Aalborg Stiftstidende, 1832-02-04
Hamborg, den 31te Januar. Bourdeaux 189 ½. Petersborg 9 1/2. London 13 Mk. 6 1/4 s., k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 451. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 36, 50, 2 M. 35, 30. Kjøbenhavn 213. Species 1 danno. - Disconto 4 1 a 5 pCt. Ringkjøbing. Der er ingen Tvivl om at denne By i de sidste 10 a 12 Aar, med Hensyn til dens Formues=Tilstand, har været i en bestandig Aftagen ved Næringsveienes Standsning. Hovedgrunden hertil formenes at være Landprang og den mindre gode Seillads paa vor Fjord. Vi skimte imidlertid nu et Glimt af Haab om bedre Tider, i det Regjeringen agter at afhielpe nogle af Manglerne ved Seilladsen, ved at tilstaae en Sum til Opmudring af Grundene. J mange Aar have Meningerne været pro og contra om Muligheden af Anlæget af et nyt Gab (1. Jndseiling) til Ringkjøbingfjord, men aldeles uforkastelige Beviser, at en saadan ny Jndseiling, ikke lod sig anbringe til Nytte og Varighed, ere tilveiebragte Skibene her paa Fjorden ordentligviis behøve. Regjeringen har derfor tilbudet et Laan af 6000 Rbd. r. Sølv til Mudder=Indretningers Anskaffelse m.v., imod Coution. Jntet er vissere end at et Lands, en Provindses eller en Byes Velstand beroer paa dens Handel og Jndustrie. Derfor behøves heller intet Beviis for, at en Indretning, som foranførte, vilde, naar den ledede til det tilsigtede Maal. - den almindelige Handels Opkomst - være en sand Velsignelse ei alene for Byen, men og for hele Oplandet, thi Handelen og Varepriserne vilde da ikke være Dependant af, om de tilladede Skibe skulde formedelst Grundene ligge 2 a 3 Maaneder, stundom om Efteraaret ja hele Vinteren over paa Fjorden; men ligesaa viist synes det ogsaa, at hvis en saadan Indretning kun skulde lede til enkelt Mands, eller enkelte Mænds private Handelsinteresse og føre til Letter eller Pram=Interessentskabets Fordeel (der i det sidste Aar skal have været netto prov. 600 Rbd. S. H. Cour.) over i andre Privates Hænder, kunde det ligesaavel blive som det er, Det forekommer os derfor utvivlsomt, at da Sagen maa interessere det Offentlige, bør ikke Privates Jnteresse, Forhold, eller Mangel paa Jndsigt og Kundskab kunde kuldkaste et saadant paabegyndt Værk. Mænd med offentlig Autoritet, locale Kundskaber og Kraft burde udentvivl lægge Haand paa Værket, og det Offentlige burde vist mindre see paa Sikkerheden for Laanet, end paa Tingens Jværksættelse, hvorpaa mange Samtidiges og Fremtidiges Velfærd og Lykkebebroer. Men skal ikke indsnige sig foranførte Misbrug, af forandret Privatinteresse, bør visseligen ogsaa hos de offentlige Autoriteter opstaae den faste Beslutning og Villie, at indskrænke, om ei aldeles afskaffe, Landprang, - og ikke lade det blive ved, at enkelte Private klage, men tænke paa de mange Smaahandlendes Klager og Sukke i Løn, hvis Marv Landprangerne ernære sig af. At Landprang kan og absolut maa, om ei de smaa Byer skulle gaae tilgrunde, afskaffes, skal Tiden nok, men maaskee for seent, lære. Af alle smaa vesterlandske Kjøbstæders Handel i mange Aar har været i Forfald, behøver intet Beviis, da Erfaring desvære har lært og daglig lærer det, og at det herskende Landprang, der ei alene forhindrer Bøndernes Handel i Byerne, men i det hele forebygge at de slet ikke komme der, er Hovedaarsagen, er ligesaa vist. At Landmanden ordentligviis er bedre tjent med at sælge sine Varer hjemme, naar han kan faae samme Priis som i Byen, lader sig ei modsige, men i høi Grad tvivlsomt er det, om ikke den Handel som føres i Vesteregnen ved Omtuskning af Bønders Producter imod Varer, for en Deel Luxusvarer, ikke leder til det modsatte Resultat, J det mindste er det vist, at Bonden derved almindelig sættes i Forlegenhed for Contanter til sine Skatter, hvorimod han i gamle Dage havde en fast Handelsmand i Byen, hos hvem han, deels imod Contant ved Producternes Leverance, deels endog forskudsviis, imod Leverance af Producter og Efteraaret, fik sine Skatter uden Ulempe og uden at maatte, som nu ofte er Tilfældet, tye til Aagerkarle for at faae Contant imod uhyre Blodrenter, Frederikshavn, den 1ste Februar. Dannerfolkets Høitidsfest, vor elskede Konges Fødselsdag, høitideligholdtes her ved et Bal, der vedvarede indtil næste Dags lyse Morgen. Sand Begeistring og Kjerlighed til Kongen og Hans hele Huus udmærkede Forsamlingen og steeg til Enthusiasme, da følgende, i Anledning af Festen, i forfattede smukke Sang blev afsjungen: Gud, Sign Kong Frederik, Vogt med Dit Naadeblik, Skjoldungens Søn, Jssen med hvide Haar, Skienke Du Mandomsaar! Lønnen for Ungdomsvaar! Gud, Hør vor Bøn! Gud, Sign vor Dannevang, Fjernet fra Vaabenklang! Fred boe paa Jord! Kjerlighed, Trofasthed, Borgersind, Enighed, Stræbsomhed, Nøisomhed, Bygge i Nord! Gud, Sign Kong Frederik! Vogt med Dit Naadeblik, Skjoldungens Søn, Tryg i sit Kongenavn Folk, Land til Velstand, Gavn, Blomstre vort Frederikshavn, Gud, Hør vor Bøn! Byens første Embedsmands Nærværelse med Familie, som ogsaa et Par værdige Honoratiores Nærværelse fra Landet, glædede meget Selskabet. En af Byens største faste Eiendomme, er nyligen bleven solgt til en Brændeviinsbrænder i Kjøbenhavn for 5000 Rbd.