JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Engelland befinder sig nu i samme Stilling som Carthago. Udelukket af Fastlandet, rystet af indbyrdes Misfornøielse, regjeret af Kjøbmandspolitik, kjæmper det ligesom Carthago den Fortvivledes Kamp, og udtømmer sine sidste Kræfter paa at faae Fodfæste i Spanien, deels ved Hielp af sit Guld, deels ved sine Leietropper, som dette Søuhyre udspyer paa enhver Plet af Fastlandet, hvor dets Skibe tør nærme sig. Carthagos Politik er saaledes ogsaa Engellands. At trække Rigdommene udaf Landet og forstærke sine Hære med Spaniens Beboere, for siden at opoffre dem i unyttige Expeditioner, er Britanniens Hensigt. Ved at udstrøe Oprørssæd i Landet og bestikke Geistligheden og Adelen, kommer det ligesom Carthagenienserne som Bundsforvandte. Men Britannien vil falde ligesom Carthago, fordi det som dette bruger alle andre Nationer, som Midler og Redskaber for sin herskesyge og skjændige Politik, og fordi man, i Sammenligning med Frankrige, kan sige om det hvad Heeren siger om Rom og Carthago, Roms Storhed var grundet paa en Klippe; den Carthageniensiske Statsbygning paa en Grund af Guldsand. Frankriges Vaaben maa og vil seire i Spanien, det vare hvor længe det vil, det koste hvad det koste vil. Spanierne trænge til en ny Regjering, og de have alt for længe ophørt at være et Folk. Engelland kan vel en Stund oppuste Oprørsilden, men det blæser Kinderne saa stærkt op, at de tilsidst dog maa sprække. Adskillige indvende vel, at det er en heel Nation, der strider, og at Frankrige, da det reiste sig som een Mand, afholdt hele det forenede Europa fra sine Grændser. Men for det første er det vist ikke hele den Spanske Nation, som er i Oprør, thi den fornuftige og større Deel af den maa jo dog vel indsee, at den ved en Regjeringsforandring altid vil vinde baade i sin moralske og politiske Tilstand, for det andet er der stor Forskjel paa de Modstandere, Frankrige havde, og dem, som Spanien nu har, det er med andre Ord, paa en Armee af 2 til 300,000 Krigere, anførte af Verdens første Hærfører og hans største Generaler, og det Corps, hvormed Hertugen af Brunsvig truede at tilintetgjøre Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Anecdote. Ludvig den Fjortende var gift med Maria Theresiaf Østerrig; med hende havde han kun en Søn, som blev født 1661 og som døde 1711. Omdenne Kronprinds, Arving til Ludvigs Magt og Ære, gav Tidsalderen følgende proverbiale Biographie Louis dauphin, nomme Monseigneur, at fils de roi, pere de rol, jamais rol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Indenlandske Efterretninger. Hr. Bergeandidat Münster har i denne Sommer, paa sine Reiser i Jylland, efter det Høikongelige Rentekammers Befaling, paa flere Steder fundet reen Brunkul, f. Ex. paa Skagen, paa Øerne Fuur og Mors i Limfjorden. Bemeldte Hr. Münster har ladet i Aarhuus trykke en Anviisning til at virke Salt af Tang, og som han omdeler til Kystbeboerne i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
En Grosserer her i Staden har i denne Tid paa sin egen Bekostning, og, saavidt vides, anmodet, prydet Vartov Kirke med ny Ornamenter, saasom Klæde til Altaret og Prækestolen, Kalk og Disk, et høiere Jernrækværk om Altaret, da det forrige var for lavt, m.v.; hvilke Ornamenters Anskaffelse taxeres til 300 Rdlr. Det er nu den tredie af Byens Kirker, som paa kort Tid er bleven saaledes værdig udziret af private Fork At den østlige Kyst af Jylland er paa flere Steder vel forsynet med Rav, har man ved Eftersøgning erfaret paa Bangsboe Forstrand ved Fladstrand, og paa Besser-Rif paa Samsøe. Paa det første Sted fandtes Rav omkring de store Stene ved Strandkanten, naar man søgte med en Spade og gravede tilbørlig dybt, paa sidste Sted i den forraadnede Tang. Udtog af et Brev fra Kiel af 24 Nov. denne Tid have her været mange Fremmede til Besøg, som nu have forladt os igjen. Priserne paa Landets Producter, naar man undtager Smørrer, som er i en høiere Priis end før, ere temmelig lave, især paa alle Slags Kjød. Det er bekjendt, at Studeprangerne og Landalmuen i Hertugdom, met Slesvig om Foraaret pleie at indkjøbe Jydske Stude, som de lade gaae paa Græs i Marskegnene og hvilke de om Efteraaret, naar de ere blevne fede, falbyde paa de vigtigste Qvægmarkeder i Holsteen, og især i Hamborg. J de seneste Aar kunde disse Prangere i Almindelighed efter Omkostningernes Fradrag gjøre Regning paa reen Gevinst af 16 til 20 Rdlr. paa hver Stud, som sædvanligviis pleiede at veie 800 til 1000 Pd. J Aar have derimod Priserne været saa lave, især i Hamborg, at Sælgerne neppe vandt 5 til 6 Rdlr. paa Stykket af deres Stude.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Adskillige smaae Vande ere allerede belagte med Jis, og det er at formode, at Engellænderne, som ingen Venner ere af Jsen, snart ville søge Leilighed at forlade vore Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Ved en tilfældig Forbyttelse af Navnene, Frue Gerner og Frue Wærn, er i forrige Numer, urigtigen anført, at sidstnævnte er død. Det er Frue Gerner, som er død, men Frue GeneralKriscommissairinde Wærn lever og befinder sig vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Postefterretninger. Marchal Ney skal være udnævnt til Hertug, af Verona. Gen. Vandamme faaer en Commando over en Division af den Spanske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
J et Brev fra Marseille af 7 Nov. anføres, at der i Havnen ved Cader er ankommen en Parlamentair, at hele Spanien længes efter den Franske Armees Ankomst; at Revolutionsaanden døer hen, og at der imellem Jnsurgenterne hersker Uenighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
De Franske beleire nu Øen Ponza (9 Mile V. for Staden Neapel), hvor Engellænderne have Forskandsninger og en liden Besætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Ogsaa i Sachsen skal der nu indføres en Militair=Conscription.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
I Januarii Maaned ventes Kongen af Preussen tilbage til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Til Petersborg er ankommen en Deputation fra Finland, bestaaende af Medlemmer af Adelen, Geistligheden, Borgerne og Bønderne, som overbringer Regjeringen denne Provindses Definitiv Organisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Moniteuren indeholder den Spanske Armees 1ste Bulletin, Vittoria d. 9 Nov. 1808. Den indeholder i det Væsentlige følgende: den Franske Armees Stilling d. 25 Oct. Hovedqvarteret i Victoria. Hertugen af Conegliano med sin venstre Fløi, langs med Arragonien og Ebro, hans Hovedqvarteer i Rafalla. Hertugen af Elchingens Hoved, i Gaardig. Hert. af Jstriens Hovedg. i Mirando, holdende Fortet Pancorba besat med en Garnison. Divis. Gen. Merlin har besat Høiene ved Durango med en Division og som afholdt Fienden, der syntes at vilde anfalde Høiene ved Mondragon. – Da Hertugen af Danzig var ankommen med Sebastinis og Levals Division, lod Kongen Merlins Division støde til ham igien. Da Fienden imidlertid var bleven dristig, og havde besat Lerin, Viana og adskillige Poster paa den venstre Bredde af Ebro, saa befalede Kongen Hertugen af Conegliano at marchere ham i Møde. General Watier, der commanderede Artilleriet, og Gen. Huberts, Bruns og Razourts Brigader marcherede mod de fiendtlige Poster. Fienden blev d. 27 Oct. allevegne kastet. 1200, der bleve omringede i Lerin, vilde i Begyndelsen forsvare sig; men da Div. Gen. Grandsean havde føiet Anstalt til at angribe dem, saa kastede han dem, tog 1 Oberst, 2 Oberst=Lieut., 40 Officierer og 1200 Soldater, til Fanger. Disse Tropper udgjorde en Deel af Leiren ved St. Roch. Paa samme Tid marcherede Hertugen af Elchingen mod Logrono, satte over Ebro fratog Fienden 300 Fanger, forfulgte ham adskillige Mile borte fra Ebro, og istandsatte igjen Broen ved Logrono. J Følge denne Begivenhed blev den Spanske General Pignatelli, der commanderede Jnsurgenterne, stenet af dem. - Forræderen la Romanas Tropper og de Spaniere, der have været som Krigsfanger i Engelland og af Engellænderne ere blevne landsatte i Spanien, og Divisionen fra Gallizien, tilsammen en Magt af 30,000 Mand, truede fra Bilbao af Hertugen af Danzig, der, henreven af en ædel Utaalmodighed, marcherede dem i Møde d. 31 Oct. og med Stormskridt fordrev dem fra alle deres Positioner. Rhinforbundstropperne, især de Badenske, have udmærket sig. Hertugen af Danzig forfulgte Fienden hele Dagen d. 1 Nov. med Kaarden i Haanden til Guenes, og rykkede ind i Bilbao. J denne Stad ere betydelige Magaziner blevne fundne og endeel Engellændere tagne til Fanger. Fiendens Forliis af Døde og Saarede er betydeligt, men af Fanger ringe. Vort Forlis har kun været 14 Døde og 100 Saarede. Saa ærefuld denne Fægtning var, havde det dog været at ønske, den ikke havde fundet Sted. Det Spanske Corps befandt sig i en saadan Stilling, at det kunde blevet taget til Fange. - Da under disse Forfald Marchal Victors Corps var ankommen, saa blev det beordret fra Vittoria til Ordunna. D. 7de dennes havde Fienden, forstærket ved ny, fra St. Ander komne, Tropper, besat Høiene ved Guenes med Skyts. Hertugen af Danzig marcherede ham i Møde og gjennembrød deres Centrum. - Havde disse Fægtninger fundet Sted i Sletten, saa vilde ikke en eneste Fiende have undsluppet; men Bjergene ved St. Ander og Bilbao ere næsten utilgjængelige. Hertugen af Danzig forfulgte Fienden den hele Dag i de snævre Bjergstier ved Valmaseda.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
J den sidste Fægtning havde Fienden mistet over 3500 til 4000 Mand Døde, Saarede og Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Armeen er rundeligen forsynet med Levnetsmidler, Veiret er meget smukt. - Vore Colonner marchere i det de combinere deres Bevægelser. Man troer, at Hovedqvarteret afgaaer i Nat fra Vittoria. De Franske Tropper, der endnu ere paa Veien til Spanien, beløbe sig til 80,000 Mand. Gen. Suchet har formælet sig med en Cousine af Kongen og Dronningen af Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Efter de i det Franske lovgivende Corps fremlagte Beregninger var den offentlige Statsgield 186 Mill., almindelige Udgivter til Statstjenesten 596 Mill., ialt 730 Mill. – 600 Mill. ere overladte til Regjeringens Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Vesuven bliver alt mere og mere urolig, og truer med et heftigt Udbrud. Jndvaanerne i Staden Tørre del Greco, der ligger nærmest ved Foden af Vesuv, og som ved det sidste Udbrud blev halv bedækket med Lava, flygte med deres bedste Eiendom. Deres Tal er 15000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Da Kongen og Dronningen af Neapel nyligen besøgte Herculanum og Pompeii, blev i deres Overværelse gravet og et Huus opdaget, hvori man fandt en Deel af de fineste Vaser, Huusgeraad og Møbler. Man troer, at det maa have tilhørt en Konstner eller Kjøbmand, der enten forfærdigede eller handlede med Konstsager. Kun den mindste Deel af Herculanum og Pompeii, disse siden det 79de Aar af den Christelige Tidsregning med 70 til 80 Fod tyk Lava bedækkede Steder, er hidtil bleven opgraven. Men da nu dagligen 100 Mand ere sysselsatte med at bortrydde Laven, saa vil om kort Tid hele Omfanget af disse to mærkelige Steder staae ganske frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Paa Domingo udmærkede blandt andre Urolighedsstiftere en vis Magløire sig, og greb til Vaaben mod Republiken. Men han og 7 af hans Tilhængere maatte bøde med Livet derfor. Hoved opmærksomheden var imidlertid henvendt paa Generalerne Lamarre og Christoph. Den første Fægtning forefaldt d. 1 April, og efter at man havde stridt i 17 Dage, bleve den nordlige Deels Tropper slagne. Christophs Cavallerie ødelagdes aldeles, og mange af hans Soldater bleve tagne til Fanger. – J en Tid af 2 1/2 Maaneder have La marre og Christoph leveret hinanden 23 Fægtninger, hvori den første altid seirede. J det Jndre af Republiken hersker imidlertid Rolighed. Man dyrker flittigen Caffe, hvoraf man endnu har 30 Mill. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Publicisten siger, at Svensk Pommern skal tilfalde Mecklenborg, og Hertugen have Titel af Storhertug og Kal. Høihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
De Russiske Tropper skulle besætte den venstre Donaubredde. Tyrkernes Fremrykken med 60,000 Mand skal være Aarsagen dertil. Livorno's Havn bloqueres af en Engelsk Flottille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Caperføreren Schrader har opbragt til Christiansøe et Skib, ladet med Hamp og Hør, men da han næste Dag var gaaet ud igjen og satte efter et andet fiendtligt Skib, var han saa uheldig, at støde paa en Engelsk Brig, og, forfulgt af denne, blev hans Baad sønderslaaet mod Klipperne udenfor Svanike, ved hvilken Leilighed 3 af Besætningen, der bestod af 13 Mand, druknede. Ladningen af den tagne Prise maa være temmelig betydelig, eftersom hver Mand kan gjøre sig Regning paa 5 til 600 Rdlr. Prisepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Søkaart. Fra det Kongelige Søkaart Archiv er nylig udkommen: Voxende Kaart over det Nordlige af Nordsøen, indbefattende den Norske Kyst fra Færder til Trondhjem, samt Part af det Nordlige af Skotland tilligemed Ørkneyøerne, de Hetlandske Øer og Færøerne. – J det vi anmelde dette, især for de Søfarende som skulde beseile de Vestlige Kyster af Norge fra Lindersnæs til Trondhjem, særdeles vigtige Kaart, hvormed vores Søkaart-Archiv har beriget Hydrographien, kunne vi ikke lade ubemærket at dette gene rale Kaart over Kysten af Norge er en Sammendrag af de forhen fra samme Archiv udgivne 7 specielle Kaarter over Kysten med deres tilhørende Beskrivelser, og altsaa grundet paa de nøiagtig ste Opmaalinger og Observationer; men da et General Kaart umuelig kan være af et saa stort Bestik, eller saa tydelig og udførlig i Detaille, som de specielle, saa er det raadeligt at de Søfarende derhos forsyne sig med bemeldte specielle Kaar ter, saavelsom Kaartet over Skagerack. – Det her ommeldte Kaart, over det Nordlige af Nordsøen, er det første paa hvilket man finder de Hetlandske Øer og Færøerne, aflagt efter rigtig geographisk Beliggenhed, og i Forhold til, og Afstand fra, den Norske Kyst. Dette Kaart vil derfore blive af ydermere udvidet Nytte, naar Freden i Tiden aabner Søfarten i de nordlige Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
(Af Handelstidenden.) Aalborg d. 18 Nov. Den Papirsmølle ved Ringkjøbing, som forhen anmeldtes i offentlige Blade, er nu i fuld Drivt. Den er anlagt i Byen Lemb, 2 Miil fra Ringkjøbing, af Hr. Peder Christensen, Eier af den derværende Vandmølle. Den er den første Papirfabrik, som anlagdes under Kong Frederik den Sjette her i Landet, og Papiret bærer nu hans Ciffer. - Gid snart flere følge efter. Denne Hædersmand, som paa egen Bekostning, og meest for egne Penge anlagde dette Flidens vigtige Værk, fortjener offentlig at nævnes, deels fordi hans egne Jndsigter kan vedligeholde Værkets Mechanisme, og deels fordi hans Fabrik leverer meget godt Papir – og, hvor vigtigt er det ikke paa en Tid, da Hamborgske Fragtvogne endog føre vore andre Fabrikers Papir, tilbage med sig, Enhver dansksindet maa ønske Manden Held og især den saa vigtige Gunst fra Regjeringens Side, at de Arbeidere han maatte behøve af Landets egne Børn, bleve, saalænge de vare Lærlinge og Svende der, fri for Værnepligten; thi paa anden Maade faaer Fabriken aldrig andet end Tydske Arbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Corsøer, den 25de Novbr. J Morges kom en Engelsk Fregat Nord fra og lagde sig til Ankers hos Admiralen. For Nyborg ligger nu 1 Orlogskib, 2 Fregatter, 6 Brigger og 2 Canonbaade. De har i Dag forholdt dem ganske rolige og der er ikke heller flere at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Kjøge, den 27de Novbr. Trende Engelske Fregatter og en Brig krydse saa tæt under Landet ved Stevns, at det ikke er mueligt for noget Skib at komme forbi uden at falde i deres Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Magistraten i Fridericia har ladet bekjendtgjøre, at det Kongel. General-Postamt har udsat en Belønning af 200 Rdlr. til den første som beviislig opgiver saadanne Omstændigheder, der have den imellem Kolding og Fridericia den 20 f. M. tabte Postsæks Tilveiebringelse til Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Udenlandske Efterretninger. Kønigsberg d. 15 November. J Handelen er for nærværende Tid intet Liv. De fleste Produkter, som udføres herfra, blive nu omstunder afsendte for egen Regning af Kjøbmænd, som tilforhandle sig samme fra første Haand. Stadens Obligationer, som for kort Tid siden havde taget Favor, og ikkun tabte 20 a 24 Procent, ere nu faldne til 26 a 26 Pk. Treforsedlerne staae i 31 Procent. - Natten fra 11te til 12te dennes er en Fransk Caper, formodentlig le Tilsit, som laae til Ankers omtrent halvanden Miil fra Pillau, i en stærk Storm total forliist, da formedelst den lange Frastand ingen Hjelp fra Landet kunde gives. Leschenault, der, som Boraniker, ledsagede Peron paa hans Opdagelsesreise til Australlandenne, og længe var anseet for død, er fra Batavia, hvor han tilsidst havde maattet flygte hen, uformodentlig kommet tilbage til Frankrige, og arbeider nu paa sine Reiselagttagelser over Sunda-Øerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Den orientalske Reisende, Senzen, var efter Breve af 16 Junii d. A. endnu i Egypten, og sysselsat med at kjøbe Haandskrifter og andre Sielvenheder for Hertugen af Weimar. Af Haandskrifter havde han til den Tid kjøbt 1162, og af andre Antiqviteter, som orientalske Meubler, Jnstrumenter, Naturalier, Pynt, 1467 Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Foruden adskillige Hovedpander og Jbismumier, havde han bragt nogle af de yderst sieldne balsamerede Jchneumons med sig fra Mumiebegravelser, ne i Sakkara. "Der mangler os skriver han i sit Brev fra Kahira, intet her i Egypten, for at nyde den almindelige Fred og utrolig store Frugtbarhed, som hersker her, uden et frit og aabent Hav. Allevegne lure Engelske Skibe ved Kysterne; vi maae derfor expedere alle vore Pakker og Breve ved Courerer over Halet."Der i Haleb var den lærde Reisende, Doctor Marpurger endnu, og ikke, som det hedde i Aviser, allerede i Jndien; dog vil han gaae did, saasnart occonomiske Omstændigheder tillade det. Krusensterns Beskrivelse over hans Reise omkring Verden, forøget med hans Tydske Ledsageres Horners, Tilesius og Langsdorfs Jagttagelser, udgives nu paa Keiserlig Bekostning og Admiralitetets Forlag i St. Petersborg. Den Russiske Original skal, hvad Typographien angaaer, ikke give andre Landes skjønneste Værker i dette Fag noget efter. Krigen i Norge 1724.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
En Sammenligning mellem de henfarne Tider og de nuværende maa altid interessere enhver tænkende Mand, hvis Aand ikke allene overskuer Menneskene og Begivenhederne saaledes som de nu ere, men som tillige ønsker at vide, hvorledes de handlede henrundne Aarhundreder. Norge er det Land, som i enhver Tidsalder har været sig selv ligt. Det var det samme 1724 som det er nu, urokkeligt og tappert i at forsvare sine Klipper og sin Konges Hæder. Biskop Deichmanns Forsvarsskrift for de Norske, tilskrevet Kong Frederik den Fjerde den 2 April 1724, indeholder de mærkværdigste og imodsigeligste Bekræftelser herpaa. Anledningen til dette Skrift var Adskilliges Klager over Nordmændenes Adfærd og Fædrenelandssind. For at overtyde Kongen om det Ugrundede deri opsatte Deichmann et Forsvar, hvori han skildrede de Norskes Tapperhed og Patriotisme under den hele Krig. Hans Dom var, som han selv anfører, saa meget mere upartisk, som han var født i Dannemark, men ved tolv Aars Ophold i Norge havde lært at kjende Nationens Tænkemaade. Han havde i ligesaa mange Aar været udenlands, og især ved at følge Hertug Ferdinand af Würtemberg skaffet sig rigtige Jdeer om andre Nationers Krigsoperationer og Krigsforanstaltninger. Det faldt ham altsaa saa meget lettere, at anstille en Sammenligning mellem andre Nationer og den Norske. Han giver Kongen i hans Forsvarsskrift paa den ene Side at betænke: 1) at næsten alle andre Stater, Sverrig og Norge næsten allene undtagen, have hvervede Krigsfolk i deres Tjeneste, som gjerne enten campere eller indqvarteres hos Jndbyggerne, hvor de kunne nyde god Pleie, og naar de mangle denne, sædvanlig rømmede deres Vei. At saadanne Armeer ere forsynede med gode Magaziner, Feldtcasser, Proviant- og Rustvogne, god Tilførsel, taalelige Qvarterer &c. At saadanne Tropper sædvanligen ikke rykke i Feldten førend Sommeren nærmer sig og Græsset fremkommer, og igjen gaae i Qvarteer naar Høsten og Vinteren falde dem for besværlige. 2) At Landmanden ikke har noget at gjøre med saadanne Armeer, det være da hvad Soldaten efter befaling nyder hos ham a., men at Bønderne aldrig tilholdes at tilføre Armeen Proviant, uden i visse Nødstilfælde, at Undersaatterne ikke forbindes til at gribe til Gevær, men at tvertimod de, der, uden befaling, træffes med Vaaben, straffes baade af Venner og Fiender, at ydermere Borgerne og Bønderne i aabne Stæder eller Kjøbstæder underkaste sig strax fiendtlige Armeer og yde dem altid den Understøttelse der forlanges, og betale Contributioner uden Modstand, hvilket Kongen selv har seet Prøver paa ved det fiendtlige Jndfald i Sjælland, i Aaret 1700. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Forklaringen over den mørke Tale i forrige Numer er: Skruerne i en Liigkiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. skadskerken Sjette Aargang. No. 16. af Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 3 December, 1808. Til en Ven paa Landet. VII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-03
Vore offenlige Forystelser ere i denne Tid vel faa, men de fleste af dem saa meget des renere og ædlere. Vi befinde os igjen i samme Tilstand, som for nogle Dørennier, da udenlandske Gjøglere endnu ikke havde faaet Smag paa at gjæste os. Det Kongelige Skuespil og Hoftheateret ere næsten de to eneste Steder, hvor offentlige Forestillinger gives. Denne Mangel paa Forlystelser synes imidlertid at have fremvirket en ædlere og høiere Attraa. Mangfoldige søge nu fremfor for deres Glæde i Velgjørenheden, denne hulde Engel, der bringer Støvets Søn Guddommen nærmere, og opfylder Sielen med de stolteste Tanker om vor Bestemmelses store Formaal. Man kappes om at understøtte Norges kjekke Forsvarere med samme Jver som man nedlagde sit Offer paa Fædrenelandets Altar, for at sætte Regjeringen istand til at skabe en ny Flaade. Af fiendtlig Jld ødelagte Skoler og Fattighuse, reise sig igien ved ædle Medborgeres og Medborgerinders Veldædighed. Held det Folk, der finder Nydelse i saadanne Skuespil. Jeg har ofte havt Leilighed til at tale om det Kongelige Skuespil, men jeg har hidtil endnu ikke givet Dem nogen fuldstændig Jdee om Hoftheateret. Jeg skal, saavidt som Omstændighederne tillade det, søge at besvare de Spørgsmaale, som De i den Anledning har opgivet mig i Deres sidste Brev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-03
Een af Maskeradernes faa gode Virkninger var den, at Hoftheatret er blevet meget smagfuldt istandsat og opmalet. Det har nu i den Henseende store Fortrin for det Kongelige, som har tabt meget i Udseende ved det paaklinede Papir, som er bemalet med alskens Fugle og Engle Pladsene for Tilskuerne ere tillige saare beqvemt indrettede. Man behøver ikke her, som i det Kongelige Skuespilhuus, ved et godt Stykkes Opførsel eller ved en og anden Høitidelighed, at pine Legemet for at fornøie Sjelen. Der uddeles ikke Billetter til flere Tilskuere end der virkelig kunne rummes paa Parterret, og Bænkene ere saaledes indrettede, at den ene ikke kan skyde den anden til Side. At der kun spilles om Søndag Aften, er ogsaa meget beqvemt for mange, der paa den Tid er fri for Forretninger, og gjerne ønske at fordrive en saadan Aften paa en behagelig Maade.