JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navn sig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Farver Thomas Rasmussen, Fischer og forhen afdøde Hustrue Kirstine Andersdatter heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; ligeledes ere indkaldte Arvingerne efter forbemeldte 2de Afdøde med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at en Samling i Boet, hvorved vil blive taget Beslutning i Henseende til Realisation af Boets Eiendele, bliver afholdt paa mit Contoir heri Byen Fredagen den 1ste Mai næstkommende Kl. 10 Formiddag. Skanderborg, d. 9 April 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Dampskibet Dania begynder dets sædvanlige Fart mellem Kjøbenhavn og Aarhuus i Mai Maaned dette Aar, og vil afgaae første Gang fra Kjøbenhavn Mandagen den 4de Mai, Eftermiddag Kl. 1 præcise, og fra Aarhuus Onsdagen den 6te Mai, Eftermiddag Kl. 6 præcise, og saaledes at afgaae fra Kjøbenhavn hver Mandag indtil den 28de Septem ter og fra Aarhuus hver Onsdag indtil den 30te Sepbember for sidste Gang i dette Aar. Passagen betales som forhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Liigkiste Magasin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Ligesom forhen haves forskjellige Sorter Liigkister til allerbilligste Priser. Ligeledes haves et Partie Meubler færdige, saasom: Chatoller, Commoder, en Skriverpult, Klæde= og Hjørneskabe, forskjellige Sorter Borde, Senge, Stole og Sophaer, Servanter, Dragkister, m. m. saa og adskillige smaae Meubler for Børn, som Alt sælges til de billigste Priser af Snedker Bech paa Vestergade. Filt-Batte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Extra fine lange & korte Haars, gebørstete sorte og graa Castor Haars, hele og halvfine Hare=Haars, Alt vandtætstivet saavel med Skellak, som de bruge i Kjøbenhavn, saa og med min eneste Bostonger-Vandtætstivning, simple halvfine Hare=Haars, fine og simple Uldhatte, forskjellige Slags lakeerte Filt-Hatte, moderne Silke=Hatte paa fiin Filt, ellastiske lakeerte Halsbind til Militairbrug, lakeerte Patent Filt-Soller og Cuniarde, samt graa og sorte Børnehatte, sælges Alt til meget billige Priser paa Hattefabriket af J. Hirsch. Sammesteds sælges forskjellige Slags Copal, Nav og sort Aspalt=Fernis til billige Priser. QVIIIIIIII. 12–24 Timers & 8 Dags, halv og heel Messing, af alle Sorter, til muligst billigste Priser, tillige alle til Uhrmageriet henhørende Deele og Værktøier, erholdes hos M. Wulff, Uhrmager i Faaborg. Guld- og Sold, Lomme-Uhre, Taffel-Uhre, saavel i Mahognie som Allabastes Fouteral, bekommes til billige Priser hos M. Wulff, Uhrmager i Faaborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Underviisning i Haararbeide kan for billig Betaling erholdes naar man snarest mulig ville behage at henvende sig til Hr. Ballin paa Middelgade No. 128. F. Starcke er flyttet fra Aaen til Studsgade, lige over for Hr. Kjøbmand Søegaard. Aarhuus, den 20de April 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
den 25de April. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus Vil
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Blandinger. Storsultanens ældste Datter, Prindsesse Sali ha, som i Fjor blev gift med Halil Paska, nedkom den 23de Marts med en Søn, der, istedetfor efter gammel Skik at qvæles strax efter Fødselen, blev kaldet Abdul-Ha mid, og allerede i Vuggen udnævnt til Paska af tre Hestehaler. Dette er det første Cxempel i det tyrkiske Riges Historie, at et Drengebarn af en Sidelinie af Sultanens Familie har faaet Tilladelse at leve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Et andet Særsyn er det, at det nylig blev tilladt to christne Damer, Amerikanerinder, at gjøre en Visit hos den gamle Mehemed Alis Favorit=Sultaninde, og i hans Harem, hvorom man nu har en heel, ret interessant Beskrivelse. Ved Porten - hedder det deri, modtoges vi af 12 sorte Gildinger, som førte os ind i Haven, hvor vi forefandt en heer Deel unge Piger at spille, synge og dandse, Alle iførte røde eller blaae guldbroderede Klæder. De bare lange Pantalons, som gik ned til de broderede Tøfler; et Livstykke uden Ærmer, fortil noget aabent, hvorfra der stak frem en Chemise af blaat eller hvidt Flor, hvis vide Ærmer, tæt besatte med Flitterguld, naaede ned til Albuen, og lagde sig bagtil i tusinde Folder. Deres Hoved var prydet med store Diamantsnaale, og et Skjærf af Guldbrokade med Guldfryndser fuldendte Paaklædningen. Disse nydelige Væsener ledsagede os til Sultanindens Gemakker, der vare belagte med hvidt Marmor, havde forgyldte Lofter, guldbroderede Ottomaner og kostbare persiske Topper. Jeg havde aldrig seet en saadan Pragt. Sultaninden er en Dame paa 35 Aar; hendes Ansigt er smukt, men der svæver noget Mørkt over hendes Aasyn. Hendes Suite udgjorde omtrent 100 Personer. Hendes Paaklædning var af Challi, paa tyrkisk Facon, paa Hovedet havde hun en Kappe, tæt besat med Diamanter, om hvilken der snoede sig et broderet Slør, Paa den venstre Side, nede ved Øret, var en Naal, indfattet med Blomster af uhyre Diamanter, hendes Ørenringe, i Form af en Draabe, vare saa tykke som Leddet af en Finger. Hendes Damer stode omkring hende, i kouleurte Silkedragter, og enhver af dem, selv de af den ringeste Rang, bare et Hovedsmykke med Brillanter. En Armenianerinde, som talte Fransk, tjente os til Tolk. Saasnart vi havde taget Plads bød man os Caffe og Piber, Piberørene og Under kopperne vare besatte med Ædelstene. Vore Handsker, og Spænder, og vor hele Paaklædning, opvakte megen Forundring hos de tyrkiske Damer. Vi blev viste omkring i hele Palladset, og da vi kom tilbage til Sultanindens Gemakker, skulde der spises. Et lidet Bord, var dækket for os med en Dug af Guldbrokade; Sultaninden og hendes Æresdamer sad paa guldbroderede Hynder. En Mængde Slavinder opvartede os, nogle tilviftede os kjølig Luft, andre præsenterede Maden; nogle bare Sølvkrukker med Vand omkring, andre rakte os guldbroderede Servietter, a. Retterne vare besynderligt rangerede: de 5 første bestode af Lammekjød og Riis a., derpaa kom en fød Ret, derefter stegte Fisk, og saaledes indtil den 39te Ret, som bestod af Risen grød og Kjernemelk. Saasnart vi reiste os, knælte Pigerne med et Bækken foran os, vore Hænder bleve vaskede ligesom for vi spiste, og derpaa bødes atter Piber og Caffe. Jmidlertid gik Sultaninden bort for at holde Bøn, som hun gjør 5 Gange hver Dag. Saasnart Sultaninden kom tilbage, toge vi Afsked, og bleve fulgte gjennem Haven i et høitideligt Optog."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Fra de nordamerikanske Fristater haves den sørgelige Efterretning, at den protestantiske Pøbel i Nework har nylig begaaet skrækkelige Excesser mod Katholikkerne. Vinteren i dette Land har været frygtelig streng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J Anledning af Keiser Frantz's Død har den tyrkiske Sultan forordnet, at hans Hofstat ingen Vaaden skal bære i 4 Uger; hvilket hos Tyrkerne har samme Betydning som Hofsorg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En malthesisk Kjøbmand har indsmuglet Pesten til Alerandrig i en Balle Silke fra Syrien, og er derfor, som billigt, ihielskudt, og det befængte Huus afbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Amerikanske Aviser omtale meget en ny mærkværdig Opfindelse, som, hvis den virkelig kan udføres, vil gjøre en ny Epole, nemlig en: Luft-Dampbaad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Cholera er nu kommet til Vestindien, hvor den har begyndt med Øen Martinique. Folket i Athen skal nylig have grædt af Glæde, og ved Synet af deres Konge gebærdet sig, som naar det Venerabile bæres igjennem Gaderne. Anledningen dertil skal have været, at da Hs. Maj. ved sin Ankomst til Staden saae flere hundrede Arbeidere ivrigen beskjæftigede ved en betydelig Bygning, spurgte han, hvad den skulde blive til hvorpaa man svarede ham: et Theater, til Hs. M. Fornøielse. Kongen lod herpaa, i høieste Uvillie, Præsidenten kalde, Arbeidet, ved Theaterbygningen suspenderedes øieblikligen, og til Triest sendtes Bud, for at ophæve Contracterne med det allerede engagerede Theaterpersonale. Dette Træk har gjort et dybt Jndtryk paa Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Porten har pludselig forbudt Udførselen af Olie, og flere allerede fragtede og under Ladning værende Skibe vare igjen blevne lossede. Blandt Handelstanden i Marseille har dette vakt megen Sensation; thi flere store Huse sammesteds trues derved med betydelige Tab, da de nu ikke see sig istand til at effectuere de Bestillinger, de have paataget sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J St. Petersborg haves den Modsætning af næsten alle andre Landes Hovedstæder, at der sammesteds haves næsten kun halvt saa mange Fruentimmer som Mandfolk. J Fjor havde nemlig bemeldte Stad 441,378 Jndvaanere, af hvilke 288,766 af Mand, og 152,612 af Qvinde=Kjønnet. Paganin i skal have sendt en Underhandler til Newyork, for at gjøre Mis Wattson, der ifjor løb bort med ham fra Engelland, og som nu opholder sig i Newyork, et meget fordeelagtig, Ægteskabs forslag, og tillige tilbyde Faderen en stor Pengesum, naar han vilde give ham sin Datter. Hr. Wattson har imidlertid haardnakken forkastet alle Paganinis Tilbud, og Ægteskabsmægleren maatte vende tilbagetil Europa med uforrettet Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
De spanske Carlisters Overfeltherre: ZumalaCarregn, skal see besynderlig ud, hans Uniform er en Faare=Pelts og en Tschako, hvis UdmærkelsesTegn er en omsluttende massiv Sølv=Ring; men han er altid stærk bevæbnet. De fleste af hans Soldater bære istedetfor Skoe et Slags Siv-Sandaler, som kaldes: Alpartagos. Hans Armees Styrke anslaaes til 26,000 Md. Vesuv vedbliver at buldre indvendigt, Dronene ligne et stormende Havs Brusen, og af dets nye Revner udstrømme der mangefarvede Røgstøtter, Fra det store gamle Krater udspyedes en Askeregn, som ligeledes spillede i forskjellige Farver. Mange Fremmede havde begivet sig til Neapel, for at betragte dette interessante Skuespil, især da man forventer store vulkanske Phænomener. Hidtil troede man at Galskab var et Præservativ mod Cholera, men nu har man gjort den sørgelige Opdagelse, at det ligesaa lidt hielper at være gal, som at besidde en Rang. J Marseille ere nyligen 15. af Daarekistens respective Medlemmer blevne angrebne af denne infernale Sot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J Paris har nylig en ung Mand paa 32 Aar forgivet sig selv med en Opløsning af Helvedsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J et efterladt Brev beklager han, at hans Forældre havde ladet en Skabning af saa ubehageligt Udvortes blive stor og udvikle sig. "Begavet med det om meste og meest deeltagende Hjerte - siger han, stødte jeg ved mit Ydre alle qvindelige Væsener tilbage, og indgjød dem Afsky istedetfor Kjærlighed. J Himlen vil jeg derfor nu søge et Selskab, som min Person ikke skal indjage Rædsel." Grev Bernstorff blev meget høitidelig begravet i Berlin. De kgl. Prindser, Statsministrene, det diplomatiske Corps, de fremmede Gesandter, en Mængde Generaler og andre preussiske Honoratiores, den Afdødes mange Venner og Bekjendte tilligemed den kgl. Stats vogn i Spidsen fulgte Liget, Kronprindsen af Preussen kastede til Afskedshilsen den første Haandfuld Jord paa Kisten i Graven, hvilket efterfulgtes af de øvrige Prindser og alle andre Tilstedeværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin har ladet bekjendtgjøre, at ingen af hans Tienere eller Undersaatter behøve at ansee sig forbundne eller forpligtede til at gratulere Hs. Durchlauchtighed i Anledning af hans 50-aarige Regjerings=Jubilæum, den 24de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J Tydskland bliver det meer og meere besværligt at reise. J Frankfurt skal nu enhver Reisende strax efter sin Ankomst personlig indfinde sig paa Politikammeret, og Enhver som vil opholde sig der længere end een Dag maa indløse et Opholdskort, som han stedse maa bære hos sig, og paa Forlangende forevise enhver Politibetjent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J Bayern har Kloster= og Ordensvæsenets Gjen oplivelse den bedste Fremgang. Den hellige St. Vincents=Orden gjenoprettes i Landshut, Augsburg, Würtzburg og Passau. Jfølge en kgl. Befaling skulle alle de bayerske Gymnaster indlemmes i Benedictiner=Abbedierne, og de Professorer, der ikke ville blive Munke, skulle være Abbeden underordnede. Denne Beretning skal have gjort meget Jndtryk ved Universiteterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J München blev nylig arresteret to bekjendte Advokater: Dr. Knopfle og Dr. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J det Sachsiske er i denne Tid bleven afsagt Dom over en Røver= og Tyve-Bande som tæller 93 Personer, Fire skulle henrettes ved Steiler og Hjul To med Sværdet. Tre komme i Tugthuset paa 60 Aar, Syv i 8 Aar, o. s. v. Blandt disse Forbrydere, ere 29 Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En ung Engellænder, John Barrow, har i forrige Sommer, med en lille Lystjagt, gjort en Reise til Jsland. J Selskab med nogle Danske (blandt hvilke Grosserer Knutzon fra Kjøbenhavn og Jslændere havde han begivet sig til Geiseren, hvor det var lykkedes Selskabet ved Gravning og Nedkastelse i Aabningerne af store Masser Tørv og Jord at sætte de slumrende hede Kilder i Virksomhed, ved hvilken Leilighed han fortæller, at Prinds Frederik af Danmark, som havde været der kort iforveien, næsten havde qvalt en af Kilderne ved at fylde Mundingen med Stene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Fra Rio Janeiro skrives, at Cancellieraad Lornsen (forhenv. Landfoged paa Sylt) vil i Aar vende tilbage til Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Jndsendt. J et dansk Blad har det været paapeget som et Curiosum, at det vel kunde indtræffe heri Landet, at Fader og Søn kunde være Lieutenanter paa eengang. Saa kuriøs er Tingen imidlertid ikke. At Sønnen ikke blot staaer paa samme Embeds= eller Værdighedsstrin som Faderen, men endogsaa springer ham forbi, har man jevnligt Leilighed til at bemærke. At En har været Lieutenant for 25 Aar siden, og er Lieutenant endnu den Dag idag, er ikke saa besynderligt, som at f. Ex. en udmærket lærd og fortjenstfuld Geist, lig har været Capellan ved een og samme Kirke i samfulde 50 Aar. Her kunde gjerne baade Fader og Søn og Sønnesøn være Capellaner paa eengang. Vi kjende en udmærket Geistlig, som tog Attestats for to og fyrretyve Aar siden, og endnu ikke er Andet end Capellan, medens hans Søn, som tog Embedsexamen for 13 Aar siden, allerede en Tidlang har været Provst. Sligt hører til de Ting, hvorover Jngen skal forundre sig Af Randers Avis No. 62. (Ogsaa forlangt indrykket her.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Atter er en Besværing, dat. 4de Marts d. A., fra omtrent 40 Gaardbeboere i Middelsom Herred i Anledning af den tidligere af flere hundrede Beboere i Houlberg Herred paaklagede halsbrækkende Vei over Langaa, Fladbro og Nederhornbek til Randers indløben til Stiftamtet i Viborg, som hovedvæsentlig andrager og Continuation af den Landevei, som i Aaret 1831 til Alles Forundring blev standset i Langaa, ihvorvel Veilinien alt dengang var afstukken videre frem over Greensteen Bakke; ligesom Beboerne endvidere frembære det billige Ønske, eftertidig at maatte vorde befriede for i alle Verdens 4 Hjørner at præstere Veiarbeide 2de Miil fra deres Hjem, medens det formenes at være paa høieste Tid, at erholde deres egne Veie anlagte, eftersom hele Strækninger af disse endnu henligge i samme uskyldige Naturtilstand, hvori de ere blevne formede efter Syndfloden eller mulig end- og ved Verdens Skabelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Supplement. til Skrivelsen fra Kallundborgegnen, den 3die April i No. 57 af denne Tidende. For de Læsere Saadant maatte interessere, tilføies følgende Oplysning denne Sag betræffende: Ommeldte tidligt navnkundige Drengebarn er hverken hensat i Rachlev Bye eller Sogn; men i et Huus i Kallundborg Sogn, et Bøsseskud fra Byen. Altsaa er han Rachlev Sogn aldeles uvedkommende, saameget mere, da han – efter Sagnet kjøbstædfødt – et engang sorterer under fornævnte Sogns Lægdsvæsen, hvorunder dette Huus er henlagt. Til Jndsenderen : (see Aarhuus Stiftst. No. 60 d. A.) Baaskee, Hr. Spørger, har en Spøgefugl eller en med Sagen og dens nøiere Omstændigheder Ubekjendt foranlediget, eller maaskee Redacteuren har, efter det blotte Rygte, indført den paapegede Efterretning i Aarh. Stiftst, om en ægte jydsk Hingsts Jndkjøb ved et Jnteressentskab i Randers Amts Sønderherred, for imidlertid at udrive Dem af den paatrængende Uvished De herom synes at være i, og til Berigtigelse af hvad der i ommeldte Blad er anført om Hingsten (Emir kaldet) vil jeg som Actiehaver i denne Hingst, give mig den Frihed at melde: a) at den med Tilfredshed er antaget af Jnteressentskabet; b) at den er indkjøbt i den Forventning, at Herredets Hesterace dermed skulle forbedres(som jo stedse maae betragtes fra den locale Side), hvorpaa dens Afkom bedst vil afgive Prøver; c) at den, indtil anderledes besluttes, er, i Almindelighed, til udelukkende Afbenyttelse for Sønderherred og Draabye Sogn, d) at dens Jndkjøbspriis er 500 Rbd. Sølvmynt; og endeligen (nu. kommer vel egentlig Knuden?) e) at Jnteressentskabet ligesaalidet har besluttet at indkjøbe, som troet at kunne erholde en Hingst af ægte jydsk Race. Den 18de April 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En Fuldblodshingst, som nogle Actionairer havde tilforhandlet sig fra Hertugen af Augustenborgs Stutterie, passerede nylig gjennem den lille Landstad 22, hvor dens Ankom gjorde saadan Furore, at adskillige Honoratiores indfandt sig i Gjæstgivergaarden, hvor Fuldblodet var taget ind, ligesom for at gjøre Samme deres Opvartning og yde det deres Beundring. Men de bleve meget lange i Ansigtet, da man lod dem vide: "Dyret sov just til Middag, og tog desaarsag ikke mod Besøg." – Efter slig en berømmelig Anherre tør man nok love sig en Afkom som vi Danske kunne være tjente med. Smiths Bog om Dyrene har hidtil, selv af fremmede Literatorer, været ansee for et chef d'oeuvre, men een af vore Pligter mod Dyrene har Forf. ikke havt nogen Ahnelse om, den nemlig: at vi ikke maa forstyrre Hestene i deres Middagssøvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Bekiendtgjørelser. Efter længere Tids tiltagende Svagelighed, og et kort, men smertefuldt Sygeleie, berøvede en blid og rolig Død, den 21de dennes, mig min inderlig elskede Mand, og vore Børns kjerlige Fader, kongelig Told- og Consumtions=Jnspecteur, Krigsraad og Ridder af Dannebrogen, Frederich Vilhelm Starck, hvilket herve sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Greenaae, den 24de April 1835. Dorthea Chatr. Starck, født Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Med dybeste Veemod bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, at det behagede det alvise Forsyn, Tirsdagen den 21de April Kl. 7 1/2 om Aftenen, efter 2 Aars tiltagende Brystsvaghed og 6 Ugers Sygeleie, at bortkalde fra dette til det bedre Liv min elskede og uforglemmelige Kone Marie Weng, fød Frausing, i en Alder af 49 Aar. Tungt fristet af Skjebnen begræder jeg med en talrig Børneflok – en Datter og 7 Sønner – en for mig elsket, brav og retskaffen Ægtefælle. Skanderborg, den 25de April 1835. A. Weng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Vor oprigtige og venligste Tak bevidne vi herved de ærede Familier, som ved Jllumination forskjønnede vor Bryllupsdag. Aarhuus, den 25de April 1835. Julie Regina, P. S. Schousboe. født Reddelien. Overeensstemmende med Anordningerne bekjendtgjøres herved, at Restancelliste over Præstepengene for Aaret 1834 er tilstillet mig med Approbation til Udpantning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Hvo af Restanterne der ikke inden 4de i næste Maaned har betalt Skatten til Cassereren, Fæstemand C.v. Berger, maa vente Dagen efter at vorde udpantet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 18de April 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Formedelst Forandring af Bopæl lader Bagermester Søren Sperling, i sin Gaard paa Skolegade, ved Auction, som afholdes Tirsdagen den 28de April førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, bortsælge: endeel Effecter af forskjellig Slags, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, 4 Kakkelovne, en Gruekjedel og nogle mindre Kjedler, samt endeel Bohave m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 16de April 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Torsdagen den 30te April førstkommende, Kl. 9 Formiddag, bliver i Graae Mølle, efter Eiernes Begjæring, foretaget offentlig Auction over endeel Jnd og Udboe samt Besætning, bestaaende af Borde, Stole, Sophaer, Skabe, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Baller, Kar, endeel Salttruge, en god Ege=Rulle, Vogne, hvoriblandt en Steenvogn, Plove, Harver, en Tromle, Hestetøi, 56 Stkr. Jern klaver, 20 a 30 Fæekreaturer, deels Stude, deels fede og Kælve=Køer, nogle Heste, hvoriblandt 2 gode sort blissede Hopper, Sviin, circa 40 Tønder aftorsket Korn, nogle Favne Brænde, m.m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 23de April 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Efter Begjæring af Hr. Schucany og formedelst Bortforpagtning af Harlev Mølle, bliver sammesteds afholdt offentlig Auction Tirsdagen den 5te Mai førstkommende, Kl. 11 Formiddag, over 8 a 10 unge Køer, 16 fede Sviin til 8 a 10 Lpds. Vægt, 10 a 12 magre Sviin, samt endeel Jnventarium. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 21de April 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J Anledning af Gaardeier Lars Eriksens og Hustrues Separation i Henseende til Bord og Seng, bliver den deres fælleds Boe tilhørende Gaard i Winding Bye, Thyrsting Herred, opraabt til Bortsalg ved een Auction, som er bestemt til Afholdelse i selve Gaarden Torsdagen den 4de Juni næstk., Kl. 9 Formiddag. Gaarden, der i en lang Række af Aar har været beboet af Familier uden for Bondestanden, har særdeles gode, for faa Aar siden af nye opførte og vel indrettede Bygninger. Paa Marken ere opførte 2de Huse, der ere bortfæstede til Huusmænd, som, foruden at betale Landgilde, ere pligtige at forrette Arbeide til Gaarden. Jorderne ere matrikulerede for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 1/5 Alb. Skovskyld 2 1/2 Alb., og indeholde et Areal af circa 140 Tønder Land foruden Eng og Skov. Marken er for Størstedelen mærglet og indhegnet, og paa samme findes paa beqvemt Sted Mærgel i Overflødighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Foruden en særdeles god og uopskiærlig Tørvemose, hører til Gaarden 5 Skovskifter i Winding Skov, som afgive fornødent Træe til Gaardens Brug, saavel af Eeg, som Bøg. Saa har Gaarden og Græsningsret i hele Winding Skov. Af 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn er Kirketienden indkjøbt. Den aarlige Udsæd har hidtil været 12 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg og 16 til 20 Tdr. Havre, og Besætningen er for Tiden 4 Heste, 22 Fæhoveder og 16 Faar. Saafremt antageligt Bud skeer paa Gaarden fortsættes Auctionen bemeldte 4de Juni og om fornødiges den følgende Dag, over Boets Besætning, Ind- og Udboe, saasom: Heste, Stude, Køer, Ungqvæg, Faar Sviin, Vogne, Plove, Harver og andre Gaards- og Avls=Redskaber, en betydelig Deel tildannet Gavningstræe, Sengesteder, Sengeklæder, en Sopha, Stole, Borde, et 8 Dags Stueuhr, Kobber, Tin, Messing og Jernfang, endeel Trækar, med meget mere. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 15de April 1835. Wittusen.