JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Onsdagen den 23de Septbr. førstkommende, bliver udi Kirke Hyllinge Præstegaard, paa Roeskilde Amt, Wolborg, Herred, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Meubler og Effecter og deriblandt meget godt Linnet, saa og gode Sengeklæder, item Gaards Redskaber, en Chaise, Reise og andre Vogne, Kreaturer af Heste, Køer og Faar m. v., tilhørende afg. Sognepræst sal. Hr. Poulmanns Stervboe. De trykte Catalogus er at bekomme saavel i Stervboegaarden, som paa Nyegaards Skriverstue. firectionen for det Kongel. octroyetede Danske Asiatiske Com I pagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 30te Septbr. ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel Ostindiske Vare, efter den forhen af Compagniet udstædte Speciel-Cargas Formeldning; Varene kan 8te Dage forinden Auctionen af Liebhaberne tages i Öyesyn i Compagniets Pakhuse. hentekammeret giør herved bekiendt: at af de paa det Kongel. J Norske Blaaciarveværk tilvirkede Farver, eller saa kaldede Olieblaat, bliver Onsdagen den 30te September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden, af efterfølgende Mærker bortsolgt, nemlig: HHHFC. 6 Foustager, circa 23 Centner. FFFRC. . 2 . . FFFC. . . . . . FFEC. Oc. . . 248 . . FFFE . . . . . . FF. . . 37. OH Blaae Sand 2 . . Efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, og tilligemed de trykte Fortegnelser over foranførte Farver, samt Prøver deraf, forinden Auctionen kan faaes hos Hof= og Stads=Rets Procurator Bradt, boende i Store, Kongensgade No. 218.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Tirsdagen den 6te October, Kl. 10, bliver i Huset No. 89. ved Nyehörs ved Auction bortsolgt et Partie Grönlandsk Tran, hvoraf Partiet og Sortementerne nærmere skal blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Fredagen den 9de October, om Formiddagen Kl. 10, bliverved offentlig Auction bortsolgt endeel Kobber, som efter Jldebranden fandtes i St. Nicolai Kirke og paa sammes Tag, saavelsom Malm af de nedfaldne Klokker der er rendset og samlet imod Betaling til Landvæsens Commissair og Procurator Torst boende paa Hjørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaden Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
(5726) Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 15de Julii sidstl. og ved Hof= og Stads=Retten den 27de f. M., ere Creditorerne udi afg. Anne Elconort Petersdatters og forhen afdøde Mand Skoemagermester Peter Kalbergs fælleds Stervboe, indkaldet at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commssion, inden 12 Uger efter Proclamas lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre; ligeledes ere de Afdødes Børn og Arvinger indkaldede, at møde inden den i Loven bestemte Tid, for deres Tarv at paasee og deres Arverettighed at legitimere, hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. En overmaade god Avlsgaard paa 11 Tdr. Hartkorn, beliggende i den skiønneste Egn i Siælland, en Miil fra 2 Kiøbstæder, er med Besætning og dette Aars Grøde tilkiøbs paa de billigste Vilkaar, som kan erfares hos Postmesteren i Ringsted, Hr. Hendriksen og hos Cancellist von Ditten paa Østergade No. 42 i Kiøbenhavn. Meget reen og stor Sæderug, som er avlet i let og ugiødske, Jord, kan faaes paa Ydernæs Gaard ved Nestved, naar den betimelig forlanges og afhentes derfra. Ligeledes kan der faaes Langhalm, Havre, Byg, Rug og Vikker i Straaet kan faaes til Kiøbs; 1) Strøe Præstegaard norden for Slangerup. Grunden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet No. 7 lige for Holmens Kirke) indeholdende 164 sov Ottendedeel 12 Alen, er med derpaa værende Fundamenter og Ruderaas de grændte Bygninger, at faae kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende i No. 150 i Bredgaden. dens Schoustrup, som for Jldebranden boede paa Vestergade J No. 18, boer nu paa Amagertorv Nr. 3 hvor General=Lotto Contoiretter, kan i den nye Botik faaes alle Slags raffinerede Sukkere til de nu værende Sukkerhuuspriser, paa 25 P. a hver Sort gives 3 pro Cento Rabat, desuden kan faaes Kaffe, St. Croix Rom med flere Sorter Vahre til billige Priser. 2500 a 2600 Rdlr. Umyndiges Penge kan til 11te December Termin indeværende Aar, bekommes hos mig undertegnede til Laans mod 1ste Prioritet i Gaard, med ganghar Rente, paa de Vilkaar som Anordningen om saadanne Penges Udsættelse byde; 15de September førstkommende, kan Nettosummen bestemmes. Staurebye Præstegaard, den 26de August 1795. Aug. Christ. Faber, Sognepræst for Joenshoveds Menighed ved Præstøe, og Provst i Baarschereed.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Udi Holbechs Kiøbstæds Ober Formynderie er indestaaende en Myndlings Arvepart 86 Rdlr. 4 Mk., som paa Forlangende, enten forinden eller næstkommende 11te December Termin, kan bekommes til Laans imod anordnet Sikkerhed. de Herrer Jnteressentere udi det Kongelige Kiøbenhavnske I Classe=Lotterie, som ey endnu have fornyet deres Lodsedler til 5te Classe, ombedes herved desangaaende at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, inden 8te Dage for Trækningen, som foretages den 5te Octobr. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Da jeg undertegnede Viinhandler i Nestved har hævet min hidtil førende Viinhandel, ved at over rage samme til en anden, og jeg altsaa ønser mine Mellemregninger med enhver især fuldkommen afgjordt; saa anmodes herved alle og endver som har nogen Fordring til mig i navnlige Maader, det bidrørt hvorfra det vil, dermed at fremkomme inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses Dato, enten til mig stiv her i Nestved aller i min Fraværelse til Hr. Procurator Lund her i Byen, da jeg til benævnte Tid skal gjøre fuldkommen Afregning med enhver især dog undtages mine priotitterede Creditorer fra denne Jndkaldt, se, med holm jeg forhen er foren d. Tillige anmodes herved alle og enhver, ikke at betros nogen (det være hvem det vil) noget paa mit Navn, da jeg intet betaler, uden det, hvorfore min egenhændige Underskrift forevises. Nestved, den 31te August 1795. Joh. Chr. Mouritzen.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Da jeg undertegnede, en Søn af Collecteur og privilegerede herbergeer Jørgest Sorterup i 3de Hjorter paa Vestergaden i Kiøbenhavn forhen boende, har nedsat mig i Hr. Viinhandler Mauritzens Gaard i Nestved, for der at søge mit Levebrød, udbeder jeg mig paa det ærbødigste recommanderet; og da jeg er forsynet med et skikkelig Oplag af adskillige Slags gode Viine, kan enhver bekomme saavel i store som smaae Partier for gangbar Priis, ligeledes oprigtig fransk stærk Viinedike til Soltning a. Jeg anbefaler mig fremdeles hos de Herrer Reisende, da jeg at yderste Kræfter skal beslitte mig paa at logere og beværte dem til Fornøielse. Nestved, den 30te August 1795. Christian Sorterup.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
At der i Stervboet efter Kammerherre Greve Schack bliver efter sidst skeete Vidtægt foretaget Skiftesamling den 24de d. M., om Formiddagen Kl. 10, paa Postgaarden i Ringsted, det bliver herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Slagelse, den 8de Septbr. 1795. W. M. Scheel, Kammerherre og Amtmand.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Hermed bekiendtgiøres, at førstkommende 25de September er en Skiftesamling berammet efter afgangne Sognepræst til Wemmetøy og Hemmershøy, Andreas Sever Balle, Kl. 2. Eftermiddag, i Provst og Sognepræst til St. Michels Kirke hans Residents, hvor alle Vedkommende vilde møde, da Skiftet om muelig bliver sluttet. Slagelse, den 3die September D. Tob. Forrige Tolder, afg. Mathias Bøgvads StervboeGaard her i Byen, bliver ved 3 Auctioner, den 18de og 25de d. M., samt 9de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 1, opraadt Stervboegaarden og ved sidste Auction bortsolgt, efter de Conditioner som nærmere vil blive bekiendtgjorte paa Auctionsstedet. Bemeldte 18de September foretages tillige sammesteds Auctionen over den Afdødes Møbler og Effetter. Dette bekiendtgiøres herved til de Lysthavendes Efterretning. Corsøer, den 1ste September 1795. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmand Lars Bertelsen i Bromme, og efter afdøde Jndsidderske Lars Hansens Enke, Lisbeth Olsdatter i Saltofte, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Skiftesamlinger paa Tersløsegaard den 19de October 1795, om Formiddagen Kl. 10, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; og tiener det Creditorerne og alle Vedkommende til Efterretning, at Skifterne i bemeldte Stervboer agtes sluttede i disse berammede Skiftesamlinger. Tersløse, den 17de Julii 1795. Gundersen. Borger og Vertshuusmand Povel Pedersens Hustrue Si 1 Andersdatter her i Byen, er for kort Tid siden ved Døden afgaaet, da hendes Stervboe er taget under Skiftebehandling. Ved den i Boet passerede Registerings Forretning anmeldte Entemanden, at bemeldte hans afdøde Hustrue tilforn her været Ægteskab med forhen afdøde Borger og Vertshuusmand West Michelsen her sammesteds, og at hun i dette sit først Ægteskab havde alle ten Datter navnlig Marie Elisabeth, der har været nift med forrige men nu afdøde Eskadrons Sadelmager Stald, knecht her ividem, men at han ikke var vidende hvor denne hans Stendatters Opholdsted for Tiden var, eller om hun endnu var i Uve eller ikke, i den Anledning bekiendtgiøres herved bemeldte Sidse Andersatters Dødsfald, hvorved formeente Staldtnechts Enke, som Arving (om hun endnu er i Live, indkaldes at lagttage sin Arve Ret efter sin afdøde Moder; og tillige bliver bemelte Stervboes Creditorer, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for dette Sters civile Skifteret. Roeskilde Raadstue, den 27de August 1795.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Creditorerne i Stervboet efter her i Byen afdøde EnkeFrue Majorinde Linstow, bliver i Conformite med Placaten af 26de October 1792 herved med 12 Ugers Varsel indkaldese at anmeldte og legitimere for den civile Skifte Ret her sammesteds, hvad Fordring eller Krav de maatte have i dette ellers ringe Boe. Roeskilde Raadstue, den 27de August 1795. Det bekiendtgiøres herved, at de Hans Majestæt Kongen tilhørende Liskesøer og Damme paa Frederichsborg Amt, bliver paa bemelte Amts Tinghuus opbuden til offentlig Auction Onsdagen den 7de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, deels til Bortsælgelse til Eiendom og deels til Bortforpagtning nogle paa 6 og nogle paa 12 Aar, alt paa de Conditioner, som ved Auctionen bliver fremlagt og eller forinden ere at faae til Eftersyn paa Friderichsborg Amts=Contoir 14ten Dage før Auctionen. Frederichsborg, den 3die September 1795. Levetzow.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Ved Proclama, læst inden Helsingøers Byetingsret den 15de Junii d. A., og ved Siellands Landstingsret den paafølgende 19de August, er afg. Bødkermester Jens Olsens Credito, rer og Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldede, at meld sig hos Magistraten, som Skifteforvaltere i bemelte Helsingøer, de første med deres paa Boet havende Krav behørig legitimerede og sidste for at bevise deres Arverettighed, da enhver skal nyde Ret efter Loven, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-09-14
Ved Proclama, læst inden Helsingøers Byetingsret den 20de Juli d. A., og ved Siellands Landstingsret den paafølgende 19de August, er afg. Johan Samuel Køhlers Enkes Anna Maria Køhlers Creditorer med 12 Ugers Varsel indkaldede, at melde sig hos Magistraten, som Skifteforvaltere i bemelte Helsingøer, med deres paa hende havende Krav behørig legititimmerede, da enhver efter sin Fordrings Natur skal nyde Ret efter Loven; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. F. C. Underhaanden er at faae til Kiøbs en ved Helsingøer beliggende Veirmølle, Møllendahls eller den forkierte Mølle kaldet, med tilhørende Huus og endeel dertil henhørende Eiendoms Jorder, som ligger rundt om samme; ved Huset er en vel anlagt Hauge og et med Stakit indhegnet Gaardsrum. Om Kiøbet kan accorderes enten med Eieren selv Frantz Christensen. eller og med Fuldmægtig Langhoff i bemeldte Helsingøer. H. T. Underhaanden er at faae til Kiøbs en ved Hilsingøer, beliggende Veirmølle med tilhørende Huus, saavel Møllen som Huset er i meget god Stand; om Kiøbet kan accorderes med Eieren Hans Thomsen eller og med Fuldmægtig Langhoff i bemeldte Helsingøer. Nræste Kraver toes og opsættes af Præste Enken Mad. Bier rings i Hillerød.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Strakkurg, den 2den September. Paa nogle Dage ere de Tropper, som campere i vor Egn, i fuld Bevægelse. J Gaar marchere 6000 Mand igiennen vor Stad opad Rhinen. Man formoder, at General Pichegru ogsaa, da Høsten nu er forbi, vil forsøge at gaae over Rhinen, for derved at befordre Freden med Riget.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
London, den 4de September. Sidste Onsdag fik vor Regiering Depicher fra Quiberon hay, at Communicationen med Chouanerne er endnu aaben. Et republikansk Detachement af 10000 Mand skal marchere mod Charrettes Armee. - J Mandags kom Depecher fra Lord Macartney Man har vel hidtil holdt ham for en overordentlig Gesandt fra det brittiske Hof til Ludvig 18de; men endnu har Kongen ikke offenlig erklæret sig desangaaende, og meget vil først komme an paa Udfaldet af den anden Expedition mod de franske Kyster. Om denne have vi endnu ikke faaet nogen Efterretning, endskiønt Admiral Hervey har havt en gunstig Vind til sin Afreise. - Borttagelsen af den hollandske Fregat Alliance paa 36 Kanoner, som i den sidste Hoftidende officiel er bleven forkyndet, og hvilken Fregat allerede er ankommen til Scheernes, har aabnet Krigen mellem Storbrittanien og Holland. Mange misbillige vel, at Engeland herved er bleven den angribende Part; men Of og Defensiv=Tractaten, som Holland sluttede med Republiken Frankrige, og dens Flaades Udrustning var allerede et tilstrækkeligt Signal til Krig. Nogle af vore Krydsere have og nyelig opbragt til Plymouth 2de rigtladte hollandske Coffardieskibe. - Den russiske Flaade ventes tilbage til Deal. Den bliver fra Chatham forsynet med de behørige Nødvendigheder. - Man giør nu den Anmærkning, at, da der i Freden mellem Spanien og Frankrige er bleven stipuleret, at den spanske Andeel af St. Domingo skal inden 1 Maaned blive overleveret til de Franske, naar Ratificationen paa Freden var bleven bekiendtgjort paa Øen, eller saasnart en fransk Magt ankom, som kunde tage den i Besiddelse, kunde vi ikke ime, saalænge den er i Spaniens Besiddelse, uden at indvikle os i Krig med dette Rige.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Nürnberg, den 4de September. (J den Frankfurter Stats=Ristretto læses følgende: Adskillige Omstændigheder skulle have foranlediget en gandske Forandring i Henseende til Freden. Man siger, at det berlinske Hof nu snart skal give tilkiende, at det ikke er i Stand til at overtale den franske Republik til Jstandbringelsen af Status qvo og Afstaaelsen af Landene paa hiin Side Rhinen, og maae altsaa overlade til Keiseren og Riget at forskaffe sig bedre Betingelser. Saa meget veed man allerede, at Frankrige efter visse Erklæringer tænker at fastsætte sine Grændser indtil Maas, og næsten gandske at afrive den burgundiske Rigskreds. Da nu det tydske Rige saa meget staaer paa sin Jntegritet, saa er man begierlig efter at faae vide, hvad Vinding de videre Underhandlinger ville tage.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Paris, den 4de September. Den 28de August er i Basel Freden med Landgreven af Hessen-Cassel bleven bragt i Stand. Den hessiske Minister, Baron Waytz von Eschen har sluttet den med Hr. Barthelemy. Hans Fuldmagt dertil er dateret Cassel den 12te Maji. og Landgreven erklærer der: at han har taget Freden mellem Preussen og Frankrige til Mynster, og at Baronen under den preussiske Statsminister von Hardenbergs Megling, skulde underhandle om denne Fred. Den 1ste hujus oplæste Boissyd'Anglas den i Conventen, og følgende er dens væsentlige Jndhold: ".) Der skal herske Fred og Venskab mellem den franske Republik og Landgreven af Hissen Cassel. 2) J Følge samme skulle alle Fiendtligheder mellem begge contraherende Parter ophøre fra Ratificationsdagen af. Jngen skal levere mod den anden Penge, Levnetsmidler, Contingenter et. kort ingen Succurs. 3) Saalænge Frankrige er i Krig med Engeland, kan Landgreven ikke forlænge eller fornye sine Subsidietractater med den engelske Regiering. Denne Disposition tager allerede fra denne Tractats Dato af sin Begyndelse. 4) Den franske Republik beholder endnu Besiddelse Fæstningen Rheinsels, St. Gaar og de øvrige Pladser paa den venstre Rhinstrandbredde; og al videre Arrangemt i denne Sag bliver udsat indtil Fredslutningen med det tydske Rige. 5) De gamle Handelsforstaaelser blive satte paa den samme Fod, som de vare for Krigen. 6) Begge Nationers Jndividuer skulle giensidig tilbageerholde deres ved Krigserklæringen sequestrerte Godser. 7) Alle Fanger, uden forskiel paa Graden, skulle blive givne tilbage inden 2 Maaneder; de Hesser dog undtagne, som staaer engelsk Sold og befinde sig i fransk Fangenskab. 8) Land greven skal, i Henseende til Troppernes March giennem hans Stater, nøie rette sig efter Dispositionerne, som ere blevne fastsatte i den af Frankrige til Basel sluttede Convention af 17de Maji, med Kongen af Preussen. 9) Nærværende Tractat har først sin Kraft, naar den af begge contraherende Parter er bleven ratificeret, hvilket i det seeneste skal skeer inden en Maaned. Basel, den 28de August 1795. Barthelem. Baron Waytzr. Eschen. Overmorgen trædet her og i hele Frankrige Primai forsamlingerne tilsammen for at antage den nye Constitution. -
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Conventen har decretert, at General-Commandoen over Alpearmeen skal betroes General Killermann, og den over den Jtalienske General Scherer. Begge agere fælles efter lige Jnstructioner, og aftale Operationerne med hinanden. General Canclaux, hidtil Commandeur over den vestlige Armee, gaaer som Commandeur en Chef til de sydlige Departementer, General Hoche, der hidtil commanderte Kystarmeen ved Brest, faaer derimod Commandoen over den vestlige Armee, og General Moncey hidtil Commandeur over Vestpyrenæerarmeen, faaer Commandoen over Kystarmeen ved Brest. Alting synes at tilkiendegive, at Regieringen vil, ved Underhandlingerne med det tydske Rige, bestemme, som en Hovedbetingelse, Rhinen som Grændse. - Conventedeputeret. Roberjor, som er kommet tilbage fra sin Mission i de at Nord=Sambre= og Maasarmeen erobrede Lande, har ladet sin Rapport af rykke i Moniteuren. Følgende er Resultatet af samme: "Jeg har vist, siger han, at Rhinens Grændser skal tiene til at befæste Republiken, til at sikkergiøre Roligheden, og til at svække Østerriges Magt; at man i dette Arrangement skulle finde en passende Gotgiørelser for vore Opoftinger; at vor Handel skal blive formeret, vor Jndustrie forstørret, vor Balance fordeelagtig for os, og vi derved skulde faae Bierg værker og Fabriker, som vi nu ikke have; videre, at disse Grændser skulde sætte os i Stand til at borttage fra Engeladerne mange Handelsgrene, og bringe deres Klæd fabriker til at forfalde; at Jndbyggerne er for denne Forening, som den franske Nation selv ønsker, og jeg troer altsaa at have beviist, at Rhinstrømmen i alle Henseender maae tages til Grændse for Frankrige.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Basel, den 5te September. Foruden de Breve, som ere blevne vexlede mellem den preussiske Statsminister Baron von Hardenberg og den franske Gesandt Hr. Barthelem, angaaende de tydske Fredsanliggender, har benævnte preussiske Statsminister ogsaa til skrevet Folkerepræsentanterne Rviand og Merlin af Thionville og faaet følgende Svar: "Min Herre, Vi have den 5te August erholdt Deres Brev af 21de Julii, ligesom De, ønske ogsaa vi, at Fredens Olietræe bestandig blev stærkere, og at dens velgiørende Grene udstrakte sig under den stærke Eegs Skygge, paa hvilken vi gierne ønskede at ophænge vore Trophæer; men vi befinde os blot ved Armeerne for at føre de tapre Tropper til Kamp. Vi have ikke Ret til at tale i diplomatiske Anliggender. Regieringen allene kan standse vort Løb; det vil blive hurtigt; thi det er længe forhen bleven overlagt. Det giør os ondt, at vi ikke kunne opfylde deres Ønsker. Mere end nogensinde underkastede Lovene, som vort Fædreneland paalægger os, skulle vi kiæmpe for samme, indtil det Øieblik, da det skal sige til of: Holder inde, vi have givet Riget Fred. - Hilsen og Broderskab med alle Republikens Venner." Undert. Merlin af Thionville og Rivand.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Man forsikrer, at Freden mellem Frankrige og Sardinien med det første skal blive undertegnet. Man troer ogsaa, at endnu nogle tydske Rigsfyrster skulle med det første slutte Fred med benævnte Republik.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Uerdingen, den 6te September.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
J denne Nat oplevede vi og Indbyggerne her i Egnen saade Forskrækkelses Timer. J Gaar Midnat Kl. 11 3/4 forkynte en frygtelig Kanontorden fra alle Batterier i Uerdingen os, at Republikanerne nu virkelig satte det Vorestykke i Værk, at angribe deres Tiender paa hin Side Rhinen. De havde allerede længe forbereder sig dertil, og Jnfanteriet var bestandig bleven øvet i at roe, ligesom Rytteriet i at springe i de med Sand og Møg noget fyldte Færger, og ud af samme paa Land Det var dem derfor ogsaa mueligt allene og uden Hielp af andre Skibsfolk at foretage en Overgang i store flade Kulfærger. Den forskrækkelige Kanonade vedvarede til i Morges Kl. 3. hvorpaa de keiserl. Batterier tiede stille. - Nu erfare vi, at de Franske ere paa 3 Steder tillige gaaet over, nemlig den venstre Fløi neden for Uerdingen, Centrummet ved denne Stad, og den høire Fløi i Hamm, lige over for Düsseldorf. Dette Foretagende skal vare bleven udført uden synderlig Modstand fra Østerrigernes Side. Man venter et lige lykkeligt Udfald i de øvre Egne af Rhinen; thi efter en fransk Generals Forsikring, som har været her, har Overgangen et og samme Øieblik skullet skee paa 4 forskiællige Steder, nemlig foruden ved Uerdingen, endnu ved Wiist ovenfor Cøsin, ved Neuwied og ved Coblenz. - J dette Øiblik melder man, at de Franske allerede i Morges Kl. 6 have bestormet de østerrigske Batterier ved Huckum, og at Huekum selv er besat af dem.
Berlingske Tidende, 1795-09-18
Duisburg, den 8de September. Dusseldorf og Keyserswerth ere siden den 6te om Middagen besatte af de Franske, efterat de Keiserlige allerede om Morgenen vare marcherte ud. Pfatzerne have erholdet gode Betingelser, en frie Afmarch med klingende Spil og alle militaire Ærestegn. Cavalleriet marcherte ud med Støvler og Sporer, men maatte lade sine Heste blive tilbage. Kur faa Skud ere faldne paa Düsseldorf, og de Franske have ogsaa ved deres Jndmarch holdt god Disciplin. Pfatzerne, som vare i Dusseldorf ere nu i Mühlheim ved Floden Ruhr. Østerrigerne forskandsede sig i Biergene, og Regimentet Wartensleben er allerede ankommen i Eberfeld med en stor Transport Bagage. Efter andre Beretninger søger den østerrigske Armee at sætte sig fast bag Wipper og Sieg. Den overgangne franske Armee var allerede i Aften voxet til nogle og 70000 Mand.