JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1811-04-15
Den 1ste April gjordes Forsøg med Stampebygning i Vivild ved Randers, som spaaer fuld Tilfredshed ved sin Fasthed, langt over Forventning hos Enhver, som seer det opførte Stykke. Model skal blive sendt, om Nogen begierer samme, fra Præsten i Vivild. Formen, som blev brugt, er af Hr. Consul de Connink foræret benævnte Sogns Fattigvæsen, og kan faaes til Leie for 2 Mk. daglig: een eller to Mand vil følge med, som have været med ved dens Brug, hvorom man behagelig kan henvende sig til Præsten der paa Stedet.
Viborger Samler, 1811-04-15
Jfølge Hs. M. allern. Skrivelse til det danske Kancellie af 23 Marts d. A. har bemeldte Kollegium under 20 f. M. tilmeldt samtlige Overøvrigheder, at ingen danske Kapere maae holde Station ved Taars paa Lolland, (uden allene i det Tilfælde, at de ved at blive jagede af fiendtlige Krydsere skulde blive nødsagede til at søge beskyttelse under Batteriet ved Taars); men at de af vedkommende Militaire skulde henvises til Enehøi.
Viborger Samler, 1811-04-15
Jfølge Hs. M. allern. Befaling, har bemeldte Kollegium ved Skrivelse af samme Dato anmodes samtlige Overøvrigheder i begge Riger at indskjære vedkommende Embedsmænd, at de paa det alvorligst overholde det allern, givne Forbud, at ingen Reisende, undtagen Kourerer, som med behørigt Koureerpas ere forsynede, maae medføre Breve, med Undtagelse allene af saadanne aabne Adresse- og AnbefalingsBreve, hvis Jndhold vise, at de ikke have nogen anden Bestemmelse. Ved Reskript af 29 f. M., som ligeledes den 2den d. af det danske Kancellie er blevet communiceret samtlige Overøvrigheder i begge Rigger, er befalet, at Underofficeerer, Spillemænd og Gemene, naar de i Kantonnementet gives Arrest, skulle stedse under Arresten ansees som om de vare indqvarterede hos een eller anden Vært paa Stedet, og ifølge heraf Værten være forpligtet, efter Anordningerne, at forsyne dem daglig med Middagspise, naar samme afhentes.
Viborger Samler, 1811-04-15
I Helsingøer er bleven lagt Beslag paa en Svensk Baad, der har medbragt 3 Svenske Deserteurer fra Malmøe. Dagens Udgiver, borgerlig Artillerie; Lieutenant Litteratus Hr. K. H. Seidelin, er død i Kbhvn. 50 Aar gl. og Hr. Prof. og Ridder Rahbek har paataget sig Bladets Redaction for Enken.
Viborger Samler, 1811-04-15
Kjødet af den i sidste Fyens Avis ommeldte Hest, som Eibye Møller, Hr. Langkilde, gratis lod uddele, blev spiist med Begjerlighed i flere Selskaber og private Huse i Odense. Paa Skomagernes Laugshuus var i denne Anledning anrettet et Gjestebud, med 3 paa forskjellige Maader tillavede Retter af Hestekjød, hvortil Borgmesteren, Hr. Kancellieraad Lindved, var indbudet. Ligeledes lod Militairskolens Forstander, Hr. Ritmester Bruun, Skolens Underofficerer og Rekruter beværte med et Maaltid og Enhver, som nød heraf, maatte sande, at vel tillavet Hestekjød afgiver en i det mindste lige saa god og velsmagende Føde, som andre spiselige Huusdyr.
Viborger Samler, 1811-04-15
Viborg 13 April. En vedholdende Regn af Sydost har i Dag afløst den i nogle Dage herskende Kulde med nordlig og Nordvestvind, hvorved det frøs temmelig stærkt. Denne Regn vil være et ubetaleligt Gode for Markerne. Storken er endnu ej kommen. J Dag vare Torvepriserne her: Rug 7 Rd. 32 s. a 8 Rd., Byg 5 Rd. 32 a 64 s. Kartofler 2 Rd. 64 s. a 3 Rd., Oxekjød Pdt. 32 a 40 s., Flesk 48 s., Smør 44 a 52 s., Æg Snesen 18 a 20 sk., Sild ferske Olen 80 sk.
Viborger Samler, 1811-04-15
Viborg. Af en, forhen anmeldt, Beretning til Konstflids Selskabet i Kjøbenhavn, fra Hr. Provst Zahrtmann her i Byen, anmærkes det som Konst- og Fabrikflid, at Byen har et Kjøbmand Hr. N. Gjorup tilhørende Garveri, samt at et Klædefabrik og et stor Brænderi og Bryggeri er under Anlæg. Hertil kan føies "Da Randers forhen, saavel til Viborg, som til de hiinside denne By beliggende Egne, har solgt betydelige Partier Brændeviin, saa er et sligt Anlæg i det Store en Gevinst for Byen, ligesom det ventelig vil drage flere efter sig; man kan og vente der gjøres Forsøg, med at brænde af Kartofler. Et Ølbryggeri har Byen ikke hidtil havt, førend nu dette, og i disse Tider er det ligesaa nyttigt som indbringende, at forædle det danske Øl (thi hvor stor Fordeel drager ikke f. Ex. Englænderne af deres Bryggerier.) Endnu er et Garveri under Anlæg i denne Tid her i Byen. Da Viborg har 40 Skomagere, og Huderne dog ellers skal slæbes ud af Landet; saa er det vigtigt at spare Garverlønnen til Fremmede - desuden er der intet Garveri i Kjøbstæderne vester paa. Endnu udmærker Viborg sig ved meget gode Meubelsnedkere og Hattemagere. En duelig Stolemager har nylig boet her; men er flyttet paa Landet for at være nærmere Træet. For en 25 Aar siden vare her mange Handskemagere, der leverede ligesaa gode Handsker som Randers; men denne Profession har ganske aftaget til 3, ventelig fordi Viebarken er saa vanskelig at faae, da al Underskov opryddes. Det var dog værd at prøve, om ei Pilebarken giør samme Nytte. Høravlen, før ukjendt her i Byen, har begyndt i Fjor at drives; man bør vente det i Tiden anlediger Anlægget af en Oliemølle, der især for Sæbefabrikation er saa vigtig, da nu et Pund grøn Vaskesæbe betales med 6 a 7 Mark. En Papiirsmølle var og at ønske maatte anlægges ved en af de flere dertil tjenlige Møller. Byen har en Kludesamler, som døier ondt nok for at afsætte sine Vahre og maae føre dem til een af Søestæderne, hvorved nu, da Vognleien er saa dyr, at der tages over 3 Rd. for Milen, er Tab isteden for Gevinst. Teglbrænderier, mangle og nu ganske; thi i forrige Tider vare 4 Teglværker nærved Byen, der forlængst ere nedlagde, meest af Mangel paa gode Teglbrændere og Arbeidsfolk til at skiære Tørvene; thi gode Moser, fattes Egnen ikke. Dog, det er at haabe, at den tabde Fred, naar den, gid snart, vender tilbage, vil skjænke Landet Arbeidere og tænksomme Mænd der drive enhver indbringende Flidsgreen.
Viborger Samler, 1811-04-15
Statstidenden koster nu herefter paa Post kontorerne i Danmark 8 Rd. aarlig og i Norge 9 Rd.
Viborger Samler, 1811-04-15
Straahattefabriken ved Frysenborg er nu saavidt, at man kan bestille Straahatte der. Saare vigtig er denne Flidsgreen. Man bør haabe den efterlignes af andre Egne. Hvor mange Tusinde Daler gik ikke før ud af Landet for dette simple Fabrikat?
Viborger Samler, 1811-04-15
Af et Brev fra Thye den 8de April. "Fra 25 til 30te Marts holdtes Auction paa Skibsted gaard her i Tho. Jndboen blev betalt til forhen uhørte Priser. Saasom: Smaa 2 og 3 Etage Vindovne 95 til 102 Rd. 1 Skpds. Bilæggere 50 Rd. Smaa Spiseborde af Eeg og Fyr 47 til 52 Rdlr. Stkt., er gammel Steenbord 40 Rd. Egedragkister af gammel Facon 100 Rd. Egeskatoller 124 Rd. Fyr dito 75 Rd. Kar paa 3 a 4 Tdr. Rum 34 Rd. Melkebotter 5 a 6 Rdlr. Parret. 20 Aars gamle Stole med Lærredsbetræk 8 a 9 Rd. Dyner fra 100 til 124 Rd., lange Puder 24 a 29 Rd. Folkesengedyner indtil 50 Rd. Stk., Puder 10 a 12 Rd. Hørlærredslagener 46 til 58 Rd. Parret. Hørgarns Dug med 12 Servietter 61 til 108 Rd. Blaargarns Servietter 3 a 4 Rd. Stkt. Hampesække 6 1/2 a 7 Rd. Stkt., hvidt Steentøi, Teriner uden Fad 16 til 19 1/2 Rd. Tallerkener 7 a 9 Mk. Stk., 1 Dosin Viinglas 37 Rd. 16 s., simple dito 12 Rd. Dosinet. Tin 7 a 8 Mk. Pdt. Kobber 16 a 18 Mk. Pdt. Sølv fra 5 til 8 Rd. Loddet. Arbeidsvogne fra 220 til 430 Rd. Plouge 57 til 60 Rd. Harver 40 a 48 Rd. Heste 410 a 535 Rd. Køer, 100 a 187 Rd. Stkt. Qvier 55 a 151 Rdlr. Desuden betales 8 s. af Rigsdaleren i Sallarium. Besætningen og Kornet blev udbragt i 31 a 320000 Rd., som er mere, end hvad et komplet Jordegods kostede for 16 Aar siden." Man seer heraf hvor man saa at sige, ret maae øse eller kaste Penge bort, for at faae hvad man bruger, saa end ikke Avlsmanden og den simple Klasse er at misunde sine mange Penge i denne Periode. Trævare, Vogn redskaber og Kreature ere især ganske gruelig dyre, og dog forgaae de saa snart. (Udgiveren.)
Viborger Samler, 1811-04-15
Bekjendtgjørelser. Torsdagen d. 9de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver hos Mad. Rosted i Prindsen i Roskilde foretaget offentlig Auction over Ryegaards Avling med tilliggende 2de Sognes Konge- og Kirketiender, samt det ved Gaarden værende Hollændert til Bortforpagtning i 11 Aar fra 1ste Mai 1811 til 1ste Mai 1823. efter de Conditioner som ere til Eftersyn i Kjøbenhavn paa Vestergade No. 8, hos Lotto Assistent Holm, paa Ryegaards Skriverstue i Prindsen i Roskilde og paa Avisexpeditionens Contoirer i Aarhuus, Viborg, og Odense. Og meldes til foreløbig Underretning, at Ryegaard ligger i Voldborg Herred, nye Kjøbenhavns Amt, 6 1/2 Miil fra Hovedstaden og 2 1/2 Miil fra Roskilde. Ved Langtved 1/2 Fjerdingvei fra Roegaard er beqvemt Lade= og Løsseplads for Vahrers Jnd= og Udførsel til Søes. Til Gaardens Drivt er 11 Marker, hver paa 40 Tdr. Land foruden 2 Bikobler og af Bonitet fortrinlige Jorder, Meieribesætningen, som bestaaer af 160 Køer og 6 Tyre, tilligemed Meieriredskaber, overlades Forpagteren, i Forpagtnings=Aarene. Forpagtnings=Afgivten erlægges i Penge beregnet til Tønder Byg efter ethvert Aars Kapitels-Taxt.
Viborger Samler, 1811-04-15
Tirsdagen den 7 Mai d. A. Formiddag Kl. 11 foretages atter Skiftet efter afg. Cancellieraad Mads Speitzer i min Kammerherre Stiftamtmand Sebestedts Gaard her i Byen, som til de respective Arvingers, den af dem antagne Revisors og øvrige Vedkommendes Efterretning tilkjendegives med vort Ønske, at vi maatte sættes ved denne Skiftesamling i stand til, lovformelig at optage Skiftet til Slutning. Viborg d. 9 April 1811. Schestedt. Bager.
Viborger Samler, 1811-04-18
(Af Alton. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1811-04-18
Paris 4de April. Til Antverpen ere nu ialt sendte 2400 Mand spanske Krigsfanger, som der skal arbeide paa Fæstningsværkerne.
Viborger Samler, 1811-04-18
Monitøren beretter fra Spanien om Slaget ved Chiclana "Et Korps paa 16 til 18000 Md., hvoraf de 7000 vare Englændere og de 10000 Spanier, og Portugisere indskibede sig den 21de Febr. i Ca deres Bugt og landede den 28de f. M. ved Algesiras hvor endnu flere stødte til dem. Deres Hensigt var at tvinge de Franske til at ophæve Cadixes Beleiring ved at falde dem i Ryggen. Besætningen i Cadix skulle tillige gjøre et alvorligt Udfald og en heel Hob Kanonbaade sætte Mandskab i Land. Ballasteros gik imidlertid løs paa Sevilla, en stor Opstand skulle bryde løs i Bjergene ved Ronda og angribe Staden. Denne vidtudstrakte Plan er ganske mislykket. Hertugen af Bellune havde iagttaget det Fornødne. Da Fjendens Avantgarde d. 5 Marts ville angribe Stade Chielana, hvor de Franskes Hovedqvarteer, Depot og Magasiner vare, mødte Hertugen dem omtrent med 6000 Md.; i en levende Fægtning trængte han det fiendtlige Korps mod Havet og opholdte det der, indtil han kunde formere sine Linier; thi at omringe dem, var umuligt. Dog lod han af klog Forsigtighed dem en Passage aaben til Øen Leon, da han nok saae, at Flenden var 3 Gange stærkere end han. Generalerne Ruffin og Villate fægtede tappert mod denne overlegne Magt. Den første er haardt saaret. Med Bitterhed fægtedes og de Franske brugte flere Gange Bajonetten. Englænderne, som bestandig bleve slaane tilbage naar de ville nærme sig Chiclana, kastede sig endelig til Øen Leon, og efterlyde paa Valpladsen 900 Døde, deriblandt 300 Englændere, foruden mange som de havde bragt bort. Jalt tabte de 4000 Mk. hvoraf halvdelen har været Englændere. Vi tabde 1300 Døde Saarede og Fangne; af de sidste regnes 150 Mk. meest saarede. Blandt de bræbte var Brigadegeneral Chaudron Rousseau og Oberst Autier. Den 6te Marts angreb de engelske Skibe overalt og iværksatte vel Landgang, paa nogle Stæder, men efterat de overalt vare drevne tappert tilbage, havde mistet 50 Fangne, 4 Kanonslupper som bleve borede i Grund og nogle Pinker, maatte de fare med uforrettet Sag. Hertugen af Dalmatien havde, da han drog til Estremadura, ikke sat hele Andalusien og Grenada under Hertugen af Bellunes befaling. Det 4de Korps, som og Generalerne Godinot og Darricans Reserver bleve derved ganske uafhængige af ham og dette 4de Korps som bestod af 25000 Md. tjente under denne vigtige Affære til Intet; thi det stod i den urigtige Mening, at Landingen ved Algesirastruede dets høire Fløi, imens Jnsurgenterne fra Murcia angreb dets venstre. For seent indsaae General Sebastiani det Modsatte. Havde een af hans Divisioner faldt Fjenden i Ryggen, saa havde Hertugen af Bellune, isteden for at dække sine lange Liniet, kundet afskjære Fjenden Rettraden til Øen Leon, og saa havde det heelt maattet overgive sig. Ballasteros gik med sine Levninger fra Fægtningen ved Castillejos til Sevilla. Darrican for og ham derfra og fangede endeel af hans Folk. Kommandanten i Ronda afslog Jnsurg. fra Bjergene. Saasnart General Sebastiani var bleven vis og Fjendens Hensigt, sendte han et Korps til Cadir. General Godinot sendte og 9 Batailloner derhen, men de kom alle forsildig. Fjenden havde efter sit Tab søgt Sikkerhed indenfor Fæstningens Mure.
Viborger Samler, 1811-04-18
London d. 25 Marts. I Gaar hidbragte Generallieutenant Grahams Adjutant, Capitain Hove, Tidenden om det lykkelige Udfald af en Action, som den 5te Marts havde Sted imellem hans Armeekorps og 2 Divisioner under Marskal Victor i Nærheden af Baresa, Hensigten af dette Tog har været at fordrive de Fran skee fra adskillige Stillinger, som de havde inde for Cadix og derved tvinge dem til at ophæve Beleringen. En haard Fægtning begyndte paa Høiden af Barssa, i hvilken de Franske tabde 6 Kanoner. Fangne bleve den saarede General Ruffin, 9 Capitainer og omtrent 420 Pd. Gemene. Chefen for Generalstaben Bellegarde, en af Marskallens Adjutanter og en Oberst, ere faldne. De engelske Tropper tadde 7 Officerer og 190 Døde; 5 Oberstlieutn., 1 Major, 14 Capitainer, 36 Lieutenanter og 940 Soldater bleve saarede. Det lader, som de Franske havde 8000 Mk. og de engelske og spanske Tropper beløb sig til 5000. Generallieutenant Graham gik efter Slaget over Floden St. Pierre og trak sig til Øen Leon. (Monitøren rabatterer endeel i disse Beregninger, saasom: de 6 Kanoner reduceres til 2 Kanoner og 2 Krudtkarrer. De Fangne Franske siges at være 150 og de faldne og fangne Engl. 720. Deres Styrke paastaaer Monitøren var 16 til 18000 Mk. hvoraf 7000 Engl. 9000 Spanier, 1000 Portugisere og et Korps Bjergsoldater. En General Billegade havde det Franske Korps ikke.)
Viborger Samler, 1811-04-18
Vore Aviser af de foregaaende Dage ere fulde af Spaadomme og Ønsker om dette Togs heldige Udfald under, saa brav en General som Graham er og ventes at Cadix skal frigjøres og Portugals Grændse fries fra de Franske - Monitøren anmærker og adskilligt derimod.
Viborger Samler, 1811-04-18
Madrid d. 17 Marts. I Gaar fik vi Kundskab om Badajoz Jndtagelse. 10000 Md. bleve fangne. De derved forefaldne Uheld for Romanas Korps, give Anledning til Betragtninger over den sørgelige Lod, som Tropperne under Romana havde, efterat de troeløse havde brudt deres Eed i Danmark og overtraadt Gjæst frihedens Pligter. De have idelig siden liidt mange Uheld og nu endelig Opløsning. Det er hverken Spanien eller Portugal Engl. ville forsvare; thi i saa Fald maatte de kraftig sørge for at understøtte Tropper, som de sende fremad og siden give til Priis.
Viborger Samler, 1811-04-18
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1811-04-18
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Jtalien. J afvigte Aar fandtes i Neapels Havne 3000 store og smaa Skibe, som dreve Søe handel. 209 af dem dreve Koralfiskeri paa Kysten af Tunis. Den tapre Søelieutnant Antoniani, som i Fjor skaffede Kanoner til Øen Ponza ved Calabrien, forgik paa Hjemreisen med Mandskab og Skib.
Viborger Samler, 1811-04-18
J Konstantinopels Statsraad (Divan) har man, uagtet alle den engelske Gesandts Trudsler og derveUdladelser, dog standhaftigen modsat sig en engelsk Eskadres Jndløb i tyrkiske Farvande og sagt, at man nok skulle selv vide at forsvare sig mod Russerne. England. En Telegrafefterretning fra Plymouth d. 24 Marts siger at Massena har forladt Santarem, som man mener af Mangel paa Proviant, og at Vellington den 6 Marts forfulgte ham paa sit Tilbagetog.
Viborger Samler, 1811-04-18
Jndenlandske Tidender. (Af Statstidenden, Collegialtidenden, Fyens og Randers Aviser.)
Viborger Samler, 1811-04-18
Tønningen, d. 12te Marts. Kaperen Entreprise, Capt. Fedder Schmidt har den 2den dennes hertil indbragt en Brig, lastet med Olie, og efter Foregivende kommen fra Gallipoli, og den 6te dennes har han indbragt nok et Skib, en Tremaster, ladet med Steenkul.
Viborger Samler, 1811-04-18
Corsøer, d. 9de April. J Dag er Sec. Lieutn. Schmidsen gaaet over Beltet; ligeledes en Skibspræst, der reiste til Antverpen. J Beltet er endnu ingen fiendtlige Seilere.
Viborger Samler, 1811-04-18
Helsingøer, d. 10de og 11te April. Efter indkomne Skipperes Udsigende krydser en engelsk Fregat og en Brig, imellem Skagen og Marstrand. Tvende indkomne Skippere, den ene fra Gothenborg, den anden fra Frederikshald, berette, at de i Forgaars havde seet en fiendtlig Fregat under Niddingen, samt at en fiendtlig Kutter havde taget en dansk Galease imellem Varberg og Kullen. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Viborger Samler, 1811-04-18
Batteriet Trekroner, d. 9de April. Fra igaar til idag ere indpasserede 4 og udpasserede 35 Skibe. 2 Brigger og 3 Galeaser ere passerede nord fra syd efter, en Galease syd fra nord efter. En Kaper har indbragt en Brig, lastet med Hvede; en anden Kaper har indbragt et Fregatskib, lastet med Riis, Bomuld og Tobak.
Viborger Samler, 1811-04-18
Den 10de April: Fra igaar til idag ere indpasserede 10 og udpasserede 10 Skibe. Et af de nord fra indpasserte Skibe var en Skonnert fra Frederichshald, lastet med Bræder og andet Tømmer. Den havde gjort Touren indenskjærs og vidste intet Nyt at melde. Den 11te: Fra igaar til idag ere indpasserede 9 og udpasserede 42 Skibe. Et af de nord fra indpasserede havde d. 7de hujus seet en fiendtlig Fregat og Kutterbrig under Læsøe.
Viborger Samler, 1811-04-18
Kiøbenhavn, d. 12te April. Skrivelse til Generalmajor Tellequist fra den paa Anholt værende engelske Gouverneur, ordret oversat efter Originalen. Øen Anholt, April 1811. Jeg er bleven beæret med Deres Excellences Breve af 19de f. M. og 1ste dennes, indeholdende Hs. Danske Maj. Forlangende, at Officerer og Gemene, som udgjorde Armeekorpset, der angreb Øen, som jeg har Ære at commandere, maatte blive sendt over til Jylland forat udvexles.
Viborger Samler, 1811-04-18
Det har stedse været mit Fædrenelands Ønske, at respectere de tapre Danske, samt saa hastig som mueligt at raade Bod paa Lidelser af deres Fangenskab, og ingen høiagter de Danske, som en ædel Fjende, mere end jeg. Derfor vil Hans brittanniske Maj. Fregat Tartar blive sendt under parlementair Flag, for at udvexle Officerer, og Gemene indtil Tallet af 300 Krigsfanger, paa Æresord ikke at tjene, indtil de ere blevne udvexlede.
Viborger Samler, 1811-04-18
Den smertefuldeste Begivenhed jeg har at tilmelde Deres Exell. er deres Adjutant Capitain Pryds's Død, hvis tapre Forhold har tilvundet ham vores Beundring, og hele Garnisonen beder at condolere Deres Exellence, over hans uheldige Bortrykkelse. Men det har behaget den Almægtige at tage ham til sig, derfor maae man bære det med Standhaftighed, skjønt ikke uden Kummer I enhver Henseende beder jeg De vil forsikkre Deres Souverain, at de Saarede skulle modtage enhver Opmærksomhed og Omhue, og naar de blive i Stand til at flyttes, skulle de blive oversendte med en Parlementair til Jylland. Jeg har den Ære at forblive med største Confideration og Høiagtelse &c. J. W. Maurice, Gouverneur."
Viborger Samler, 1811-04-18
Fra 16de April af etableres i Sjælland og Jylland, adskillige Feltpostestafetter. Saavel kongelige Krigskibe som og de Skibe, som ere fragtede for kgl. Regning, samt Kapere, ere pligt tige at betale Lodspenge. (Aabent Brev fra Admiralitetet.)¬
Viborger Samler, 1811-04-18
J Frederikshald døde den 4de Marts forhenværende Borger og Handelsmand Francois Page at i den sieldne Alder af 117 Aar.
Viborger Samler, 1811-04-18
Under 6te April d. A. ere samtlige Amtskoledirectioner og Stifts Øvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Efter Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, har Hs. Maj. under 3die d. M., behaget at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst have Vort Cancellie bemyndiget til, af offentlige Stiftelsers Midler at tilstaae vedkommende Skoledistricter, der maatte ønske Saadant, et Laan til anordningsmæssige Jordlodders Jndkjøb for Skolelærere, naar Samme ikke paa anden Maade kunne erholdes end ved Kjøb, saavelsom og til de fornødne nye Skolers Opførselse eller til de nu Værendes anordningsmæssige Udvidelse og Forbedring; hvilke Laan blive at tilbagebetale i 28 Aar med 8 Procent aarligen i Rente= og Capital Afdrag.
Viborger Samler, 1811-04-18
Under 9de April d. A. er det tilladt Justitsraad og Politiemester paa Kjøbenhavns Amts Rytter District, Nielsen, Ridder af Dannebrogen, samt Slotsforvalter og Dannebrogsmand Voigt, at anlægge et Skomagerværksted i Frederiksberg Bye, under den Forpligtelse, at derfra allene udsælges forfærdiget Skomager Arbeid til kongelige Embedsmænd samt disses Tiende.
Viborger Samler, 1811-04-18
Ved Bevilling af 9de April d. A. er det tilladt, at det under Kammerherre og Major F. C. Baron af Wedel Jarlsbergs Bestyrelse staaende SkuespillerSelskab, maa i 10 Aar opføre Skuespil i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn til enhver Tid og i Kjøbenhavn i Juni, Juli og August Maaneder, under Vilkaar, at Selskabet paa ethvert Sted enten erlægger en bestemt Afgift af hver forestilling til Fattigvæsenet, eller giver 2 til 3 Skuespil til Bedste for Samme, efter Overeenskomst med Øvrigheden, og er Hr. Kammerherren berettiget til at antage saavel de fornødne Musici som Skuespillere til disse Skuespils Opførelse. Følgende Recept erfares at være provet med Held, at reengjøre Garn uden Jld og Aske: Garnet lægges en Dagstid iblød i 2 Vande, og man banker det hverGang det optages. Dagen efter lægges det i hved Spal og man lader samme ligge deri, indtil det er koldt, da vrides det op og lægges atter i heed Spøl, saa bankes det og vandes vel ud. - Naar Garnet da er tørt, er det ligesaa godt som om det var reengjort paa den ellers almindelig brugende Maade.
Viborger Samler, 1811-04-18
Under 2den April d. A. blev det tilladt Lieutn. ved det borgerlige Artillerie i Kjøbenhavn, Literatus C. H. Seidelin, som siden ved Døden er afgangen, med egne Redskaber, Svende og Lærlinge at trykke de tvende periodiske Blade, Dagen og Politievennen, som udgaves af ham.
Viborger Samler, 1811-04-18
Viborg. Anden Paaskedag d. 15 April kom de første Storke hertil i Aar. Døde Khr. Mad. A. Müller f. Malling 35 A. Brændeviinsbrænder N. Jürgensen 70 A. Frue Etatsraadinde J. E. Vium f. Reiersen. Major Melsted, faldt i Slaget ved Anholt. Slangerup. Provst og Sognep. for Slangerup og Urelse Menigh. N. Raben 63 A. Mandal. Toldkasserer H. C. Norager 52 A. Christiansund: Overbetjent ved Toldvæsenet C. Molitz; 60 A. Præstøe: Mad. C. M. Monefeldt f. Rasmussen 40 A. Mad. Artmer 73 A. Burg paa Femern. Capt. i Søe-Etaten C. P. Boldt 47 A.
Viborger Samler, 1811-04-18
Hals Prstegrd: Sec. Lieutn. ved 2det Jydske Jnf. Reg. H. J. Obel (i Slaget paa Anholt.)
Viborger Samler, 1811-04-18
Bekjendtgjørelser. Undertegnede forfærdiger alle Slags Graveur=Arbeide, adelige Vaabener, Signeter, Stempler til enhvers Brug, og alt, som til dette Fag henhører. Jeg opholder mig her kuns faa Dage, logerer hos Søren Olesen i Mikkelsgade og beder derfor, at de som behøve mit Arbeide, snarest henvende sig til mig. Viborg d. 18 April 1811. C. Thiele, Graveur.
Viborger Samler, 1811-04-18
Efter Ordre fra Høie Vedkommende bliver i Kjøbmand Peder Dues Gaard her i Byen, Tirsdagen den 30te April førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, ved offentlig Auction bortsolgt 3 a 400 Tdr. Rug, som for Kongelig Regning her har været oplagt, efter de Konditioner som bemeldte Tid og Sted vorder bekjendtgjort. Hobroe d. 13de April 1811. J. P. Rommedahl. Auctionsdirecteur.