JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Jndenlandsk. Af de Kjøbenhavnsposten, meddeelte Efterretninger fra Rom, som gaae til den 8de f. M., sees, at Thorvaldsen har tilbudet den til Oprettelsen af et Mindemærke for Bogtrykkerkunstens Opfinder, Gutenberg, i Maynz sammentraadte Commission, at levere Modellen til en Statue af Gutenberg, uden al anden Jnteresse, end den, han selv nærer for den store Mand, til hvem Monumentet taknemmeligen skal helliges, og Commissionen haaber, at om 4 Aar, altsaa i Aaret 1836, Bogtrykkerkunstens femte Livsseculum værdigen vil kunne feires ved Oprettelsen af et nationalt Monument til Ære for dens udødelige Opfinder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Fredagen den 11te dennes faldt der Høiesteretsdom i den, efter det kgl. danske Cancellies Ordre, imod Magister Lindberg, for hans Jnseration i en til offentligt Brug lovligen authoriseret Protocol, anlagte Sag, ved hvilken Magisteren blev frifunden for Actors Tiltale, men tilpligtet at betale Actionens Opkostninger, hvorunder Sallarier til de befalede Actorer for Landsover(Kbhp.) retten og Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Som et Actstykke, der tjener til Beviis paa den Deeltagelse, som den homoopathiske Lægemethode allerede har fundet i Hovedstaden, det Held, hvormed den alt i længere Tid er bleven anvendt, og den Modstand, den har mødt hos enkelte af vore alleopathiske Læger, fortjener uden Tvil følgende af et betydeligt Antal agtede Mænd af alle Classer i Slutningen af forrige Aar til Hs. Maj. Kongen indgivne allerunderdanigste Andragende at komme til offentlig Kundskab: "Allernaadigste Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Læge- og Natur=Kyndig H. C. Lund har i de sildigere Aar med overordentligt Held anvendt den homopathiske Lægemaade paa os Underskrevne eller vore Tilhørende, som derved ere blevne helbredede for betydelige og langvarige Sygdomme, imod hvilke den sædvanlige alleopathiske Lægekunst havde viist sig uvirksom. - Da imidlertid benævnte Hr. Lund nu saa haardt forfølges af enkelte alleopathiske Læger, at han har maattet nægte os sin fremtidige velgjørende Lægehjælp, saa vove vi Underskrevne herved, allerunderdanigst at ansøge Deres Majestæt om Lægefrihed for hiin kyndige, omhyggelige og menneskekjærlige Mand, hvis Bistand allerede velsignes af faa Mange: Høie og Lave, der, næst Gud, takke ham for Liv og Helbred. – Deres Majestæts ædle Stræben og mægtige Beskyttelse for det Gode: Nyt eller Gammelt, lade os allerunderdanigst haabe allernaadigst Bønhørelse."(S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Fire Tugthuusfanger havde for et Par Uger siden besluttet at forlade deres lidet beqvemme Opholdsted, og den ene var allerede kommet til at sidde skræve over Muren, da de alle til beleilig Tid bleve grebne og bragte tilbage til deres gamle Qvarteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
En Malermester, som forleden Aften imellem 7 og 8 gik fra Vesterbro ind til Kbhavn, blev ved Frihedsstøtten overfaldet af et Par ukiendte Personer, som ved Vold vilde tvinge ham til at udlevere sine Penge; men ved Hjælp af en Gadedørsnøgle, han havde hos sig, satte han sig kraftig til Modværge, og i det den Ene af disse Stratenrøvere vilde anfalde ham med en Knippel, undveg han ham med Behændighed, og, bibringende ham et Saar med Gadedørsnøglen, bemægtigede han sig Knippelen, hvormed han nu saa tappert værgede sig imod dem Begge, at de haardt saarede segnede tilbage i Grøften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
J "kieler Correspondentsblade er atter med levende Farver skildret alle de sørgelige Følger af Tolden, saavel ved de Jndskrænkninger i Handel og Vandel, som de Millioner Usandheder, Bedragerier, Fortrædeligheder, Nederdrægtigheder a., der derved affødes. Toldens Afskaffelse, imod en anden passende Afgivt, vilde derfor gjøre en høist lykkelig Epoche i Historien, og ønskeligt vilde det være, om den danske Regjering, som først afskaffede Livegenskabet og Slaveriet, ogsaa heri maatte kunde give det første Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
J samme Blad takker en Kjøbenhavner en Ven i Kiel, som havde sendt hans lille Datter en smuk Dukke til Julen; men frabeder sig i Fremtiden slige Foræringer fra Hertugdømmerne, saalænge Toldlinien mellem dem og Hovedstaden bestaaer. Manden abnede nemlig ikke, at han, for at blive raadig over denne Ubetydelighed, fik at bestille med tolv forskjellige Personer, maatte præsentere sig sexten Gange paa otte forskjellige Steder, og blev controlleret tyve Gange, hvorover udførlig Beskrivelse findes meddeelt. "Stille og øde, skrives fra Kiel, som maaskee neppe i Mandsminde, bortsneg sig her Aarets første Nat. Alt i Forveien lød der rigtignok blandt Publicum allehaande Betænkeligheder, som skulde finde Sted ved det sædvanlige Fakkeltog; men endnu om Nytaars=Natten havde vi ikke opgivet Haabet om, i Følge gammel Skik, at tage Afsked med det gamle Aar og hilse det ny. Men forgiæves ventede vi derpaa i en uvis foruderlig Spænding. De academiske Ynglinger, som ugjerne gave Slip paa denne Høitidelighed, viste et høist roesværdigt Forhold; thi at de mellem Kl. 11 og 12 opførte en noget larmende Charivari, maa tilgives dem, da den snart og uden Excesser var forbi. Lidt førend Kl. 12 forsamlede sig atter et stort Antal Studenter paa Torvet, omgivet af en Sværm af Nysgierrige, ventende paa det sidste Klokkeslag. Det slog, forventningsfuld stod Mængden, men intet begeistrende Hoch, ingen frydelig Jubel lød, rask i ordnet Række droge de sjungende igjennem nogle Gader, som om aldeles Taushed var dem alt for tung, hvorpaa de skiltes ad. Vi ville haabe, at dette maa være den eneste Nytaars=Nat saaledes, og at den gamle glade Skik fremdeles maa finde Sted; thi vi Kielere kunne ikke finde os i Aarets Vexling uden Hurraraab og Fakkelskin."J Apenrade samledes, som sædvanligt, Publicum Nytaars-Aften Klokken henimod 12 paa Torvet, uden andet Fakkelskin end en af Sangere og Musik omgivenTjæretøndes. Med Slaget tolv istemmedes Voss's Sang: "Des Jahres lette Stunde, og eenstemmige "Hoch!" for Fædrelandet sluttede Festen. Fra Odense skrives: "En Nytaars=Aften hos et Par Handlende foretaget Huusundersøgning efter ufortoldede Varer vakte ogsaa her det almindelige Nytaarsønske: at denne Erhververeen for det stygge Angiver, maatte med det gamle Aar lukkes for stedse, og Huset være et helligt Fristede
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Udgiveren af Veile Amtsavis, Hr. S. Hertz, har nu igjennem Amtet afæsket sin Censors Erklæring for udstrygningen af et "Spørgsmaal, som han formener at være aldeles ubeføiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Ved Østrupskougaard i Fyen indtraf den 12te dennes den ulykkelige Hændelse, at en gammel Huusmand, ved Navn Jeppe, fra Ølund, faldt ned af et Træ i Skoven, og paa den haardfrosne Jord saaledes forslog Hovedet, at han efter nogle Minuter opgav Aanden. Han var leiet til at omrydde og fælde et Træ, der blev hængende ved en Green i Toppen paa et andet Træ, hvori den ulykkelige gamle Mand vovede sig op, for at overhugge den fastholdende Green, som han ogsaa opnaaede, men faldt tilligemed Træet. Af et afskyeligere Slags var den Skjæbne, som ramte en Enke i Brønserød, Wissenberg Sogn, i Fyen Aftenen den 11te d. M. J afvigte Efteraar var hendes for 4 Uger siden afdøde Mand, Lars Madsen, ankommen til Brønserød fra Kjøbenhavn, for at etablere sig. Kort efter at Enken med sin Pige og 3 smaa faderløse Børn havde lagt sig til Sengs, indfandt sig et Tyvecomplot, tre Mandspersoner og et høit Fruentimmer, som maa have været bekjendt med Leiligheden ved Huset, hvor de først slog Vinduerne ind og derpaa kom ind af Døren. Den forskrækkede Kone vilde først sætte sig til Modværge med en Øre, men en af Tyvene slog hende strax til Jorden, og medens han holdt hende næsegruus mod Gulvet og stoppede hende noget i Munden, gave de øvrige dem ifærd med at opbryde Skatollet og Co moden, efter at have tændt Lys i Værelset. Da Tyvene ikke strax fandt Pengene, blev hun, under idelig Mishandling og Trudsel af strax at dræbes, tvungen til at angive hvor Pengene vare gjemte. De borttoge da disse, 605 Rbd. i Sedler, foruden noget Sølvtøi, Guldringe, et Uhr m. m.; men ved Bortgangen efterlode de sig Brækjernet, hvormed Commoden og Skatoller, opbrødes, saavelsom en Hat, hvilke Deele muligt kunne lede til Gierningsmændenes Opdagelse, der ved de hidtil anstillede Undersøgelser endnu ikke er lykkedes. Under Gierningens Udførelse skal en anden af Tyvene have kastet Dynen over Hovedet paa Pigen og Børnene, og saaledes holdt dem i Sengen. – Flere Kjendsgierninger om de gængse Tyverier omtales daglig, men kunne, af Mangel paa tilstrækkelig Oplysning, ikke komme til ofsentlig Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
To Par Forældre i Aarhuus havde Søndagen den 13de ds. den store Sorg, at miste hver en Søn ved uheldig Skøiteløbning. Den Ene af disse, Niels Fr. Strøm, Discipel i den lærde Skoles næstøverste Classe, var en særdeles haabefuld Yngling, elsket af sine Lærere, og Meddisciple, og yndet af Enhver, som kjendte ham. Han druknede paa Mølledammen, i flere hundrede Menneskers Paasyn. Den Anden, Søn af Rebslager Holm, sank i noget længere ude, i Aamundingen. - Samme Dag druknede ogsaa en Bondekarl paa den saakaldte "Brabrand Sø, nær ved Aarhuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Tirsdagen den 8de dennes hørtes ved Ribe et Raab Vester ude fra, som af et Menneske, der kunde være faldet i Aaen. Man formoder at det kom fra en Mand der fra Byen, som siden er savnet, og hvis Kaskjet fandtes liggende ved Aabredden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Auctioner. Da tredie Auction over den Stervboet efter afdøde Møller Peder Pedersen Krathuus paa Aske tilhørende Mølle og Huus med tilliggende Vænge paa bemeldte Asks, der var bestemt at afholdes den 12te ds., formedelst indtrufne Forhindringer ikke blev afholdt, saa er bemeldte tredie og sidste Auction over denne Eiendom berammet at afholdes Løverdagen den 23de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 11, paa selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres. Feis, den 22de Januar 1833. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver blive følgende Selveier Christen Hansen tilhørende Tiender, nemlig Kongetienden af bemeldte Christen Hansens eiende og iboende Gaard, og af Ole Jensens Enkes Parcel i Østerby paa Feis, bortsolgt ved trende affentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 15de Februar) Fredagen den 22de Februar) d. A., Form. Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Løverdagen den 2den Marts )De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die hos Selveier Christen Hansen i Østerby paa Feis. Hvilket herved bekjendtgjøres. Feis, den 22de Januar 1833. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Det Stervboet efter afdøde Kornmaaler Jens Hansen tilhørende og i Kattesundet her i Byen under Matr. No. 253 beliggende Huus med tilliggende Gaardsplads og en Jordlod paa Madeskov, stor 1,260 3 Al., bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 25de Februar, 11te og 25de Marts d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Pantecreditorerne som Liebhaverne, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov, den 17de Januar 1833. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Fredagen den 1ste Febr. d. A., Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa den kgl. Veierbod her i Byen over en Deel confiskerede Varer, bestaaende af diverse Sorter Klæde, Kassemir, Merinos, Tartan, Bomuldstøier og Lydster m.m. Betalingen erlægges ved Hammerslaget i r. S. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov, den 24de Jan. 1833. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Efter passeret Forlig og Jndførsel bliver den Cornelius Jørgensen tilhørende Arvefæstegaard i Dannemare, Toftegaard kaldet, med 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Torsdagen den 28de Februar og 14de og 28de Marts d. A., Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn hos Prucurator Bonnezen her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres, overensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Efterretning saavel for Pantecreditorer som de Lysthavende. Nakskov, den 24de Januar 1833. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Da Enken efter Gaardmand Rasmus Arildsen i Vixnæs har indbetalt til undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland den Summa, som hun efter det mellem hende og afdøde Mand under 14de Julii forrige Aar oprettede og den 20de samme Maaned allernaadigst confirmerede Testamente skulde udbetale til Deeling mellem hans Arvinger, saa indkaldes disse herved med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og derefter modtage hvad Enhver i Følge Skifte kan tilkomme. Ourebygaard, den 12te Januar 1833. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter Fæstegaardmand Rasmus Hansen og Hustrue Ane Ebbesdatter af Herritzlev, under Bremersvold Gods, og Fæstegaardmand Mads Hansen Boesen af Øster Ulslev, under Kjerstrup Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bremersvold, den 17de Januar 1833. A. Gravesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Creditorerne i følgende Boer, som behandles af Baroniet Guldborglands Skifteret: 1. efter afdøde Mads Nielsen Smed af Rørbek, 2. efter afdøde Rasmus Hemmings Enke, Bodil Rasmusdatter, i Oureby, 3. efter afdøde Huusmand Jens Markus Rasmussen Nissen og Hustrue, Ane Olsdatter, af Oureby, efter afdøde Karen Christiane Tønnesdatter, Huusmand Jens Hansen Kudskes Kone af Soesmarke. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Durebygaard, den 12te Januar 1833. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Skifte-Tillysning. At afdøde Kjøbmand Anders E. Melgaard og efterlevende Enkes fælleds Boe Dags Dato er optaget til Slutning, og at Repartitionen i samme fremlægges til Skifteprotocollen paa mit Contoir heri Byen Lover dagen den 16de Februar førstkommende om Formiddagen Klokken 10, bekjendtgjøres herved Rødbye, den 23de Januar 1833. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-25
Capital, som anbydes. 429 Rbdlr. 26 s. S. og T., Umyndiges Midler, kan imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans strax hos undertegnede Overformynder i Nysted. P. Kolbroe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 9. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Udenlandsk. Spanien. De seneste Efterretninger tyde hen paa at Kongen atter befinder sig slettere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Dronningen har givet befaling til Trykningen af de Forhandlinger, som have fundet Sted i Cortes-Forsamlingen 1789. Allerede den Tid var den under 10de Mai 17713 promugulerede saliske Lov forlangt afskaffet. Kong Carl den Fjerde udstædte derefter den pragmatiske Sanction; men flere derpaa følgende Begivenheder i Spanien og hele Europa hindrede dens Bekjendtgjørelse, indtil Spaniens nuværende Konge i Aaret 1830 lod den publicere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Fra Orense skrives under 21de Decbr.: "Her frygtes dagligen for Uroligheders Udbrud, da Provindsen grændser til Portugal, og de mangfoldige Munke søge fra Prædikestolen og Skriftestolen at arbeide for Dom Carlos's Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
J Følge Breve fra Catalonien søger Grev d'Espagne der at opægge Carlisterne til Opstand. Der er allerede paa enkelte Steder udbrudt Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Portugal. General Solignac ankom den 2den Januar til Oporto, og blev strax overdraget Commanden over Don Pedros Hær. Man grunder store Forhaabninger paa denne erfarne Officier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Preussen. Det ved Maasfloden opstillede preussiske Observationscorps er nu opløst og vender tilbage til Hjemmet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
J Følge Skrivelse fra Berlin af 15de Jan. tænkes der i Preussen ikke synderlig paa Krig, Ønsket og Haabet om en fredelig Fremskriden yttrer sig derimod stedse lydeligere. Regjeringen synes meest beskjæftiget med indre Anliggender, hvortil Alles Ønsker knytte sig. Talen er især om et almindeligt Skattesystem og Eenhed i Maal, Vægt og Mynt i det fælleds Fædreland. Den tænkes ogsaa paa Retspleiens Forandring, ved Ophævelsen af adelige Patrimonialretter. Tillige er der gjort Forslag om Jndførelse af saadanne Fredsretter, som de Tirsdagen den 29 Januar 1833. i England. Allerede i Aaret 1830 bleve Undersøgelser, imod samvittighedsløse Dommere indledede. Over een eneste Birkedommer bleve sex og halvfjerdsindstyve grundede Klager indgivne. Kieltringen kom, til velfortjent Straf, i Tugthuset; men dette erstattede ikke Skaden, som hans svigfulde Domme havde anrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
England. Det seer meer og meer mørkt ud i Jrland, hvor en heel lovløs Tilstand har rodfæstet sig. Flere Regimenter ere derfor paa Marschen til dette ulykkelige Land. Det er kommet til den Yderlighed, at flere Familier ere dræbte, og mange trues med at faaes levende. Hele Landet vrimler af Millioner Løs gjængere, der ere vante til Rov og Mord og alle mulige Misgierninger. Denne store Hobs Underkuelse kan kun tænkes mulig ved uhyre Blodsudgydelse og tyranniske Love.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Belgien - Holland. J Følge Skrivelse fra det Preussiske skulle ny Underhandlinger angaaende Belgien indledes paa et andet Sted end London. Belgierne ere i fuldt Arbeide med at istandsætte det ødelagte Citadels Fæstningsværker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Nu hedder det, at Scheldens Spærring er fuldstændig og finder Sted for alle europæiske Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Frankrig. Regjeringen har seet sig nødsaget til igjen at lade Kirken i Clichi oplukke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
De fleste til Expeditionen mod Holland hørende Krigsskibe ere igjen komne tilbage til Brest. Der er befalet ny Udrustning af Krigskibe; men om dette har Hensyn til en Expedition til Hayti, Orienten eller Oporto, vides ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Tyrkiet. Jbrahim Pascha har den 21de Decbr. slaget hele den tyrkiske Hær og taget Storveziren til Fange. Rusland har ved en Gesandt ladet Sultanen, tilbyde Hjælp. Det synes, som om England ogsaa interesserer sig for Porten. Vicekongen af Ægyten skal imidlertid have givet Jbrahim Ordre til, at marschere lige mod Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Jndenlandsk. Hs. Maj. Kongen har den 25de f. M. allernaadigst tilladt Architect B. Schlick at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig tildeelte Vasa Orden af 3die Classe. Ligeledes har Hs. Maj. under 9de d. M. allernaadigst tilladt Capitain i Livgarden til Fods, C. L. v. Moltke, Ridder af Dr., at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Preussen, tildeelte Decoration af Johanniter-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Den 29de ds. har C. G. Schiellerup faaet Bevilling til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kbhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Som en sand Sjeldenhed i sit Slags kunde det vel fortjene at komme til offentlig Kundskab, at en sex og fiirsindstyve Aar gammel Mand i denne Tid afgaaer med Pension fra Hovedstadens Vægtercorps, hvori han har tjent vel i 32 Aar. Han hedder Abraham Tangnæs, er født i Norge, og var forhen i fast Tjeneste ved Kongsbergs Sølvværk i næsten lige saa lang Tid, saa at han i tredsindstyve Aar, og derover, har tjent det Offentlige. Det er mærkeligt, at denne Olding lige indtil sin Afskedigelse i en saa høi Alder har kunne forestaae en af Hovedstadens Vægterposter, uden at der nogensinde er ført Anke over ham i eller udenfor hans Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Efter at Studenten Einarsen er funden og allerede længe ligger i Jorden, vedblive de forunderligste Rygter endnu at circulere om ham og hans Dødsmaade. Den Tracteur Berg, hos hvem han havde været om Aftenen, er efter Sigende en Svigersøn af Mad. Moyel, som er velbekjendt saavel fra Frederiksbergby som fra Lyngby. flere bhavnske Gavtyve have i den senere Tid gjort Profession af at laane Penge eller Klædningsstykker hos Folk, i det de foregave at være afsendte fra Personer, med hvem de vidste at Vedkommende stod paa særdeles venskabelig Fod. For en 8 eller 14 Dage siden kom der saaledes Bud til en Urtekræmmer L. i Byen fra dennes Ven og Collega S. paa Christianshavn, om at laane ham et Par Beenklæder, som han skulde bruge samme Aften. Da L. ikke kjendte Budet, lod han det løbe med uforrettet Sag, men forføiede sig dog samme Aften selv ud til sin sansculotte Ven, og blev ikke lidet forundret over, ved sin Jndtrædelse her at finde en anden Karl, der havde bragt S. en Hilsen fra ham, med Anmodning om Laan af et Par Beenklæder. Fyren blev nu paa Øieblikket holdt fast; men paa hans Forsikkring, at han kun var et Sendebud fra en Person, som han skulde træffe ved "Hesten paa Kongens Nytorv, gav Man ham en Pakke under Armen og fulgte ham i Afstand. Da Man kom paa Pladsen, mødte ogsaa Personen efter nogle Øieblikke, hvorpaa han af de associerede Herrer Urtekræmmere ufortøvet blev grebet, og faae Man da, at det var en Karl, som havde tjent Hr. S. for en 10 Aar siden, og allerede den Gang havde været mistænkt for adskillige Tyverier. Han blev bragt op paa Politikammeret, hvor hans Trang til Buxer formodentlig vil blive afhjulpen paa en anden (Veile Avis.) Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Rygtet paastaaer, at den seierkronede fischerske Væddeløberske "Petronella skal af Hr. Grosserer Frøhlich (S. Bl.) være solgt til Hesteudleier Fønss.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
J Helsingør har forleden Aften fundet adskillige Gadeoptøier Sted af en Deel overgivne unge Mennesker, som kom fra et muntert Nytaarsgilde. Det gik især ud over Vægtere og Skilderhuse. J Sophiegaden, hvor en formelig Attaque fandt Sted, skal en "fornem Mand, der aabnede Vinduet, for at formane de overgivne Gemytter til No. være bleven compromitteret. Een af Urostifterne blev arresteret; men sattes i Frihed, imod (S. Bl.) Caution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Fire Dragoner i Altona ere af den hellige Christ blevne glædede med en udmærket Julegave. De have nemlig vundet en Qvaterne, hvortil de havde udtrukket sig Nummere paa den bekjendte Maade med et Pengestykke ud af et fyldt Vandkar. Gevinsten beløb sig til 2,200 Mk. Courant. J Følge deres Chefs Raad have de kun beholdt de 200 Mk. deraf i Lommepenge. Resten satte de ud paa Rente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Fra en meget agtet Mand, Mewes Schutt i Wewelsfleth, er ved Jndbrud bortstiaalet i Obligationer, tilsammen til Beløb 43,150 Bancomark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-29
Paa Bruushaabs Fabrik ved Viborg udbrød den 12te de, om Morgenen, medens Folkene spiste, Jldløs i Torrehuset, og inden en halv Time vare 13 Fag Huus, 110 Lpd. Uld, 5 Stkr. Klæde, 10 Favne Brænde, et Sviin, samt en Deel Redskaber, fortærede af Luerne. Anden Etage af selve Fabrikbygningen var ogsaa allerede angreben; men her lykkedes det at slukke Branden. - Det er sandsynligt, at Jlden er opkommen fra Kakkel oprørene.