JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-04-17
Nødte - Høiesterets Advocat Henrich Orcier, efter Kongelig Befaling, contra Rottbøll - Borger og Kaperfører Hans Jensen Juul. I den af Actor under 19de October 1811, udtagne Høiesterets Ster ning, paaantes til Conarmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse umiddelbar for Høiesteret, en af Byefogden i Hasle, Cancellieraad Mads Ardøe, under 12te Augusti sidstleden afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne med Jndstevnte, der tiltales for Forgridelse i O- og Gierning imod nogle hos Borger Møns Frederichsen i Sandvig indgaaterede Militaire, samt en Commando Militaire, som skulde arrestere han Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Tiltale Borger Hans Jensen Juul, bør bøde 50 Rd. til Amtslattigkassen, og de tale denne Actions Bekostning, til Actor for 6 Møder i Dierpenge af Rd. er 5 Rd., til Defenfor for 5 Møder i Dietpenge 5 Rd., samt at billigt Salarium til Actor 10 Rd. og til Desenfor 8 Rd.; Saa og Rettens Betiente i Følge Placat, til hver for 9 Møder 9 Rd., er for be 13 Rd., og for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. De idømte udredes inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelunder Adfærd efter Loven. Actor og Defenfor eragtes at have opfølderes Pligter. Dom Hans Jensen Juul bør for Actors Tiltale i denne Sag fri være. Dito Dato No. 230, Rottbel. - Capitainerne ved Kongens kiønger-Corps Venden og de Peter Jensen, samt Grosserer Schulz, contra Schønheyder - Svensk General Consul Edward Gram Ved udtagen Høiesterets Hoved=Stevning af 14de Februarii 181, paaanker Citanterne til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 10de December 1810, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Contra Citanter, formeentligen ugrundede Fordring stor 3151 Rd. 2 Mk. 32 s., hidrørenfra en Handel om 40 Fade Sukker, hvoraf Citanterne have vægret i ved at modtage de 11 Fade, som ikke overeensstemmende med Kiødets S. tingelser, m. v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : De JndsterCapitain v. Benzen, Capitain v. Jensen og Grosserer Schulz bør til tanten General Consul Gram, een for alle og alle for een betale de paa stevnte 3151 Rd. 2 Mk. 3 1 s., med Renter 2 pro Cento deraf fra 28 April dette Aar, indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger ophære Det idømte udredes inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige For delse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1812-04-17
General Consul Gram, har i den af ham under 23de Marti 1817. udtagne Høiesterets Contra Stevning, indanket fornævnte De til Confirmation, Skiærpelse, og yderligere Paakiendelse. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsretten Dom bør ved Ma er at stande. Han har at opdare. Til Ja
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 3de April. Senateren General Candaar og General Sammorstere, Commandanover den 15de Militairdininen ere ankomne til Røgen, for det a. stride til Hermeringen af Nationaardens første Ban. Det franske Rige udvikket i dette Dieblik en Mane af Kræfter, det maallet atte har havt lige. J det Drik, da nasten 500000 Mand. fra Handet ene, Man Verons, Manden Deel den og Ber da atte sig i Bevægene for at tage deres Stunger ved Oder og Velte, da 150000 Mand danne en Reserveret, for at sikkre Fran a. Saalene Regnels og de aldriske Provindsers Kallet, og 6 Al. meer, som nalen udgiøre 300000 Mand, blande sig paa Hamsen. ere 50 Datamager fra forskellige Paatter paa Marsen, for at træde tildet forener J Regimenter, der ere kaldte tilbage fra Spanien, og nogle Detandementer af den ude Keiserl. Garde. 6000 Mand. Canalene forlade Denterne for at forsaatte denne Armee, og at dette at tags uden Annangaden overordentlige Hielpemidler. den at hindring. J samme Dagent adrastes og brædes detaden. Flaader ere Stilde saae i denne Sommer forstærke Tolonnersaa. den og andre ere under Bygning i Venedig : et er løbet af Staveler, i Genna; Mange andre ere paa Værfterne i Amsterdam, Rotterdam, Aarmerden. Serding og Refort. Badsettet for de Fonds, der ere anviiste til Bygninger, Landevet, Canaler, Broer, nye Basaner og Værfter, er, som man forsikkrer. detydeligere end det for fortige Aar. Man taler og at et nyt Bassin skal anlægges ved Loldes Manding. Beien fra Belel til Hamborg. vil blive færdig laar ; en det paa 80 Mile, der katter mere end 10 Millinner, vil altsat være iland i kortere Tid end 2 a. - Medsamme Detvighed fortsættes Landeveien fra Amerdam til Aaret en den Vel det løbet langs med det mildeenandst han fra Ne til Rang og den fra Parma til Speza, Caaagen fra Bourdea. til Bajønne, giennem Departementet de Landetander faldendende: i denne Compagne. Samme Bilkjønhed bersket ogsaa i Forsættelsen af de i Paris for retage Arbelder. - Enden siger man af det skal dere i Værk at anlægge Landene, som staae giennemsland, Provindsen Beret i forskelige Reminger, og at man ved de Steder af Parenæerne, vil gaae en dito Commannattige med Jaragona. I den skalle daglig 40 Dertid Brød og 1500 Portioner. timfordsk Sappands Trangende 24 Portioner af denne Suppe er bestemt for Raanden lementer, og i Lyon er man forte des Den 9de April Mansteren indeholdet en Liste over 43 udLieuter, der ere givne flere Stæder i Riget, til at anlægge Runkelde delukker, Fadeiker.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
J de førstninge Millint Diptioner erganiseres nu Coborternes første Ban med al Jver.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Af Hr. von Hamboldes Reisebeskrivelse ere nu de sidste Dele udkomne der med mange Kobbere og Landkort. Deres Jndhold har en stigende Jnterene. Blandt andet forsikkrer Hr. Hamboldt, ved at omtale den stærke Satraa som drives i Nye Spanien til eget For berg, at de vestindiske er allene for nærværende Tid leverer Enter for 200 Millioner Franker Sukker aarlig. Tilførselen sammesteds den, fra andre Provinde i Amerien, samt fra Asten og den 5te Verdensdeel, delsber sig aarigen til omtrent 100de Millioner Franker. Som bekiendt er Cocenillen, der leveres paa Planten Royal, Nye Spanien egen. Efter Hr. Hamboldt Angivelse stiger Værdien, af den til Europa afsendende Cacenille aarligen 3 Million Plastere. Overhovedet vurderer han de samtlige Naturorsdatter, som Nr Spa nen eller Morico aarlig frembringer, til 145 Millioner Franker. Denne Provindses Geistlighed dender i Capitaler, som den udlaane paa sikker Hovordet, 222 Millioner Franker. J Sølv leverer Mericos Biergværker aarlig 24 Million Mark Sølv, og i Guld 1000 Mark, sammes Værdie i Penge kan regnes for 22 Millioner Piastre.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Endnu derigtiger Hr. Humholdt det falske Rygte, at det berømt Sølvbiergvart ved Poton skulde være gaaet ind. Det er endnu til og leverer den andig et godt Uddatte, der dag ikke længer er saa bety den at som i Begyndelsen. J Aaret 1544 fulgte en Pernaaer en Seed, der var slagtet op paa et Bierg. J det han klattrede op, holdt den sig fast ved en Busk; Busken rykkedes op, og med den et stort Stykke gedigent Sølv, som hidtil havde ligget skiult derandet. Stranbegyndte man at brandede Bierget fra alle Sider, og fandt de tidenSømaaret. Fra Aaret 1544 til Aar have de derværende Grader leveret Sølv for 5750 Millioner Franker.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Udkastene til adskillige Monumenter det i Paris, hvis Bygning er besluttet, ere blevne antagne af Hs. Majestat Kalleren, og bringet fra dette Aar af i Udførene. Pandtenet, hvis Overslag bløber saa til 5 Millioner, vil rense sig i Gaden Revoli. Algets Arkibet, Unversitetets Palats, en Skalle for de skiønne Kanter imellem Javalidernes Esplanade og Jena Broen et Menagerie i de Menneaar Haven, ville vare lige saa mange Prydelser for Staden Paris -Man forsikkret, at Cavalier Fontaine, s. Majestæts første An tet, har overgivet et Udkast til 2 store Kirkegaarde, som skaale er saatte de anværende, og indeholde Kapeer, Søilegange og alt hvad der kan formere det Præg, der dør caracterisere Monumenter af dette Slage Naar alt dette kommet stand, vil Paris i Stand overgaae de skiønneste Stæder i Jtalien. Jgaar er Eiden bleven undersøgt. Man har funden, at denne Flafrandeder de samme Fordele som Sheld. Den har skiønne Ryeder; ved samme skalle Banns og et Bagge Arsenal anlægges. Minen ved Brausour. Alle smaae Theatte have stredet en den Ære at fremstille for Publikum Billedet af en for Menneskebeder. saa sørgelig Ulykke, og de have ikke ladet sig nale med vedet tømt Skue. seil at opvække en fandtesløs døelsomhed, de have endog helliget dem. gerenillinger til de Anakkenges Lindringe Frankom den vare. forfatter til denne Vare foret gang at fremmene en 4de Stal. ning af denne Ulyt. Planen dertil et taget efter Stedende a. hørt dette Stykke fortiener nogen Dage, saa er det for at giøre. ser stærkt Jndtryk, og at give Staten for voldsomme Stad. Den gende Manade som daglig forimler og for at see det, beviser, at det menneskelige Hierte er begierlig efter de reiste Bevægener, at det eister Saner som komme det til et kalde og indende det StrætJntet er mere sanderstidende end Maleriet af dage lykkelse Slagter. feres engelse, som ande Døden ved Hungerens langvarige og en selige Straf. Begge Brødrene Francon og Madame Frankom den. angre udmærke sig ved Fremstilleden af dette historiske Retum ved et særdeles pantommisk Talent, og blive godt understøttede af de andre Stuespillere.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Caln, den 6te April. Adinens Vande staae nu 24 Fod 3 Tommer høit. Nasten alle Kaner ere oversvømmed. Man har taget de fornødne Forholdsregler, for at beskaffe Varene fra de offentlige Maganner.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Mann, den 6te April. Frankfurternes Fragt er desværre bleven til Virkelighed; ved den vedholdende Regn er Mannstaden svulmet saa stærkt, at den er gaar over sine Bredder, og at alle ved sammeliggende Markedsbaader maatte ryddes af Veien, hvilket var en udereguelig Skade for Kiødmændene. ser for dem der handle med Staal, Jern og andre Metalvare. Man troer nu, at Boutiqverne for nogen Tid skulle forlægges andensteds den og at Markedet vorder forlænget nogle Uger. sen Jllorien erfarer man, at man endog i Triest selv ikke troer meere paa Pesten i Bosnien. Kan veed man endnu ikke om Nagtet var en Opandelse af speculerende Græker, eller det var foranlediget ved en smitsom dog ikke pestartet Sygdoms Sommer. Vil er det at den østerrigske General Hiller traf Forholdsregler i Slavonien og advare. de den franske Grændsecommandant. Herpaa blev Qvarantainen for Bomuld forlænget i Costania til 52 Dage, og en anden paa 14 Dage i anden Linie anordnet ved Colpa. Men betydelig maae Sager, ikke have været, da Breve fra Costantza og Bosna Seralio selv alder, Neapel, den 16de Marts. Næstsidste Nat var en sand Rødselsnat for denne Stads Jndvaameldte derom. nere. Om Aftenen reiste sig en Storm, den frygteligste man veed at mindes, og den vedvarede til igaar Middag. Alle de i ver Havn, for Anker liggende Skide bleve mere eller mindre beskadigede ; S støde, mod Kysten, og et mensk Koffardiestid, der skulde afseile om for Dage, sank. Dets Capitains Lig er ikke opsisket endnu. Flere af i de Havnen værende Krigskibe have taget betydelig Skade, og 3 Et Kanonerschalupper ere sunkne. Det er at formode at denne skrækkenge Storm har udstrakt sig over den største Deel af Middelhavet, og man maa altsaa vente sørgelige Efterretninger fra Søen. I Gaeta bleve alle der liggende Skibe meget beskadigede, og ved Den Risida gik et tyrkisk Skib under med Mand og Muus.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 18de Marts. Efterretninger fra Palermo sige, at Lord Bentinkvedbliver egenraadig at herske over Sicilien, og at den ansatte i Regent er kun et Skyggebillede. Alle Dronningens Tilhængere ere afsatte fra deres Pester, og endog tildeels deporterede til Engelland. Blandt de første nævner man Hertugen af Ascolii, og blandt de sidste Statsministeren Medici.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
London, den 27de Mars. J en Forsamling af Lordmajoren, Aldermens og Medlemmerne af de forskiellige Corporationers Livery i Londons City, som holdtes Torsdagen den 26de Marts paa Raadhuuset i Guildhall, er bleven besluttet: 1. At vi i lang Tid, med ligesaa dyb Kummer som levende Græmmelse, have bemærket de sørgelige Følger af Bestikkelse og den inconstitutionelle Jndflydelse, som man bliver vaer i Regieringens Bestyrelse, og som ikke mindre true Kronens Ære og Uafhængighed end Folkets Vel; 2. At dette System blandt andre fordærvelige Virkninger har havt til følge, at Statens Ressoureer blive forødte til ligesaa udsværende som Eiendige Projecter, til Bedragerier og utallige Bortøds, linger, til unyttige Embeder, til lidet fortiente Pensioner og til Sinecurer; 3. At vi have seet illusoriske Papirpenge at indføres istedet for Kongerigets Guldmynter, og at de sørgelige Virkninger af de Forholdsregler og Love, som man har udstædt for at tvinge en saa chimærisk Mynts Cours, aabenbar bevise, at de offentlige Finantser ere i Begreb med at geraade i Uorden, og at Statscreditorerne gaae deres Ødelæggelse imøde: 4. At vi have seet den offentlige Mening paa den uværdigste og meest oprørske Maade at haanes, hvorpaa vi have skiendige Exempler i de Forholdsregler, som man har grebet, for at sætte 2 Personer uden for Justitsens Forum, der vare og endnu ere Kronens Ministre (Hr. Perceval og Hr. Castlereagh) og offentlig vare beskyldte for at have drevet Handel med Parlementsposter, saavelsom og for at have kaldet Hertugen af York tilbage til sin Plads tvertimod Nationens udtrykkelige Ønske: S. At vi allerede i alt for lang Tid have liidt ved Handels-Restrictionernes upolitiske og ruinerende System, hvis sørgelige Virkning det har været, at Fiendens afmægtige Trudsler virkelig have forvandlet sig til stor Skade for os, hvilke vi ogsaa maae tilskrive saavel vore Kiøbmænds almindelige Ruin, som den Elendighedstilstand hvori Manufacturdistricternes Jndvaanere ere geraadede; 6. At vi have seet fremmede Leiesvende i vore Armeer, som man har givet Ret til at commandere Engellændere;
Berlingske Tidende, 1812-04-20
7. At vi, formedelst Hs. Kongel. Høihed Prindsregentens declarerede Afskaffelse af et System, som man saalænge har forfulgt, og formedelst hans egne Erklæringer, med Taalmodighed have baaret de trykkende Byrder, i det vi begierligen saae det Øieblik imøde, da Hs. Kongl. Høihed vilde komme til fuldkommen Udøvelse af sin Magt, og dog paa nogen Maade begynde en Epoke, under hvilken man kunde haabe at see de væsentlige Forandringer indtræde, som Folkets Ønsker saa meget hige efter, og som de Onder der nu hvile paa det, saa inderligen forlange; 8. At vi med ligesaamegen Kummer som Forhavselse have erfaret, at Hs. Kongl. Høihed, uagtet de givne Løvter, har fattet den Beslutning, at beholde Ministre paa Deres Poster, hvis slette Handlinger og nedrige Forførelser offentligen ere blevne lagte for Dagen; som ikke have afladt at vise største Foragt mod alle offentlige Grundsætninger, og hvis Kneb have havt til Hovedøiemed at bestikke Parlamentet og ophøie dem selv. 9. At saadanne Ministres Bekræftelse i Statens og Kronens Tieneste kun kan være et Resultat af de nedrigste Jntriguer og en foragtelig Factions fordærveligste Jndflydelse, som omringer Tronen; 10. At en ærbødig Adresse skal overgives Hs. Kongl. Høihed Prindsregenten, for at tilkiendegive ham vore talrige Besværingsgrunde, og bede Hs. Kongl. Høihed at bortskikke hans nærværende troløse Raadgivere.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 31te Marts. Jdag har Lordmajoren atter befalet at forhøie Prisen paa Brød med 3 Pences Pundet. Det er befalet at optage en nøiagtig Synsforretning over de Vaaden og andre militaire Sager der forvares i Tower, og for Fremtiden i at holde dem i den bedst muelige Stand.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Wien, den 1ste April. J nogle Timer har det Rygte været i Omløb her, at Freden mellem Rusland og Porten endelig skal være undertegnet i Bukarest. Man tilføier, at sammes Betingelser ere meget gunstige for Porten, og at Rusland har afstaaet fine fleste Erobringer; samt at de serviske Jnsurgenter, med Forbeholdelse af nogle Priviligier, igien vende tilbage under deres forrige Herskab. Jmidlertid har man stor Aarsag, inden man faaer nøiere Stadfæstelse, til at sætte Mistro til denne maaske blot i Speculationshensigter udbredte Efterretning.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 8de April. Hs. Majestæt Keiseren har idag givet sidste Gang Audients før sin Afreise. Formedelst Mangel paa Contanter Discontoen stegen til 40 Procent. Ved Kaschau i Overungarn formerer sig et Reservecorps, som næsten bestaaer allene af Ungarer. Endnu veed man ikke hvem der skal commandere de Tropper som samle sig i Gallizien.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
J Ofen rasede den 25de f. M. en saa skrækkelig Orkan, at alt rystedes som af et Jordskielv. Foruden den øvrige Skade blev ogsaa en Deel af Donaubroen afbrudt, saa at Communicationen imellem Ofen og Pesch for det første allene kan skee med Baade. Om de nyeste Krigsbegivenheder mellem Perserne og Russerne i Provindsen Schirwan, især ved Baku og Derbend, i Nærheden af det caspiske Hav, har man i Constantinopel bekiendtgjort en persisk Relation, som gandske er forfattet i orientalsk Stiil, og lyder saaledes Det er uden Tvivl bekiendt at vore seierrige Tropper uden Afladelse, om Vinteren som om Sommeren, om Efteraaret som om Foraaret, ere beskjæftigede med at foruroelige vor Troes og vort Rige Fiende, tilføie ham Ondt, dræbe hans Folk, slæbe hans Koner og Børn i Fangenskab, samt plyndre og røve hans Eiendom. Alle, som ville vort Rige vel, indsee tydelig, at Seierens Porte ere aabnede for os, og at det er en Sandhed saa klar som Solen midt paa Himmelen, at vi hver Dag tilkæmpe os nye Fordeele over Fienden. For nylig overfaldt et Corps Frivillige af vore tapre Krigere Fæstningen Schische om Natten, sprængde det russiske Krudtmagazin i Luften dræbde et stort Antal Fiender og toge mange til Fanger. Russerne, som ikke troede sig stærke nok, holdt sig bag ved deres Forskandsninger. Paa den anden Side har Cheich Ali Chan af Kubbe, i Spidsen af en betydeligt Corps Lesghirer, leveret Russerne fra Kubbe og Derbend er Slag. Efter en 8 Timers Fægtning bleve Russerne slagne paa Flugten; 1200 fandtes døde paa Valpladsen, og mange bleve tagne til Fanger. De øvrige kastede sig ind i Fæstningen Kubbe, som bliver beleiret af vore tapre Krigere. Forhaabentligen ville vi snart faae at høie om Kubbes og DerbendsJndtagelse, saavelsom om flere Erobringer og den russiske Hærs total Tilintetgiørelse.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Petersburg, den 28de Marts. J en for nogen Tid siden holden almitidelig Forsamling af Kiøbmændene, blev gjort det Forslag, at under skrive et frivilligt Laan til Armeens Tieneste; man kan bidrage den til enten med rede Penge eller saadanne Gienstande, som ere nødvendige til Troppernes Klædning og Udrustning.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
En Ukas af 11te Febr. indeholder forskellige Foranstaltninger til nye Paalæg. Kopskatten er forhøiet med 2 Rubler for hver Person, og Paalæggene paa Kiøbmændenes Kapitaler med 3 Procent. Afgivterne af Thee, Øl, stemplet Papiir, Jasser og Breve stige fra 3 til 10 Procent, ligeledes de Bønders der drive Handel eller noget andet Slags Jndustrie. Afgivterne af private Folks Miner ere fordoblede; et overordentligt og temporairt Paalæg er bleven lagt paa, alle Eieres Jndkomster, hvis Godser indbringe 500 Rubler. Fra 500 til 1000 Rubler er Afgivten 1 Procent; og siden for hvert 1000de Rubler indtil 10,000 betaler man 1 Proc mere, saa at man med en Jndkomst af 9 til 10,000 Rubler betaler 6 1/2 Procent.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
J de fleste Regieringsforretninger hersker for nærværende Tid en overordentlig Virksomhed, og hver Time seer man Estafetter og Expresser at afgaae eller ankomme. Hs. Majestæt Keiseren har i de sidste Dage ofte præsideret i Senatet, hvor lange Raadslagninger bleve holdte.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 31te Marts. General Armfeldt, som forhen har staaer i svensk Tieneste, er taget i russisk Tieneste som General af Jnfanteriet. Han skal være hos Keiseren.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Alle vore Jnfanterie-Garde-Regimenter ere nu afmarscherede. Hr. de Nasse, forhen Capitain ved Prinds Condes Corps, er tagen i russisk Tieneste med samme Rang; han skal tiene i Armeen og i det Corps, som commanderes af Jnfanterie=General Fyrst Bagration.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Kønigsberg, den 6te April. Det er bleven bekiendtgjordt her, at ingen er fritaget for den Forpligtelse at give saavel de endnu her forblivende preusiske, som de fremmede Tropper, hvis Giennemmarscher ere forhaanden, Naturalqvarterer, og at Leierne saavelsom Eierne maae bære denne Byrde. Derimod bortfalder fra 1ste dennes af Qvarteer-Servisen for de paa Feltfod staaende Tropper. Dog vedbliver Servisskatten indtil videre, da de tiltagende Lazaretanstalter, saavelsom den Servis, der maae udredes til de afmarscherede Troppers Koner og Børn, kræver betydelige Pengesummer.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Berlin, den 14de April. Hs. Majestæt Kongen har behaget at forlene General-Major Prindsen af Solms=Lych den røde Ørns Orden af første Klasse og Generalmajor Grev von Lottum den røde Ørns=Orden af 3die Klasse.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 10de d. M. er den Kongl. Westphalske Gesandt ved det herværende Hoff, Baron von Linden, afreist til Gløgan; iforgaars afgiKongl. Generalmajor og Brigadeer Prindsen af Hessen Homburg og igaar Hs. Kongl. Høihed Prinds August Ferdinand af Preusen herfra til Breslau.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Leipzig, den 10de April. Vor Magistrat har bekiendtgjort at Messen som sædvanlig skal ind ringes Søndagen den 19de April.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Efter Hs. Kongl. Majestæts Villie skal den ved de nyere TroppeGiennemmarscher foraarsagede Bekostning, fraskilles fra det gamle Regningsvæsen, beregnes for sig selv og godtgiøres saasnart mueligt.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
For vor Kreds er den 7de Marts at antage som terminus a qvo, og alle Communer maae inden den 30te dennes tilveiebringe de fornødne Attester. Først skulle Jndqvarterings, dernæst Leverancernes og sidst Befordrings- og Budskabs-Bekostningerne godtgiøres.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Stockholm, den 11te April. Deres Kongl. Høiheder Kronprindsen og Hertugen af Sødermanland tiltraadte igaar Formiddags Kl. 10 Reisen til Ørebroe. Første i Natteleie toges paa Strømsholm.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Hs. Kongl. Majestæt har i Ordens=Capitlet den 9de April i Naade udnævnt Generalmajor, Oberst for Calmar=Regimentet og Ridder af Sværdordenens store Kors, Friherre J. H. Tamast, samt General i Keiserl. østerrigsk Tieneste og Ridder af Maria Theresia-Ordenen, Grev Neipperg, til Commandeurer af Sværdordenen.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 12te og 19de f. M. har Hs. Majestæt Kongen i Naade ophøiet sin første tienstgiørende Livlæge, Ridder af Wasa-Ordenen, Dr. Medic. L. Weigil, samt Bergraad og Ridder af Nordstierner, denen B. Fr. Rothoff i Adelstanden.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 13de April. Hs. Majestæt Dronningen tiltraadte i forgaars den 11te Kl. 9 om Formiddagen Reisen til Ørebroe. Første Natteleie skulde tages paa Strømsholm.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 11te April. Telegraph-Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 9de April Kl. 3 1/2 Eftermiddag er signaleret fra Fladstrand, at 2 fiendtlige Fregatter og en Brig ligge til Ankers eller krydse imellem Fladstrand og Skagens Pynt.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 14de April. Den 11te April Kl. 6 1/4 Eftermiddag er signaleret fra Rytterhøien, at en fiendtlig Fregat og en Brig sees østlig. - Den 12te April Kl. 10 1/2 Formiddag er signaleret fra Rytterhøien, at en fiendtlig Fregat og en Brig krydse imellem Fornæs- og Anholt. Kl. 4 1/2 fra Rytterhøien er signaleret, at Fienden har tagen set Koffardieskib ved Greenaae 3/4 Miil fra Landet.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Mariboe, den 16de April. Paa Møen ere 3de Personer arresterede, fordi de have skreven falske 12 Skillings Sedler.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Den 13de April om Aftenen, omtrent Kl. 9, faaes her et mærket ligt Luftsyn, nemlig et usædvanligt stort Stierneskud, der opløste sig mangfoldige smaae Stierner, og som trindtomkring udbredte saa stor gen Lysmasse, at man paa Gaden næsten kunde skielne de mindste Gienstande.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Corsøer, den 19de April. J Beltet ere ingen fiendtlige Seil lere at see.
Berlingske Tidende, 1812-04-20
Helsingøer, den 17de April. J sidste Etmaal er passeret Sun et nord fra 1 dansk og syd fra I dansk Skib.