Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-24
Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (10de Aarg.) Fredagen d. 24 December 1825. No. 103.) Tradagen d. 24. December 1823. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Jernbaner eller Jernveie. Jernveiene komme stedse meere i Gang i forskiellige Lande, i det Østerrigske Monarkie bliver nu den vigtige Handelsforbindelse imellem Floderne Moldau og Donau tilveiebragt ved en Jernvei, som bliver 15 til 20 Tydske Mile lang, hvilken skal gaae fra Mauthhausen ved Donau i Østerrige til Budveis i Bøhmen. Man vinder derved, at man i een Dag kan tilbagelægge den Vei, som man ellers vilde være om i to til tre Dage. J det sydlige Frankerige er der opstaaet et Selskab, som vil anlægge en Jernvei fra St. Etienne til Loire-Floden. – J England, hvor man allerede i et halvt Aarhundrede har betient sig af Jernveiene(ron Rail ways) paa mange Steder, dog fornemmelig til at transportere Steenkul paa korte Distancer og paa det flade Land, begynder man nu først at indsee at disse Veie eller Baner, som er kaldes, kunne med visse Forandringer, Forbedringer og mechaniske Jndretninger, bruges med Fordeel til Kransporter i en større Afstand. Man har i dette Bieblik virkeligen finde at anlægge en Fast-Jernvei fra London til Fonborg i en Strækning af 500 Engelske eller omtrent 120 Danske Miile, og den uhyre Plan er nær ved at udføres at forbinde alle store Steder i Riget med Jernonstveie, paa hvilke ikke allene alle Slags Varer og Producter kunne blive transporterede, men endog Reisende, Poster og Deligencer, hurtigere, sik. krere, beqvemmere og lettere, kunne komme afsted end det hidindtil var mueligt paa de bedste Chausseer. (Det er disse store Planer, som foraarsage at Jernet stiger saa meget i Sverrig og Norge, hvilket er foruden de lette Kornpriser en Hovedaarsag til disse to Landes stigende Velstand, som ogsaa befordres ved det store Opkiøb af Tømmer i de Franske Havne). Saaledes forberedes overalt en ganske nye Epoche, og en mærkværdig Revolution i den practiske Mekanik, hvis velgiørende Følger man for det første ikke formaaer at beregne og maaskee opleve vi det endnu i vor Tidsalder, at Jernveje, ville blive almindeligen indførte i de meest cultiverede Lande som det fortrinligste ComminicationsMiddel, og ville forskaffe langt større Fordeele end man hidindtil har kunne erholde af de gravede Canaler. En af de største Mekaniker i vor Tidsalder og som døde forrige Aar i Nordamerika ved Navn Oliver Evans, skrev for lang Tid siden en interressant Afhandling om Dampbaade og Dampvogne: at det første Skridt, som Menneskene giorde var at forvandle slette Veie til gode; det andet var istedet for Chausseer at anlægge Canaler; det tredie vil blive istedet for Canaler at anlæggeJernveie, og det fierde vil blive at betiene sig af Dampvogne paa disse Jernveie, som kunne til gelægge 15 Engelske Mile i en Time. Denges dette Skrift kom ud spottede man derover, som en Daarlighed. Een Tydsk Mekaniker den berømte Kongelige Baieriske Overbierg=Raad, Ridder Foseph v. Baader har bidraget meget til disse Jdeers Udbredelse ved sine i de sidste 16 Aar anstillede Forsøg og udgivne Skrifter. J Aaret 1814 forfærdigede han en Model til en Jernbane, hvorpaa han lod en liden Hund i en sort Silkesnortrække en Byrde af 350 Pund. Han foreviiste denne Mode for den Russiske og Østerrigske Keiser ved deres korte Ophold i Nymphenburg og i 1818 anstillede han et Forsøg med en Jernbane med tre Vogne, hvis Størrelse vare halv saa stor som den naturlige; paa hvilken en Mand af middelmaadig Styrke kunde med Lethed trække et Læs af 40 Centneres Vægt og Fruentimmer og Børn af 16 til 18. Han begreb det ogsaa først og har offentlig viist det, at Jernbaner kunne anlægges over ethvert Terrain bruges istedetfor ethvert Slags Kiøretøi og at de have store Fortrin frem for Canaler.