JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-05-21
Ved Skiftets Holdelse den 3die Febr. indeværende Aar paa Gaarden Fladtland, Jndre Sogns Sorenskriverie og Bergen Stift efter afdøde Dreng Hans Olsen, er blant andre Arvinger opgiven, en Broder Eilef Olsen, som skal boe i Bergen, en Broder Niels Olsen, som skal boe paa Sundmør, samt en Broder, Halvor Olsen, som skal opholde sig i Danmark, vides ey hvor Ligesaa er ved Skiftets Holdelse den 9de Martii indeværende Aar. paa Gaarden Grow i indre Sogn, Justedahls Skibrede, efter afdøde Giertrud Ols Datter Grow opgiven blant fleere Arvinger, en Broder ved Navn Lars Olsen der skal være Skoleholder, og boe i Christiansunds Bye paa Nordmør; thi indkaldes samtlige disse Arvinger, inden den i Loven foreskrevne Tid, at møde for competente Skifte=Forvalter her i Indre Sogn i Bergens Stift, enten selv personlig eller ved Fuldmagt deres Tarv at paasee, da de kan haabe at skee den Ret Loven og Boets Tilstand giver, men ved Udeblivelse maae de tilskrive sig selv derved flydende Uleylighed, den 5te Mai 1779.
Berlingske Tidende, 1779-05-21
Skræder Johan Schrøder fød ved Bergen i Norge er død i Røgen Præstegield uden Livs=Arvinger, hans Efterladenskaber. ere taxerede, og paa beløbet gjort meere end dobbelt Pretention. Han skal have efterladt sig Sødskende i Bergen, men deres Navne vides ikke, de indkaldes 3de Postdage efter hinanden, at indfinde sig hos mig som Skifte=Forvalter inden lovlig Tiid med hvad Paastand de maatte have. Komme de ikke selv eller ved Fuldmægtig, bliver Skiftet sluttet efter Omstændighederne uden anden Proclama som dette ringe Boe ikke taaler at bekoste. Bragnes, den 6te Mai 1779. D. M. Thams, Cancellie=Raad og Sorenskriver. Da en af fremmede Nationers Fiskere, her under Landet, haver den 7de Junii sidstleden, ved Sæboe paa Jngialds=Sand inden Jsesiords Syssel i Jsland, forliist sit Skib: De jonge Geer trug kaldet, som strandede paa et Skier der uden for, og er i 14 Stykker, og mange mindre, tilligemed Ankere, Tove, Maste Træer og andre Skibs=Redskaber, samt nogle bedervede Vahre, opdrevet under høye og steyle Bierge, hvoraf det biergede er taget under lovlig Behandling; thi bekiendtgiøres dette ved LandsTinget og i de Jslandske, Kiøbenhavnske og Altonaiske Tidender, til den Ende, at de rette Eiermænd inden Aar og Dag fra denne sidste Proclamation, sub pæna præclusi & perpetui silentii, melde sig her ved Reichenes Saltværk, hos mig underskrevne Sysselmand for Jsefiords Syssel, med udførlige og antagelige Beviser, at de dertil ere berettigede, for at annamme, mod Qvtering, det fra Biergelønnene, Omkostninger og Rettens Gebyr til overs var rende forauctionerede Godses Værdie, efter hvilken Tids Forløb det, som et uafhentet Regale, Kongen tilhører. Ved ReicheneSaltværk i Island, den 28de August. 1778. Jon Arnorsen.
Berlingske Tidende, 1779-05-21
J Fald de 2de Brødre Johann Christian Kuur og Christian Base Kuur endnu ere i Live, da behager de at melde sig hos Julius Kuur i Arendahl inden Aar og Dag.
Berlingske Tidende, 1779-05-21
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Styrmand Peder Larsen Haagen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-05-21
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Brøggerknegt Niels Pedersen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Jomfrue Christine Beenowoir, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Gaardskarl Niels Simonsen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Contoir=Betient Henrich Schiøth, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven. Jen Kongel. allernaadigst priviligerede Fiskebeens=Fabrique, " som tilforn haver været ved Gammel=Strand, er nu paa nye oprettet udi Vognmager=Gaden No. 157, hvor fabriqueres alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med beste Hollandske Sorter og er Prisen 5 Mk. 8 s. pr. Pd. af 2 til 5 Alens Længde, saa og mindre Sorter under 2 Alen fra 1, 2, 3, 4 til 5 Mk. pr. Pd., som daglig i store og smaae Partie kan erholdes. J storre Quantiteter gotgiøres Kiøberne en billigere Priis. Denne til Fædrenelandets Nytte oprettede Fabrique, recommenderes alle sande Patrioter, og Elskere af Fabriquernes Opkomst og Flor i Fædrenelandet. C. A. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Pera, den 3die April. Ved den Besøgelse, som den Russiske Gesandt Hr. Staschieff aflagde den 22de Martii. Dagen efter Fredens Undertegnelse, hos Stor=Viziren, var denne første Ministers Pallads, og alle Gaderne, hvorigiennem Gesandten toeg Veyen, opfyldte med Tilskuere, hvilke tilkiengave deres Glæde over den gode Forstaaelses Tilveiebringelse imellem begge Reyserdømmerne. Man erkiender nu uden Modsigelse den Crimmisk-Tartariske Nations Friehed og Uafhængighed, og Can Shahin Giray for dens retmæssige og uafhængige Fyrste. - De øvrige Indretninger imellem begge Riger angaaende, kan man endnu melde, at samme alleeneste tiene til Tractatens af Cainardgi Oplysning, og ingenlunde til dens Tilintetgiørelse, men samme er meget meere bekræftet og befæstet ved nærværende Undertegnelse, med Løfte paa Ruslands Side, at dens Tropper skulde inden 3 Maaneder forlade Crim, og Cuban om 3 Maaneder og 20 Dage, fra nærværende Tractats Undertegnelse. Derimod har Porten forbunden sig, uden Jndvendning at erkiende for Kan Shahin Giran, saa snart den fra Tartariske Regiering erholder den Underretning: at de Russiske Tropper have rykket ud, og Kanen har bekiendtgjort Porten dette, samt anholdt om at erkiendes for Kan Skrivelsen skal forfattes i saadanne Udtryk, som komme overeens med Kanens og den Tartariske Nations Uafhængig hed, og af ligedanne Formularer skal man i Fremtiden betiene sig, hver gang en nye Kan vælges. - Stor=Admiralen Hassan Bassa gaaer over Land til Morea, da imidlertid hans Kiaja, eller Vice-Admiral, fører 12 Skibe af Floden derhen, for at tilspærre Albanierne, som i Landet have begaaet forfærdelige Røverier, den Vey, hvorpaa de erholder Forstærkninger til Søes. Samme Tiid skal Abdulag Bassa, med sine Tropper marchere lige til Albanien, for at tugte Rom, den 28de April. Man giør sig det Haab, at Paven med første skal være i Rebellerne i denne Provinz. Stand til at holde et Consistorium, og derudi udnævne til Cardinaler, Hr. Herzan, Prælat, efter det Wienske Hofs Forlangende, og maaskee ogsaa den fra Frankerig tilbagekomne Græve Onesti, Hs. Helligheds Søster=Søn, ligesaa at giø rede, som ere i petto bekiendte. - Formedelst den vedvarende Tørke, har Hs. Hellighed paabudet offentlige Andagts=Forretninger at igientages; dette samme er ogsaa skeet i andre Stæder i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Madrit, den 15de April. For vist forsikres, at saavel det Engelske som Franske Hof, har antaget vores Hoffes Mediation. - Man kan her ikke no forundre sig over nogle udenlandske Tidender, som have meldt, at Græven af Florida Bianca havde forfærdiget et Skrift, hvori skulde tilkiendegives i vores Hoffes Navn, at Spanien ved Familie=Tractaten ikke var forbunden til, at tage Deel i de nærværende Stridigheder imellem Engelland og Frankerige. Paa saadan et Skrift har aldrig været tænkt, og har ey heller kundet være tænkt derpaa.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Batavia, den 2den October 1778. Picters, een af denne Stads Jndvaanere har havt en bedrøvelig Skiæbne. J Høst 1777 var han med sit Skib underveis fra Macasser herhid, da dette blev læk, og han løslod, for at pumpe Vandet ud, af Lænkerne omtrent 80 sorte Slaver, som han havde indkiøbt. J den derpaa følgende Nat overfaldt disse Slaver først Vagten, og siden alle de sig paa Skibet befindende og sovende Personer, hvilke de alle dræbte, undtagen et Fruentimmer, som de først 3die Dagen efter kastede levende i Vandet og 4 Matroser, som opvaagnede endnu i rette Tiid; men kunde ikke erholde Livet paa anden Maade, end at de maatte love, gandske at rette sig efter de Sortes Villie. Omendskiønt disse 4re foretoge sig at bedrage de Sorte, og at bringe Skibet til Java, saa bleve de dog forhindrede i deres forehavende, og maatte sætte Coursen til Passier. Men de kom, eftersom de ikke ret vidste Beliggenheden til Talberio, hvorfra de Sorte paa smaae Fartøyer begave sig paa Flugten.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Paris, den 10de Mai. Marechal de Camp, Ridder de Verdiere er bleven Kongen forestillet af den første Kammerjunker, Hertugen af Düras. For 3 Aar siden reyste han i sine egne Forretninger til Øerne France og Bourbon. Derfra kom han tilbage paa et ubevæbnet Privat Skib, og uden at vide noget af de begyndte Fiendtligheder, faldt han sidstafvigte 29de September, 40 Mille fra den Franske Kyst, i de Engelske Kaperes Hænder. Man beholdt ham 7 Dage paa Motherbanks Rehd ved Portsmouth, hvor han maatte taale den ubehageligste Behandling. Denne General-Officiers Gienvordigheder bestaae ey allerne i den Skade han har liidt; hans Skjebne er ellers endnu meere at beklage. De Engelske Ministre vilde paastaae, at han er en Krigsfange. De Franske ere af en langt anden Meening, og aldeles ey fornøyede dermed, at han har taget Pas i Engeland og givet sit Ord fra sig, inden 3 Maaneder igien at indfinde sig. Man finder det hverken re eller billigt, at ansee en saadan General-Officier for en Krigsfange, der reyser som en privat Person i sine Forretninger uden noget Gouvernement eller Regiment. Denne Dom er saa meget meere grundet, som Ridderen af Verdiere, da han forlangte Pas, og forpligtede sig til at komme tilbagetil Engeland, uden at nogen Fransk Minister vidste det ringe ste deraf, har troet at kunde disponere over sig selv.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Paris, den 14de Mai. Grævd Estning har meldet Hoffet, at Græv Grasse havde forenet sig med ham, og at de begge vare i Søen, uden at have seet den Engelske Admiral Byrons Escadre. Denne den Engelske Admirals Uvirksomhed tilskrives deels hans Skibes slette Tilstand, deels den Sygdom, som grasserer iblant hans Folk. Han skal og lide Mangel paa Levnetsmidler, da derimod vore Skibe ere forsynede med al Overflødighed formedelst den frie Communication med de neutrale Øer.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
London, den 7de Mai. Admiral Palliser ankom her den 5te Kl. 12 om Natten i en 4 Spands Post-Chalse fra Portsmouth, og var den første Overbringere af den over ham, samme Dag af Krigs=Retten fældte Dom, hvilken er af følgende Jndhold: Efter at Retten har anhørt Vidnernes Udsigende og nøye taget alting i Betragtning; dømmes saaledes: At Vice-Admiralen af det blaa Flag, Pallisers Opførsel, den 27de og 28de Julii sidstaf vigt, har i mange Stykker været høyst exemplarisk og fortienestefuld; imidlertid agte vi ham dog deri lastværdig, at har ikke har underrettet Admiralen, som sin Chef, om sin beskadigede Tilstand; hvilket han havde kundet giøre, enten ved Fregatten For, eller paa en anden i hans Magt staaende Maade. Da nu Retten ikke i nogen Henseende holder ham straffældig, saa frikiendes han herved, og altsaa er han ved nær varende friekiendt. - Undertegnet G. Jackson, Judge=Advocat. - Efter at Dommen var oplæst, leverte Præsidenten i Retten Admiral Hard, den friekiendte Vice-Admiral sin Kaarde; men sagde derhos intet videre end: Min Herre, jeg er af Retten sat til at levere Dem Deres Kaarde. Den 5te og 6te pressede man paa Themsen saa stærk, at man har bragt sammen vel 12000 Mand. Mandskabet blev sat paa Lichters og bragt til Norc. - Efter privat Beretninger fra Nye=Por af 7de April, skal den sidste af de Kongel. Tropper i Georgien erholdte Seyer, ved hvilken Rebellerne have mistet 1600 Mand, have gjort Coloniens fuldkomne Besiddelse upaatvivlelig for de forste.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Den 4de Martii blev i Philladelphia bekiendtgjort et Udtoaf en Skrivelse fra General Washington til Congressen, da teret Hovedqvarteret til Meddle=Brook den 26de Febr., hvori Generalen melder følgende om Tildragelsen ved Elisabeth, Town i Jersey, hvorved Amerikanerne efter andre Beret, ninger skulde have lidt saa meget. J Gaar Morges gjorde et fiendtlig Detachement fra Staten Jsland et Forsøg at overrumple vore Poster ved Elisabeth Town. Ved første Efterretning derom, bekom General St. Clair med den Pensikvanske Division, og General Smalwood med den Marylan, diske befaling, at sætte sig i Bevægelse paa forskiellige Veye, for at iverksætte deres Forening paa de Skottiske Slætter, derfra at marchere til General Marvells Understøttelse, som commandeerte i Elisabeth=Town, og da at agere efter Omstændighedernes Beskaffenhed. Men da man kort derefter bekom Efterretning om, at Fienderne hastig havde trukken sig tilbage, saa bleve de kaldte tilbage, førend de endnu havde kundet rykke ret langt frem. - Denne Skrivelse hosføyes en fra General Marvell til Hr. Washington, i hvilken hiin berette nogle særdeles Omstændigheder ved dette Forfald, og siger til Slutning: Fiendens Hensigt er i alle Maader gjort til intet. - En Officiers Skrivelse fra Savannat af 10de Martii giver tilkiende: at General Prevost af Frygt, for at blive omringet, ikke har tordet udbrede sine Tropper, og at samme venter General Vaugham fra Nye=Voxk med et stærk Korps Tropper.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
London, den 14de Mai. Man venter hvert Øyeblik vigtige Efterretninger fra Vestindien. Thi man har faaet Underretning, at baade Grærd'Estning og Admiral Byron ere afseylede fra St. Lucie, og at begge Floderne ere blevne seete i Søen ikke langt fra hverandre, hvorover man formoder, at der kunde være forefaldet en Trefning imellem dem. Det heder og, at Franzoserne have igien borttaget Øerne St. Martin og Bartholomæi, som vo re Kapere havde erobret.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Constantinopel, den 17de April. Uagtet at Freden nu igien er oprettet imellem Rusland og den Ottomanniske Port, og efter et tilforladeligt Rygte med første skal komme i Stand imellem Østerrige og Preussen, saa foranstaltes her dog saa mange og vigtige Krigs=Udrustninger, at man billig maae slutte, at samme ey allene ere bestemte, som det heder, til de rebelske Albanesers Uddrivelse af Morea men maaskee endnu til noget større.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Amsterdam, den 11te May. I General=Staternes Resolution af 26de April siges alle neste overhovedet, at der skal gives Convoyer til Republikens Undersaatters Handels og Skibsfarts tilkommende Beskyttelse; men i Provindserne Hollands og Frieslands Resolutioner af 22de April, heder der udtrykkelig: at disse Convoyer, skal beskytte Republikens Coffardie=Skibe imod al Vold, efter Tractaternes klare og tydelige Meening, og det uden nogen Undtagelse, enten saadanne Skibe ere fragtede for Republikens Undersaatters eller for Fransk eller Engelsk, eller neutrale Magters Regning, og enten de gaae til Frankerig og Engeland, eller komme derfra. Videre skal, i Følge disse Resolutioner, i samme Hensigt legges 5 Krigs=Skibe i Mundingerne ved Vlissingen, Ter Veere, Goeren, Texel og Vlie.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Dresden, den 16de Mai. Den 15de hujus var endelig den lyksalige og saa hiertelig forventede Dag, paa hvilken Freden blev forkyndt i denne Residence. Om Eftermiddagen Kl. 2 ankom en Coureer fra Teschen til Chur=Fyrsten og Prinds Henrich. Strax derpaa fik 24 Courcerer samtlig Ordre til at forsamle sig for den sorte Port, hvilke bleve anførte af en Postholder og Post=Secretair til Hest, efter hvilke Coureren fulgte, havende sin Brevtaske om sig, og efter denne komme Postillionerne. J den ne Orden kom de over Neustadt paa den store Broe hertil. Det heele Chur=Sachsiske Hof stod paa Altanen af Brygen tvert over for. Hs. Kongel. Høyhed Prinds Henrich med sit Generalitet stod paa Altanen af det Brühlske Palais Derfra gik Optoget til Hans Kongelige Høyhed Hertugen af Curland, til Commendanten i Staden og igiennem Gader, ne. Tilløbet af Menneskeer var ubeskriveligt. Det var umueligt at høre for Folkets Jubelskriig Postillionernes Blæsen, og dog er ved Guds Forsyn ikke den mindste Ulykke skeet ved denne overordentlige store Glæde og utallige Mængde Mennesker. Fra Residentzen gik Optoget til alle Forstæderne, derpaa til Frederichsstad og endelig tilbage til Neustadt. J Dag blev synget i alle Kirkerne Te Deum Laudamus og Kanoner løsnede. Til Middag var et stort Tractement ved Hoffet, hvortil allerede nogle Dage forhen vare blevne gjorte prægtige Anstalter. Ordrer til at helligholde en almindelig Fredsfest over det heele Land ere allerede udstædde af det herværende Ober=Consistorio, og blive i Morgen afsendte til Under= og Stifts-Consistorio. Festen bliver omtrent om 14 Dage, maaskee paa Trinitatis Søndag, celebreret.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Stockholm, den 11te May. J Løverdags reyste Hs. Kongel. Høyhed Hertugen af Sudermanland til Carlscrona, for samme Steds at antage den ham af Hs. Majestæt, Kongen, anbetroede Commando over Floden.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Wien, den 14de Mai. Omendskiøndt Freds=Artiklerne have været her allerede over i 14 Dage, saa er man dog saa Hemmeligheds fuld og tilbageholdende, at man endnu ey kan udgive en eeneste deraf for bestemt. Det heder nu, at alting skal publiceres henimod den 20de, og Hoved=Puncterne indrykkes i vore offentlige Blade Haag, den 11te Mai.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Da man er kommen i den Mistanke, at Republikens Undersaatter udrustede Kapere under de krigende Magters Flag saa have General=Staterne, ved en Placat af 3die hujus, paa det skarpeste forbudet dette, saavelsom og al Deelagtighed i fremmede Kaper=Skibe.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Caslau, den 29de April. Den 27de indbød den til Kuttenberg i Caslaur Kredsen, standne Keiserl. Kongel. Generalmajor, Hr. von Gisch, som tilforn nogen Tiid havde lagt syg, mange anseelige Giester til Taffels. Kort førend den bestemte Tiid, da de indbudne endnu ey vare samlede, begav bemeldte Herre sig i Spise=Salen, for at see, om alting var i Orden og Beredskab, som han havde befalet. Han gik herpaa til et Vindue, og der faldt han pludselig om paa en nær ved staaende Stoel, uden at give noget videre Livs=Tegn fra sig. Jmidlertid samledes Giesterne. Men for ey at opvække nogen Uroelighed hos dem, bragte man dem, under det Paaskud, at en liden Upasselig hed var tilstødt Hr. Generalen, i et andet Huus, hvor de bleve beværtede paa det beste, uden at vide, hvad der var forefalden. Efter Taffelet sagde man til dem: Hr. von Gisch er død; han er imod Middagsstunden pludselig død. Giesterne forundrede sig ey lidet over denne Efterretning. J Dag skal Begravelsen gaae for sig med alle militairiske Æres Beviisninger. Til hans Hvilested er uden for Koliner Porten udvalgt den Plads, hvor allerede en Preussisk General ligger begraven Vores havde, da han endnu var Ritmester, saaret og fanget denne i den forrige Krig; men han døde siden af sine Saar. Begge, den Keiserl. og den Preussiske General, vare af den Reformeerte Religion.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Fra det Brandenborgske, den 18de Mai. J Nat ankom til Berlin en Coureer fra Petersborg. Man fornemmer, at Hs. Keyserl. Høyhed Stor=Fyrstinden lykke, lig er nedkommen den 8de huj. med den 2den Prinds.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Helsingøer, den 24de Mai. Den 21de huj. indkom fra Nordsøen 19 Skibe, deriblant i Snov af Aalborg fra St. Ubes med Salt til Østersøen, 6 af og til Rostock med Sild og Fisk, 12 Hollandske fra Amsterdam med Ballast til Østersøen. Samme Dag ankom og fra Østersøen 2 a og fra Stettin til Cork i Jrland med Staver, 2 Hollandske fra Stetin til Amsterdam. Den 22de huj. gik alle her værende Skibe, som vare distmerede til Nordsøen under Seyl, undtagen de 5 Russisk Keiserlige Skibe, som efter Sigende vente paa fleere fra Petersborg, og 1 Engelsk Convoy Fregatte, som skal oppevie fleere Engelske Koffardie=Skibes Ankomst hertil fra Østersøen, Samme Dag ankom og fra Østersøen 3 Hollandske Fløytskibe fra Narva, 3 Dito fra Riga, 3 Svenske fra Pommern til Gothenborg, og fra Nordsøen 1 af og til Riga fra Amsterdam med Stykgods, i stor Hollandsk Fløyt med Salt fra St. Ubes til Reval, 1 af og fra Kiøbenhavn til Finmarken. Den 23de indkom fra Nordsøen 35 Skibe, hvoriblant 6 store Svenske, ladne med Sal fra Caglerie og St. Udes, hiem til Stockholm og Finland, 1 Skib af og til Petersborg, 1 af og til Lybek, i Hollandsk til Østersøen, alle 3 fra Bourdeaux med Viin og Brændeviin, saaretournerede og alle de Skibe, som den 22de huj. udgil til Nordsøen, Den 21de hus. indkom her i Havnen Niels Olsen af Hornbech og Skipper Johan Kofoed fra Kiøbenhavn; den 22de huj. Jacor Moss her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods. Samme Dag afgik 3 Fartøyer hiem til Jylland, som alle havde losset Kongel Magazin Rug til Cronborg. Den 23de huj. indkom Hans Rastrup af Odense fra Bergen til Petersborg. Samme Dag udgi til Nordsøen 136 Skibe af adskillige Nationer. Endnu ligge her de ommeldte 5 Russiske Krigskibe og en Engelsk Convoy Fregat Kiøbenhavn, den 24de Mai.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Da Hs. Kongel. Majestæt ved allerhøyest Ordre af 11te Martii a. p. og senere Resolution af 10de Septbr. ejusd. a. allernaadigst haver befalet, at der i denne Sommer skal foretages en Forandring med Laasene for Løngangs Dørrene paa Christiansborg Slot, og at til den Ende de hidindtil fra Hof Stuen og Slotsfogdens Comtoir efter Ordre og mod Vedkommendes Reverser udleverede saa kaldede Cavalier og Dame Løngangs Nøgler ved offentlig Bekiendtgiørelse i Aviserne skal indkaldes og afleveres; Saa blive hermed i allerunderdekendt. No. 175. Justice=Raad Uldall, contra Deel. Canigst Følge allerhøystbemeldte allernaadigste Befalinger, alle og enhver, som hidindtil paa Forlangende til eget Brug have bekommet Nøgler til Christiansborg Slots Cavalier og Dame Løngangs Dørre, tienstligst anmodet, uden Ophold, og i det seeneste inden Junii Maaneds Udgang a. c. at lade samme til Slots=Fogden Hr. Cancellie=Raad Blechingberg paa Christiansborg, imod de udstædde Reversers Extradering aflevere, paa det denne til Slottets Sikkerhed med Laasene og Nøglerne anbefalede Forandring derefter betimelig kan blive foranstaltet, da, naar bemelte Dørre og Laase ere blevne i Stand sat te, angaaende de nye Nøglers Udlevering, det nærmere i Aviserne skal blive bekiendtgjort. Fredensborg den 20de Mai 1779. C. v. Holstein.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
At den Jydske Agende Post, saavel den der gaaer fra Kiøbenhavn førstkommende 29de Mai, samt 12te og 26de Junii, som den det gaaer fra Aalborg den 31te Mai samt 14de og 28de Junii, formedelst Wiborg Omslags Termin imellem den 4de og 20de Junii skal gaae over Wiborg; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Post=Amtet, den 24de April 1779.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Mandagen den 7de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i den Kongel. privilegerede Post= og Giestgiver=Gaard udi Odense holden offentlig Licitation over bemeldte Gaards Beboelse og Brug paa Livstid, imod en deraf svarende aarlig Afgift til Post=Kassen, og ellers paa de Vilkaar, som forinden kunne faaes til Eftersyn i General Post=Amtet, saavelsom og hos Magistraten og paa Post=Kontoret udi Odense. General=Post=Amtet, den 18 Mai 1779.
Berlingske Tidende, 1779-05-24
Ved Tal=Lotteriets 141 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 51, 31, 12, 81, 52.