Norske Intelligenssedler, 1767-08-05
Nordske JntelligeNo. 31. Onsdagen den 5. Augusti 1767. Efterfølgende Skrivt er for sin Alderdom og Rarheds Skyld bleven adskillige Gange forlanget at indrykkes i disse Blade, for at meddeeles til andre Patrioter, hvorfor herved deres Begjæring opfyldes. Biskop DEICHMANS Apozog imod nogles Beskyldninger om Norges Beskaffenhed udi de Tider 1716 og 1718, da Fienden, var der indfalden, nemlig: Stoermægtigste Konge, Allernaadigste Arve-Herre. Med største Forundring paa sensibel Bekymring haver jeg ved min Nærværelse paa dette Sted maattet erfare de ligesaa ugrundede som ubillige og uskiønsomme Tanker, som adskillige baade selv haver fattet sig, og til andre vil udsprede, om den Nordske Nations Beskaffenhed, og Undersaatternes i Eders Majestæts Rige, Norge, deres allerunderdanigste Devotion, Zele og Troeskab imod deres Souverain, som den ikke skulle være aldeles paalidelig og tilforladelig, ej heller man sig paa dennem som retsindige Patrioter og Undersaatter kunde fidere, men dennem meere som aldeles egennyttige, vankelmodige, ubestandige og altid misnøiede maatte ansee. Dette har givet mig Anledning, nu Svaghed og Indisposition nogen Tiid har holdt mig inden mit Kammer, og betager mig Tiden og Styrken til andre vigtigere Forretninger, at tage den allerunderdanigste Frihed, at forestille Eders Kongelige Majestæt den Zeles dee og rette Tanker, som alle redelige og fornuftige Kongens Tienere baade bør have og forsvare om de Nordske Undersaatters sande og tilforladelige Troeskab imod deres Souverain, om deres patriotiske Nidkiærhed, indbranlable fermite a toute Epreuve, som de derudi i den sidste Krig frem for alle andre Nationer i Verden har beteed, det jeg med saa meget meere Frimodighed til denne brave Nations Forsvar, ja udødelige fortiente Berømmelse, kand fordriste mig Eders Kongelige Majestæt kortelig at forestille, som jeg selv ikke er fød i Norge, men i Dannemark, og følgeligen derudi haver ingen Jnteresse eller Passion, kiender nu Landet og Jndbyggerne af alle Stænder gandske nøje, saasom jeg udi disse 12 Aar ved det mig allernaadigst anbetroede Bispe-Embede haver Dagligen havt Leilighed at udforske og vilde Jndbyggernes Naturel og Genie ved mangfoldige Reiser baade efter mit Embedes Pligt og i Eders Majestæts mig anbetroede Forretninger har lært Landets Situation, Beskaffenhed og Aveneur, samt Nationens Sentimens, Sed vaner, Levemaader og Inelinations heele Riget igiennem at kiende, og derved samlet saa megen Erfaring om alle disse Poster, at jeg derom med noksom Kyndighed og Videnskab, og ikke efter andres mig givne Jmpressioner, kand skrive, og endelig efterdi jeg ved 12 Aars Reiser i andre Riger og Nationer, deels inden og deels i Embedet (og deriblandt ved 3 Aars Campagne, hvorudi jeg idelig har fuldt den Sallige Herre Hertug Ferdinand af Würtenberg, og seet de Krigs-Operationer og Foranstaltninger, som ved Armeer og Fæstninger i al den Tiid blev foretagen, har fatted saa tilstrækkelig en dee om andre Nationers Beskaffenhed, at jeg meener med Grund at kunde giøre en paralelle Tilfælde, naar da, Allernaadigste ArveKonge og Herre, det overveies paa den ene Side, at 1.) Fast udi de fleeste, om ikke udi alle andre Lande og Riger, i Dannemark og Sverrig fast allerne undtagen, Militien, som giør Krigs-Tieneste, bestaaer af gevorbne Regimenter, som ordinairement nyder deres promte Sold og gode Forpleining, og gemeenligen hos Bonden og Landsaatterne, hvor de enten campere eller indqvarteres, leve enten gandske efter eget Behag, eller i det mindste dog finde og tage hos Bonden meere til Subsistence end dem er ordineret, og naar det dennem derpaa mangler, da gierne deserterer de, og debanderer sig til Armeens Ruin og Fiendens Fordeel, hvorfore til saadan Ulempe at forekomme, gemeenligen saadanne Armeer ere forsynede med gode Magaziner, sufficante Feldt-Casser, efterfølgende Proviant- og Rust-Vogne, god Tilførsel, og om ikke altid gode, dog nogenledes passable Qvarterer; videre, at saadanne Tropper gemeenligen ej rykke i Feldten, førend Sommeren nærmes, og Græsset fremkommer af Jorden, og igien indrykker i deres Qvarterer, naar den vaade Høst og tiltrædende Vinter falder dennem besværlig Fortsættelsen følger næste Uge. Fra Christiania.