JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1775-10-03
En af vore Koer er i Søndags Nat imellem Kl. 2 og 3 ind brudt i Raadmands=Vænger, denne Koe er tegnet paa det høyre Laar med Bogstaverne M. C., som vare indskaarne Da en forhen, og har en Rem om Halsen af et gammelt hvidt anstrøgen, Kaarde=Gehæng. Hvem der kan give Oplysning derom, og melder sig i Løvstrædet i No. 130, eller i Studiistrædet hos Brændeviinsbrænder Brodersen, har derfor at vente en Douceur Løverdagen den 30 September 1775. Høns gamle Parret = 2 Mk. 8 s. = unge Parret. - Mk. - s. in = 65 a 85 Rd. 58 a 75 Rd. Kyllinger et Par 1 Mk. 4 s. Viin 42358 Rd. Ænder et Par = = 2 Mk. 8 s. Brænde Duer et Par = = 1 Mk. 8 s. 78 4800 Rd. Æg en Snees = = = = 11 s. le: Brød=Tat. 44 Rd. Raspede Brød for 2 s. sal veye 6 Lod. 36 Rd. Fransk Brød for 2 s. = = 11 Lod. 12 Rd. Hvede=Brød for 1 s. = 5 1/2 Lod. = 4 Rd. =Mk. Hvede=Simler for 1 s. = = 4 Lod. 32 a 42 Rd. Runde sigtet skiøn Roggn=Brød, = 22 a 25 Rd. for 1 s. 7 Lod. 4de: Favnen. Rug=Tvebakker for 1 s. = 5 Lod, = 4 Rd. =Mk. Rug=Brød for 2 s. = = 32 Lod. for 1 s. = 16 Lod. = 4 Rd. 2 Mk. =Rd. =Mk. Grove Kavringer eller Skofter for 18 Lod. 4 Rd. 2 Mk. =Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-10-03
Kiød=Taxt: 3 Rd. 3 Mk. Ore Kiød de beste Stykker, saa og Rd. - Mk. Brystet. 6 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-10-03
Torve=Kiøb. En heel Fierding = = = 5 s. Pd. = 5 s. Pd. Smaae=huggen Kiød, de: Kalve=Kiød Bag Fierdingen, 8 s. Pd. 5 Mk. 8 s. For=Fierdingen 7 s. Pd. 6 Mk. - s. 1 Mk. 8 s. Lammekjød det beste 5 s. ringere 4 s. Pd. = 6 1/2 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-10-03
Svine=Kiød færsk ny Skinker og Ribbensbeen = 7 1/2 s. Pd. 2 Rd. 5 Mk. 12 Mk. Mellem Flesk, Ryg og Bov = = = = 6 1/2 s. = 17 Mk. derværk. Frie=Slagterne skal sælge foranførte, ret = =Rd. - Mk. Slags Kiød, Pd. 1 s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Kongelig Forordning. Den 28 September har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet en nærmere Anordning for Tømmerhandelen i Kiøbenhavn; 1) Ligesom det ved Forordningen af 4 August 1742 er befalet, at fremmede Skippere, hvorunder herefter ogsaa Finlapperne skal være med indbegrebne, og desaarsag Rescriptet af 12 August 1768 herved gandske ophæves, ikke længere, end udi de 3 første Uger efter Ankomsten, af deres Skibe maa udsælge Tømmer og Trælast; saa skal indenlandske Skippere ey heller længere end 6 Uger efter de hertil ere ankomne, til saadan Handel af deres Skibe, være berettigede, og maa da hverken Fremmede eller Jndenlandske i disse benævnte Liggedage udsælge deres Tømmervare af Skibene i mindre Partier end bemeldte Forordnings 8de F. tilholder, nemlig af Fyrre= og andre Bræder 3 Tylter, af Lægter 5 Tylter, smaa Tømmer 1 Tylt, Bielker, Planker, Sparrer, Rendetræer og deslige, stort Ege= og Bøgetømmer stykkeviis, alt under den i samme J af Forordningen under 4 August 1742. fastsatte Straf af 10 Rdlr. for hver gang nogen sig herimod forseer.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
2) Efter de for fremmede og indenrigske Skippere respective bestemte Liggedages Forløb, skal samtlige Skippere, saa vel inden som udenrigske, være forbundne, uopholdelig at sælge deres Beholdninger af Tømmervare enten til de privilegerede Tømmer, handlere, eller ved offentlig Auction paa Børsen i saadanne Lodder og Partier, som i den 10de Caf Forordningen under 4 August 1742 er anordnet. Skulde nogen handle herimod, bøder han hver gang 100 Rdlr. 3) Under samme Mulct af 100 Rdlr. bliver det alle Skippere strængelig formeent, paa andre Steder, end de privilegerede Tømmerpladse, at oplægge deres Tømmerbeholdninger, eller at give til nogen anden Forhandlings=Commission af deslige Tømmervare, end gandske og allene til de paa Tømmer hande en Privilegerede. 4) Det bliver Snedkere fremdeles tilladt, at indkiøbe, Forraad af Planker og Bræder til att saadant Bygnings= og Meubel=Arbeyde, som inden deres egne Verkstæder forfærdiges, men for deslige, Tømmervares Udsalg, og Afstaaelse til at forarbeydes i Particulaires Huse, bøde Snedkere ligemed Skippere 100 Rdlr. for hver Forseelse, og Tømmermestere, som maatte oplægge Tømmer til Forhandling og Afstaaelse i mindre Partier, betale dobbelt Straf af 200 Rdlr. for denne ulovlige Omgang.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Nogle Efterretninger om Jndianernes Sæder, af Jves Reyser.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Jmedens jeg opholdt mig her, leyede jeg maanedlig en Vogn, som blev trakt af to Oxer. Paa adskillige smaa Reyser, som jeg gjorde med denne Eqvipage, kom jeg ogsaa ofte forbi en Mands Vaaning af en geistlig Orden, som i Indien kaldes Joogen Disse Folk ere en Art af Eremtter, og ved et Løfte af deres Forældre imedens deres Moder gik frugtsommelig med dem, opofrede til Himmelens besynderlige Tieneste. Engang en Aften besøgte jeg og en Ven, denne Jnogen, som bestandig saa i een Stilling paa Jorden, i en skyggefuld Hytte af et Kokustræ. Hans Legeme var bedækket med Aske; hans lange sorte Haar hængte ned i den største Uorden. Da vi nærmede os til ham, hilsede vi ham, han svarede os meget høflig, og derpaa talede vi med ham, ved Hielp af vor indianske Oxedriver, som kunde Engelsk, mestendeels om de forunderlige Virkninger af hans Bønner, ved hvilke han paastod at have gjort Syge friske, Svaae og Halte stærke, Blinde seende, og Koner frugthare, som holdtes ufrugthare for deres hele Levetid. Da vi snart vare i Begreb med at tage Afsted fra ham, re 2 Kam. J. S. T. tilbøv jeg ham en Horæring af to Rupeer; han bad mig at kaste dem paa Jorden, og befalede derpaa sin Tiener at tage dem op. Denne gjorde det med et Par Jerntænger, og kastede derpaa Ruprerne i en Eddileflaske. Da de havde ligget noget herudi, tog samme Tiener dem op igien, viskede dem omhyggelig af, og leverede dem endelig til sin Herre, som til Vederlag strax derpaa forærede os nogle Kager af hans smagløse Bagverk. Jeg bad ham herpaa, at han i sin næste Bøn ogsaa vilde tilbede mig en Tilvext af Lyksalighed. Han svarede mig gandske koldsindig: Jeg veed neppe, hvad jeg skal bede for Dem; jeg har ofte seet Dem, og det har altid syntes mig, at De er fuldkommen frisk, De kan kiøre i en Vogn saa ofte det behager Dem; De er ofte i Selskab med et meget deyligt Fruentimmer; De er stedse got klædt, og derhos ogsaa feed (a), De synes mig altsaa at besidde alt det, som kan være nødvendigt til Lyksalighed. Dersom jeg derfor skal bede om noget for Dem: saa maatte det vel være dette, at Gud vil forlene Dem den Naade, at fortiene de mangfoldige Lyksaligheder, hvormed han har begavet Dem, og være taknemmelig derfor. Jeg varede, at jeg var fuldkommen tilfreds med denne hans Bøn, og herpaa toge vi Afsked med hinanden, efter aflagte Complimenter paa begge Sider.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
En europæisk Kiøbmand i Bengalen, som har nogenledes betydelige Forretninger, kan ikke holde mindre end 12 til 15 indianske Betientere. Thi da Jndvaanerne i Jndien, som bekiendt, bestaaer af mange Slægter, saa kansen Jndianer af en fornemmere Slægt, intet ringere Arbeyde, giøre, som ikke er overeensstemmende med hans Stand. Disse Betientere ere meget listige og snedige i deres Svar.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
En engelsk Officeer befandt sig med sin indianske Betient i Condulur paa et offentligt Sted, og geraadede ved en Tvistighed med denne Betient i en heftig Vrede. Midt i hans Vrede lagde denne philosophiske Betient sig ned paa Jorden saa lang som han var, vendte Ansigtet ned ad, og tilstoppede begge fine Øren med Hænderne. Saaledes blev han liggende, indtil hans Herres Vrede var gaaet noget over; derpaa stod han op igien, nærmede sig gandske ærbødig til sin Herre, og sagde meget koldsindig: Sandelig, Herren giør sin arme Tiener Hovedpine; Herren er en meget stærk Mand, men Tieneren er en meget svag Mand; naar Herren taler milde Ord, saa kan Tieneren giøre alting (a) Der siges, at de rige Jndianer giøre sig stor Umage for at blive feede; de leve for den Aarsags Skyld ikke allene got, men sove endogsaa om Dagen i en Seng, som kan blive gynget, og som af en særdeles dertil bestemt Tiener maa bevæges paa en sagte Maade. Denne Tiener maa da ogsaa vække sin Herre til en vis Tid, som da nedsluger en halv Pegel eller noget meere smeltet Smør eller Glee, Heraf kan man forklare, hvorfor denne Jogen ogsaa henregnede Fedme til Himmelens besynder, lige Gaver. for ham; men naar Herren forskrækker den arme Tiener, saa giør han den arme Tiener syg, og naar den arme Tiener er syg, kunne Herrens Forretninger ikke blive gjorte. Officeren svarede først med en hidsig Eed; men da han kom til sig selv igien, følte han Jrettesættelsens Rigtighed, og indsaae, at han maatte rette sig efter de Forskrifter, som Jndianeren havde givet ham.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
En indiansk Handelsbetient bærer altid Cajanblade hængende ned ved Siden. (Det er bekiendt, at Jndianerne skrive paa disse Blade). Det Jerninstrument, med hvilket de skrive, har de i en Skede, ligesom en Kniv. Naar de ville optegne noget, saa holde de Jernpennen i den høyre Haand, og Cajanbladene i den venstre; i Tommen paa den venstre Haand har de gjort en liden Karve eller Jndsnit, forat fæste Skrivertavlen, og saaledes kunne de med stor Ge vindighed skrive eller rettere indgrave.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Hr. Beckmann har gjort fine Forsøg paa en tredobbelt Maade. Først har han dyppet Linnedet i den med alcalisk Salt extraherede røde Farve, og siden lagt det i et syr ligt Vand; for det andet har han blandet den alcaliske Farve=Extract med allehaande acidis paa forskiellig Maade, og har derpaa forsøgt at farve dermed, og for det tredie har han kogt Linnedet i Farve=Extracteen. Vi berøre imidlertid her ikkun de Maader, som, efter de Selskabet forelagte Prøver, synes at være de brugbareste og nyttigste. En stor Mængde af de forskiellige ret gode Farver faaes, naar man dypper det Lærred, som har lagt i Blød i den alcaliske Farve=Extract, ret Vand, der er gjort fyrligt med Citronsaft, hvid Victriol=Olie, Allun, eller Tin=Solution. Jo oftere man saaledes dypper Lærredet i saadant fyrligt Vand, des fuldkomnere blive Farverne. Ligeledes er det fordeelagtigt, naar man i Forveien farver Linnedet guult med den gule Tinctur af Saftoret, hvilken man ellers kaster, bort som ubrugelig; ligesom man derved giver Silken den saa kaldede Brandguul= eller Jld=Farve, naar man i Forveien giør den guul med Orlean eller Roucon. Safforets gule Farve falder alt noget i det rødagtige, naar Tincturen. koges med Cremor Tortari og Allun. Jblant de sidste Forsøg fortiener i sær det at anmærkes, da Tøyet i Forveien kogtes med den gule Farve=Extract og de to benævnte Salte, eller med Allun allene, og siden ofte dypper det i det alcaliske med Citronsaft blandede Vand. En meget god Allanering eller Forberedning, som giør den rosenrøde, Farve endnu bestandigere og fuldkomnere, er denne, naar man lader Linnedet forud en Tidlang ligge i Decoctet af Krap og Allun, som bliver gjort saa hedt, at det næsten er færdigt at koge. Dette skiønne Røde falder noget i et behageligt Violet, naar man spæder det alcaliske Farvevand med hvid Victriol=Olie næsten til Høyfarve. Forsøgene af det sidste Slags ere alle meget lykkelig udfaldne, og fortiene at bruges. Det alcaliske Farvevand blandes med Victriolsuurt, dog langt fra ikke indtil fuldkommen, Høyfarve, derpaa lader man det røde, eller forberedede Linned langsomt faae et Opkog dermed. Paa denne Maade udkommer meget gode røde, violette og mørkebrune Farver af alle Slags Skatteringer, eftersom man har taget meer eller mindre Suurt, eller og meer eller mindre har fortyndet dette Farvevand, eller kogt deri i kortere eller længere Tid. Ligeledes forandrer Farven sig paa mangfoldige Maader, naar man efter denne Farving trækker Linnedet igiennem et fyrligt Vand, og man kan fordybe den mørke Farve indtil Sortagtighed. - Man kunde formode, at den ægte Safran, formedelst den Lighed, som den synes at have med Saftoret, og formedelst dens brandgule Farve, indeholdt i sine harpiragtige Bestanddeele ligeledes et rødt Pig ment, som lod sig udtrække med alcaliske Salte. Men denne Formodning skulde være urigtig, som Hr. Beckmann har fundet ved et Forsøg, hvilket var meget møysommeligt, fordi Safran er ubeskrivelig riig paa Guult.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Endnu en Anmærkning, som Hr. Prof. Beckmann til Slutning kort tilføyede, berøre vi her, fordi den har et Haandverks eller en Kunstes Forbedring til Gienstand, og derfor ikke kan agtes ringe, omendskiønt den af en eller anden skulde blive anseet derfor. For dem, som beskæftige sig med Papiir Tapeters Forfærdigelse, eller og med de konstige Blomster, er den Maade vigtig, for at kunne farve Papiret paa mange Maader. Chineserne og Jtalienerne forsende aarligen en stor Mængde af saadanne Blomster over Europa, som mestendeels ere gjorte at Silkeormenes Spind, af Fiedre eller af Trille. Men ved disse Materialiers Brug kan Farven, Glandsen og den Fiinhed, som nogle Blomsterblade have, ikke efterlignes, derfor har man paa nogen Tid forsøgt at farve det fineste Papiir, og at bruge det dertil. Jmidlertid finde Konstnerne Vanskeligheder, naar de ville give dette Papiir Rosernes naturlige røde Farve, og dette har foranlediget Prof. Beckmann at tilføye en Anviisning dertil. Papiret dyppes i det alcaliske Safforvand, som man lader rinde af igien, og trækkes derpaa igiennem en tynd Opløsning af Cremor Tartari og Allun. Proportionen af disse Salte. den derved fornødne Forsigtighed, og Farvernes forskiellige Skatteringer, skal meldes i det slette Bind Nouor, commentar, societ. Cött. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Kiøbenhavn. Paa Fredag indfalder H. K. H. Prindsesse Charlottes høye Fødselsdag, da Høystsamme opfylde det 69 Aar.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Wærn. En Student.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Holmens Kirke, en Student. Catechet Dan. Nicolai Kirke, Mr. v. Haven. En Student. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. En Student. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. Petri Kirke, Hr. Manthey. Christianshavns Kirke, Mr. Bech. Friderichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Copulerede. Kiøbenhavn, den 22 September, Sr. Klenow, Brændeviinsbrænder, og Jfr. Maria Magdalena Top.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Dødsfald. Frederichshald, den 24 August, Frue Kirstine Schulz, f. Bendeke, i sit Alders 26 Aar. Skue=Spil.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Paa den Kongelige danske Skueplads bliver Fredagen den 6 October præcise Klokken 6 opført Plutus, eller Proces imellem Fattigdom og Rigdom, Commedie i 5 Acter, af Barvn Holberg; med tilhørende Sang og Dands. Til Slutning dandses et Divertissement. Sedlerne faaes hos Kasserer Hr. Søeborg paa Hiørnet af Myntergaden og Gothersgaden No. 183, paa første Sahl og ved Indgangen.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Handels=Beretninger. Kiøbenhavn. Kapitain P. C. Cramers fra St. Croix den 5 September hiembragte Ladning: 438 Fade Sukker, 1178 Ruller Tobak, 35 Fustager Rom, 11 Fustager, Kaffebønner. Kapitain Boye Bøyesen Dircks den 21de fra St. Croix 780 Fade Sukker, 2 Baller Bomuld, 161 Pakker og 1328 Ruller Tobak, 66 Fustager, Rom, 1 Fustage og 12 Sække Kaffebønner. Kapitain Bertel Madsen den 21de fra St. Croix 596 Fade, Sukker, 655 Ruller Tobak, 65 Fustager Rom, 5 Fustager og 6 Sække Kaffebønner. Kapitain Hans Bendsen af Bergen fra St. Croix 168 Fade Sukker, 36 Fustager Rom, 6 Sække Kaffebønner i Skaller. Kapitain Jacob Asmussen Møller den 28de fra St. Croix 444 Fade Sukker, 24 Fustager Rom. Kapitain Andreas Hemmesen den 2 October fra St. Croix 247 Fade, Sukker, 931 Ruller Tobak, 17 Fustager Rom, 1 Fu stage og 2 Sække Kaffebønner.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Gaver fra Publico. Til Syge=Kassen. Fra den, som Gud hialp i sin Nød, sendes herved 10 Rdlr., som en liden Gave til meest Syge og Sengeliggende, hvilke Hr. Agent Holck behager at uddeele efter eget Godtbefindende. Beder at takke Gud med mig for al hans Godhed. Nød uden Skimte, hvorpaa vi kan stole, Er vist nok i Verden den haardeste Skole. Gardinet gaaer og for den græsselig Scene; De Hielpsomme flygte - der staa vi allem. Men Gud som Regenten, han sidder paa Stolen, J Angestens Mørke befaler han Solen; Til Hielp han uventede Midler beordrer: Saaledes Gud Menneskers Beste befordrer. Saa kal for din Fader som lindred din Smerte, Giør Pagt med din Gud, og forær ham dit Hierte, Lovsyng ham; den Ære bor Hielperen have Det samme gjor hver som faaer Deel i din Gave. Hr. Agent Holck vilde behage at uddeele indlagte 1 Rdlr. til sex arme, syge og sengeliggende Mennesker, hver 1 Mk., for at takke Gud med mig for sin naadige Bønhørelse i eet og alt mod mig. Kiøbenhavn, den 3 Oct. L. A. Gud redder een tidt som af Jlden og Vandet, Og bringer ham uskadt, som Jonas, paa Landet. Han hører os, redder os, naar det er galt, Tak skee ham for dette i eet og i alt. 1 Rdlr. gives efter Løfte i Jesu Navn til Syge og Sengeliggende. Og dig, som erindrer din fattige Neste, Skal Gud ihukomme igien til det Beste. Du tænkte paa dem, som i Vragerne græder. Din Gave faldt ret paa nødtørftige Steder. Holck. Syge= og Spiisnings=Kassen.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
De indsendte Gavers Beløb til Syge i forrige Uge 18 Rdlr. 4 Mk. Udgifterne derimod, som bleve omleveret til Syge og Sengeliggende, var 25 Rdlr. 4 Mk. 12 s. Spiisnings=Cassens Behold i forrige Uge var 31 Rdlr. 3 Mk. 8 s., forøget meg 10 Rdlr., der i alt udgjør 41 Rdlr. 3 Mk. 8 s., heraf udgaaer paa Løverdag Spiisningssedler for 10 Rdlr., bliver i Behold til næste Uge 31 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Holck.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Landhuusholdnings=Selskabet. Nestkommende Torsdag den 5 October holder Landhuusholdings=Selskabet sit ordentlige ugentlige Møde paa det sædvanlige Sted om Eftermiddagen Klokken 5 Slet.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Kiøbenhavn, den 3 October. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Seylfærdige Skippere. Skipper Rasmus Eskildsen agter med allerførste at afseile til Christiama, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; Vedkommende behager at melde sig ved Fahrtøyet beliggende i Nyehavn, eller og hos Skipperen boende i No. 122. i Store Strandstrædet. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Den sidst ankomne Hamborger Agende Post, var Hr. Postmester Heng; Den Forventende er Hr. Postmester Boctius. Og den som reyser til Hamborg den 7 October er Hr. Postmester Berends. Touren falder og til Jylland den 7 October.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Boepæls Forandringer. Jch thue hiemit einem jeden freunlichs zu wissen, das ich megetogen hin von Nr. 31, in der Grossen Konistrasse in die Hochbrückstrasse Nr. 70, und aufmarte mit allerley Torten und kleinem Backwerk wie vorhin. J. P. Thomas. Til alle og enhvers Efterretning, meldes at jeg er flyttet fra Store Kongensgade Nr. 31, i Høybroestrædet Nr. 70 og opvarter som for med alle Slags Terter og smaat Bagværk. J. P. Thomas.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Gields Advarsel. Saavel Coffardie=Capitain P. L. som Broderen Styrmand, M. L. blive herved advarede, uopholdeligen at indfrie deres hos mig pandtsatte Ting, thi i manglende Fald nødes jeg, om 8 a 10 Dage i seneste fra Dato af, at bortsælge samme ved Auction, og i Ovrigt forbeholder mig min Ret. Kiøbenhavn, den 30 Sept. Andreas Wilhelm Schack, Coffardie Capitain, boende i No. 83. i Toldbodgaden.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Da adskillige Panter hos mig ere staaende, saa advares hermed at samme inden 14 Dage fra Dato bliver indløste, hvis ikke stiller jeg dem til offentlig Auction, og for det resterende forbeholder mig min Ret. Kiøbenhavn den 2 October. Jesper Nielsen, Theehandler i St. Pedersstræde Nr. 168.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Bekiendtgiørelse. J Følge Interessenterne i det Kongelig octroyerede Guineiske Compagnie, deres i General=Forsamlingen den 29 September gjorte Anmodning, er igien General=Forsamling berammet at holdes i Sr. Lars Berths Gaard bag Børsen Onsdagen den 11 October om Eftermiddagen Kl. 3 slet, til hvilken Tid og Sted de Herrer, Jnteressentere og Commissionairer behageligen vilde møde, for at afgive Resolutioner paa de forestilte Poster.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Da 5te Classes Trækning i det 22de Kongelig ClasseLotterie gaaer for sig den 16 hujus, saa erindres Vedkommende at ombytte deres Nummere, og de Lysthavende, at der endnu ere Lodder at faae hos Anchersen.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Paa Nørregaden i Nr. 57, informeres i Tydsk og Fransk, samt Tegning, af Sal. Obriste Baches Huusholderske, Hvem som haver noget at fordre hos Hr. Ober=Veyinspecteur, Jean Marmilliod vilde behage at melde sig hos ham inden 8te Dage fra Dato i hans iboende Værelser i Gaarden Hiørnet af Store Strandstrædet da han ved den Tiid agter at reise herfra, hvilket herved bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Adresse og Beringske Aviser. Kiøbenhavn, den 4 October.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Fra denne Tid af begynder de sædvanlige private Informations=Timer i Regning og Skrivning fra 5 til 7. Tvende Børn, antages ogsaa i Kost og Jnformation tillige i Store Grønnegaden Peter Lystrup, Skoleholder. No. 182.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Udi Afg. Brændeviinsbrænder Christen Johansen Møller og Afdøde Hustrues Stervboe, findes nogle pantsatte Meubler og Eftferter, som Vedkommende ville indløse inden 8te Dages Forløb, thi ellers vorder samme ved Auction tilligemed Stervboets øvrige Eiendeele bortsolgt.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Jeg underskrevne indkalder hermed alle de som haver noget retmæssig tilgade hos mig eller min i Aaret 1770 afdøde Formand Morten Jespersen Lund, at indfinde dem med deres lovlig Beviis inden 14 Dage fra Dato af, da jeg efter denne Tild ikke antager nogen Gield. NB. Jen indkalder og hermed alle de som haver Pant hos mig og er mig skyldig, at indløse det inden 14 Dage fra Dato af, ellers lader jeg det paa en offentlig Auction bortsælge, og for det øvrige Resterende forbeholder mig min Ret. Kiøben Jens Sørensen Lystrup, havn den 5 October. boendes i Teglgaardstræde i No. 226.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Skipper Carl Henrich Schrep agter om nogle Dage at afseyle herfra til Rostok. De som have Gods at forsende didhen, eller agte at følge med som Passagerer, vilde behageligen adressere sig ved Skibet, beliggende ved Toldboden. Og er at faae hos ham ombord nogle Skiepper beste Sort butfeldske Roer til billigste Priis. Det almindelige Forhandlings Contoirs Auction, som holdes paa Hiørnet af Gothers og Borgergade, bliver Onsdagen den 11 October, noget lidet kan endnu modtages, men ey længer end til Løverdag Aften af Fr. Eberhardt.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Auctioner. Huuse og Gaarde. Løverdagen den 7 October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver Marie afg Tømmer=Svend Georg Frietschers Enkes Huus, beliggende i Borgergaden under No. 188, ved offentlig Auction Tredie og sidste Gang opbuden, fortil den Høystbydende absolute at bortsælges; Huuset til Gaden, bestaaer af 4 Fag Muur og Bindingsværk 2 Etagier høy og Qvist over 2 Fag, et lidet Gaardsrom Broelagt, i Gaarden et 4 Fag Muur og Bindingsværks Sidehuus med gebrochen Tag 3 Etagier høy, derved et 4 Fag Muur og Bindingsværks Baghuus 3 Etagier høy gebrochen Tag, i Gaarden en fælleds Brond med Opstander og Jern Pomperedskab. I Værelserne befindes Jern Bielægger=Ovne og en Jernbliks Vindovn, med hvis videre Muur og Nagel at forefindes og samme Huus med Rette tilhører, alt i Følge den d. 13 September skede Execution og Udlægs samt Vurderings=Forretnings udførligere Formeld.
Københavns Adresseavis, 1775-10-04
Løverdagen den 7 October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, skal Doctor og Professor Wandelers Stervboes tilhørende Huus No. 314, i Anthonistræde Anden Gang ved offentlig Auction opbydes, og til den Høystbydende bortsælges, efter den trykte og anslagne Placats udførligere Udviis.