JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Hamborg Man vilde i Wien den 31te Marts have den Efterretning at de tyrkiske Batterier ved Navarin skulle have boret det der stationerede engelske Linieskib i Sænk, hvorpaa 3 tyrkiske Linieskibe og 5 Transportskibe skulle være indløbne i Bugten. Frederik den Sjette, Konge af Danmark. (Sluttet.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Den danske Marine var fra Arilds Tid i Besiddelse af en almindelig erkjendt Hæder. Prægtige Krigskibe, førte af erfarne, tappre Chefer, bemandede med raske, øvede Søemand, og rigelig forsynede med alle Krigsfornødenheder, havde udbredt den danske Søemagts Roes i de fjerneste Have. Saalænge man kan mindes havde Folket agtet denne Krigsflaade, den af Havet trindtom begrændsede Stats Skytsværn, som sit Palladium. Den af Fædrelandskjærlighed besjælede Prinds, der deelte hiin Folkets Følelse, erkjendte strax den Vigtighed, det vilde have for ham som tilkommende Thronfølger, at kjende alle de Marinen angaaende Gienstande i deres hele Omfang, for derved at blive sat istand til fremdeles at hævde denne Statens fortrinlige Støtte sin gamle Hæder. Til denne Hensigt tog han selv personlig Sæde i det til Bestyrelsen af Marineanliggenderne ansatte Departement, bivaanede som Collegiets Præses dets regelmæssige Sæder, og styrede saaledes Forretningernes Gang. Paa denne Maade lærte han at kjende det hele Detail ved denne vigtige Statsinteresse, og med Glæde saae han Søemagtens Hæder vedvare, i lige Skridt med Folkets Tillid. Han ahnede ikke, at tilkommende Ulykkestilfælde engang som Konge vilde paadrage ham Tabet af denne Flaade, men i det han standhaftig bærer dette Tab, gaaer endnu hans dristige Stræben. som Konge ud paa at erstatte det ved Anskaffelsen af en ny Krigsflaade. Med ikke mindre Virksomhed og Omhu end den, som blev helliget de militaire Anliggender, vendte Prindsen sig til de indvortes Statsanliggender i Civil faget. Det var hans Forsæt og alvorlige Villie, engang naar han som Konge kom til ene at føre Statsroret, at styre dette saaledes, at samtlige Grene af Statsstyrelsen skulde gaae igjennem hans egne Hænder. J hans Sjæl var den Grundsætning dybt indpræget, at ingen Gjenstand, som angaaer Staten, tør forekomme Kongen ubetydelig, og at saaledes ethvert Statsanliggende, om end mere eller mindre, dog stedse maa være vigtigt. Jfølge denne Synsmaade ordnede han Forretningsgangen for ethvert Fag paa en saadan Viis, at ethvert Anliggende af nogen Betydenhed foredrages ham selv igjennem det Departement, under hvis Ressort det hører, til endelig Afgjørelse. Den stedsevarende Beskjæftigelse med Statsanliggenderne, deels ved Selvarbeide, deels ved at modtage de forskjellige Statscollegiers og Authoriteters Referater, har bibragt Kongen en saadan Duelighed i Forretningerne og en saa stor Færdighed i Opfatningen af det rigtige Synspunkt ved ethvert Foredrag, at selv de meest øvede og erfarne Embedsmænd erkjende og ære ham som den første og meest fuldendte Forretningsmand. Jngen Deel af de offentlige Anliggender undgaaer hans Opmærksomhed, og selv det smaalige Detail af en Sag forekommer ham aldrig for smaaligt, saafremt det tjener til Gienstandens fuldstændige Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
De civile og militaire Anliggender foredrages Kongen paa een og samme Maade; begge finde hos ham en fuldkommen lige Jnteresse og lige megen Nøiagtighed i Prøvelsen af Sagens sande Tilstand. Udenfor Stats collegiernes regelmæssigt forekommende Referater underholder Kongen sig ofte med de enkelte Statsministre, Ministeren for de udenlandske Anliggender, Finantsministeren, Justitsministeren o. s. fr., for at conferere med dem om de Gienstande, der ere underkastede enhver Enkelts Forretningskreds. Under saadanne daglig fortsatte Forretninger henrinder den største Deel af Dagen. De øvrige Timer anvendes deels til at høre dem, der ønske Audients i Privatanliggender, deels til personlig Tilstedeværelse ved offentlige Anstalter og Foretagender. Under saa mange forskjelligattede Sysler beholder, som man let kan indsee, Kongen kun en ringe Deel af Dagen tilovers til Nydelsen af Livets sædvanlige Beqvemmeligheder og selskabelige Glæder. Kun Aftentimerne ere de, som han, efter fuldbragt Dagværk, regelmæssig tilbringer i uforstyrret Stilhed, i den huuslige Kreds af sin Familie, hvis Lykke og Livsglæde han udgiør, ligesom den igjen udgjør hans. Alle hans øvrige Timer og hans hele Virksomhed ere helligede Forsørgen for hans anden store Familie, Folket; ogsaa vil Enhver, der kjender ham, og er istand til behørig at skatte hans ligesaa redelig som menneskekjærlige Handlemaade, i ham høiagte Fædrelandets sande Ven. Kongens fortrinlige Opmærksomhed har, siden Krigens Ulykkestilfælde bibragte Statsfinantserne saa dybe Saar, været henvendt paa at ordne de financielle Gienstande. Følgerne af de med Hensyn hertil gjorte Skridt, vil Fremtiden engang afsløre. Saa meget er imidlertid allerede nu indlysende, at Statscrediten og den udenrigske Tillid ved forskjellige Operationer have tiltaget i en meget betydelig Grad. Den ny indførte Orden i Finantserne, og det nu skarpt normerede Besparelsessystem, ville gjøre det Øvrige. Med ikke mindre Omhu tager Kongen sig af det offentlige Underviisnings- og Opdragelsesvæsen. Skolerne
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
for den studerende Ungdom ere, med bestandigt Hensyn til de tilkommende akademiske Studier, underkastede en fuldstændig Reform. Ligeledes har Skolevæsenet i Kjøbstæderne og paa Landet erholdt en ny Organisation, i Forbindelse med den indbyrdes Underviisnings Methode. Kunst og Videnskab, vurderede og opmuntrede af Kongen, nyde den fortjente almindelige Agtelse. Af en til dette Øimeed oprettet Fond, anvendes betydelige Summer til Stipender for de udenlands reisende unge Lærde, der, forstørstedelen berigede med Kundskaber, vende tilbage til Fædrelandet. Den skjønneste Udsigt er forhaanden til at den nu med klog, gavmild Haand lagte Sæd, engang vil bringe de meest velsignede Frugter.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Det ligger udenfor denne lille Skitzes Grændser, at optælle det Meget, som Kong Frederik i sin lange Regjeringstid har udført for Lovgivningen i Almindelighed, for en bedre Jndretning af offentlige Stiftelser, for Organisation af almeennyttige Jnstituter, og overhovedet til Bedste for den offentlige Velfærd. Dette være forbeholdet den tilkommende Forfatter af hans Regjeringshistorie. Men det være forundt Forfatteren af denne lille Opsats, den engang i Danmark gjæstvenligt optagne, og til Giengield Danmark inderligt elskende Fremmede - at fremføre det Ønske, at det gode danske Folk endnu i en lang Række af Aar maa beholde, ære og elske sin gode Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
(Jndsendt.) Det i denne Avis No. 56 omtalte Stridsskrift af Pastor Busck. Doctor og Professor H. N. Clausens Forhold til Jesu Kirke i Danmark, findes recenseret i dansk Literaturtidende No. 13. Efter at have viist, at Pastoren har udrevet Professorens Ord af deres Sammenhæng, slutter Recensenten med følgende Ord, der synes talte i rette Tid: "Jeg meener nu tilstrækkeligen at have godtgjort at Hr. Pastoren ikke havde Grund til den af ham mod Prof. Clausen førte Anke, og at han selv efter sin Anskuelse af Forsoningslæren kun havde Anledning til at tviste med ham om en Læreform. Men vilde han have tvistet herom, burde han have valgt en ganske anden Fremgangsmaade. Det er især det Upassende og for Videnskabsmanden Uværdige i den, han valgte, som har bragt Rec. til at skrive disse Linier.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Allerede Skriftets Titel tilkjendegiver paa det Bestemteste et personligt Angreb, og naar nu Mængden, som enten er lysten efter at høre de Høilærde klamres eller frygter Fare for Kirken, giver sin Rigsort ud, læser den her nogle af deres Sammenhæng udrevne Linier af Professorens Skrift, som sættes i den stærkeste Modsætning til Lærebogen, til Confessionen og til Hr. Pastorens egen Troesbekiendelse. Mængden kan ikke eftersee Stedets Sammenhæng i Professorens vidtløftige og derfor kostbare Bog; den maa troe Hr. Pastorens i den bestemteste Tone gjorte Forsikkringer. Det er just denne Mængde, for hvilken Pastoren her har skrevet; thi han ender sin Fortale med, at han ønsker at gjøre sig tydelig ogsaa for de mindre begavede Christne, og at han desaarsag har lempet Foredraget efter deres Tarv. J denne Kreds er det, at Professor Clausen ved Hr. Pastorens Skrift lægges for Had som en uchristelig Lærer. Men det er ikke ham allene, det gaaer ud over; Forfatteren frygter for den tilkommende Tid. For Øieblikket, siger han S. 36, er der Jntet, der hindrer hans Virksomhed for Evangeliets Udbredelse i hans Kreds; men den Tanke ængster ham, at de Børn, han confirmerer, kunde komme til Nabosognene og der finde Præster af Prof. Clausens Skole. (Hr. Pastoren er selv for fem Aar siden bleven examineret af Prof. Clausen.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Man har bebreidet de ældre Theologer den Bitterhed, hvormed de førte deres Stridigheder, fordi de af Eensidighed oversaae den Sandhed, der ogsaa i den afvigende Mening kunde findes; man har lastet den Forkjættringslyst, ved hvilken enhver Uovereensstemmelse med deres eget System fremstiltes som Fornegtelsen af et Dogma. Men disse Feider førtes dog oftest kun mellem dem selv; thi Bøgerne, de udgave, vare oftest i de Lærdes Sprog, og skreve de end i Modersmaaler, læstes de kun lidet af Mængden, og Kraftextracter af deres Jndhold bleve ikke udbredte ved Dagblade. Naar Nutidens Theologer ville i Flyveskrifter, udgivne i Modersmaalet, efterligne de Ældres Polemik, maae de ved denne Fremfærd stifte end større Forargelse end de Ældre. Det Diærve i deres Udtryk, det Opsigt vækkende i Conseqventsmageriet bringer Stridsskriftet i Mængdens Hænder. Men saa gavnligt det er, at opbyggelige Skrifter blive læste af Almeenheden, saa lidet gavnligt er det, at forhandle theologiske Stridsspørgsmaal i Mængdens Paahør. Enten bliver Striden ikke grundigen ført, for at læmpe sig efter det Publicum, man vil tækkes; eller Argumenter komme frem, hvis Betydning Mængden ikke fuldeligen begriber og derfor udlægger falskt. Den let forudseelige Følge heraf er, at den Uskyldige bliver krænket, og den Svage forarges.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Kjøbenhavn. Hans Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling ved allerhøieste Resolution af 21de Marts behaget allernaadigst at bifalde: at Vognmandstaxten for Danmark for de næstfølgende 3 Maaneder April, Maj og Juni 1828, maa forblive uforandret, nemlig: for et Par Forspandsheste eller stemplet Vogn med 2 Heste 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med 2 Heste eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 4 s. Sølv pr. Mill. Stadshauptmand, Oberst v. Hallander, Chef for Kjøbenhavns Borgervæbning, R. af D. og D. M. opnaaede en Alder af 74 Aar, og var i sin Tid een af de første Bygmestere i Hovedstaden, som er prydet med mange Bygninger, der ere opførte under hans Bestyrelse. J Brandanordningen af 1653 kaldtes Chefen for Kjøbenhavns borgerlige Militaire: "Stadsens Hopmand." J Stadens Belering, nogle faa Aar derefter, blev Frederik Thuresen Stads Oberst, og indlagde sig ved sit Forhold stor Ære. Efter Souverainiteten blev han af Kong Frederik den 3die confirmeret i samme Post, og han har Kongens Portrait paa Brystet. Hans nærmeste Eftermand var Niels Envoldsen, som havde i Beleiringens Tid været Borgercaptain, og fik ligesom de øvrige Captainer, en Guldkjæde med en Medaille til at bære paa Brystet. Ved hans Tiltrædelse i Chargen hier Navnet forandret til Stadshauptmand. Under 17de Januar 1772 blev Obersts Rang tillagt denne Post. Jens Mylius, forhen Brygger, blev den 20de Marts 1808 som Stadshauptmand i Naade entlediget, og, som Beviis paa kongelig Naade tillagt sin hidtil havte Gage i Pension, samt forundt Rang med No. 16 i Rangforordningens 2den Classe. Tømmermester Hallander, som da var Major og Chef for det borgerlige Artilleriecorps, blev under samme Datum udnævnt til Stadshauptmand og Chef for det borgerlige Jnfanterie, samt at vedblive som Commander for det borgerlige Artilleriecorps, hvilket Corps skulde fremdeles staae under Overkommando af den høistkommanderende Officeer for det kongelige Artilleriecorps. Et Foretagende som fortjener almeen Agtelse er den Kæmpemølle som paa Hjørnet af Jagtveien opføres for Møller Ølunds Regning af Møllebygger Jørgensen. Denne Mølle er, til nogle Alen ovenfor Omgangen, opført af store saugede Kridtsteen. Hatten hviler paa støbte Jernhjul, og skal ved sig selv altid kunne holde sig i Vinden. Ligeledes er baade Drevene og Axelen af støbt Jern. Cours den 8de April. Hamborg 2 M. - , a vista 218. - Spec. 220. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/2 s. - Bank Disc. 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier 156 Rbd. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 1/2 Rbs. Tegn. - 4 pC. kgl. Obligationer (uden Renter) 82 1/2 a 82 1/2 Rbd. Sedl. - Dito Dito 76 i Banco. - Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. - Dito Dito 112 1/2 a 112 3/4 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbkobl. Renter pr. 6te Januar 98 a 98 1/2 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. Norsk Dito nye - i Bco. - Asiatiske Comp. Actier - Sedl. - 3 pC. nye Danske Obligationer 57 1/2 a 57 1/2 L. Strl. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Odense, den 8de April. Europas første Sangerinde, Mad. Catalani, lodsig høre i Aftes paa vor Raadhuussal for en Forsamling af omtrent 600 Mennesker. At hendes fortryllende Stemme ogsaa her høstede almindelig Beundring og Applaus, er naturligt. Orchestret, der bestod af den herværende musikalske Forening og dirigeredes af Hr. Repetiteur Funch af Kongens Kapel, assisterede med udmærket Præcision. Concerten havde to Afdelinger, og foruden Arier af Morlachi, Tancredo, Zingarelli og Paer, sang Mad. Catalani ogsaa her til Slutning God save our Frederik, med en Kraft og Ynde, som henrykkede hele Forsamlingen, der istemte Slutningschorene. Denne sjeldne Kunstnydelse havde, uagtet det ublide Veir, lokket flere Fremmede her til Byen, ogsaa fra de andre Provindser, end her vel i Mands Minde før har været samlet. Den smukke oplyste Raadhuussal, hvis Lige ikke findes mange Steder, tog sig fortræffeligt ud, og forhøiede Jndtrykket af det Hele.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Blandinger. Dhrr. P. O. Tutein, Poulsen, O. Meinicke, og Scavenius indbyde til Deeltagelse i en for Møens Herred oprettet Spare- og Laanebank.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Anden Paaskedag gav det dramatiske Selskab i Viborg en Forestilling til Bedste for Byens Fattige.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Handels- og Sø-Efterretninger. Den 29de f. M. ankom Skibet Resolutionen, Capt. Nørbeck fra Aalborg, til Amsterdam. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Den 8de April afseilede P. Haaning til Norge med Kornvare. Th. H. Panck af Aalborg til Holland med Uld og Rug. Den 9de indkom J. Friis af Aalborg fra Sæbye med Brænde. H. P. Johannsen af og fra Flensborg med Brændeviin, og Tagsteene. Den 10de indkom C. L. Sand og H. Andersen af Nibe samt A. Libroe af Aalborg fra Warberg med Tøndestave og Bunde. N. C. Koefoed af og fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. N. H. Westernes af Nakskou fra dito med Stykgods. Vinden. Den 8de, S. V., Eftm. S. S. O.; den 9de, S. S. O.; den 10de, S. S. O.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Aalborg Torvepriser, den 12te April. Oxekjød, 6 a 7 s.; et Lam paa 1 Lpd. 7 a 8 Mk.; Herregaards-Smør, 20 sk.; Bønder=Smør, 14 s., pr. Pund. - Rug, 2 Mk. 8 s.; Kartofler, 8 s., pr. Skjeppe. - Æg, 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Aalborg Kirker. Første Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. - Talen, ved Confirmationen, holdes i BudolphiKirke af Hs. H.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Ægteviet. Den 11te April, Kjøbmand Christen, Larsen Schaltz og Jomfrue Caroline Butler.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Begravede. Den 28de Marts, Huusmand N. Christensens Enke Cicilia Nielsdatter, 67 Aar. - Den 1ste April, Fisker M. L. Kircks Søn, Niels Larsen, 2 Maaneder. Den 2den, Bødker Peder Andersens Enke, Maren Christensdatter, 84 Aar. - Den 5te, Chr. H. Haugerum, forhen Borger i Kjøbenhavn, 79 1/2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Ved Tallotteriets 1112te Trækning i Wandsbeck udkom:
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Bekjendtgjørelser. Vor fromme, kjærlige Moder, Beate Marie Møller, født Andrup, er ikke mere. - Efter nogle Aars Svagelighed og sex Ugers smerteligt Sygeleie hørte Gud i Dag hendes inderlige Bøn; og forenede hende, næsten 66 Aar gammel, med hendes elskede Forudgangne. Sørgende staae vi og 8 Børnebørn ved den kjære, kjære Bedstemoders Baare, dog trøstes vi ved Tanken om, den uendelige Sallighed hun hisset nyder. Aalborg, den 9de April 1828. Lise Stricker, C. H. Stricker. født Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
At Gud den 6te April hjemkaldte vor svage Datter Johanne Marie Bang, 28 1/2 Aar gammel, maae vi herved tilkjendegive Slægt og Venner. - Berøvet Mæle, Sands og Samling, martret af rædsomme Pinsler, var hun os i 10 1/2 Aar et Sorgens Barn. - Af skjønsomme Hjerter takke vi Gud, der endte hendes Lidelser og vor Sorg. Leerbech, den 10de April 1828. M. Bang. J. K. Bang, født Thodberg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Enhver, der bidrog til at høitideligholde vor Bryllupsfest ved Jllumination i Aftes, modtage herved vor hjerteligste Tak. Aalborg, den 12te April 1828. Caroline Schaltz. Chr. Schaltz.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
At jeg Undertegnede har vundet Borgerskab her i Byen som Laugs-Skoemagermester, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre for mine ærede Venner og Velyndere, som ville forunde mig deres Arbeide, reel Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Aalborg, den 9de April 1828. L. C. Ellermann, boende paa Hjørnet af store Nygade. og Brødregyden. 452.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Undertegnede har erholdt Oplag af grøn Olie=Sæbe, fra et af Kjøbenhavns bedste Fabrikker, som udsælges til nedsatte Fabrikpriser, hvormed jeg paa bedste Maade anbefaler mig. Aalborg, den 5te April 1828. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Herved advares Enhver om, at afholde sig fra at indslaae Søm, Spiger eller hvad som helst i Frue Kirkes Mure, eller dens Materialhuus, som og fra at ophænge Klæder eller andet til Tørring paa Kirkegaarden, da de, som handler derimod, maae tilregne dem selv de Følger slig en selvtagen Raadighed og Uskik vil paadrage dem. De Spiger og Søm, som har været indslaaet i Muren, men nu ere udtagne, kan faaes hos Kirkens nuværende Værge. N. S. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Den ædle Giver af de 25 Rbd., som i Helligdagene blev uddeelt til 94 Almisselemmer i begge Fattighusene, aflægges herved forbindtligst Tak for den Vederqvægelse saa mange, tildeels syge og afkræstede Mennesker, derved bleve forundte. Aalborg, i Commissionen for Fattigvæsenet, den 8de April 1828. Den anordnede Confirmationsbøn faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Fine Havanna- og Virginie=Sigarer, hundredeviis og mindre, faaes billig hos A. Worm, Allgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Frisk Fuglefrøe faaes hos A. Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Et literært Blad, især for udenlandsk Literatur, vil udkomme paa Hr. G. Bonniers Forlag i Kjøbenhavn, og under Redaktion af En af Fædrelandets anseeteste Lærde. Subskrivtionsplanen og et Prøveblad findes henlagt paa Stiftsbogtrykkeriet. Paa Parcellen Porsgrund ved Sohngaardsholm, kan nogle Heste og Fækreature blive græssede i Sommer. Om Leien kan accorderes med Niels Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
At Gjettrups Stude nu ere solgte, skylder jeg herved at offentliggjøre i Henhold til mit forrige Avertissement. Gjettrup, den 10de April 1828. O. H. Sveistrup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Undertegnede antager Børn til Underviisning i Syening, Strikning o. a. m.; tillige modtages fiint og grovt Linnedsyening af Amalia Fibech.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Nogle Jorder af fortrinlig Godhed, beliggende paa Lindholms Mark, der grændser til Nørre-Sundbye Eiendomme, er underhaanden at faae tilkjøbs; og hvorom accorderes med Procurator Møller i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
En god Tjeneste for en Gartner, paa en Gaard i Nærheden, af Aalborg, anvises af Fred. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
En smuk og god Gig med Kalesche er underhaanden at faae tilkjöbs i - 224 ved Österaae.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Vikker og Vikker=Havre kan kjøbes hos L. Bøggild. Tørre Fiæl kan kjøbes hos L. Bøggild. Tjeneste som Malkepige kan faaes til Maidag, naar godt Skudsmaal forevises hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
En liden Hauge med gode Frugttræer og Buskvexter, omgivet ud til forrige Fruekirkegaard med høie Popler, er strax at faae tilleie og Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Godt Rughalm, samt Høe, faaes hos Broder Møller. En Kuffert (i Laaget er Dæksel til Linnedtøi, ønskes ombyttet med en Felleisen. Det Nærmere erfares paa Stiftsbogtrykkeriet. Ved Store-Restrup kan erholdes god Græsning til en betydelig Deel Stude.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Den anordnede Bøn, som skal læses ved Ungdommens Confirmation, faaes tilkjøbs hos Bogtrykker Wandall.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Proclamata Creditorerne i Stervboet efter Tjenestekarl Hans Jacobsen Kragelund i Agersted Bye, Woer Sogn, indkaldes herved overeensstemmende med Placat af 26de October 1792, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Woergaard, den 31te Marts 1823. Fischer, const. Sernigsbanks. Sølv. de 2d Frederich Siegfred Muhle 1828. Kongelig Majestæts Herredsfoged og Skriver i Hellum Hindsted Herreder, Gjør vitterligt: at for mig andrager Ane Grethe Pedersdatter og Bente Pedersdatter af Als Sogn, den Første ved sin Mand Anders Jensen af Helberschou og den Sidste med Curator Anders Poulsen af Odde, hvorledes det ved kongelig allernaadigst Bevilling af 2den Februar f. A. er dem tilladt: "ved Stevning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Aalborg Stiftsavis og den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel at maatte indkalde den eller dem, som maatte have ihænde en til Andragerne af Christen Pedersen Scheelund af Østergaard i bemeldte Als Sogn den 5te Juli 1810 udstædt og inden Hellum Hindsted Herreders Ret den 13de November næstefter tinglæst, men siden bortkommen Obligation for 400 Rdr. D. C. hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i en Jord=Parcel af Hartkorn Ager og Eng 3 Td. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1/2 Alb., til med forommeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og at saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, der da paa meerbemeldte Obligation maae erhverves Mortifications-Dom" og at de nu attraae denne Mortifications=Sag paatalt. Thi indstevnes herved i Henhold til Forestaaende den eller de som maatte have bemeldte Pante-Obligation ihænde, til at mede i Retten paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted i Vive den første Søgne-Tirsdag i Julii Maaned førstkommende Aar 1829, for der og da i foranførte Henseende, Saggivelse og Rettens Mortifications-Dom at modtage. Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og mit Segl. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Duegaard, den 11te Marts 1828. Muhle. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-12
Auctioner. Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 29de f. M., bliver det den Kongelige Kasse, efter foregaaende Seqvestration, adjudicerede Sted, Thoruphede, i Dronninglund Sogn, af Hartkorn 1 Td. 2 Fdkr., tilligemed Konge- og Kirketienden, enkelt Hartkorn 1 3/4 Alb., der haves i Fæste af Niels Jensen og tilforn eiet af den umyndige J. F. Abel, stillet til 3de Auctioner paa den i Forordningen 21de April 1817 befalede Maade, saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 10de Mai ) 2den Dito Dito den 24de f. M.) førstk., 3die Dito Dito den 7de Juni ) hvoraf de tvende Første holdes paa mit Contoir, men den Tredie paa selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. - Ved den sidste Auction vil Eiendommen, i Tilfælde af Jkke salg, blive forsøgt bortleiet paa 1 a 2 Aar. - Conditionerne, der forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir, erfares paa Auctionsstedet. Dronninglund Herreds-Contoir i Sæbye, den 9de April 1828. Hans Müller.