Aalborg Stiftstidende, 1834-05-07
Belgien. Ministrene maae her udholde temmelig heftige Angreb i Repræsentanternes Kammer paa Grund af de seneste Uroligheder. De beskyldes nemlig baade for Forsømmelighed i at forebygge den saakaldte orangistiske Provocation, og i at dæmpede derved afstedkomne Uordener. I Henseende til det første Punkt udtrykte en af Repræsentanterne Hr. Dumortier sig meget skarpt. Urolighederne, sagde han, ere fremkaldte ved herangistiske Agenter, dette kan Jngen nægte. Orangisterne have forsætlig fremkaldt Rov og Plyndring, og uden denne Provocation vare Uordenerne aldrig indtrufne. Til dem, der fremkaldte disse, bør man derfor holde sig, ikke til Staden, Bryssel. Men - Orangisterne have ikke alene fremkaldt Plyndringen, de have endog ophidset dertil. I den Stad, hvor jeg boer (Lüttich, indtraf nogle Dage før hiin Begivenhed, et Brev fra en af Partihovdingerne, der sluttede med de Ord: Om nogle Dage skriver jeg dem atter til, men seirende. Man ventede altsaa en Seir. For at opnaae denne, maatte gen Bevægelse fremkaldes. Denne fandt Sted, og Følgerne have vi seet. Tre Dage for Udbredelsen af de fatale Lister skrev et orangistisk Blad. Lad kun en Plyndring blive Følgen deraf, hvad kommer det os ved?" Men hvoraf vidste J, at der skulde plyndres. Bevægelsen gaaer for sig. Det første Huus, som angribes, er en forangistisk Journals Bureau. Men hvad forefinder man, Presserne, Sætternes Borde, Alt er bragt i Sikkerhed. Hvoraf vidste man at der skulde plyndres: En oprørsk. Pamlet udbredes, hvori opfordres til Plyndring, og fra hvilken Presse er denne udgangen, Fra den samme, i hvilken 2 orangistiske Blade trykkes, Jeg veed endog, at en ivrig Orangist har sagt i et mig bekjendt Selskab, at han har gjort alt Muligt, for at hans Huus kunde blive plyndret, men at det ikke vilde lykkes. Aftenen for Urolighederne sagde man til en Orangist. Tag Dem i Agt. De kunde blive plyndret." "Desto bedre, svarede han, det er netop det, som vi trænge til. Nukbegynde Urolighederne. Man søger at sætte Spliid mellem Soldater og Borgere, thi hine skulle vare i flere Dage. En Major af Gensdarmeriet giver sine Folk befaling til at arrestere nogle Plyndrere; en Mand træder i Veien forat beskytte disse. Hvem var det: En Hollænder. J den Stad, hvor jeg boer, opfordrede, som jeg kan bevise, end Mand til Plyndring. Hvo var det: En Hollænder. - Medens Alt dette foregik her, stod Prindsen af Oranien paa Grændsen i Spidsen af Tropper, som havde befalings til at holde sig marschfærdige, og paa samme Dag blev vedste et mærkeligt Sammenstød Lyon Skuepladsen for blodige Begivenheder, medens Paris stod Fare for at gives til Priis, for Anarchie. Vi kjende de Offere, som Kong Vilhelm hvert Øieblik er rede til at bringe for atter at erholde den belgiske Trone. Nu benytter han sine Penge for at fremkalde Urolighededer og Sammensværgelser. Den Andeel som Prindsen af Oranien har taget i de belgiske Jntriguer, de Løfter, som ere gjorte, ere mig ikke ubekjendte, men jeg vil ikke gaae videre for ikke at overskride Grændserne for parlamentarisk Anstand. Dog - endnu Eet. Behag at læse Journal de Francfurt. De kjende Alle dette Blade Tendents, og paa samme Dag, da Urolighederne begyndte i Bryssel, skriver denne Journalist. I dette Øieblik foregaae der Ting i Belgien, som ere vigtige nok til at tildrag. sig Europas Opmærksomhed. Republiken, forkastet i Frankrig, forlægger sin Residents til Bryssel." Hvor var imidlertid denne Republik i Bryssel, Efter en af vore Collegers Tilstaaelse, som i National-Congressen stemmede for Republiken, er dette Parti her saa ubetydeligt, at man behøver et Microscop for at see det. Hvo kunde have aabenbaret Hr. Durand (Red. af J. de Francf.) disse Ting uden Kong Vilhelm, der overdrog sin Agent i Frankfurt det Hverv af gjøre Europa opmærksom paa de Ting, der skulde foregaae i Belgien. - De seer altsaa, at Huset Oranien, som ophidsede hine Plyndrere, vilde gjøre vor Revolution foragtelii Udlandet og bringe de velhavende Classer til Fortvivlelse hjemme, for at de kunde tage deres Tilflugt til det. Saa lunde er dette Huses Taktik. Har De forglemt de Wit ternes og Barnewelds Historie. Har De forglemt, at det var Nassauerne, der lode disse store Borgere ombringe: Moderen til Kong Vilhelm, som de har fordre ven, opfordrede hun ikke selv Hollænderne til at insulter sig, for at kunne kalde Preusserne ind i Landet. Endnu bruges den samme Taktik som dengang. Huset Oranien har stedse fremkaldt Folkeuroligheder, for at herske. Men dette vil ikke lykkes samme i Belgien, thi Patriotismen har en dyb Rod i det belgiske Folks Hjerte." - Her afbrødes Talleren af et lydeligt Bravo, hvorpaa han gik oversk 1 til at omtale Ministrenes Fremgangsmaade under selve Urolighederne. Om de sidste iøvrigt have repliceret paa Hr. Dumortiers mere mod den hollandske Regjering og sammes Partii, end mod dem selv stillede Angreb, fortælles ikke.