Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Udenlandsk. Frankrig. J Lyon ere høist betydelige Uroligheder udbrudte. Staden frembød et Syn som Paris i Juli 1830; alle Gaders Brolægning blev opbrudt og Barricader opkastedes. Opstanden udførtes af ikke mindre end 100,000 Arbeidere, som skrege efter Brød. Generalmarsch blev slaaet den 21de November, Kl. 6 om Morgenen, hvilken Tid General Ordonneau, beordrede en Afdeling Tropper til Forstaden Croix-Rousse, Rebellernes Centralpunct, som ligger paa en af de Høie, der dominere Lyon; men de Fremrykkende modtoges fra alle Vinduer med en frygtelig Jld og saae sig nødte til, at tiltræde Tilbagetoget, efterladende Døde og Saarede. Af Garnisonen, som neppe beløb sig til 6,000 Mand, vægrede en Deel sig ved at fyre paa Folket, og henved Halvdelen af Nationalgarderne gik over til Oprørerne. Der udbrød saaledes en formelig Borgerkrig; Arbeidere imod Fabrikanter. De frygteligste Misgierninger bleve begaaede, i det 3 anseete Borgere myrdedes i deres Boliger. Tillige bleve de rasende Borgerhobe, som truede med at plyndre og antænde Alt, forstærkede ved bevæbnede Bander fra Nabostæderne. Fra Kl. 2 til 5 om Eftermiddagen vare Kanonerne i Virksomhed imod Folket, som igien svarede paa det eftertrykkeligste, saa at alle Bestræbelser, for at storme Barricaderne, bleve frugtesløse. Selv Præfecten og GeOrdonneau vare i 8 Timer i Jnsurgenternes Hænder Der stemmedes for, at see Præfecten hængt, men da han om Aftenen Kl. 10 udleverede Krudtet, lode de dem overtale til at afstaae fra det fattede Forsæt. Nogle vil, at Nationalgardens Artilleri befriede Præfecten og Generalen, men Andre paastaae, de undgiFaren derved, at Generallieutenant Rognet truede med Fredagen den 9 December 1831. at hænge Jnsurgenternes Parlamentairer, dersom fornævnte Embedsmænd ikke bleve udleverede. Raadhuuset, Tøihuset og Krudtmøllen faldt i Oprørernes Hænder. Omtrent 5 til 600 Mennesker skulle være faldne. Den 23de var Roligheden saavidt bragt tilbage, at der op hørtes med at slaaes. Samme Tid havde GeneralRognet trukket sig tilbage. Præfecten maatte med Municivalitetet forblive i Præfectur-Hotellet. Ved Modtagelsen af denne ubehagelige Efterretning sendte Kongen af Frankrig strax sin Søn, Hertugen af Orleans, og Krigsministeren, Marschal Soult, Hertugen af Dalmatien, til Oprørstedet. Maschallen er forsynet med de meest udstrakte Fuldmagter, som var han en Vicekonge. 30,000 Mand Tropper have faaet Ordre til at marschere til Lyon. Oprørerne have organiseret sig som bevæbnet Borgergade. Aarsagen til dette ulykkelige Oprør angives at være denne: Silkevæverne i Lyon havde forskaffet sig de betydeligste Manufactureieres Samtykke til en Tarif, der fastsatte en høiere Arbeidsløn. Dette Samtykke, som tildeels aftvunget Manufactur eierne, gjorde disse uvirksomt ved at standse deres Væver stoles Gang, hvorved omtrent 40,000 Arbeidere mistede deres Erhverv. Under Spectaklen skulle nogle af Jnsurgenterne have udraabt: "Napoleon II leve og være Republikens Overhoved!" og Andre: "Bristol, Bristol, Oprørerne have tømmet 3 Fabrikanters Magaziner og opbrændt Varene paa en offenlig Plads. Et Caffehuus blev plyndret og nedrevet. – Angaaende dette Oprører der siden opstaaet drøi Ordvexling i Deputeredekammeret i Paris og en heel Dag er anvendt til Discussioner om en Takaddresse til Kongen. Man vil vide, at de lyoner Arbeidere have fordret 5 Mill. Fr. for at capitulere.