Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-11
Nyeste Post-Efterretninger. Hendes Kongelige Høihed Prindsessen af Würtenberg, Hs. Keiserlige Høiheds Storfyrste Michaels forlovede Brud, er ikke reist over Warschau til Petersborg; men er derimod den 25de September ankommen til Kønigsberg under Navn af en Grevinde af Teck, hvorfra hun den 28de har videre fortsat sin Reise. – Hs. Majestæt den Russiske Keiser har ladet Garnisonen i Mitau i Curland forstærke med 2000 Mand, fordi alle Dekreter for at forhindre Jndførselen af forbudne Engelske Varer, have hidindtil været frugtesløse. - Et Rygte vil sige, at Conferencen imellem den Russiske og Østerrigske Keiser skal formedelst det indskrænkede Rum ikke holdes i Chornovitz, men i Lomberg i Galizien. Ligesom den ene store Armee er forsamlet i Pohlen under Storfyrste Constantins Commando, saaledes bliver den anden Armee under Greven af Vitgensteins Commando, som ialt udgiør 120,000 Mand og er forsynet med et talrigt Cavallerie Corps, forsamlet ved Tultzyn, hvor den forventer Hs. Majestæts Keiserens Ankomst. Man troer at denne Armee vil, commanderet af Hs. Majestæt, bryds op til Uman, hvor Egnen er fladere og mere skikket til Maneuvrene. – Det hedder i en Skrivelse fra Odessa af 8de September, at det synes at det Tyrkiske Divan begynder alvorlig at tænke over den Russiske Keisers Reise til Armeen. - To Engelske Coureerer ere den 27de passerede med vigtige Depescher til London, og skulle have medbragt den Efterretning fra Constantinopel, at det endelig har lykkedes Lord Strangford ved sin Energie at bevæge Porten til Eftergivelse, hvilken skal bestaae i følgende fire Punkter: 1) Porten tilkiendegiver sine Misfornøielser med de Undertrykkelser og Uretmæssigheder, hvori de underordnede Embedsmænd ved Told- og Søevæsenet, havde gjort sig skyldige, der skal derfor træde en Commission sammen for at anstille nærmere Undersøgelser derover. Denne Commission skal bestaae af Chefen for Cancelliet Eisad Effendi og RigsReferendaren, og Lord Strangfords Dragoman skal være overværende derved. Told- og Søe Embedsmændene skulle ikke længere faae Tilladelse til at vist ere de udenlandske Skibe. 2) Porten vil under billige Betingelser tillade alle de Nationers Skibe at ankomme, med hvilke den staaer i politiske Forbindelser, dog skulle disse Betingelser, blive nærmere bestemt ved særskilte venskabelige Forhandlinger, 3) Det vigtige Firman, som forbyder at omlade Varene, og som er til saa stor en Skade for den Russiske Handel paa det sorte Hav, erklærer Porten ikke at kunne tage tilbage; men den vil i Forstaaelse med de andre Magter, som det angaaer, søge at finde Midler til at fyldestgiøre Ruslands Jnteresse, uden at Porten har nødig at bortgive noget af sin Værdighed. 4) En Freds- og Venskabs-Traktat skal afsluttes med Sardinien. (Det bemærkes herved: at Tingenes Tilstand i Orienten synes at ville hurtigere opløse sig end man kunde forvente det; men man maae igjen herved anføre, at der ved disse udbragte Resultater slet ikke er blevet noget bestemt om, hvorledes der skal forholdes med den i Aar saa seierrige Græske Republik, som efter Nordamerikanske Grundsætninger har etableret sig, midt imellem Rusland, Østerrige og Jtalien, saa at man maae tilstaae at den store Knude er ikke nærmere ved at blive opløst nu en hidtil. – J Journal des Debats læses et privat Brev fra London, hvori det hedder, at den Russiske og Østerrigske Keisers Sammenkomst har ikke gjort noget Jndtryk i London, at Talen er ikke om, at en Engelsk Minister skal sendes til den store Leier i Polen; at man ikke bemærker nogen anden politisk Virksomhed uden at Hr. Canning afsender og modtager Courerer, saa at vort Cabinet, hedder det, synes at have dannet sig et System af en Forventnings Politik. - Det eneste politiske man hører fra London, er at et Orlogskib og 3 Fregatter skulle hurtig udrustes og der tales om, at de kunne maaskee blive afsendte til Middelhavet. - Jnteressen for Grækernes Sag tiltager iblandt det Engelske Folk. J Begyndelsen, af October skal en Expedition afgaae derfra til Morea. To Grækere opholde sig for nærværende Tid i London for at hverve et lidet Corps af forskiellige Vaabenslags, som de i smaae Afdelinger ville afsende til deres Landsmænd. – Efterat Breve fra de joniske Øer have berettet at Pesten er med den største Heftighed udbrudt paa Capudan Paschas Flaade, saa at han har maattet lade 1200 døde Matroser kaste overbord, hvis Liig ere drevne op paa Kysterne af Jtaka og Cephalonien, saa meldes nu fra Morea at Capudan Pascha har med heele sin Flaade forladt Bugten ved Patras den 30te August og taget Coursen til Archipelet. Dette bekræftes ved et Skib, som i 12 Dage er ankommen fra Patras til Triest og hvis Capitain fortæller, at der herskede en smitsom Sygdom paa Flaaden. Admiralen er derfor formodentlig bleven nødsaget til at søge til Dandanellerne saa hurtig som mueligt, imedens han har Mandskab nok tilbage for at bringe Skibene hiem, men det vil komme an paa om han vil kunne naae dertil, da 45 Græske Skibe krydse ved Zante. Patras er imidlertid blevet paa nye vel forsynet med alle Fornødenheder. Jfølge de sidste Efterretninger fra Grækenland betragtes Tyrkernes Planer mod dette Land i Aar at være aldeles mislykkedes. Regieringens Sæde var i Magara. – Paa Øerne skulle Viinhøsten og Sydfrugterne være meget godt lykkedes. Commandanten paa den Ægyptiske Flaade, Cassan Pascha, som skulde giøre en Landgang paa Candia, er død af Pesten. Samioterne er den 17de Juli landede fleere hundrede Mand stærke ved Scala Nurda ikke langt fra Smyrna, hvor de have plyndret fleere Landsbyer og bortført mange Tyrker som Fanger. Samioterne have opslaget en Leier paa Kysten hvorfra de streife ind i det Jndre af Landet. – Albaneserne have forladt Paschaen af Scutari og holde nu med Grækerne, og Montenegrinerne ere faldne ind i hans Land – Det er gandske sikkert at Jussuf Paschas og Omer Vrionis Planer imod det Vestlige Livadien ere mislykkedes. De havde anlagt store Magaziner ved Vonitza, for deres talrige Rytterie; men Grækerne rykkede imod dem, indlode sig i hemmelige Underhandlinger med de Albanesiske Tropper, fik dem til at giøre Opstand og imedens Urolighederne stode paa lykkedes det den bekiendte Marcos Botzaris at opbrænde alle Tyrkernes Magaziner. Jussuf Pascha reddede sig med Møie i en Baad over Bugten ved Arta, efterat han havde mistet sin Krigskasse, og Grækenland er saaledes befriet fra alle Angreb fra denne Kant.