JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-02-20
Døde. Kjøbenhavn: Assistent Selmers Enke, Margrethe Cathrine, f. Langebech, 76 Aar; Pianoforte Fabricant Marschalls Enke. – Troense paa Thorseng: Fyr-Jnspecteur Daenzers Enke, Frederikke Sophie Cathrine, f. Sonnemann, 78 Aar. - Uglemose: Forhenværende Sognepræst i Egense i Fyen, Mathias Dahlstrøm, 86 Aar. - Børglum Præstegaard. Christine Karine Sophie Albrechtsen, f. Kruse, 84 Aar. - Flensborg: Advocat og Notar D. Harries, 72 Aar. (Forlangt indrykket.) En Jagtelsker – jeg antager nemlig han ei har Noget imod denne Benævnelse – har i denne Tidende fundet sig foranlediget til at fremsætte nogle Bemærkninger, om den af Communalbestyrelsen tagne Beslutning angaaende Jagten.
Viborger Samler, 1844-02-20
Da man vel kan forudsætte, at Communalbestyrelsen kuns under ganske særegne Omstændigheder vil indlade sig paa at tage til Gjenmæle mod Jnserater i Avisen, især anonyme, saa har Jndsenderen heraf troet ei at burde tilbageholde sin Mening. Først forekommer det mig at Jagtelskeren havde handlet baade rigtigst og meest passende om han havde henvendt sig enten skriftlig eller mundtlig til Communalbestyrelsen med sine bemærkninger; thi det ligger dog klart at man ei bør fortrædige Andre uden særdeles Nødvendighed, og mindste Dem, der maae opoffre megen Tid og Arbeide, uden nogensomhelst Erstatning; det kan derfor antages som afgjort, at han vilde have opnaaet det Samme, med Undtagelse af at Leiligheden til at vise sig i en Avis, var gaaet ham glip. Vel staaer der skrevet i Frdn. af 20de Mai 1840 § 11 at Jagtretten paa de ikke udskiltede Jorder er Kongen forbeholdt, men i Viborg Kjøbstads Hede er ikke længere noget Fælledsskab med nogen Communen Uvedkommende; og hvor Communen er Eneeier kan der intet Spørgsmaal være om, at Jagtretten, ifølge Forordningens Bestemmelse I. 3, tilhører samme. Med Hensyn til det Hovedsagelige, hvad der er skeet og ikke det hvad der skal eller vil skee, nemlig: at Jagten paa Byens opdyrkede Jorder foreløbigen paa et Aar er overladt til Eierne, dog saaledes at Jagtretten kun udøves i de trende Maaneder December, Januar og Februar, da maa jeg for mit Vedkommende erkjende Foranstaltningen for hensigtsmæssig. Eierne af Jorderne ere saaledes sikkrede for at der ei paa den Tid da Jorden bearbeides og Kreaturerne staae paa Marken, generes af utidig Skyden og Hundeglam; og dette er det Væsentlige, medens Jagten er anseet for det Underordnede, eller med andre Ord en reen Bisag. Naar der siges: "vistnok ahnede ikke Mange at Jagten paa de opdyrkede Jorder ikke skulde bortforpagtes, da har det vel den samme Betydning, som om han havde sagt: "Denne Efterretning var os høist ubehagelig, da vi saaledes have mistet Udsigt til at kunne fordrive Tiden paa Byens Mark til Lyst for os og til Ærgrelse for Andre.
Viborger Samler, 1844-02-20
AVERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1844-02-20
Placat. Mandagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 10 og den raafølgende Dag, bliver efter Begjering af Enkegrevinde Kammerherrende Ahlefeldt-Laurvig, i Stiftamtmandsboligen heri Byen foretaget Auction over en betydelig Deel Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, Sophaer, Speile, Sengeklæder, Sengesteder, Lysekroner, Linned og Dækketøi, Porcelain og Glas, Kjøkkentøi, en Kobberkjedel, i Grube, en Rulle, 2 Sæt Hestetøi, en Wienervogn, en Postvogn, en Arbeidsvogn m.m. M. Conditionerne erfares ved Auctionen. Paa Torsdag kunne trykte Cataloger over det bortsælgende Løsøre gratis erholdes paa Auctionscontoiret og paa Bogtrykkeriet. Viborg, den 7de Februar 1844. E. Selmer.
Viborger Samler, 1844-02-20
Skifte-Jndkaldelse. Onsdagen den 13de Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver en Skiftesamling afholdt i afdøde Krigsassesfor, Bye- og Herredsskriver, Told og Consumtionskasserer, samt Posterpediteur Karelius Arntzens Boe af NideKjøbstad i Boets eiende Gaard i samme Kjøbstad. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Boets Vedkommende i Henhold til Placaten af 21de April 1824. Byefogedcontoiret i Nibe, den 17de Februar 1844. Lynge.
Viborger Samler, 1844-02-22
72 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret No. 30. Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. DemannanaasnagramsonsonastiansangaarDannemannagraphansonsangang arrangensTorsdagen den 22de Februar 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-02-22
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Remusats Forslag om Jncompatibiliteten, eller om Uforeneligheden af en Embedsmands Functioner med de Pligter, der paahvile en saadan som Deputeret bar den 12te Febr. givet Anledning til en meget levende Debat i de Deputeredes Bureaux. Navnlig udtalte Thiers sig for Remusats Forslag. J det første Bureau erklærede Guizot, at Cabinettet vilde paa det Bestemteste bekæmpe dette Forslag i Kammeret. Desuagtet vedtoge tre af de ni Bureaux, endskjøndt med en svag Majoritet, at Propositionen skulde oplæses i Kammeret, og da saaledes 1/3 af Bureaux stemte for Oplæsningen, vil Forslaget vorde discuteret i de Deputeredes Kammer. Forslaget selv kan muligviis berede Ministeriet en ny Forlegenhed, og Journ. des Deb. giver temmelig tydeligt at forstaae, at Ministeriet i dette Tilfælde vilde see sig nødsaget til at opløse Kammeret. Man anslaaer Antallet af de Deputerede, der staae i Statens Tjeneste og erholde Gage, til 180.
Viborger Samler, 1844-02-22
Oberst Briquevilles Forslag at føre Gen. Bertrands Liig til Paris, og bisætte det ved Siden af Keiser Napoleons Liig, er eenstemmigen antaget.
Viborger Samler, 1844-02-22
Af de 18 Medlemmer, der ere valgte til at prøve Budgettet for Aaret 1845, ere de 13 Conservative. Hertugen af Montpenster skulde den 12te Febr. forladt Paris for derfra at afgaae til Africa, hvor han skal deeltage i en Expedition, der under Hertugen af Anmales Overcommando skal bryde op fra Constantine. Man vil vide, at Hertugen af Jonville skal commandere en Escadre, der er bestemt til at krydse i Vandene ved Marocco. Lamartines derangerede Formuesomstændigheder, der tvinge ham til at overlade hans paatrængende Creditorer hans Eiendomme og Hotel, samt til for Fremtiden som Forfatter at erhverve det daglige Brød, vækker stor Sensation i Paris.
Viborger Samler, 1844-02-22
Storbritannien og Jrland. Baade Underhuset. og Overhuset - hiint med 164 Stemmer imod 9, dette derimod eenstemmigen - har voteret en Taksigelse til Si Charles Napier og hans tappre Vaabenbrødre i Anledning af de for de britiske Vaaben glimrende Seire i Seind.
Viborger Samler, 1844-02-22
Det var i Overhuset, at Lord Clarendon (Villiers, der i flere Aar har været engelsk Gesandt i Madrid) bragte de spanske Anliggender paa Bane. Ved Jntriguer, sagde Lorden, var Espartero styrtet - den eneste Mand, der hidtil havde vidst at regiere Spanien i Constitutionens Aand; hans Fald tilskrev Lorden ene og alene fremmed - fransk - Jndflydelse; - og istedet for en kraftfuld Regjering fandt nu Militairdespotisme Sted. Den franske Regjering havde taget under sin Beskyttelse den franske Consul i Barcelona, en Mand, – der havde gjort sig skyldig i Fornærmelser imod den spanske Regjering; det franske Ministerium havde været underrettet om christinske Emissairers Afreise til Spanien, franske Penge havde undergravet Esparteros eneste Støtte – den slet befoldede spanske Hær, og i Paris havde man jublet over den spanske Regents Fald. Enhver Ven af sande monarchiske Principer maatte sørge over Regentens Fald, under Mord og Anarchie var der kommen paa Thronen en ung Dronning, der kun var et simpelt Redskab i en Narvaez's og Consorters Hænder; krænkede vare Spaniens Love i den Grad, at ikke engang hendes Fader - Despoten - havde vovet saaledes at træde Monarchiet under Fødder. Han fordristede sig vel ikke til at sige, at Frankerig directe havde bidraget til Sagernes nuværende Tilstand i Spanien; men vist var det, at Frankerig indirecte havde bidraget dertil, og det var utvivlsomt, at Espartero endnu havde været Regent, dersom Frankerig ikke havde villet styrte ham. Han (Lorden) ønskede af flere Grunde at vide, paa hvilket Grundlag den gode Forstaaelse imellem England og Frankerig var opført. Udenrigsministeren - Lord Aberdeen – benegtede, at Esparteros Fald kunde tilskrives franske Penge; han formeente, at man med samme Ret kunde sige, at Esparteros Udvælgelse til Regent havde været Resultatet af engelske Machinationer. At den sidste Revolution i Spanien var i høi Grad uklog og planløs, drog han ikke i Tvivl, men han troede tillige, at Revolutionen var nationai. Nogle tusinde Franes kunde umulig have fremkaldt en saa almindelig Virkning, kunde ikke have tvunget en saa tapper Mand som Espartero til saa hurtigen haabløs at opgive Alt. Vilde man absolut bringe fremmed Indflydelse med i Spillet, saa kunde man i det høieste opstille den Formodning, at Frygt for den engelske Jndflydelses Overhaandtagen i Spanien havde bevirket Esparteros Fald. Den gode Forstaaelse imellem Frankerig og England, som den franske Throntale omtaler, røfererede sig ikke ene og alene til de spanske Anliggender, men var almindelig; dog kunde man let angive Grundlaget for denne gode Forstaaelse med Hensyn til Spanien, dette Grundlag var nemlig Spaniens Uafhængighed, Udbredelsen af det constitutionelle System i hiint Land, Tilintetgjørelsen af Anarchiet, og Udviklingen af Spaniens naturlige Ressourcer.
Viborger Samler, 1844-02-22
Den 13de Febr. bragte Lord Normanby i Overhuset, og Lord John Russell i Underhuset de irske Anliggender paa Bane. Den Debat, dette Spørgsmaal fremkaldte, sysselsatte begge Husene i den Grad, at den yderligere Discussion udsattes til næste Møde.
Viborger Samler, 1844-02-22
Fra Berlin meldes, at Historikeren v. Raumer staaer i Begreb med at foretage en Reise til America. Paa denne Reise vil han blive ledsaget af sin Søn, Assessor v. Raumer. Sidstnævnte har af den preussiske Regjering erholdt et Reisestipendium for at fremsende Beretninger om Tilstanden, Nordamerica. Faderen derimod – saa hedder det – retser som Publicist paa det store Publicums Bekostning; de Læselystne kunne sikkert gjøre Regning paa flere stærke Bind, der ville udkomme hos Brockhaus i Leipzig, En fransk Journal anslaaer Jesuiternes Antal i Europa til 300,000 Jndivider.
Viborger Samler, 1844-02-22
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-02-22
Kjøbenhavn. Den gamle, næsten 80-aarige, Statsminister Stemann, reiser sig atter fra Sygeleiet og deeltager i Forretningerne. Han kan nu være oppe et Par Timer om Dagen. (L. F. A.)
Viborger Samler, 1844-02-22
Ved allerhøieste Resolution af 18de Januar 1844 er det for Madame Jenny Rehne under 29de April 1843 udfærdigede Patent - til i 5 Aar at være eneberettiget til i Kongeriget Danmark at forfærdige de af hende anmeldte Sømandshatte af sammenfiltet Blaar og Bomuld – casseret.
Viborger Samler, 1844-02-22
Under 17de Januar 1844 er udfærdiget en Bevilling for Joseph Roble til i 5 Aar at være eneberettiget til i Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen at anvende den af ham anmeldte Maade paa at belyse Huse med Gas.
Viborger Samler, 1844-02-22
Under 8de Februar 1844 er udfærdiget Bevilling for Brødrene A. & H. Repsold i Hamborg til i 5 Aar at være eneberettigede til i Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen at forfærdige en af dem opfunden Sugepumpe.
Viborger Samler, 1844-02-22
Adgangsexamen ved den militaire Høiskole skal ifølge allerhøieste Resolution for Fremtiden afholdes og Foraaret, istedetfor som hidtil, om Efteraaret, og dens Begyndelse i 1844 er ansat til 1ste Junii.
Viborger Samler, 1844-02-22
Om Kjøbenhavns Vandvæsen har Hr. Mechanicus, Gamst, en af Vandcommissionens Medlemmer, i Fædrelandet givet en klar Beretning over det Væsentlige der dersteds er virket til Vandvæsenets Forbedring af fornævnte Commission og om de forskjellige Forsøg der i denne Hensigt ere foretagne. Det fremgaaer iblandt Andet heraf, at Jernrender, idetmindste under de nærværende Forhold, ikke her ere vel anvendelige. "Delices aux redacteurs til 4 Skilling pr. Stykke averteres i denne Tid jevnlig fra et Par Bagere. Det er smukt gjort af disse Bagere, at de tænke paa de stakkels Redacteurer, der nuomstunder af og til bydes Kost, der just ikke er meget delicieux. (O. Th. Av.)Hr. Rector S. N. J. Bloch i Roeskilde har i Bl. Td. ladet indrykke Følgende: "Ved Modtagelsen af den mig nu overleverede Legatssum, der, til at grunde et hædrende og varigt Minde om mine nu tilbagelagte 50 Embedsaar, er tilveiebragt ved en velvillig Foranstaltning og et frivilligt Sammenskud af mine høitagtede kjære forhenværende Disciple, hvortil og have sluttet sig endeel af de min Omhu endnu betroede haabefulde Ynglinge, hvilken Sum, især ved adskillige betydelige Bidrag, nu allerede er voxet tilfulde 800 Rbd., som for det Første, indtil Fundatsen kan vorde affattet og allernaadigst confirmeret, ere af den til Sagens Udførelse valgte Comitte indsatte i Roeskilde Byes Sparekasse, - har jeg af disse mine mange Venner erholdt et mig i den høieste Grad dyrebart Beviis paa en Kjærlighed for mig, som er mig den største Løn for hvad jeg efterhaanden i trende Skoler har efter bedste Evne stræbt at udrette. Da nu saaledes Venskabet fra saa mange Sider har forenet sig om til mit Navn at knytte en Velgierning mod unge Studerende, som med Guds Hielp aldrig vil ophøre, og derved har viist mig en Hæder, som jeg ikke kan tænke mig større, tillader jeg mig herved at bevidne alle de ædle Contribuenter, saavelsom især dem, der have fattet og udført denne Jdee, en Taknemmelighed, hvortil jeg, saalænge Gud forunder mig Livet, vil føle mig Dem paa det hjerteligste forbunden.
Viborger Samler, 1844-02-22
J "Loll. Post, læses Følgende: Skipper Christian Klods og Møller Christophersen af Nysted gjorde for nogle Dage siden en Tour paa Skøiter, og en ung Sømand, Rasmus Møller, gled bagefter paa en saakaldet Jisslæde. De løb forbi Skandsen. Alt gik godt udefter; men paa Hjemtouren løb Rasmus Møller i en Vaage ved Skandsen, uden at Skøiteløberne bemærkede det, da de vare forud og fortsatte deres Løb til Nysted Skibsbro. Her savnede de Møller og anede strax hvad der var skeet. De ilede derfor uopholdelig ud mod Skandsen, hvor de forefandt den Forulykkede, som endnu, skjøndt meget afkræftet, holdt sig oven Vandet. Klods resolverede strax til at trække sin Frakke af, hvilken han lagde ud til Møller, der lykkeligviis greb fat i Samme, medens Klods vandt Kræfter ved at holde sig fast ved Christophersens ene Haand, og paa denne Maade trak Møller op, der uden disse behjertede Mænds Hjælp havde maattet drukne. Paa Grund af de omtalte Beskyldninger, som Kammerjunker v. Kaup har fremført mod Justitsraad v. Warden berg i Husum, tilkjendegiver nu Sidstnævnte i "Corespondenzbl.", at han agter at anlægge Sag mod Kammerjunkeren, saafremt denne ikke selv opfylder sin Trudsel, at sagsøge ham for Overretten.
Viborger Samler, 1844-02-22
J Anledning af den meget omtalte Balhistorie, som i Vinter tildrog sig i Haderslev, erklære Dhrr. Stibolt og Bungartz nu i Kbhavnsposten, at de ikke have havt med bemeldte Sag at bestille, samt at de mod dem i denne Anledning gjorte Beskyldninger ere lognagtige. Fremdeles erklærer Hr. Stibolt, at han, ligesom vistnok ingen Embedsmand, ikke ønsker eller tænker paa Slesvigs Adskillelse fra Danmark, at hans politiske Characteer er conservativ, og at han derfor agter og ærer de bestaende og af Regjeringen anerkjendte statsretlige Forhold.
Viborger Samler, 1844-02-22
Thisted. Fra Nykjøbing paa Mors skrives under 15de Febr.: Sidstafvigte Tirsdag er i Bugten ved Vild sund, lige ud for Færgegaarden, inddreven en Stime Ansioser af en saadan Størrelse, at den vistnok indeholder mange tusinde Tønder. Stimen har en Længde af omtr. 1000 Alen og en Bredde af 7–800 Alen fra Land. Ved Landingen er blød Jis eller Qvadder, hvori Fiskene ligge, men omtrent den halve Bredde af Stimen staaer i blank Vand, og hvor den har en Tykkelse af 23 Alen. J det underste Lag heraf, ere Fiskene aldeles levende, men i Vandskorpen og nærmere ved Land, hvor der er Jis, ere de døde. Mange Mennesker have i Gaar og i Dag været beskjæftigede med at opkaste disse Fisk, der Læsseviis, bortføres til Føde for Sviin og Faar, men da Massen, er alt for stor til at den saaledes kan forbruges, har man nu bestemt at opkjøre heraf paa Marken som Gjødningsmiddel. Ogsaa Ørreder, Kuller og andre Fisk findes i Stimen, ligeledes døde, men ikke i nogen betydelig Mængde.
Viborger Samler, 1844-02-22
Som noget der forekommer Anmelderen at være mærkeligt, maa endnu anføres, at han i Mandags, Dagen før Stimen drev mod Land, passerede Vildsund og frapperedes ved den usædvanlig store Mængde af Maager, der saa at sige bedækkede Fjorden, men at der i Dag ikke var en Maage at see, og at disse Fugle, efter Færgefolkenes Sigende, aldeles have fjernet sig fra dette deres sædvanlige Opholdsted, der som det synes nu maatte være dem dobbelt kjært, da det for Tiden tilbyder saa rigelig Føde. Af fornævnte Beretning sees, i hvilken Masse Sildengelen igjen er kommen her i Fjorden, og det uagtet det salte Vand som man for nogle Aar siden vilde anføre som Aarsag til Sildens Udebliven. (Thist. Av.) Viborg. Skovsgaard, beliggende 1/2 Miil herfra Byen, er i disse Dage solgt af Hr. Lund til Hr. Lythans fra Kbhvn, for 28,000 Rbd. J Kjøbet følger Besætningen samt endeel Jndboe. Denne Gaard blev for c. 7 Aar siden kjøbt for 6000 Rbd. af Hr. Ph. Davidsen, der efter 3 1/2 Aars Forløb igjen afhændede den til Hr. Lund for 17,000 Rbd.
Viborger Samler, 1844-02-22
Det urolige Veirligt har forsinket Hr. Simonsens Reise hertil, hvilket har foranlediget Udsættelse af den af Konstneren berammede Concert. (See Avertissements.)
Viborger Samler, 1844-02-22
Handels-Efterretninger. Londoner Kornmarked, den 12te Februar. Premierministerens Erklæring til Fordeel for den bestaaende Kornlov har i Kornhandelen bevirket paa alle Kongerigets Markeder, en Forhøielse af 1 a 2 sk. pr. Qvtr., ligesom ogsaa Sandsonligheden af en yderligere Priisforhøielse indtil det Tidspunct, da Landmændene enten finde sig foranledigede til større Tilførsler, eller befrygte overvættes Importation af fremmed Hvede. Efterretning om et ledigt geistlig Embede.
Viborger Samler, 1844-02-22
Sahl og Eising Sognekald i Ribe Stift, gammel Angivelse 320 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Korn- og Qvægtienden af Sahl Sogns 334 Tdr. Hartkorn, hvorom confirmeret Accord ikke haves, udgjør circa 177 1/2 Tdr. Byg af Eising Sogns 228 Tdr. Hartkorn er Tienden fast bestemt for 185 Tdr. til 61 Tdr. 3 Skpr. Rug, 11 1/2 Tdr. Byg og 19 1/2 Tdr. Havre, og for Resten anslaaes Tienden til 21 1/2 Tdr. Byg. Jalt 19 Tdr. 6 Skpr. Havre, 61 Tdr. 3 Skpr. Rug og 213 1/2 Tdr. Byg, 2) Smaaredsel, 2 L. Smør, 40 18. Ost og 35 Ol Æg. 3) Offer og Accidentser, c. 250 Rbd. 4) Fra en bortsolgt Mensalgaard haves endnu, efterat kaldets 1/2 Bankhæftelse er indfriet, Renter af 540 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 10 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. frit og 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. ufrit, med et Areal af 20 a 100 Tdr. Land. Skatter og Afgifter m.v. udgjøre c. 160 Rbd. Artillerihest holdes.
Viborger Samler, 1844-02-22
Døde. Kjøbenhavn: Bogbindermester Søren Holst, 65 Aar; Emma Marie Elisabeth Jensen, 10 Aar, Kammerjomfrue hos Hs. Maj. Enkedronningen, Jomfru Birgitte Berggreen; Thora Francine Christine Bornholtz, f. Ravn, 19 Aar; Thorvald Nissen, 18 Aar; Meel- og Grynhandler Knud Rasmussen. - Skielskjøer: Organist Hjorths Hustru Maria, f. Nielsen, 84 Aar. - Veile. Hansine Lovise Madsen, f. Cøln. – Taabøl: Skibscapitain, Dannebrogsmand Jacob Thjørnelund og Svigerinde, Enkemad. Ane Cathrine Mogensen, der i flere Aar havde forestaaet hans Huus.
Viborger Samler, 1844-02-22
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 12te Februar 1844. Nr. 33. Ldsorkt. Cancelliraad Møller, som Actor, contra Arrestanterne Anders Hansen Gjesing og Johannes Mathiesen Helbek (Ldsoprykt. Lykke), tiltalte for formeentligen begaaet Røverie, Tyveri, Falsk og Vold samt for Undsigelser og Trudsler under deres Ophold den 15de Juni f. A.
Viborger Samler, 1844-02-22
hos Boelsmand Niels Thue paa Randrup Mark, samt paa deres Flugt samme Dag derfra. (Sagens nærmere Omstændigheder ere følgende. Efterat Arrestanterne d. 14de Juni f. A. om Aftenen havde indfundet sig ved Thue Gaard, hvor Gjesing, medens Helbek blev udenfor, var inde, formeentligen for at udspeide Leiligheden, og indlod sig med Manden i en foreløbig Handel og Creaturer m.v., kom de Dagen efter om Morgenen Kl. 9 a 10, da Thue var gaaet paa Veiarbeide, og hans Moder og Tjenestepige vare ene hjemme, atter ind i den nævnte Gaard, og have de da udgivet sig for Personer, som vare udsendte for at inqvirere om ulovlig Brændeviinsbrænden, samt anstillet en nøiagtig Ransagning i Huset og Beboernes Gjemmer; Helbek skal derpaa, efter Gjesings Opfordring, have holdt de 2de Fruentimmer indespærrede i den saakaldte Bedstestue, medens Gjesing borttog et Skab, som hang i en anden Stue, hvorpaa han bragte det ud i Laden, hvor han skal have opbrudt det og udtaget en Deel af dets Jndhold hvoriblandt nogle Penge. Endvidere skal Helbek have borttaget en Thue tilhørende Slagterkniv, hvorpaa Arrestanterne kort efter vare undløbne, og paa deres Flugt, da de bleve eftersatte af nogle Folk, som Tjenestepigen havde kaldt til Hjælp, havde de truet disse, Gjesing med en Pistol, som befandtes at være ladt, og Helbek med den ommeldte Slagterkniv.)