Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-26
Om Morgenen Kl. 6 behagede Majestæten at lade SiEmbedsprotokollerne fra Staden og Omegnen forevise derefter besøgte Kongen Domkirken, Domhuset, Skolerne, Hospitalet og Tugthuset; tog allernaadigst en Konstudstilling i Øiesyn, hvor Fabrikater af Klæde fra Bruunshaab, Garverier fra Bidstrup, Kardefabriker, Snedkerarbeide a. samt hjemmegjorte Tøier og Lærreder udstilledes. Derpaa var Cour paa Raadhussalen, og Privatandients. Kl. omtrent 10 var Dejenne hos Hr. Stiftamtmanden, hvortil Byens Embedsmænd og Honoratiores vare indbudne. Ved Taffelet blev afsjungen en Sang af Hr. Pastor Steen Blicher, hvorefter Hs. Maj. med Sutte forlod Staden omtrent Kl. 11 3/4. Hs. Maj. behagede at tage over Asmildkloster og besee Kladefabriken Bruunshaab, der tilhører Hr. Justitsraad Ridder Bruun. Derfra gik Reisen over Rindsholm, Aunsberg til Plantagen paa Alheden og videre til Hagebroe, hvor Stiftets Grandse er og hvortil Hr. Stiftamtmanden ledsagede Hs. Majestæt og, hvor Monarken indtraf i bedste Velgaaende Kl. 5 Eftermiddag. Man formoder altsaa, at Hs. Majestæt Kl. 7 er kommen til Holstebro og ville indtræffe i Ringkjøbing lidet over Midat. - Fremlysende var den Opmærksomhed Landsfaderen huldrigst anvendte paa at erkyndige sig om Tilstanden i Landet og Staden - og den Mildhed hvormed Han modtog de Ansøgendes Andragender. Uforglemmeligt vil derfor Mindet om disse Viborgs Festdage opbevares i trofaste Undersaatters Hjerter. - Paa Veien fra Klædefabriken Bruunshaabtil Rindsholm behagede Hs. Maj. og allernaadigst at tage den i en Høy for et Par Aar siden fundne Kæmpegrav i Øiesyn. Jnden i det af svære Kampestene byggede Oldtids Værelse rakte den niaarige Frøken Marie Bloch (en Datter af S. T. Hr. Biskop, Commandeur Bloch) Kongen en Kurv med modne Kirsebær, ledsaget med følgende Vers: Selv liden Ellepige I Høiens dybe Muld, Maae og til Lyset stige. At skue Danmarks Konge huld. O, hvis de Bær, hun Dig mon byde, Jdunnas Æbler lignede blot, Da skulde Danmark evigt fryde Sig ved sin evigelskte Drot! Monarken modtog allernaadigst denne Foræring. - Saavel ved Ankomsten som ved Afreisen kimedes med alle Byens Kirkeklokker, ligesom og Hs. Maj. saluteredes: med 3de Gange 9 Kanonskud. - Det skjønneste Sommerveir forhøiede Nydelsen for Jndvaanerne af disse Dages Glæder, ligesom det og var ønskeligt for den evigkjære Landsfader, der har besøgt i saa kort Tid en saa stor Omfang af Landet. - Terminsvæsenet hviler endnu aldeles. Veiles samtlige Jndvaanere havde yttret det Ønske, at den bemeldte Kiøbsted tilliggende Jord, Søndermark kaldet, til Gavn for Byen maatte vorde udskiftet. - Efter at have taget denne Sag tilligemed derover afgivne Erklæring, samt de iøvrigt foredragne, Omstændigheder i Overveielse, er allernaadigst tilladt at den bemeldte Kiøbsted ved Kongelig Naade skjænkede Lø get Mark, i Almindelighed Søndermark kaldet, maa udskiftes, og tildeeles Byens Grundeiere i Forhold til disses Grundtaxt, med samme Ret og paa samme Vilkaar, som Byen nu besidder Jorderne, imod at de til Byens Kæmnerkasse erlægge pr. Tønde Hartkorn en aarlig Afgivt i Korn, at betales med Penge efter Capitelstaxt, saaledes, at den hele Afgivt i det mindste udgjør ligesaa stor en Sum, som den aarlige Jndtægt, Byen efter Middelberegning af de sidste 10 Aar hidtil har havt af Jorderne ved sammes Bortforpagtning og Udleie til Græsning, samt at der hver Gang Jorderne, efterat være udskiftede, sælges særskildt fra Grundene, skal paalægges den nye Kjøber en Forhøielse i Afgivten til Byens Kammerkasse, hvilken ved det første Salg bestemmes til 20 Rbd. Sølv pr. Tønde Hartkorn, og derefter ved Forandring af Eier forhøies med 10 Rbd. Sølv, indtil denne Afgivt har naaet 40 Rbd. pr. Td. Hartkorn, hvorefter ingen yderligere Forhøielse i samme bør finde Sted.