JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-08-01
En af disse Fyhrer er beliggende paa Capde Gatteville, ved Pyndten af Barfleur; tvende paa Cap de la Heve, nær ved Havre de Grace, og den 4de paa Cap Lailly, to og en halv Franske Mille Vesten for Havnen Dieppe, imellem denne Havn og Havnen St. Vallery en Caux. Beskrivelse paa Barfleurs Fyhr. Barfleurs Fyhr, som er anlagt paa Pynten af Klipper der danner Cap de Gatteville, som ligger horizontal med Vandet, er bygt paa en Forhøyning, for at afværge Bølgernes Jndstrømmelse paa dens Grundvold. Fra bemeldte Forhøyning strækker Fyhr=Taarnet sig til 88 Franske Fods Høyde, og Jern=Lanternen, som skal indeholde Blusset, til 15 Fods Høyde. Pynten af Cap Gatteville, som mod Havet er en liden Fransk Fierding Miil fra Barfleur, Norden for denne Bye, danner en meget lav Pynt af Klippen, som strækker sig i Havet omtrent 300 Favne i lige Linie med Kirke=Taarnet i Sognet Gatteville, som staaer paa Spidsen af den Kyst, hvor dette Sogn ligger. Den heele omliggende Kyst er besat med nøgne Klipper, af en haard Steen, som er af Granit Art, og af dette Slags Steen er Taarnet bygget. Fyhrene paa Cap la heve.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Capla Heve er beliggende omtrent en Fransk Miil i Nordvest for Havre de Grace; Man har agtet det nødvendigt at gjøre denne Fyhr kiendelig for de andre ved tvende Taarne, og at sette dem saaledes, at de af Skibene, hvad enten de komme fra Nord, Nordvest eller Vest, ikke kan sees den eene uden den anden; paa det at, naar man kommer fra den aabne Søe, man ey fra nogen Syns=Punkt skal tage dem for Barfleurs eller Laillys Fyhrer, som ere enkelte Taarne, hvorved man har søgt at forekomme al Feyltagelse. Det mod Havre næstgrændsende Taarn, som ligger meest i Sønder, er sat 50 Favne fra den øvre Strandbred af Falaise; det andet er sat i Nord Ost 4 Grader nordlig paa Kompasset fra den første, og paa 50 Favnes Distance, eller i Nord Nord Ost 2 Grader 30 Minuter, hvorved deres respective Direction er saadan, at naar man trækker en lige Linie fra Centrum af det andet, og fra Centrum af det første en anden Linie mod Nord, da skulde Størrelsen af disse to Liniers Vinkel, hvis Spidse bliver i Middelpunkten af det første Taarn, være 4 i Grader fra Norden til Osten paa Kompasset, som dog afviger indtil 21 Grader eller Størrelsen af denne Vinkel skulde være 20 Grader, Misviisningen fraregnet, som er det samme. Af denne Taarnenes Beliggenhed følger, at de Skibe, som seyle op mod Mundingen af Floden eller til Havre, ey kan see det ene Taarn skiule det andet uden i en eeneste Punkt, hvortil man ey uden Fare kan komme, naar det ikke er halv Flod, i sær nær ved Nord Siden, formedelst de paa Rheden ved Havre værende farlige Steder. Disse Taarne ere byggede af hugne Steene, og aflige Høyde, som er fra Jorden af at regne, 56 Fod, og Lanternerne hver 15 Fod. Fyhren paa Cap Laille.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Fyhren paa Cap Lailly er sat 80 Favne fra Breden af Falaise, lige over for en Klippe kaldet la Gallere: Denne Klippe er den betydeligste af dem, der ere betegnede paa Kartet under Navn af Rochers de Lailly. Taarnet er bygget lige for Klipperne, paa Pynten af Falaise, og kan sees endog af en Baad ved Indgangen af de tvende Bolværker i Havnen for Dieppe. Fyhrens heele Høyde fra Jorden af at regne, er 56 Fod, og Lanternen 15 Fod.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Bemeldte Fyhrers respective Beliggenhed modhinanden. Disse Fyhrers respective Beliggenhed er saadan, at naar man supponerer et Skib at komme Norden fra, og at ville gaae til Havre, da skal det strax blive Jlden fra Cap de Laillyvaer, som det i klart Veyr kan beholde i Sigte lige til det erkiender Fyhren paa Capla Heve, og at den som forlader Havre for at gaae ud af Canalen, skal ey bie længe, naar Fyhren, paa Cap la Heve gaaer af Syne, inden han bliver vaer Bar fleurs Fyhr, samt endelig at de Skibe, som komme fra den rumme Søe, og ville gaae enten til Havre eller Dieppe, efter at have faaet de trende Blus=Fyhrer paa Casquet i Sigte, skal strax blive vaer Barfleurs Fyhr, som skal veylede dem videre til Fyhrene paa Cap la Heve, hvis de gaae til Havre; eller til Fyhren paa Cap de Lailly, hvis de gaae til Dieppe Extract.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Efter Kongressens Ordre den 26 Oct. 1774. (underskrevet) Henry Middleton. Præsident.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Beretning om en Reyse til Spanien. For Erindring.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Den 16 Febr., blev Hr. Beaumarchais, efter en RaadsForsamling, som varede en heel Dag, ved de fleeste Stemmer, som den, der havde foretaget sig at bestikke hans Dommere og forhaanet Øvrigheden, dømt til en Forhaanelse, som endnu er bekiendt i Paris under det Navn Ltre blamt & amende. Frue Goetzmann blev tilkiendt samme Straf, esterdi hun havde modtaget Penge, Bertrand d'Airolles og le Jay, efter som de havde været Mellemhandlere ved Bestikkelsen, bleve admonesterede (en mindre Beskiæmmelse end den foregaaende) og de øvrige Partier i denne Profes, bleve kientefrie. Denne Raads=Slutning har oprørt heele Paris, og man ansaae den, som en Undertrykkelse. Dog alligevel bekom Sagen en nye Vending. Jmidlertid blev Hr. Beaumarchais Ære reddet af Publiko, i det ingen kan være af den Meening, at man just derfor fortiener at beskiæmmes, fordi man ved Penge søgte Adgang hos en Dommer, som gjorde sig usynlig. For nogle Aar siden havde jeg nydt den Lykke at samle min gandske Familie hos mig. Enighed, Glæde, og Erkiendtlighed vare i samme Tiid mine Belønninger for alt det, jeg opofrede Venskab, og trøstede mig formedelst den Uret, som neddrigsindede Mennesker allerede den Gang giorde min Tænkemaade. Toe af mine Søstre i alt Fem, af min Fader i deres Barndom anbetroede til en god Ven i Spanien, havde kun efterladt en svag Erindring i mig, som undertiden ved deres BrevVexling blev oplivet.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
J Febr. 1764, fik min Fader fra sin ældste Datter et sørgeligt Brev, af følgende Jndhold: Min. Min Søster er beskiæmmet af en ligesaa anseelig som far lig Mand. Toe Gange var han i Begreb med at ægte Hende, brød sit Ord, og betænkte sig uden at holde sin Opførsel en Undskyldning værd. Den Smerte min beskiæmmede Søster følede, havde bragt hende i en afsindiTilstand, hvoraf vi, saavidt det syntes, ikke kunde udfri Hende. Alle Hendes Scener ere sammentrukne, og i sex Dage har hun ikke talet et Ord. Den Skam, som denne Tildragelse udbreder over Hende, har aldeles nedsænkt os i Ensomhed, hvori jeg græder Dag og Nat, og øder paa denne Ulykkelige den Trøst, som jeg ikke er i Stand til at give mig selv. . Hele Madrit veed, at min Søster har intet at bebreyde sig selv. . Naar min Broder havde Anseelse nok til, at rekommenadere os hos den franske Gesandt, saa skulde hans Exellence med fortrinlig Bevaagenhed staae os Bie, og standse alt det Onde, som en Troeløs, saavel ved sin Opførsel, som ved sine Trudsler tilføyer os, os. f. Min Fader opsøgte mig i Versailles, og gav mig grædende hans Datters Brev. See, min Søn, hvad du kan udrette for disse to Ulykkelige: De ere ligesaa fuldt dine Søstre som de andre. Den Efterretning om min Søsters gruelige Tilstand, rørte mig ligesaa hæftig som Ham. Ak, min Fader! sagde jeg hvad for en Rekommendation skal jeg vel kunde erholde for dem, Hvad skal jeg begiere? Hvem veed om de ikke have ved Forbrydelser, som ere skiulte for os, selv paadraget sig denne Skam, hvorunder de nu maae sukke? Jeg har forglemt, saarede min Fader, at vise Dig nogle Breve fra vor Gesandt til din ældste Søster, som bevise hans fuldkomne Høyagtelse for dem Begge. Jeg læste disse Breve. De stilte mig tilfreds. Men de Ord: De ere dog ligesaa fuldt dine Søstre, som de andre, giennemtrængte det inderste af mit Hierte. Græd ikke! sagde jeg til min Fader; jeg har fattet en Beslutning hvor over De maaskee vil forfærdes, men som dog synes mig at være baade den sikkreste og den fornuftigste. (Beslutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. Rd. Holsteensk. 4 Rdlr. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Aag Holstensk Td. Dansk Td. Rd. 4 Mk. Høste Sild Td. 5 Rd. Mk. Jydskenkelt
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Fyhnsk. 4 Rdlr. 2 a 3 Mk. s. 4 Rdlr. 2 Mk. Rdlr. 3dlr. 2 Mk. s. Norsk Sild Td. 5 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Holstensk Hvede Td. d. Mk. s. Tran Tønden 20 a 22 Rdlr. Mk. Elle Birke. 3 Rdlr. 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Laalandsk Td. Byg Td. Gryn Td. Rd. 3 Mk. Rd. 5 Mk. s. Norsk Tønd. Rd. Mk. Salt. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s. Rdlr. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Kiøbenhavns Malt Tønden dlr. 2 Mk. Lyneborger, Td. Spansk Tønd. 6 a 6 Rd. 3 Mk.; 3 Rd. 3 Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Boghvede Gryn Tønd. 4 Rd. 4 Mk. Erter Tønden Rd. Mk. 2 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Fransk Td. Viin. Brænde. Et Bonde=Læs 3 Rd. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Havre Td. Gryn Td. - Mk. 8 s. Engelsk Td. Rdl. Mk. s.a. Fæde Vahre. En Adme Rdinsk Viin. uden Rigs 65 a 85 Rdlr. Et Læs Torv. Rd. 4 a 5 Mk. Flesk røget Lispd. Oste Fynske Skpd. . 1 Rd. Mk. s. Et Oxsehv. Fransk Viin. Rd. Mk. uden Rigs uden Rigs 38 a 55 Rdlr. 42 a 58 Rd. 20 a 30 Rdlr. Høe et stort Læs. Forring. 3 Rd. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Jslands salted Lammekiød Tønden, Et Oxsehv. rød Viin 40 a 60 Rdlr. Kul Tønden, 58 a 75 Rdlr. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Smør Fynsk Td. Tælle Lisp. 24 Rdlr. Sællandsk Td. 24 a 26 Rdlr. 1 Rd. 5 Mk. s. uden Rigs 73 a 80 Rdlr. 46 a 48 Rdlr. Høns og Fiederværk. 2 Rd. Mk. Holsteenske Skpd. 3 Rd. Et Oxsehoved Fransk Brænde=Viin, dito mindre. Halm et Læs 2 Rd. 2 Mk. s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Humle. Brunswiger) Skpd. 44 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Kalkonske gamle Parret. - unge Parret 2 Rd. Mk. 1 Rd. 1 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Bergens Fisk Skpd. Fisk. 12 a 13 Rd. GarlebNorsk Jern Skippd. Tiære Tønden 36 Rdlr. Capuner fæde et Par 12 Rbd. 4 Rd. Mk. mavre et Par Høns gamle Parret. 1 Rdlr. 4 Mk. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Graaser salted Td. 9 a 10 Rdlr. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens 2 Mk. 8 s. tør Skippd. - unge Parret. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Klipfisk Skippd. Norsk Torsk salted Td. Jslandsk Td. 15 a 16 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Par Rd. Mk. 5 Rd. 3 Mk. a 6 Rd.
Berlingske Tidende, 1775-08-01
Pommersk Fyr Brænde. Favnen. Ænder et Par Mk. 3 Rd. 4 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 4 sk. s. 1 Mk. 12 s. 1 Mk. 8 sk. Islandsk tør Fisk Skpd. 13 a 1 Rdlr. M. Pommersk Bø 4 Rd. 2 Mk. s. Æg en Snees Mk. 168.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Fra Jtalien, den 11te Julii. J Rom kan man ikke noksom beundre Hs. Kongel. Høyheds Erke=Hertug Maximilians Mildhed og dybe Jndsigter, i Oldsager. Høystsamme er den 5te huj. af den Franske Minister, Cardinal Bernis, med et herligt Maaltid bleven bevertet. - J Ex Jesuiternes Profes=Huus samme Sted, er Abbed Jacob Andreas, som i sin Tid var Procurator for de Spanske Provincer in Curia, ved Døden afgaaet i en Alder af 67 Aar. - J Neapolis har man celebreret Hs. K. Høyheds Kronprintsens Fødsels=Fest, og ved samme Leylig der skeet en stor Militair=Promotion med 152 Personer.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Cardinal Ursin har af sin Souverain erholdet Tilladelsig nedlegge sin Bestilling, som befuldmægtiget Minister ved den hellige Stoel, og er Prinds Albertinus, en Herre, af store Jndsigter i Stats=Videnskaberne og af stor Lærdom, er igien i hans Sted udnævnt. - Nonnerne i St. Luccia Kloster i Mayland have den 3die huj. gjort Begyndelse med at flytte fra samme, saasom det er bestemt til andet Brug. -
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Hs. Durchl. Prindsen af Brunswig har den 10de huj. af Hoffet i Florenz erholdet Tilladelse at reyse.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Den 25de Julii. Americanerne skal paa 2 forskiællige Stæder haveborttaget en stor Deel Vædre og Faar, samt noget Hornqvæg.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Madrit, den 3die Julii. Hoffet har fra Carthagena faaet denne Efterretning, at den Kongel. Flode var den 23de Junii afseylet derfra, men da den var 3 Mile derfra, er den bleven forhindret ved en stærk Østen Vind fra at fortsætte Farten, saaledes at de ogsaa den 24de og 25de ikke have kundet komme videre; Dog have alle Skibene den 26de igien lettet Ankere, og styret Coursen til de Africanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Petersborg, den 11te Julii. Græv Løvenhaupt, som var afsendt fra Hs. Kongel. Majestæt i Sverrig til Hs. Keiserl. Majestæt, er for nogle Dage siden kommet her tilbage fra Moskau, og har bivaanet de prægtige Høytideligheder, som General=Feldtmarechal Fyrst Gallitzin har anstillet i Forgaars og i Gaar, da Hs. Keiserlige Majestæts Tronbestigelses=Fest og Hs. Keyserl. HøyhedsStorfyrstens Navne=Fest blev celebreret. Da Efterretninger fra Moskan melde, at Hs. Keiserl. Majestæt, efter Hendes berømte Forfædres Exempel, har til Fods gjort en stille Pillegrims Reyse til Klosteret Toitza, saa er at mærke, at dette Kloster ligger over 9 tydske Mile fra benævnte Hovedstad, og er tillige en Fæstning, forsynet med god Garnison.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Antallet paa de Munke, som der befinde sig, beløber sig til 3 a 400. - Foruden Hoved Kirken ere der endnu 4 store og 5 smaae Kirker. Klosteret kan ganske artig bestaae af de mange fornemme Familiers Begravelser, som ere der, og at 60000 Bønder, som ligger derunder.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Paris, den 17de Julii. Grenadererne til Hest have ved den sidste Revne indleveret haarde Klager mod deres Commandeur. 80 af dem forlangte deres Dimission, og man mener at deres Klager ikke ere ugrundede. Kongen har befalet Krigs Minister Græven du Muy, at undersøge Sagen, for at lade et Corps, som bestaaer af den anseeligste Adel, vederfares Ret. Da dette Corps ankom til Nevilly, sendte deres Chef dem et Fad fortreflig Viin, for at drikke paa Kongens Sundhed, men Grenadeererne toge ikke imod den, men lode ham svare: de havde allerede paa egen Bekostning drukket en dem saa dyrebaSkaal.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Den 24de Julii. Kongen af Sverrig har i Henseende til Kornvahres dyre Priis her i Riget sendt vor Konge en Foræring af 10000 Tdr. Korn. - En af Missionairerne China melder, at Keiseren i China er bleven misfornøyet med Jesuiterne, og har bortjaget dem fra sit Hof, saa at de vanskelig skulle kunde undgaae det heele Folkes Had.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Genua, den 12te Julii. Saavel med de seneste Breve fra Spanien, som med adskillige fra de Cataloniske Kyster her ankomne Skibe har man erholdet ikke allene Bekræftelse paa den store Spanske Flodes Afseyling fra Carthagena, men og den sikre Efterretning at i bemeldte Spanske Søe=Havn ventes 8 Escadroner Cavallerie og 6000 Mand Jnfanterie fra det inderste i Riget, som skal endnu følge med de afgangne Tropper paa adskillige Transportskibe, og escorteres af 3 Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Warschau, den 19de Julii. Den udnævnte Liqvidations Ret i Henseende til Jesuiternes Eiendomme, har igien ladet bekiendtgiøre, at alle, som have nogle Fordringer paa disse Eiendomme, skal melde sig førend den 15de October, og de som ikke for den Tid melde sig, skal derefter tage Skade. Fyrstinden Sapieha, Vojevadzicova Mscislavska, giør nu en Fordring paa Baron Gartenberg af 20000 Ducater. Denne Summa var som en Liv=Rente givet af Jesuiterne paa Herskabet Sierakow. Fyrstinden har modtaget samme som en Foræring, og har til Besiddelse indtaget benævnte Sierakov, indtil Liv-Renten af 20000 Ducater blev hende udbetalt. Saaledes er dette ophævede Selskabs største Formue i particulaire Personers Hænder, uden at Republiken deraf har havt den mindste Nytte; thi hvad der er udsat for Skole=Anstalterne, kan ikke anslaaes for noget, først fordi det i Sammenligning med det Heele er meget ringe, og dernæst, fordi det desuden bliver særdeles urigtigt afbetalt. - Den 22de huj. vil Hs. Kongelige Høyhed Prints Carl, Hertug af Curland, igien afreyse til Opole, og fortsætte sin Reyse over Petricau og Breslau til Dresden, hvor han selv tænker at ankomme den 29de huj. -Fra Cracau meldes, at de der samlede Keys. og Pohlske Grændse=Commissairer have intet videre gjort, end taget Afskeed fra hinanden, og ere derpaa skiltes ad, hvorved denne saa vigtige Sag er bleven opsat til en anden Tid. Den Kongel. Preussiske Minister Hr. von Benoit, som i mange Aar har med Berømmelse beklædt dette Embede, har endelig faaet sin Rappel, hvorom han ofte formedelst sin svage Helbred har søgt. Som det heder skal Hr. von Reppel, der hidtil har staaet som Legations=Secretair ved det Russiske Hof, komme her som Resident i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Den 22de Julii. Som man fra Moscau erfarer, vil Hs. Majest. Keiserinden giøre General=Feldtmarechal GrærRomantzow, naar han der med Solennitet indhentes, en Foræring af en Pung, som Storfyrstinden med egen Haand har forfærdiget, og Keiserinden fyldt med 50000 Ducater.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Den Russisk Keiserlige Ambassadeur Hr. Baron v. Stackel berg har af Keiserinden ikke allene faaet 50000 Rubler til Foræring, men faaer og herefter aarlig 40000 Rubler i Løn, og 20000 Rubler Taffel=Penge.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Wien, den 19de Julii. Følgende kan endnu meldes om Keiserens Jtalienske Rtyse. Da Hs. Majestæt var i Florenz, besøgte han Klosteret, hvor de saa kaldede reformerede Munke vare, hvilke han just traf over Maaltidet. Deres Spise var, som man ikke altid antreffer i Ordens Huse, saa nøye indrettet efter Stifternes Anordninger, saa maadelig og saa simpel, at Keiseren forundrede sig derover, og drog en Haand fuld Ducater af sin Lomme, og bød Guardianen dem. Guardianen derimod undskyldede sig, og sagde: Han Ordens Regler tillod ham ikke, at røre ved Penge. Monarken loe af denne ærlige Pater, og kastede Ducaterne i hans Kappe. Formodentlig have hans Ordens Regler tilladt, at han ikke har tordet lade dem blive liggende deri.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Volhynien, den 7de Julii. Den Russisk Keiserl. Ambassadeur ankom den 3die hujus til Choczym, og den Tyrkiske skal og samme Dag have passeret Niester, for at fortsætte sin Reyse til Moskau. J September skal Fyrst Repnin, som man forsikrer, ankomme til Constantinopel. General=Feldtmarechal Græv Romantzow befinder sig endnu paa sit Landgods i Ukraine. Der ere sendte adskillige Courerer til ham, at han skulde komme til Moskau men han er stedse bleven forhindret derfra formedelst sin svage Helbred. De Romersk Keiserlige drage ved Medika paa et Landgods, som tilhører Fyrsten Lubomirski, Woywode af Lublin, en Leyr tilsammen, som skal bestaae af 16000 Mand.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Keisereren vil selv komme der, og man venter ogsaa der den Sachsiske Prints Carl, Hertug af Curland.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Fra Maynz, den 25de Julii. J hele Jtalien saavelsom Frankrig har været en riig Silke Host. J Tydskland har man i Aar Overflødighed af Hør og Uld. Om Kornhøsten indløbe og de beste Efterretninger, og Viinstokken giver overalt meget got Haab.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Fra det Brandenborgske, den 25de Julii. Da Hs. K. M. til Hans samtlige Undersaatteres Beste, saavel i Vest=Preussen, som i de øvrige Provincer har besluttet, at nedsætte den Commercien med Danzig paa 12 pr. C. bestemte Told til 4 pr. C. paa benævnte Stads Handel med Hans Undersaatter, saa har Høystsamme ved en bekiendtgjort Declaration befalet, at den Contribution af de 7 Groschener, af hver Rixdaler, hvilke man som en Handlings Accise gav af alt det, som hidtil gik fra Danzig til de Kongel. Provincer, og alle de øvrige Afgifter af alt hvad som blev ført fra Hs. Msts. Provincer til Staden Danzig, ganske skulde ophøre; da Hs. Kongel. Msts. allernaadigste Villie gaaer derhen, at benævnte Stad kan blive behandlet ligesom alle øvrige fremmede Stæder.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Fra det Holsteenske, den 22de Julii. Hs. Høyfyrstel. Durchl. Prints Carl af Bevern er ankommet fra Kiøbenhavn til Frederichsruhe hos Hs. Frue Søster, Enke Frue Marggrævirden af Culmbach, hvor han nogen Tid vil opholde sig. Man venter ogsaa der hans Hr. Broders Ankomst, den regierende Herre, Hs. Høyfyrstel. Durchl. Hertugen, fra Stetin. - Den Kongel. Danske accrediterte Minister ved det Svenske Hof, Hr. Kammerherre Baron Gyldencrone, er i disse Dage reyst fra sit Gods i Holsteen til sit Baronie Wilhelmsborg i Jylland, hvorfra han med første igien vil afgaae til Kiøbenhavn, og derfra til sin Post i Stokholm.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Bergen i Norge, den 17de Julii. Den 12te Julii blev, under Commando af Hr. Major og Stadshauptmand Nicolaisen, holden General=Mynstring, med denne Byes Borgerskab, der er inddeelt i 8 Compagnier. Efterat hvert Compagnie om Morgenen var bleven samlet for sin Capitains Huus, marcherede de derfra med Feldt Musik for sig, og alle med flyvende Faner og klingende Spil til Engen, som Byens Mynster=Plads. Ved Mynstringen, Haandgrebene, Skydningen og ved at passere Revne med videre, saaes den beste Orden og største Hurtighed. Hr. Stiftsbefalingsmand de Schenboe og Hr. General=Major og Commendant von Koss, samt Hr. Etats=Raad og President de Fine med øvrige Vedkommende yttrede derved den største Fornøyelse, og forundrede sig over Borgerskabets Hurtighed og Habilite. Foruden at de fleste af Officiererne vare i røde Klæder, tildeels med Galloner paa, og alle med gallonerede Hatte, havde hvert Compagnie sin egen Couleur af Cocarder paa Hattene. Stiftsbefalingsmanden, Presidenten, Stadshauptmanden og Stads=Adjutanten havde Cocarder af samme Farve, som Liv=Compagniet. Stiftsbefalingsmanden, Commendanten og Presidenten, som de øverste over Borgerskabets militaire Øvelser, bleve, som Mynster=Herrer, saluterede saavel ved Revne, som en Front, og passerede igiennem Gliederne.
Berlingske Tidende, 1775-08-04
Helsingøer, den 4de Augusti. Den 31te Julii ankom fra Østersøen 6 Skibe, som strax igien afseilede, og fra Nordsøen indkom 10 meest Engelske Skibe. Den 1ste Augusti ankom fra Østersøen 37 meest Hollandske Skibe, som alle strax igien afseylede. Den 2den huj. ankom fra Østersøen 16 meest Hollandske og Engelske Skibe, samt 4 Danske til Norge, Jblant de første en Hollandsk Snou med Master fra Riga til St. Sebastian i Spanien, og 1 Svensk Brig af og til Gothenborg fra Petersborg. Disse Skibe gik strax igien til Seyls. Samme Dag kom til Ankers uden for Cronborg 21 meest Engelske og Hollandske Skibe, hvoriblant i Svensk fra Frankrig og 1 Hamborger Snounæsten alle med Ballast til Østersøen, hvilke samme Dag bleve clarerede, og med første gode Vind agte at afseyle. Den 3die huj. ankom fra Østersøen 23 meest Hollandske Skibe, 3 Danske og 2 Svenske, hvilke strax igien afseylede. Af Havnen udgik den 31te Julii Johan Larsen af Hornbeck med Brænde til Kiøbenhavn, indkom Skip. Rossenow af og fra Cappel med Rug, Smør, Ost og Gryn Den 1ste huj. udgik Skip. Mathias Berg af Faaborg med Kiøbmands=Vahre til Kiøbenhavn. Den 2den huj. udgik 2 HornbeckerFartøyer hiem. J Gaar indkom Skip. Johan Larsen af Hornbech, fra Kiøbenhavn med Thee og Porcellain, og udgaaer igien i Datil Hornbeck at lade med Brænde til Kiøbenhavn. J Havnen ligge seylfærdige Peer Friis her af Byen til Kiøbenhavn, og Skip Munck med Paqvetten her af Byen til Lübeck, begge med FragtGods. Vi have paa nogle Dage haftret meget behageligt Soelskins=Veyr, og Høsten, saavel paa Rug, som Byg, er allerede her omkring i Egnen begyndt. Det tegner extra skiønt af Guds rig Velsignelse og Overflødighed. Gud give fremdeles et tørt Veyr til Høstens Fremgang.