JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Mariboe, d. 6 November. Man kan neppe forestille sig den Mængde Mennesker, der sammenstrømmede i Mariboe sidste Marked d. 30te Octbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Da saavel Tjenestefolk, som Huusbonder vare ved Muffen, saa herskede der i det Hele Liv og Virksomhed i Handelen. En stor Deel Sælgere udsolgte næsten deres hele Vare forraad. Det berømte mariboenitiske ava toffana, eller Brændeviin, blev taget saaledes med, at der Dagen efter næsten ikke var en Taar at faae. - For en Malkekoe blev forlangt 40 Rbd. og for et Slagtenød fra 20 til 36 Rbd. N. V. - Paa Auctionen derimod den 28de f. M. paa Merritzskov bleve endeel Køesolgte fra 10 til 17 Rbd. - Som et uomstødeligt Beviis paa Efteraarets usædvanlige Mildhed, tjener: at der endnu den 4de November saaes levende Oldenborrer, Græsset og Vinterkornet staaer i den frodigste Vext. Vejene ere ligesaa gode, som midt om Sommeren. - J Aar bliver Mariboe af og til forsynet med Torsk, som sælges for Mk. Stykket. De ankommer fra Langeland til Taars og derfra hertil. - Et godt Knippe Aal kan nu kjøbes for 1 Mk. 8 s. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Odense, d. 10 Novbr. Den store Gevinst af 50,000 Rbdlr. i dette Aars Classelotterie Trækning er den 5te November udkommen hos Hr. Collecteur Eichel paa No. 29, 417, med Devise: Eichel betaler. - Man angiver en Møller i Kbhvn, der skulde have været dette Lykkebarn denne Gang. - De 4,000 Rbd. som ere komne til Odense, har Postbudet fra Trolleborg vundet. Vi have nu seet, at saalænge sydlige Vinde herske, beholder Professor Ditmar Ret, at vi ingen Vinter faae, og overalt pleier det at være en naturlig Følge: at naar Sommeren er varm, varer det længere inden Vinterkulden indfinder sig; ligesom naar Vinteren er streng, kommer Foraaret sildigt, formedelst den Kulde der har opfyldt Atmosphæren. - Nu er Vinden gaaet til Østen, og inat frøs tykt Jis paa Vandet, - og bringer nok snart Snee. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Fra Salling Herreds Politiekammer i Faaborg efterlyses i de fyenske Aviser to Forbrydere, paa følgende Maade: "J Onsdags, den 4 Nov. om Aftenen, kom to Karle ind til Gaardmand Anders Degens Enke i Hundstrup, under Flindt holm Gods, og, efterat de havde forskaffet sig Vished om, at hun var eene hiemme, begjærede, under Trudsel af at ville myrde hende, strax at gives 50 Rbdlr. - Da Konen, overvældet af Skræk, havde givet efter for denne Fordring, lovede den, som modtog Pengene, der bestod i en 50 Rbdlrs=Seddel, at skaffe Held og Lykke i Gaarden, sigende at være i Besiddelse af Syprianus; hvorpaa han af sin Lomme fremdrog en Bog tilligemed 2 smaae Flasker, og gav sig til at læse noget op af Bogen. Ved Bortgangen forbød de Konen at tale til Nogen om det Passerede, og føiede til, at saafremt hun inden 3 Ugers Forløb udlod sig med det ringeste, skulde hendes Gaard staae i lys Lue. - Begge disse Forbrydere ere, efter Konens Forklaring, høie Karle, af stærk Bygning. Den, som modtog Seddelen, var iklædt en mørkegraa Trøie og lange Buxer, som gik ned i Støvlerne, og var blandt andet kjendelig ved et stort Skjæg under Hagen, der skjulte hans Halstørklæde, og ved sin Udtale, der var lig den, som bruges paa Sletten. Den Anden var iført blaa Trøie, grønstribede Buxer og Støvler. - Enkens Sønner, der droge ud forat eftersøge dem, skal have sporer dem i Sal linge Kroe, dog uden at kunne indhente dem."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Odense, d. 10 Nov. De ældste Folk kunne ikke mindes en November, som i dette Aar. Ved det milde Veir og daglige Soelskin troer Man sig endnu midt i Sommeren. J Markerne sværmeMyggene og Græsset staaer i frodigste Væxt, i Haugerne begynde Roser, Aurikler, Violer og flere Blomster at udspringe paa ny. Det Værste er den Vandmangel, hvortil det overalt tegner, og som især vilde blive følelig, hvis Vi skulde faae tidlig Vinter. Jdag have Vi havt det første Frostveir. - Siden de ægte og uægte Tolvskillingstegns Udsættelse, er det ikke allene meget vanskeligt at faae en Bankoseddel forvandlet til Kobbermynt, men der hersker endog en saadan Mangel paa mindre Sedler, at Man kun med Nød kan faae en heel eller halv Hundreddalersseddel omvexlet, hvilket har forvoldt stor Uleilighed, saavel med at udrede Folkeløn som med Levnetsmidlers Jndkjøb. Priserne paa det her i forrige Uge afholdte Kræmarked vare omtrent de samme som sidst. Qvæg var her i Mængde; men af Kornvarer desto mindre. Slagtede Fedegjæs, komme i Aar saa sparsomt til Torv, at Mortensgaasen, der som sig hør og bør, skal haves, i hvad den koster, og igaar endnu kunde kjøbes paa Torvet for 9 Mk., idag er steget til 15 Mk. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
De af mig undertegnede forfærdigede Korn vægte, har det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab værdiget at prøve, og, i en mig tilstillet Skrivelse, bedømt saaledes: "Den af Dem efter et engelsk Mønster forfærdigede Kornvægt, har Landhuusholdnings=Selskabet ladet prøve, og den er befunden meget paalidelig, naar nemlig Skaalen stryges med behørig Varsomhed og man vejer og fylder to eller tre Gange, for ved Middeltallet at udfinde det sikkreste Resultat. Med Spergelfrøf. Ex. differerede den liden Kornvægt fra 20 Lispunds Bismeren neppe 1/4 Pd. Den er ligesaa nøjagtig, som den her hidtil bekjendte hollandske, og har i Henseende til Simpelhe"den afgjorte Fortrin." Ovennævnte Kornvægt faaes for 9 Species Stykket. F. A. Thiele, store Helliggeiststræde No. 149. anden Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Kjøbenhavns Børs d. 13 November. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 269. Amsterdam 2 M. 248, a vista 249. London 2 M. 10 1/2. Paris - . Spec. 278. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 100 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 22 1/2. Svenske Sedler 72 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Skildring af den danske Handels Skjebne. fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat, see No. 87.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
De Varer, der ikke stege i Prisen, som en umiddelbar følge af Krigsomstændighederne og Standsningen i Samfærslen med andre Lande, stege i det mindste, som en Virkning af en sig forvar rende Cours. Her gaves altsaa en positiv og en negativ Stigen, ligesom der gives en positiv og negativ Electricitet. Den første vilde indtruffet, om end vore Papirpenge vare vedblevne at beholde. deres Værdie, den sidste foranledigedes ene ved Pengeforværringen. Naar man betalte fire Gange saa meget for en Eiendom, som før Krigen, saa betalte man i egentlig Forstand kun med Penge, der vare fem Gange slettere end før. Men denne simple Sandhed vilde de fleste hverken indsee eller indrømme. De kunde ikke rive sig løs fra den Tanke, at Pengene, der af meget naturlige Grunde bleve slettere, forværrede sig, ene fordi Agiotagen fandt sin Fordeel derved mange vare endog saa eenfoldige at troe, at Sølvets Udsendelse fra Landet havde foraarsaget denne slette Cours - re som om man sendte sit Sølv ud af Landet, uden at faae noget derfor, Jmidlertid blev intet Middel uforsøgt, hvorved det agtedes mueligt, at sætte Skranker for al Agittage. Det blev (Pl. 28 Juli 1812) en hver, der ikke var Handelsberettiget forbudet, af kjøbe, eller ved Mæglere at lade kjøbe Banco eller Vexler paa fremmed Mynt eller Penge, undt Straf af den kjøbte Sums Confiscation, og allerede i Forveien vare adskillige Commissioner blevne nedsatte til at indhente Oplysning om Bancos Jndkjøb, om Tratter o. s. v., skjøndt Resultatet af denne Undersøgelse var, at Banco søgtes, for der var virkelig Trang dertil. – Fra Midten af Aaret 1812, forværrede vor Cours sig uophørligen; Omstændigheder, som, blandt andre, Rygtet angaaende Laaneinstitutets Midlers Forflyttelse til Rendsborg, stødte til, og i August Maaned betaltes Banco allerede med 800 til 1000. Toldspeciernes Caurs blev (Pl. af 7 Dec.) i December Maaned bestemt til 1000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
(Jndsendt.)Et andet Forsøg, ikke til en Dansk National-Sang, men til en Sang for den Danske Nation. Kun lidet Land vi Danske eie, Og Vinen perses ei deri; Vort Guld og Sølv man snart kan veie, Vor Sommerlyst er snart forbi Men yttrer, Brødre, ingen Klage, Vi har saa skjøn en Lod tilbage! Vi har en Gud, som os vil signe, En Konge, som vi elske kan; Kun faa vor blide Dronning ligne, Korntunge Ax gier os vort Land. Er Druen suur, vor Mjød er bedre En Arvepart fra elskte Fædre! Vi have Hjerter, som kan banke Ret stadigt troe i Liv og Død, Og Qvinder, paa hvis kydske Tanke Letfærdig Drift sin Higen brød. En Lov er Reglen for os alle: Hver nyde Sit. Hver Voldmand falde, Vi have Mænd med færdigt Snilde, Som røgte Kunstens høie Kald, Og nær ved Kundskabs Moderkilde Har ogsaa vi en SamlingshalTil Gud, ind i Naturens Love, Med ydmygt Sind vi Tanken vove. Vi har en Krønik paa vor Hylde, Heel rig paa mandig, høi Bedrift, Veed, at Europas Riger skylde Nordboen hvert et Hæderskrift; Thi paa hver Kyst, som Havet vander, Vort Nordens stolte Minde stander. End har vi Arm til hine Vaaben, Den samme Kraft, det samme Mod Men Kampens Søn blev from i Daaben, Og offrer kun for Freden Blod: Vel sank endnu skibvoxne Ege, Men de for Ploven Pladsen vege. Vi have deligt grønne Vange, Til frodig Sæd en muldrig Jord, En Fuglehær med alskjøns Sange, Hvor trindt om Søer Kronbøgen groer, Et frugtbart Hav, hvor hver en Bølge, Skal overgivne Fiske dølge. Vi har en Trøst i alle Farer, Den, at vor Konge har os kjær Et Maal, som Hu og Daad bevarer: At blive saadan Konge værd. Giv, Gud, at denne Drift forbinder Hver Tid, som kommer og som svinder,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Jndenlandske Efterretninger. Slagelse. Markedet som afholdtes d. 100de d. M., var ei nær saa talrigt, enten med Hensyn til Sælgere eller Kiøbere, uagtet at Veiret dertil var særdeles gunstigt, som det her sidst afholdte Marked. Af Bønder saaes dog en temmelig talrig Forsamling, men af den høiere Klasse af Mennesker kun saare faa. Varerne holdtes uforholdsmæssig dyre, og desaarsag, og da Klagen over Pengemangel var almindelig, skeere kun saare ringe Handel. - Af de 270 udenbyes Handlende, som besøgte Markedet, var ei en eneste tilfreds, og Pluraliteten klagede over, at ei engang Vognleien var fortjent. - Paa Hestemarkedet holdtes Kreaturerne, som for største Deelen vare smaae og magre, i en temmelig høi Priis, og Heste af nogen sand Værd fandtes slet ikke. Manden med den gamle Kongres, som nu skulde formodes, at have tabt sin Jnteresse, da Resultatet fra den nye spænder Politikens Forventning, havde saavel som Mechanicus Paulsen, upaatvivlelig den bedste Søgning. - Jøvrigt gik alt af med Orden og Roelighed, og kun en Person erholdt ved Politiets Humanitet, frit Natteqvarteer. - At en gammel Kierling laante en andens Kyse og Kaabe og glemte at bære den tilbage, samt at en Bonde ligeleles blev saa henrykt ved Anskuelsen af et Stykke Kniplinger, at han af Distraction stak det i Lommen, istedet for at henlægge det paa Disken, fortæller Rygtet nu senere. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Mariboe, d. 13 Novbr. Jgaar og i Nat har det frossen meget stærkt med en Sydost. Vand mangelen tiltager meer og meer hist og her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Hillested Sogn under Grevskabet Knuhtenborg ere 3 nye Kildevæld opdagede. (Mariboe Av., Odense, d. 13 Novbr. Den med Mortens aften begyndte tidlige Vinter, der saa pludseligen omskiftede de hidtil hafte skjønne Efteraarsdage, vedvarer endnu ved Øst-Vinden saaledes, at vi igaar og idag i Morgenstunden havde 5 Graders Kulde. Jmidlertid lader det idag, som Vinden igjen vil falde sydlig, og ifald den dermed aldeles maatte forlade Østen, faae vi sandsynligen Snee og Tøe igjen. - Efter følgende Theome lader sig nok rimeligst forklare den afvigte Sommers usædvanlige skjønne Veirligt, og den maaskee ligesaa besynderlige Vinter, der endnu kan være ivente: Fra 1811 i October, da den store Comet tabte sig for vore Øine, og ligge til dette Foraar, var Luften stedse til alle Aarstider saa opfyldt af Fugtighed, at Solen sielden nogen heel Dag formaaede at trænge igjennem, og den mindste Vindforandring, bragte strax Regn. Sidste Vinters og Foraars Storme og især den idelige Torden hele Vinteren rensede omsider Luften, og fortyndede den saaledes, at Solens Straaler hele Sommeren fuldkommen kunne opvarme Atmosphæren, og deraf kunde man da nok formode ogsaa en mild Vinter; men den samme fortyndede Luft kan da ogsaa, naar Solen staaer saa lavt, at den ikke meere kan virke paa vor Jord, og Vinden da tillige skulle falde østlig, bringe os Vinter nok, som vi allerede føle en temmelig Forsmag paa. Saasnart Vinden igjen gaaer Syd og til Syd=Vest, ville vi atter føle behagelig Afvexling og den nu saa høit savnende Væde. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Odense, d. 13 Novbr. Frosten, som begyndte i Mandags Nat, har siden vedvaret i forstærket Grad med østlig Vind og klar Luft, saa at endog alle Damme ere tillagte med Jis. - Den 4000 Rbdlrs. Gevinst, som Lotteriet nylig bragte hertil, er vundet af et meget skikkeligt Postbud fra Landet i Forening med hans Søn, og kom saaledes ret tilpas for at lette de gamle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Aalborg, d. 7 Nov. Paa det i Tirsdags den 3die November holdte Marked ved Nibe, var en stor Forsamling baade af Sælgere og Kjøbere. Priserne vare følgende: Hestene solgtes fra 5 til 16 Rbdlr. Stykket; Slagthøvederne fra 10 til 20 Rbdlr. Stykket; Rugen for 8 Rbdlr. Tdn. Smør 2 Mk. Pundet; Ost 1 a 1 Rbd. 2 Mk. Lpd.; Æg Snesen 24 a 28 Rbs.; Hørlærred 4 Mk. Alen; Blaarlærred 3 Mk. Alen; Hjemmegjorttøi 1 Rbd. Alen. (Wandals Av.) Aarhuus, den 7 Nov. Med Vished veed man nu, at Hs. H. Prinds Ferdinands Dragonregiment, som tilligemed de øvrige danske Tropper med det første ventes hjem fra Frankrige, skal ligge i Garnison her og i Skanderborg, nemlig tre Eskadroner her i Aarhuus og een 4 bemeldte vor Naboebye. (Aarhuus Av.) Handels-Tractat mellem Hans Majestæt Kongen af Dannemark og Hans Majestæt Kongen af Preussen. Sluttet i Kjøbenhavn, den 17de Junii 1818. (Fortsættelse; see No. 90.) 3die Artikel. De meest begunstigede Nationers Fordele, der i Følge foregaaende Artikel ere de respective Undersaatter tilstaaede, strække sig igeledes til de Varer og Skibe, der ere de tvende høie contraherende Parters Undersaatter tilhørende. For at begunstige Handelen saameget mueligt, er man kommen overeens om, at de Danske Skibe skulle i Hans Preussiske Majestæts Staters Havne nyde de samme Forrettigheder som Landets egne Skibe, og at denne samme Fordeel skal være de Preussiske Skibe tilstaaet i Hans Majestæt Kongen af Dannemark Staters Havne, med Undtagelse af Øerne Færse og Jsland, samt af Grønland og de Danske Colonier. De Preussiske Skide skulle i de Danske Havne ikke betale de 50 pro Cento over den sædvanlige Tarif. Betalingen af Havne Afgifter, af Ind- og Udgangs-Afgifter eller af Told af Varer, saavelsom af hvad der erlægges af Skibe i Havnene, skal i Hans Preussiske Majestæts Stater være den samme for de Danske Skibe, som for Landets egne. Alle disse Fordeele ere ligeledes tilstaaede de Preussiske Skibe i det Danske Monarkies Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
4de Artikel. De Preussiske Skibe skulle betale Afgifterne i Sundet og begge Belterne paa samme Maade, som disse Afgifter erlægges af de i Dannemark meest favoriserede Nationers Skibe. Det samme skal finde Sted i Henseende til de Preussiske Varer og Gods, som passere Sundet og Belterne ombord paa fremmede og privilegerede Skibe. - Sund-Tolden skal betales efter Tarifen, af Aaret 1645, eller paa saadan Maade, som Dannemark ved yderligere Conventioner med de meest begunstigede Nationer kan vorde enig om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Hvad angaaer de Varer, som ikke ere ommeldte i denne Tarif, da skulle de Preussiske Undersaatter, ei betale meer end 1 pro Cento, saaledes som Tilfældet er med de meest favoriserede Nationer. Betalingen af Rosenobelen og de 24 s., som de Preussiske Undersaatter hidindtil i Sundet have været underkastede saavel for Skib som for Ladning, skal aldeles ophøre. De til Fordeel for Toldbetjenterne bestemte Afgifter eller Sportler, og andre Udgifter i Sundet skulle af de Preussiske Undersaatter betales paa samme Fod, som af de Nationer, der ved Handels-Tractater med Dannemark ere meest begunstigede. - Paa denne samme Maade skulle de Preussiske Undersaatter erlægge Afgifterne for Passagen gjennem den Holsteenske Canal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
6te Artikel. Ved Farten gjennem Sundet, saavelsom Belterne og den Holsteenske Canal, skal man ikke visitere de Skibe og Varer, som tilhøre de Preussiske Undersaatter, men hvad betræffer Qvitteringen for Tolden af disse samme Skibe og Varer, da skal man være pligtig til at fæste Troe til de Certificater og Passer i god Form, som de Preussiske Skibs-Capitainer maatte kunne fremlægge fra Magistraten eller Told=Kammeret paa det Sted, hvorfra de ere afgaaede, uden at fordre nogen videre Oplysning om Varerne, der udgjøre disse Skibes Ladning, og i Henseende til deres Vægt, Maal, Beskaffenhed og Jndpakning rette sig efter hvad derom er anført i benævnte Documenter og Passer; dog saaledes, at om man mærker nogen begaaet Svig i denne Henseende, skal man paa første Begjæring være betænkt paa Midler til at afhjælpe og forebygge saadant for Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
6te Artikel. Øresunds Toldkammer, skal i Qvitteringen for Toldens Erlæggelse hvergang give en omstændelig Forklaring over den oppebaarne Told af hvert Slags Varer, paa det man paa denne Maade kan verificere og bekræfte, om deraf maatte være fordret formeget; og det skal ikke være bemeldte Toldkammer tilladt at fravige denne Brug, med mindre Skibs=Capitainerne for hastig Expeditions Skyld selv ere fornøiede med en Qvittering under eet for den af deres hele Ladning erlagte Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
7de Artikel. De Preussiske Skibe skulle i Sundet expederes uden Ophold, og det Kongelige Toldkammer skal ikke give andre Skibe Fortrinet, med mindre disse ere først ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
8de Artikel. Efter at de Preussiske Skibe have erlagt Tolden i Sundet, enten ved at gaae ud af Østersøen, eller ved at vende derhen tilbage, skulle de ikke være pligtige til at betale samme Told anden Gang, om de formedelst Storm, Modvind eller af anden Aarsag blive nødte til at komme tilbage til Sundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
9de Artikel. De Preussiske Skibe, som passere Fæstningen Glückstad og andre Dannemark tilhørende Stæder ved Elben, skulle ikke visiteres, opholdes eller foruroliges, med mindre der i Krigstid er grundet Mistanke om, at disse Skibe tilbringe Fienden militair Contrebande. De Preussiske Skibe skulle paa Elben dehandles ligesom Landets egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
10de Artikel. De Danske Skibe, som før medelst Storm, Modvind eller andre Tilfælde maatte blive nødte til at søge Tilflugt i nogen af det Preussiske Monarkies Havne, kunne der frit ankre, opholde sig og istandsættes uden at betale Told af deres Varer, saalænge disse ikke udlosses eller sælges. Det samme skal og finde Sted i Henseende til Preussiske Skibe i de Danske Havne. 11te Artikel. Jntet Skib, det være sig Coffardie= eller Krigskibe, der tilhører een af de tvende contraherende Magters Undersaatter, skal kunne anholdes, ei heller Beslag lægges paa Varerne i den andens Havn. Dog skal dette ikke strække sig til den Rettens Beslag eller Arrest, der kun(Fortsættes.)de reise sig af Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Blandede Efterretninger. Anmeldelsen af E. Hendersons Reise i Jsland. (Fortsættelse; see No. 87.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Ved Thingvalla blev Altinget holdt fra de ældste Tider lige til Aaret 1800, da Landets øverste Domstoel henlagdes til Reikevik. Jndtil 1670 blev det holdt under aaben Himmel, paa en Plads, som kaldes Løgbergit; Ruinerne af det Huus, hvori Øvrigheden havde sit Ophold, ere endnu til Jkke langt derfra ved Strandbredden sees den Plet, hvor fordum Mennesker bleve brændte for saakaldt Troldom. Ved at rode lidt op i Jorden, fandtes endnu brændte Deen og Aske. Qvinder, der havde dræbt deres Børn, bleve druknede i et nærliggende Vand. Andre Forbrydere bleve halshuggede paa Thorsleifsholm, ikke langt derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
J Præsten Sira Jon Jonsen fandt Forf. ikke allene en nidkier Sjelehyrde, men tillige en Mand, der i hele Landet er berømt for sine Jndsigter i Lægekonsten. J en Tid af et Aar havde han behandlet 200 Syge. Hans Huus er i egentlig Forstand et Bethesda, og i samme findes et Apothek. Han har kun ringe Forraad af udenlandske Lægemidler, da disse baade ere for dyre og vanskeligen at faae; men uagtet han giør al mueligt Brug af de Planter, der voxe i Landet selv, finder han dem dog i mangfoldige Tilfælde anvendelige. Efter Jonsons Forsikkring herskede der aldrig større Sædelighed i den nordlige Deel af Landet end nu, og Drukkenskab, som Adskillige, især i Begyndelsen af Krigen, vare henfaldne til, er nu næsten ubekiendt der. - Paa Bægisa boer den islandske Digter John Thorlakson, som har oversat Miltøns Paradise lost paa Jslandsk. Han beboer en ringe Hytte. Døren til hans Værelse er neppe fire Fod høi, og Stuen selv kun 8 Fod lang og 6 bred. J denne stod hans Seng, og tæt ved Døren, ligeover for et lidet fiirkantet Vindue, et Bord, hvor han nedskrev sine Digter). Blot de fire første Bøger af Milton findes indførte i det islandske Literatur=Selskabs Skrifter, men da dette Selskab sluttede sine Skrifter 1796, saa har han J Anledning af sin Fattigdom har han forfattet følgende Stropher paa Jslandsk, der lyder paa Dansk omtrent saaledes: Armod var min Ægtefælle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Fra det, jeg kom i Verden her, J vort Samliv jeg kan tælle Sytti Vintre tvende nær. Om vi skal evigt sammenvandre, Veed han, som bandt os til hverandre. ikke seet sig istand til at faae Resten trykt. Hans hele Jndkomst af de to Sogne, Bægisa og Beckaer tredive Rbd. aarligen, og endog deraf maae han give næsten det Halve til Sira Halgrimer, der forretter Tjenesten for ham i det sidste Sogn. Forf. anseer det for et sandt Tab for den skandinaviske Literatur, at den hele Oversættelse af Milton, ikke er udkommen, da den ikke allene langt overgaaer enhver anden Oversættelse, men paa mange Steder, hvor den eddaiske Phraseologie er indført, endog synes at overgaae Originalen. Det Versemaal, han har betjent sig af, er det saakaldte Fornyrds-lag, eller det gamle Versemaal, hvilket ogsaa findes i Velups og andre Digte i Sæmunds Edda. For nogle Aar siden var han sysselsat med en Oversættelse af Klopstocks Messias, hvoraf de 14 første Bøger ere færdige. Men han tilstaaer, ikke at have været saa heldig med denne som med Milton, da han nu er henved 20 Aar gammel. Milton havde brugt ham, sagde han, i adskillige Aar som sin Ridehest, og sporet ham ubarmhiertigen igjennem de himmelske, chatiske og infernalske Egne. Hans Bolig ligger i egentlig Forstand poetisk imellem tre Høie, ved Bække og Vandfalde, hvor der paa alle Sider haves Udsigt til 4000 Fod høje Bjerge. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Fra Stockholm skrives under den 21de Oct.: Den siden Tilbagekomsten fra Feldttoget i Aaret 1814 her residerende Russisk keiserlige Minister, General en Chef, Baron von Suchtelen, har paa to Skibe, i 136 Kister, hertil erholdet sine hidtil i Petersborg værende Konst= og Malerie=Samlinger, tilligemed 20,000 Medailler og et Bibliothek af 40,000 Bind. Denne i Henseende til Sieldenheder, Pragtværker og Haandskrifter næsten ubetalelige Samlings Ankomst hertil er for de herværende Kiendere yderst glædelig. Generalen, der forhen som offentlig Lærer var en Ziir for Universitetet i Leiden, kaldtes af Keiserinde Catharina den Anden til det Russiske Jngenieurcorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 November. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 266. Amsterdam 2 M. 241, a vista - . London 2 M. 10 1/2. Paris - . Spec. 272. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 6 s. a 16 Rbmk. 7 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 100 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 22 a 22 1/2. Svenske Sedler 71 s. - Disconto 8 PC.