JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Odense, d. 10 Nov. Det har nu desværre viist sig, at ogsaa her allerede er falske Banksedler af det skjøre, flammede Papir i Omløb, baade store og smaae. Paa sidste Kræmarkedsdag i Tirsdags blev saaledes anholdt en Mand fra Landet med en 50 Rbdl. Seddel, og desuden skal der have været falske Sedler tilsyne paa 10, 5 og 1 Rbdl. Sedler. Efter Sigende ere de skrevne og især kjendelige paa Underskrifterne; men hvor faae Fabrikanterne vel Papiret fra? Det havde vist ikke skadet, om Man ved Forandringen af Papiret tillige havde bekostet nye Plader af samme Slags som dem til 100 Rbdlr. Sedlerne, hvis Eftergjørelse er saa vanskelig, at det har været sieldent, Man har hørt Noget og falske Sedler af dette Slags. - Rigsbanktegnene forsvinde alt mere i Dagetal, og som Man hører allevegne fra er dette Onde lige om epidemisk. Ogsaa i Aalborg spores Mangelen. Ventelig er det kun Opspind af ende Rygter, at der gives Aagerkarle, som drive deres Spil med denne Mangel saa subtilt, at de vel vogte sig for at forlange Opgield; men naar Nogen forlanger en Seddel vexlet hos dem, beklage, at de kun have fem Mark eller saa omtrent, hvis Man dermed kan være tjent. Spekulationen kunde være artig nok; dog var det maaskee ikke af Veien at bringe i Erindring at det kun er Tegn, hvoraf Jngen er forpligtet at tage mere end 1 Rbdlr. paa Gangen, og at Vedkommende let kunde komme tilkort ved denne Jndustrie. - Onsdagen den 8 Novbr. ordineredes her i St. Knuds Kirke: Hr. Nicolai Faber, Dr. Philosophiæ, som Sognepræst for Allested og Veile Menigheder i Fyen. Ordinator, H. H. Hr. Biskop, Ridder Plum, talte over Luc. 21, 33 og Ordinatus prædikede over Joh. 5, 44. Til Dagens Høitidelighed intimmerede den residerende Kapellan, Hr. Wiberg, over 1 Coriur. 3, II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Aalborg, d. 6 Novbr. Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Schierup, indviede igaar den til Forening med Almeenkirkegaarden optagne og indhegnede Plads. En stor Mengde Tilhørere, havde indfundet sig for at overvære den høitidelige Handling, som det smukke Veir ogsaa bidrog til at forskjønne. J en ret kraftig Tale tolkede H. H. Hjertets Følelser ved Synet af den nogne og afklædte Natur, ledte derfra Opmærksomheden paa Menneskets dødelige Legeme og atter derfra paa dets udødelige Aand. Psalmer bleve afsjungne for og efter Talen; ved dennes Udgivelse i Trykken vilde H. H. meget forbinde saavel dem, der hørte den, som især dem, dette Held blev nægtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Paa det i Fredags (den 3die Novbr.) ved Nibe holdte Marked, skal efter Forlydende Handelen ikke have været betydelig, endskjøndt Veiret var godt, og der var nok baade af Sælgere og Kjøbere. Af gode Heste var kun faa; Fæehøveder solgtes for 18 a 22 Rbd. Stykket; Smør 24 s. Pundet; Oste 7 a 8 Mk. Lispundet; Æg 16 a 22 s. Snesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Blandede Efterretning Den Kongel. Preussiske General Hr. (Menn) von Minutoli tiltraadte for nogle Maaneder siden, ledsaget af en Architect, en Orientalist og to Naturforskere, en litterarisk Expedition til Ægypten, Syrien, Lilleasten og Grækenland. Fra den første er nu indløben tvende Skrivelser, den ene til Hs. Kgl. H. Prinds Karl af Preussen, og den anden til en Lærd i Berlin, af hvilke Skrivelser følgende Efterretninger, der sikkert ikke ville læses uden Jnteresse, ere sammendragne. Alexandrien, den 13 September 1820. Den 7de dennes, som var den 23de Dag efter min Afreise fra Triest, er jeg lykkelig ankommen hertil, efterat hyppig Vindstille, Siroccovinde og et Par Storme deels havde opholdt og deels betydelig befordret Overfarten. Ovennævnte Dags Eftermiddag øinede jeg Africas længe attraaede Kyst, der fremsteg af Bølgerne som et hvidt Baand. Strax efter viste sig for mit speidende Blik Pompeji Støtte og Paschaens ved Havnen liggende Pallads, og efterhaanden reiste hele Staden sig af Havet. Kl. 5 indfandt de tyrkiske Lodser sig ombord paa vort Skib, og Kl. 5 1/2 kastede vi Anker i den gamle Havn, ligeoverfor Jbrahim Paschas Pallads. Store Erindringer vaktes i min Siel og neppe kunde jeg oppebie det Øieblik, da jeg skulde betræde Alexandriens classiske Jordbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Hr. Drovetti, til hvem jeg havde Anbefalinger fra Livorno, indfandt sig strax efter vor Ankomst ombord paa Skibet, for med megen Forrekommenhed at tilbyde saavel sit Huus som sig selv til min Tjeneste. Ved ham sendte jeg min Anbefalingsskrivelse til Herr Bogos, Paschaens første Minister, som den følgende Dag lod mig sige, at det vilde være ham en Fornøielse at modtage mig, dog over lod han Dag og Time til mig selv. Ved de mange Besøg jeg modtog af det Preussiske Consulats Personale og andre Europæere, men især af de mig ledsagende Lærde, som vare indtrufne i Alexandrien fem Dage førend jeg, nødfagedes jeg til at opholde mig endnu den 8de Ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Den 9de, om Morgenen Kl. 7, indfandt den Preussiske Consul og Hr. Drevetti sig hos mig, samt Dragoman og Janitschar, i hvis Selskab jeg, un ver Preussik Flag, seilede til Mehrmed Allived Strandbredden liggende Pallads. Hr. Bogos ventede mig paa det nederste Trin af Trappen til Palladset, modtog mig med megen Forekommenhed, og ledsagede mig ind i Audientsgemakket, hvilket, ligesom Forgemakket, var opfyldt med Statens Embedsmænd. Paschaen modtog mig staaende (en Omstændighed, der hører til een af de største Udmærkelser), lod mig tage Plads ved Siden af ham paa Divanen og overrække Caffe. Af Agtelse undlod han at røge Tobak. Han underholdt sig særdeles naadig med mig og lovede mig enhver muelig Forstrækning, ja endog en af hans egne Officierer til Ledsagelse og til Beskyttelse paa min Reise. Dette er en Udmærkelse, som han hidtil endnu ikke har viist nogen anden Reisende. Han finder sig smigret ved Besøget af en Preussisk General og andre Jndividuer fra vort Land. Efter hans Forlangende, oftere at komme til ham, har jeg i Gaar anden Gang gjort ham min Opvartning. Han tilbød sig at sørge for mit Underhold her, hvilket jeg dog frabad mig; men hans Tilbud, at betjene mig af et af hans Skibe paa Reisen til Cairo, agter jeg at modtage. Mehemed Ali er en Mand imellem 50 og 60 Aar, af venlig Ansigtsdannelse og med et Blik, der udtaler den store Aand, som boer i hamMed kraftfuld Haand udfører han Ting, som man tilforn her ansaae for umuelige. Han har f. Ex. sørget saavel for hele Ægyptens Sikkerhed som for det strængeste Politie i Stæderne, og en Europæer reiser nu, selv i hans Franke dragt, fra Delta til Cataracterne, og fra Oaserne til det røde Hav med den største Tryghed. Endnu for kort Tid siden har han undertvunget den Araberstamme, som beboer Jupiter Ammons og Augila Oaserne, og betaget den ethvert Middel til at true Ægypten. Nu er han paa alle Maader beskjæftiget med at forøge Landets Cultur, at indføre Silkeavlen o. s. v. Saavel indvendig som udvendig frembyder Alexandrien et sørgeligt Syn. Med sine uanseelige Huse uden Tag ligner Staden et Sted, hvor der har været Jldsvaade, og Omegnen bestaaer af lutter Sand og Gruus. Hist og her øiner man en liden med Daddeltræer opfyldt Hange, som vel ved første Øiekast viser sig behagelig for det endopæiske Øie, men tilsidst forekommer det monoton. Jmidlertid har den orientalske Handel og Rørelse noget Tiltrækkende forden nylig ankomne Europæer, naar han, som ved et Trylleslag, finder sig forflyttet hertil, i det utallige Kammeler og Mennesker af alle Farver og i alle muelige Klædedragter trænge sig mellem hverandre i de smalle Gader. Jøvrigt tæller Staden, Europæerne iberegnede, 15,000 Jndvaanere, og ikke, som almindelig antages, 6000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Da Paschaen nu eftere opholder sig her og Handelen bestandig bliver mere levende, stiger Folketallet; ogsaa indfinde sig efterhaanden flere Enropæere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Heden stiger endnu daglig til 23 a 24 Sr. Reaum., men falder mig imidlertid ikke besværlig, eftersom jeg paa Skibet maatte udholde 24 til 26 Sr., uden nogen Beskyttelse mod Solstraalerne. For astronomiske Jagttagelser er Himmelen her ikke gunstig, thi den er altid hvidagtig, og den Deel af samme, der strækker sig over Ørkenen, falder rødlig. Nætterne ere særdeles fugtige. Saasnart Solen er gaaet ned, bliver man ganske vaad, og Europæerne trække sig da gierne tilbage i deres Vaaninger. Denne Atmosphærens Beskaffenhed, ligesom og det af Saltdele svangre Sand, maa uden Tvivl tilskrives den her herskende Øienbetændelse. Desaarsaa maa man omhyggelig vogte sig for Aftenluften, og naar man er nødsaget til at udsætte sig for samme, da indhylle Hovedet og Øinene, saaledes som de Jndfødte pleie at gjøre det med deres store uldne Dækkener. Hvad jeg hidtil angaaende den nu her aarlig herskende Pest har kunne erfare, er den Omstændighed, at den i forrige Tider ikke havde hjemme her, men først i nyere Tider ved den stærkere Handelsforbindelse med Constantinopel er bragt hertil. J indeværende Aar har den just ikke været meget ødelæg gende, uagtet Fatalismen ligesaa lidet her som i Constantinopel tillader at iagttage nogen Forsigtighed. Heri findes ogsaa Aarsagen, hvorfor Paschaens rosværdige Hensigt, ved en Qvarantaine anstalt at beskytte Ægypten søevært, hidtil endnu ikke har funden nogen Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Foruden Levningerne af gamle Bade og en Mængde herlige Granitstøtter, som findes paa Veien til Canopus, for det meste indenfor den saakaldte mauriske, nu ligeledes ødelagte Stad, deels staaende, deels liggende, saae jeg af Alderdoms levninger intet, som fortjener at omtales. Pompeji Støtte og de to saakaldte Cleopatras Obelisker ere for bekiendte, til at jeg skulde beskrive samme. J Henseende til den første bemærker jeg blot, at den har været helliget Keiser Diocletian, hvilket er oplyst ved Capitain Dundas's og Lieutenant Desada's Bestræbelser, som i en Tid af tre Uger, paa en Tid af Dagen da de befandt sig i Skygge, forsøgte at dechiffrere den paa Støtten anbragte Jndskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Da Hr. Architect Limann endnu ikke er indtruffen, saa reiser jeg, ledsaget af Philologen Hr. Dr. Scholz, i nogle Dage til Cairo, for der at anlægge vort Depot. Jmidlertid agte begge de Herrer Naturforskere, Doctorerne Hemprich og Chrenberg, at foretage en Excursion til Søen Mor ris og sammes Omegn, til hvis Befordring, efter Paschaens Befaling, otte Kammeler med deres borere ere beordrede. Efter min Tilbagekomst fra Cairo tænker jeg herfra at foretage min første Udflugt til Cyrene og Jupiter Ammons Oaser. Paa Henreisen vil jeg formodentlig tage Veien langs Kysten og undersøge det gamle Paratonium og andre mærkværdige Steder. Min Tilbagereise. tænker jeg at gjøre over Augila, Simah og da smaae Oaser. Af denne Udflugt lover jeg mig i enhver Henseende et rigt Udbytte. Til Lykke er den nærværende Pascha af Derna indsat af Mehemet Ali, som ogsaa har en af hans Søstre til Gemalinde. Efter de mig af Hr. Drovetti over Jupiter Ammons Tempel meddeelte Efterretninger. (han har deeltaget i Expeditionen til hiin Oase),er der af selve Templet kun lidet mere tilovers, dog finder man endnu Substructioner, som jeg agter ved Udgravning nøiere at undersøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
En Kone i Berlin, som nylig var gaaet udfor at røgte et Ærinde i Huusholdningsanliggender, følte, i det hun gik forbi et Huus, et Tryk paa Hovedet, ved hvilket hun, uden at vid hvad der hændtes hende, san bedøvet ned. Jdet omtalte Huus boede nemlig en Arbeidsmand, hvis Kone var gaaet ud i et nødvendigt Ærinde, og havde ladet hendes Barn, en lille Pige paa to Aar, være allene hjemme i det Qvistværelse, Forældrene beboede. Barnet var imidlertid krøbet op paa en Stol, havde taget Vindueskrogene af og aabnet Vinduet for at see ned paa Gaden; men da Udsigten betoges den lille Pige af et Par Tagsteen, rakte hun sig ud af Vinduet for at tage disse bort, hvorved hun tabte Ligevægten, og styrtede ned i en Høide af 17 Alen. Den først omtalte Kone gik just forbi i samme Øieblik; Barnet faldt paa den venstre Side af hendes Hoved og gled derfra over den venstre Skulder ned paa Gaden, Rendestenen, hvor det optoges dyngvaad men ubeskadiget, og overleveredes frisk og sund til Moderen, som strax efter kom hjem. Konen, som var Aarsag til Barnets Redning, slap imidlertid ikke saa let; dog er hun, Skrækken undtagen, undgaaet synlig beskadigelse. Nogen Smerte og Stivhed i Halsens Muskler har, efter at Aareladning, Blodigler og nogle indvortes Midler have været anvendte, ganske forladt hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Coblenz, den 20de October. Langs med Rhinstrømmen lige til Cöln, hvor Viinavlen ophører, bliver man daglig mere og meere spændt paa Udfaldet af dette Aars Høst, og om vi faae nogen Viinhøst, saa vil det ikke blive før i November Maaned. J ethvert Fald ville Viindyrkerne komme til at lade sig nøie med i det høieste en Trediedeel, ja paa mange Steder med en Sjettedeel, af hvad en sædvanlig god Høst yder, ligesom ogsaa Qvaliteten i det lykkeligste Tilfælde kuns kan blive middelmaadig. Hvad Agerdyrkeren nu beklager, nemlig hans Producters lave Priis, er en Lykke for Viingaardsmanden, som ellers vilde geraade i den største Nød, naar han maatte betale sit Brød dyrt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Smørhandelen i Yorkshire. - Pickaringdalen i Yorkshire i Engelland forsender aarligen nogle 1000de Fierdinger Smør (firkin) fra Malton, og Udbyttet af sammes vestlige Deele gaaer fornemmelig til York. Ostehandlerlauget i London har dets Underhandlere fordeelt paa forskjellige Steder. Disse smaae og prøve enhver Fierdings Egenskab, og bemærke samme efter Godheden med 1ste, 2den og 3die Sort. Den første og anden gaaer til London, den tredie til Uldfabrikerne i Vest-Yorkshire. Ansatte Veiermestere attestere Vægten af enhver Fjerding, og brændeMeieriets Navn derpaa. Disse ere meget fornuftige Indretninger. Underhandlernes Tegn er Veiviseren for den londonske Handelsmand, ligesom Meieriets Navn for Veiermesteren. Er Vægten ikke rigtig, saa holder han sig til hiin, og svarer Godheden ikke til Betegnelsen, saa vorder Smørret tilbagesendt. - Det første Foraarssmør sælges frisk. Sommersmørret, nemlig det som vindes fra Slutningen af Maji til Begyndelsen, af Novbr., vorder efterhaanden afsendt. Gjennemsnitspriser af de sidste 10 Aar vare pr. Fjerding af 56 Pd., 20 til 32 Shill. (8 til 13 Rbd. r. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 November. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 238. Amst. 2 M. 244. Lond. 2 M. 113 Rbd. Spec. 259. Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. Obligat. 68. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbdlr. r. S., eller 103 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 3/4. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Underretning for Hattemagere, angaaende Moissards Hatte med dobbelt Bund i. Af Hermbstadt.)at Dattemager Meissard i Paris forfærdiger er nyt Slags Hatte med dobbelt Bund i. J en saadan Hat seer man, foruden en pyntelig Besætning, der aldeles skiuler det lønlige Gjemme, Jntet, der adskiller samme fra hver anden almindelig Hat. Det ved Dobbeltbunden bevirkede Gjemme er bestemt til, deri at kunne med Tryghed forvare Papirer, f. Ex. er Reisepas, en let Brevtaske, Handsker, et Lommetørklæde o. s. v., uden at dog derved nogen egenlig Betyngelse paa Hovedet voldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Det var at ønske, at ogsaa de danske Hattemagere ville paa en smagfuld Maade eftergjøre denne Opfindelse. Hvem bage Klogskabsraad. (Efter Wessel.) Hvis Dig paakom en Lyst til Nogen at bebær(Min Ven, forceer ei Seil, og Roret bring i Læe) agt vel paa Posten hans brug Maadehold i Talen, uddrag ei selv Moralen, Du ellers faaer en Svands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Enhver, som dette giver læse, begriber strax; her mennes Næse Hvis Nogen og sit Navn saa konstigen monneskrive, at med at læse det, du sikkerlig lader blive. Min Ven! om saadan Bagatel du dig ei bryder. Nok, Naar du faaer Beskeed, og af Calenderen veed at hvad Tegnet det betyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Rettelse. J nogle faa Aftryk af forrige Numer, sidste Side, P. 1466, Lin. 7, istedet. for Hester, læs: Rester, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200 Ro Syttende Aargang. No. 93. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 November 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
(Forlangt Jndrykkelse.) En vis Brinkmann, efter Foregivende en invalid preussisk Chirurgus, gjennemreiser allerede i mere end fire Aar Tydskland som saakaldt Declamator. Han er paa Veien til Kjøbenhavn - hvis han ikke allerede er ankommen der. Han bærer en konstig Arm af Blik paa sin høire Arm, og foregiver at have mistet denne i Slaget ved Belle Alliance, enten som frivillig Jæger eller Chirurgus. Antaget, at dette ganske havde sin Rigtighed, saa vilde det dog være høist byrdefuldt for alle Tydske, om enhver preussisk Soldat, der kan læse og skrive og har mistet sin Arm enten i hiint eller noget i 1813 forefaldent Slag, skulde ville gjennemreise de tydske Lande og pine Menneskene med Declamatorier; thi en Chirurg, der i Krigstider, af Nød, ofte tages fra Barbeerstuen, staaer, i Henseende til Cultur, ikke paa noget høiere Trin end enhver Soldat, der kan læse og skrive. Allerede under disse Omstændigheder burde nok enhver Mand søge at afværge Konstens Misbrug eller egentlige Beskjæmmelse. Dog, denne Brinkmann traf jeg for 4 Aar siden, hvor han vel foregav, at have mistet sin høire Arm i ovennævnte Slag, men alligevel endnu havde den. Han har sin langærmede Kjole derover, men trak engang om Natten, noget beruset, Kjolen af, og havde begge sine Arme; den høire rigtig nok i svindende Kraft og meget svækket; men dog i saadan Stand, at han med begge Hænder kunde spille Kort, og alligevel foregav han allerede her, at have mistet Armeen. Paa et andet Sted hørte jeg fremdeles, at han der et Par Aar forhen havde været Placatbærer, og Lysepudser hos en liden Skuespillertrop, og da han havde været der kort førend jeg, og man godt kjendte ham, saa nægtede man, at han havde været med i Krigen, og paastod, at han tidligere havde været Barbeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Da han nu for 4 Aar siden, hvor han endnu havde Armeen, allerede foregav at have mistet den, og man ikke kan have en Arm, man har mistet i Krigen, end ikke i svindende Kraft, saa er det sandsynligt, at hans hele Foregivende gaaer ud paa, at skuffe Almeenheden, og det fortjente at undersøges, om han under den konstige Blik arm ikke skjuler sin egen Arm. Dernæst maatte han ved sin Afsked fra Regimentet, forsynet med nøie Bestemmelse af det Compagnie, hvorved han vil have tjent, med Regimentsseglet paatrykt, saavelsom en Jnvalideattest, forsynet med alt Fornødent - hvilke begge han mangler - kunne legitimere sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 11 November d. A. holdtes i Regentskirken Universitetets sædvanlige Høitidelighed i Anledning af Luthers Reformation og Kjøbenhavns Universitets Restauration ved Høisalig Kong Christian den Tredie. - Jndbydelsesprogrammet, forfattet af Professor i Æsthe iken A. Oehlenschlager, R. af D., handlede om Overeensstemmelsen mellem Digternes Værker og deres personlige Caracteer, historisk beviist ved en critisk Fremstilling af deres Levnet, fra de ældste til de nærværende Tider. - Ved Festen holdt ligeledes Professor Ridder Oehlenschlager en latinsk Tale, der udviklede de Lærdes broderlige Samfund ved Universiteterne, og om Luther, som Videnskabsdyrkernes ædelste, lærerigste Mynster. - Derpaa fremstod Hr. Etatsraad Ridder Wad, det philosophiske Facultets Decanus, og efter en kort Jndledning om Høisalig Kong Christian den Tredies Fortjeneste ved at indføre den evangeliske Religion i sine Stater og ved at beskytte Videnskaberne i Almindelighed og Universitetet i Særdeleshed, gav Efterretning om Udfaldet af den i dette Aars October og November holdte Examen Artium, hvoraf saaes, at 136 Studerende ere denne Gang blevne academiske Borgere, af hvilke een, nemlig Johannes Madvig, fra Frederiksborg Skole, var udmærket; 94 vare Laudabiles, 38 Haudillaudabiles og 3 Non contemnendi. Jalt havde 142 været anmeldte, blandt hvilke 3 formedelst anmeldt Forfald ei indfandt sig, 2 antoges ei til mundtlig Prøve formedelst den latinske Stiils Ringhed, og een erklæredes umoden. Den Udmærkede blev af Decamus fremkaldt og offentligen rost, og samtlige antagne Dimitteender bleve proclamerede som det Kjøbenhavnske Universitets Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Formedelst Stormen, som her rasede om Natten fra 10de til 11te denne Maaned, ere følgende Skibe her indkomne under Haverie, den 11te, Forsøget, Capit. H. May, fra Aalborg, med Tab af Anker og Toug, samt Bovspryd, d. 12te, Mentor, Capit. Osborn, bestemt fra Petersburg til de canariske Øer, med Tab af Bovspryd, Anker og Toug; Capit. P. G. Jdmann, bestemt fra Stockholm til Brasilien, med Tab af en af sine Master; Kufskibet Mars, Capit. J.B. Frarichs, bestemt fra Memel til Oporto, lastet med Hør og Staver; Galeasen Caroline, Capit. J. J. Krause, bestemt fra Petersburg til Brest, lastet med Hamp; Henrich Søhne, Capit. J. F. Ganther, bestemt fra Hamburg til Stockholm, lastet med Stykgods; Sirene, Capit. R. Henrichs, bestemt herfra til Østerrisøer, er d. 13de kommet tilbage her paa Rheden, med Tab af Bovspryd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Odense, d. 14 Novbr. Efter det saalænge, vedholdte milde Efteraarsveirligt ved sydlige Vinde, sprang Vinden i Fredags Aftes til Nordost med saa heftig Storm, som tiltog med Natten og varede til Løverdag Middag, at Træer blæste om og Stranden saaledes fyldte Canalen ved Odense, at den steeg 6 Fod over sin sædvanlige Høide, hvorved alt Tømmeret som laae oplagt ved Bossinet kom til at flyde, og meget deraf drev over Canalen og Bolverket til hiin Side, og en liden Jagt blev kastet over Bolverket op paa den søndre Bredde af Canalen. Alle omliggende Enge fyldtes med Vand, som ogsaa gik op i adskillige Hauger og ind i en Stald. Efter denne Storm har Frosten indfunden sig. Vinden var igaar O.S. O. Jgaar Morges viste Thermometret 2 Sr. under Frysepunktet, og Canalen var tillagt med 3/4 Tomme Jis. Frosten har siden vedholdt. J morges var Vinden N. N. O., men stille, og Kulden kun ved Frysepunctet. Luften truer med Snee. For Skibsfarten var det at ønske at det endnu ikke maatte blive til liggende Vinter. Ogsaa mange Vandsteder fattes endnu Vand til Kreaturerne, der neppe vil fyldes førend det skeer ved Snee og efterfølgende Tøe. Af sidste mørke Nats stærke Storm vil, desverre, nok erfares endeel ulykkelige Skibsefterretninger. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Viborg. Den 7de Novbr. døde den ældste Mand i Asmild Sogn, Anders Christensen, Dahlsgaard, næsten 95 Aar. Uafbrudt Virksomhed var hans Liv, endog indtil kort for hans Død vedblev han, efter sine Kræfter, at arbeide i Huset og paa Marken. Uden Sygdoms Smerter, kun afkræftet, laae han de sidste 2de Aar til Sengs, indtil den venlige Død løste det svag Livets Baand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Blandede Efterretninger. J London Magazine findes den navnkundige Baronesse Juliane von Krüdeners, født Vittinghoffs, Levnetsbeskrivelse, hvilken indeholder mange hidtil ubekiendte Træk af hende. Hun fødtes i Riga i Aaret 1766. Som en Pige paa ni Aar fulgte hun sin Fader til Paris. J hans Huus forsamlede sig Frankriges bedste Hoveder, især Buffon, Marmontel og d'Alembert. Hendes Legemebygning var fiin, hendes Øine levende og hendes Jndbildningskraft sværmerisk. Nu udvikledes ogsaa hendes Forstand paa en Maade, der tildrog hende almindelig Beundring.