Politivennen, 1808-01-01
Tanker tilsendte Udgiveren, til Jndtykkelse i Politivennen, af en her levende Mand, født i Naboriget. Tidehvarsvets upplysning har vist den tolerance, att man, i upplysta Stater, billigat Tanke och Skrivfriheten. Med kannedom af Dannemarks goda forfattning i dette hanseende, och med overtygelse att en adel Nation afven ar rattvis emot sing Fiender; tar en Svensk fodd sig den frihet, att for allmenheten bekantgora nagra anmerkningar ofver: Bref till en Ven paa Landet, som finnes i Nygste Skilderie af København No. 48 og 49. Det ar hvarken i afseende pa de olika politiska tankesatt som sondra Europa, eller den utbrustna Krikslagan i Norden, som dessa anmerkningar syfta at; det ar endast en opartisk granskning over en del uppgifter i Skilderiet, hvorom forfattaren varit oriektigt underrattad. - Orsaken till Nationalhatet, emellan begga nationerna, ar langt alldre an de nygste begivenheter. Unionstiden, var den som egenteligen gaf en stor anledning dertill. Men afven alla dessatvistigheter som vaktes, under och efter denna tid, kunde ikke verka sa mykket, att nagot verkeligt nationnalhat deraf skulle uppsta. J hela verlden ar detta hat lika. Man ma besdka hvilket land som helst; saa skall man finna att allaa gransorter hyse detta hat. Langre upp i provincerne ager man ikke nagon sadan fordom. Detta galler ikke allengst om Dannemark och Sverge utom om de flasta, ja alla tillgransande Lander, der Lagar, interessen, sprak och Seder skillas at. Man finner ju till ochmed provinshat, i ett och samma land; orsacken till dette er sa mangfoldigt och olika, att det vore har for vidtloftigt att uppge ratta kallan dertill. Att Gustaf den gje (denna tolleranta Monark) har latit uppfora Gustaf Vasa, maste efter en fornuftig provning vara oklanderligt, for hvar och en, som ser sakken i sitt ratta sammanhang. Christian den 2res handlingaar har i den Danska Historien iske lufare fargor an i den Svenska. Ar det ikke tillatit att efter seelers lopp, - da efterverlden skall vara var Dommare - framstalla pa Scenen obillige Handlingar, afven af Regenter? Aldrig skonade man i Sverge Gustaf den 1. trenne Sonners minne, och alldrig ma det vara forolampande for nagon attling, at nagon af des forfader regerat slatt. Granska hele Historien och man skall finna sanningen af, att Hendrich den 4de och Fredrich den 2re alldrig forlorade nagot af sin glans, om en mindre skikkelig af des forfader eller efterkommande regerat lander. Hvad trykfrihetens inskrankande och forbudet emot Danska skrifters inforande angar, kan ikke nekas att dette skett med mindre overlaggning; men ehuru sadan Politiska fel aro obehagelige, hafva de dog ikke nagot inflytande pa den almenne velfarden. Den omtalta Benselstiernas tillstallning, att uppbranna Danska flottan, ar, efter hvad som blivit officielt i denne fak, mera skett af galenskap an en verkelig plan, som i alla fall aldrig haft sitt upphof fran Gustaf den gje. Att nu varande Kungen i Sverge var i hemligt forbund med England, da Flottan slogs vid Koppenhavn, ar helt och hallet oriktigt. Publika handlingar utvisa, att en af Sverges storsta Man: Gref Vachtmester blef antledigad fran sin tjenst for det man trodde honom ikke hafva ricktigt utfort Befallningen om flottans utldpande fran Carlskrong. Den som desutom det minsta kanner den tidens deplomatiska handelser, kan alldrig falla pa en saadan misstanke. Jag forbigar de masta puneter i det Ara Brefvet, som hvar och en maste anse for partiske. Jag vill endast erindra, att Stralsunds Capitulation alldrig, af nagon kunnig Militaire eller Statsman, kan kallas vanarande, eller den nyg Pomrens Constitution lejlig i nagons ogon, som kan se med forstand. Denna sednare skedde fore slaget ved Jena, da man annu ej ansag Tyskland ardforat. Efterverlden ar den Dommare, som skall afgora de Regerandes foretag. Vi upplesva ikke denne Dom; men skonsamhet i omdomme ar en forfattares plickt, tills denne Dom fallit. Rattvisan brukar ikke nagot smadande sprak, den at vigtig genom sin sanning, och bjuder os att afven vara billige emot vara fiender.