Politivennen, 1799-01-01
Tanker om Gaderenovationen i denne Sneerige Vinter. At Lodsepladse inden for Stadens Volde blive anviiste, for paa disse at henlægge den Mængde Sne, som faldt for omtrent 14 Dage siden, var vist nok mere nødvendigt end ønskeligt. Det deraf flydende Onde, burde hverken for Folk eller Fæ blive mere byrdefuldt end det behøves, naar sund Fornuft leder de Handlende. Man spørger Udentvivl beføjet: har dette fundet Sted? Jeg mener i mange Henseender nej. Skjøndt det var det rette, at der paa disse Lossesteder ikke henlagdes andet end den løse og rene Sne, følgelig intet Fejeskarn og store Jsklumper, hvilket sidste burde ved den sædvanlige Renovation, strax været bortført af Byen, saa har dette dog ej været Tilfældet, hvorom det paa Lodsepladserne henlagte, noksom vidner. Aarsagerne ere haandgribelige. Fejeskarn og anden Ureenlighed udkastes i Mørke og ved højlys Dag i rette og urette Tid, fra Gaarde og Huse. Skarnvognene indfinde sig ej i Gaderne til de bestemte Tider; Skrallen høres nu næsten ikke, hvilket og er det rette, naar Vognene komme for silde; ej at tale om at de baade komme og skralle som Taaber, naar enhver kan udkaste Skarnet naar han lyster, de faae jo og mindre at bortføre naar Skarnet, blandet i Sneen, føres ved Extravogne til Lossestæderne inden Byens Volde. Man sige saameget man vil, at dette er forbudet, og at den egentlige Renovation skal udføres af Portene, hvad hielper alt dette, naar det Modsatte øjensynlig skeer. En saadan Nødvendigheds Jndretning som den med de extraordinære Lossesteder bør unægtelig anvendes saa kort Tid som muligt, og Tingene med snareste bringes til deres sædvanlige Løb. Omtrent 5 a 6 Dage efter den 2 den Febrar., var den dybe Sne bortført, og Gaderne saa fremkommelige, som de under en velordnet Renovation og sædvanlige Omstændigheder kan fordres at burde være; fra dette Øjblik af altsaa, og indtil i Fredags burde, saavidt skjønnes, Sne og Jis af Gaderne været udført af Byen til de sædvanlige Lossesteder og ved de sædvanlige Vogne. Jisstumperne som findes paa Gaden have forskjellig Oprindelse; men bør slet ikke lægges inden Voldene, da de især indeholde mere eller mindre Uhumskheder. 1) Bæres saavel de, som en stor Mængde løs Sne, ud paa Gaden fra Gaarde og Huse, især i Mørkningen, hvilket enhver som vil, lettelig kan see og skjønne paa mange Steder at være skeet og vil fremdeles skee. 2) Skjøndt Rendestensophugningen er i en streng Vinter en Jndtægtskilde for den fattige Daglejer og burde af den Aarsag yndes, saa skeer dog Ophugningen ikke som den burde, hele Gader igjennem paa engang, men Hug og Stik, og næsten kun saavidt fornødiges for at forebygge Vandsnød i Kælderne. Herved skeer det, at en uhyre Mængde Vand, som ellers uden nogen anden Uleilighed, end den med Ophugning forbundne, vilde tage Vejen til Kanalerne, bliver i Gaderne til drøje Jisstumper. 3) Naar nu Tjenestepigerne i Mangel af Rendestene skal et Steds hen med det i Husholdningen brugte Vand, sees de ofte at gaae midt ud paa Gaden ved højlys Dag, og udkaste det i Hjulsporet, der nu skal repræsentere den fordums Rendesten, og naar de Gaaende derpaa nogle Gange har saaet Fødderne badet deri, opstaaer det Tilfælde som rettelig i Politivennen har været berørt at den som i Frostvejr kuns kaster en Pot Vand paa Gaden har gjort sit til et Benbrud. Af Dagsavisen seer man, at Gaardejerne nu ej længere kan tillades at køre Sneen fra deres Gaarde til de overordentlige Lossesteder, ilde at det hidtil er skeet; den kunde gjerne blevet i Gaardene indtil Gaderne vare fremkommelige, og da vilde det været sundt især for Overdaadigheds Hestene, at have trukket den lige ud af Byen, til Formindskelse af Urenlighed og Fugtighed inden Voldene. Man maatte vel gjøre følgende Spørgsmaale: er det mere gjørligt nu end for 14 Dage siden? Skal det fra Gaderne og Gaardene til disse Pladser henførte, blive henliggende til Sne og Jis smelter fra Skarnet, eller forinden bortføres, og er det i sidste Fald billigt og rigtigt at saadant skeer paa det Offentliges Bekostning? Den der har Næringsbrug, maae ofte tage Søndagen til at udføre Sne og Jis af sin Gaard; men da dette er et ham selv og andre nyttigt Foretagende, vil enhver vel tilstaae, at det er latterligt, om man vil, at han skal bøde derfor med Portpenge. Fremgangsmaaden med Sneens Henkørelse fra Gaderne til Lossepladserne, er blottet fra alt Overlæg, og uden Nødvendighed, hestemyrdende. Man begynder ikke Rensningen, ved den Ende af Gaden som er nærmest Lossepladsen, og gaaer derfra efterhaanden tilbage, til Lettelse for disse usle Dyr, men de maae slæbe sig og Læs gjennem ubanet Vej, til Lossestedet, hvor de i den ved Siderne liggende og uopkastede Sne, ja vel og ved at køre op i Banken mishandles og ødelægges, ved hvilket alt, de ligesaa tankeløse Ejere synes gandske ligegyldige. Da Rummet ikke tillader dennegang at indrykke de flere indleverede Bidrag om Snerenovationen, Ophugning, samt Klager over de vandflodtruende Snebjerge o. s. v. haabes at Jndsenderne saameget heller billige deres Udeladelse, som det meste der i disse Blade siges, allerede i forrige Nummer og i disse to Bidrag er sagt. *) *) Da det i No. 43 saavelsom i disse to her indrykkede Stykker om Snerenovationen Sagte berigtiges (synes mig) ved efterfølgende Bidrag fra en af Bladets bestandige Medarbejdere, saa beder jeg at han tager til takke med, at Bidraget sættes som en Note, baade for Rummets Skyld, og fordi det synes mig virkelig at være en Note.