Viborger Samler, 1787-07-30
Enhver Godseier eller Jorddrot, som bortfæster en Gaard, skal være forbunden til at overlevere sammes Bygninger tilligemed dens Besætning og tilhørende Gaardsredskaber, ved en ordentlig og lovlig Syns= og Taxations Forretning, som ved Fæsternes Fratrædelse eller Dødsfald, kan tiene til Efterretning om den Tilstand, i hviken de af ham har været modtagne, paa det at Fælden derefter kan beregnes. Paa samme Maade skal Huuse, der fæstes paa Livstid, ved Synsforretning overleveres, 52. Naar Jorddrotten ikke paa den foreskrevne Maade overle, verer Fæsteren Gaardens Bygninger og Besætning ved SynsForretning, skal han være uberettiget til at kræve Godtgjørelse for Fæld af Bonden eller hans Stervboe, og ei heller kunde udsige ham fra Gaarden, paa den Grund at Bygningerne og Besætningen ikke af ham ere holdte vedlige; Og skal det ikke ansees som nogen Undskyldning for Proprietærernes Efterladelse af sin Pligt i denne Henseende, om Fæste Bonden endog kunde være formaaet til at fraskrive sig sin Ret til at paastaae Gaarden med dens Tilhørende, overleveret efter Syn. 5 3. Til de Syns- og Taxations Forretninger, som holdes over en Gaards Bygninger og Besætning, enten ved Fæsterens Til og Fratrædelse, eller efter hans Død, skulle 2de uvilge og erfarne Mænd af et fremmed Gods, udnævnes ved Herredsfogden i det Herred, hvorunder Gaarden ligger, hvilke Besigtelses Mænd skulle være pligtige at fremlægge og med Eed bekræfte deres Forretning til næste Ting, med mindre nogen af de paagieldende Parter fandt sig beføiet til at paaanke samme, da saadant strax maatte erklæres under Forretningen, og denne indstevnes inden første eller anden Rettes Dag, til dobbelte Synsmænds Udmeldelse, i hvis Mangel den første Forretning bør staae ved Magt, som usvækkelig, paa det at Gaardens Jstandsættelse ikke skulde opholdes. Naar Oversyn har Sted, skulle de dobbelte Synsmænd paa foranførte Maade bekræfte deres Forretning til næste Ting, og Sagen derved have sit Forblivende. J øvrigt skal den Besigtelses Forretning, efter hvilken Gaarden og Besætningen overleveres Bonden, hæftes ved Fæstebrevet, for i sin Tid, at tiene til Beviis om den Tilstand, i hvilken samme er bleven modtaget og den SynsForretning, som holdes efter en afdød Fæster eller hans Enkevedlegges Skifte=Protocollen. 94 Naar Gaardens Bygninger befindes brøstfældige, ved en nye Fæsters Tiltrædelse, og Huusbonden vil have dem istandsatte, da maae saadant ikke skee, ved at give Fæsteren Erstatning for Manglerne i Penge; Men Jorddrotten bør selv besørge Forbedringerne fuldførte, og bevise samme ved SynsForretning. J 5. Naar en Fæster i sin Besiddelses Tid enten har istand, sat, eller af nyt opført saadanne Bygninger paa Gaarden, som ere nødvendige til dens Drise, bør ham eller hans Arvinger, ved Fratrædelsen, gives Erstatning derfor af Jorddrotten hvori hvori dog Værdien af de Materialier, som Husbonden beviisligen maatte have forstragt ham, til dette Brug dør komme til Afdrag. Men dersom Bonden opsætter Bygninger, som ej tilforn have været paa Gaarden og ikke til Avlingen ere fornødne, skal han ikke derfor nyde nogen Godtgiørelse, med mindre Jorddrotten kan komme overeens med ham om at kiøde samme, i hvis Mangel han inden 6 Maaneder skal flytte dem bort fra Stædet, under Straf af at have dem forbrudt til Husbonden, i Fald han, uden dennes Tilladelse lader dem blive staaende længere. 6 6. Enhver Jorddrot, som herefter bortfæster en Bondegaard, skal være pligtig at overlevere Fæsteren fuldkommen Besætning dertil, af saa mange dygtige Arbeids Heste, tilligemed Vogne, Plove, Harver og Sædekorn af alle Slags, som til Gaardens Sæd, Avlingens Drift og Hoveriet behøves; hvilken Besætning og Jnventarium til Gaarden ikke allene, som tilforn er melde, af uvillige Mænd skal besigtiges og taxeres ved Modtagelsen af Fæsteren, men endog af disse paaskjønnes, om samme er tilstrækkeligt til Gaardens egen Dyrkning og det Bonden paaliggende Hoverie=Arbejde, eller hvormeget deri maatte mangle, hvilket i Forretningen nøyagtig skal antegnes og Husbonden uopholdelig forskaffe de manglende in Natura. Dersom den Besætning, der leveres Bonden med Gaarden, er saa ringe, at han ikke dermed kan bestride Hoveriet, skal han være frie for Hovarbeidet, indtil han bliver forsynet med fuld Besætning, og dersom den er saa ufuldkommen, at han ikke heller derved kan forsvarligen drive sin egen Gaards Avling, skal han ogsaa være befriet for at svare Landgilde, indtil Hosbonden forskaffer ham de til Gaardens Dyrkning nødvendige Arbeids Bester. Derimod skal de paaligge Fæsteren at vedligeholde den Besætning og Jnventarium, som han ved Tiltrædelsen har modtaget, og naar Gaarden ved Dødsfald, eller paa anden Maade, bliver ledig, skal han eller hans Stervboe, være Huusbonden ansvarlig til ligesaa god Besætning, som han af denne har annammet, hvilket forlods skal udtages af hans Boe frem for al anden Gjeld, saaledes som i Forordningen af 15de Januarii 1701 er bestemt. 9 7. Ved de befalede Syns- og Taxations-Forretninger skulle ingen unødvendige Formaliteter have Sted, men ikkun disse Forholds Regler iagttages. a) Den som begjerer Syns og Taxations Forretningen, skal med 8te Dags Varsel ved 2 Mænd, mundtlig lade den anden Part tilsige, at møde til næste Rettes Dag ved Herredstinger, for at høre uvillige Mænd udmeldte af Dommeren til at besigte og vurdere Gaardens Bygninger, Besætning og Jnventarium af Korn og Redskaber, som enten skal annammes af Fæsteren eller tilbageleveres Husbonden. b) Derefter kan Parten selv, uden Talsmand, møde for Retten og fremstille Stævnings Mændene, for at afhjemle Jndvarslingen, da Dommeren strax haver at udnævne 2 kyndige og upartiske Mænd af et fremmed Gods, til at holde Forretningen. c) Dagen eller Aftenen førend Forretningen foretages, skulle de dertil beskikkede Mænd tilkjendegive Parterne den Tid, Forretningen skal begynde, paa det at disse derved kunde være tilstæde og iagttage deres Tarv. d) Syns Mændene skulle derefter til næste Rettes Dag. uden videre Varsel for Parterne, fremlægge deres Forretning for den Dommer, af hvilken de ere blevne udmeldte, og med deres Eed bekræfte, at samme er forfattet efter deres Samvittighed og bedste Skjønnende. e) Dersom nogen af Parterne anseer sig fornærmet ved de 2 Mænds Besigtelse og Taxation, skal han strax ved Forretningen, saaledes som tilforn er meldet, erklære saadant og inden første eller anden Rettes Dag derefter indstevne den til et Oversyn og Omvurdering. f. Naar Oversyn og Taxation ved et dobbelt Antal af Mænd har Sted, skal disse samme Forholds Regler iagttages i Henseende til Jndvarslingen, Forretningens Bekræftelse og den øvrige Fremgangsmaade, dog med den Forskiæl, at de 2 Mænd, som have holdt den Forretning der paaankes, tillige skulle indvarsles til den nye Besigtelse og Omvurdering. s. 8. Fæsteren bør betale Omkostningerne paa den Syns og Taxations Forrretning, som holdes over Gaarden og Besætningen, naar samme af ham bliver modtaget; Dog følger det af sig selv, at ifald det ikke alt bliver ham overleveret paa eengang og ved en Forretning, men Husbonden, formedelst at der ved den første Forretning kunde være befunden Mangler paa Bygningerne eller Besætningen, maatte lade holde en nye nye Besigtelses Forretning derover, efterat det var bleven istandsat, bør denne Udgift ikke være for Fæste Bøndens, men for Jorddrottens egen Regning. Omkostningerne paa denne Forretning, som holdes ved Bondens Dødsfald, eller Fratræde se betaler derimod Hosbonden allene Naar nogen af Parterne paastaae Oversyn og Omvurdering, da bør den, som samme har forlanget, betale de dertil medgaaende Bekostninger, ifald den paaklagede Taxation bliver stadfæstet; Men dersom den første Forretning bliver forandret til Fordeel for Appellanten, bør Udgiften deles imellem begge Parter. 5 9. a) Herredsfogden bør, for Mænds Udmeldelse og Forretningens Afhjemling, nyde 2 Mk. naar den angaaer en Fæstegaard, og 1 Mk. naar den holdes over et Huus. b) Ligesaameget tillægges Skriveren for Actens Udfærdigelse i begge Tilfælde. c) Syns og Taxations Mændene skal hver for sig nyde 3 Mk. i Sallario, baade for Forretningen i sig selv og dens Afhjemling, uden Hensigt til hvad enten den er holdt over et Huus eller en Gaard. d) Stevne=Vidnerne betales for Jndvarslingen det samme, som de ellers nyde for en Stevnings Forkyndelse i andre Sager. 5 10. Det stemplede Papiirs Brug til alt hvad som vedkommer fornævnte Syns= og Taxations=Forretninger (hvilke forfattes efter vedhæftede Forskrift) vilde Vi allernaadigst have eftergivet. 5 11. Naar det maatte hænde, at der bleve udmeldte Syns og Taxations=Mænd, som ikke tilforn havde holdt dette Slags Forretninger, skal Herredsfogden selv derved være tilstæde, de 2 eller 3 første Gange, for at undervise Mændene i Henseende til Formen. J Sallario maa ham derfor tillægges 4 Mk. Danske, foruden Befordringen frem og tilbage. De samme Mænd skulle derefter bestandig udnævnes, som engang vare blevne vandte til dette Arbeide, da Herredsfogdens Nærværelse altsaa siden blev ufornøden. §. 12. Hvad der skal lagttages ved Gaards Forsidderes Udsættelse fra deres i Fæste havende Gaarde, naar samme skeer, førend Dom er falden.