Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-07
Den af Fædrelandet saa velfortjente udødelige Dronning Sophia, Frederik den Andens Gemalinde og Moder til Christian den Fjerde, havde en udmærket Flids-Jndretning paa Nykjøbings Slot paa Falster, hvor hun, som Enke, levede i tre og fyrretive Aar. Jblandt de Mennesker paa Slottet, Dronningen dagligen havde at spise, vare henved firesindstyve Fruentimmere; disse alle maatte spinde visse Pund Hør eller Uld hver Maaned. De vare fordeelde i tvende Spindestuer nede i Kielder=Etagen, og for at spare Sophia at gaae de mange Trapper ned, var den Jndretning gjort, at hun kunde lade sig, gjennem alle Etager, i en Stoel hidse ned i sine Spindestuer, hvor hun hver Løverdag tog imod Spind, og belønnede de Flittige. Det var nøie udregnet, hvad Mad der hver Dag skulde gives, og hvorlænge et Menneske skulde spise af en Tønde Rug, drikke af en Tønde Malt, have Maaltider i en Gaas, et Lam, et Sviin, og et Slagtenød; hvilket altsammen var sundt og godt, og blev givet rigeligen. Rundtom i Falster og Lolland havde Dronningen Vævere, der maatte væve al hendes Spind op til Dækketøi og Lærreder; dernæst lod hun og forarbeide grovt Klæde, hvilket alt hun solgde; og paa denne Maade holdt Sophia vist aarligen over fire hundrede Mennesker i Arbeide. Ved sin gode Huusholdning blev hun en af de rigeste Dronninger i Europa, og efterlod sig tø Millioner i rede Penge. - En lignende Anstalt, oprettet i Hovedstaden, hvor saa mange Fruentimmere og fattige Koner savne gavnligt Arbeide, og i hvilken deres Flid blev betalt i Overeensstemmelse med Tiderne, vilde være et Middel til, at udbrede huuslig Flid, at afhielpe Mangel og Elendighed, og at betrygge Sædelighed. For at skaffe indenlandske Tøier Afsætning, kunde enhver tilkommende Tjenestepige forpligtes til, at klæde sig med samme. Ogsaa turde ventes, at vore Huusmødre vilde, til daglig Brug og til Prydelser for Dagligstuen, vælge af slige Tilvirkninger det, som var fiint og let. "Hvormeget skulde Kunster og Videnskaber tiltage, hvormeget Statens Vel og Lyksalighed befordres, naar de medfødte Evner og Dygtighed til samme bleve upartiske og uden Fordom søgde ei blot hos Mand, men tillige hos Qvinde-Kiønnet, og bleve omhyggeligen benyttede, ytteer Hr. Dokt. Theol. B. P. Kofved J. Saadanne Fruentimmeere kunde gjøre Fremgang i Kunster og Videnskaber, og vorde Lærerinder for deres eget Kjøn De skulde vorde en Ziir for Landet, og Sædeligheden vinde. En Jndtægtskilde til hine Øiemeeds Fremme kunde findes i, at ved Bestallinger betaledes noget vist hertil, i Forhold til det tiltraadte Embedes Jndkomster. Vor milde Regjering, som hævder Menneskerettighederne, og fremmer alt, hvad der er godt, vil og give Qvindekjønnet et Fædreland, og binde dette Kjøn til det ved hensigtsmæssige Indretninger. Den første og den tredie af disse ønskede Jndretninger, mener jeg, kunde sættes under Overopsyn af de hæderværdige Mænd, som bestyre Opdragelsesvæsenet; den anden, under det hæderværdige Selskab for indenlandsk Kunstflid. Sin Naade og sine Velsignelser udøse den Algode over Deres Majestæter Kongen Frederik den Sjette og Dronningen Maria Sophia Frederika, over Deres Kongelige Høiheder Kronprindsessen Karoline og Prindsessen Vilhelmine, og under Deres Majestæter stige det danske og norske Folk til større og større Dyd, Kraft og Lyksalighed! P. Poulsen, Bogtrykker. Jardines Breve fra Paris om Fruentimmeret m.; Anm. S. 37. f.