JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Bern, 23 Okt. J afvigte Nat ankom den franske Overgeneral Ney hertil. Den franske Minister Vernia er tilbagekaldet og General Nei forsynet med de udstrakteste militairske og diplomatiske Fuldmagter. En Time efter hans Ankomst afskikkede han Ordre, at de ved Grændserne staaende Tropper skulle rykke ind i Sveits. B. Rapy havde skikket en Koureer til Schwytz, for at opfordre Reding til, at forsamle Landdagen og erklære den, at den var opløst. Men Reding svarede tilbage, det var for sidig at sammenkalde den. Dette Svar ankom her den 21de om Aftenen, og herpaa blev General Ney ved en Koureer hidkaldet fra Gens.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Fra Belgien vores at 2 franske Halvbrigade ere opbrudte til Sveits.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
London. Den Malta skal, som man paastaaer, hverken overleveres til Maltheserordenen, eller til Hoffet i Neapel, fordi man ikke holder sammes Magt og politiske Existents stærk nok, for at anbetroe de Forsvaret af saa vigtig en Krigspost i Middelhavet. Jfald derfor Ruslands Garantie, som er Basis for Amiens Fredens Stipulationer, ikke var at erholde, er det at befrygte, at denne Punkt forbliver uopfyldt og at derved kunde opkomme mange Viderværdigheder.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Den nye Statsseng, som Staden London, har bekostet for Lordmavoren, kommer paa 2000 Guineer. Kiøkkensedlen til det store Gilde, som den 9 Nov. skal holdes paa Raadhuset til Festligholdelse af den nye Lordmayors Regieringstiltrædelse, indeholder, blant andet, 90 Terriner Skildpadesuppe, 60 Fade med Fisk, 89 Fade med unge Høns, 14 med kogte Kalkuter, 44 Skinker, 8 Bagfierdinger Oxekiød, 44 kolde Posteier, 2 Dueposteier, 6ordedre P steier, 19 Fade med Geleer, 12 med undste borge 110 med stegte Fugle, 18 med Ragouter, Olomgade tunger og Ærter, 5 med Oxe=Rygge, 5 med Ore Ribbeen, 6 med Salater &c. Desert: 42 Opsatser, til Prydelser, 91 Fade med Konfiturer, 168 med Frugter, 68 med Bagværk, 120 med Jis=Kreem, 26 Ananasse og overhoved 2016 Bouteiller Viin af alle Slags.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Indenlandske Efterretninger. Skibsfarten igiennem den Schlesvig Holsteenske Kanal har siden sammes Aabning i Aaret 1184 aarlig tiltaget. J Aaret 1784 gik kun 56 Skibe og 1 Aaret 1801 derimod 2444 Skibe igiennem samme. Tallet paa alle de Skibe, som i Tidsrummet fra Aaret 1134 til 1801 ere passerede Kanalen, beløbe sig tilsammen til 15634 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Dette Aars Kornbøst har i Tronhiems Stift vær ret saa mislia, at efter de med sidste Post indløbne Efterretninger, en Tønde Rug betales i bemeldte Stif med 9 a 100 Rdr., en Tønde Byg med 6 a 7 Rdlr. og en Tønde Havre med 5 Rd.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
J Grøndland, hvor Børnekopperne vare i Aaret 1800, indbragte formedelst et engelst Hvalfangerskib, ere omtrendt 40 Personer i Aar blevne var cinerede med samme Held som i Dannemark. Sygdommen havde udbredt sig til Kolonierne Egedes: minde med underliggende Øer, Holsteenborg og Logen Kigurtursok samt Jakobshavn; men var, da de sen neste Beretninger afgik fra Landet, bleven standset men get, især ved betimeligen at afsondre de Syge fra de Sunde. af de Lemmes, er for at have reddet Mandskabet paa En hollandsk Skipper, Veniamin Peter de Jouget dansk Skib Anne Elisabeth, tilhørende Cancellier raad Wiel af Friderichhald, som paa en Reise til Frankrig fortiste i haardt Veir, af Hs. Majestet tilstaaet, Guldmedaillen med Paaskrift: Fortient.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Ved afgangne Grosserer Brochs Testamente ere Kiøbenhavns Fattigen Skoler blevne eftertæntte med omtrendt 10,000 Rdlr. Christianshavns Arbeids og Pleie huus er givet i alt 10,200 Rdr., Efterslægtens Stole, 1500 Rdr.; Landhuusholdnings Selskabet til Præmier 500 Rd., og Naturhistorieselskabet, i Forventning, at det opdager godt Sundheds Brøndvande inden Rigerne, godt Leer, Mergel med videre Reletet og nyttigt, 500 Rd.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Greve v. Moltte er hiemkommen fra sin Reise til FrantPræsidenten i det danske Kancellie, Kammerherre, rig.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 23 October i Frue Kirke Skomager Johan Christian Fidskers Datter, Johanne Marie; Fadderne: Skomager Sammes Hustrue, Anne Kirstine Christensdatter, Skomagerne: Christen Hansen Fristrup og Mads Poulsen, Skomagersvendene Anders Olesen og Peder Kieldsen, Bønstorff. Den 5 November, Mariane Christensdatters Søn Jens Christian; Fadderne Stoelmager Jsendorfs Hustrue, Jde Jensdatter Schmidt, Naalemager Habel, Slagter Peder Mogensen, Hans Møller.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Kopulerede. Den 12 November, UngkartJens Poulsen og Pigen Giertrud Jensdatte
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Begravet. Den 8 November, Frue Stadsbour. vinde Marie Elisabeth Wigelsen, fød Thygesen, 37 Aar 4 Maaneder. Den 10 November, Fattiglem Anne Cathrine Hansdatter, 63 Aar.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Avertissements. Bidrag til Kritik af Underviisningsmethos den, med Forslag til sammes Forbedring, første Hefte, ved Dr. S. N. J. Bloch, faaes hos Bogtrykter, Wandall, heftet for 8 s. Ode over Friderichs Kilde ved Aalborg, af Hr. Pastor S. Møller, faaes hos Bogtrykter, Wandall, heftet for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Almuesvennen, en Læsebog for Gamle og Unge i alle Stænder. Af der Voltsfreund von J. F. Schlez; uddraget og lokaliseret ved Magister L. Hasse i Fridericia, faaes hos Bogtrykter Wandal. for 1 Rd.; indbunden 7 Mk.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Hos Christian Thygesen kan bekommes fiin Lollandsk Hvedemeel, samt Østersøes Lys og dito Sollelæder for billig Priis. 12000 Rd. mod 1ste Prioritets Pant i Jordegods til Laan næstanstundende Termin anvises her fra Bogtrytteriet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Bekiendtgiørelse. 30te Dagen efter Skoleholder Jens Pedersens afdøde Hustrue, Magrethe Pedersdatter af Gaaser Skolehuus, indkaldes førstkommende 1 Decbr., da Registerings og Vurderings Forretningen begynder og Formiddagen Kl. 10, og hvortil foruden Arvingerne ogsaa Stervboets Credie og Debitorer herved trende Gange indkaldes af Gandrup. Suldsted Præstegaard d. 8 Nov. 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Udi Hr. Kiøbmand Høegsteds Huus i Hiøring bliver foretaget Skiftesamling efter afdøde Hr. Søren Aalum og Huserne, Torsdagen den 18 Novbr. førstkommende. thi ville det behage de respective Arvinger, Enke med Langværge, Mindreaarig med Curator og Umyndig med Formynder, paa lovlig Maade at møde eller mød lade, for at afgive deres Betænkning over nogle under Stiftet indleverede Regninger, og derefter at anhøre Skifterettens Decisioner afsagte; hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Underretning, da Skiftet samme Dag bliver optaget til endelig Slutning. Runberg Præstegaard den 1 Novbr. 1802. C. Mønnich.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Fredagen den 19 November bliver Ungkarts Bal paa Kiøbmændenes Kompagniehuus, som tager sin Begyndelse om Aftenen Kl. 5. De respektive Herrer og Damer, saavel inden som udenbyes, der agter at tage Deel i Fornøielsen, ville behage at lade deres Billetter afhente hos mig Undertegnede, som koster 8 Mk. 4 s. pro Persona. N. Meller.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Hovedgaarden Rosenfeldt, Aunøe, Jselingen, Marienberg og Snertingegaard med undertegnede Bøndergods og tilhørende 2de Kirker, beliggende i Wordingborg Amt ved Wordingborg Kiøbstæd i Siælland, bestaaende af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, Ager og Engs tilsammen 275 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 13 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 25 Alb., samt Bøndergods Hartkorn Ager og Engs 1118 Tdr. 6 Skpr. 3 Fk. 1 Alb. og Skovskyld 14 Tdr. 2 Skpr. 2. Fk. 2 4/5 Alb., Kongetiende ydende Hartkorn 1121 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 1/2 Alb., som er matriculeret til 127 Tdr., og 2de Kirker med Tiendeydende Hartkorn 521. Tdr. 5 Skpr. 1 Fk. 1/2 Alb., som er matriculeret til 50 Tønder; desuden i Nyegaards Veirmølle, staaende for Ager og Engs Hartkorn frie Hovedgaards=Taxt. 4 Skpr. 3 Fk. 1 1/2 Alb. og Kjøbstædjord 1 Td. 3 Skpr. 2 Fk. 1 1/2 Alb., samt Wordingborg Færgegaard staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr., med dertil hørende Transport og Giæstgiver Privilegium, bliver alt ved Auction i Kjøbenhavn udi Gaarden No. 36 paa Hiørnet af Amagertorv og Østergade opbuden til Bortsælgelse Onsdagen den 15 Decembr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet. At beskrive vidtløftig disse meget betydelige Eiendomme, ville være ufornøden. De der kiende samme, vide, at de have de betydeligste Skove, som næsten overalt paastøde Stranden, de bedste Kornjorder og alle de Herligheder og Fordele, som kan ønskes ved Jordegods, samt er Siællands smukkeste Egn, liggende imellem 3de Kiøbstæder; men de Lysthavende, som ikke kiende disse Eiendomme, ville behagelig tage samme i Øiesyn, Det anmærkes allene, at Hovedgaardstaxterne udgiøre omtrent 5500 Tdr. Land a 14000 Alen; at den er omtrent 3000 Tdr. Land begroet med ypperlig un og gammel Skov, hvorunder er meget betydeligt ung og gammel Ege=Skov, og at Bøndergodset er, paa lidet nær, speciel udskiftet. Godserne bortsælges enten samlet eller separeret. Conditionerne og Jorde bøgerne ere fra den 10 November til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Høiesterets Advokat Rothol, boende paa Hjørnet af Vandkunsten og Frederichsholms Kanal udi Gaarden No. 254, og hos Fuldmægtig Lind, boende i store Regnegade No. 178; i Odense i Fyen hos Hr. Kiøbmand Lottrup; i Jylland hos Hr. Proprietair Lottrup paa Lynderupgaard pr. Viborg; i Slesvig hos Hr. Thomas Jensen; i Angeln hos Hr. Kammerraad og Land=Jnspecteur Otte paa Tostorf, i Altona hos Hr. Conrad Henrich Dønner; og paa Rosenfeldt ved Wordingborg, hvor tillige Eiendommen og alle derover havende Karter og Documenter forevises.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Subskriptionsplan. Opmuntret af det bifald, som entette af mine poetiske Forsøg har fundet i Publicum har jeg dristet mig til at ville udgive en Samling af mine Poesier, i mit Valg af de Stykker, som jeg optager deri, skal jeg gaae saa strængt til Værks, som det er muligt for en Forfatter, der ikke blot ønsker sig bifald, men ogsaa Kienderes Agtelse. Hele Samlingen vil udgiøre et Bind paa omtrent 20 Art, trykt med samme Stiil og i samme Format som Hr. Bogtrykker Seidelins Samling af danske Digtere. Da jeg ved den ulykkelige Jldsvaade, som i Aar den 27 Maj fortærede min Bolig, min Boe samling og hele Eiendom, end mindre end forhen seer mig i Stand til, at bestride Omkostningerne ved Trykningen og med største Varsomhed maa vogte mig for ethvert muligt Tab, saa indbyder jeg herved til Subskription paa denne min Samling. Prisen bliver for et Exemplar paa fiint Skrivpapiir 1 Mark. - J Aalborg modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Wandall, hvor de som maatte ønske at eje denne Samling, snarest mueligt ville behage at lade deres ærede Navne antegne. Alesøe ved Odense i Julii 1802. Jens Smith, Sognepræst for Allesøe og Næsbyhoveds Broby Menigheder.
Jyske Efterretninger, 1802-11-12
Credie og Debitorer efter afgangne Seminarist ved det syenske Stolelærern Seminarium, Søren Gregtræsen, fød i Brøndom ved Aalborg; indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig ved Skiftesamlingen den 11 Dec. d. A. og 22 Januarii næste Aar, de første for at bevise deres Fordringer, og de sidste for at erlægge Betalingen. Brabetroneborg den 30 Octbr. Haremann, Forvalter. Her paa Gaarden er sidste 25 October ved Døden afgaaet en Tienestekarl navnlig Niels Thorsen, hvis ringe Efterladenskaber er taget under Skiftebehandling; i hvilken Henseende dennes Hustrue, som i mange Aar har været borte, og ei vides hvor er, samt Boets ubekiendte Arvinger og Creditorer, herved indkaldes at møde inden 12 Uger fra Dato hos Stifteforvalteren. Aastrup pr. Hiørring. M. Aagaard. den 29 Octbr. 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Paris, 29 Octobr. Hensigten af Førstekonfulens Reise til Rouan, under Ledsagelse af hans Gemalinde, skal, efter Moniteuren, blot være at besøge de vigtige Manufakturer ved Nederseinen. Paa hvert af Reiseroutens Skiftesteder staaer et Detaskement af Konsulaargarden i Beredskab til Eskorte.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Endnu d. 27de havde General Andreossy, Republikens Ambassadeur hos Hs. Storbrittaniske Majestet, sin Afskedsaudients hos Førstekonsulen. Hans Afreise til London maa altsaa være meget nær. Om hans Ankomst dertil vil standse de overordentlige Anstalter man giør i London, vil nu Tiden lære. Dagsmoniteuren indeholder en meget ordrig Artikel mod endeel af de engelske Journalister, som han kalder Partieskrivere, rasende Libelister, Antændere af Uroligheder, bebreidende dem, at de have ganske hengivet sig til Tvedragt, at ade de Linier, de trykke, ere Blodlinier, at de opfordre til Borgerkrig i Skiødet af den saa lykkeligt heroligede occideutalske Nation, at de opdigte Beværinger mod Frankrig, for at skaffe sig Allierte paa det faste Land, endskiønt dette veed ret godt, at en Kontinentalkrig vilde ingen anden Virkning have, end at bringe alle Handelens Rigdomme og alle Verdens Kolonier i en eneste Nations Hænder. Det faske Land er nu ogsaa dybt overbeviist om, hvor trykkende Alliants med England er. Dersom Kongen af Neapel og Churfyrsten af Bayern have togange seet deres Grændser og Hovedstæder i de Franskes Magt; dersom Kongen af Sardinien har ophørt at regiere i Savoyen og Piemont; dersom Huset Oranien har tabt sit Stadtholderskad; dersom Oligarkiet i Bern og Geteuren nua er forsvundet og Portugal har seet sine Grændser, skiult med Tropper, som truede med Erobring - have de da ikke Alliantsen med England at takke for alt dette? – Freden i Europa er fast grundet og sikkert vil intet Kabinet forstyrre den. Frankrig og Rusland have forenet sig om, at ville vedligeholde den. Det franske Folk veed iøvrigt ganske godt, at det opvækker en stor Masse af Misundelse mod sig; men det forbliver stedse i hin Stilling, som Athenienserne gav Minervar a Hielmen paa Hovedet og Landsen ved Siden. v. Aldrig ville man opnaae noget hos det franske Folk ved Trudsler. Frygt formaaer intet over de Tappres Hierter o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Den svenske Fregat Freya er ankommen til Touløn fra Tripolis og har medbragt fra Deyen der 2 arabiske Hopper, 3 Gazeller, 1 Falk og 2 Papegøier, hvoraf den ene snakker Tyrkisk og den anden Arabisk, som Foræringer for Førstekonsulen. Tillige bringer den Efterretning, at der under fransk Megling er bleven sluttet Fred mellem Sverig og Tripolis, saaledes, at Kongen af Sverig betaler inden 6 Maaneder 150,000 kontante haarde Piastre til Deyen af Tripolis og desuden aarlig 800 haarde Piastre, fra 1 Januar af: - hvorimod Denen sætter alle svenske Fanger i Frihed. Sverig betaler desuden sine Undersaatters Gield med 3600 Piastre. Endelig vil Deyen, for at bevidne Førstekonsulen sin Taknemlighed for hans Megling, straxen skienke Baron Armseldt sin Frihed, den eneste svenske Søeofficeer, som befinder sig i Fangenskab. Denne Fred er sluttet i Palais de France i Tripolind. 2 Okt. 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Genua, 25 Okt. Senatet har besluttet, at overlevere Eftervergeden Billederne af 2 store Mænd, som i Marmor skal opreises foran Nationalpalladset.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Det er nemlig Christopher Columbus, (en Genueser af Fødsel), som opdagede en ny Verden, og Napoleon Bonaparte, (en Korsikaner), som skabede en ny Verden af den gamle. Sveits, 27 Okt. Medens de franske Tropper ere i fuld Bevægelse med at rykke ind i dette Land. arbeider Overgeneral Ney med Fuldbyrdelsesraadet i Bern paa at gienbringe Tingen paa den sidste Konstitutions Fod. De franske Tropper rette deres Marsch. fornemmelig mod Zurich, hvor man viser sig meest haardnakken mod den hiemkomne helvetiske Regiering, og hvor det endog skal være kommen til blodige Optrin mellem Stad og Land. Ogsaa i de smaa Kantoner seer det meget krigersk ud. Fleer en 300 Kanoner ere blevne slæbte derhen fra hele Sveits. Man begynder at forskandse sig paa Biergene. - J midlertid meldes nu fra Basel, at Landforsamlingen i Schwytz endelig har taget den Beslutning, at skilles ad. Havde den gjort dette før, vare der maaskee ingen franske Tropper rykte ind i Landet. Men nu har man i det mindste 10,000 Mand af dem paa Halsen.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Wien, 30 October. Enkehertuginden af Parma har sendt en Koureer hertil med den Efterretning at Hertugdømmene Parma og Piacenza ere blevne tagne i Besiddelse af 2 italienske Halvbrigaden paa den franske Republiks Vegne. Man formodede her, at Storhertugen af Toskang havde for en Deel skullet faae sin Tilfredsstillelse i Parma.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
London, 29 Okt. Da det nye Parlaments Aabning nu er berammet til d. 16 Novembr. venter man af Kongens Tale og begge Husenes Debatter at faae nogen Underretning om Hensigten med de endnu vedvarende overordentlige Forholdsregler af Regieringen - og saa længe kan man da og sagtens bie. Kapitain Collins, der borede Briggen Adventure i Grund, for at bedrage Assurandeurerne, er nu tilligemed begge de medskyldige Rehdere dømte fra Livet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Jødernes den nye Overrabiner, Doktor Hart, har her sat den elegante Deel af Jødeskabet i stor Skræk. Han fordrer under Trudsel af Band, at de givte Jødinder, naar Bryllupsugen er forbi, kun maae lade sig see i Synagogerne med afskaaret Hovedhaard, og at Agerhøns og andre ville Fugle skulle fiernes fra de rige Jøders Kiøkken.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
General Andressy, som den 3die afreiste fra Paris er allerede ventendes til Dover idag. Adskillige af hans Folk skulle alt være ankommen der.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Amsterdam, 2den Novemb. Ved den i forrige Aar paalagte tvungne Formueskat havde man og verladt til Jndvaanerne her, at taxere sig selv, hvoraf Følgen var, at Bidragene langtfra ikke svarede til Forventningen. Man besluttede derfor en Undersøgelseskommission af 55 Jndvaanere, men kun 9 antoge Udnævnelsen og de øvrige 46 gav fore, at de ikke vilde befatte sig med den forhadte Bestilling, at rage op i deres Medborgeres Formuesomstændigheder. Men da Undersøgelsen nu alligevel maa skee, skulle de, som vegre sig for at være Formuetaxerere, tvinges, dertil ved betydelige Mulker.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
J London er for nylig kommen for Lyset et Karikatur, som viser en engelsk Flaade, hvorlunde den seile Rhinen opefter af Schweitz til.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Aarsagen, hvorfor nylig 17 Spillehuse bleve sperrede i Paris, var, siges der, fordi de ikke havde affunden sig med Politiet. Men der gives endnu 60 Spilhuse, som maanedlig betale til Politien 250,000 Franker.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Regensburg, 31 Okt. Rigsstaden Bremen. har gjort Forestilling mod de 50,000 Gylden, som den nu er paalagt aarlig at betale til Chur=Aschaffenburg i Skadeserstatning, og beviser, at dersom Stadens Jndbyggere skal besværes med større Paalæg end forhen, maae de nødvendige Kræfter til at drive især Søehandelen lide en stærk Aftagelse.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Indenlandske Efterretninger. Efter en Skrivelse fra Friocritsnagor i Ostindien) have de danske Mænd der paa Stedet, endog i den ubehagelige Situation at være engelske Krigsfanger, ikke glemt at vise den Hengivenhed og Kierlighed, de skylde Nationens utrættelige, virksomme og gode Kronprinds Frederich For at høitideligholde Høistsammes Fødselsdag, d. 28de Januarii, indbød de de fornemmeste af de der og i Egnen værende Engelske mænd, som vare betiendte at være Venner af de Danske, til Middags og Aftenstaffel i det derværende harmoniske Tarverne hvor et Setskab af Damer og Herrer, omtrent 100de, forsamlede sig, og hvor Salen var prydet med Hs. K. Høihed Kronprindsens Portrait, lige over for hvilket var en Medaillon, hvorpaa stod: Frederich, Danner-Kongens virksomme Medstyrer, til almeen Vel, er föd, den 28de Januar 1768. Hele Salen var behengt med smagfulde grønne Krandse, og over Kronprindsens Portrait hængte en Laurbærkrands. Den første Skaael var: Held den danste Konges kloge og gode Raadgiver Kronprinds Frederich, hvorunder gaves en Salut af 21 Kanonskud og raabtes Hurra saavel af de Danske, som af de indbundne engelske Officerer. Derefter afbrændtes et prægtigt Fyrværkerie, og siden var der et smagfuldt Bal og om Natten Soupee, og først mod Norgenstunden adskiltes dette Selskab af Danske og Engelske glade og froc.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Kiøbenhavns Underviisningsanstalter forøges nu med en theoretiske prattisk Handels Lærer Anstalt som skal oprettes.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Hr. Provst Plum i Slagelse vil udgive en Journal for Stolevæsenet, som egentlig er bestemt til Gavn for Skolelærerne.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Bryggerlauget i Khavn er tilladt, at maae indtil 1ste Maj tage 21 Mk. for deres 14 Mk. Øl og 10 Mk. for 8 Mk. Øllet. Naturen synes iaar ligesom med Flid at ville bøde paa det store Mennesketab, Kiøbenhavn leed istor thi de Fødtes Tal har der i dette Aar, imod Sædvane, næsten bestandigt oversteget de Dødes betydeligt. Saaledes var der i een af de senere Uger født 79. men ikkun døde 38 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
I Hovedstadens Adresseaviser bemærkes i disse Tider en stert Søgning af unge Fruentimmere og Enten fra Provindserne og Kondition hos Enkemænd eller eenlige Mandspersoner.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Et Fruentimmer lyser i samme Aviser efter en Matros i Nantins Trøie og Buxer, som nu er deserteret fra hende to Gange.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Aalborg, den 15 November. Uformoden er Vinteren her med klar Frost og Kulde kommen saa hastig paa Sommeren, at denne neppe har faaet Tid til at afklæde sig sin grønne Dragt, og virkeligt maa det være et sieldent Syn, at see Træer og Buste hist og her endnu staae med deres grønne Top medens Jorden er haardfrossen og Jsen saa stærk at den alt i nogle Dage har kunne benyttes for Støitiløberne.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Efter Beretning, skal selve Liimfjorden paa sine Steder have begyndt at lægge sig ganske til, saa at man formodede, Jsen snart ville kunde passeres. Paa Vestertanten skal der og være faldet en temmelig Deel Snee. Ved denne tidlige Vinters Komme beklages det især, at man ikke allesteds skal være bleven færdig med Vintersædens Nedlæggelse. Dog, da Veirligets Forandring er i vore Tider saa overraskende, kan den muligt endnu forestaae en lille ny Sommer i næste December og Januar, til Erstatning for Juni og November Maaneders Vinire.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Brød Taxt. Ansadt efter Hvedens og Rugens nu værende Priis i Overeensstemmelse med det Kongelige Rescript af 26de Januarii 1798. Hvedebrød godt og velbaget, saasom: Raspede Brød for 2 Stilling. 6 Lod 3 Qvt, Fransk Brød for Dito . . . . 1 Lod 2 Qvt, Hvede Simler for 1 Stilling . 3 Lod 3 Qvt. Runde Brød for Dito . . . . 4 Lod 2 Qvt, Hvede Tvebakker . . . . . . 3 Lod 1 Qvt.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Sigtet Rugbrød. Et 4 Skilling Suurbrød 22 Lod =Et 2 Skillings Dito . . . . 11 Lod 1. Et 1 Skillings Dito . . 5 Lod 2 Qvt. Kavringer eller Tvebakker for 1 Skill. 3 Lod 2 Qvt. Grovbrød vel Giennembaget. Et 15 Stillings Brød . 4 Pd. 15 Lod =Et 8 Skillings Dito 2 Pd. 12 Fod. Et 4 Skillings Dito . . 1 Pd. 6 Lod Et 2 Skillings Dito . . 19 Lod Grovbrød som Jndvaanerne selv udi deres Huse denne og opslaae, og Bagerne derefter bage, derfor betales udi Bagerløn af en Stieppe Meel 5 Skilling, og med re maae ikke tages. Da der efter Raspet og Fransk Brød ingen sædvanlig Efterspørgsel er, tilpligtes Va gerne allene at have disse Sorter Hvedebrød, naar de af nogen bestilles. Alt Brød som Bagerne udsælge, skal være godt og forsvarligt udbaget af reen Hvede og under Straf efter Anordningerne. Klager antages Rug. Og have de nøie at rette sig efter denne Taxt, gammelt, og naar Rug Brød er gammelt, maae et ikke paa Vægten, naar det sine Brød er 24 Timer ansees at samme veier 1/2 Lod ringere paa hver 12 Lod, dog maae Bagerne daglig være forsynet med frist baget Brød. Aalborg Raadstue den 1 November 1802. Hornsyld. Top Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1802-11-16
Avertissements. Min gode Mand Niels Hougaard Fich bortkaldte Gud til den evige Glæde i Søndags Aftes den 14 November sidst, dette for mig saa smertelige Dødsfald bekiendtgiøres herved, for fraværende Slægt og Venner. Mette Thorndall, sal. Fich.