JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Tirsdagen den 14 Novbr. Formiddag Kl. 10 hold det af Kaperfører Kand Munch af Kiøbenhavn af Auction hos Hr. Viinhandler Simoni i Aalborg og bragte, condemmerede og her ved Aalborg beliggenSmakskib, die Frane Margrethe kaldet, som er en 30 Commerce Læster, af Hollandsk Eege Bygning, . Svær, samt staaende og løbende Redskaber og behøJnventarium i god og seilbar Stand. Aalborg den 24 Octbr. 1809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
som forsendes. Trykkes og udgives 2de Gange ugentlig Tirsd.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Den 22 October har det franske Gesandtskab i Hamborg faaet den glædelige Efterretning, at Freden mellem Østerrig og Frankrig er bleven undertegnet i Wien den 14 Octbr. om Morgenen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Om faa Dage ventedes Ratificationer. Fredens Betingelser ere vel endnu ikke officielt bekiendtgjorte, men imidlertid angiver de dog i franske Blade saaledes: "Østerrig ophæver sin Forbindelse med England, viser denne Magts Sendebude bort og lukker sine Havne for Englænderne, ligesom før Krigen. Østerrig aftræder Triest og den største Deel af na Litteralet til Kongeriget Jtalien, men beholder Fiume.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Det aftræder begge Gallizier og det østerrigske Schlesten til Hohlen, og en fransk Prinds bliver Konge i Pahlen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Sachsen faaer til Erstatning nogle Kredse af Bøhmen og en naboelig Provinds.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Erkehertuginden af Østerrig formæler sig med Kronprindsen af Bayern, og denne faaer til Appanage Tyrol, Jndviertelen og Hertugdømmet Salsburg. Østerrig faaer nogle Skadesløsholdelser andensted; (i Tyrkiet formodelig).
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Østerrig betaler til Frankrig 80 Millioner Gylden for Krigsomkostningerne inden 6 Maaneder og imidlertid holder Frankrig Wien, Østerrig og Steyermark besat. "De franske Tropper rømme straxen Ungarn, Karnthen og Mahren, og trække sig tilbage paa den anden Side af Donau, men forblive i Besiddelse af Broerne.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Privatefterretninger fra Dresden tillægge, at Halvparten af Overøsterrig skulde aftrædes til Bayern; at Storhertugen af Würsburg skulde faae Salsburg og læggeren P. F. Wandall. Tyrol, istedet for hans forrige Stater, og at Bayern, derimod fik en Deel af Würsburg, hvilket skulde udvides indtil Saufloden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Fra Augsburg skriver man, at Keiser Napoleon vil ankomme til München sildigere, end man i Førstningen ventede. 1100 Hestjægere af Keiserens Garde, som paa Hjemmarschen fra Schønbrunn til Frankrig, næsten havde naaet Augsburg, fik ogsaa den 15 OctContraordre, og maatte ifølge deraf vende tilbage til Landshut.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
J Wien havde det Rygte udbredt sig, at Keiser, Napoleon var i hast afreist til Linz.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Hertugen af Danzig er reist fra Salburg til Wien igien, og General Wrede, som havde Ordre, at mar schere med sin Division til Salburg, har paa ny faaet Contraordre.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Seigneur Andreas Hofer har paa nye udstedt 2de Proclamationer, hvori han besværer sig over Stændernes Lunkenhed i at bevæbne sig, og over Finanzernes slette Tilstand. Saaledes siger han, at enhver Person, som er efterladen i at forsvare Fædrelandet, skal ansees som en Fiende af det, og til sin Tid blive anmeldt for Keiser Frands; og da der, alle Formaninger uagtet, næsten slet ingen Skatter flyder ind i Statskasserne, som derover ere ganske tomme, saa truer han med Execution, paa det at de nødtørftige Sielesørgere, Exnonner, Enker, Faderløse a. kunde understøttes i deres trykkende Nød, og det hele Stats væsen bringes i Gang igien.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Hertugen af Abrantes's Armeekorps, som hidtil stod i Sachsen, Bayreuth og Franken, skal have faaet Ordre, at trække sig af Frankfurt til, hvor Hovedqvarteret bliver. Det hedder og, at et Korps af Storarmeen skal marschere til Holland.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Schweitz. J Sognet Buren har man fundet en Fane, rigt broderet med hemmelighedsfulde Decora tioner. Politiet er kommet i en ret levende Bevægelse derover. Af nogle arresterte Personer er man allerede kommen efter, at visse ufornuftige Projecter ere strax dede ved Staden Luzern, som derfor har faaet en Besætning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
England pr. Frankrig. Man troer ikke, at Parlamentet sammenkaldes i dette Aar. Det er en Lykke for Ministerne, at det ikke behøves for Finanzernes skyld; thi Tolden har indbragt en Million mere end i forrige Aar. Stempeltaxen har været større, og Landtaxen er forbedret, saa at ogsaa den giver mere af sig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Fra Vliessingen ere atter 30 syge Officerer og 2000 dito Soldater hiemkomne eller underveis.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
J Portsmouth bygges et nyt Linieskib, som skal hedde Talavera.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Staden London har besluttet, at Kongens 50aarige Regieringsdag den 25 Octbr. ikke skal høitideligholdes enten med Jlluminationer eller med noget festligt Maaltid, men at de dertil bestemt Summer skulle anvendes paa en nyttigere Maade, ved nemlig at befrie og vederqvæge ulykkelige fangne Gjældnere. Man er endog overbeviist om, at Kongen selv vil bil drage til et saa helligt Øiemed.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Uagtet Andalusien i Spanien har over 13000 Muul-Æseler, kunde Lord Wellington dog ikke faae et eneste Æsel for sin Armee.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Spanien. Det synes, at Cuesta føler den Skam at han ikke hialp Englænderne i Slaget ved Talavera: thi nu har hans Armee forskandset sig ved Venstre bredden af Tagus og vil giøre de franske Tropper Overgangen stridig. Ved denne Leilighed lader den franske Publicist 500 franske Dragoner slaae 4000 spanske Ryttere totaliter, i Paasyn af 3 Marschaller, af Frankrig og 40,000 Franskmænd! Staden Girona, som de Franske saa længe have beleiret, holdt sig endnu den 28 Septbr. General Blake havde søgt at undsætte Staden; men det lykkedes ikke. Han blev slagen og maatte lade 500 fangne Mennesker, 6000 Muulæseler og 1000 Faar og Stude i Stikken. (skrives fra Leiren for Girona.)
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Adskilligt. J Courtray (Stad i Frankrig, have nylig 10 Oldinge, hvis Alder tilsammenlagt, udgjorde 850 Aar, løbet om Kap med hinanden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Den berømte Canopa skal faae 100,000 Kroner forat støbe en collosaisk Statue af Napoleon i Bronze. Han vil tage de tydske Kunstnere, som støbte Joseph den 2den, paa Raad med.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Wiens Fæstningsværker, siger man, skulle sprænge? Ved et Angreb af de Franske paa en Stad i Spanien blev ogsaa et Kloster opbrændt, med Undtagelse af Kapellet, hvori 22 Konger af Arragonien laae begravne. Den franske General (Suchet) lod Monumentet sætte i Stand igien, for at give et Beviis paa den Agtelse man skylder Religionen og sin Souverainer.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Staden Berlin havde i Aaret 1808 en Folkemænde af 145,941 Siele, foruden Garnisonen med Kon og Børn taltsaa 9766 mindre end i Aaret 1809, Husene vare 7,212 (102 færre end 1805). Fød bleve der 57701 og døde 8,444. Det 17de Bar kom dødt til Verden, og hvert 5te Barn var uægte.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
En Kone døde i sit 105te Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Staden Potsdam havde i Juli 1808, 26,92. Jndvaanere.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
J den engelske Morgenkrønike meldes over Frankrifølgende: Jsland er nu under vor Regierings Beskyttelse Øen blev taget ved et ringe Mandskab, som bemægtigede sig Gouverneuren og giorde Garnisonen, tilfange. Gouverneuren er nu i Leith og vil overbringe til London sin Reclamation. Jmidlertid er vi Herrer af Øen. Det er ingen stor Erobring. Landet er fattigt og usselt. Det giver af sig blot Huder, og Skind, Peltsværk, Tran, Fieder, Fiske, og det i ringe Mængde.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Indenlandske Efterretninger. Kiel, den 17de Octbr. En af Søelieutenant Holstein gjort Prise er i Dag bleven indbragt hertil; den blev afskaaren fra den engelske Convoi.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Korsøer, d. 20 Oct. Syd fra er i Dag ankommen en meget talrig Flaade i Beltet, formedelst Modvind ankrede den 1 1/2 til 2 Miil Sydvest for Korsøer, Den kan ikke tælles, da den ligger tæt sluttet; me 5 Rangsskibe, endeel Fregatter, en Brig og en Kuttet sees derimellem. Det er formodentlig den Flaade, som bragte de russiske Krigsfanger til Riga. Kutte ren tog i Dag Middags en dansk Jagt under Opselingen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Af Eskadren Norden for Sprogøe er et Rangskib gaaet Nord efter, et som laae ved Romsøe er der mod kommen i dets Sted, der ligger nu i alt 3 Rang: skibe, 1 Fregat, 1 Brig og 3 Transportskibe.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Helsingøer, den 20 Oct. Den ene Jagt lade med Kobber og Jern, som Fienderne den 17 vare paa Jagt efter ved Gilleleie, kom i Dag op, og seilede til Kiøbhvn., under Kutteren Svalens Konvoi. Fiende ne som var ombord paa den, have visselig fanget brune Pander, inden de forlode den, da deres Jammeskrig hørtes lydelig ved de vel tilsigtede Skud fra Landet. Den anden Jagt de toge, var ladet med Svor og 4 til 500 Sabler 2de Baade heraf Byen, med Smør fra Jylland vare i samme Vaande, men blev dog med Nød frelste ved at sætte paa Land ved Gilleleie, samme Aften, hvor alle Folk var flygtede for Byen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Kiøbenhavn, den 23 Octbr. J Budstikken No. 58 og 59 af 12te Octbr. læses følgende: Den kongelige Regierings-Commission for Norge har behaget at tilstille Budstikkens Udgiver saavel en Jndberetning fra S. T. Hr. Amtmand Krogh i Finmarken, som flere til Hr. Amtmanden indgivne Rapporter angaaende Engelændernes Anfærd og Plyndringer i Europas fierneste Egne mod Nord, nemlig i norsk og russisk Finmarken. Af disse Jndberetninger meddeles derfor følgende Extracter: A. Udtog af Handelsmand Killengreens Jndberetning til S. J. Hr. Amtmand Krogh om Englændernes tvende Plyndringstog til Hasvig i Vest=Finmarten.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Den 4de Julii d. A. om Eftermiddagen ankom den engelske Kutterbrig Snake paa 18 Kanoner, med omtrent 100 Mands Besætning, ført af Kapitain Thomas Wong, til Hasvig, som udsatte en Baar med 5 Mand for at lovde Havnen, der paa Anraa et hvor de hørte hiemme, svarede: Christiansand. Da Briggen havde kastet Anter, blev 2de Baade med bevæbnede Folt saa Land under Kanonild fra Briggen, og Geværrild fra Baadene. Mit Huus Flag blev strax nedrevet og det engelske Flag igien heiset. De opbrækkede Kirken, sønderbrød Kattigblokkene og udtog Pengene, fordærvede Altarlysene, tort, udviste den skiendigste Opførsel. De forbleve paa Hasvig til den 9de og røvede alt hvad de forefandt i mit Huus, opbrød Gulvene og ødelagde Meubler og Boehave. Af Jorden blev opgravet en Kuffert med 4500 Rdlr. i Penge samt en Deel Sølviøn. Forinden Briggen, kom til Ankers den 4de Julii tog den 3 Nordfarerbaade som vilde løbe ud fra Hasvig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Den 17de Julii kom forbemelte Kutterbrig tilligemed en anden engelst Brig ved Navn Faney, ført af Kapitain Snigler, paa 14 Kanoner, til Hasvig, og borttog alt hvad de første Gang havde efterladt, samt forsynede sig med Brænde og Vand, hvorefter de forlod Hasvig den 21 Julii. Mit Tab beløber sig fuldkommen til 10000 Rdlr. Værdie. Alten, den 5te August 1809. C. Killengreen. B. Udtog af den russiske Kiøbmand Kulacoffs Skrivelse, dat. Kon den 30te Junii d. A., til Handelsmand Nørager i Alten.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Alexi Popoff mistede ved det Tab den engelske Fre har tilføiede os i Kolla og Katarinehavn, over 18000 Rubler, da 4 Fartøier bleve tagne og opbrændte, og 1, ladet med Salt og Meel, sænket i Havet. Det hvidsøiske Kompagne tabte ogsaa betydelige Varer og Kapitaler. Man anstaaer det hele Tab i russisk Finmarken til 80,000 Rubler.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
(Fortsættelsen følger.)
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Den 9de Octbr. er Hs. Kongelige Høihed Kronprindsesse Caroline bleven konfirmeret i Kiel. Man har i seneste Tid mellem vore Uniformer øinet en ny, nemlig Uniformen for kongelige Kurerer. Den er: blaae Kiole med sorte Fløiels Rabatter og Opslag, rød Kant og rødt Underfoder, blaae Pantalons, brede slyngede Epauletter, i Form af Skulderklapper, Portopee af Guld med blaat, Chacot af lakeret Læder med rødtoppet hvid Fiær og Sølvplade med kgl. Vaaben, og Jndskrivt: "Kougelig Kureer." Den eneste som man hidtil har seet i denne Uniform er Kureer Hr. Røgler, der i 1807 udmærkede sig blant andet ved at befordre den norske Brevsæk tvers over det af Englænder bespændte Farvand.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
I Viborger Samler No. 86 læses følgende Bekiendtgiørelse: Som Bestyrer af Viborg Bogtrykkeri, er det og min Pligt, at underrette Publikum om, at S. T. Hr. Pastor Hertels Udfald i hans Beskrivelse over Aarhuus Domkirke, angaaende Nørrejyllands Bogtrykkeres ubillige Priser, ikke kan ramme mig, til hvem han ingensinde henvendte sig, skriftlig eller mundtlig, om sin Bogs Trykning. Den Ubillige kommer da vel for en Dag og Hr. Hertel er vel saa billig, offentlig at kundgiøre os dennes Navn, uden at nødes dertil. Viborg d. 24 Octbr. 1809. A. F. Just.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Aalborg, den 30 October. Hvad i forrige Ariis blev anført som Rygte, har nu stadfæstet sig. Vore brave danske Kanonbaade, har rigtig frataget de engelske Røvere, den i sidste Avis ommeldte Galease fra Lemvig, og desuden en anden dansk Jagt som var ladet med Korn. Rygtet siger og, de skal have taget et engelsk Fregat Koffardieskib; hvorom ventes nærmere Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 27 Octbr., Arbeidsmand Jens Jensen Tomboe og Pigen Christiane Pedersdatter. Den 29 Oet., Hattemagermester i Thisted, Friderich Birkenbusch Høyer, og Jomfr. Kirstine Ølste.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirker Hr. Meden. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klau en Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Tallotterie. Ved 791 Trækning i Wandsbek udkom følgende Rumre:
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Til 792 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 6te Novbr. Middag. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Avertissements. Jovereensstemmelse med den 185 i Forordningen af 27 Septbr. 1799, bekiendtgiøres fra det Kongelige danske Cansellie, at Udgiveren af Bladet hvad jog skrev, det skrev jegn, Revisionsassistent i det Kongelige Vestindiske Guineiske Rente og General Toldkammer Niels Tønder Lund Gunnerus, er sat under offentlig Tiltale for Overtrædelse at bemeldte Forordning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Til Gen Læsøe er den 7de i f. M. indkommen en svensk Slup ført af Skipper Adolph Blakstadius, og hiemmehørende i Gothenborg, Seileren kaldet som formedelst paakommen haardt Veir var fordreven ud af sin Cours, og for at undgaae jotal Stranding. har Skibets Besætning seet sig nødsaget at kappe Masten, hvorefter Ladningen som bestaaer af 14 Oxhoveder Viin, 20 Pider Ann, 4 Foustager og 41 Sækker Kaffebønner, 6 Fade Topsukker, 26 Fierdinger Rosiner, i Kasse Kardemome, i Kasse Kaneel, 3 Foustager Peber, 16 Sækker Specerie og 4 Pakke skaaren Kork, paa bemelte Øe er udlosset og tage under behørig Tilsyn og Bevogtning. - Dette bliver hermed, i Følge Forordningen af 5te Julii f. A., kundgjort i Provindsens offent ige Tidender, og enhver som i denne Henseende maatte have nogen Prætension at afgiøre, indkaldes at anmelde samme for mig inden den ved allerhøistbemeldte Forordning bestemte Tid. Hiøring den 22 Octbr. 1809. E. Blom. Til Faar, Rasens Forædling i Thisted Amt og Omegnen har jeg forskrevet fra det Kongelige Skæferie paa Frederichsborg 20 Stkr. Vædere og 8 Faar af æg te spansk Rase, som ved offentlig Auction bortsælges paa Thisted Raadstue Torsdagen den 9 Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved foregaaende bekiendtgiøres til Liebhaveres behagelig Efterretning. Thisted Amthuus den 26 Octbr. 1809. Faye.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
En Person af sædelig Opførsel, ligemeget af eller udenfor Bondestanden, øvet i at informere i Regning Skrivning og dansk Læsning, kan hos en Embedsmand paa Landet strax antages til at læse for 4 Børn Forsynet med paalidelig Beviis om Duelighed behaget man at melde sig paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Extra Most Edike kiøbes hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Natten imellem sidste Torsdag og Fredag, er paa Landeveien imellem Ellitshøi og Størring, tabt et SølvLommeuhr uden Kiæde. Hvem som maatte have fundet det, bedes at aflevere det til Bogtrykker Wandall i Aalborg, da de for Tilveiebringelsen kan vente sig en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Sidste Fredag den 27 Octbr. er paa Veien fra Bager Gyrstings til Veigaarden uden Østerport, tabt en Sølv Lommeuhr; hvem om samme kan give nogen Oplysning, kan vente sig en passende Dousør, naar de henvender sig til Bogtrykker Wandall, som anviser Eieren.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Et Fruentimmer søger Condition til førstkommende 1ste Novbr., enten som Huusjomfrue eller Svejomfrue, Bogtrykker Wandall giver nærmere Anviisning. Meget godt Smør og smaa Salt i større og mindre Qvantitete, kan bekommes hos Christen Christensen, boendes i Urbansgade No. 102. Stuen. Samme Sted kiinkes Steentøi. - Et meget godt Stykke udleget Hørlærred er samme Sted at faae til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
L. Møller Jnvelser i Aalborg er flyttet til Skolegaden paa Hiørnet af Svingelen. og Natten imellem den 28 og 29 Septbr. sidste hans leden, er bortkommen fra underskrevne, een mørkbruun Hest uden Aftegning, videre enden hvid Plet paa Ayggen af Sadelbrud. Hesten er 9 Aar gammel, godt i Stand, og noget Ramskov pet uden Skoe. Thi efterlyses herved forbemeld. Hest, med Anmodning til enhver som enten maat forekomme samme eller allerede have den, at de vil underrette mig derom, da alle Omkostninger med Fornøyelse skal blive erstattet; Og jeg forvisser mig om at enhver ved de forestaaende Markeder, vil have den Efterlysning i Erindring og om de kiøber en saadan eller lignende Hest, sikkrer dem ved fuldkommen Underretning om den Sælgendes Navn og Enholdsted for følgerne i sin Tild. Listrup i Tran Sogn, Øster Han-Herred pr. Aalborg den 15 Otober 1809. Christen Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 16 Julii d. A., som er læst inden Kier Hvetboe Herreders Ræt den 25 August og i den Kongelige LardOverret i Viborg den 11te Septbr. H. A., blive alle og enhver, som formeener sig at have noget at fordre, efter afgangne Christopher Qvist som boede og døde i Halv Bye, under Aalborg Amt og Stift indeværende Aar den 8 April, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden, lu poena præciusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel fra den Kongelige Bevillings Datur at melde sig paa Herreds Contoiret i Nørre Sundbye, med saadanne deres formeentlige Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, og samme paa lovlt Maade at beviisliggiøre. Det meldes tillige at af Skiftesamling er derammet at holdes i Stærvboeden 28 November næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Hals den 17 Octbr. 1809. C. Boerup, Bi kedommer i Dronninglunds og Hal Birker og p. t. Constitueret Herredsfoged i Kiær og Hvetboe Herreder.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Hos Bogtrykker Mandall faaes: Forsøg til den danske Krigsret, ved Generalandten, L. J Krohn, indb. 8 Mk. 10 s. Nød og Hielpebog for Bondestanden, eller Beskrivelse over Landsbyen Egerup i dens Lykke og Ulve ke, ved Provst L. Hasse, indb. 3 Mk. 10 s. Regler for Actskrivningen ved Deichman, ind 3 Mk. Certepartier, Arkrus 6 s.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Torsdagen den den November om Aftenen Kl. holdes General Forsamling i Klubben Harmome, man udbeder sig Dehrr. Jnteresenteres Nærværels da noget Vigtigt Selskabet angaaende skal afgiøres samme Tiid bliver halluteret paa nye Jnteresentere Aalborg den 30 Octbr. 1809. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-31
Rettelse. J disse Aviser No. 85, 7 Spalte, gin, staaer Herthel; læg: Hertel
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
som forsendes. sees og udgives 2de Gange ugentlig,
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Udenlandske Efterretninger. Rusland. Hoftidenden indeholder følgende Seiers-Efterretninger fra den moldaniske Armee: Efterat Overgeneralen, Fyrst Bagrathion, havde erobret Fæstningerne Tultscha, Jssatschi, Matschin- og Gourgewo, angreb han et tyrkisk Corps, omtrent 20,000 Mand stærk, og anført af Seraskier Gosren Pascha, og slog samme totaliter. Der bleve 5000 Tyrker paa Valpladsen, en stor Mængde blev fangen og 30 Faner og 15 Kanoner erobrede. De Flygtende forfulgtes 35 Werster. Strax efter denne Seier indtog man Fortet Kusgun ved Donau samt Fæstningerne Kistendschi og Magalita ved det sorte Hav. Disses Erobring var Forbudet for en endnu vigtigere Krigsbegivenhed.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Den 14 Septbr. overgav sig den berømte og stærke Fæstning J smail. Dens Erobring havde i alle de forrige Tyrkekrige (især da salig Suwarow indtog den) kostet et meget betydeligt Tab af Mennesker, men nu fik man den uden Blodsudgydelse."
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Efterat denne Beretning var indløben til Petersburg, begave Keiseren og Keiserinden tilligemed heele Hoffet sig til Kirken, og frembragte der en høitidelig Takkebøn til den Allerhøieste under Knæebønninger og Salut af 101 Kanonskud. De erobrede 38 Faner, bleve af 38 Chevaliergardister, een bag efter en anden, bragte hen til Petri=Pauli=Kirke i Triumf.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Jfølge en keiserl. Ukase af 17 Septbr. skal over det hele russiske Rige udskrives 5 Rekruter af hver 500 mandlige Siele.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Tydskland. J Wien er Freden bleven bekiendtgjort ved en Salve af 100 Kanonskud og ved Trompeteskrald. Glæden over dette Budskab, som giør en Ende paa Krigs=Ulykkerne, er ubeskrivelig F. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
- Fredstractaten, naar den er bleven ratificeret, mener man, vil først lade sig tilsyne i Moniteuren. -
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Fyrst v. Lichtenstrin var ihast afreist til Slottet Totis, for at forelægge Reiser Frands den undertegnede Fredstractat.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Den 15de, hedder det fra München, afreiste Keiser, Napoleon fra Schønbruun, og ventedes den 17de til Nymphenburg, hvor alle Anstalter vare føiede til at modtage den seierrige Monark høitideligen. Efterat Trient var indtaget af den italienske Armee, gave Tyrolerne sig til at aflede Vandet fra Stadens Møller og opstillede et Korps af 4000 Mand, at forhindre Jstandsættelsen deraf, men den 10 Oct. bleve Trablerne forjagede fra alle Høiene blot ved 900 lette Jnfanterister.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Om de to bayerske Armeedivisioner, som havde Ordre at trænge ind i Tyrol, har man ogsaa faaet meget tilfredsstillende Efterretninger. Kronprindsen med den første Division rykkede den 17de ind i Loser, efterat have iforveien havt en Affaire med Rebellerne, hvorved disse tabte 300 Døde og Saarede, 400 Fangne og 2 svære Kanoner. Blant de Døde var een af deres fornemmeste Anførere, Speckbacher. Bayrerne havde kun 6 Saarede og 4 Savnede! Den 2den Division, under General Wrede, havde den 17de sit Hovedqvarteer i Kossen; men de slette Veie vare ham meget til Hinder i Fremmarschen.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Om den 3die Division, der skulde trænge for overKufsteln, venter man paa Beretningerne.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
General Peyri, som commanderer de italienske Tropper i Syd=Tyrol, har udstedt til Tyrolerne en Proclamation, hvori han meget pathetiskt forestiller dem hvor fornødent det er, at vende tilbage til Orden. Den hellige Religion, siger han blant andet befaler eder at være underdanige - ja Gud selv befaler det. Han taler ellers blot til de Vildledte, men ikke til de Egensindige eller til Factions=Cheferne. Med dem giver han sig ikke af, da de ere foragte lige Mennesker!
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
England pr. Frankrig. Hr. Perceval er udnævnt baade til første Lord og til Kantsler i Skatkammeret. Robert Dundas følger efter Lord Castlereagh som Krigs- og Colonie Minister. Hr. Canning er helbredet. Det er lykkest en Division af Blakes Armee, at bringe Succurs ind i Girona.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Fra Cadix og Carthagena ere Skibe med Penge og Ammunition ankomne til Alicante.