JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Mødte, Procurator Klingberg efter Kgl. Befaling, contra Dreier, Arrestanten Halvor Olsen. (Han er tiltalt for første Gang begaaet Tyverie.) Dom: Stiftsoverrettens Dom, (hvorved Han er tilfunden at indsættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 2 Aar) bør ved Magt at stande. No. 324. Mødte Dito efter Kgl. Befaling, kontra, Dreier Arrestantinden Lovise Ols Datter, SkoemagermeI ster Friderick Willumsens Enke. (hun er tiltalt for anden Gang forøvet Tyverie.) Dom: Hof og Stadsrettens Dom (hvorved er kiendt: Arrestantinden Lovise Olsdatter, afg. Skoemagermester Frederich, Willumsens Enke, bor hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar) bør ved Magt at stande. No. 325.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Mødte, Prokurator Dreier, efter Kongelig befaling, koutraKlingberg) Slaverne Erich Ditlev Billefeldt, Lars AbrahamI sen og Joseph Woyvadt. (De ere tilalte for at have betient sig af falske Documenter og den første for tillige at have i et Brev til Slaverne i Stokhuuset, opmuntret disse til at desertere) Dom: Hof= og Stadsrettens Dom (hvorved er kjendt : Slaverne Erich Ditlev Billefeldt, Andreas Løve, Lars Abrahamsen, og Joseph Woyvadt bor hensættes til Arbeide i Rasphuset og den forblive, under sikker Bevogtning deres Livstid; saa betale det og hver for sig de af Actionen lovlig flydende Omkostninger) bør ved Magt at stande. No. 329. Mødte, Pdokurator Dreier efter Kongelig Befaling, kontra Haagen) Arrestanten Anders Pedersen. (Han er tiltalt for begaaet Hestetyverie paa Marken.) Dom: Landstings=Dommen (hvorved han er tilfunden at stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid) bør ved Magt at stande. Hermed endtes denne Session. Veltpalsage fra den 5te til 11te Novbr. Fra Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Kiøbmand Bujard og Voumard, Nyeborg, Harboe, Salomon, Tielemann, Student Frisenberg, Stads Musikus Simonsen og Dam, Ritm. Lancken, Grevinde Dan. Løven dahl med følge, Baron Stahl v. Holstein, Kom. Hambroe, A. Jsaac og J. Raphael, Borger Rameper, Kapt. Cramer, Skibskapitain Møller, Com. Armstrong, Generalrigskommissairinde Flindt, Kammerherre Benzou Kapt. Ulrie med Familie, General Gouverneur Roepstorph, Liut. Stehuus og Søster, Land. Hastrup, Kand. Th. Hansen, Kapt. Mylius, Fra Korsøer. Fransk Konsul J. A. Tournier, Kiøbm. C. Ludeking, C. Lit berg og Kone, Fuldmægtig C. Schog, Kbm. C. Petit, Kapt. Sælder, Madam C. Tranderup, Kammer Kapt. Waltersdorff med Familie, Kapt. C. Meinert, Kbm. Helgerud, A. Hardt og W. Heuch. Agent I. L. Crøger med Kone til Holstein. Stud. S. C. O. v. Bentzon, Jfr. Kapervel, Stud. Henrich, sen, Pastor Laub, Kiøbm. N. Larsen, Handelsmand J. Hitær, Pastor F. N. Halsøe, Kand. Th. P. Hansen, Kapt. Molius Forp. Christensen og Jensen, Kapt. Grave, Exam. Juris J.N. Melde, Justitsr. Hansen til Fyen. Kand. Th. J. Kragballe Mehl, Prokurator Rold, Literatus J. Ries, Holziørste Møller med Kone og Børn, Kand Th C. og M. Plesner Jir Teger og Hettmann, Forpagter Sce med Kone, Ex. Juris Hjelm til Jylland. oven Døbte. Den 7de Novbr. Skipper A. Hanssens Tvillinger i Skidhusene, Niels og Abeltine Karine, Fadd. Mad. S. Pe teren, Mad. K. Nielsen, Mad. Knudsen og Caspar Hansens, Kone i Stige, Skipperne J. og H. Nielsen, Reebslagermester, R. Pedersen, Skipper H. Nielsen i Stige, Bødkermester T. Knudien og Selveier C. Hansen fra Stige. Den 9de Ritmester ; G. Heins Datter, Sophie Gerbardine, Fadd. Frue Justitsraadinde Berg fra Schousboe, Jfr. L. Trøiel, Baroner, de Con A. Mantzau, Ritmester Fabritius, Anditeur Wedertinsk, Kapellan Ortmann, Regiments Chirurg Jørgensen og Barnets Fader. S. D. Muursvend P. Krones Søn, Peder Christian, Fadd. Mad. Hansen, Walborg Thorsen, Muurmester J. C. Sittermann, Muursvendene M. Hansen og N. Rasmusen. S. D. Pottemagersvend C. Drabes Datter, Janne Elisabeth, Fadd. Marie Cathrine Christiansd., Marie Kierstine Mange, Pottemagersvendene D. Rosenwind, F. Range, P. Hansen og Handskemagersvend P. H. Rørup. Den 12te : Tømmersvend L. Andersens Søn, Hans Christian, Fadd. Mad. Nielsen Jfr. Schwartz, Handskemagermester O. Holm, Skoemagermester D. Felsing, Pottemagermester R. Knudsen, Vertshuusholder N. Nielsen, Handskemagersvend M. Saabye og Hattemagersvend H. Dorch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Copulerede. Den 9 Novbr. Skoemagermester Christian, Sidermann og Pigen Kirstine Marie Hansdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Avineisse ENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Paa Adressecomtoiret faaes: Taschenhuch for das Jahr 1305, der Liebe und Freundschalt gewidnet, m.R. 10 Mk. gebunden, im Fouteral, und 15 Mk. in Marqvinband. Taschenhuen fur Damen auf das Jahr 1805, von Huber, Lafantaine, Pleffel und Andern, il Kap. 1 Rd. 3 Mk. gebunden, im Foutteral.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Sammesteds faaes ogsaa danske Almanakker og Striv= og Reise=Kalendere for 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Ved Jldebranden i Maare sidstleden 4de Nov., blev 2 a Glorup Læder Brandspande borte, rimeligviis er de i Mor tet om Natten friltaget med en anden Sprøite som Vedkom med ikke kan vilde hvor henhører. De ere mærkede med G. M. i dobbelt Træk og Aarstal 1764. En Fremmet Læd der Brandspand er derimod kommet til Glorup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
K. Junker Scholten har ved sit Avertissement i forrige Avis opfordret mig til at plaldere en Sag for Publikum der ellers rettest hørte under Domstolen. Efter afg. Rebslager Winther, forpagtede Hr. Greve T. og jeg en relse Samling; formedelst min Medinteressents Fraværelse, ønskede han Løkken ved Auction bortleiet i de tilbageværende Forpagtningsaar, og overdrog sin Commission desangaaende. til en her borsadt Mand; jeg blev enig her, under det Vilkaar : at jeg reserverede mig en liden Plet til Urter, og en lille indhegnet Kaalplet. Auctions Conditionerne bestemte at Skillene skulle ved Auctionen blive paaviist; dette skrete, og jeg sagde høit og tydelig til Liebhaverne. Den Jndbegnede lille Kaalhaugeplet og den med Riis affadte Urteplet, vedkommer ikke Bortleienmen jeg reserverer mig samme. Derpaa blev Lytten tilslagen og bortleiet til Scholten. Synet af den gode Kaal og endeel gode Urter i den reserverede Jord, kunde han ikke udstaae; ved Nattetider blev mine Urter ompløiet og imod mit Vidende og Villie blev et Par Eegepæle m.v., som jeg havde staaende i Kanten af Adams Eng, borttaget, og er derefter seet i Scholtens Gaard. Udfaldet af Sagen, som herom er anlagt, skal til sin Tid blive bekiendtgjort Foreløbig vil jeg anmærke : Hr. Grevens Fuldmægtig gjorte ingen Erindring ved min Reservation af hine 2 Stkr. Jord; Scholten kan altsaa ei faae Ret til mere, end der der er ham paavist og tilslagen. Resten blev en Sag imellem min Med. Jnteressent og mig, ifald han fandt sig fornærmet ved mit Forhold, og Udfaldet kunde i det Høieste er blive anderledes : end at jeg kunde komme til at betale ham hans Andeel af Reventuen af de 2 reserverede Stkr. Jord efter uvillige Mænds Taxation; Thi aldrig kunde eller ville Hr. Greven imod min Villie, tvinge mig til Fremleie af det jeg lovlig har i Besiddelse; Han kunde allene overdrage, sin Ret i Leien til en anden. Det Uhøslige og Stiklende i Scholens Avertissement hører ikke til Sagen, og jeg troer, at vise Publikum skyldig Agtelse, naar jeg afholder mig fra alt, hvad der blot blev Sieleføde for ønde Mennesker, Niddinger og Dommere. Johannes Vaug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
De som beviislig maatte have noget at fordre efter afdøde Gaardmand Hendrich Krags Enke i Peiende Bye paa Nache bølle Gods, vilde inden 6 og 12 Ugers Forløb, fra understaaende Dato, beviislig anmelde det for Underskrevne Skifteforvalter, ifølge den allernaadigste Plakat af 26 Oct. 1792, da Boet er uformuende, og tiener til fornøden Underretning at Skiftet bliver foretaget den 30te Novbr. førstkommende og den 12te Jan. 1805 paa Nachebølle Skriverstue, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og om intet hinderligt møder, sidstnævnte Dag, sluttet. Nachebølle den 20 October. 1804. Rasmusen, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Arrestanten Hans Poulsen af Ollerup, tiltalt for at have villet sætte Jld paa sin Hosbondes Gaard for at slippe sin Gields Betaling, er imod Aftenen den 27 hujus undløbet for Arrestbevareren. Han er omtrent 20 Aar gl., stor og føer af Person, fyldig i Ansigt, noget Koparret, guult Haar, lyseblaae Øine, rødmusset af Ansigt, havde ved Undvigelsen en hold Vadmels Trøye, et par Riid Buxer af hvidt Lærred, der inden for et var guule Skindbuxer, lyseblaae Strømper, Træskoe paa Fødderne, en halpullet Hat. Skulle han forekomme nogen, ombedes han anholdt og mig det tilmeldet, da alle Omkostninger saavelsom en Belønning skal blive gotgjort. Svendborg d. 30 Det. 1804. Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-14
Hos Fiskeren paa Brahetrolleborg sælges i denne TidKaruser, Seder og Aborter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Bidrag til Folkerettens Historie. Den allerede i No. 132 af disse Aviser den 2 d. M., foreløbig anmeldte Tildragelse med den engelske Charged-Affaires i Hamborg, Hr. Rumbolds Bortførelse, er endelig optaget i fremmede Tidender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Det var den 26 Octbr. at bemeldte Charge d'Affaires i Hamborg blev arresteret af Franzoserne, efter dertil udstædt befaling af den franske Politiminister Fouche til Marskal Bernardotte. Under Eskorte af en Adjutant, en Officeer og 2 Gensed Armes er Hr. Rumhold om Aftenen den 2 d. passeret igien lem Herzogenhusth, hvorfra han samme Aften blev bragt videre til Breda. J den omtalte befaling fra Politiministeren, dateret Paris den 10 Octbr., siger han : at Hr. Rumhold har gjort sig skyldig i samme Svionerie og Machinationer, som har opvakt Europas Afskye for Drake og Spencer Smith, og at, da den brittiske Regiering har vovet at bringe hiin Komplot=Taktik af deres Ministre hos allierede eller neutrale Magter i et System, vil den franske Keiser ingen diplomatisk Karakteer meere ertiende i de engelske Agentere, som af deres egen Regiering ere satte uden for Folkeretten og de civiliserte Nationers fælleds Lov. Hr. Rumhold maatte derfor betragtes som ethvert andet engelsk Jndividnum, der befattede sig med strafværdige Rænker, og gribes, naar det stod i Bernardottes Magt, gesom man især maatte bære Omsorg for at faae hans Papirer. J Overeenstemmelse hermed er det ogsaa ved en Note af Minister Talleyrand paalagt samtlige franske Angentere at tilkiendegive de Regieringer, ved hvilke de re siddere: at Hs. keiserlige Majestæt ikke vil erkiende det engelske diplomatiske Korps Europa, saalænge det brittiske Ministerium ei vil afholsig fra, at overdrage sine Ministre noget Krigs=Agent skab, og saa længe det ei vil indskrænke dem til deres Fuuctioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Efterretningen om Hr. Rumholds Arretering var i London den 1 d. M., og man venter i denne Anledning et Manifest af den engelske Regiering, hvilket allerede skal være bifaldet af Kongen i det sidste Kabinetsraad. Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Den i d. ere to Batailloner fransk Jnfanterie opbrudte fra Bergen op Zoom, for at marschere til Leiren ved Boulogne, og en tredie Bataillon følger snart efter. Uagtet Admiral Genthaume ikke har benyttet sig af Kanal flaadens Fraværelse i to Dage fra den Brester Station, til at løbe ud, staae Engellænderne dog i den stadige Formening, at han snart vil giøre et Forsøg derpaa, og have derfor indtaget deres forrige Stilling. Den engelske Hoftidende anmelder atter en Erobring af 4 franske Skibe af det mindste Slags paa Farten fra Andierne. De gjorde ingen Modstand, og de to vare i en saa ilde Tilstand, at man borede dem i Sænk, da man først havde tager Soldaterne af dem. Det hedder nu ogsaa, at allengelske Krigskibe ved de franske og hollandske Kyster have faaer Befaling, ikke mere at udsætte sig for Fare ved frugtesløse. Angreb paa særskilte Divisioner, uden i Tilfælde af, at der maatte være Sandsynlighed til et heldigt Udfald. Et fra Petersburg kommende tremastet engelsk Skib paa 12 Kanoner og 20 Md., med en Ladning af 400000 Livres Værdie, er strandet ved Calais, og Skibet med Besætning faldet i Franzosernes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Ved de nye Troppeforstærkninger bringes den franske Armes under St. Cyr i det Napolitanske til 40000 Md. - De østerrigske Tropper i de Enenetianske Provindser skulle ogsaa være betydelig formindskede, for, efter Rygtets Sigende, at forstærke Besætningerne i Danmatien, paa Grund af den russiske Magts Formerelse i Syvernes Republik. Saa hedder det og, at General Bellegarde endnu er bestemt dertil med 40000 Mo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Mellem Bekir Pacha og Servierne er den 12 Octbr. sluttet en Konvention i Belgrad, hvorefter Servierne vel skulle udrede 1/2 Million Piastre aarlig til Pachaen af Belgrad og opfylde deres Forpligtelser imod Spahis; men derimod være frie for tyrkiske Oppebørsels mænd og den dobbelte Tiende, ligesom heller ingen Tyrker maae taales i Servien uden i Stæderne Belgrad Schabar og Semendria. Alletroede nu Freden i det minde ste for denne Vinter, da Chresalierne, som indtil videre skulde holde Fæstningen Belgrad besat, aldrig saasnart mærkede, at begge Parter havde opbrudt deres Leir, før de igien lod Bekir Pacha anholde og forlangte nye Pengesummer af den arme Fyr. Han har derpaa forlangt Hiel af Cjerni Georg, som ogsaa har sendt et Korps serviske Jnsurgentere imod nogle tusinde Chresalier, som vare paa Veien, for at forstærke deres Kammerater i Belgrad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Over endeel arresterede Personer af et nyt Komplot er nedsat en Specialkommission i Rouen, som den 1 d. har erklæret Exprofessor Leelere og 6 andre Personer skyldige i Spionerie for Engelland. Leclere var Chefen for dem, og logerede hos en Enke Denis, hos hvem man fandt Originalbreve til Beviis imod dem. Deres Plan skal være langt mere kombineret, end man i Førstningen troede, og have gaaet ud paa en nye Jnjurrektion i devestlige Devartementer. Saasnart denne var kommen i Stand, vilde Fienden lande paa flere Punkter og giøre en Diversion, - hvorhen siges ikke!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Blandede Efterretninger. Engelland. Parlamentet bliver atter prolongeret til den 3 Jan. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Man venter her endnu at giøre en god Fangst af det spanske Skib Silena, som skal være underveis med 5 1/2 Miil, lioner Piastre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Rygtet om en nye Jnsurrektion i Jrland har ikke stadæstet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Prindsen af Wallis har fra Kina faaet en kostbar Foræring af Elfenbeens Lehnstole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Greven af Artois er alt igien i Engelland, og Gesandten Spencer Smith fulgte med samme Paketdaad. Paa Øerne St. Kirts, Autigua, Dominica, St. Thomas og Barthelem har en heftig Storm ogsaa anrettet stor Skade den 4 Sept. Ved St. Kitts er derved, efter Londoner Blade, forulykket 120, ved Antigua 59, Barthelem 59 og ved St. Thomas 44 Skibe, hvoraf 5 Engelske, de fleeste skulle ellers være Amerikanske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Tydskland. Magistraten i Frankfurt har viselig paalagt sine Borgere, i Selskaber, paa Giest og Viin huse eller i andre offentlige Forsamlinger at iagttage en beskeden Tilbageholdenhed i deres Yttringer og Domme over Dagens store politiske Begivenheder saavelsom de store Magter og deres Ministeriers Forholdsregler, som denne lille Handelstat aldeles uvedkommende Med alle udkommende politiske Skrivter og Broschurer vil den selv have et paagent Øje.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
J Augsburg har været en 8 Dags Fest, til Ære for den for 1500 Aar siden hensovede Martyrinde, den hellige Afra, hvis foregivne Skelet var udsat til Skue i en Glaskiste. Fra Omegnen strømmede Folk til i Tusindtal, og Munkene havde nok med at tømme de store Sølv Skaale, hvori enhver andægtig Siel ofrede efter sine Kræfter. Daglig blev holdt en Prædiken til Admindelse om denne store Synderindes Heltedød (for sin Omvenedelse skal hun nemlig have været en af Veneris Præstinder), og man undlod ikke at beklage de Protestantiske Jndvaanere, som ikke vilde nyde Got af denne Helgenindes kraftige Forbønner. Paa Kirkedøren var opslaget et paveligt Aflad, hvorved alle Troende, som forud havde skriftet, communiceret og bedet til Gud om Kjetter nes - altsaa ogsaa de arme Protestanteres. - Udryddelse, blev af Kirkens Naadeskat tilsagt deres Synders Forladelse i heele 200 Dage, Midlertid befandt de Lutherske Jndvaanere sig ret got ved denne Fest, som formedelst de mange Fremmedes Nærværelse gav dem noget at fortiene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
J Anledning af den trykkende Dyrtid i Sachsen, skriver man fra Leipzig: "Vel sattes der ingenlunde paa store Kornforraad; men den berigede Bønde holder sit Forraad tilbage af Aager, og Forpagteren, som maae svare en høi Afgivt, søger at bringe saa meget mueligt ud af sit Korn. Dertil kommer endnu, at Landets egne Fabriker, og Manufacturer maae staae stille, fordi det er oversvømmet af Engelske Fabrikater og den raa Uld føres ud af Landet."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
De Østerrigske Landstænder have besluttet paa egen Bekostning at oprette og underholde en Adelig National. Livgarde af 60 til 30 Mand for Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Frankerig. De Pariser Journaler debattere i denne Tid Jesuiternes Sag. Jen satirisk Artikel siges til deres Roes, at de engang have regieret hele Verden, ved deres Rigdømme, Jntriguer, Skriftestoel og offentlige Underviisning. Deres Rige inddeelte de i 37 Provindser, hvoraf det store Frankerig blot udgjorde 5. Som enhver anden Magt havde de deres geografiske Atlas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Jesuiterne - hedder det - vare alligevel de meest beskedne og mindst ærgierrige Mennesker af Verden. Den res Magt havde de selv stiftet af Guds Naade og til hans store Navns Ære. Det var ogsaa ret brave Folk. Kuns stødte de nu og da en Konge fra Tronen, myrdede dem vel ogsaa undertiden; men det gjorde de af Kierlighed til Folket". Herpaa nævnes Jacob Clemens, Ravailla o.fl. som Jesuitiske Handlangere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Frankerigs Bank har giendrevet Rygtet om, at den skulde have oprettet en Bureau i Amsterdam. Mamsell St. Aubin er antaget til Sangerinde hos Keiserinden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Til de usikre Rygter hører, at Frankerig allerede skulde have erklæret Sverrig Krig. Den Pariser Ungdom vil til Kronningen levere en Æ. resgarde til Hest og Fods under den unge General Beauharnois Kommando. Man opleder i hvert Departement en fattig og dydig Pige, som skal udstyres og have en Mand paa Kronningsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Kornudførselen til Spanien og Portugal er igien tilladt. Jtalien. J det Mantanske skal en ung Bondekar, have skudt 5 væbnede Mænd, der skulde bortføre ham som Rekrut. Da han derpaa tog Flugten, og Faderen, at Frygt for Straf fulgte efter ham, holder han ham for en Rettens Betient, lægger an og skyder ogsaa ham og de han indsaae sin Feiltagelse, giennemborer ham sit eget Hierte med en Dolk. Saa fortælle i det mindste italienske Blade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
J Egnen ved Sina spores i denne Tid haftige Jordrystelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Sverrig. Nu erfarer man, at Ildsvaaden i Gothenburg. Natten til den i d. fortærede i en Tid af 10 Timer 218 Huse, hvorved 665 Familier og 5 til 6000 Mennesker bleve huusvilde. Ogsaa den største Deel af de smukke nye Kaserner, som have kostet over 10 Tdr. Guld, og to store Kornmagasiner ere afbrændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Helvetien. En Schweitzer Landmand lærer nu at benytte sig af Kartofler paa følgende Maade: Man skyller dem reent, skræller dem raa, afskiærer Spiren med Vaersomhed og giemmer den til at sætte, stødder dem grovt, kommer Massen i et Klæde, og udpræsser ganske Vanddelene. Den tilbageblivende Dei udspreder man og tørrer derpaa i en maadelig varmet Ovn eller i Solen, da dette Meel saaledes kan gjemmes i flere Aar. Naar man lader den udpressede Saft staae nogle Dage i reent Vand sætter den endnu et Meel paa Bunden, som kan bruges til det fineste Bagværk. - J Aar, da Kartofselavlen har været saa overflødig, er dette Forsøg let at iværksætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Indenlandske Efterretninger. I Altona udkommer med det første et periodisk Skrive under Titel: Niederichsischer Anzeiger, hvilket den Kurfyrstelig Sachsiske Hofraad Fr. von Schuhar erholdt Kgl. Privilegium paa at udgive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
J disse Dage har et temmelig anseeligt Handelshuus i Kiøbenhavn seet sig nodsaget at opgive sit Boe til Rettens Behandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Privatbreve, som ere ankomne til Hovedstaden, melde, at der i Marseille har yttret sig en smitsom Syge, som frygtes for at være den samme, der i dette Øjeblik anretter saa stor Ødelæggelse i den sydlige Deel af Spanien. Det hedder, at man endnu i denne Vinter agter at opføre den berømte Komponist Paers yndede Opera la camille paa Kiøbenhavns Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
Til den 5 Novbr. beløb de ved Stiftsprovsten Dr. Plum indsamlede Gaver til de Brandlidte i Slagelse sig til 2753 Rdlr. Til Stalden Artille have i Octbr. Maaned indstillet sig 6, Kandidater. Fra Christianisk Skole har anmeldt sig een, fra Trondhjems 4 og fra Bergens 4 Kandidater. Jblant de danske Søefolk, som have tilsat Livet ved Mallaga, er ogsaa Skibskapitain J. H. Calløe i en Alder, af 52 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
J en kort Biographie over Khere Lehn siges blant andet, at han levede med al sin Rigdom og Overflødighed, som en Borgerlig Mand, i stille Ensomhed, og uden udvortes Glimmer. Hans store Revenner bleve anvendt til hans Jordegodsers Forbedring. Jngen privat Godseier i Danmark har bygget mere end Lehn, ingen har maaske udskiftet bedre ingen har anlagt bedre Veie, og ingen har mere hensigtsmæssig befordret passende Fabrik anlæg. Hans fornuftige Lyst for at bygge smukt og varige bevidne de kostbore Bygninger paa Berritzgaard og Møllen ved Ourebygaard i Lolland; og hvad som især hædrer hans Byggelyst, ere de mange velbyggede Udflyttergaarde. og Huse paa hans Godser som ere alle byggede af brænde te Stene. Et varigt Minde og Exempel paa hans Agtelse for Publikum har han efterladt i de herlige brede og lige Landeveie, som gjennemskjære Baronierne Lehn og Guldborgland og som fryde Øjet ved den skjønne og levende Plantning, der omgierder Veiene og Bøndernes Marker. Hans Opmuntring til hensigtsmæssig Fabrikanlægbevidne tvende ikke ubetydelige Olmerdugs- og Strømpe fabriker paa Baroniet Lehn, som ere begge i god Gang, og have paa deres Bomuldsvare god Afsætning. Hans Liv var stille uafbrudt Virksomhed, og hans Jver for hans Godsers Jstandsættelse, istedet for at aftage med Alderen, syntes snarere at tiltage. Et karakteristisk Træk hos denne fortjente Mand var det: at han arbeidede meere for sit Bøndergodses Udskiftning og Jstandsættelse, end for sine egne Hovedgaarde, og at han sørgede meere for at hans Bønder kunde boe vel, end at han selv boede vel. Kammerherre og Baron Poul Abraham Lehn levede og arbejedede saaledes mere for Andre, end for sig Selv, - han syntes at være mere ubekymret og hvad Nutiden, end hvad Fremtiden vilde dømme om hans Handlinger. En Mand har nylig i en Provindsial-Avis bekjendtgjort for fraværende Deeltagere, at hans Kone er død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-16
J Svendborg skal det være i Værk, at forvandle den blot til Fasteprædiken nu benyttede Hospitalskirke til et Raadhuus.