Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
at Udpantningen, i Henseende til Stolestadepenge samt Stadepenge, ikkun da bør tilstedes, naar disse Præstanda enten ere fira eller dog Fordringens Størrelse og Erlæggelsestiden ved et skriftligt Document er udenfor al Tvivl, hvorimod Forsamling forkastede de af Committeen foreslaaede Amendements at der i Stedet for Ordene den Jordskyld, sættes den gamle Jordskyldt, og at Udpantningsretten ogsaa maatte tillægges de nævnte Stiftelser &c., med Hensyn til deres Arvefæsteres Afgifter. Forsamlingens Betænkning er affattet i Overeensstemmelse hermed. b) Angaaende et Sportelreglement for Færøer, ne og c) angaaende Udvidelsen til Færøerne af endeel i Aaret 1833 for Danmark udkomne Anordninger. Den til disse Sagers Bedømmelse nedsatte Committee (Tillisch, Krieger og Magnussen) anbefalede disse Lovudkast til Antagelse, og Forsamling gens Betænkning gik saaledes ud paa, at man Jntet ved samme havde fundet at erindre. - Ved Mødet den 26de Dennes forhandledes Følgende: a) M. C. Mathiesen og H. Larsen, indleverede til vedkommende Committee Andragender om Hoveriets Ophævelse, fra Bønderne paa Svenstrup og BjergbygaardsGods. b) Valg af Medlemmer til en Committee, angaaende Andragenderne om Forandringer i Afgiften af Brændeviins brænderier og en nærmere Bestemmelse af Forholdet imellem Brænderierne i Kjøbstæderne og paa Landet (Bierre, Stenfeldt Sidenius, Holstein og Lerche). Til denne Committee afleverede Secretair Algreen=Ussing et ham om samme Gienstand, tilstillet Andragende fra Destillateur Vium i Kjøbenhavn. c. Committeen, angaaende Forslaget til en Forandring i Forordn. af 9de Juli 1817, tog efter eget Ønske sin Betænkning tilbage, til yderligere Bearbeidelse. d) Sagen, angaaende Profes for Bangs Forslag om Staden Kjøbenhavns Communalvæsen, foretoges. Referenten, Procurator Haagen, oplæste Commisteens Betænkning. Det blev imidlertid taget i Overveielse, om det ikke maatte ansees rigtigst, at udsætte denne Sag, indtil det Forsamlingen til Betænkning forelagte Lovudkast til en Conmunalanordning for de andre Kjøbstæder var kommet til Afgjørelse, og, efterat Flere af Forsamlingens Medlemmer havde udtalt sig om dette Punkt, blev Spørgsmaalet sat under Afstemning, og Sagen derefter udsat. e) Sagen, angaaende Socretair Algreenlissings Andragende om Kjøbenhavns Fattigvæsen, foretoges. Committeens Betænkning forelæstes af dens Referent, Biskop Mynster. Sagen blev første Gang discuteret og dens endelige Behandling udsattes til den 1ste Ds. f) Sognefoged Frederik Jørgensen foredrog et af ham anmeldt Andragende, betræffende en Petition om nærmere Lovbestemmelser for Huusmændenes Rettigheder og Pligter. Det blev derefter discuteret, hvorvidt Sagen egnede sig til at behandles af en Committee. Flere Medlemmer yttrede sig for en Committees Nedsættelse, idet de i Særdeleshed anførte, at det formeentlig maatte ansees ønskeligt, at det blev bestemt, at Livs fæste i alle Tilfælde skulde meddeles paa Huse ligesom paa Gaarde; at, da Spørgsmaalet og Afskaffelsen af Gaardmændenes Hoveri var taget under Overveielse af en Committesen saa egnede denne Sag sig formeentlig ogsaa til Behandling af tillen saadan ; og at Huusmændene udgjøre en stor og vigtig Classe af Undersaatterne, der befinder sig i en meget fortrykt, Tilstand, hvorfor det formeentlig vilde være en værdig Gjenstand for Forsamlingens Overveielse, at undersøge, om Noget kunde foretages til Lettelse for samme. Det blev imidlertid herimod bemærket, at, da det, efter den gjældende Lovgivning, staaer til den, der paa Landet eier et Huus, med eller uden Jord, at overlade samme paa kortere eller længere Tid, maatte det ansees høist betænkeligt, fra Lovgivningens Side at indgribe heri med indskrænkende Bestemmelser; at det vilde blive saameget mere byrdefuldt for Eierne af saadanne Huse, at skulle ubetinget bortfæste disse paa Livstid, som de Bekostninger, de ere forbundne med at skille sig ved en uduelig eller uefterrettelig Huusfæster, staae i et stort Misforhold til Gienstandens Værdi, hvorfor ikke faa Godseiere vælge, blot at meddele deres Huusmænd Leiecontracter, uden at de dog nogensinde benytte deres Opsigelsesret, naar ikke Huusmændenes Forhold dertil opfordrer dem, saa at Huusmændenes Stilling ikke bliver væsentligen en anden, end om de havde Livsfæste, kun at Godseierne ikke, i paakommende Tilfælde, ville udsætte sig forden Vidtløftighed og Bekostning, som vilde være forbunden med at procedere til Fæstes Forbrydelse; at de Grunde, der have bevæget Lovgiveren til at foreskrive særlige Regler i Henseende til Gaardmænds Hoveri, ikke ere anvendelige paa Huusmænd Pligtarbeide, og at den Omstændighed, at Sagen angaaer en talrig Borgerclasses Tarv, ikke kunde tilraade en Committees Nedsættelse, naar det erkjendes, at Lovgivningen ikke retfærdigen eller til Gavn, enten for hiin Classe selv eller det Almindelige, kan gribe ind i hiint Forhold, hvorimod det da synes rettere, strax at lægge denne Erkiendelse for Dagen.