Københavns Adresseavis, 1762-03-26
Udtog af det Kongelige Videnskabs Academies Dagbog. Udtog af et Oeconomisk Brev fra Hr. Sammel Linnæus, til Professor og Plantage Directeur. Hr. Eric Gustav, i Lund. Om Bier. Med Forundring sees, at der i Skaane har været saa A. stor Mangel paa Honning og Vox, at man har maattet forskrive disse Vahre fra Smaaland, ligesom jeg og har fornummet, at der gaaer anseelige Penge ud til andre Steder for samme Vahre. Sligt kunde lettelig forekommes. Jeg boer paa eet Sted, som er lidet fordeelagtigt for Bier. 1748, gjorde jeg dog Begyndelse med en Kube; samme har nu forøget sig til 120 Stykker her i Egnen. Alle mine Sognemænd har næsten faaet Lyst til at anlegge bi=Avl. Jeg har deels solgt, deels foræret og deels leyet Bier bort til Halvt, og underrettet dem om hvorledes de skulde rygtes. Ved Forsøg med bi=Avlens Forbedring er jeg kommen saa vidt, at Kuberne beqvemmeligen kand skattes, saa at jeg ved Skatningen i Aar fik af hver Kube 2 Lpd., 2 og et halv Lpd., 3 Lpd., a 3 og et halv Lpd. Honning, og lige saa mange Marker Vox, som Lpd. Honning, hvorved jeg har min Kube lige fuld af Honning og Vox, alle mine Bier conserverede, og BiKuben fornyed, saa at den ved denne Opfindelse kand næste Sommer give tidige Sværmer, og kand hvert 3die eller 4de Aar skattes, da den ey bør sværme, og saaledes kand den vel leve i nogle Mands Aldere. Denne Maade er noget bedre end at slagte Bierne; thi naar en Bi=Kube bliver slagtet, saa har man ingen mere Fordeel af den. Men naar man vil giøre Udregning, hvad en eneste Kube kand give af sig paa 10 Aar, naar den hvert 4de eller 3die Aar. skattes, og de andre Aar sværmer 2 eller 3 Gange aarlig, og at nogle 1000de aarligen, i vort Rige Slagtes, saa torde det vise sig, hvad Skade det er at slagte Bier Forklaring over Navnene i Almanaken. Martius. All. Paulus. En Narbonnensisk biskop. Efter T. at han er bleven døbt af Apostelen Paulo, skal han have prædiket Christum i Gallien eller Frankerig. og sammesteds bleven beklædt med biskoppelig Ære og Værdighed; og efterat han en Tidlang meget flittig have de forestaaet sit Embede og Tieneste, skal han tilsidst just være død paa denne Dag. Nogle setter paa denne DagAphrodisius, som skal have været Stadtholder i Ægypten paa den Tid, da Maria flygtede derhen med Barnet. Men efterat han antog den Christne Troe, blev han udvalgt til biskop i Bourges, og ligeledes skal være død den 22de Martii. K. Fidelig. En kydsk og christelig Jomfrue, fød i Agenne i Frankerig. Da hun efter den Hedenske Land fogeds Daciani befaling vægrede sig ved, at ofre til de Hedenske Afguder, blev hun udspendt paa en Rist, oversmurgt med Fedt, og derpaa stegt ved en Kul=Ild. Men da hun slap ubeskadiget fra Jlden, der ved den Leylighed skal have mistet sin Kraft, blev hun endelig paa denne Dag halshuggen, efter udstanden grusom Marter og Pine. Andre setter Victorianus, en Vice=Borgemester i Carthago, som blev kastet i Fængsel fordi han ikke vilde ofre til Afguderne; hvorpaa hans Gods blev confisqveret, og er til sidst bleven pinet og ombragt ved uhørlige Maader at Marteer. Al. Ulrica. Andre Pigmenine, en Præst i Rom, og Keyser Juliani Jnformator. Hans Discipel, Julianus, jagede ham i Landflygtighed fordi han begravede Martyrernes Legemer; og da han kom tilbage igien fra sin Landflygtighed, blev han kastet ud i Tider Floden og druknet, den 24de Martii. Continuat af den Kongl. Priv Maan Skiald=Tid. s. N. 19.