JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-02
Kongen af Spanien har nu ladet udgaae et lignende Decret som det Franske, hvorved de Brittiske Øer erklæres i Blocadestand. Blandt Bevæggrundene nævner Kongen det skjændige Angreb paa Kjøbenhavn, som han kalder den meest uhyre af Afskyeligheder og Sørøverier, der har revet Masken af den Engelske Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-02
Fra d. 20 Jan, til d. 3 Dec. 1807 havde man i hele Storbritannien 525 Banquerotter. Hvor mange kan man nu ikke vel vente i dette Aar, Mange Engelske Manufacturister, Fabricanter og Konstnere ere udvandrede til Brasilien, for at nedsætte sig der. Dette beviser noksom, hvor tunge det maa falde dem at finde Brød i Engelland. J det misfornøiede Jrland er Høsten faldet meget slet ud, og Brødmangelen er saa stor, at Landboerne have truet med at reise til Dublin, for der at erobre Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-02
Den Franske Banks Capital bestaaer nu af 50,000 Actier, hver paa 1000 Fr. Bankactierne kunne ikke sælges til Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Inden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Indenlandske Efterretninger. Paa Frysenberg Administration i ToldbySogn, Riis By, der og kaldes Norring Riis eller Naarning Riis, boede fordum Niels Ebbesen, der i Aaret 1340 dræbte Grev Geert, og hvis Daad Prof. Sander har foreviget ved et skjønt Sørgespil. Den vestre Deel af Volden og Graven om hans Borg er endnu at see, og en Bondegaard er bygt paa det øvrige deraf, som er sløifet. Kun Naturen har sat Tyrandræberen her et Minde i en stor Eeg, som er opvoxen paa Voldens øverste Kant. At Niels Ebbesen har boet der, er ikke allene blandt civiliserede Folk der i Egnen en almindelig Mening, men ogsaa Stedets Beboere, vide at forevise den Plads, hvor han boede. Dette er formodentlig ved Tradition kommet til deres Kundskab. Byen bestaaer af tre hinanden fraliggende Gaarde, hver med to Beboere, og ligger ved en Skov. Af denne og den i Nærheden liggende større By Norring eller, som den nu skrives Naaring, har hiin formodentlig faaet sit Navn. Norring Riis ligger tæt øster for Landeveien imellem Schanderborg og Randers, 3 1/2 til 4 Miil fra det sidste Sted. - Denne Efterretning er meddeelt af Hr. Forvalter Tommesen paa Grevskabet Frisenborg, og der er altsaa aldeles ingen Tvivl om dens Anthenticitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
J Slotshaugen ved Lovisenlund er opreist en Gravsteen med Runeskrivt, finder for to Aar siden i en Kjempebegravelse ved Danevirke. Ved Siden. af denne Steen er opreist en Marmorsteen, hvorpaa en Tydsk Oversættelse af Jnscriptionen er udhuggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Blandt de stræbsomme Borgere, der i den senere Tid have lidt ved Jldsvaade, bør især Slagter Cort Stavning paa Vesterbro nævnes. Denne Mand er saa at sige bleven forfulgt af Jlden. Medens han boede i Byen brændte det tre Gange for ham; da han derfra flyttede ud paa Vesterbro, No. 11 var hans Gaard een af de ulykkelige, som vi selv satte Jld paa, og da han endelig flyttede derfra igjen til en anden Gaard paa Broen, lagdes atter denne tilligemed det meste af hans Bohave i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Ved en i Aaret 1804 igjennem det SlesvigHolsteenske den Gang endnu Tydske Cancellie udstædt Forordning er angaaende Anvendelsen af det Schassiske Stipendium for Philologer (stiftet 1675 af Hollænderen Sammel Schat, der til denne Hensigt testamenterede Universiteter 10000 Gylden, den nærmere Bestemmelse gjort, at en Sum af 2000 Rdlr. Slesv. Holsk. Courant aarlig, uddeles til Dyrkere af Philologien i tre forskjellige Stipender paa 80, 100 og 120 Rdlr. Udlændinge, som studere i Kiel, ere ikke ved noget Forbud udelukte fra Deeltagelse deri. Stivendiet kan nydes i 3 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
J næste Hefte af Universitets- og Skoleannaler, agter Hr. Prof. Engelstoft at levere fuldstændige og sammenhængende Efterretninger om den Jndflydelse de seneste Krigsbegivenheder have have paa Universitetet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Ved Gyldenlunds Skov skulle Engelskmændene i Sommer have kastet endeel Canoner overbord, af hvilke man allerede skal have fundet 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Caffeen er atter steget i Hamborg 1 1/2 s. Bco. Pundet. Den 2 Febr. kostede det fineste Slags 32 1/2 a 33 1/2 s. Bco. Ogsaa i Amsterdam er den stegen 1 1/2 a 2 Styver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Man skal have Efterretning om, at Capit. Christensen, som fører et af det Asiatiske Compagnies Skibe, er løbet ind i Jsle de France med Alting vel inden Borde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Fra Kiel meldes, at H. K. H. Kronprindselsen og den nyfødte Prindsesse begge befinde sig i ønskeligste Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Den 31 Jan. blev ved Hoffet i Rendsborg anlagt Sorg paa 10 Dage for den afdøde Hertuge inde af Meklenborg-Schwerin, og baaret tilligemed Hofsorgen paa 7 Dage for afgangne Prinds Friedrich Franz Joseph af Anhalt Bernburg-Schaumburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Hs. K. H. Kronprindsen ventes her til Staden nogle Dage senere end det først var bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Odensee d. 2 Febr. Hs. Majestæts Kongens og Hs. Kgl. Høihed Kronprindsens høie Fødselsdage ere her atter i Aar høitideligholdte, saavel i Klubberne, som ved et stort offentligt Bal paa Raadhuset, hvilket over 600 Personer fra Byen og Landet bivaanede. Jndbydelsesskrivtet til de Høitideligheder, hvormed Odenser Chiatedralskole hellige holdt disse Nationens Festdage paa Gymnastet, var af Overlærer T. Trøiel og indeholdt en Udsigover Nordens Forfatning mod Slutningen af 14de Aarhundrede, som Jndledning til nogle bemærkninger over Aarsagerne til Kalmar Unionens Ophævelse. Talen som holdtes af Hr. Overlærer Bjørn, skildrede den gode Fyrste som Statsopdrager, Lovgiver, Velgjører, og Forsvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Udenlandske Efterretninger. Den Franske Lugger le Glamur af Dunkirchen, commanderet af Capit. Merleer, Medlem af Æreslegionen, førende 16 tre a fire Pundige Canoner og 54 Mands Besætning, som var afgaaet fra Vliessingen d. 24 Dec., har indbragt til Stavangers Havn tre Engelske Skibe, nemlig: Brig gerne Andalusia og Edmund & Merry, samt Galeasen Berry Castel, ladede med Steenkul, Ved den Russiske Armee tjener en Ridder deeon, som er et - Fruentimmer. Man vilde tvinge hende til et Givtermaal, hun forlod hemmelig sine Forældre, lod sig hverve, tjente ved Austerlitz, som Gemeen, var med i sidste Feldtog som Underofficier, og belønnedes med St. Georgs Korset. Forældrene opdagede hende omsider, og hun befinder sig nu, efter Keiserens Befaling, i Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Fra Paris er sendt Befaling til Douanerne i Calais og Dieppe at lade den Østerrigske og Russiske Gesandts Gods passere uforhindret. Det sidste Fredsglimt fra den Kant er altsaa nu forsvundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Ved det Franske Senats Beslutning, som Keiseren har gjort til en Lov, er fastsat, at 80,000 Conscriberede skulle overlades til Regjeringens Disposition for Aaret 1809, at de skulle bestaae af de unge Mennesker, som ere fødte fra 1 Jan. 1789 til 1 Jan. 1809, og at de skulle, naar det findes fornødent, bruges endnu i Aar til at fuldstændiggjøre Reserve-Legionen i det Jndre og de forskjellige Regimenters Cadres, hvis Depots ere i Frankrige. J den Tale, som Statsministeren Reg naud holdt over Bevæggrunden til denne Conscription, siger han, at Engelland, fordreven fra een Verdens deel, maa trues i alle andre. Det maa ikke vide, hvor det skal bruge sin lille Krigsmagt. Vore Armeer maae være frygteligere end nogensinde før, og beredte til at føre vore seierrige Ørne til deres Besiddelser. Vore Legioner kunne endnu naae de Engelske Militser. Jrland kan endnu haabe at faae Bistand mod Undertrykkelse; Ostindien kan endnu vente Befriere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Kehl, Castel, Wesel og Vliessingen ere blevne forende med Frankrige. Kehl er slaaet til Nedre Rhin-Dep., Castel til Donnelsborg-Dep., Wesel til Roer-Dep. og Viessingen til Schelde-Dep.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Den Franske Ambassadeur i Constantinopel Gen. Sebastini, har fra den Russ. Feldtmarchal Første Porsorowsky i Jassy modtaget Depecher af største Vigtighed. Han har, efter at han har havt adskillige Conferencer med Reis Effendi, sendt en Coureer til Wien, som nok derfra gaaer til Paris. Første Porsorowsky ligger farlig syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
J London indløbe idelige Efterretninger om den Skade den sidste Storm har anrettet. Over det halve Antal af Transportskibe, der hørte til den Spencerske Expedition, savnes ganske, og de øvrige, som ere tyede ind i Havne, ere meget ilde tilredte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Gener. Miranda skal have tilbudet de Engelske Ministere at erobre alle Spanske Besiddelser i America med 7000 Mand Tropper og 4 Linieskibe!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Kongen af Engelland har ladet bekjendtgjøre, at han, i Betragtning af de Omstændigheder, der have bevæget ham til at fortsætte en retfærdig og nødvendig Krig, og i Tillid til, at den Høieste vil understøtte hans Vaaben til Lands (?) og Vands, har berammet d. 15 Febr. en Bededag i de forenede Kongeriger, paa det han og hans Folk ved Alterets Fod kan bede Gud om Tilgivelse for Feiltrin og anraabe ham om den kun alt for vel fortjente retfærdige Straf maatte afværges og bede den guddommelige Majestæt ydmygst om at krone hans Vaaben &c. Sært nok, at Kongen af Engellands hykkelske Ministere ikke engang kunne opsætte en saadan Bekjendtgjørelse, uden at gjøre den til en reen Modsigelse. Først siger Kongen "at Krigen var retfærdig og nødvendig", og nogle Linier længere ned vil han anraabe Gud om at afværge den alt for vel fortjente Straf. Saaledes spotte Britterne det høieste Væsen, saavel i Templet som i Marken og paa Søen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Kongen af Holland har ved et Decret af 24 Jan, befalet, at alle hans Havne skulle være lukkede for alle Skibe uden Forskjel, paa hans Allieredes bevæbnede Fartøier nær, som frit skulde kunne opbringe der fiendtlige Priser; at de Allierede og Neutrales Skibe, der formedelst Sø-Farer søge Beskyttelse i disse Havne, skulle aldeles ikke have noget Samqvem med det Jndre af Riget, og sættes under Qvarantaine og strængeste Opsigt; at Fiskerne skulle staae under den ved Kysterne stationerede borgerlige og militaire Magts umiddelbare Opsigt, og at en hver udgaaende Fisker Schuyte saa meget som mueligt skal have en Militair ombord, der skal meddele Efterretning om dette Forbud ikke er blevet overtraadt. – J Jndledningen siger Kongen blandt andet: "at hvert Folk er under nærværende Omstændigheder forpligtet til at medvirke til Fastlandets Seier i en Strid, der ikke kan vare længe og hvis Udfald ikke er tvivlsomt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
En til Wismar ankommen Fransk TirailleurCapitain, der har været blandt Krigsfangerne i Stockholm og nylig er bleven udvexlet, forsikkrer, at man i Sverrig inderlig ønsker at faae Fred med Frankrige, og at en Russisk Armee, som staaer paa Grændserne, naar det gjøres fornødent, skal rykke ind i Finland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
J Dec. f. A. bestod den Svenske Armee af 45,000 Mand Infanterie, 8000 Mand Cavallerie og 2700 Artillerister, tilsammen 8500 Mand, uden Officierer, Generaler &c. Aftagelsen af Gistav den Tredies Statue Stokholm d. 24de f. M. var forbunden med stor Høitidelighed. Statholderen Grev Uglæs holde en skjøn Tale, hvori han udviklede Gustav den Tredies Fortjenester. Statuen er opreist paa det Sted, hvor Gustav steg i Land ved sin Tilbagekomst efter Freden ved Wexele. Den er forfærdiget af den berømte Sergel og støbt af Mechanicus Apel qvist, under Sergels Opsigt. Den forestiller Kongen i Søofficieruniform med Kaabe, ubedækket Hoved, den ene Fod i fremtrædende Stilling, i høire Haand en Olieqvist og i den venstre en Laurbærkrands, støttende Armen paa et Skibsroer. Paa Piedestalen, som er af sleben Porphyr, læses: At Gustaf III. Lagstiftare, Segerwinnara, Fredens Aterstallare. Af Stockholms Borgerskap DEC. - Af Taknemmelighed for sin høie Stifter har det Svenske Academie udsat en Præmie af 200 Specieducater for en Sang i Anledning af Kong Gustav den Tredies Statues Aftagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Ridder v. Högelmüller i Wien, der agtede at gjøre en Reise til Orienten, har, formedelst Veienes Usikkerhed, anseet det for raadeligt, at opsætte sin Reise til der viser sig fredelige Udsigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Den Embargo, der i Bordeaux har været lagt paa neutrale Skibe, er bleven ophævet og to Americanske Skibe ere allerede afseilede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Danzig d. 19 Jan. Handelen ligger her nu ganske; Penge- Omløbet standser og med samme Crediten i lige Forhold. - Vor Havn er vel allerede siden September Maaneds Begyndelse ikke mere bloqueret, men saalænge som Skibsfarten ikke er aldeles fri, kunne vi ikke vente her bedre Tider. For alt hvad der nu forsendes søværte, skal Afsenderen deponere hos den herværende Franske General-Consul Ladningens virkelige Beløb, som Borgen, for, at samme ikke gaaer til Engelland, og han faaer Pengene ikke tilbage førend han fremlægger en Certificat paa Ladningens virkelige Ankomst til sin Bestemmelse. Kan han ikke det eller bliver Ladningen opbragt af en Engelsk Caper, saa staaer han Fare for at miste det Deponerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
I America forsvinder alt Haab om en Forsoning med Engelland. En Bill foreslaaer at anlægge Magaziner med Vaaben og Levnedsmidler for en Armee paa 100,000 Mand. Hvert Øieblik ventes en Embargo paa Engelske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Man troer, at det Americanske Ministerium vil gjøre et Laan af 20 Mill., endskjønt det strax kun behøver 14 til 15.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
J Ministeren Chempagnys anden Jndberetning til den Franske Keiser, findes blandt andre følgende mærkelige Yttringer: "forgjeves har Hoffet i Lissabon, for at skuffe Deres Maj. Opmærksomhed erklæret Engelland Krig, tyve Dage efter at dets Minister havde forladt Portugal og dets Charge d'Affaires var reist hjem, det var aabenlyst, at denne Forholdsreget skede efter Aftale med Engellænderne, forgjeves befalede det at lægge Beslag paa deres Varer; en befaling til hvis Fuldbyrdelse det aldrig havde føiet Anstalt førend Engelske Varer af nogen Værdie og Engellænderne vare sikkrede mod enhver Forholdsregel, der gjeld te dem; dets Troløshed var aabenbar. Det drev den saavidt, at det afsendte en Gesandt (der rigtig nok aldrig er kommen over Portugals Grændser), som i det Øieblik, hvor han var overtydet om, at Deres Maj. ikke kunde skuffes, gjorde Aftale om sin Flugt med den Engelske Minister og Anføreren for den Engelske Escadre, og nogle Øieblik forhen, da man fik Efterretning om denne uventede Begivenhed, bragte en Portugisisk Coureer Der. Maj., i Jtalien, ny Bekræftelse paa Portugals Deeltagelse i hiint fælles Anliggende; han berettede Hr. v. Limas Tilbagekomst, som ikke havde forladt Lissabon, og en overordentlig Gesandt, Hr. v. Merialvas Ankomst, der, formodentlig ligesom Coureren, var bleven skuffet ved sit Hors Troløshed. Denne ulykkelige Coureer fornam efter sin Ankomst til Jtalien, efterat alle hans Hielpekilder vare udtømte, med Fortvivlelse, at ingen Regjering var til mere. Portugal, Engellands Sag hengiven, fordrede Hjelp af det, og vilde vinde Tid, men Engellands Hielp har stedse været ulykkelig for dets Bundsforvandte; den har ikke tjent Prinds Regenten til andet, end til at dække hans Flugt og forvisse ham om Tabet af hans Stater. Der skal nu anlægges en ny Canal, som skal forene Po med Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Forskenskaaf de 2. Femte Aargang. No. 35. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 9 Februarii, 1808. Om Handelsfrihed og Toldafgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Det er med Handelsfriheden som med enhver anden Frihed, intet er vanskeligere at bestemme en dens rette Grændser. Dobbelt vanskeligt bliver dette i et Land som Dannemark, hvor indenlandsk Jndustrie og indenlandske Manufacturer umuelig kunne bestaae med en uindskrænket Handelsfrihed. Man har ogsaa fuldkommen følt denne Vanskelig hed, og intet har undergaaet flere Forandringer og Modificationer end de Love, der skulle fastsætte disse Grændser, eller Bestemmelsen af Toldafgivterne og de Artikler, hvis Jndførelse og Udførelse kan og bør tillades. Der gaves Tider, hvor de fleste Artikler, der nu mod en bestemt Toldafgivts Erlæggelse kunne indføres, vare forbudne som reent Contrebande, og hvor man kun behøvede en saakaldt Kammerordre, for at inqvirere hos enhver, som hemmelig eller aabenbar var bleven angiven for at have Contrebande i sit Værge. Den sidste Toldanordning gjorde Ende paa alt Jnqvireringsvæsen, Speiderie og Angiverie af den Natur. Der gives i egentlig Forstand nu kun faa Artikler, der ansees for Contrebande, og enhver kan nu sove rolig i sin Seng, uden Frygt for, at man pludselig skal inqvirere hos ham paa den første den bedste penge gjerrige Angivers Denunciation. Men hvor godt det end var, at dette forhadte Væsen blev hævet, saa bliver det dog endnu et Spørgsmaal, om Nationalvelstanden og den indenlandsk Jndustrie have vundet noget ved denne Forandring, Jkke kan det negtes, at vort Fædreneland paa den Tid, hvor denne Forandring foregik, havde naaet den høieste Pynt af Handelsflor. Det var een af de faa Handelstater, som lykkelig undgik Krigens Malstrøm, det hævdede sin Neutralitet; dets Flag respecteredes af alle Nationer uden Undtagelse; dets Skibsfart og Transithandel kunde forskaffe det paa en saare let Maade de Nødvendigheder, som kun med langt større Møie kan frembringes ved egen Konstflid og Jndustrie. Toldanordningen kunde umuelig udkomme i et gunstigere Øieblik end dette, dens tildeels ubehagelige Virkninger kunde umuelig blive umærkeligere end under saadanne Omstændigheder. Først nu, da hine lykkelige Canaler til vor Handelsflor ere stoppede, kunne vi tilfulde bedømme disse Virkninger. Det er Patriotens Pligt, at veje, prøve og drøvte dem, og det Øieblik er kommet, hvor end ikke den mindste Sandhed, der kan bidrage til Landets Held, bo dølges for en ædel og menneskekierlig Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Jndledningen til Toldforordningen af 1ste Februarii 1797 fremsættes Grundene til denne Anordning. Blandt andet siges S. 4. Ved aldre og nyere Forbude mod Varers Jndførsel eller Udførsel have mange og vigtige Varesorter været udelukte fra Handelen ind til, eller ud fra Vore Riger. J lige Grad, som disse Forbud, have tvunget Handel og Skibsfart, have de ikke forfremmet Varers Frembringelse i Landet selv. Smughandel er da jevnligen indtraadt i redelig Handels Sted, har berøvet Vor Statscasse en Jndtægt, som den kunde behøve, og saaledes, samt i andre Maader, virket til Skade for det Almindelige. Vi have derfor villet indskrænke de hidtil værende For bude til saa lidet et Antal, som Vi efter Tider og Omstændigheder endnu have fundet muelige, Førend vi gaae videre, være det os tilladt at anstille her nogle Betragtninger over Toldafgivter i Almindelighed. Man maa tilstaae, at ingen Afgive lader sig vanskeligere bestemme end Tolden af Jndførsels- og Udførselsartikler. Den skal svares af inden og udenlandske Artikler, af Luxnsvarer og Livets første Fornødenhed. Filangieri kalder saadanne Afgivter med Frie: en sammensat Machine, hvis Hjul ikke lade sig tælle, hvis Kraft er usikker, hvis Bevægelse er uordentlig, som følgelig lettelig fordærves og drager med sin Ruin Agerdyrkningens, Jndustriens og Befolkningens Undergang efter sig." – Vist er det, at Toldafgivter i det Hele sielden kunne staae i noget virkeligt Forhold til Værdien af de Artikler, de skulle svares af. Hvad er vel underkastet flere Forandringer end Varepriser, Aarstidens Frugtbarhed og Ufrugtbarhed, og mange andre Omstændigheder kunne brings Fordproducternes Værdie til at falde og stige, ligesom disse falde og stige, maae ogsaa Haandværksfolkenes Underhold blive lettere og dyrere, og efter dette retter sig forholdsmæssig Priserne paa Manufacturvarer. Forat undgaae denne Ubestemthed i Toldafgivterne maatte man altsaa hvert Aar gjøre nye Bestemmelser i Toldanordningerne, hvilket ikke lader sig udføre, eller ogsaa udsætte sig for den store Ulighed imellem Toldafgivterne og Varernes sande Værdie. Naar et Oxhoved Viin f. Ex. kostede 50 Rdlr., vilde en Told af 10 Rdlr. være 1/2 Deel af Værdien, og naar det derimod kostede 100 Rdlr., vilde Tolden kun være 1/2 Deel. Denne Ubestemthed og Uregelmæssighed vil man møde ved de fleste Artikler. Men i en handlende Star og hos en handlende Nation kunne disse Vanskeligheder nu eengang ikke lade sig aldeles forebygge. En stor Deel af sine nødvendige Udgivters Bestridelse maa Staten, søge at udlede fra den Kilde, der bringer de fleste Rigdomme ind i Landet, og som i en handlende Stat bestaaer i Handelen. Men jo færre disse Afgivter imidlertid ere, des mindre Misforhold imellem Afgivterne og Varepriserne maa naturligviis finde Sted. (Fortsættes.) bemærkninger over Justitsraad Rafns Jndbydelse til alle Dannemark og Norges Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Man læser i Dagens 22de Numer en Berømmelse over et ved Sorøe Academie udgivet dansk Jndbydelsesskrivt til en Tale, som Hr. Prof. Nissen sammesteds holdt paa H. M. Kongens Fødselsdag. J hvor varmt Jndsenderen af dette føler for sit Modersmaal, i hvor passende han troer det at være, ved et dansk Program at indbyde til en dansk Tale, saa kan han dog ikke indsee, at man, for at rose Hr. Prof. Nissens Program, behøver at nedsætte de latinske Jndbydelsesskrifter, som her ved Universitetet udstedes, og som med Opfyldelsen af en blot Ceremonie, tillige forene videnskabeligt Værd, eller at det vilde være overeensstemmende med en rigtig Smag at indbyde til en latinsk Tale i et dansk Program. Heller ikke troer han, at Forfatteren af det i Dagen indrykkede Jndbydelsesskrift – der i øvrigt ogsaa ved lige Leilighed har skrevet latinske Programmer – kunde troe sig beføiet til i materiel Værd at sætte det ved Siden af noget af de Programmer, der i de sidste Decennier af Kjøbenhavnske Professorer ere skrevne. Hvad angaaer Dagens Foregivende, at Hr. Prof. Nissen er den første, som indførte den Skik, at skrive danske Programmer, eller, efter Dagens Udtryk, at han er den første, som viiste, at slige Jndbydelser værdigen og mere passende kunne skrives i det danske Sprog, da er Udgiveren heel uvidende og slet underrettet. Danske Jndbydelsesskrifter have, i de seneste 20 Aar eller flere, været ganske almindelige ved Sorøe Academies Høitideligheder. Jndsenderen, selv Soraner, har læst danske Programmer af 5 eller 6 forskjellige Professorer; ei at tale om, at det ogsaa ved Skoler, Gymnaster og flere deslige Stiftelser er beviist, at andre, foruden Hr. Prof Nissen, vare i Stand til at skrive et Program paa dansk. Den komiske Vigtighed, som Dagens Udgiver tillægger det indførte Program falder derfor reent bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Jndenlandske Efterretninger. Fra Kiel meldes under d. 6 d. M., at den udfødte Prindsesses Døbeget var berammet til de 8de i d. M., og at H. K. H. Kronprindsen agtede at reise derfra midt i denne Uge. Mæslingerne grassere for nærværende Tid stærkt i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Kiøbenhavn har man et Forraad af 5 Mill Pund Casse D. 2 d. M. er i Tønningen ankommen en befaling, at ingen Varer mere skulle fritages mod Caution. De Varer, der mangle de tilbørlige Reclam-Documenter, skulle sælges og Beløbet deponeres i Kongens Casse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Onsdagen d. 10 d. M. bliver i Skippernes Laugshuus General-Forsamling for Jnteressenterne i Sø-Assurance-Compagniet. Man mener, at Udbyttet for hver Actie bliver 50 Rdlr. og at 40 Rdlr. for hver Actie vil blive henlagt til Fonden. Denne skal nu være 7 til 8 Tønder Guld. Den Risico, Compagniet har tegnet sig for, skal beløbe sig til 19 Tønder Guld.