilforn haft sine egne Fyrster, som have dependeres af Kongerne i Ungern, og været dem Skat skyldige. Sultanerne Mahomet l. og Amurath II. førte meget haarde Krigs med Wallacherne. Men da Polakkerne havde at giøre i Preussen, har den da værende Woywode Petrus No. 1455 begivet sig under Tyrkisk Skyts, da Polakkerne og Tyrkerne fra den Tid af have i halvandet hundrede Aar stridet med hinanden og Over=Herredømmet over Wallachiet, indtil under den Pohlske Konges Sigismundi III. Regiering, den da værende Kron Feldtherre uden Republikens Vidende reent har afstaaet samme til Tyrkerne, som de Pohlske Historieskrivere, berette. Wallacherne bleve da regierte af en Fyrste, som man kaldte Dracula, og som øvede de meeste uhørte Grusomheder. Da Amurath sendte Gesandtere til ham, som efter Tyrkisk Maade hilsede ham, uden at tage deres Turban af, saa lod han deres Turbaner nagle fast til deres Hoveder. Man saae ham ofte spise i en Kreds af Tyrker som vare Spydstagede. Men Walacherne ere, siden de ere komne under Tyrkisk Herredømme, blevne smidigere. Deres nu værende Hospodarer eller Fyrster maa aarlig betale 100000 Ducater Tribut til Storsultanen. Adskillige af dem ere blevne strangulerede i Constantinopel, saasom de hemmelig have holdt med de Keyserl. i Siebenbürgen, og deels med Russerne.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Augsburg, den 5te Septbr. Vel have nogle offentlige Efterretninger meldet at Admiral Orlow havde sendt en Division af sin Flode for Ragusaa for at bombardere denne Stad, og at han med Resten af Fløden havde lagt sig for den Stad Salonichi, fordum Thessalonich, for at være Græve Romanzow, som alt befinder sig til Sophia, behielpelig udi hans Operationer, men i Følge seenere tilforladelige Efterretninger er saadant ugrundet. Personer, som kiende de Egnes Beliggende, fandt det alt forud ikke rimeligt Det var modstridig at Græv Orlow skulle sende sin Flode tilbage ved at afsende en Division gjennem Archipelagum eller det Grædske, fordum Janiske Hav indtil den Venetianske Havbugt, hvorved Ragusa ligger, og saaledes saa meget svække sin Flode. Videre er Sølonichi eller Thessalonich efter det nyeste i Engelland udkomne Chart af det Krigs=Theatre, til hvilket Græv Cernischew har leveret mange paa Stæderne selv optagne Haand=Tegninger, i lige Linie at regne over 55 Mile bortliggende fra Sophia, og Mellemrummet er desuden opfyldt med høye Bierge. De vischenske ældre Charter giøre denne Distance endnu betydeligere, nemlig paa 75 Mile. Desuden kan man ey see hvad Hielp Floden i en saa lang Distance kunde giøre Armeen til Lands.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Hannover, den 13de September. Den 10de hujus er Hr. General von Walmoden her ankom men fra London, efterat han en Tidlang har opholdet sig i Holland. Efter Forlydende skal han ey længe opholde sig her, men med første igien afgaae til sit Gesandtskab i Wien.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Corsøer, den 22de Septbr. I Dag Middag ankom den Kongel. Brev=Sæk, og gik strax bort med en Færge=Jagt. Vinden var S. O. Udgaaet den 20de Hr. Major Ahrenfeldt, Skibs=Capit. Cornelius Boysen, Oberst Lieutenant i Sardinisk Tieneste Chevalier de Rad med Følge til sig Hiem. Den 21de den Russiske Brigadeer Hr. Rebinder. J Dag Hr. Paul en fra Sorøe til Fyhn og agende Postmester Høeg med 2 Læs. Jndkomne den 21de huj. Hr. Conference=Raad de Cederfeldt med Søn fra Jylland til Callundborg, Hr. Justice Raad Anchersen til Borrebye, Frue Majorinde Bülow med Datter fra Holsteen til Kiøbenhavn. En Fransk Courier fra Paris til Stock holm. J Aften Hr. Græve Holck med Frue fra Jylland til Schiørnisholm.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Helsingøer, den 23de September. Den 20de hujus ankom her i Sundet med O. S. O. Vind 80, til 90 meest Engelske Skibe fra Petersborg, hvoriblant og var Skipper Jørgen Lauritzen af Odense med Kiøbmand van Tangen, Skipper Anders Pedersen af Svendborg med Kiøbmand Matth. Huhn, og Skipper Tønnes Winther af Sognedahl, alle 5 fra Danzig med Rug til Bergen. Den 21de huj. gik 50 til 60 Skibe. og den 22de huus. 30 til 40 Skibe med O. S. O. Vind til Seyle til Nordsøen, og i Dag lavere 20 til 30 Skibe med O. N. O. udaf Sundet. Den 21de gik Skipper Dyrhauge og i Dag gaaer Skipper Ole Walløe her fra Havnen til Danzig. Havnen er nu ganske ledig for Fartøyer, undtagen Paquetbaaden her af Byen til Kiøbenhavn bestemt, og en Hornbecker Baad fra Randers med Korn- og Fedevahre, som her ere kostbare og ingen Tilførsel af. J Gaar passerede her igiennem en Fransk Courier fra Paris til Stock holm. Formedelst Modvind ere i disse Dage kommet til Ankers 20 til 25 Skibe til Østersøen bestemte, meest Hollandske. Her bringes endnu Heste over, som de Svenske opkiøbe her i Landet til deres Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Kiøbenhavn, den 23de September. Den 7de Septbr. a c. haver Hs. K. M. allernaadigst beskikket Justice Raad Ludvig Henrich Schimmelmann til at være et Medlem udi Regierings=Raadet for Eylandene St. Croix, St. Thomas og St. Jean i Vestindien. Den 12te huj. haver Hs. K. M. allern. bestilt den ved det Bornholmske Jnfanterie Regiment staaende Second=Major Johann Chrisloph von Ottken til Premier=Major, og den caracteriseredMajor, Hans Frederich von der Pfordten, til Second=Major ved bemeldte Regiment. Den 16de dito haver Hs. K. M. allern. bestilt General=Lieutenant Wilhelm von Huth, som Chef over Jngenieur= og Artillerie Corpset.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Hs. K. M. har allernaadigst behaget at resolvere paa gjorte Ansøgning om Beskiærmelse for Skibsfarten imod Algiererne, at den K. Escadre ligger for Algier, og ingen Algierer kan udløbe, saa var den allerunderdanigst ansøgte Convoy ufornøden, og kunde altsaa de i disse Farvande værende Koffardieskibe. saa længe Escadren ligger der, med Sikkerhed retournere. Men da tvende K. Skibe vil komme tilbage fra Middelhavet, saa kunde samme ogsaa tiene dem til Convoy, hvorom Vedkommende kunde henvende sig til det K. Admiralitets og General-Commissariats Collegium, og der erfare Vilkaarene.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
I Dag behagede det Hs. Majestæt Enke=Dronningen tilligemed Hs. Kongel. Høyhed Arveprintsen at indtage Middag Maaltid hos Hs. Kongel. Høyhed Princesse Charlotte Amalia paa Christiansborg Slot, og efter Taffelet begave Høystsamme sig paa Reysen til Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Iblant de til forrige General Landvæsens Collegium i afvigte Aar indleverede Afhandlinger over de af samme Collegio udsatte Priismaterier ere Forfatterne af efterfølgende tilkiendt den bestemte Priis af en Guld Medaille af 8 Lods Vægt, nemlig: Hr. Joh. Diet. Wilhelm Westenholtz, Adjunctus og Compastor for Gierløw og Ensløw Meenigheder i Aarhuus Stift, for en Afhandling om, hvorledes de Vanskeligheder best og beqvemmest kunde hæves, der hindre Vedkommende fra at lede Vandet fra deres Agre, Enge og Moeser. Hr. Clausen, Sognepræst til Brande Meenighed i Riiber Stift for hans Afhandling over en Bondegaards rette Størrelse: Danmark. Bemeldte Hr. Westenholtz for hans Afhandling om de Aarsager, der hindre Folkemængdens Tiltagelse i Bondestanden i Danmark, og hvorledes disse best kunne hæves. Og er benævnte Hr. Clausen tillige tildømt en Sølv Medaille af foranførte Vægt for en Afhandling af samme Jndhold. Prisen for de 2de øvrige af samme Collegio udsætte Materier udgives ikke, da de indkomne Stykker ikke befandtes at være grundige eller nøye nok afhandlede, og meldes tillige til Vedkommendes Efterretning, at Forfatterne af dem, saavelsom at de øvrige indsendte Afhandlinger, der ikke have fortient den udlovede Præmie, kunne bekomme samme tilbage tilligemed deres forseglede Navne, paa General Landvæsens Commissionens Danske Comptoir, naar de ved noget Tegn legitimere sig, at have Ret eller Adkomst dertil. General Landvæsens Commissionen, den 19de Sept. 1771. Ved Døden ere afgangne. J Sielland den 19de Septbr. Giæstgiver Hans Rasmussen i Thorbeck. J Barbye Hr. Mathias Christian Knutzen, Doct. Medicinæ. J Callundborg Forpagter Sørring, 52 Aar gl. Her i Staden den 20de Sept. Christiana Sophia Magdalena Beinall. 27 Aar, Fiskebløder Johan Rasbe paa Christianshavn hans Kiæreste. Den 22de Jfr. Johanne Carolina Slot, 21 Aar. Jndpasserede: Græv von Holstein fra Grævskabet Lethraborg, Capit. og Tøymester Bille og Under=Tøymester Spanger til Friderichsværk. Magister Hearlin fra Lund i Skaane. KammerJunker Schack fra Helsingøer. Fransk Courier Menier. Kiøbmand Henrichsen fra Lolland. Kiøbmænd Trimpe og Peter Hal fra Sverrig.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Udpasserede: Græv Holck til Falster. Collecteur Luft til Lolland. Justice=Raad Bluhme til Helsingøer. Kiøbmand Gran til Malmøe. Fransk Courier Menier til Sverrig. Kammerherre, Lerche til Astrup. Regiments=Quarteermester Utzer, Advocat Quastedt, den Neapolitanske Gesandt Græv Cantandi, Profes, for Cramer, Kiøbmænd Schwalborg, Dann og Eglas, alle til Lübeck.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
AVERTISSERENTS. H. Johan August Unzers medicinske Haandbog; paa nye udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske Ugeskrift: Lægen, oversat af Urban Bruun Aaskow, Kongel. Admiralitets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, er trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deel indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne Sygdom me; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe Midler for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætte Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Efter Kongel. allernaadigst Proclama af 18de Januar. 1771. saa lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst: giøre alle vitterligt, at eftersom Hans Bredahl, Forvalter ved Glorup Gaard udi Nyeborg Amt i Vort Land Fyhn, for Os allerunderdanigst haver andraget, at Johan Schildknegt, forhen Gartner ved bemelte Glorup Gaard, er den 20 Mai at p ved Døden afgangen udi eenlig Stand og uden at efterlade sig LivsArvinger, og andet under Skiftets Behandling efter ham skal være bragt i Erfaring at hans nærmeste Arvinger skulle være 2de Halvbrødre, navnlig Jochum Diderich og Jochum Schildknegt, men at samme for mange Aar siden skal være reyst bort til Rusland og Preussen i ugift Stand, uden at den Afdøde eller andre skal siden efter have hast nogen Kundskab om dem, hvorudover og forberørte Johan Schildknegt, efter den derom havende Underretning, skal have tiltænkt sine Farbrødre Martin og Johan Schildknegt deres efterladte Born sit Efterladenskab; saa paa det at der kunde erholdes Oplysning og samme Afdøde Gartners Halvbrødre skulle være i Live eller have efterladt sig Børn, og de andre Arvinger ikke skulle nødsages til at oppebie den i Loven foreskrevne Tid, inden de kunde komme til at træde i den Afdødes Halvbroders Sted, ville Vi, efter fornævnte Hans Bredahls derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, samt den fra Amtmanden over Nyeborg, og Tranekjær Amter, Os Elskelig Kammer=Herre Hr. Adam Christopher von Holsten, derover indhentede Erklæring, allernaadigt have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Aviser, 3de gange efter hinanden maa lade indkalde saavel bemelte Johan Schildknegts Arvinger i Almindelighed, som forskrevne hans 2de Halvbrødre, eller deres Børn i Særdeleshed, inden Aar og Dag fra Publicationens Dato at melde sig paa Glorup Gaard hos meerbemelte Forvalter Hans Bredahl, som Skifte=Forvalter paa sit Herskabs Vegne, for sammesteds deres Arve Ret med tilstrækkelig og lovlig Beviis at gotgiøre, og derefter den dem tilkommende Arv at imodtage, da de som inden foreskrevne Tids Forløb møder og legitimere sig, allene skal ansees for Arvinger, men de Udeblivende have tabt deres Ret; paa hvilken Maade Vi ligeledes allernaadigst ville, at der med Creditorerne udi samme Stervboe skal forholdes; hvorefter alle og enhver, som dette angaaer, sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 18de Januar. 1771. Under Vort Signet, Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Ordre og Befaling (L. S.) Luxdorph. Hielmstierne.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Jndkaldes herved udi de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Aviser, næstfølgende 3de Postdage, i Kraft og Følge af ovenmelte Kongel allernaadigst Proclama, meerbemelte Johan Schildknegts Arvinger i Almindelighed, og hans 2de Halvbrødre eller deres Børn Særdeleshed, inden Aar og Dags Forløb fra Dato at regne, med tilstrækkelig og lovlig Arve=Rets Beviser, Enker og Umyndige med Værge og Forsvar, at møde her paa Glorup, hvor Skiftet vorder behandlet, for at overvære samme, og derefter annamme deres tilkommende Arv, eller i Udeblivelses Tilfælde, og ovrig reqvirerte Rigtigheders Ermangling, have tabt deres Arve Rettighed, til dette Stervboe; til forberørte Tid og Sted indkaldes ligeledes Stervboets Credi= og Debitorer, for at modtage hvad dem lovlig kan tilkomme, og betale hvad de er pligtig, da enhver skal skee hvad Ret er. Glorup ved Nyeborg i Fyhn, den 14de Septbr. 1771. Hans Bredahl, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Endskiøndt ikke formodes at nogen skulle have noget at fordre efter sal. Elsebeth Thorum, der i nogle Aar, som Huusholderske har conditioneret paa Nørrevosborg udi Bøusling Amt i NørreJylland, og den 16de Julii a. er ved Døden er afgaaet; saa dog til Sikkerhed for Arvingerne i Fremtiden, lader Skifte Forvalte, ren, Lands=Dommer Christen de Leth, hermed i de Københavnske Tidender indkalde alle Creditorer som formeene at have noget lovmæssig at fordre efter bemelte Afdøde Elsebeth Thorum dermed at indfinde sig inden anstundende October=Maaneds Udgang, efter hvilken Tid ingen Fordringer videre antages; ligemaade indvarsles Debitorerne bemelte Tid at betale hvad de ere skyldige, ud Udeblivelses Tilfælde kan hver tilskrive sig deraf flydende Uleylighed. Nørrevosborg, den 17de Septbr. 1771.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
NB. Directeurerne for det Aalborg Grenlandsk Comp nie lader 3de gange herved bekiendtgjöre i de Kiøbenhavnske og Altonaiske Aviser, samt Aalborg Jydske Efterretning, at i Fölge den under 17de August, sidst af samtlig Interessentere fattede Resolution, i Henseende til disse Skibes lette Fangst og i sær indeværende Aar, saa derved uagtet den allernaadigst bevilgede Premie, som og dette Aar celserer, anseelig er forliist, at bemelte Compagnie ganske skal ophøre og til den Ende förstkommende 9de Octobr., Eftermiddag Kl. 3 Slet, bliver paa Kiøbmænds Compagnie=Huset her i Aalborg, foretaget og holdet offentlig Auction over de Compagnier hörende og dertil brugte 3de Skibe, som alle ere rundgattede Huchert Caliaser, af Størrelse 50, 52 og 68 Commerce=Læster, i en meget god complet Stand, med dets tilhörende overstödige Inventarium og videre til denne Robbe Fangst hörende Fleet, bestaaende at gode nye Chalouper, Jern-Baands Cordeller og Oxehovder medvidere, som alt kan faaes efter Liebhabernes Forlangende for inden Auctionens Holdelse til Eftersyn, hos nu værende Directeur Engelbret Brinck, de Lysthavende ville til ovenmelte Til og Sted behage at indfinde dem, da Auctions-Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Da Dom Kirken her i Wiborg behøver en Hoved=Reparation og samme efter den høye Øvrigheds Resolution skal tage sin Begyndelse i næstkommende For Aar 1772, saa bliver herved saavel i de Kiøbenhavnske som i de Aalborgske Tidender 3de Postdage efter hinanden bekiendtgjort, at samme Reparation, som er af meget Betydning, bliver Fredagen den 18de Octobr. Kl. 10 om Formiddag gen paa Raadhuset i Wiborg, ved offentlig Licitation opraabt, og den Mindstbydende tilslagen efter Conditioner, som paa Stede skal blive bekiendtgjorte, og da samme for Vidtløftigheds Skylder her kan indføres, og det dog maatte være fraværende Lysthavende magtpaaliggende at vide det vigtigste, saa meldes herved, 1) at et Syns=Ting Vidne, som i sidstafvigte For Aar blev taget over DomKirkens Brystfældighed, fornemmelig lægges til Grund; og da samme blev forrettet ved Muurmestere, Tømmermænd, Snedkere, Smede og Glarmestere, saa opraabes disse Professioners Arbeyde først hver for sig, og dernæst samlede under eet, da det Bu vælges, som findes fordeelagtigst for Kirken; 2) de Lysthavende maa forsyne sig med antagelig Caution, paa det deres Reyse er skulle være unyttig, om Øvrigheden maatte finde fornødent at forlange samme; 3) naar endog Hammerslag paa mindste Buder skeet, forbeholder Øvrigheden sig endten at antage eller forkaste samme Bud efter Omstændighederne og Kirkens Ævne til at bestride Bekostningerne; imidlertid skal Kirken altid paa Forlangen, de blive aabnet for de Lysthavende til Eftersyn, ligesom der og hos mig underskrevne som samme Kirkes Værge kan faaes al behovende Oplysning af forommelte Syns=Tings=Vidne. Wiborg, den 28de August. 1771. Jens Hiersing, Conrector ved Skolen i Wiborg. Trudsholms Hovedgaard, dens Mark Ager og Eng, med tilliggende Dalbyeoster og Siemb Kirke Korn- og Qvæg-Tiender, beliggende i Dronningborg Amt i Jylland, bliver til Bortforpagtning paa 3de Aar fra anstundende 1ste Mai 1772, til 1ste Mai 1775, stillet til offentlig Auction paa bemelte Trudsholm den 17de Octobr. førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som da bliver bekiendtgjort, og ellers i Korveien kan faaes til Eftersyn hos Høyvelbaarne Hr. Kammer Herre Barvn Holck. paa Holckenhavn, ligesaa hos hans Fuldmægtig paa Trudsholm adverteres imidlertid til Efterretning, at den aarlige Sæd omtremer 24 a 26 Tdr. Byg, 50 a 56 Tdr. Rug, 26 a 30 Tdr. Havre, Høe Avlet 200 a 250 Læs, og behøvende Bønder til Avlingens Drift efter allernaadigste Forordningen.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Sidstafvigte 2den Junii er forrige Eiere af Hovedgaarden. Glomstrup i Dueholm Amt, Sr. Mads Jsagger, ved Døden af gangen, hvorpaa en lovlig Skifte=Behandling efter hannem er foretaget; thi bliver herved 3de Postdage efter hinanden indkaldet alle dette Stervboes Credi= og Debitorer, samt andre som noget under Skiftet kunde have at erindre, at melde sig i Stervboet paa bemelte Glomstrup næstkommende 12te Octobr., da Skiftet, om mueliger, bliver sluttet af Skifte=Forvalteren Conference Raad og Amtmand Hauch. Thisted, den 26de Julii 1771.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Da Candidaten Eschild Alsbak, som en kort Tid conditionerede i Lomborg Præstegaard, er sammesteds den 3die May ved Deden afgangen, og derpaa 30te Dagen den 3die Junii er anmeldet, at den Afdøde haver en Moster Jomfrue Anna Jens Datter Dalsgaard, boende i Wiborg, der skal være den eeneste Arving paa Modrene Side; men da bemelte Jomfrue tillige haver berettet, at den paa Fædrene Side skal være endeel Farbrødres Børn, og man er ved hvor mange de ere, eller hvor de opholde sig; saa nødes SkifteRetten til, at lade dette Dødsfald udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de gange efter hinanden bekiendtgiøre, for at indkalde bemeldte Arvinger, som skal være her i Landet, at møde eller møde lade ved næste Skifte=Samling, som bliver i Lemvig den 10de Octobr. førstkommende, og legitimere deres Arve=Rettighed, da Skiftet samme Dag, om mueligt er, kan sluttes og Arven til Vedkommende udleveres imod lovlig Askald. Resen Præstegaard, den 20de Julii 1771. Paa egne og Assessores Vegne, Hans Rosenberg, Sogne=Præst til Resen og Humlum, samt Provst i Schadborg Herred, Riiber=Stift. Som afg. Mads Clausens Enke Woldborg Hans Datter i Gielsted Kirkehuus, Stamhuset Erholm og Søndergaarde tilhørende, den 4de Junii sidstafvigt ved Døden er afgaaet, er hendes Efterladenskab paa hendes Myndige Sødskende og Arvingers Forlangende strax derpaa taget under Forsegling, Registering og Vurdering til nærmere Skifte og Deeling efter Loven; saa omendskiøndt der ikke formodes at Stervboet med nogen Gield skulle være behæftet; lader dog Forvalter Møller paa Erholm som SkifteForvalter, herved 3de gange i disse Tidender sligt bekiendtgiøre. til den Ende, at saavel Credi, som Debitorer ville indfinde sig hos mig her paa Gaarden de første inden 12 Ugers Forløb fra Dato af, for beviislig at anmelde deres Fordringer saaledes som Loven efter død Mand allernaadigst befaler, og de sidste betimelig at udbetale hvad de til Stervboet maatte være skyldig, hvorefter Skiftet strax derpaa bliver sluttet, da enhver efter Omstændighederne forinden kan vente at vederfares Ret efter Loven. Erholm, den 14de August. 1771. D. Møller.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Da alle Arvingerne efter afg. Birthe Jens Datter, som bos de og døde i Steenild Sogn og Bye, Mariagers Amt, Gislum Herred, og var i Ægteskab med Anders Møller Huusmand i bemelte Steenild, ey har mødt ved Skiftet, saa bliver herved indkaldet af mig, som Skifte=Forvalter, for bemelte Afdødes Arvinger som ere en Søn Niels (hans Faders Navn vides ikke) som skal have været Rytter, en Søn Jens Christensen, der skal have tient som Kudsk i Duurup Præstegaard, og en Datter Maren Christens Datter, og som disses Opholdsted ey vides, bliver de, som melt, indkaldet at møde ved Skiftet, der nu foretages paa Wolstrup 6te og 12te Uges Dagen efter denne Publications Dato, da Skiftet sidste Tid bliver sluttet; den hele Boes Beløb efter Auctionen er 3 Rdlr. 2 Mk. 8 Sk., som ey er tilstrækkelig til Begravelses Bekostninger. Wolstrup, den 16de August. 1771. Christen HelminDa Studiosus Andreas Basballe for omtrent 6 Aar siden forlod sine Syste i Nyekiøbing paa Morsøe, uden at give dem tilkiende sin Bortgang eller hvor han agtede sig heen; de eller andre huus Sødskende ey heller siden har kundet opspørge, hvor han er afbleven, saa bliver han herved efterspurgt, om nogen kunde give Efterretning hvor han sig opholder, om han er i Live eller ikke, da saadant ved Skrivelse til Præsten Hr. Jens Hvass i Durup paa Sallingholm pr. Wiborg indenrigs inden 3 Maaneder og udenrige inden 6 Maaneder fra Dato, behageligst maatte bekiendtgiøres, paa det den ham efter sin Bortgang tilfaldene Arve=Part kunde komme enten ham selv eller hans Sødskende tilgode. Durup den 19de August. 1771.
Berlingske Tidende, 1771-09-23
Da Assessor Jens Jørgen Hopp til Huse udi en Bondegaard, Wolstrup tilherende, Svansøe kaldet, i Schive Sogn udi We borg Stift, den 9de Julii sidst er død i meget fattige Omstændigheder, bekiendtgiøres hans Dødsfald 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender, skulle nogen enten Arvinger Credi= eller Debitorer have noget at erindre ved Skiftet, ville de indfinde sig i Svansøe de bestemte Tider efter Loven i seeneste inden Aar og Dags Forløb, da Skiftet bliver tilendebragt. Wolstrup, den 9de August. 1771. Paa Herskabets Vegne, Niels Hermandsen, Fuldmægtig.