JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Efter Beretninger fra Civitaverchia borttage nu de engelske Kapere alle de neapolitanske Fartøier, som de møde, og da alle under dansk og svensk Flag seillende Skibe hidindtil have samme Skjebne, saa er næsten al Søehandel ophørt i de italienske Vande.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Skrivelse fra Stockholm den 9de Junii. Kongen har gjort en Søereise til Søefæstningerne Warholm, og Frederichsborg og beseet de derværende Forsvarsanstalter, saavelsom Kystbatterierne til vor Havns Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Baron Gustav Moriz Armseld reiser i disse Dage udenlands for at bruge Badene. Efter Forlydende skal han siden være bestemt til en Gesandtskabspost i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Skrivelse fra Wien den 10de Junii. Generalmajor Grev von Ditrichstein, som allerede før en brugt i adskillige diplomatiske Sendelser, er i Forgaars afreist herfra. Man giør en Hemmelighed af hans Bestemmelse men det hedder, at han gaaer til London. Man vedbliver at udsprede ugunstige Rygter og Underhandlingerne i Paris, som man paastaaer behandles med mere Kulde; dog har man øden. ingen Authenticitet for disse Rygter.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
- Storhertugen af Toskana er i Gaar afreist med sin Gemalinde til Grat for sammesteds at vente Bestemmelsen ved hans Skadesløsholdelse.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Paswan Oglu skal nu igien være bleven urolig. En lille Trop af hans Armee er vel bleven slaget af Paschaen af Belgrad; derimod har han selv drevet 2 andre Paschaer paa Flugten og taget alle de Magaziner, som de havde samlet. - Rygtet, at de Franske vore tykkede ind i tyrkisk Dalmatien, Skrivelse fra Paris den 10de Junii.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Moniteuren i Dag indeholder følgende mærkværdige og fører endnu ikke bleven bekræftet. Roligheden paa det faste Land gunstige officielle Fremstillelse af vore nuværende politiske Forhold. Følgende er det væsentlige Jndhold: De Franske Armeer have gandske rommet de fiendtlige Lande. Alle vore Tropper ere tilbage paa den venstre Rhinbred og den kelserlige Armee, som stod ved Rednitz, er marscheret til Bøhmen, Franske Tropper holde endnu Breisgan besat. indtil Hertugen af Modens Agentere kan tage samme i Besiddelse. Fæstningsværkerne i Düsseldorff, Chrenbreitstein, Kassel og Kehl ere fløiede i Følge Luneville=Freden og skulle blive i den Tilstand, hvori de vare, da de Franske rømmede dem.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
J Jtalien er den hele høire Bred af Etschfloden besat af den franske Armee. Stridighederne, som opkom i Anledning at Posterne Mori, Torbol og Riva ere billagte, de forrig venetianske høre nu til den ciralpinske Republik og de tyrolske til Bispedømmet Trient. Jmellem Paven og den cisalpinske Republik ere nogle Grændsestridigheder blevne afgjorte hvorved Paven blot har aftraadt Legationerne Ferrara, Bologne og Romagna og den cisalpinske Regiering følgelig igien har maattet rømme det Gebeet, som ikke hørte til Remagna. General Soult holder Halvøen Otranto besat og den prægtig Rhed ved Tarent bliver forsvaret ved 80 Artilleriestykker. J Toskana re Stato Delli Præsivil overgivet til de franske Tropper og Orbitello besat af dem. Den neapolitanske Andeel at Øen Elda er besat af de Franske paa Portosecrejo nær, som endnu ikke har villet overgive sig.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Statsraadet beraadslaaer nu over de i Anledning af Ophævelsen af Seqvesteren i Belgien tagende Forholdsregler, hvilken vigtige Sag ufortøvet vil blive afgjort.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Tractaten i Luneville er og bliver punktlig fuldbyrdet af Repubilken. Tractaten i Florenz, som har endt Krigen, med Neapel og Tractaten i Tolentino, som angaaer Paven, er ligeledes i fuld Udførelse.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Den fra ske Regiering vil i Følge sine Grundsætninger slet ikke blande sig i sine Alliertes Anliggender, naar de ikke forlange det, og vil altsaa ikke tage Deel i de Forandringer, som Holland vil giøre i sin Constitution. Helvetien har ladet forelægge den første Consul adskillige Planer til sin endelige Organisation; men han har blot gjort den bemærkning for de Deputerte Glaire og Stapser, at de i Henseende til Constitutions=Udkastet især maatte have Hensyn til Helvetiens Sæder og Clima, som var saa forskiellig fra de andre europælske Staters og at den franske Regiering i øvrigt ikke vilde have nogen Jndflydelse paa Helvetiernes Berraadslag, ninger eller lede deres Tanker. J Ligurien synes man, efter adskillige mislykk de Beraadslagninger, nu at være beskieftiget med et passeligere Constitutions Udkast og man maa haabe at de snart vil blive enig derom. Piemonts Skjebne er endnu ikke bleven afgjort paa en bestemt Maade. Formedelst Anarkie og Røverie har man maattet give dette ulykkelige Land en provisorisk Forfatning. Lombardlet og de til een Nation forenede 3 pavelige Legationer (Cisalpinien) have nu ved Tractaten i Luneville og Tolentino faaet deres Existence sikkret, og for Aarets Ende vil en stærk Constitution forene deres forskiellige Jnteresse. De hidtil fremlagte Constitutions=Urkast synes ikke at have Jndvaanernes bifald; imidlertie er de franske Troppers Tal sammesteds allerede formindsket til over Halvdelen. Orden er tilveiebragt og hiin Republiks provisoriske Regiering samler betydelige Fonds for at sætte Fæstningerne Peschiera, Porto Legnano, la Reqve, d'Anso og Pizighetione i en respectabel Stand.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Kongen af Etrurien vil snart være i Florenz, Alle smaa Stater, som ved Luneville Tractaten have faaet ny Modificationer, vil blive organiserte og endelig nyde Ro og Lykke efter saa mange Afvexlinger og Lidelser. Skadesløsholdelserne for den forrige Storhertug af Toskana, forden forrige Statholder i Holland og Fyrsterne paa den venstre Rhindred ere en bestandig Gienstand for den Regensburgske Rigsdags Overveseelser, hvis Conclusum nylig er ankommen til Wien Ved lidt Eftergivenhed og Moderation fra de store Magters Side vil det være let at forene alles Jnteresse. Aste de Attringer, som Regjeringen hidtil har faaet fra den ny russiske Keiser Alexander, tiene til at fatte et fordeelagtige Begreb om det Petersburgske Cabinet og om den Moderaliens og Viisdoms Aand, som hersker i samme.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Da Hr. Oranjo ankom til Orient som Portugisisk Befuldmægtiget var den Spansk Franske Armee allerede tyk ket ind i Portugal. Det synes ikke, at Kongen af Spanien, og den franske Republik vil kunne slutte Fred med Portugaauden at have nogle Provindser af denne Engellands eneste Allierede paa det faste Land i deres Hænder, at samme ved Freden med Engelland kunne tiene til Skadesløsholdelse for Tilbagegivelsen af de Spanske og Hollandske Colonier. De Saar, som Krigen har slaaet paa det faste Land i de sidste Aar af det forløbne Aarhundrede, begynde at læges. - Vil den brittiske Regiering oprigtig giøre en Ende paa den nærværende Krig, Det nuværende engelske Ministerium siger det. Snart vil man faae at vide, hvad man kan troe af disse Forsikkringer. De engelske Ministerialbladigientage det ofte, at alt er i Bevægelse paa de franske Koster til en Expedition mod Engelland. Ved dem erfarer man Paris Detaillen af disse Udrustninger. Hvad Hensigt have de hermed, Vil de endnu meere forbittre to Nationer, som allerede for længe have kæmpet med hinanden, Hvordan det end gaaer, saa kan vi forsikkre, at en ærefuld og retfærdig Fred er den Franske Regiering første Tanke; men Krigen kun dens anden Tanke.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Man finder det mærkværdigt, at Greven af Livorno, over hvis Ankomst og Nærværelse Moniteuren hidindtil har lagt taget Tavshed bliver i ovenstaaende Artikel første Gang nævnt og det som Konge af Etrurien.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Man veed nu med Vished, at den russiske Ambassadeur, Hr. von Kalitscheff, har i adskillige Noter meget eftertrykkelig interesseret sig for Kongerne af Reapel og Sardinien og har meget tydelig tilkiendegivet vor Regiering, at blot Haabet af see dette Ønske opfyldt, havde bragt den afdøde Keiser til at sende en Ambassadeur til Paris.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Ratificationerne af den med America sluttede Tractat ere den 7de d. M. blevne udvexlede her.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
2 engelske Corvetter have nylig gjort et frugtesløst Angred paa vore Skibe paa Havres Rhed.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Skrivelse fra London den 12te Junii. Den Kongelige Danske Statssekretair Grev Bernstorf er i Gaar ankommen til Parmouth. J Dag er han kommen hertil. I Gaar bivaanede Hs. Majestæt en hemmelig Cabinets Forsamling og siden hedder det, at der skal være udstede Ordre til ogsaa at ophæve Embargen paa de svenske Skibe. Nogle af vore Tidender tale bestemt derom og yttre, at man snart kan see Misforstaaelse med de nordiske Mægter gandske hævede. - Man siger, at der til Stridighedernes Bilæggelse skal holdes en Slags Kongres i St. Petersburg imellem de nordiske Magters Ministre og vor Underhandler Lord St. Helens I Parlamentet, som bliver forlænger til den 23de d. M. har været meget heftige Debatter. Oppositionen Angres Ministeren Addington personlig og bebreidede ham især Mangel paa Oprigtighed. J den Anledning gjorde han den Enklæring: "at Flenden ikke kunde underhandle med en Regiering, hvis Erklæringer man ikke ansaae for at være oprigtig meente, at dette maatte blive en Følge af Oppositionens uretfærdige beskyldninger og at han ikke længere kunde tie stille til disse Fornærmelser. Han klagede tillige over adskillige Oppositionslemmer, som han paastod med Hensigt satte Publicum i Uroelighed over Fredens Avished. Vel vilde han ikke opvække overilede og ugrundede Forventninger og Freden; imidlertid var Freden efter hans Tykke ikke saa usandsynlig, at man derfor kunde have Aarsag til at overlade sig til Modløshed. Disse Ministerens Ord viiste i det mindste, at Underhandlingerne med Frankerig endnu vedvare. - Den overordentlige Sum af 2 Millioner Pd. Sterl. blev i Forgaars bevilget i Underhuset, hvorved Ministeren anførte, at Expeditionen til Østersøen havde gjort Udrustningen af 20 Linieskibe og ligesaamange Kanonerskibe nødvendigt. - Til Jndløsning af de forrige Aar udgivne Skatkammerbeviser udfordredes 9 1/2 Miillioner, som bleve bevilgede.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Fra Vestindien komme uhyre Forraad af Sukker hertil og fra Ostindien og China ere 14 Skibe ankomne i disse Dage med rige Ladninger. Det hedte allerede, at den franske Flaade i Brest var løben ud og Garnisonen paa Øen Wight besatte hurtig Fæstningsværkerne; men denne Allarm blev blot opvakt ved Chinastaadens Ankomst.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Fra Ægypten ere ingen nye Efterretninger indløbne og det udspredte Rygte, at Alexandrien skulde have overgivet sig og den franske Flaade under Gentheaume være slaaet, fortiener altsaa slet ikke at troes.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Efter de sidste Beretninger fra Admiral Lord Cornwallihar Bresterflaaden Landtropper ombord og ligger stedse seilfærdig. I Havre ligger 2 franske Fregatter og 20 mindre Krigsskibe.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Admiral Lord Nelson ventes nu med det første tilbage fra sin Kommando i Østersøen.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Skrivelse fra Amsterdam den 13de Junii. Efter saa mange usikkre Rygter og Batavias Skjebne, den vigtigste af vor ostindiske Besiddelse, have vi nu endelig faaet officielle Efterretninger derfra, som gaae til den 18de Nov. f. A., ved hvilken Tid der endnu ikke var skeet noget formeligt engelsk Angreb sammesteds. De Engelske havde blot med en Skibsdivision underholdt en frugtesløs Blokade for Batavia fra den 28de August til den 12te Nov., og lildt et stort Tab paa Folk i en Action, som kostede os kun 4 Døde. Underdisse Krigsuroligheder var Staden plaget af Sygdomme, hvoraf mange af Compagniets Betiente var døde.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Uagtet den fredelig lydende Artikel i Moniteuren den 9de melder man fra Bryssel, at endeel franske Tropper, som nylig ere komne tilbage fra den høire Rhinbred, uventet have faaet Ordre igjen at nærme sig Rhinen og at nogle Korps allerede ere afmarscherte til Bingen og Maynz; at de samme Forholdsregler ere trufne imellem Maas= og Rhinfloderne, at alle paa den venstre Rhinbred værende Troppekorps blive gjorte fuldtallige og at et stærkt Artillerie=Train skal formeres i Coblenz. JForgaars er Udkastet til vor ny Constitutions Plan førkestet med 50 Stemmer mod 12.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Skrivelse fra Frankfurt den 13de Junii. Man har i Dag den vigtige Efterretning over Strasburg, at den vigtige Punct i Henseende til Skadesløsholdelsen for Storhertugen af Toskana er bleven bragt i Rigtighed imellem Frankerig og Østerrig, men hvorledes er endnu ikke bekiendt- og man melder baade fra Wien og Paris, at den Tidspunct, er nær, da mange vigtige Ting vil opklare sig. - De Franske har nu ogsaa befat Rhinspidsen ved Maynz ved Landsbyen, Costheim; men ved Worms og Chrenbreitstein ere de endnu ikke gaaet over Rhinen og man er derfor igien bleven beroliget her.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Blandede Efterretninger. Frankerig. Ved den overmaade prægtige Fest, som Ministeren Talleyrand den 8de gav i Neuilly for Greven og Grevinden af Livorno, var Slottet, Slotshaven og Øen bag Slottet, saa stærk illuminerede med Glaslamper, at man troede, det var høi lys Dag. Pladsen foran Slottet forestilte Pladsen for Palladset Pitti i Florenz. Den var fuld af Bønder og Bønderpiger i Toskansk Landsbyedragt, som modtoge Prindsen og Gemalinde med Sang og Dands. Ved Prindsens Ankomsantændte man Fyrværkeriet. Han opholdt sig der til Kl. 3. om Natten.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Man har paa nogen Tid arresteret 42 Emigranter, som ere komne tilbage til Paris uden Tilladelse; blandt dem befandt sig en Chouan, som havde begaaet mange Røverier. Aarsdagen, da de Franske i forrige Aar igien rykkede frem i Jtalien og bleve Herrer over hele Landet og alle Fæstninger ved Slaget ved Maringo, er bleven høitideligt i det forrige Grevskab Niza ved Baller og Lystigheder blandt alle Klasser. Man har gjort den bemærkning, at meer end Halvdelen af de Tyverier, som skee i Paris, begaaes af unge Mennesker af den lavere Folkeklasse, hvis Opdragelse blev gandske forsømt i de første Aar af Revolutionen. Nedrige Menneske forføre dem og hæle med dem. Politieretten har paa en Tid af 5 Maaneder fældet Dom over 75 saadanne Forbrydere, alle under 16 Aar.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Landeveiene fra Paris igiennem Belgien til Aachen og Colm blive nu forbedrede paa Regieringens Bekostning for at lette Communicationen med den dataviske Republik og det nordlige Tydskland. Statsraad Randou bereiser nu i et særdeles Ærinde fra den første Consul Grændserne af Rhinen og Alperne.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Engelland. J et kondonsk Vertshuus har man nylig arresteret endeel Personer af den ringere Folkeklasse. Deres Forsamling ansaae man som oprørsk.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Tydskland. Efter Professor Zanners Overslag vil Erkehertug Carls colossalske Metalstøtte til Hest komme til at kost 400000 Gylden, og vil ikke blive færdig før om 12 Aar Man veed endnu ikke, om denne Konstner vil paatage sig Arbeidet, da han endnu ikke er færdig med Reiser Josephs Støtte som han har arbeidet paa i 6 Aar.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Adskillige tydske geistlige og verdslige Fyrster f. Ex.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Maynz, Trier, Würtemberg og Würsburg have efterfulgt, Keiserens Exempel og forbudt de hemmelige Selskaber i deres Lande.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
I det ved Rigsdagen i Regensburg overgivne Creditiv fra den ny russisk keiserlige Gesandt Hr. von Klupsel finder man ikke mere Titelen af Stormester paa Maltha i Titutaturen.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Polsk Preussen. Ludvig den 18de lever i største Ensomhed med sin Familie paa Slottet Latzenske i Warschau. Hans Datter, Hertuginden af Angouleme, opvækker den høist Jnteresse. Forfulgt af Uheld finder hun Tilfredshed hos sig selv og bliver elsket og agtet af enhver, som lærer at kiende hende nøie.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Jtalien Kongen af Neapel har formedelst sin Lyst til Fiskerie været i stor Fare i Havet ved Palermo. 2 barbariske Kolsarer satte efter den Jagt, hvorpaa han siskede, og han var meget nær ved at falde i deres Hænder.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Paa Christihimmelfartsdag bivaanede alle de i Rom værende Franske den pavelige Messe. Paven betragtede dem under heel. Ceremonien med megen Opmærksomhed og meddeelte tom først Ve signelsen.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Den bekiendte Minister Acton i Neapel skal nu have bestemt sig til at tage sin Afskeed og relse med sin Gemalinde til Engelland.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Rusland. En Major Rostein, som formedelst det ødetæggende Kortspil var bleven forviist til Nolinskov, har nu faaet Tilladelse at opholde sig i St. Petersborg; dog har han først maattet give skrivtlig Beviis for, at han i Fremtiden gandske vil afholde sig fra al Slags Hozardspil.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Jndenlandsk. Efter Beretninger fra London er en dansk Ostindiefarer, som den 11te Junii vilde løbe ud fra Portsmouth for at seile til London, stødt paa et andet Skib og derved bleven nødt til at vende om igien, da Skibet er bleven meget beskadiget ved Stødet.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Den kommanderende General i Nørre-Jylland, Grev Moltke, har nu, paa Hs. K. H. Kronprydsens Befaling, offentlig givet en Beretning om Provindsens Aalborgs Fædrenelandskierlighed og Lyst til at bidrage til passende Forsvarsanstalter. Byen Randers har overladt en Plads paa henimod 5 Tønder Land til Tøihusets Bygning saavelsom til Kendtkamrets og Officianternes Vaaningshuse. Jylland, har nu en frivillig Kystmilice af 16516 paabenføre Mænd og et Landeværn af 10200 gamle ovede Soldater.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Det ved det kongelige aabne Brev, under 29 Januar d. A., stiftede Hæderstegn for Søe=Etatens Haandværkere blev, den 15de d. M., tildeelt efternævnte Mestere og Mestersvende: Skibbygmester Paaske, Baadebyggermester Matthiesen, Smedemester Poulsen, Under Skibbygmestere Nexøe og Henrich Pedersen, Pælebukkermester Halkiær, Smedemester Himmer, Jnterims Mester ved Constructions=Skolen. Thorlacius, Billedhuggermester Willerup, Kleinsmedmester Matthiesen, Blokkedreiermester Jngmann, Mestersvende Skibryggere: Erich Andersen, Johannes Nielsen, PouJansen Gaases, Andreas Dreier og Niels Dornmann ; Jnterims=Smedemestersvend Arent Nielsen, og Mestersvend Skibbygger Jens Matthiesen Kildentoft.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Den 10 Junii er Conferentsraad og Deputeret i Finants Collegiet, C. Wendt, meddeelt kongeligt Løfte om at han skal vorde udnævnt til Stempletpapiirsforvalter for Danmark og Norge, saasnart Omstændighederne tillade, at han fra sine nærværende Forretninger i bemeldte Collegio kan forløves: hvorhos Hs. Majestæt har tilladt, at Stempletpapiersforvalter-Embedet maa imidlertid under Statsraad Hammeleffs Stervboes Ansvar besørges ved Doctor Juris Hammeleff, saa vel i Henseende til Forhandlingen af det stemplede Papiir og Spillekortene i Almindelighed, som og i Henseende til Paa skrivningen paa det stemplede Papiir for Aaret 1802 og Afsendelsen af det Qvantum stemplet Papiir og Spillekort, som for nysmeldte Aar bestemmes til Forhandling uden for Kiøbenhavn i Særdeleshed.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Helsingøer den 22de Junii. Fra den 19 til i Dag ere 105 Skibe expederede i Sundet.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Den 19de kom 2 engelske Kutterbrigge fra Østersøen. Af miral Nelson var ombord paa den ene, han vendte her paa Rehden, salutterte med sit Flag og gik derpaa begge Kutterne Sunder ud. Den 20de kom Cadettregatten Frederichsværn her paa Rehden og gik mod Aften apad Nipaabugten, hvorfra den i Gaar sig aliserede med Tellegraphen her paa Kronborg. Samme Dato kom en engelsk Stoop of War Nord fra og gik til Kiøbenhavn. Ligeledes kom en stor engelsk Fregat og en Kutterbrig fra Nord= og til Østersøen, og passeerte ligeledes det første danske Skib fra Engeland efter Embargoens Ophævelse. 2 engelske Koffardieskibe ere ankomne her paa Rehde fra Liebau, hvor de have lagt under Beslag. Fregatten Desiree er her endnu.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Kiøbenhavn, den 22de Junii. Ti Directionen for det kongelige octreierede danske asiatiske Compagnie er med Dagsposten indløben følgende Efterretninger, nemlig: Fra Capitain From, som fører Skibet Prindsesse Lovise Augusta, at han paa sin Retour fra Bengalen var ankommen til St. Helena, og agtede først i April Maaned d. A. at fortsætte Hiemreisen.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Fra Factoriet i Bengalen, at Skibet Prindsen af Augustenborg, under Anførsel af Capitain Sebbelow, lykkelig var ankommen til Bengalen den 29de Decbr. f. A.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Fra Capitain Tranderg, som fører Skibet Dannemark, at han, efter at være gaaet Ost=Passagen, lykkelig var ankommen til China den 12te December f. A., og formodede derfra at blive expederet medio Februarii d. A., og Fra Capitain Stage, som fører Skibet Christianshavn, at han den 2den Martii d. A befandt sig paa 58 sydlig Brede, og 192 47 M. Vest=Længde af Grenwich og fortsatte Reisen til China. Paa Skibene var alt vel inden Borde.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Handelen, som Krigsurolighederne saalænge har bragt i Standsning, begynder nu igjen at faae nyt Liv, da Embargoen er hævet og daglig kan man vente vore Skibe tilbage fra Engelland. Nogle enkelte ere allerede ankomne til Sundet. Følgerne heraf have allerede viist sig paa Vexelcoursen, som til i Dag er falden over 4 Procent. Rygtet taler om Vaabenstilstandens Forlængelse; dog tør man haabe, at Stridighederne med Engelland maaskee inden den nærværende Vaabenstilstands Udløb kan være endte, og at den engelske Østersøeflaade snart vender tilbage. Admiral Lord Nelson er i disse Dage gaaet tilbage til Engelland.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Den 20de og 22de Junii er indkommen Capitain Haves fra Boston i Nordamerica med Sukker, Kaffe, Rom og Farvetræe; Capitain Argalis Pease af Boston fra Port a Port med Frugter og Brændeviin. 5 Skuder ere komne fra Finland med Trævare og Kar. - Udgaaen: Capitainerne Thygesen, Bundesen, Clausen, With og Thomsen fra Kiøbenhavn til Jsland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Førstkommende Mandag den 29de Junii, om Formiddagen Kl. 10, bliver det Kongelige Opfostringshuses Jnd stiftelsesdag i det 49de Aar høitidelig erindret ved en Tale paa sædvanlig Sted i Stiftelsen i store Kongensgade.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12te Junii er Assessor og konstitueret Committeret ved General Land=Oekone, mie= og Commerce=Collegiet. C. F. v. Schmidt Phiseldek, udnævnt til virkelig Committeret ved bemeldte Collegio. Den 19de ere: Præsten ved Søe=Qvæsthuset i Kiøbenhavn, J. Schynnemann, og Sognepræsten for Osotens Menighed i Nordlandene, P. Arctander, formedelst Alderdom og Skrøbelighed, i Naade entledigede med Pension; den anden residerende Kapellan ved Bremerholms Menighed, A. K. Holm. beskikket at være tillige Præst ved Kiøbenhavns Søe=Qvæsthuus; Personel-Kapellan C. W. Rosentilde til Sognepræst for Midfiordens Menighed og Bergs Anner i Trondhiems Stift; Sognepræsten i Andenæs, H. F. Allan, til Sognepræst for Oforens Præstegield i Nordlandene; Kand Theol. M. E. Bøyesen confirmeret til Sognepræst for Sunds Menighed i Ribe Stift; Doctor Medicinæ P. Scheel beskikket til Reserve=Læge ved Pleie-Stiftelsen i Kiøbenhavn for nyfødte Børn, i den derfra, efter Ansøgning, i Naade entledigede Doctor Meyers Sted.
Berlingske Tidende, 1801-06-22
Under Generalitetet: Den 5te Junii er den ved Kongens Regiment til Fods a la suite staaende Major, Prinds Ludvig til Anhalt=Kothen, efter Ansøgning, i Naade forundt Afskeed af Krigstienesten. Den 12te Junii er Major og Batallions=Kommandeuren ved det nordre siellandske Landeværn Regiment, General=Adjutant T. v. Wedelsparre, benaadet med Oberst=Lieutenants Karakteer af Landeværnet.