Københavns Adresseavis, 1786-11-13
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts. Riger og Lande udi Aaret 1786. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter, samt Nørre=Jylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel og Rødvendigheden, deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være at tre Personer underskrevne, og af den beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem. Ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed, eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Bevis for Attestanternes Troeværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie Æstningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofre det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underetning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal en allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøjagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer, ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nærnes. 7 Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller giver andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æstning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3 §. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet. ingenlunde kan belønne saadanne Skores Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mæ linger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen, paa forskjellige Steder; saa anmodes vedkommende ved hver Æskning hver Gang nøie at beskrive hvad ved Maal. og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10. De, som bliver belønnede for Vandgrøfter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, bliver derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de haver vundet Premie eller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gjerder eller deslige, da maae Attesterne og det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ikke nøje iagttager alt, hvad Selskabet. har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m.m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabe inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom, maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 14. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres, eller sendes postfrie. 15. Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang. Deen, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte 17. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer, eller rede Penge, beroer det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 19. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 20. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønges, beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider, leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse her forbeholdt sig Prøver. 23. Enhver heeholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 24. De skrif lige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplægges. De Afhandlig S. ger derimod, som vinder de andre Priser, maae Antor lo selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter da Tildømmelsens=Datum indrykker dem i sine Skrifter, de Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lave hele Skriftet trykke. 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Derie bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrerne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand, eller nogen anden særskilt Omstændehhed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europælske Sprog modtages dog ogsaa 28. Naar nogen i de Destrifter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsættet Preu er eller Belønninger, æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æstning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsommer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet. ikke hans Æskning i Betragtning. 29 Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer foresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter at gaaende, vil slige blive bedømte og efter Ompændighederne til Trykken befordrede. 30 Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog her Selskabet u tillige maattet gjøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æstninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æsker Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene hvori Vedkommende boer, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes 31 Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor i Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke de for, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexlig. 32. Vi nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeleudsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet. derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 34. J øvrigt anmoder Selskabet. alle geistlige og verdlige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter kongelig allernaadigste Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land=Almuen især en og anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanaker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen, ogsaa vilde see Almanakens Brug, i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet, og saa meget meere for dette og Aar 1787, som Selskabet. atter under No. 23 blant de praktiske Materier i denne Liste udsætter Premier for den der fremdeles opmuntrede højfornødne Flid, Engenes Vanding angaaende. Premier for teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hampe=Avlens Tilstand i Fyens og Aarhuus Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenstligste Størrelse. 3 Om et Jordbrugs beste ekonomiske Jndretning og Drift. Selskabets Premier. 4. Om Korn tiendens beste Erlæggelses Maade. 5. Om Beskrivelser, over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendom mene. 6. Om en Beskrivelse af Jsland. 7. Om velgrundede Efterretninger, som viser Mueligheden igjen at beseile det forlorne Grønland. 8. Om hvorvidt de danske Jordegodsers nærværende Værdie er stats naturlig, 9. Om den beste Maade for Landgods=Ejere at beforder, deres Bønders borgerlige Frihed. 10. Om den beste Arvefæste=Kontrakt af Jordegodse. 11. Om den beste Forpagtnings=Kontrakt af samme. 12. Om den beste Forvalter=Instrup, eller Kontrakt med ham. 13. Om at bestride en stor Gaards Avlingsdrift med egen Besætning uden Hoverie. 14. Om den Klogskab, som udførere, til et Jordegodses beste Forvaltning. 15. Om en ged Huusmoders vigtigste Pligter mod alle, og overalt i sit Huus 16. Om den erforede Nytte af Falledskabets Ophærelse. 17. Om den beste Maade at befordre Freningen paa udskiftede Jorder. 18. Om den beste Maade at fede Sviin og tillægge Faar og Gjæs, hvor Fælledskabets Ophævelse er derimod. 19. Om en Agerdyr, nings=Have, og en Skov Kalender for Dannemark og Norge. 20. Om Gjødningens beqvemmeste Bevaring, imod Veieligets skadelige Indflydelse. 21. Om Merge- og Kalkjord, tjenlig til Agerdyrkning i Dannemark og Norge. 22. Om Høstoløiningens Fordeele eller Skade, lighed søndenfields i Norge. 23 Om Hampens beste Dyrknings= og Behandlings Maade. 24. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling. 25. Om den beste Dyrkningsmaade af Tobakken. 26. Om Fordeelen af Handels= og Manufactur=Planters Dyrkning i Ligning med Kornavlen. 27. Om Fordeelen af Foder=Urters visse Rødders og Roers Dyrkning, og deres Anvendelse i Qvægavlen, sammenlignet med Avlen af Korn. 28. Om tjenlige Maader at føde Heste og Qvæg, samt Smaae Kreature og tamme Fugle paa. 29. Om en Qvægavls Katekismus for Dannemark og Norge, 30. Om TyboeOstes Egenskaber med videre. 31. Om norske vilde Bærsbeste Brug og Anvendelse. 32. Om norske vildvoxende Planters Tjenlighed til Føde, grundede paa Forsøg 33. Om Planter ved Elven og Vesterhavet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 34. Om Rygten, og Omgangen med Planter, som kan dæmpe Feynesanden. 35 Om Veilers Jnddigning 36. Om nyttige Vexter for Færøerne. 37. Om Faarenes beste Klip nings=Maade her i Riget. 38. Om Prøve af Hr. Konferenzraad Fleischers Omgangsmaade ved Bicavlen. 39. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor 40. Om Hummer=Fangstens Jndflydelse paa de andre Fiskerier. 41. Om Middel mod Tanglopper i Liimfjorden og andensteds. 42. Om fordeelagtige Fiskebankers Opdagelse paa Kysterne. 43 Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Moser og sumpige Egne. 44, Om udgravede Mosers beste Anvendelse til Brug, 45. Om en lidet bekostelig Maskine til at rense forskjellige Korn=Arter med paa Loen. 46. Om beste Indretning af Meel= Malte og Grynmøller. 47. OmMaltgjøren paa Landet. 48. Om Brygning sammesteds. 50. Om 49. Om Ølbrygning i sin fulde Udstrækning. Bagning paa Landet. 51. Om Arnesteders beste Jndretnings Maade til Varme og Kogning. 52. Om indenlandske uldne Manufactur=Vares Sammenligning med Fremmedes. 53. Om den beste Maade at raffinerede raae Sukkere paa. 54. Om de beste Anstalter til Kludesamling for Papiirmøller. 55. Om de danske Kjøbstaders Opkomst i Almindelighed. 56. Om de danske Kiøbstæders Opkomst ved bestemte Næringer i Sar 57. Om Teglbrænderiers Jndretninger og deleshed, Anlæg. 58 Om Maaden at befrie Tran fra sin skadeli59. Om norske Mineraliers Opdagelse. ge Stand. 60. Om Brøndegravning til Nytte ved Saltverker. 61. Om danst Mynts, Vægts og Maals Forhold imod Fremmedes. 62. Om Hindringer for Stædernes, især Kjøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 63. Om Handels=Historier af egne Handels=Havne. 64. Om den fordeelagtigste Huusholding og Handel med Landets Hørn. qvæg og de deraf faldende fede og andre Vare. 65. Om Bever=Avlens muelige Befordring i Norge. 66. OmÆderfuglens Fredning i Grønland. 67. Om indenlandske Produkters og Vares Dyrkning Tilberedelse for Vestindien. 68. Om Aarsagerne, hvorfor de danske medesinske Urter ikke indsamles i vedbørlig Mængde m.v. 69. Om den beqvemmeste Karre eller Vogn med brede, Felger til Skaansel for broelagte Gader. 70. Om Konsters Forbedring for Rigerne i Almindelighed. 71. Om mineralske Sundheds, Vande, som kan opdages her i Rigerne. 72. Om Brændevinens og Vinens Rytte og Skadelighed for Mennesket og Staten. Private Patrioters Premie. 73. Om Rednings Befordring i Norge.