Politivennen, 1809-01-01
Besvarelse for Familier i en stor Stad ved at nedlægge egen Husholdning. (Fortsat fra No. 547 og 548). Vi have seet Fordelene, ved mange smaae Husholdningers Nedlæggelse, for Husejer, ne og for Lejerne. Vi ville nu betragte. II.) Fordelene for Staden og for Staten i det Hele. a) At Brandsikkerheden blev betydeligen forøget vil ikke være at nægte. Jo færre Skorstener brugtes, destomindre Brandfare. Jo mindre brændbare Materialier, eller Forraad af Brænde og erv, der fandtes i den Bygning, hvori opkom Jldebrand, destomindre Vanskelighed ved at slukke den. b) De mange Piger, der ikke behøvedes til Tyende, kunde være Staten langt nyttigere ved Arbejde i Fabrikker, ved Spinden, Væven, Markgjerning o. d., og saaledes fra den tærende Klasse gaae over til den frembringende eller forædlende. c) Staten vandt betydeligt derved, at langt mindre Brændsel forbrugtes. Der vil ingen nægte, at hvor der laves Mad til eet hundrede Munde i eet Køkken, der forbruges neppe 10 Gange saameget Brænde sel som i et Køkken, hvor der koges til 2 Personer. Ved hver Familiehusholdnings Nedlæggelse kunde det altsaa regnes, at Staten vandt, af hvad denne Familie før brugte af Køkkenbrænde. Dette vandtes i Handelsballansen, hvis den vedkommende Stad tog sit Brænde fra Udlandet; men bruger den kun indenlansk Brænde, da vandtes dog i Skovenes Besparelse, i lettere Brændepriser, i formindsket Nødvendighed af Skov paa den Jord, der nyttigere kunde bringes under Ploven. Mere beskuelige ville disse Fordele være, hvis vi tage Kbhavn. til Exempel. Antage vi, at blot 2000 Kbhavnske Familier nedlagde deres Husholdning, da vilde derved fra Tyende-Livet til nyttigere Dont idetmindste vindes 1000 Piger. Der brændtes paa 2000 Skorstene færre, og forbrugtes idetringeste 4000 Favne Brænde mindre, uden at tale om Tørv. Regnes nu til, at en Mængde Køkkenkar undværedes, som for det meste kommer fra andre Lande, eller dog de Materialier de gjøres af og at mange spiselige Ting, som i smaae Husholdninger gaae tilspilde, nu kom til Nytte, at Tyendeklassens Sædelighed blev bedre ved det den blev mindre talrig, - saa synes den Vinding, der ved dette Forslags Udførelse blev opnaaelig for Staten, at være en Betragtning, der fortjente en Statistikers Opmærksomhed. Her er blot taget til Exempel et lidet Antal af Familier. Langt flere kunde i Kbhavn vare tjente med at nedlægge deres Husholdning. Jeg venter det Spørgsmaal, hvorledes en Familie da skulde forsynes med den behøvende Spisning? Men dette Spørgsmaal er let at besvare. Ved Akkord med Spiseværter kunde denne faaes for billig Betaling, og naar Næringen vorte, vilde ogsaa Spiseværternes Tal tiltage. Muligt vilde der opstaae Spiseværter, der, uden at søge Bordnæring, blot gave sig af med at koge for Familier efter Akkord. End torde der spørges, hvorledes man de fik sin Frokost, Aftensmad, Kaffe, The eller Sjokolade? Meget let. Uden at anføre, at det sikkert blev muligt, ogsaa at akkordere sig alle disse Ting til uden fra Huset, kunde deres Tillavelse skee uden at have Husholdning. De Familier, til hvilke nærværende Forslag er rettet, ere ikke saadanne, som spise varm Frokost eller sædvanlig varm Aftensmad. Smørrebrød hører der ikke meget til at forfærdige. Kaffe og The kan koges i en Kakkelovn, hvis man har Værelser, der ej have Køkken. For de Familier, der afskaffe deres Tjenestepige, vilde det være tjenligt, at 3 eller 4 sloge sig sammen, for at holde en gamle mel Kone eller Karl til at gaae deres Ærinder, eller forrette en eller anden Opvartning inden Døre.