JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
En Pige af honet Familie ønsker sig Kondition som Huusjomfrue helst i en Præstegaard paa Landet. Paa Lønnen foes ikke saa meget som paa en god Omgang. Adressekomtoiret anviser den Søgende. Paa Thranesholm er en Tospender Kane at faae til Leie. Ligeledes kan faaes Ender og Kapuner tilkiøbs. D. Thrane 1 Hos Kjøbmand Birkerod paa Vestergade No. A.B. 299 er alle Sorter gode Formelys at bekomme. Paa Adressekomtoiret faaes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Skriv-Calender eller daglig Lommebog for Aaret 1809 af Justitsraad Th. Bugge, 4 Mk. 8 s. i heelt marmoreret Læderbind og 3 Mk. 8 s. i andet Bind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
De respekrive Herregaarde eller andre, som holde Contra Bog med Post-Contoirerne over ankomne og afsendte Breve mem kunne her paa Adressecomtoiret faae slige Bøger med tilhørende trykte Rubrikker og indbundne for 1 Rd. Stykket, der er indrettet til Brug i flere Aar. Skulle nogen, imod Formodning, have noget at fordre i Stervboen efter salig Priorinde Wind, som i Odense adelige Jomfrue=Kloster ved Døden er afgaaet, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Fordringer hos S. T. Frøken v. Leth paa Klosteret her i Odense, som fornævnte Klosters nu værende Priorinde; eller hos mig Undertegnede paa Skifte=Rettens Vegne, samt i øvrigt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Odense d. 13 Januari 1809. R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Landstingshører. Med 6 Ugers Varsel indkaldes herved Kredi= og Debitorer, i Stervboer efter forrige Gaardmand Jens Andersen paa Præstegaardens Grund i Østerskjerningballe, at anmelde sig hos mig, som har taget Boet under lovlig Skifte=Behandling. Østerskjerninge den 11 Januar 1809. H. Struch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
De som maatte have noget tilgodt efter min afdøde Mand Borger og Brændeviinsbrænder Jens Patermann her i Odense, ville behage inden 6 Uger fra Dato, at anmelde samme for mig. Ligesom og de der maatte være noget skyldig til ham ville til samme Tid behage at betale det. Odense den 18 Jan. 1809. . . Patermenn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
J Vester Gade No. 238, er færdig naaenM. B. P. de Meubler af nyeste og moderneste Facon af alle Sorter, især af Mahogni m. m. til billigste Priser. C. Corvinus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Krigs-Efterretninger. Næste Bulletin vil rimeligen medbringe noget Afgjørende, hvis ikke om Spaniens, saa dog om den Engelske Armees Skjebne, da den Franske Avantgarde, efter den nu ankomne 28de Bulletin af 13 Januar, stod ved Betancos, i Nærheden af Corunna, hvor Engellænderne have 400 Transportskibe i Beredskab. Siden deres sidste overilte Rettrade (hvilken, som sagt, kostede dem omtrent 2 Millioner Livres, der dog neppe var den 4de Deel af hvad de have medtaget) havde deres General, som nok ikke kjendte Franskmændenes hurtige Marscher, og troede sig kuns forfulgt af Kavallerie og Voltigeurer, taget sin Stilling ved Castro og posteret sin høire Fløi saaledes ved Floden Tamboja, at den var uangribelig. Hertugen af Dalmatien, som de 6te var lige over for Fienden, anvendte d. 7de og 8de til at trække sine øvrige Troper til sig, og at gjøre visse Manøvrer, for at komme ifærd med den venstre Fløi som var den eneste, der stod aaben for hans Angreb. De til Flugt altid hurtige Engellænder smuttede bort om Natten, og lode de Franske uhindret marschere ind i Lugo, hvor de forefandt 300 syge Engellænder i Hospitalerne, en Par af 18 Kanoner og 300 Munitionskarrer. Foruden deres Bagage, Munition og det meste af deres Artillerie, have de nu tabt over 3000 Fanger. Naar man hertil lægger de Syge, Omflakkende og de af Bønderne Myrdede, kan man vel regne, at kun 18,000 Md. ere tilbage af de 30000, som det Engelske Ministerium har givet til Priis for Tilintetgjørelse eller en vanærende Flugt; thi den duelige Engelske General, (saaledes udtrykker Bulletinen sig) kan man ligesaalidet tilskrive de militaire Feil, som de hidtil forefaldne Uordener. Saaledes plyndrede de, paa deres Tilbagetog, Lugo; men slige Udsvævelser ere uundgaaelige Følger af en overilet Flugt. Forresten yttre Leons og Galliciens Jndbyggere den bedste Tænkemaade; de afskye Engellænderne og ansee de Franske som deres Befriere. Kun Zamora lod sig, ved en Engelsk Armees Nærmelse, forlede til at lukke Portene for Franskmændene; men Gen. Darrican, i Spidsen af 4 Batailloner, besteeg Murene og lod de strafværdigste Jndbyggere skyde. Valladolid har nu aflagt Eed til Kong Joseph; dog har man, (paa ny, som det synes) dømt 6 urolige Hoveder fra Livet, hvoraf dog Keiseren, paa Geistlighedens Forbøn, og for at vise sin Tilfredshed med dens Forhold, lod den ene, som Fader til 4 Børn, vederfares Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Den Engelske Armees gjentagne Nederlag have da endeligen ogsaa aabnet Nationens Øine hjemme. Man dadler høit Ministeriummet, som gjerne vilde fralægge sig, at have givet General Moore Ordre til de udførte Manøvrer. Overalt, lader Publicisten dem sige, have vi gjort os forhadte ved vore saakaldte Understøttelser; men i Spanien vil det Engelske Navn efterlade det dybeste Had. Vare vi endda saa kloge, at følge Ruslands Exempel, efter Slaget ved Friedland; endnu er dog vor Stilling bedre. Lader os benytte dette lykkelige Tidspunkt. Vi forlode Norden, lokkede ved Forhaabningerne i Syden; skal vi nu atter vende os mod Norden, Det var jo at gjøre det allerede bedragne Sverrig endnu ulykkeligere. Men vi ere jo udelukte fra det øvrige Fastland uden maaskee vort Haab torde dvæle ved Østerrig. Dog hvilke Penge-Understøttelser behøvedes ikke da fra vor Side, da vi endnu skylde det Subsidier fra sidste Krig, Og kan vel Keiseren glemme, at de nu langt stærkere Franskmænd for 3 Aar siden havde hans fleste Provindser i deres Magt, Maaske kunne vi i Vien forføre nogle unge Mennesker, ligesom i Berlin, før det preussiske Monarkies Ydmygelse. Maaskee kunne der, selv blandt Keiserindens Brødre, findes Prindser, som ikke afskrækkes ved Prinds Louis Ferdinand af Preussens Exempel. Men have de end Stolthed, de have ingen Kredit. De talrige Franske Armeer i Tydskland og Jtalien, og de med dem forenede Rhinforbunds Tropper, ville lære den Østerrigske Regjering at være viis. Vilde dog vort Ministerium ogsaa engang blive det, eller og rekommendere sig, Ere disse Engelske Yttringer, meddeelte af Publicisten, og deres Forhaabninger og Østerrigs Medvirkning, end og kun Drømmerier, saa er dog saa meget vist, at Napoleon ventes snart til Paris, da hanspersonlige Nærværelse nu ikke meere behøves i Spanien. Og, efter Breve fra Strasburg, har man der Ordre, ufortøvet at istandsætte det Keiserlige Palais.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Selv fra Vien taler man denne Gang om nye Fæstningsarbeide ved Staden Ens efterat Comorns befæstning er tilendebragt, saavelsom om Oprettelsen af en tredie Reserve=Bataillon, da den første og anden efterhaanden indlemmes i Regimenterne. Med det Russiske Hofvexles idelige Kourerer. Forresten have Uroelighederne i Tyrkiet ingen Forandring gjort i Østerrigs Forhold til dette Land. Den nærværende Storherre Sultan Mahmud har bekjendtgjort Keiseren sin Thronbestigelse i en Skrivelse affattet i de venskabeligste Udtryk, og hvori han foruden Jmperator ogsaa tillægger ham Titel af PadischahaØsterrig, hvis Uddelladelse i Sultan IVs Notificationsskrivelse var Skyld i, at samme ikke blev antaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Ogsaa have de seneste Pariser Journaler udsædvanlig travlt med at udfinde Grunden til de Østerrigske Rustninger, hvilke, naar de ikke ere ganske hensigtsløse, synes dem kun at kunne gielde Rusland eller Frankerig, som de 2 eneste Magter Østerrig kan frygte. Men hvorledes kan man da glemme, siger Journal de Empire, at Frankerig, siden Tyrols Aftrædelse, har Tilgangene til Vien i sin Magt, og at Rusland i en Maaned kan oversvømme det Østerrigske Polen lige indtil de karpatiske Bjerge, Uden maaske disse Rustninger skulde være en dyb Plan af en Ærgjerrig, for at fremvirke en Revolution, for hvilken dog Nationens rolige og faste Karakteer vel vil bevare den, uagtet den Viener Tidende har ladet sig være meget magtpaaliggende, at udbasune de Spanske Jnsurgenteres Heltedaad. Disse frygtelige Jnsurgenteres Exempel, som ved første Angreb bleve adspredte, kan tjene den Østerrigske og Ungarske Masse=Opstand til Advarsel. Erfaring har lært, at de Franske Armeer ere overalt nærværende, hvor der viser sig en Fjende. Men fængede end nogle uroelige Hoveder Jld den vilde slukkes ved den første Bevægelse af den Jtalienske Armee og Rhinforbundets Tropper. Jmidlertid har al den ne Sladder og Krigssager af de unge Mennesker i Vien, kun den Virkning, at deres Bankosedler falde. Saaledes vil man vide, at en Østerrigsk Jngenieur længe har opholdt sig i Ulm, for at optage en Plan over Slaget den 14 Octbr. 1805, efter Nogles Mening, for at anbringes i et Militær Værk, hvorpaa General Mack arbeider; efter Andres i Følge en høi Persons befaling, som har sat sig i Hovedet, at Armeen, under hans Anførsel vilde have undgaaet det bekjendte Nederlag. Man snakker endog om, at nogle Herrer fra Vien ville vende tilbage paa denne samsse Skueplads, for at forsøge, om de kunne spille en meere glimrende Rolle, end den Gang, da de desilerede forbi den Franske Keiser og nedlagde Vaabnene. Til at forblinde Publikums Øine er det ikke nok, stolt at opregne de Østerrigske Millioner Undersaatter i Aviserne. Sæt at Monarkiet ogsaa har 23 Millioner Jndvaanere; troer man da, at de 5 Millioner Pohlakker i Gallizien skulde slaaes imod deres Fædrelands Befriere, imod deres Venner og Brødre, som staae under de Franske Faner, En stor Statsmand og Kriger kunde nægtelig danne et frygteligt Heelt af det Østerrigske Monarkies forskjellige Elementer; men dette Joseph 2den store Projekt synes efter hans Død at være lagt paa Hylden &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Man vil ogsaa efter Gazette de France paa eet optagen Engelsk Skib have fundet et Brev fra en sig i Vien opholdende Engelsk Agent, hvori han beretter en Hr. Matthews i London det slette Udfald af hans Forsøg, at bevæge den Østerrigske Regjering til en nye Deeltagelse i det Engelske System. En Østerrigsk Statsmand, med hvem han havde indladt sig i Samtale, havde forlangt 3 Gange saameget, som han var bemyndiget til at love; og derpaa gjort den Beregning, at Mandskabet kunde blive færdigt om 18 Maaneder og være forsynet med Artillerie om 3 Aar; men til Kavalleriets Jstandsættelse behøvedes 15 Aar. - En anden Fransk Journal Publicisten vil vide, at man, i de fleste Østerrigske Provindser, er overmaade kjed af de daglig givne Ordrer og Kontraordrer, som have Hensyn paa det Militære. Og forsikrer samme Blad, at der i Ungarn er et Skrift i Omløb, hvori Hofintriguerne afsløres og maaske overdrives. Man besværger deri Keiseren selv at vaage over sit Riges Rolighed og at tæmme 2 eller 3 Ærgjerrige, hvis utilbørlige Taler og Handlinger ere tilstrækkelige til at holde Monarkiet i Bekymring. Endnu et andet Fransk Blad spotter kun med de Vienske Journalers Pralen om Østerrigs Styrke, som efter Freden ved Presburg er blottet for Kanoner, ja næsten for Flinter og Munition; og spørger, om de med deres, af Bankosedler opslagte, Finantzer, kunne fylde Tøihusene og sammensætte de Armeer, som paa det af disse Narre besudlede Papiir udgjøre 4, 5, ja 600000 bevæbnede Md. Forresten ere alle disse Blade enige i, at rose den Østerrigske Keisers Loyalitet og Viisdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Blandede Efterretninger. Preussen. J en Cirkulærskrivelse har Hans Majestæt under 17 Decbr. underrettet sine Gesandter Udenlands om sin Reise til Petersburg, og paalagt dem, hvis man skulde give denne Reise nogen politisk Udtydning, en og allene at udgive den for hvad den er, at den nemlig skeer blot af Høflighed, Convenienz og Venskab, der hverken kan eller bør gjøre nogen Opsigt. Som en Bevæggrund angiver samme Skrivelse tillige den fuldkomne Harmonie i Systemer, som nylig er bleven endnu mere befæstet, paa den ene Side ved begge Keisernes Sammenkomst i Erfurt, og paa den anden ved Preussens Definitiv=Arrangement med Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Spanien. Jnqvisitionen blev først almindeligen indført i Spanien 1434. Torqvemada, Dronning JsabelleSkriftefader, som siden blev Storinqvisitor gav denne Indretning sin Fasthed. J en Tid af 14 Aar dømtes 6000 Mennesker til Baalet. Da Kong Philip III engang yttrede Medlidenhed med 2 Slagtoffere, som man førte forbi hans Vinduer, fandt Jnqvisitionen sig fornærmet og fordrede fyldestgjørelse. Den gode Konge maatte lade sig Blod aftappe, og dette blev brændt ved Bøddelens Haand. For den Engelske Armees Opbrud fra Lissabon til Spanien udstædte General Moore en Parolle, hvori han formanede Soldaterne til Orden og Mandstugt, og lod dem vide, at der fra Madrid var sendt et Partie røde Kokarder, hvilke de, for at gjøre den Spanske Nation en Kompliment, skulde anlægge ved deres Jndtrædelse paa Spansk Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Frankerig. Med Moniteren er Journal de liempire nu den Franske Tidende, som har stærkest Afsætning, da der af samme trykkes 21000 Exemplarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Rusland. Den Preussiske Kongefamilie ankom til Petersborg den 7 Jan. 30000 Russiske Garder og Tropper til Fods og til Hest paraderede ved Jndtoget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Hamborg den 31 Januar 1809. Penge-Cours: 100 Rd. Hog Bco. Rydsk. Bco. Vexel paa Kbhvn 2 M. 100 Rd. 204 - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Indenlandske Efterretninger. J Altona har man ogsaa udmærket vor Konges Fødselsfest paa den meest glimrende Maade. Foruden en almindelig Jllumination i hele Byen, havde Magistraten foranstaltet et stort Ball og Souper i det, med flere Sahle udvidede, Rainvilliske Huus. Hertil vare indbudne de derværende Autoriteter, det militaire borgerlige Korps, alle Kongelige Embedsmænd og mange Borgere, mange af det Hamborger Senat, det derværende Korps Diplomati qve, det Franske og Hollandske Generalitet a. Paa det smagfuldt oplyste Rainvilliske Huus, var anbragt et stort Transparent, hvori Hs. Maj. Navnetræk, med OmskrivtSlt Folks Fader, dets Stolthed. Nedentil saae man et Altar, med brændende Luer, og den Jndskrivt Taknemligheds Offertfor længe nydte Velgjerninger luer i Dag paa de Altere, som Folkets Kjerlighed reiste ham. Kl. 9, blev Selskabet ført ind i den ny opbygte Dandsesahl, som var dekoreret lig en Engelsk Have beliggende ved Søen, og oplyst med over 800 Voxlys. Det talrige Orchester befandt sig paa et, paa Søen liggende, Skib. Et andet Musikchor, som befandt sig paa en Pavillon, udfyldte Mellemtiden mellem Dandsene med krigersk Musik. Jen af Spisesahlene, der var udziret som et Solens Tempel var Kongens Buste opstillet i Solens Straaler. Det eneste, som formindskede Dagens Glæde, var Fyrstens og Fyrst indens af Ponte-Corvos Fraværelse, foraarsaget ved Fyrstens Moders Død, hvorom han samme Eftermiddag fik Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Kapitelstaxten for 1808 Aars Afgrøde er J Fyens Stift: Rug 5 Rd. 4 Mk. 2 s., Byg 3 Rd. 5 Mk. 4 s., Havre 3 Rd. 10 s. Tønden. J Sjellands Stift: Rug 8 Rd., Byg 4 Rd. 2 Mk. og Havre 3 Rd. 1 Mk. 8 s. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
J Søndags blev givet Maskerade i Hs. Høihed Prinds Kristian Frederiks Palai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Formedelst Høitidelighederne den 28 Jan. var i Kjøbenhavn foreskrevet de nødvendige Bestemmelser til god Ordens Overholdelse. Amaliepladsen skulde samme Dag ansees som Hs. Majestæts Slotsgaard, og som en følge deraf kunde ingen Passage tilvogns tilstædes over denne Plads, er heller nogen Uvedkommende tillades der at opholde sig fra Kl. 10 Formiddag til Processionen var endt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Den 24de om Morgenen gik fra Helsingøer en Officeer, som Parlamentair til Helsingborg. Han blev der nær Broen modtagen af en heel Kommando, og snart derfra expederet. Jnden 3 Timers Forløb var han alt tilbage. Man havde ikke nødig at bruge Baaden, som man trak efter den ganske Vei, thi Jsen var stærk nok til at bære, og hvor den var tyndest, der hvor forhen havde været Vind vaager, var den dog af 1 1/2 Qvarteers Tykkelse, saa man forsikrer at man kunde kjøre over med ikke ringe Vægt til Læs. Den følgende Nat var med N. V. Vind megen Jis brudt op i Sundet, og en breed Aabning saaes fra Kronborg Pent til Dybet ved Raa. Den 26 bleve de Engelske Fanger, 97 i Tallet, befordrede over med 12 Færgebaade. Disse bleve trukne paa Jsen og havde i Aabningen meget Arbeide med det værende Driviis med Syd Ost Vind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Paa den faste Jis paa hin Side bleve de snart modtagne af de fra Helsingborg udsendte Militaire med Færgebaade, hvorefter vore vendte strax tilbage. Ved Affarten fra Broen raabte de alle 3 Gange Hurra og prisede lydeligen den gode Medfart dem var hændet i Danmark. En Matros sagde blant andet: "Med den første Danske Matros jeg møder i Engelland, skal jeg for alt det Gode, jeg har nydt i Danmark, deele alt hvad jeg eier. Som et Beviis paa Frostens og Vinterens Styrke tjener det, at en Mand forleden Dag fandt en næsten ihiel frossen Vildand siddende i Sneen paa Viborg Torv, som, da den kom i Varmen, atter levede op Jblant de i vore Farvande indfrosne Engelske Skibe skal en Engelsk Fregat i Nærheden af Greenaae være forladt af sit Mandskab, der, næsten aldeles forkommet, gik i Land og overgav sig til Fanger. Et andet stort Skib, formodentlig ogsaa en Fregat skal ligge længere oppe i Kattegat, og er vel samt æbne underkastet da det alt skal have havt Parlementær i Land om Tilladelse at faae Vand. Engellænderne have formodentlig ventet en Vinter som i 1807 og 1808 og have saaledes hæsligt forregnet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Under 28 Januar 1809 er udgivet en Kongelig Anordning for Dannebrogsmændene, hvis Jndhold næste Gang skal vorde meddeelt. Avertissements inderlig elskte og uforglemmelige Mand D. D. Swartz, ForVed en stille og roelig Død blev i Dag Morgen Kl. 3 min valter ved Sukkerraffinaderiet i Odense, efter 1/2 Aars Sygeleie i sit 77 Aar og 4 Dage henkaldet til de Evige Boeliger, eftelige Tab for mig og eneste Datter herved sørgeligst bekjendt ter at have levet i kiærlig Ægteskab 21 Aar; hvilket smernelse. gjøres Slægt og Venner, frabedende mig al skriftlig BevidOdense den 3 Febr. 1809. Christiane sal. Swartz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Den udenbyes Hædersmand som, hindret af Svaghed fra at bivaane Høitidelighederne her paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag, i det Sted tilsendte mig 100 Mark danske med Begjæring: at ville uddele samme til 100 fattige Mennesker i Odense, saa at de hver fik 1 Mk. d. men uden at Giveren vilde nævnes offentlig: - takkes herved for den skjønne Maade, hvorved han paa slig en Dag søgde at udbrede Glæden selv til Kummerens Hytte, og har jeg efter beste Skjønnende opfyldt hans veldædige Ønske. Odense den 3 Februar 1809. S. Hempel, Den 23 d. M. døde her i Byen Told- og Konsumtionsbetjent Terkild Terkildsen Rasch. - Haus Boe er strax blevet taget under Skiftebehandling. - Efter de Oplysninger som haves, er den Afdøde født i Hvirringe i Jylland i Aaret 1755. - Arvingerne efter bemeldte Afdøde tilligemed alle Andre, som udi Stervboet haver noget at fordre, anmodes herved om, at fremkomme ved Skiftets Foretagelse her paa Byens Raadstue den 17 April d. A. om Formiddagen Kl. 10, eller og forinden hermed at henvende dem til Svendborg den 30 Januari 1809. J. Nellemann Byefoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Enhver der maatte have Regningsgjeld udi afgangne MadØstrups Boe tilgode, ville behage hver Mandag Formiddag at henvende sig til mig Kancellieraad Børcher der strax udbetaler samme. Paa Med=Executor Hr. Jnspekteur Faaborgs og egne Vegne. Odense den 4 Febr. 1809. Bøtcher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Da det paaboede Huus af afgangne Mad. Østrup efter Meubel=Auctionens Afholdelse nu til Vedkommende er overleveret, saa holdes herefter den sidste Torsdag i hver Maaned, og første Gang den 23 dennes, Skiftesamling efter afgangne Mad. Østrup i min Kancellieraad Bøtchers Boepæl paa Flakhaugen, hvor enhver der maatte have noget at anmelde, behagelig ville give Møde. Paa Med=Executor Hr. Jnspekteur Faaborgs og egne Vegne. Odense den 4 Febr. 1809. Bøtcher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
En stor Gaard i Vestergade med 2 Vandposter og anseelig Hauge, indrettet til Kjøbmandshandel eller Brændeviinsbrænderie, er uderhaanden tilkjøbs, Anviisning gives fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Tirsdagen den 7 Februari holdes Ball og Assemblee i den ældste Klub. Fyens Stifts testamenterende Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
J afvigte Januar Maaned ere følgende af dette Selskabs Jnteressentere ved Døden afgaaet, nemlig: 2den Kl. No. 236, Fuldmægtig Subelef i Nyborg. 3die Kl. No. 305, Mad. B. M. Bloch i Odense. 2den Kl. No. 165, Joh. Karl With ibid., og hvortil Interessenterne inden den 20de d. M. ville behage at 3die Kl. Nr. 535, Peder Jørgensens Kone i Kjøng, betale det sædvanlige Kontingent. Odense den 1 Februari 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Paa sidste Raadstueball, er et nyt hvidt Gacie=Tørklæde, mueligt af Feiltagelse, fra sin rette Eier borttaget. Venter at dette Tørklæde tilbagesendes, og indleveres paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
Hvo som paa Raadstueballet den 29 Januari af Feiltagelse maatte have faaet en fiin Haarhat, som uden nogen Mærke dog er meget kjendelig af Eieren, ville behage at melde det paa Adressekomtoiret, da De i Mangel heraf kan vente at blive anholdt med samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
En ung Pige, som har lært og vil udøve alle honette Fruentimmerforretninger i Huset, ønskede sig antaget i en Familie hvor Huusmoderen ville tillade og veilede hende i Kjøkkenforretninger; eller som Kammerjomfrue hos en Dame, som ville reise. Da hun i første Henseende ønsker at kjende en Huusholdning og i sidste, Verden; saa seer hun mindre paa Lønnen end en god Omgang, hvortil hendes Opførsel vil blive den bedste Anbefaling. Adressekomtoiret modtager Underretning i en forseglet Billet med Udskrivt til S. C. N. Povel Rasmussen af Faaborg, der for Tyverie m.v. var indsat i Tugthuset i 5 Aar er denne Dags Morgen over Aaen undvigt, han var iklædt en blaae Kofte, hvid Vest, hvide lange Lærredsbuxer, hvide Strømper, Træeskoe paa Fødderne og en broget Hue paa Hovedet af Vært høi, før af Lemmer, frisk og rødladen af Udseende blaae Øine og blont Haar. - Denne Deserteur efterlyses herved med tjenstligst Anmodning til ham Forekommende, at de behagelig ville paagribe ham og bringe ham hertil da Omkostningerne skal blive erstattede. - Odense den 2 Februari 1809. P. Nyeboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
For en ledig Person eller to er til førstkommende Paaske Fløttetid et Værelse at faae til Leie paa 4 Fag ud til Gaaden og et lidet Kammer under No. 251 i Nørregade. Om Leien kan akkorderes hos Undertegnede, og om forlangeskan bekommes Kosten i Huset. J. Frandsen, Smaaehandler boende paa Sortebrødre Torv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-03
En hvid Tæve=Hønsehund med et bruunt Hoved og en bruun Plet paa Lenden, er bortløbet fra Hr. Kammerherre v. Kroghen. Finderen af samme vilde imod en billig Douceur, aflevere den jo før jo hellere, da han ellers bliver anseet og straffet som Tyv.