Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
af 13de August skulle herefter Landbeboernes communale Anliggender bestyres af et Amtsraad i hvert Amt og af et Sogneforstanderskab i ethvert Sognedistrikt. I. Sogneforstanderskabet skal bestaae, af Sognepræsten, den eller de Lodseiere, der af Sognedistriktets Hartkorn eie idetmindste 32 Tønder, hvorved dog Skov- og Mølleskyld kun beregnes med det Halve, samt boe i Sognedistriktet, eller, hvis dette ikke er Tilfældet, dog ere villige til at indtræde i Forstanderskabet, samt 4 til 9 andre Mænd, der udvælges af de øvrige, i Medhold af det Følgende, dertil qvalificerede Beboere i Distriktet. For at kunne deeltage i Valget af Sogneforstandere og vælges i denne Egenskab, udkræves ifølge Anordn. § 3, at man skal være 25 Aar gammel og eie eller have i Arve= eller Livsfæste idetmindste 1 Tønde Hartk. Ager og Eng, eller 2 Tønder Skov= eller Mølleskyld i Distriktet m.m. Sogneforstanderne vælges paa 6 Aar og Valgene skulle foregaae i Aarets sidste Qvartal. Den Ældste af de Udvalgte sammenkalder Sogneforstanderskabet og foranstalter en Formand valgt; Formanden fratræder med Udløbet af hvert Aar. De Forretninger i Henseende til Fattig- og Skolevæsenet, som efter de nugjældende Anordninger paahvile Fattig- og Skolecommissionen, skulle herefter gaae over til Sogneforstanderskabet, hvoraf følger, at bemeldte Commissioner ville ophøre, saasnart Sogneforstanderskaberne ere traadte i Virksomhed. Derimod vil det fremdeles tilfalde Sognepræsten, imellem Sogneforstanderskabets Møder at varetage alt hvad Fattig= og Skolevæsenet vedkommer, saaledes som Reglementet af 5 Juli 1803 og Anordningen 29de Juli 1814 have bestemt. Og skjøndt en Anden, i Overeensstemmelse med § 1, kan som Formand have at lede Forretningerne i Forstanderskabets Møder, haver Sognepræsten dog at foredrage Fattig- og Skolevæsenets Sager i Møderne, samt i Fattig- og Skolevæsenets Protocoller at overføre hvad der i den almindelige Forhandlingsprotocol, bemeldte Sager betræffende, maatte være indført, ligesom det og kan vedtages, at Forhandlingerne desangaaende umiddelbart af ham indføres i Fattig- og Skoleprotocollerne, i hvilket Tilfælde der i den almindelige Forhandlingsprotocol blot derom gjøres en almindelig bemærkning. J det aarlige Overslag over Udgifterne, saavelsom i sammes Ligning, tager det hele Sogneforstanderskab Deel. Herved blive de hidtil gjældende Regler at iagttage, dog at Sogneforstanderskabet skal være beføiet til selv at tage endelig Beslutning angaaende Ligningen af Skolevæsenets, ligesaavel som af Fattigvæsenets Udgifter, uden at samme, saaledes som i Anordningen 29de Juli 1814 § 56 er fastsat, først behøver at indstilles til Amtsskoledirectionens Approbation. § 17 hjemler Sogneforstanderne med Hensyn til alle andre Sognedistrikternes Anliggender – al den Medvirkning, som Forholdenes Natur tilsteder. Saaledes skulle de i Forbindelse med Politimesteren drage Omsorg for, at Sognet er forsynet med de fornødne Viveie, føre Tilsyn med, at Veiarbeidet forsvarligen udføres, rigtig Omgang iagttages ved Sognekjørsel, deres Betænkning bør indhentes for Haandværksbevilling eller Bevilling til at holde Kro, drive Handel, anlægge Møller eller Brænderier meddeles Nogen osv. Det Tilsyn med Assurancevæsenet, som nu, ifølge Placaten 27de November 1839, er overdraget visse af Amtmanden udnævnte Mænd, bliver for Fremtiden at udøve af de respective Sogneforstanderskaber, dog at derved den i bemeldte Placats § 5 indeholdte Befaling til Brand directeuren om at tilstille forbemeldte Tilsynsmænd, de ved Placaten 15de April 1828 § 2 befalede Qvartalsberetninger, forandres derhen, at Branddirecteuren skal underrette Forstanderskabets Formand om enhver Brandtaxation som forefalder i Sognedistriktet, for at denne enten selv kan møde under Forretningen, eller foranledige, at en Anden af Forstanderskabet møder, eller og paa anden Maade skaffe sig Kundskab om sammes Udfald, hvorom Forstanderskabet i alle Tilfælde bliver at underrette, for at Samme derved kan gjøre sine bemærkninger, om dertil findes Anledning. Sogneforstanderskaberne bør ogsaa søge at forhindre Betleri og Løsgjængeri. II. Amtsraadet skal bestaae af Amtmanden som Formand, een af Amtets Provster som af Cancelliet dertil udnævnes, og 6 andre af Amtets Beboere udvalgte Medlemmer. Forsaavidt som der i Amtet findes Lehn, skulle disses Besiddere, dog ei flere end to, indtræde i Amtsraadet; dog er det, forat en saadan i denne Egenskab kan være Medlem af Amtsraadet, nødvendigt, at idetmindste 500 Tdr. Hartkorn Ager og Eng, hvorunder dog Skov og Mølleskyld efter det sædvanlige Forhold kan indbefattes, af hans Lehn er beliggende i Amtet. Paa Bornholm skulle, foruden Amtmanden og Provsten, ikkun fire Medlemmer have Sæde i Amtsraadet. J de enkelte Amter, hvori tvende ældre Amtsdistrikter, der i samme ere indlemmede, ere vedblevne at beholde deres afsondrede Udgiftsvæsen og saaledes hvert har sit særegne Repartitionssond, skal der, saalænge denne Afsondring finder Sted, ogsaa være 2 Amtsraad, der hvert for sig skal bestaae af det i § 24 bestemte Antal Medlemmer, § 32 nævner de Forretninger, der ville tilfalde Amtsraadet. Annordningen skal træde i Kraft med Begyndelsen af 184 Jndsendt.