JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Den 25de kom en Ungarsk Noblegardist som Coureer hertil fra Petersburg, og strax derpaa blev en anden Coureer afsendt til Reichenbach i Schlesien. De fra Petersburg indløbne Depecher skulle lyde meger fredelige. Congressen, i Reichenbach skal allerede have taget sin Begyndelse den 25de i d. M. Foruden de allerede der værende Ministre ventes ogsaa en Russisk og en Svensk Gesandt, Feldmareschal Laudon har imidlertid holdt special Revne over Tropperne i Mæhren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Warschau den 30te Junii. Uagtet de fra adskillige Steder indløbende Freds=Rygter og Conferencerne i Reichenbach, taler man dog stedse om et nær Fredsbrud, og paa Grund heraf tager man ogsaa her de nødvendige Forholdsregler, i det man driver paa Troppernes Marsch og Befordringen af Krigsfornødenheder til de bestemte Steder. Men dette synes ikke at skee for at tage Deel i Stridighederne; man er snarere findet at lagttage den nøieste Neutralitet, nogle uroelige Hoveders krigerske Heede uagtet. Fra Breslau komme hertil næsten daglig Estafetter, og undertiden fleere paa een Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Fridericia, den 15de Julii. Sidstafvigte Fredag foretog denne Stads 2de Borger=Compagnier i Magistratens Overværelse deres militairiske Øvelser. Derefter blev skudt til Skiven, og af de 4re til hvert Compagnie bestemte Præmier erholdt Borgeren. Christen Andersen i det Danske Sogns Compagnie, og Peruqvemager Erbs i det Tydske Sogns Compagnie for beste Skud hver den største Præmie. Historisk. 500 Aar før Christi Fødsel segler en vis Person ud fra Marseille i Frankrig og kommer til et Land langt mod Norden, som han gar Navn af Thule. De græske og romerske Skribentere ansaae hans Beskrivelse over Landet som en Fabel, og det havde de saa meget mere Føie til, som Beskrivelsen selv forekom dem ganske stridende med alt hvad de baade selv erfarede i deres egne Lande, men og mod alt hvad dem bekiendt var om andre. Han foregav, at Landet Thule bestod ei allene som andre Lande af Vand og Jord, men og af en Middelting, som han vidste ikke at give Navn, det var Jis og Snee. Han beskrev deres Nat af nogle Maaneder ligesom og deres Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Hvor utroelig maatte dette forekomme Græker og Romere. De som afsondrede det i deres Tanker fabelagtige troede dog, at han havde fundet et Land, og gav sig megen Møie for at udfinde dette Lands Beliggenhed. Det var dem ligesaa vanskeligt, som at bestemme hvad for et Land under Øen Achlas var at forstaae. Nogle have under begge Navne villet forstaae et Land. Andre har i det opdagede America vildet finde Achlas, og i Island eller Grønland meene at finde Thule; men lad være nogle af Pytthias Beskrivelser passer sig paa disse Lande, saa vide vi med Vished, at ingen af disse Lande have saa tidlig været befolket; men saa uvisse som de gamle have været i Henseende til Landel Thule, saa visse kan vi terimodvære, naar vi ligne Pothias Beskrivelse med det nordlige Norge, da han ei allene beskriver Landet som fuld af Jis og Snee, deres lange Nat og Dag, men og deres Giestebudder og daglige Levemaade, deres store Fester især naar Solen efter sin lange Fraværelse førstegang nær melde sig til dem. Hans ganske Beskrivelse er saa overeenstemmende med Norge, at ingen som har Kundskab om de nordiske Lande kan tvivle om Sandheden af hans Beskrivelse, derfor har den Berømte Norges Historieskriver Schønning fundet hans Beskrivelser over Thule fuldkomne passende paa Norge og paa intet andet Land. Vor Sum har givet dem sit bifald og den seenere Svenske Historieskriver Lager=Bring, dog for at lade sit eget Land tage Deel i Æren, siger han i Stedet for Norge Scandinavien, men Seilladsen er gaaet til Norge, og kan ikke være mueligt at forene alle Ting i Pythias Beskrivelse med noget andet Land; thi til det nordlige Sverrig kunde han ikke kommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sous Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
(See forrige Aviser, Nr. 28. Denne er kun et kort Jndbegreb af det, som allerede forhen er sagt, men deels og af det, som dermed maatte have nogen Forbindelse. J hvilken Forfatning befinde nu Rigstænderne sig? Paa en Tid, i hvilken vi efter alle politiske Conjuncturer skulde glæde os ved Fred og Rolighed, udbryder en uformodet Krig, en Krig, hvorved Regieringslovene selv og deres Rettigheder krænkes. En opbragt Fiende, om ikke tvende ere forhaanden, og ingen formelig Forbindelse sluttetmed Sverrigs Venner, eller noget Haab om Bistand, Krigstheatret inden Riges Grændser; Finnlandovertrukket med en Armee, og stillet blot for fiendtlige Streiferier, et udvalgt Manskab smæltet bort ved Kulden og slet Forflegning, og af Mangel paa Livets allernødvendigste Fornødenheder; en Rekrytering, der er saa meget meere trykkende forde Godser og Landsbyer, der maae levere den, da samme efter al Sandsynlighed vil endnu for dette Aars Udgang strække sig til 38 Deele saavel af den inddeelte Armee, som af det fornødne Antal Matroser; Hunger og Kummer iblandt Jndvaanerne i Elfsborgs Lehn, hvor de Norske Tropper have opholdt sig; Udskrivninger og Paalæg, der trykke Landet under Navn af frivillige Tilskud; ingen Penge i Casserne, men i deres Sted kun et Finansvæsen, der undergoraver og ødelægger Landets Velstand, og hvad som endnu meere er, sætter indbyrdes Splid imellem Borgerne og Stænderne, hvis Samdrægtighed og Enighed er dog saa nødvendig. J saadan Nød burde man dog vel være betænkt paa de beste Midler, dersom der endnu gives nogle. Den første nødvendige Oplysning maatte vel være denne, at man nøie blev underrettet om Statshuusholdningen, om Giælden for og under Krigen, og hvad der behøvedes til at udføre den. Uden denne Oplysning ville nok Stændernes Bestræbelser blive aldeles frugtesløse, og hvo som heri viser sig eftergivende, han glemmer sig selv og Rigets Velfærd saavel for denne som tilkommende Tider. Dernæst om den Hielp, som Hs Majestæt Kongen har at vente af fremmede Magter; en Hovedpunkt, da vor egen Magt og Styrke ikke synes at være tilstrækkelig. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Prædikanterne paa 7de Sønd. efter Trinitatis Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Bekiendtgiørelser. gen een og en halv Miil fra HorN. D. - sens, to og en halv Miil fra Weyle beliggende udi dette Aars Berlingske Aviser Nr. 45, 46 og 48 for Junii Maaned ommelte Skierrildgaard med underliggende Eiendomme i Mark og Skov, er nu inddeelt i 10 Parceller, til separat Opraab ved een derover paa Gaarden holdende offentlig Auction Fredagen den 10de September førstkommende, og skal saaledes deraf bortsælges de Deele paa hvilke skeer fornøielig Bud, om end ikke det Heele den Gang vorder solgt. Hoved Parcellen, hvormed følger den store Grundmurede Bygning og alle fornødne Udhuse, samt den til Gaarden liggende prægtige Hauge og der med følgende Skovfogedhuus kaldet Brokhuset, kommer i alt til at staae for Hartkord noget over 20 Tønder Ager og Eng, og noget over 2 Skpr. Skovskyld, beholder 5 af Gaardens store med Grøfter og levende Gierder indhegnede rundtom Bygningerne beliggende Agerlands=Kaabler, ethvert af nogle og 40 Tønder Rugsæds Størrelse, Engbund til 3 a 400 Læs Høe tvende ypperlige Skov=Kaabler det ene tet ved, og det andet noget fra Gaarden, begge indhegnede, og Skovfoghuuset ved det sidste beliggendh. Deraf kan Kiendere slutte sig til Avlingens og det ved denne Gaard holdende Hollænderies Jmportance, samt at Jordarbeidet, i Henseende til Markernes Nærbeliggenhed magelig kan drives med 9 a 10 Bester, 2 a 3 for Ploven efter her brugelig Maade. Til Underretning for alle som forlange samme, ere hos Hr. Kammerraad Bolwig paa Nebbegaard; Hr. Borgemester Carøe i Randers; Hr. Raadmand Buhl i Fridericia; Hr. Byefoged Carøe i Weile; Hr. Larsen Fuldmægtig ved Amthuset. i Skanderborg; Kiøbmand Hr. Jens Gylding i Horsens; paa Adresse=Contoiret i Odense; og hos Oeconomus Hr. Qvade paa Skierrildgaard, hvilken sidste giver Forklaring og alting paa Stedet, trykte Placater at bekomme. Hvorudi eenhver Parcell findes paa det nøingtigste beskrevet som her for Vidtløftigheds Skyld ikke kan indrykkes. Ligeledes opraabes og sælges derefter, Nebsagger Kirke og dito Sogns Konge, Korn= og Qvæg=Tiender, hvoraf enhver er ansadt for 32 Tønder Tiende Hartkorn. Sognets Tien. deydende Hartkorn derimod, udgiør omtrent 125 Tønder, hvoraf svares dobbelt Tiende. End videre opraabes og bortsælges stykkeviis 5 i samme Sogn beliggende Bønder=Gaarde, der i alt staaer for Hartkorn 31 Tønder, svarer i Landgilde 46 Rdlr., og forretter bestemt Hoverie til Gaarden; samt 2de Jordløse Huse. hvis beboere giør Ugedage. Eiendommene roses ikke, thi sammes Herlighed er bekiendt, og Kiendere ville paa Stedet finde alt hvad i saa Henseende ønskes kan. Conditionerne erfares af ovenmeldte trykte Placaters Jndhold, og Liebhaberne indbydes at møde paa Gaarden til ovenmeldte Tiid. den liden og tvende større Jern Vind=Kakkelovne med Tilbehør, forlanges til Leie jo før jo hellere, Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Os elskelig Hr. Hans de Hoffman, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over Coldinghuus Amt udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter afgangne Anne Lauritzdatter, forhen afdøde SelvEier Jens Nielsen Grunnets Efterleverske, af Nørre Bierte, under bemeldte Coldinghuus Amt, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Riber Stifts Adressecontoirs Efterretninger, trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemelte afgangne Anna Lauritzdatters Stervboe. dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for Supplicanten at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Maji 1790. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle de, som formeene sig at have noget at fordre, efter bemeldte afgangne Selveier Jens Nielsen Grunnets Enke Anna Lauritzdatter dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav for mig som Skifteforvalter, inden forbemelde Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia, den Junii 1790. H. de Hoffman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Dersom nogen skulle have en Stue med et - rummeligt Kammer og Kiøkken til, samt lidet Hauge=Jord, at bortleie til førstkommende Michaeli Flyttedag, da gives Anviisning. fra Adresse=Contoiret og samme. N. B. Om det kunde skee i det tydske Sogn, saa saae man det hellere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Et Fruentimmer af honnette Folk søger Condition paa Landet eller i Kiøbstæden til at undervise i det Franske, Syening og andre Nettigheder, nærmere Underretning gives her fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Grevinde af Valvis de la Motte merkværdige Begivenheder, indeholdende Tildragelsen med Diamant Halsbaandet a., kan faaes her paa Adressecontoiret for 1 Rdlr. Exemplaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Aranjue, den 21de Junii. Den 18de i d. M. bleve vi paa en kort Tid satte i største Forskrækkelse. Da Greven af Florida Blanca om Formiddagen havde begivet sig til Slottet, og vilde gaae ind i sit Secretariats=Værelse, blev han i Gangen, som fører derhen, anfaldet bag til af en Person med en Dolk i Haanden. Stødet, som Morderen tilbragte, blev deels ved en naturlig Legemsbevægelse, deels ved Ordensbaandet og Klæderne saavidt afværget, at der ikkun skeedte en liden Ridse i den yderste Hud. Morderen igient og Stødet, og Dolken havde allerede anden Gang trængt igjennem, da een af Lakeierne, som vare omkring Greven, greb denne Karl ved Haaret, og kastede ham til Jorden. Man undersøgte derpaa Grevens Saar, som fandtes ubetydelige; man aarelod ham; han hvilede nogle Timer, og derved stilledes den Alteration, hvori denne Minister, som desuden ikke er den stærkeste, naturligviis var bragt. Hs. Excellence er nu ikke allene uden Fare, men befinder sig endog vel. Morderen, fra hvem man rev Dolken, trak en anden op af Lommen, hvormed han gav sig selv 3de Stød, som dog ikke ere dødelige. Dette Menneske har været et Slags Chirugie i Buenos Ayres, hvorfra han kom meget fattig til Spanien, gav sig derpaa af med at giøre Projecter, om hvis Jværksettelse han vendte sig til een, snart til en anden af Ministrene. Et af hans Projecter var i disse Dage bleven forkastet. Dette gjorde ham aldeles forrykt i Hovedet, hvorpaa dette tiener til Beviis, at det just ikke var hans Hensigt at dræbe Greven af Florida Blanca, men den første kongelige Minister, som han traf. Ved de anstillede Undersøgelser har man ikke opdaget mindste Tegn til noget Complot. Man veed endnu ikke, om denne Misdæder er en Franskmand, eller Spanier. Nogle kalde ham Paul Perret, andre Paul Perret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Uagtet denne Tildragelse, hvorved de offentlige Sagers Gang er bleven noget standset, har Greven af Flortda Blanca dog selv besvaret den første Note fra den Storbrittanniske Minister, men dette Svar er endnu ikke tilfredsstillende; i det mindste ikke meere bestemt end de forrige, og har ikke forøget Haabet og Fredens Vedvarelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
London, den 6te Julii. Fra Gibraltar ere 2 Transportskibe ankomne, som foruden Depecher til Regieringen, have medbragt mange Brittiske Soldater=Koner og Børn, hvilke formedelst en befrygtet, og som det synes allerede begyndt Beleiring, have efter Commandantens befaling maattet forlade Fæstningen. En Spansk Landarmee har allerede den 30te Maji begyndt at besætte det nentrale Territorium om Gibraltar. Saasnart vor Commandant General O Hara merkede, at Spanierne begyndte at opkaste nogle Værker, lod han dem betyde, at de maatte holde inde dermed, efterdi han vilde ansee det som en udøvet Fiendtlighed, der skulde modtages med en heftig Canonade. Spanierne fortsætte desuagtet deres Arbeide. Dette Tilfælde opvækker her saa megen meere Forundring, da manveed, at Fæstningsværkerne og Gibralter ere siden sidste Fred satte i saadan Forsvarsstand, at Spanierne, om de end angribe den med en ti Gang stærkere Magt, end de havde 1782, ikke kan vente nogen lykkelig Virkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Spa, den 7de Julii. Lord Heathfield, tilforn General Elliot, som saa tappert forsvarede Gibraltar, blev i Gaar rørt af Slag, og døde i Kalkofen nær ved achen, i sin berømmelige Alders 74 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Fra det Hannoverske, den 11te Julii. De 4 Bataillons af Regimenterne von Pollier, von dem Busche, de la Mothe, og Prinds Friderich ere allerede den 1ste Julii traadte i Engelsk Sold, og staae færdige til at afgaae til Gibraltar. Der feiler allene Ordre til deres Afmarsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Slesvig, den 14de Julii. J Forgaars den 12te hujus gik her paa Slottet Gottorf Forlovelsen for sig imellem Hs. Kongel. Høihed vor dyrebare og elskeligste Kronprinds og Hendes Høifyrstelige Durchlauchtighed Prindsesse Maria til Hessen. Til denne Høitidelighed var der til om Middagen Klokken 1 ansagt Cour i Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Lovises Forgemak for Cavalliererne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Det høie Brudepar traadde under en Baldachin i Andience=Gemakket; den durchlauchtige Brud paa venstre Haand af Hs. Kongel. Høihed, den høie Brudgom, paa sammes høire Haand, et Skridt tilbage, stod Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Lovise, den durchlauchtigste Bruds Frue Moder, havende paa høire Haand sin anden durchl. Prindsesse Daatter, Juliane. Paa venstre Haand af den høie Brud, ligeledes et Skridt tilbage, stod Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Statholderen, Hendes Hr. Fader, og paa Høisammes venstre Haand Hans tvende Prindser, Deres Høifyrstelige Durchlauchtigheder Friderech og Christian. Det høie Brudepar vexlede derpaa Ringe, Dørene til Andience=Gemakket bleve aabnede, og den hele Cour indladt til Lykønskning. Efterat de høieste og høie Herskaber naadigst havde underholdt sig med de ved Couren Tilstedeværende en halv Time, begav Couren sig igien tilbage til Forgemakket, hvorpaa Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed, Hertug af Bewern med Frue Gemahlinde ankom, og bleve indførte til det høie Brudepar. Derefter blev spiist ved tvende Tafler, af hvilke det første eller Herskabstaflet var paa 60 Couverts, og det andet eller Marskalstaflet ligeledes paa 60 Couverts. Desertens Hovedgruppe var denne Foran en Forhøining, paa hvilken Kierligheds Gudens billede var anbragt, stod et Alter i antik Smag, tilegnet Venus Uranie. Ved Alteret stod et Fruentimmer og en Kriger i Romersk Coustume, der vare i Begreb med at sammentrække tvende i Form af en Kierligheds kunde flyngede Snorer, der laae paa Alteret. Farven paa den ene var rød og paa den anden blaa, til Betegnelse paa den nærmere Forbindelse imellem Danmark og Hessen. Dette Alter stod imellem tvende Trophæer, paa hvilke de høie Forlovedes Navne og Vaaben bleve hæftede og bekrandsede af Genier. Kl. 7 om Aftenen var Cour for Damerne, der, ligesom Cavallierne om Middagen, bleve indførte til Lykønskning. Herpaa Apartement, og siden blev spiist ved et herskabeligt Bunterads=Taffel paa 66 Couverts og ved et Marskalstaffel paa 70 Couverts. Hele Staden var illumineret og Borgerskabet høitideligholdte under Kanoners Løsning og med inderlig Glæde denne for Landet saa festlige Dag. I Gaar var atter stort Galla Taffel og om Aftenen blev Comme dien Cosa Rara opført, hvor de høieste Herskaber ved Jndtrædelsen i Logerne bleve imodtagne med et trende Gange igientaget Fryderaab og Haandklappen. Det rigelig illuminerte Commoediehuus var ziret med Guirlander. Om Aftenen behagede de høie Herskaber at spise en familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Kiøbenhavn, den 16de Julii. Fra Østersøen har man saaet den tilforladelige Efterretning, at der den 3die hujus er forefaldet et meget blodigt Søeslag, som de Svenske vel have tabt, men som tillige har kostet Russerne meget. Den Svenske Galeiflaade har derved lidt meest, og den Svenske store Flaade har trukket sig tilbage til Svea borg, hvorhen den Russiske er fulgt efter. Historisk. Adel er gammel her i Norden, skiønt den ikke betegnedes med dette Navn; thi Adel havde en anden bemærkelse. Gram i Act. Soctet. Havniens viser Ordets bemærkelse, og hvorledes det er adskilt fra det Norske Navn Odel. Adel i sin egentlige bemærkelse betydede den fornemste eller ægte, saaledes tales i den Norske Lov og Adelmand, det ere Ægtemand, Adel kone, Ægtekone, Adelport, den fornemste Port, Adelfylkning, den fornemste Slagtordning, Adelting, den høieste Ret. Det forekommer ingensteds i vore gamle Historier i den bemærkelse, det nu har. En Adelmand kaldtes i de ældste Tider en Frelsemand. Til den ældste Adel i Norden blev ingen regnet uden Kongens Familie, samt Jaler og Herser, som gierne vare beslægtede med Kongerne. Adeling findes i den Engelske Historie, da Edvard Confessor udgav en Forordning at ingen uden Kongens Børn maatte kaldes Adeling. Da Fylkir Konger, Nesse og Søe=Konger bleve udryddede i Norden, satte Kongen Jarler og Herser over Landene, som sees af Harald Haarfagers Historie. En Jarl havde ungefær 3 Gange saa vidtløftigt District og Jndkomster som en Herse; thi naar en Herse var forbunden at komme med 20 bevæbnede Mænd, saa kom en Jarl med 60, saaledes i Forhold til deres Folkemængde. Naar Kongen gjorde En til Jarl, lod han ham sidde et Trin neden for sin Throne, tog ham i Haanden, gav ham Sværd og Fane, hvorefter Jarlen gjorde sin Eed. Han var forbunden at inddrive Kongens Skatrer tilligemed sine egne, og i Krigstid forsvare Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Da Kong Magnus af Norge gjorde Sven Ulfsen, eller Sven Estridsen, hvoraf han er mere bekiendt, til Jarl over Danmark, handt han selv Sverd ved hans Side, hang Skiolden i hans Arm, satte Hielm paa hans Hoved og gav ham Navn af sin Jarl. Næst Jarlen vare Herser, om hvis Myndighed Edda underretter os. I deres District havde de samme Magt og Myndighed, som Jarlerne i deres, og havde samme Pligter at lagttage. Saavel Hersernes som Jarlernes Betientere kaldtes ligesom Kongernes Hirdmænd, det er Hofmænd. Saavel Jarlernes som Hersernes Værdighed var arvelig; dog maatte de af Kongerne forlenes med deres Districter. Da Ole Trygesen ville giøre sin Svoger Elling Sialgson til Jarl, underslog han sig paa den Grund, at hans Forfædre havde kun været Herser. En Jarls Værdighed her i Norden var ungefær lige med en Fyrstes i Tydskland og en Hersers med en Greves eller Barons i England. Godbrand af Nores Afkom, Konge over Godbrandsdalen i Norge, nedlagde Kongenavn og lod sig kalde Jarl. En anden af samme Navn nedlagde Jarls Navn og lodsig kalde Herse, men med samme Magt og Myndighed over sine Underhavende som forhen. Saaledes afstod og Kong Rollanger, Konge over Nummedalen Kongenavn i Harald Haarfagers Tid, og lod sig kalde Jarl. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-23
Prædikanterne paa 8de Sønd. efter Trinitatis Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Udtog af en Skrivelse fra Petersborg, 2 den 6te Julii. Jeg iler for at meddeele dem en Efterretning, som jeg just nu erholder. De veed, at den Svenske store Flaade under Hertug Carls Commando tilligemed Skierflaaden, som Kongen selv anfører, var indsluttet ved Biørkøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Da det feilede begge de fiendtlige Flaader paa Levnetsmidler, saa maatte de være betænkte paa at befrie sig, hvilket de søgte at iværksette paa følgende Maade. Ved Hielp af en gunstig, men meget stærk Vind udsendte de et Linieskib og en Fregatte tilligemed 3 Brandere, som skulde gaae løs paa vore Skibe. Een af Branderne, som der kom for tidlig Jld i, og var af Svensken overladt til Vinden, drev for nær ind paa Fregatten, som geleidede den, stak den i Brand, og antændte strax derpaa ogsaa Linieskibet. Alle disse Skibe floi i Luften, efterat have passeret den første Linie af vore Skibe, som naturligviis ikke forhindrede dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Da de fiendtlige Flaader nu saae en Vei aaben, saa satte de alle Seil til, hvilket dog ikke hindrede vore fra at modtage dem saaledes, som Stedets Situation tillod. Et af deres Linieskibe er strandet, og fire tilligemed en Fregatte, to Galleier, to Skonere og en Mængde smaa Fartøier tagne. Vi vente alle Øieblik en omstændelig Efterretning herom fra Admiral Tschitschagof, fra hvem denne endnu ikke er indløben, saasom han er i Begreb med at forfølge Fienden. Den fiendtlige Skiærstaade har trukket sig hen under Kysterne, og bliver forfulgt af Printsen af Nassau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Florentz, den 6te Julii. J Gaar ankom hertil fra Neapolis en Coureer, som strax fortsatte Reisen til Wien, og medbragte den behagelige Tidende, at Dronningen i Neapolis er den 2den i d. M. lykkelig nedkommen med en Prinds.