Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-08-02
Fra Staden Carthagena i Republiken Columbia berettes under 24de Mai følgende: Ved Overgivelsen af Callao toge mange Columbier Flugten, ingen af dem toge selv Deel i Forræderiet. Der ere siden ankomne egenhændige Breve dertil fra Præsidenten Bolivar. Han har endnu bestandigen det faste Haab om en heldig Fremgang i Peru; men driver paa nye Afsendinger af Tropper og Munition. Der bliver derfor gjort store Udrustninger og allerede om nogle Dage vil en Forstærkning afgaae til Chagres. Høist vigtig er den Opdagelse, at Floden Metaer seilbar indtil nær ved Santa Fede Bogota; derved bliver Communicationen imellem Hovedstaden og Kysten meget afkortet. J Congressen passerede nyelig en Lov, ifølge hvilken mange Kirkejorder og endeel af de geistlige Jndkomster bleve erklærede for Stats Eiendomme til at bestride de offentlige Udgifter J Guapaqvil i Qvito vare Uroeligheder udbrudte; men som snart ere blevne dæmpede ved Embedsmændenes Virksomhed. – J Carthagena udgjorde Toldindtægterne i Aaret 1822 193,534 Dollars; men i Aaret 1823 formerede de sig til 298, 168 Dollars. – Allene denne Beretning tiener til Beviis paa Velstandens og den gode Forfatnings Til vært i denne nye Stat; den opvækker nu ogsaa saamegen Agtelse og Tillid, at det hedder, at den Columbiske Gesandt i London Hr. Hurtado har erholdet en meget behagelig Jndbydelse af den Franske Regiering til at aflægge et Besøg i Paris, naar det var ham beleiligt, for at aabne en Underhandling, hvorved en venskabelig Forbindelse imellem begge Regieringer kunde blive tilveiebragt. – Det Engelske Blad Coureren har fremsat den Mening: at Columbien vil blive den første Sydamerikanske Stat, som England vil komme til at erkiende; thi ikke allene have Columbierne uden at fremmed Biestand befriet deres Land fra de Spanske Tropper, hvorved 10,000 Mand ere faldne i Columbisk Fangenskab; et Tab, som Spanien ikke kan mere erstatte; men den Columbiske Armee udgiør desuden efter de Lister, som bleve i Fior forelagte Congressen 25,750 Md. Jnfanterie, 4290 Md. Cavallerie og 2520 Md. Artillerie, en Magt som Spanierne ikke kunne modstaae. Det bedste Beviis paa Columbiens gode Tilstand er Bolivars lange Fraværelse, som kan finde Sted uden at foraarsage den mindste Uroelighed; Regieringen gaaer en fast Gang, Constitutionen er overalt udbredet. Jsær er det mærkeligt, at den nye Lov om Slavernes Friegivelse kunde gaae igiennem uden mindste Besværing. Justitsvæsenet giør daglige Fremskridt og Trykkefriheden er sat under Beskyttelse af en Rettergang med Eedsvorne. Bolivar har ved at undertrykke Jalousien, ved at udsone de med hinanden opbragte Gemytter og ved at tilveiebringe en nye Forening imellem Venezuela, Nye Granada og Qvito beviist sig som en udmærket Statsmand og skulde han endog for tidlig fuldende sin Løbebane, saa har Columbien endnu flere udmærkede Mænd tilbage, som kunne fortsætte hans Værk. – Det Engelske Blad Times siger: at Hr. Morier skal i næste Uge afgaae med det Kongelige Skib Diamanten, som Brittisk Gesandt ved den Mexicanske Republik. Man har faaet Efterretninger fra Mexico af 3die Juni, hvori der berettes: at der er den 19de Mai opdaget en betydelig Sammenrottelse, som havde til Formaal at styrte den nærværende Regiering; men man erholdt betimelig Efterretning derom og trængte pludselig ind i det Huus, hvor de Sammenrottede holdt deres Forsamlinger og overraskede dem saaledes: at ikke Een af dem kunde undslippe. 22 Personer, hvoriblandt en Brigade General, 3 Oberster, flere Officere og 6 civile Personer bleve arresterede. Jfølge det over dem optagne Forhør bleve endvidere Divisions Generalen Den Anrico Andrada, Greve det Valle og Postsecretairen Cisneros, som førte de Sammensvoredes Correspondence, heftede; man bemægtigede sig de Sammenrottedes Papirer, hvoriblandt man fandt Proklamationer med de Ord: Gud! Uafhængighed og Helten af Jguala (Jturbide). Deres Plan var at forberede Folket til at udraabe Jturbide paa nye til Keiser. – Forresten er alt toeligt i Landet; to Røvere ere blevne henrettede, hvoraf den ene var med at myrde Hr. Cramford. – Dictatoren Brave er afreist til Kysten for at træffe Foranstaltninger for at tage imod Jturbide. Den Mexicanske Regiering har anmodet den Columbiske om at befale alle sine Krydsere at opbringe det Skib, hvorpaa Jturbide maatte befinde sig. – Jkke allene hele Compagnier i Tydskland speculere paa Handelen paa Sydamerika, men ogsaa Enkelte private Personer begynde derpaa. Saaledes har den Kongelige Preussiske Præsident for Søehandelen Hr. Rother i Aaret 1822 udrustet et Skib ved Navn Mentor og afsendt det med Schlesisk Klæde, Lærred og andre Preussiske Fabrikater, til Sydamerika. Dette Skib er nu kommen tilbage og har gjort en meget god Handel, Kongen har befalet, at det skal indløbe i Stettin og der modtages med Høitidelighed.