Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-10-29
Aalborg, den 26de Octbr. Jgaar fandt her igjen en Høitidelighed Sted af det Slags, som yderst sjeldent foregaae. Man mindes, at en Planter i Herrens Viingaard den 9de Søndag efter Trinitatis d. A. her festligholdt et halvtredsindstyveaarigt Embedsførsels-Jubilæum. Nu kom Tidsfølgen til vort Stifts høiærværdige Bisp, Hr. Rasmus Jansen, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, som ogsaa nu i 50 Aar har røgtet det hellige Kald, at lære Christendom fra sig. Mange af Stiftets og Nabo stiftets geistlige og nogle verdslige Embedsmænd vare komne her. Disse, saavelsom Stedets Geistlighed og mange Honoratiores baade af den civile og af den militaire Stand, indfandt sig Kl. 11 hos Jubellæreren, og ledsagede ham i en høitidelig Procession fra Aalborgs Bisperesidents til St. Budolphi Kirke, hvorAmtsprovsten i Hals aabnede Høitideligheden ved en Tale, som holdtes for Alteret. Kirken var paa det skjønneste decoreret, og propfuld af Mennesker. Efter fornøden Sang besteeg den høiærværdige Jubellærer, Prædikestolen og talede, efter 1ste Mosebogs 32, om Patriarken Jacob og sig selv, og dette med den for Videnskabsmanden og Religionslæreren saa vel passende Beskedenhed. - Af hans Levnetsløb leveres følgende Skizze: Rasmus Jansen er født i Horsens af velhavende, men ikke bemidlede Middelstandsfolk, som bestemte ham fra hans Barndom af til Studeringer. Faderen døde, da Sønnen kuns var otte Aar gammel og endnu ikke kjendte Forskiel imellem Høire og Venstre. Moderen holdt ham siden i Skole, og ved Flid og Tarvelighed, som mindes af gamle Folk at have været større fordum end nuomstunder, bragte han det til en hæderlig Attestats. Vor berømte Horrebow tog sig derefter af ham, og Jansen blev Observator ved Kjøbenhavns Observatorium i nogle Aar. At Mathematikens Studium ikke har staaet ham an, sees af hans Erklæring om at de Aar, han i Løbet af disse Forretninger tilbragte, vare spildte. Han blev siden Capellan i Holstebroe, havde Ubehageligheder med Sognepræsten, søgte derfor og fik et andet Kald, nemlig Flade, Fladstrand (efter den nyere Terminologi: Frederikshavn) og Gjærum. Siden kom han til Nykjøbing, Lødderup og Elsø paa Mors, og var der i 10 Aar. Han søgte imidlertid engang et andet Kald, som han ikke fik, og dette er den eneste Ansøgning, som han har i sin Levetid indgivet uden at erholde allernaadigst Bønhørelse. Strax efter blev han kaldet til Stiftsprovst i Aarhuus, hvor han var i 13 Aar og forestod Bispe tjenesten i fem Fjerdingaar. Derfra blev han for omtrent 19 Aar siden kaldet til Bisp i Aalborg. Han har aldrig i sin Levetid levet i Uenighed med Nogen (Holstebroe undtagen), men i Aarhuus derimod profiteret meget af daglig Omgang med Stedets Lærde, hvoriblandt, især i de Tider, Stiftamtmanden, den berømte Geheimeraad Guldberg, var En af de anseete ste, og som meget opmuntrede ham til Fremgang i Studeringer, saaledes at han der gjenoprettede den Tid, som han i Kjøbenhavn i Candidataarene havde spildt ved at befatte sig med Allotria. Som Biskop her stod han først i Embedsforbindelse med den retskafne, charakteerfaste, for nogle Aar siden afdøde Geheimeconferentsraad Pentz, og derefter med vor uforglemmelige Geheimeconferentsraad Moltke, en Stjerne af første Rang blandt Embedsmænd. - Hs. Høiærværdigheds første Hustrue bragte ham 14 Børn, hvoraf 6 nu leve, og heraf en Efterslægt af 60. Hans nuværende Frue er en Datter af den i vor Literatur berømte Arithmetiker, den yngre Crammer. - Efter Prædiken læste Hs. Høiærværdighed, Dr. Theol. Claudi, som selv snart kan blive Jubellærer, en Collect, indrettet til Dagens Leilighed. Høitideligheden vedvarede til Kl. 1. Kl. 3 1/2 forsamlede et talrigt Selskab sig paa Compagnihuset, til et festligt Maaltid. Om Aftenen vare alle Huse i Nærheden af Bisperesidentsen illuminerede, ligesom ogsaa mange i de andre Gader. Dagen efter helligholdtes Festen i det dramatiske Selskab. Da Hs. Høiærværdigheder, i Forhold til sin høie Alder, en meget stærk, rask Mand, saa er det et almindeligt Haab, endnu i mange Aar at see ham iblandt os.