Berlingske Tidende, 1756-05-01
J Betragtning af disse Omstændigheder, have vi agtet os forbundne at see derhen, at vi kunde forekomme disse saa farlige Anslag, og sætte os imod de Franske Troppers Landgang i America. I Anledning af disse billige og fornødne Messures, som vi til den Ende have taget, blev den Franske Gesandt umiddelbar kaldet tilbage fra vores Hof. Man forøgede FæstningsVerkene til Dynkirken, hvilke allerede for nogen Tid siden igien vare forbedrede; adskillige stærke Corps marcherede til Kysterne, og vores Kongerige blev truet med et Jndfald. For nu at forekomme, at disse Anslag ikke skulle blive satte i Værk, og for at befordre vores Kongeriges Sikkerhed, kunde vi ikke længere efterlade at udgive befaling, at man skulle bemægtige sig alle de Franske Skibe, som man kunde antreffe. Dette uagtet, og da vores Tilbøyelighed til Fred endnu efterlod noget Haab om Forliig, har vi hidindtil ladet os nøye med blot at holde de optagne Skibe tilbage, og at conservere saa meget mueligt var, deres indehavende Ladning, og forhale med Confiscationen. Men da det nu er aabenbart ved den af den Franske Konge virkelig foretagne Jndfald paa Øen Minorca, at dette Hof fast har resolveret, ikke at give noget Freds Forslag meere Gehør, men meget meere med al muelig Force fortsætte denne Krig, som det paa sin Side forlænge siden har begyndt, saa kan vi ikke sætte vores Tilbøyelighed til Fred videre Grendser, end de som komme overeens med vores Ære og vore Undersaatters Velfærd. Af disse Aarsager have vi fundet for godt, at erklære Krig imod den Franske Konge. Vi forlade os, i henseende til dette retfærdige Foretagende, paa den almægtige Guds Biestand, og forsikreds om vores troe Undersaatters Hielp og Undsætning i en saa retmessig og retfærdig Sag. Til Stats=Tidender for Aar 1756. Thi ville og befale vi herved General-Capitainen over vores Krigsmagt, vores Commissarier i det Storbrittanniske Admiralitet, Lieutnanterne i vore Grevskaber, Gouverneurerne over Fæstningerne og Garnisonerne, ligesom og alle andre vore Officerer og under deres Commando staaende Soldater til Lands og Vands, at udøve alle Slags Fiendtligheder imod Kongen af Frankrige og imod hans Skibe og Undersaatter, at føre Krig imod dem og at sætte sig imod alle deres Jdretter og Foretagende. Vi ville og befale alle vore Undersaatter herefter at rette sig, og ikke i Fremtiden at have nogen Correspondence eller Communication med den Franske Konge og hans Undersaatter. Vi byde ikke mindre vore samtlige Undersaatter og giøre alle andre Personer, af hvad Nation de maatte være, vitterligt, at de ikke maa føre til den Franske Konges Gebeter, Grændser, Colonier og Lande, hverken Soldater eller Vaaben, Krud, Krigs=Provision og andre Slags Contrebande Vahre, da vi ogsaa derhos erklære, at alle de Skibe og Fartøyer, som maatte føre saadanne Ting til den Franske Konges Ga beter, Colonier, Grændser og Lande, og af vore Skibe antreffes, strax skal erklæres for gode og retmæssige Priser. Og da i øvrigt adskillige af den Franske Konges Undersaatter befinde sig i vores Kongerige, saa er det vores alvorlige Villie, at alle Franske Undersaatter, som vil bevise sig troe og lydige imod os, skal nyde Sikkerhed baade for deres Personer og deres Gods. Givet til Kensington den 17 May 1756, i vores Regierings 29 Aar, Continuation over de Merkværdigste Ting for forrige Aar. Julius.