Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Paa det Vendepunct, som de spanske Anliggender nu have naaet, maatte de dobbelt spænde det franske Cabinets Opmærksomhed; til samme Tid gjør en anden politisk Omstændighed stærk Fordring paa den. Rygtet om en nær forestaaende østerrigsk Intervention i Kongeriget Neapel har vakt stor Sensation i det franske Udenrigs=Ministerium. Visse Journaler, hvis Kundskab om dettes Anskuelser man ei dra ger i Tvivl, betænke sig i paa, aabenlyst at paastaae, at Østerrigernes Jntervention, om den bekræftes, vilde faae en afgjort Jndflydelse paa den franske Politik med Hensyn til Spanien. Et liberalt Blad giør imidlertid temmelig grundede Jndvendinger mod en fransk Jntervention i Spanien, idet den sætter den store Forskjel mellem en østerrigsk Jntervention i Neapel og en fransk i Spanien i følgende Lys. Naar Østerrig gaaer til Jtalien, veed det, hvad det vil og kan sætte det igjennem. Der gjærer nemlig det revolutionaire Princip; Sicilien og Abruzzerne befinde sig i Opstand. Østerrig kan gjøre Ende paa denne. - Men vi, hvad ville vi gjøre i Spanien, Ville vi understøtte Revolutionen, Vi frygte denne jo endnu mere end vi frygte Qvinderegimentet i la Grania. Det er altsaa det usle Juste milien-Partii, vi ville gribe under Armene; under denne Forudsætning vil den spanske Nation støde vor Hjælp fra sig og Spanien vil blive vor Grav. Vor Jntervention i Spanien vilde altsaa blot svække, ei styrke Nationens Sag. - Men hvorledes end Journalerne raisonnere overJnterventionen, saa synes der fra Regjeringens Side at være noget Ualmindeligt i Gjære. Den 23de August blev der holdt Ministerraad i Tunne og en Adjutant afgik i al Hast fra Krigsministeriet til Bayonne; Telegraphen kom i fuld Virksomhed, og paa Børsen var Talen om, at det gjaldt en Forstærkning af Observations=Corpset paa Grændsen og om en hurtig Forøgelse af Artilleriets Material. Samme Nat expederede den russiske Minister en Coureer til sit Hof, hvis Depeschers Jndhold man naturlig ogsaa har villet sætte i Forbindelse med alle ovenstaaende Symptomer. - Til alt dette kommer endnu, at man fra Correspondenter i Provindserne har Meddelelse om det Rygte i Barcellona, at nye engelske Stridskræfter have viist sig ved den cataloniske Kyst, hvor man den 14de saae 4 almindelige og 2 Dampkrigskibe. Man sagde, at England, i Forening med Frankrig, vilde lade Spanien tilflyde en mægtigere Hjælp end hidtil, jo man talte endog om et Troppecorps paa 10000 Md., som fra fransk engelsk Side skulde vise sig paa den Kant af Krigstheatret. De ministerielle Organer paastaae, at disse Rygter ikke indeholde noget positivt Vist, men føie dog til, at det er afgjort, at England og Frankrig ville gribe enhver Leilighed til at komme det constitutionelle Spanien til Hjælp under dets Forvirring. Oberst Lebeau, som i 1836 commanderede et Observations=Corps i Navarra, havde den 21de Audients hos Kongen. J Forbindelse med alle disse temmelig sammenhængende Efterretninger vil National, endnu vide fra sin Correspondent i London, at Lord Palmerston for Tiden beskjæftiger sig meget med Spaniens Anliggender og giør sig megen Umage for at bevirke, at Thiers igjen kunde blive Præsident i det franske Minister-Conseil. Dette vil vel ei være let, Jtalien.