JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Ved Jomfrue Barbara Dorothea Harhorns Grav af en sørgende Veninde. Forfærdet blev min Siel, af Sorger jaget mat Da ved uventet Bud jeg pludselig blev strækket. At Livets Lys var slukt, Din Ungdoms Blomst var brækket, Og Dødens kolde Haand Dig havde greben fat. Knap havde jeg med frøe Deeltagelse hørt an, At Du var reddet af en øiensynlig Fare, For dennes Følger Dig fordærvelige vare. Ak; man paa Livet ei en Time regne kan. Kuns kort den Glæde var, som mig Dit Venskab gav, Men varigt i mit Bryst der staaer Dit Venskabs Minde, Skue ned som Engel paa - lyksalige Veninde! De Blomster, som jeg strøer med Taarer paa Din Grav. J. F. H. Politieanmeldelse: Til Hr. 6 T., i Anledning af hans Spørgsmaale, Hvortil slige Spørgsmaale Hr. S. T.) de ere ligesaa overflødige, som at spørge, om De er berettiget til at sælge for Ex et Pund Kaffebønner 2 eller 4 s. ringere end Deres Naboe og hvad Aarsagen igien kan være dertil, om De nemlig er meere nøisom har gjort bedre Jndkiøb, eller vel endog har faaet dem for slet inter. Jo vist kan De anlægge Handel fra Nibe paa Barbariet om De vil Men jeg beder Dem, overvei den Sag ret først, om Dei hvor klog De end troer at være, virkelig er klog nor for slig en Handels=Speculation. Hvad om De betroede Deres Kundskaber og Deres Plan til de enkelte rige Mænd i Nibe, som De synes at ville opmuntre? Det var nyt baade saa honet og saa gavnlig, om De har noget Godt i Sinde med Nibe, som offentlig i en Avis at vise slau Vittighed dermed. Direkte udenlands Handel fra Nibe ville kun føres med Besværlighed, saalænge selve Told, ordningerne lægge Baand paa slig en Handel fra alle Kiøbstæderne ved Liimfjorden, Aalborg undtagen. N.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Avertillements. Efter nogen Tids vedholdende Svaghed har det behaget Gud sidstafvigte Fredag den 7 November ved Døden til sig at bortkalde min i Livet elskede Mand, Geheimeraad Christian Carl von Gabell, i hans Alders 77 Aar, hvilket for mig og hans efterlevende Datter sørgelige Dødsfald herved af os begge for fraværende Paarørende og Venner bekiendtgiøres. Aalborg den 10 November 1800. C. M. E. Dytschou, F. J. Charlotte Gabell. Enke af Gabell.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Af disse Blade No. 31, 58, 65, 70 behager at læses indbundne Bøger til Kiøbs hos mig, her flere: Bastholms Viisdoms- og Lyksaligheds=Lære i engelsk N. B., Mr. 4 s. De Vandvittiges Blographie i d. B., 2 Rd. 4 s. Moer. skabslæsning for Fruentimmer, Postpp. i 3 d. B, 15 Mk. Naturlære for Fruentimmer, Fortale af Bugge med en Jordglobi Tavle i Pap 2 Mk. Merkværdige Mænds Levnetsbeskrivelser, en nyttig Moerskabsbog for Menigmand af Sal mann, i Pap 7 Mk. 4 s. Mungo Pariks Reise i det indre Africa, ved Stud. Boeck, i Pap 76 s. Ambrosio eller Munken, med Motto: Dremme, maniske Ridsler, Mrakler, Endorsk Hexe, Spøgelser, Forvarsels Tegn, Mørkets forfærdende Børn, i Pap 52 s. Veiledning til paa en fornuftig Maade at opdrage smaae Børn m. m., hefter 24 sk. Heerens Haandbog i de gl. Staters Historie, i Pap 7 Mk. 4 s. Aristomenes og Gorgus, eller Hævn og Menneskelighed af Lasontaine, i Pap 84 s. Doct. Mezas nye Jordemøderbog, heftet 22 s. Aneldoter og berømte Hunde, 6 Pap 54 s. Svendsens Sundheds Kogebog, i Pap 52 s.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Sidste Udgave af Buonapartes Levnersbeskrivelse, i Paa 36 s. Nye og fuldstændig Anviisning til at skiære for ved et Spisebord, i Par 28 s. Punktere Bog, for Ex., kan faaes at vide og man skal være lykkelig i Giftemaal, m. sle ongef. saadanne Spørgsmaale, 10 sk. Anviisning til at røge Kiød og Flesk, tillave Smør, Ost, brygge Øll og bage Brød, hefter 18 s. Tilligemed over 200 forskjellige flere indbundne og heftede Skrifter bekommes i Aalborg paa Vestergade hos Borup, Boghandler.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Skiftet efter af angne Madame Olesen, som i nogen Tid har hvilet under Udsættelse, i Anledning af en Gieldssag der nu af Landstingsretten er paakiendt og derefter afgjort, foretages paa Raadstuen i Hiøring den 27 November næstkommende Kl. 10 Formiddag, og bliver, formodentlig, da til endelig Paakiendelse og Slutning optaget. Hiøring, den 5 November 1800. M. Brandt. Slintetøier afgangne Friderich Kreger, som dede i Reist gaard i Dagende Sogn, bliver sluttet paa Raadstuen her i en ril en Nøglemmer næstkommende Kl. 11 Formiddag. Fiering kan 5 Rd. 18 S. M. Brandt. Statet efter afgangne Jørgen Christensen og Hustrue Karen Pedersdatter af Vester Widstrup i Maarup Sogn som i nogen Tid har henstaaet under Opsættelse, deels i mandning af en paa allet Skiftet endeelse som imidlertid er confirmeret i Over eften, og deels i Anledning af anden Tvin imellem Arvingerne, der nu skal kunde ansees som afgiort ved Forlig, foretages paa Raadstuen i Hiøring den 2. November næstkommende Kl. 10 Formiddag; hvilket hermed bekiendtgiøres, paa det enhver, som endnu maatte have noget at erindre under denne Skiftebehandling, kunde fremføre det fornødne samme Tid og Sted, for at forbygge ridere Ophold. Hiøring den 5 November 1800. R. Brandt. I haab at de endnu vedvarende hindringer, som nogen Tid har forvoldet, at Skiftet efter afgangne Byefoged Stychmann ikke har kundet optages til Slutning, nu snart rydder af Veyen, blive dette Skifte foretaget paa Raadstuen, her i Byen den 29 Rovember næstkommende Kl. 10 Formiddag, og formodentlig da til Endskab befordret. Hiøring den; November 1800. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Auction, Torsdagen den 13 November førstkommende volder udi gl. Stagen, eller Høyen, foretaget offentlig Auction over den ilandbiergede Taqvelagte og Skibsvraget af Briggen the Jndustry kaldet, ført af Capitain Joseph Borwell, hiemmehørende i Liverpool, kommen fra tull, destineret til Narva i Østersøen, som Natten til den 13 October sidst havde den Mahleur at indstrande væsten bemeldte gl Skagen. Tagelagen er bestaaende af gode Ankere, Ankertouge, Seil, samt staaende og løbende Redskab. Skagen den 3 November 1800. Otto Christian Ferslew, Strandings-Commissionair. En sort 5 Aars Hoppe er for 3 Uger siden bortkommen fra sin Eier Clemmen Muurmesters Enke, boendes i Giøttrup i Vester Hanher er under Thisted Amt. Hvem om denne Høybe kan give Oplysning, ville behagelig melde saadant til Eieren, da en passende Douceur for Uleiligheden skal blive betalt.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
En brun stiernet Hest, som sidste Hobroe Market blev solgt til een Hestekiøber (hver Ravn ikke vides) er Natten mellem den 4 og 5 October kommen til sin forrige Eier Al dam Sørrensen, Udflytter af Waarst i Gunderup Sogn, Grevskabet Lindenborgs Gods, hvor den imod dette Avertissements Bekostning kan erholdes, saalænge Hesten er nyder sveder, men i saa Fald da for billig Betaling, eller uv slige Nænds Skien. Endnu erindres til ydermere Oplysning for Vedkommende, at paa venstre Læn er kliget et N. Gaarden Nalschou, en Parcel af Linderumgaard, at Hareisen Hovedgads Tørt Aget og Fag 3 Tønder 1 Skp. 1 1/2 Alb., og Skovskyld 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., som efter Kongelig allernaadigst Bevilling er satte og tiendefrie, agter Eieren ved en eenede Auction, som holdes derpaa Gaarden Tirsdagen den 18 November førstkommende Kl. os middag, uden flere Auctioners Holdelse at bortsælge, saafremt antagelse Bud skeer. Gaarden Ulager behaglig i en Skan, mellen Hiøring, Sæbye og Fladstrand, gendelig og smuk de sidste 2 a 3 Aar bebygget. Borgegaares Huset grundmuret og Steentag, hvori er 7 Værelsee, indrettet til Beboelse for en Familie af Olstintiøn. Ladegaarden bestaar af 3 Aldie, alle opført af nye Materialier, Muur og Ege Bindingsværk. Eiendommene dertil er fortrinlig gode. Agermarken bestaaer af feed Muld, og Engene som ligger vær ved Gaarden, er fede Mærsk Enge, hvorpaa avles 100 Læs Høe og derover aarlig, hvis Afgrøde kan beqvem og uden Besværlighed bierges. Foruden den Jord som allerede er og har været i Brug til Kornsæd, er der endeel ubrudt Land, som er af god Jordart, og ligger beqvem til at dyrkes; hvilke Jorder efter saa mange Aars hafte Hvile, da Jordatten er god Kornland, kan blive fordeelagtig at optage under Ploug. Gode Skudtørv haves paa Gaardens Eiendomme, ligesom og Margel. Gaarden er anlagt midt i sin Mark og følgelig en beqvem at drive. Det kan forres og græsses 50 Kiør eller Stude, 10 Heste og 50 Faar, og Græsningen er god til at holde Meierie der ved Gaarden. Feskerie haves i en omkring Gaardens Eiendomme løbende Aar, hvor paa er sat en Aalegaard, som er meget inportant, da dert kan siskes uvile Tander Gaard Aal. Forlanges det, kan de 2 Trediedeele af Kiøbesummer krediteres Kiøberen nogle Aar mod 1ste Prioritet i Gaarden og lovlig Rente. Tiltrædelsen kan see enten strax eller til næstkommende 1ste Maj. Bygningerne er brandforsikkret. Jngen Efterbud antages, men skeer antagelig Bud ved Auctionen, kan Budet strax paa Stedet blive approberet. 2de Klædet ster til adskillig Brug kan faaes tilkjøbs Anviisning gives hos C. Hassel.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
Bøger. som sælges hos Bogtrykker Wandalle1) Naturens Barn, en sand Historie af Voltærne, befret 2 Mk. 2) Pigen fra Marienborg; et Skuespild i fem Optog, beftet 2 Mk. 8 s. 3) Forandringer ved den offentlige Gudstieneste som et Forsøg udgivne af Christoffer Nyholm, Sogne, præst i Søllerød, 1 Mk. 8 s. 4) Den nye franske Constitution, tilligemed Frankeners nu brugelige Tidsregning, 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
5) Buonapartes er en mærkværdige Dagbyg, holdes under Feldtogene i Sygen og Egypten, og af ham selv overgivet til Direktoriet ved hans første Audients, 2 Mk. 6) Offeret, en Fortælling af August Lasontaine, 7) Marts, en lille Roman af Fredrich Schultz, Deel, 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
3) Smaae Romaner og moralske Fortællinger af August Lasontaine, 2 Dele, 3 Mk. 3) Just Poller, eller Eventyr og Aandsnærværelse, heftet 1 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1800-11-11
10) Exempel og for Borger og Landalmuen, udgiven af J Snell, og oversat ved Hallager, 2 Mk. 11) Ragerkaptainen Ritalte Rinalvint; en romantik Historte fra vort Aarhundrede, oversat af M. Rahbet, med en Fortale af Hr. Professor Rahbek, 1ste Deel, 3 Mk. Ls. 12) Selvmorderes Blographier, 2 Dele, 1 Rd. 13) Ubetydeligheder, 1ste Deel, 1 Mk. 8 s. 14) Bidrag eller Udkast til Frideriks=Øernes Beskrivelse ved Møller, heftet 1 Mk. 8 s. 15) Kort Underretning om den danske Stat, Regiering, National Styrke, den almindelige Karacteer, Savet og Levemaade, ved Slutningen af det 18de Aarhuus drede, 2 s.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Trykkes og udgiv
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Spanien. Den engelske Flaade under Admiral Keith, kommende fra Middelhavet, og bestaaende, af 22. Linieskibe, 37 Fregatter, 10 mindre Krigskibe, og 84 Transportskibe, med 18 a 20000 Md. Trop ter ombord, lod sig den 4de October see for Kadixfor, som det syntes, at ville betiene sig af Pestens der anrettede Ødeleggelser til at giøre en Landgang, eller at bemægtige sig Skibene paa Reden og stikke Arsenalet i Brand. Den nye Guvernør af Kadix, General de Morla, som justeder var ankommen da Epidemien rasede stærkest, lød Admiral Keith forestille: at han gjorde sig et alt for høit Begreb om det engelske Folks Menneskelighed til at han skulle troe, at Admiraler, vilde endnu giøre Stadens Menneskelevningers ulykkelige Forfatning førgeligere. Men skulle Admiralen desuagtet, efter bekomne Ordre, være beredt til, at paadrage sig alle Nationers Afskye, og at overhylle sig med Skiendsel for den hele Verdens Øine, ved at undertrykke Ulykkelige og angribe dem, han holdt for vargeløse, maatte han vente, at Garn sonen, som var vant til, med opløftet Pande at see Døden imøde og at trodse Farer, som endnu vare større end alle Krigens, ville giøre en Modstand, der kun ophørede med dens fuldelige Tilintetgjørelse. - Admiral Keith, General Aberkromby svarede: at de vare rørte over Staden Kadix's sørgelige Tilstand. Men de havde Ordre, at forstyrre Fællessiendens Planer, idet de forsøgte at tage eller ødelegge de Krigskibe, som findes i Havnen og i Arsenalet. Naar Guvernøren ville udlevere alle de Skibe, som skulle agere imod deres Konge- og forlænge Ulykken, skulle Besætningen paa dem være fri og den engelske Flaade ville trække sig tilbage. - Guvernøren svarede atter: at Deres Excellenzer havde Wandalt. De forstaaet hans Udtrykke ilde, idet de havde anseet dem som en Følge af Frygt eller Svaghed. De maatte altsaa giøre ham Forslage, der vare meere passende og anstændige. - Da Vinden imidlertid gik om til Sydost, fiernede Englænderne sig paa 6 Timer bort igien. De skulle have den Hensigt, at lande imellem Candon, da Reala, hvori de de andres af Vinden. Rhenden for Kadix var ikke saa synderlig i Forsvarsstand. Men der føies saa gode Anstalter, at et Forsøg af Englænderne torde bekomme dem ilde. - Der meldes endvidere, at Englænderne havde anholdt 4 spanske Fiskerskibe, og tilbudet Skipperne paa samme en gode Betaling, om de vilde lotse dem ind i Kadix Bugt; og da de vegrede sig derfor, truede man, at hænge dem op, de erklærede derhos, at de vilde hellere døe, end forraade deres Konge og Fødeland; hvorefter man endelig gav dem løs, da man saae, at Trusler intet kunde hielpe.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Jtalien. Man begynder at troe, at det franske Tog til Toskang har en meere udstrakt Bestemmelse, og at det tillige vil gielde Nrapel, der intet har med den keiserlige Vaabenstilstand at bestille, da en Armee af over 30000 Mand med et talrigt Artillerie synes meer end hvad der behøves til blot at besætte Toskana med. Den engelske Eiendom, som i Livorno og overalt i Toskang faldt de Franske i Hænde, regnes til mange Millioner. - J Florenz have de Franske sat alle formedelst Meninger Arresterede i Frihed. Den Strænghed, Regieringen, der aabenbar er østerrigst findet, udøvede, strak sig til meer end 20,000 Familier. - De franske Generaler Dupont og Clement have ved udstedte Proklamationer forsikret Toskanerne, at da de intet andet kiende, end Ærens og Retfærdighedens Løve, samt Agtelse for Personer, Eiendom, Gudsdyrkelse, Skikke og Meninger, komme de blot som Fortolkere af dette Sindelag, som Venner, og som Generaler, der holde strængt over Orden og Mandstugt, og derfor formaner dem, at blive rolig ved deres Arnesteder. -
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Frankrig. Grev Cobenzl og Marqvis Lüchesini ere begge ankomne til Paris. Bonaparte sendte dem Ærevagter imøde. Luchesini har blant andet meddeelt Regieringen en i Berlin den 11 Okt. overle, veret Ryte, angaaende Bestemmelsen af de to paa Grendserne forsamlede russiske Armeer, som skal være at tilveiebringe Ligevegten og den felskabelige Orden i Europa og at sætte Skranker for de krigførende Magters Ærgierrighed. - J Politieministerens til Konsulerne aflagte Rapport om Anslaget mod Bonaparte, meldes, at Frankrigs Fiender havde skyndet denne haandfuld Elendige til dette og det forrige Attentat, hvorom det paagrebne engelske UdskudsPapirer kunne bære Vidne. Men Hovedet, der styrede Snigmordernes Arm, havde fordulgt sig i Skyer, og Agenterne kunde ikke kiendes, da de veltede sig i Støvet. Han foreslaaer, at stille de 3 arretterte Forbrydere for Kriminelretten, og tillegger: Alting har sine Grendser; selv de edelmodige Tilbøieligheder have deres paa hin Side af store Sieles Følelse er Svaghed og Uforsigtighed, ligesom hinsides Naturen er Chavs. - Med Tunis er der sluttet Vaabenstilstand, Beyen frigiver alle tagne franske Skibe og 185 Slaver. Han tilskrev Bonaparte, at hans Kulde havde forvandlet sig til et ubeskrivelig varmt Venskab.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
- Jtalienernes Forviisning fra Paris er saa stræng, at selv den forrige citalpinske Gesandts Gemalinde maa bort.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Tydskland. Den 28 Octob. ankom en overordentlig engelsk Koureer til Wien. Hans Depesker, maa have været yderst vigtige, da de foranledigede en lang Konferenz, og en Ministerandienz hos Keiseren.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
- Oprettelsen af det østerrigske Skarpskytterkorps har den bedste Fremgang. Embedsmændsønner, Kancellieskrivere, og andre slige, som ere fri for Rekrutering, give sig frivillig dertil. - Erkehertug Karl har udstedt en Proklamation, angaaende de anordnede overordentlige Bevæbningsanstalter i Arvelandene, og at der og af de kiere og troe bøhmiske, mæhriske og slesiske Jndvaanere skal oprettes en Legion af 20 Batailloner Jnfanterie, som han selv vil kommandere. - De Franske have fra Fæstningsværkerne ved Ulm solgt af Træ, Jern og andre Ting for over 300000 Livres og ere endnu ikke færdige med det Halve. Omkostningsberegningerne over Værkernes Nedrivning skal udgives i Trykken. Den hele Palisatbesætning omkring Fæstningsanlæggene beløber, foruden Stormpelene, til en Million og 200000 Stykker.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Blandede Efterretninger. Epidemien i Kadix aftager saa lykkelig, at der nu (d. 10 Okt.) kun døe 20 a 30 Mennesker daglig. Men i Sevilla raser den saa forskrækkelig, at det daglige Antal af Døde er steget til 340.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Madame Bonaparte lader nu kaage rumfordsk Suppe for Thuilleriernes Sektion, og alle Statsraaderne have subskriberet paa Indretningen af en nye Suppegryde. Selv den første Konsul har undertegnet sig for 1000 Portioner.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Professor Lervi foreslaaer, at sende de mange Betlere, Vagabunder og Lediggængere, som man i Vinter vil koge rumfordsk Suppe for, til Luxemburg, for der imod Kost og Logis at arbeide paa Fæstningsværkerne.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
J Lion stod paa Skuespilhuset den Opskrift Skole for republikanske Sæder. Politiet strøg den ud og satte isteden: Theater for Foranderligheder.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Bonaparte lader en ny Vei anlegge over Bierget Simplon, hvis Bekostning bæres lige af Cisalpinien og Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
En lyonsk Journal, Sundhedsbevareren, ivrer over de i store Stæder brugelige Dandseforsamlinger, som Aarsag til Lungesotten. Den Luft, man indgander i en med nogle 100de Lamper oplyst og med 4 a 500 Personer opfyldt Dandsesal, er, siger den, en sand Gift. Den tilraader derfor at dandse hiemme. Vidste maa hvor mange der blive et Offer forVinterballer og Moder, skulle man forhauses o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
indenlandske Efterretninger Samtlige Biskopper i Danmark og Norge ere under 7 Nov., efter Hr. Biskop Balles Forestilling, blegen reskriberede, at paa næstkommende Nytaarsdag, som det nye Aarhundreds Begyndelse, maae overalt i Kirkerne, istedet for Dagens anordnede Text, prædikes over selvvalgte Terter og synges dertil passende Palmer af den brugelige Palmebog, hvorom Præsterne Søndagen forud giver Underretning fra Prædikestolen; saa maa og Præsterne forbigaae den sædvanlige Nytaarsdags=Bøn, og selv giøre en anden kort, fyndig og til Foredraget passende Bøn.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Hr. Biskop Balle har indberettet Cancelliet, at 102 af Menighederne i Siællands Stift have frivillig antaget den nye Evangelisk kriftelige Palmebog, hvilket fornemlig tilskrives Præsternes fornuftige Forestillinger og Opmuntringer. Hs. Majestæt Kongen har med allerhøieste Velbehag erfaret Fremgangen, denne Psalmebog har havt, og vil, at Menighederne allevegne skulle være tilladte at bruge den ved deres offentlige Gudstieneste, uden derom iforveien at giøre allerunderdanigst Ansøgning. Frigivelsen af de 6 i Tunis anholte danske Skibe erfares at være bevirket ved en billig Ranzion. Det skal og være uvist, om man i Khavn vil Ratificere Vaabenstilstanden med Tunis, da dets Fordringer falde temmelig haarde, og den danske Eskadre i Middelhavet nu forsterkes med et Orlogskib og en Fregat.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Den nye cussiske Gesandt Lisabriwitz er ankommen til Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Den 12 November agtede Kongen og de Høikongel. Herskaber at begive sig fra Frideriksberg til Kiøbenhavn. Orlogskibet Skjold Fregaatten Jris og Briggen Nidelven er lagt ind.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
2 Ungdomslærere i Siælland indbyde til et Selskab, for at oprette en Understyttelses=Kasse for de saa slet lønAlmueskolelærere.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Hr. Pastor Frechland viser i Minerva for August, hvilke farlige Følger det kan have, at undervise Børn i Religion, især systemaskisk, førend de have naaet nogen Dommekraft.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
J Nyborg er Oldingen. Hr. Pastor Schonning, død i sit 93 Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Modepost. Perler og Korraller udgøre nu den vigtigste Deel af de franske Damers (Borgerinders) Pynt. Halsbaand, Armbaand, Øregehæng, ere besatte med disse Zirater, og guld Klæder ere anbragte derhos.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Aalborg den 14 November.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Her har i disse Dage omløbet et Rygte, at Pesten skulle være udbrudt i Helsingøer o. s. v. Da den sidste Khavnske Post, Forsynet være takket, ikke medbringer et Ord om sligt, giør man sig det til Pligt, at nævne det i Avisen for at Publikum ikke skulle foruroliges ved et falsk Rygte, der lettelig kunde udbrede sig videre.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Prædikanterne paa 23de Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Aspach. Hr. Aspach. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 6 November i Budolphi Kirke, Seilmager Hans Rigelsens Søn Anders Christian; Fadderne: Mad. Helverschou, Jomf. Hass, Kiøbmand Hvidberg, Bagerne Rasmussen og Kogsbøll, Kiøbmandkarl Aa bel. Den 9 November fra Hasseriis, Jens Hansens Søn Hans; Fadderne: Anne Larsdatter, Karen Nielsdatter, Michel Simonsen, Peder Hansen, Søren Hansen. Den 1 November, Tindstober Schyllestrøms Datter Sara Man grethe, Fadderne: Mad. Julin, Jomf. Pousier, Maler Rodschou, Beendreier Sønderhausen, Kattuntrykker Schillerne. Den 13 November i Frue Kirke, Skipper Christen Klims Søn Niels Christian; Fadderne: Mad. Sand, Jomf. Bach, Ole Hansen, Niels Gaarn, Eschild Nielsen, Niels Wigelsen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Copulerede. Den 7 November i Frue Kirke, Jens Sorensen og Pigen Dorthea Mikkelsdatter. Den 12 No. vember i Budolphi Kirke, Skipper Jens Jørgensen og Pigen Anne Møller.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Døde. Den 4 November Christen Lyngbergs Enke, Johanne Marie Jensdatter, 70 Aar. Den 11 November i Vesterfattighuus, Jnger Jensdatter Storvorde, 65 Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Begravede. Den 12 November, Corporal Johan Friderich Benger 31 Aar. Den 7 November Snedker Overlades Søn Andreas, 2 Aar. Den 8 Bager Harhorste Datter Barbra Dorothea, 66 Aar. S. D. Skoeskikker Jens Lunds Datter Kirsten, 8 Aar. Den 10 Hattemager svend Frandz Smidts Søn Ole, 3 Aar. S. D. Ole Pedersens Søn Christian, 10 Aar. Den 12 Arbeidsmand Niels Christensens Datter Mette, 6 Maaneder (Alle dis, se 6 Børn, ere døde af Smaakopper.)J Nyekiøbing paa Morsøe, skal i dette Aar være død 40 Børn. af Kighoste og Smaakopper.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Avertissements. Det har behaget Gud i Dag, efter 11 Dages Sengeleieat hiemkalde min Kones Faster Maren Sørensdatter afgangne Joen Holm Kiøbmands Enke i hendes Alders 75 Aar hvilket fraværende Slægt og Venner bekiendtgiøres, af Aalborg den 12 Nov 1800. Christopher Kaaers. Kort Udsigt over den Europæiske Statskyndighed, ved Mathias Hagerup, Candidat i Lovkyndigheden, faaes hos Bogtrykker Wandall, indbunden for 1 Rdlr. 12 s.
Jyske Efterretninger, 1800-11-14
Af disse Blade Nr. 31, 58, 66, 77 og 90 behager at læses indb. og heftede forskiellige Bøger til Kiøbs hos mig. her flere, der alle ere heftede i Pap og beskaaret: Grev Benjowskys mærkværdige Reiser og Hændelser, 76 s."H. Wanfeys Dagbog paa en Reise igiennem de forenede Nordamerikanske Stater, 3 Mk. Efterretninger om de inderste Africa, 24 s. Poolino da San Bartholdmæus, 7 Mk. 4 s. Lord Macartnes Reise til China, 8 Mk. 4 s. da Poronses Reise omkring Verden, 68 s. Georg Vaneurers Op dates Reise, 68 s. Hauckgeets Dagbog. Gesandtskabsresse til Keiseren i China, 8 Mk. 4 s. Religion for hverMand, en Bog for vore Tider, 7 Mk. 4 s. Agathvis Historie, oversat af Wersel m. s. Og tiener til behagelig Efterretning for de Hr. Liebhavere af Skrivter, at jeg for Fremtiden, for visse Aarsager, er udsælger som forhen, Exemplarer i raa Materie, men planerede, indbundne, heftede og beskaarne, i Aalborg paa Vestergade hos Borup.