JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands 108 - 1822 a 23. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Johanne Juliane eller Johanne Justine Scharffenbergs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 22de December 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Rytterdistricts søndre Birks Ret I den 3die denne Maaned og ved den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret den 15de næstefter, ere Creditorerne i Boet efter den i Frederiksberg afdøde Dorothea, fød Willumsen, Enke efter forrige Billarskolder Nicolai Kierne, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos mig som Boets Skifteforvalter for at godtgiøre deres Krav. Med samme Varsel ere Afdødes Arvinger indkaldte. Blandt disse menes at være til, som testamentarisk Arving, et af Navn og Opholdsted ubekiere: Fruentimmer, en Datter af nu afdøde Mariane Willumsen, hvilken Sidste nævnte for endeel Aar siden levede i Ægteskab med en Gjørtlersvend, navnlig, i saavidt vides, Lundberg, Lindgreen eller Dalberg. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Rytterdistricts søndre Birk, den 23de December 1823. Landt, constitueret.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt I Hof= og Stadsret, ere alle dem, som maatte have Fordring udi min afdøde Mand, Skibscapitaine Frang ottmann Nielsens og mit fælles Boe, af hvad Navn nævnes kan, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Krav for mig og underskrevne min Lavværge, da enhver retmæssig Gield kan ventes betalt. Kiøbenhavn, den 22de December 1823.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Som Lavværge, Marie Kirstine Nielsen. Hoyen, fød Cabis. Brygger.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Udenlandske Efterretninger London, den 20de December. Jgaar modtage de til Sydamerika udnævnte Consuler deres sidste Jnstructioner, for at afreise endnu samme Aften, og idag at gaae ombord paa Krigskibet Cambringe, som derpaa strax skal afseile.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Det er tilkjendegivet de paa halv Sold staaende Chirurger at deres Tjeneste maaske snart kunde behøves.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
J Sunderland bygges nu omtrent 40 nye Skibe, for største Delen paa 200 Tons og derover. Der er i Aar indregisteres 15 nye Skibe i den samme Havn.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
General Mina har afslaaet at modtage en Jndbydelse til et Maaltid, som Jndvaanerne i Taunton vilde givet til Ære for ham. Han undskylder sig med Apasselighed og Sorg over sit Fædrenelands Stilling.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Vi have den Brasilianske Hof= og Statstidende indtil 22de October, hvori man læser en Beretning fra Gen. Lima i Bahia af 10de Septender angaaende en opdaget Sammensværgelse til en Revolution, som skulder. Begyndelsen. samme Maaned, men som man fik qvalt i Fødselen.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Den 24de November. Vi have Efterretninger fra Lissabon af 8de December. Der var, for at svare, givet Befaling til at afskedige en Fjerdedeel af Jnfanteriet og en Femtedeel af Artilleriet. Desuden skulde flere Permissioner meddeles.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Efterretninger fra Rio Janeiro af 25de October melde, at Lord Cochrane var bleven udnævnt til Marqvis af Maranhad, og Lady til Keiserindens Æresdamme.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Over Liverpool er her idag fra Buenos=Aires ankommet den meget vigtige Efterretning, at den Spanske General Canterae havde lidt et fuldkomment Nederlag ved Independent Armeen i under Gen. Snere, hvorved Gen. Cantera selv blev tagen til Fange, og Sen. Valde; blev paa Pladsen. Resten af den Kongelige Armee flygtede i Uorden mod Potost, og blev forfulgt i derhen. Gen. Sta. Cruz indtog la Paz, i Nærheden af hvilken Slaget havde staaet. Olaneta commanderede de flygtende Tropper.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Paris, den 2de December. Man skriver fra Madrid. J Cordova bliver der gjort Jagt paa de saakaldte Commueros. Det er nok, at man bliver angivet som saadan, lige godt af hvem, til at blive sat fast, og berøvet alt, hvad man eier og har. At dette just ikke træffet Folk, som intet have at miste, lader sig let tænke. De Personer, der have hørt til Milizen, og nu ifølge de afsluttede Capitulationer begave sig til deres Hjem, ere under Tingenes nærværende Stilling blottede for enhver Fornærmelse. De fleste beholde deres Vaaden til deres Selvforsvar, men ogsaa dette lægges dem til Last, og foraarsager nye forfølgelser. Der meldes fra den Spanske Grendse, at de Spanske Royalister saavidt muligt blive bortfjernede fra de Stæder og Fæstninger, der ere besatte af de Franske Tropper. Juanito og Santos Ladron, hvis Anslag, at bemægtige sig Pampelona, er mislykket, ere paany forbittrede, fordi adskillige Franske Generaler have faaet Ordens Decorationer, som de troe bedre at have fortjent.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Den 24de December. Conventionen med Spanien, om Kongerigets militaire Occupation ved vore Tropper skal for det første kuns være afsluttet paa et halvt Aar. Til Underholdnings Omkostningerne faaer Spanien af Frankrig et maanedlige Forskud af to Millioner Franker. Som man erfarer, besiddet den Sparske Konges nærværende Huushovmester, Greven af Onedlag sin Herres høieste Fortrolighed.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
En Skiersbulletin fra Hellenerne, dateret Zante, den 16de November, melder, at den Ottomanske af 32 Skibe bestaaende Flaade den 4de og 5te November i Bugten ved Talent led er Nederlag af den Græske blaade, der kuns benod af 36 smaa Skibe. Tvende Tyrkiske Fregatter vare stukne i Brand af de Græske Brandere, og tre af Tyrkerne selv, for at de ikke skulde falde i Grækernes Hænder, da de vare geraadede paa Grund Tre Brigger og en Corvet vare tagne. Et Skib, fra Syros og et Østerrigsk, som er kommet fra Dardanellerne, berette, at den Tyrkiske Flaade var løbet ind i Dardanellerne, ikke mere end 22 Seilere stærk. - Lord Byron havde sendt 100,000 Piastre til Hydra til en Expedition, som skulde komme Melongi til Hjælp.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Livorno, den 8de December. J forrige Uge gik her det Rygte, at den Engelske Consul i Tunis var bleven myrdet. I flere Dage svævede man aldeles i Uvished derover, indtil Brede fra Malta igaar berettede følgende: Et Engelsk Skib, bestemt fra de Græske Øer til Malte, havde 80 Grækere som Passagerer ombord. Paa aaben Sø anholdt en Tunesisk Fregat Skibet, og forlangte, at den Engelske Capitain skulde udlevere de Grækere, han havde ombord, hvilket han imidlertid vægrede sig ved. Den Tunesiske Commandeur sendte derpaa en stærk bevæbnet Baad ombord, og bemægtigede sig Grækerne med Magt; hvorpaa den Engelske Capitain strax seilede til Malta, og rapporterede det forefaldne. Strax blev der sendt et hurtigsellende Skib til Tunis, for at reclamere Grækerne, men istedet for disses Udlevering gav man det Svar: at de vare Portens Undersaatter, og følgelig maatte ansees som Rebeller. Desuden var det nu aldeles umuligt at udlevere dem, da de allerede havde faaet deres Straf. Hvad der er bleven af den Engelske Consul i Tunis, fordi han ivrigen tog sig af disse Ulykkelige, veed man ikke. Sagen er imidlertid berettet til London.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Maltha, den 18de November. Sir Th. Maitland er ankommen hertil. der udrustes en stærk Estadre, for at fordre Fyldestgiørelse af Tunis for den Fornærmelse, der er viist det Brittiske Fi Stockholm, den 24de December.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Den 22de dennes blev efter Hs. Majestæts Befaling Rigsdagen sluttet, efter at derom var skeet offentlig Bekjendtgjørelse paa sædvanlig Maade ved Rigsberolder, ligesom ogsaa Stænderne vare indbudne dertil ved tvende af de øverste Kammerjunkere.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Høitideligheden begyndte som sædvanligt med Gudstieneste, hvortil Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kgl. Høihed Kronprindser, begave sig i høilidelig Procession ligesom ogsaa siden til assalen. Efterat Hs. Majestæt der havde besteget Tronen, og Kronprindsen taget Plads paa den for ham bestemte Stol, holdt først Land marskalken en Tale til Hs. Majestæt, og derefter ligeledes de øvrige tre Stænders Talere. Hs. Excellence Hofkanzleren, Greven af Wetterstedt, oplæste derefter Rigsdagsslutningen, hvorefter Hs. Majestæt Kongen overlod til sin Søn, Hs. Kgl. H. Kronprindsen, at oplæse den Tale, hvormed Hs. Majestæt sluttede Rigsdagen, og hjemfør lovede Rigets Stænder, hvilken Tale i det Væsentlige lyder saaledes : Velbaarne, ædle og velbyrdige, ærværdige, værdige, vellærde, ærebaarne, velagtede, hæderværdige og redelige gode Herrer og Svenske Mænd, Endskjønt Grundloven ikkun bestemmer en Tid af 4 Maaneder for Rigstændernes Forsamling, saa har jeg dog troet at burde give efter for de Ønske J have ytret, og tillade Eder at fortsætte Eders Raadslagninger 7 Maaneder længer. Ved første Øiekast skulde man maaske med nogen Grund forundres over en saa lang Rigsdag; men Erfarenheden og Vanen i at behandle vigtige Gienstande forfeile ofte deres Maal, naar de komme i Berøring med de mange forskjellige Jnteresser, som følge med Menneskernes forskjellige Stillinger i Samfundet. Ydre Omstændigheder have ligeledes en særskildt Jndflydelse, som ikke kan forudsees eller beregnes, og Hendelser, ofte et Verk af Tilfældet eller af uventede Aarsager, tilintetgjøre Forsigtighedens og Klogskabens Handlinger. Om J end ei have kundet opfylde Alles Forhaabninger, saa have J dog lettet kommende Stænders Arbeide, naar de skulle lægge Grundvolden til en Finance forbedring, som ivrigen ønskes af alle Classer i Samfundet. Friheden, som oplyser Mennesket om dets egentlige Værd, giver ligeledes Styrke til, med Taalmodighed og Hengivenhed at udholde Livets Besværligheder. Men denne Frihed forsvinder, naar ikke Bestyrelsen har tilstrækkelig Magt til at vedligeholde de Fordeele, den har beredt Nationen. J have seet de Ulykker, som ere overgaaede Europas mest blomstrende Lande. Naar Stater rystes, er det tilsidst Folket, som lider mest derved. Denne Overbeviisning bør formaae os til aldrig at tabe dets Vel og Held af Øie. Disse Fordeele udgjøre det fornemste Gode, som Folket har Ret at fordre af os, og for at betrygge dem, paaligger det os, uden Forskjel at overholde Lovene, som ere Vres Værn.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Vi føle den lykkelige Jndflydelse af Landets geographiske Beliggenhed. Om de Love, som skulle være vor Rettesnor, ei have naaet den Fuldkommenhed, som kan ønskes, saa bør dog Forandringerne tilveiebringes lidt efter lidt. Vil man dermed gaae fremfusende tilverk, skulde man let kunne miste de Fordele, vi allerede eie, og Fremtidens skjønne Forhaabninger. Nationerne have deres eget Lune. At ville paaskynde deres naturlige Udvikling, er at fremkalde voldsomme Rystelser, hvorpaa den nærværende Tid har givet os Beviser nok. Jeg har fulgt samme Grundsætning af Forsigtighed ved Tillempningen af vore giensidige Rettigheder, og derfor anseet det for min Pligt at undvige al eensidig Fortolkning af vore Grundlove. Med det Forsæt, ene og allene at bevare mine lovlige Rettigheder, uden at træde Eders fornær, skal jeg derfor stedse være beredt til at raadslaae med Eder over alt, som kan oplyse vor Constitution, og lidt efter lidt, ved fælleds og lige overeensstemmende Øiemed, lede til en forøget og almindelig National Velstand.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Vor Udførsel har været betydelig, og Handelsbalancen, for dette og de foregaaende Aar, til vor Fordeel. Høsten har været god, men dog er Landmanden i Forlegenhed, og det vil ikke blive anderledes, saa længe ikke et nyt Hypotheksystem sætter ham i en sikrere Stilling end den nærværende. Om det Haab jeg nærer, at see hans Forfatning forbedret, ikke opfyldes, skal jeg paany sammenkalde Rigets Stænder, for at foreslaae Midler, hvis Virksomhed ei skal kunne betvivles af andre end dem, for hvilke Hjælpen ligger udenfor Grendsen af vore Kræfter. Den Committee, til hvilken Udarbeidelsen af den civile Lov er bleven anbetroet, har fuldført dette Hverv, og dens Forslag, ere overleverede til min og mit Statsraads Prøvelse. Det skal blive forelagt Rigets Stænder ved deres næste Møde, med de bemærkninger og Forbedringer, som jeg kan ansee nødvendige, Straffeloven er ogsaa et Formaal for min Opmærksomhed; den skal være Stemplet af en omhyggelig Vaagen over den almindelige og hver Enkelts Sikkerhed. De Summer, J have anslaaet til Fuldførelsen af det store Foretagende, Gota-Canalen, og til andre offentlige Arbeider, anseer jeg for at ville blive tilstrækkelige til at opfylde vore fælleds Forventninger. Bestyrelsens Gang udvikler sig paa en saa øiensynlig Maade, at endogsaa den mindst klarseende ikke kan undgaae at erkjende dens Fremgang. Lykkelige de Folkeslag, som i Skjødet af den almindelige Fred kan forøge deres Velstand og forbedre deres Indretninger.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Det Neutralitetsystem, som jeg har lagt til Grund for min Bestyrelse i alt, hvad som er nøie og umiddelbart vedrører begge Rigers Tilværelse, forsikrer os om, at denne Neutralitet skal vedblive at bestaae. Fra vor Side skal intet forsømmes til at opnaae denne Hensigt. Vore venskabelige Forhold med alle Europas Magter love os en varig Fred, dette høieste Maal for vore Ønsker. Jeg takker Eder gode Herrer og Svenske Mænd for de mangfoldige Prøver, I have givet mig og ethvert Medlem af mit Huus paa Kjerlighed og Hengivenhed. Jeg beklager, at Rigsdagens Slutning og den sildige Aarstid hindrer Jværksættelsen af det Ønske J have yttret om Dronningens, min Gemals, Kroning. Dette Ønske skal opfyldes ved Rigstændernes næste Sammenkomst. Vender nu tilbage til Eders Hjem, i Kredsen af Eders Familie, og befæster der Eendrægtighed og Fred. Værer Mænd - værer Svenskere! Dette skjønne Navn skal erindre Eder om, at Standhaftighedens Magt er meest vedvarende, og den første af alle, men at Svaghed og Uenighed styrte Staterne og berøve Nationerne deres Frihed. Jeg forbliver Eder, gode Herrer og Svenske Mænd, alle samtlige og Enhver i Særdeleshed stedse vel bevaagen med al Kongelig Naade og Yndest.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Lima, den 22de August. (See forrige Blad.) Independenternes Stridskræfter deløbe sig til 10,000 Mand, Columbiere og Peruvianere, og de vente daglig Forstærkning fra Chille paa 3000 Mand. De blive commanderede af Generalerne Sucre, Sta. Cruz og Miller. Den Spanske Magt under Generalerne Canterac og Valde; beløber sig til 9000 Mand, hvoraf ikke flere end 600 ere Europæere. De øvrige ere Jndianere, som ere pressede til Tjenesten.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Vicekongen har sit Sæde i Euco, der synes at ville blive det sidste Hovedpunct for Jnvasionen, ligesom den var Jncaernes oprindelige Hovedstad. Det kan ikke være megen Tvivl underkastet, at jo la Serna er bestemt til at nedlægge Scepteret der, hvor Pizarro bemægtigede sig det.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
General Bolivar bliver ventet hertil med det første, og vil selv overtage Feldttogets Styrelse. Jmidlertid ere Patrioterne i Besiddelse af enhver mulig Fordeel; ikke blot Stillingen, medens deres Fiende endnu maa kjæmpe med Besværlighederne paa Tilbagemarschen fra Lima, men ogsaa med Hensyn til, at de saa let kunne udbrede deres Sindelag og Aand iblandt Jndvaanerne i det indre af Landet, som hidtil vare Spanierne hengivne.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Krigsskuepladsen vil udvide sig fra Cuco til Potost. En Afdeling af Patrioternes Hær under Gen. Sta Cruz marscherer imod den sidstnævnte Plads, og en anden Afdeling af samme under Generalerne Sucre og Miller mod hiin, medens Jndependengeneralen Gamana beleirer Arequipa. Patrioternes Reservehær, 4000 Mand stærk, holder nu Li mo og Truillo befat, men skal med det første marschere mod den vigtige Provinds Janga. Medens den der bevirker en Diversion for Hovedcorpset, skal den med det samme indskrænke Royalisternes Positioner ved Luco og Guamanga, og aabne en for Lima meget vigtig Forbindelse med de berømte Bjergværker, ved Pasco. Ved nogenledes Virksomhed maa Sagerne snart faae en gunstig Ende for Uafhængighedens Sag. Det eneste, som man kan frygte for, er, Uenighed iblandt selve Amerikanerne, hvorpaa vi nylig have havt nogle udehagelige Prøver. Disse Uroigheder standse og forhale Operationerne, i det de berøve dem det centrale og stadige Stød fra Regjeringen, hvilket er saa væsentlig ved de militaire Marschers nærværende Forvikling. Men Alle see hen paa Bolivar, som den, der vil bortblæse alle smaalige Stridigheder, og da Congressen eller det nationale repræsentative Corps er afgiørende stemt for, under nærværende Crisis at give ham en uindskrænket Virkekreds, saa vil han uden Tvivl blive beklædet med saa megen Magt, at han ved at anvende den saaledes, som han hidtil har gjort, paa den virksomste Maade vil qvæle Tvedragten, og drive paa de militaire Operationer.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Nu regjerer Marquesen af Torretagle under Congressens Sauction, eller egentlig under dens umiddelbare Opsigt. Den blev vel voldsomt opløst i Truillo af den forrige Præsident, Riva i Aguero, men den forsamlede sig igjen ved Limas Rømning af Spanierne, og valgte Torretagle til at styre den fuldbyrdende Magt. Jmidlertid er - som vi haabe for lang Tid - Krigen fjerne fra os, og vi see nu en fri Samfærsel med det Jndre imøde. Derved vil baade Handelen og Regjeringens Financer forbedres. Et Par Millioner Piastre vilde i denne Tid være nok til at aabne Pasco's og maaske tillige Potosks mineralske Skatte, og i saa Fald vilde Landets Jndkomster langt overstige dets Fornødenheder. Der er afsluttet en midlertidig og betinget Aliance=Tractaimellem Buenos=Aires og den Spanske Regjering, og de Commissarier, som nu i hiin Plads repræsentere Spanien, have tilbudt Peru de samme betingelser; men vi vide ikke, om de kunne blive antagne. De ere: at Fiendlighederne skulle ophøre i en Tid af 12 Maaneder, at Moderlandets og de nye Staters Flag skulde gjensidig modtages i Havnene paa begge Sider, og at Spanien, naar det formelig anerkjendte hele Sydamericals Frihed, skulde af dette tilsvares en Sum af 20 Millioner Plastre, for at staae hiint Land bi i dets Kamp mod Frankrig, om en eiendommelig, ei af Frankrig paatvunget Statsforfatning. J alt dette er nogen Anomalie. Jndianerne, Jucaerres Afkom, fægte under de Spanske Faner for den Sag, som engang ødelagde dem, og Spanien handler med sine Colonier, for at erholde Kræfter til at sikre sig den selvsamme Frihed til at give sig Love, hvilken dets egne Feldtherrer nylig med fældet Bajonet vilde gjøre selve disse Colonister stridig. Det er ogsaa mærkeligt, at Cortes og Pizarro erobrede baade Mexico og Peru med et lige saa ringe Antal Europæere, som der nu byde disse Riger Spidsen under Canterac og Valdtz. De betjente dem ogsaa af de samme Midler, nemlig, at væbne i Jndvaanerne mod hinanden, saa at Efterverdenen maaske lige saa meget vil undre sig over, at Colonierne kunde blive saa længe forsvarede, som vi forundre os over, at hine uafhængige Kongeriger kunde blive saa hurtig erobrede.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Philladelphia, den 16de November. Høsten er overalt i de Forenede Stater faldet godt ud, saa at vi ville kunne udføre en Mængde af Landets Producter. Hvor betydelig en Handel der er til og fra Ny-Orleans vilman kunne slutte af den Omstændighed, at der i Begyndelsen, af Sommeren vare 78 Dampskibe i Fart paa Missisipe og de mindre Floder, som flyde deri, og siden er der bygget mange flere, saavel der, som andre Steder i de Forenede Stater, Her gives nu ikke nogen Stad af den mindste Betydenhed, som jo har een eller flere Dampbaade i Fart. Alene her i Philladelphia ere omtrent 20 Dampbaade i bestandig Fart paa Deelavare, de underholde daglig Forbindelser med Nyyork og Baltimore, og befordre saavel Reisende som Gods. Nogle af dem kunne medtage og beqvemt herbergere 200 Personer, ja forskjellige af Dampskibene paa Delavare ere endnu større.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Valsiskefangsten er hidtil dreven med megen Jver fra de F. St., og har indtil i de to sidste Aar ogsaa været lønnende. Den Nantucket Massachusetts, alene har til denne Fangst fler Skibe i det store Ocean, end England og Frankrig tilsammentagne. Men Tranpriserne ere saaledes sjunkne, at denne for Nationen saa vigtige Beskjeftigelse maa opgives, med mindre Regjeringen vil beggunstige den ved Toldforhøielse paa udenlandsk Talg, Lys og Tran, eller ved Præmier, hvorom man vil ansøge den.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Blandede Efterretninger. Thorvaldsen skal arbeide paa et Gravmæle for Canova. Den skal være bestemt til at staae i den Kirke, som den afdøde Kunstner havde begyndt at bygge paa.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs=Cours, den 2den Januar 1824. Hamborg 2 M. 244, a vista 247. - Species 250. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 3 Mk. Kongl. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1823) 80 1/2 a 81 Rbd. Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbd., dito Sedler 127 1/2 Rbd. Norske Rigsbanksedler 147 1/2 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 10 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Kiøbenhavn, den 2den Januar. J Aaret 1823 er i Kiøbenhavns Garnisens Hospital, indkommen. . . . . . . . . . . . . 3779 Syge. Deraf ere restituerede 3482.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Døde . . . 71 Altsaa bliver tilbage ved Aarets Udgang 226 Syge.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Nationalbanken bekiendtgiør herved, at Renterne af de forde slesvig-holsteenske Myntpapirer udstædte Obligationer, saavelsom de til Udbetaling i Januar 1823 opsagte men endnu et udbetalte Obligationer, bærende 6 1/2 p. C. Rente i Sølv, udbetales daglig i Banken, paa det sædvanlige Sted, fra Kl. Tillige bekiendtgiøres, at Renten af de for Bankens Laan i Februar 1820 udstædte Obligationer i rede Sølv, endnu udbetales paa det sædvanlige Sted hver Mandag og Onsdag indtil 18de Februar, da al Rente=Betaling indtil videre ophører. Directionen for Nationalbanken, den 2den Januar 1824.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Huus-Auctioner. Den 24de December blev Huset No. 189 i Teglgaardstrædet ved 4de Auction solgt for 9000 Rbd. Sølv. Den 31te December blev Gaarden No. 233 paa Hiørnet af Dronningens Tvergade og Adelgaden, ved 4de Auction solgt for 7000 Rbd.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Børs Auctioner. Den 29de December blev en Fordring paa 742 Rbd. 3 Mk. 5 s. Sedler og Tegn solgt for 200 Rbd. Sedler. Den 30te 1/3 Part i Jagten de tvende Søstre, drægtig 15 Commerzlæster, for 100 Rbd. Sedler, 2de Brandcompagnies Actier paa Varet, og Effecter for 1185 a 1100 Rbd. Sedler Stkt.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Ved Tallotteriets 1218 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Rd. 43. 11. 27. 68. 31.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Kiøbenhavns Torvepriser, den 2den Januar 1821. Rug, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Ost Elisabet Sophie Grunnet, fød Broe, Enke efter afgangne Kiøbmand i Hans Grunnet, er efter langvarig Svaghed Dags Dato ved Døden afgaaet hos Undertegnede, i hendes Alders 67de Aar; bliver herved bekiendtgjort. Kiøbenhavn, den 31te December 1823. P. J. Thostrup.
Berlingske Tidende, 1824-01-02
Jet har behaget Gud at til sig kalde vor elskede, uforglemmelige Fader, Etatsraad Hans Kundzon, Ridder af Dannebrog og Nordstiærnen, i sit 13de Aars Alder; hvilket herved paa egne og Sødskendes Vegne sørgeligst tilkiendegives for Beslægtede og Venner. Trondhiem, den 17de December 1823. Chr. Knudzen. Broder Knudzen.