JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Landeiendom til Salg. En Bondegaard i Give, Veile Amt, 3 1/2 Miil fra Veile, staaende for Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr., med et Areal af circa 150 Tdr. Land Ager, Eng og Hede, kan strax erholdes tilkjøbs, naar man enten personlig eller i frankerede Breve henvender sig til Undertegnede, som meddeler nærmere Oplysning samt paaviser Eiendommen. Søndersthoed pr. Veile. A. H. W. Sabroe. Foreløbigen bekjendtgjøres herved, at i Løbet af førstkommende Februar eller Marts Maaned 1849 vil ved Auction, som afholdes i Gaarden No. 99 paa Graabrødretorv, blive bortsolgt : afg. Kammerherre F. v. Oldenburgs bekjendte store, udmærkede, særdeeles vel conditionerede Bogsamling. bestaaende af c. 10,000 Bind, af forskjellige Videnskabsgrene, dog fornemmelig juridiske, historiske og topographiske Værker. Det med Sagkundskab og Omhyggelighed udarbeidede Catalog, 273 Octavsider stort, er at erholde for 2 Mk. 8 Sk. hos Boets Incassator, Cand. juris Fuldmægtig P. Rothe Læderstræde 36 B., 1ste Sal i Kjøbenhavn. Ved samme Auction vil endvidere blive bortsolgt: afg. Professor Chemiæ H. W. C. Zeises c. 1300 Bind store Samling af chemiske, technologiske, pharmacentiske o. N. Værker samt Sammes Mineralie-Samling, bestaaende af circa 400 Nummere. Jfølge Forlig og Udlæg samt Vedkommendes Begjæring, bliver et Huusmand Jørgen Andersen tilhørende Huus i Gungerne paa denne Byes Mark stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes den 1ste, 15de og 29 Novbr. d. A., Formiddag Kl. 11; de 2 første Auctioner paa mit Contoir og 3die Auction i selve Stedet. Hvilket herved til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byfogedcontoir den 17 October 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Fyens Stiftavis redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 8 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
udlandet. Frankerig. Ministeriet har erholdt et Tillidsvotum, idet Nationalforsamlingen med betydelig Majoritet har bevilget det Penge til hemmelige Udgifter. Den østerrigske Gesandt i Paris er bleven kaldt tilbage. De tydske Flygtninge blive ikke udleverede, men anviist Opholdsted i det Jndre af Frankerig. - Arbeiderne i Paris skulle spekulere paa at faae Raspail til Præsident eller ogsaa Louis Bonaparte, men paa den Betingelse, at han vælger Raspail, Barbes og Blanqui til Ministre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Østerrig. Fra Wien hedder det, at Byen kun endnu for 14 Dage er forsynet med Levnetsmidler; de sidste Meel= og Kartoffeltilførseler ere opsnappede af de keiserlige Tropper. 36 Rigsdagsmænd, der ere flygtede til Prag, have protesteret mod Opstanden i Wien og dens Følger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Tydskland. Frankfurterforsamlingen har med 246 mod 140 Stemmer besluttet at anordne en Undersøgelse mod de Deputerede ditz, Simon og Schloffel som Deeltagere i Oprøret i forrige Maaned. J Mødet den 17de har Venede paa egne og andre Medlemmers Vegne opfordret Ministeriet til at iagttage de Tydskes Jnteresse i Østerrig og at drage Omsorg for at de tydstrøsterrigske Tropper kun stilles til Ministeriets og Rigsdagens Disposition. Man har vel ikke strax taget denne Sag under Discussion, dog er der udnævnt en Kommission, som skal afgive Beretning inden 48 Timer. Man har nedlagt Protest mod Jellachich's Jndmarsch paa østerrigst Gebeet. Camphausen er kommen tilbage til Frankfurt, og Man nærer nu mere Haab om en god Forstaaelse mellem Centralmagten og Preussen. Heckscher er ankommen til Turin. - J Baiern er der stærk Bevægelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Rusland. Armeen i Wallachiet bliver forstærket til 40,000 Mand. - Persiens Schach er afgaaet ved Døden og hans Efterfølger har besteget Thronen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Sverrig. Spændingen mellem Adel og Præstestand, hedder det i Rigst." paa den ene Side samt Borger og Bondestand paa den anden i Anledning af Skattereguleringspørgsmaalet, og den af dettes forskjellige Afgjørelse eller rettere Mangel paa Afgjørelse fulgte Umulighed af at faae Statsbudgettet endelig engang afgjort, vedbliver fremdeles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. En Høiesteretsdom. Justitsraad Liebenberg imod Julius Nagel for Betleri (Defensor Buntzen). Ved Odense Amts Over politirets Dom af 20 Juli 1848 er Tiltalte dømt til at bensættes til Arbeide i Odense Tvangsarbeidsaanstalt i 2 Maaneder, med hvilket Strafarbeide han ogsaa ved Bjerge Aasum Herreders Politirets Dom af 26 Mai f. A. er anseet, dog kun i 1 Maaned. Dom. Politirettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Liebenberg og Advocat Buntzen for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. til hver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Blandinger. Foruden hvad vi igaar have udhævet af Ministerpræsidentens Tale ved Rigsdagens Aabning i Mandags, meddele vi deraf endnu Følgende: "Grundlaget for Ministeriets Politik indeholdes i Kongens Svar til de slesvigholsteenske Udsendinge i Marts. Hvor uforberedt den Sammensværgelse, der kun ved et skammeligt Misbrug af Kongens Navn kunde forføre Mængden og Hæren, end overraskede det danske Folk, vilde Regjeringen dog have naaet det saaledes opstillede Maal, dersom den kun havde havt at gjøre med Oprøret; thi dette havde ingen Rod i Folkets Sindelag og virkelige Tilstand, og ingen Magt til at hindre Lovlig hedens Seier. Denne vilde have været saameget skjønnere og varigere, som den kun kom for at bringe Friheden. - Langt alvorligere blev Stillingen, da først Preussen, senere hele Tydskland, blandede sig i vore indre Anliggender. Lige over for en saa overmægtig Modstander var det Regjeringens Pligt at gjøre Alt, hvad der var foreneligt med Statens Ære, for at afværge et Sammenstød, men ud over denne Grændse kun at vige for Overmagten. Det tilkommer Historien at dømme om det Overfald for hvilket Danmark blev givet til Priis. Den danske Regjerings Maadehold og den danske Hærs Tapperhed have alt fundet Samtidens Anerkjendelse. - J den os saaledes paanødte Krig har Folkets Eendrægtighed og Hengivenhed sat Danmark istand til at byde saa store Farer Spidsen, uden at bukke under, og uden at dets Modstandskraft er lammet. De maadeholdne Pengefordringer, Regieringen har gjort, og som begge Provindsialstænderforsamlinger have bifaldet, have hverken svækket Folkets Evne eller dets Beredvillighed til yderligere Opoffrelser." - Efter derpaa at have fremhævet de følelige Tab vor Sømagt har tilføiet Fjendens Skibsfart og Handel og alle dertil knyttede Jnteresser, medens hos os ingen Forstyrrelse har formindsket Udbyttet af vore Erhvervskilder, samt at vor i Tal og Kampdygtighed daglig voxende Hær er fuld af Begeistring for Konge og Fædreland, fuld af Tillid til sig selv og sine Førere og saaledes mere end nogensinde skikket til at give vore Underhandlinger Eftertryk og om det skal være at lægge Sværdet i Afgjørelsens Vægtskaal og hentydet til de venskabelige Magters Understøttelse ved Underhandlingerne, blandt hvilke vore Naboer have beredet sig til i Nødstilfælde at staae os bi med Vaabenmagt, vedbliver Ministeren, "Men desuagtet er i Kampen mod en overlegen Modstander den Svageres Stilling altid saa alvorlig og under Europas hele nærværende Tilstand enhver Beregning af Fremtidens Tilskikkelser saa usikker, at det har været Regjeringens Pligt ikke at afvise noget Forsøg, der kunde berede Veien for en mindelig Overeenskomst med en Nation, med hvilken et varigt Fjendskab ikke er begrundet i Danmarks naturlige Forhold og sande Jnteresser. Forsamlingen kjender de tvende Vaabenstilstands=Konventioner, som Regjeringen efter de venskabelige Magters Raad har indgaaet. Ved at give sit Minde til disse Konventioner har Kongen væsentligen havt for Øie, midlertidigen at tilveiebringe en, om end ei god, dog taaleligere Tilstand i de Landsdele, paa hvilke den fjendtlige Besættelses Tryk nærmest hvilede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Hs. Maj. har levende følt, at ikke blot den overveiende Deel af Slesvigs Befolkning holder fast ved Konge og Fædreland med en Troskab, som i disse Trængselens Tider har bestaaet sin Prøve, men at ogsaa i de af Oprøret nærmest beherskede Egne Mange længes efter den Stund, da de, udfriede af Rebellionens Vold, atter aabent kunne slutte sig til den lovlige Tingenes Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Hs. Maj. har heller ikke opgivet det Haab at det selv iblandt dem, der have ladet sig henrive af de revolutionaire Lidenskaber, endnu vil mindes, hvorledes Oplysning, Fred og Velvære hos dem ere fremblomstrede under deres Forbindelse med Danmark, - mindes, at Kongen, forinden Omvæltningernes Storm brød løs over Europa, frivilligen forkyndte sin længe nærede Beslutning, at bringe sin uindskrænkede Magt til Offer for Folkets Frihed og Lykke. Men fremfor Alt har Regjeringen maattet ansee Kampens Ophør og de fjendtlige Hæres Fjernelse for den første Betingelse for at Fredsunderhandlingerne kunne føre til Maalet." – De Reformer, hvortil vor Lovgivning, hvortil navnligen vore Landboforhold trænge, forbeholdes den Tid, da de grundlovmæssige Statsmagter kunne være i regelmæssig Virksomhed. Det maa i sin Tid beroe paa en slesvigsk Folkeforsamling, om den vil antage den Grundlov, der nu skal gives, eller fordre dens fornyede Behandling paa en fælleds Rigsforsamling. De til Jslands eiendommelige Forhold svarende, for samme særegne Jndretninger kunne først ordnes, efterat en islandsk Forsamling derover er bleven hørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Jfølge kgl. Bestemmelse have Rigsdagens første Valg af Præsident, Vicepræsident og 2de Sekretairer, kun Gyldighed, indtil Forsamlingens Forretningsorden er bleven vedtaget, da derefter nye Valg til disse Poster blive at foretage i Overeensstemmelse med de Regler, som derom i samme maatte blive fastsatte. - Rigsdadagens Forhandlinger stenographeres. Præsidenten foranstalter Udgivelsen af Rigsdagstidenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Endeel Borgere og Embedsmænd i Kjøbenhavn have i et Møde i Universitetet vedtaget en Adresse til Rigsforsamlingen, hvori denne forsikkres om det danske Folks Bistand i det slesvigske Spørgsmaal. Adressen er henlagt til Underskrift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Den prov. Præst i Sattrup, Hr. Petersen, har den 15 de, holdt sin Prædiken under Eskorte af 16 slesvigholsteenske Dragoner med en Lieut. Møller i Spidsen. Kirken var saagodt som tom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Medens der i Kjøbstaden Tønder ikkun findes ganske saa dansksindede Mænd – Man siger ikkun tre - ere samtlige Jndvaanere i det tilgrændsende Møgeltønder Kongens tro hengivne Undersaatter, der ikke have ladet sig vildlede eller bedaare, saaledes som deres Naboer have gjort det. - Kongens Fødselsdag er bleven høitideligholdt af samtlige Beboere i Holnæs med Undtagelse af Færgemand Schmidt. (Den danske Slesv.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Af et Privatbrev fra det nordlige Slesvig erfares, at den oprørske Regjering for at skaffe sig Kontanter, ikke alene har solgt slaaet og favnsat Brænde og Træer paa Roden af de kongelige Domainer i det nordlige Slesvig til Spotpriis, men nu ogsaa har den Frækhed at udbyde hele den saakaldte Stendrup=Skov i det nordvestlige Slesvig til Salg, som er ligefrem kongelig Eiendom. Det følger af sig selv, at der næppe er Nogen, der vil indlade sig paa at kjøbe denne Skov, da Kjøberen maa befrygte, at han, naar Kongen, som vi haabe og vente, atter faaer Raadighed over sit Hertugdømme, ikke alene kommer til at tilbagegive den kongelige Domaine, men ogsaa at rammes af den i Loven fastsatte Straf for Kjøb af Tyvekoster. Det var høist ønskeligt om Regjeringen gjennem de offentlige Blade gjorde opmærksom herpaa. (Flyst.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
J "Dannevirke" skrives fra Nordslesvig af 16 ds.: De fleste Sogne i min Egn ere blene enige om, ikke at ville betale Skatter. Først naar en saadan Enighed udstrækker sig til hele Sogne, helst hele Heereder, faaer den Betydning. Den enkelte Mands Negtelse fører kun til hans Ruin. J Gram Egn forsøgte i Fredags en slesvigholsteensk Dragon (en Ditmarsker) at desertere til Jylland, men han blev desværre strax indhentet og bragt tilbage, bunden til Hesten og med en Strikke om Halsen. Tvende Læs Matroser lykkedes det sidste Dag at flygte fra Haderslev til Flensborg og herfra at komme ombord paa en Orlogsmand. Rygtet gaaer nu, at der sidst i denne Uge skal forlægges 2000 Mand slesvigholsteenske Tropper til Omegnen af Christiansfeldt i Jndqvartering. Mulig er denne Forflyttelse en Følge af, at Kongeaaen paa den nordre Side er bleven besat med danske Tropper og som forhindre de provisoriske Embedsmænd i de slesvigske Grændsedistrikter i at udøve deres Uvæsen, idet de frygte for at blive bortsnappede midt under Gierningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Saalænge den nuværende saakaldte Vaabenstilstand har varet, har egentlig ingen danskindet Borger i Haderslev kunne med Sikkerhed gaae paa Gaden, eftersom det ofte har hændet sig, naar Slesvigholsteenere og de tydske Soldater fulgtes ad paa Gaden og mødte en Dansksindet, at Soldaterne da, opfordrede dertil af hine, sprang hen til ham og spurgte ham: "Sind Sie ein Dane, og paa Svaret "Ja, slog ham og kastede ham ned i Rendestenen. De Personer, som de Flygtende veed ere saarede den 6te, udgjøre 22; dog er Antallet vist større. Det er vist, at de Christnes Liv i Tyrkiet i Almindelighed er langt mere sikkret end de danske sindede Borgeres i Haderslev under de der dominerende Voldsmænds Herredømme. "Dannevirke, meddeler følgende Skrivelse fra London, midt i Octbr.: "De slesvigholsteenske Skibe have havt Frækhed nok til at komme her under dansk Flag med de danske Maalebreve, forsynede med prov Paategning, og det danske Mærke udhugget og erstattet ved det slesvigholsteenske. Konsulatet har ikke stoppet dem, fordi det har været uden Ordre fra Handelsministeriet. - Det synes dog at være saare vigtigt at kunne afskjære Jnsurgenterne Farten paa fremmede Havne, saalænge de seile under Forræderiets Mærke. Vi bør fra dansk Side gjøre Alt for at overbevise den ringeste Mand om, at den provisoriske Regjering farer med Løgn. Men den simple Mand vil allerbedst forstaae dette, dersom vi ved vore Konsuler overalt i Udlandet anholdt disse Skibe." Den 6 October i Haderslev, Under denne Overskrift har den svenske Digter Afzelius, der tjener som Frivillig ved den danske Hær, forfattet en Sang, hvis sidste Vers er saalydende: har det ei hardt att icke vaga ropaFramat kamrater! It oss rensa gardet, Har komma bud pa bud, sig brotten hopa, Ar det ei tid at lysta snart pa svardet, Hofraad Hambroes og Frues Legater beløbe sig til 160,000 Rbd., hvoraf 60,000 Rbd. tilfalde ældre Stiftelser i Kjøbenhavn og 100,000 Rbd. ere bestemte til en ny Stiftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Samtlige Rigsdagsmænd vare i Mandags indbudne til Taffels hos Hs. Maj. Kongen. Om Aftenen var en Deel af Hovedstaden illumineret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Loll. Falst. Avis kjøbenhavnske Korrespondens har hørt forsikkre fra god Haand, at Preussen skal have gjort sig al mulig Umage for fra sin Side at finde 2 Mænd, der vilde regjere med Carl Moltke, ja det skal endog have overladt til Greven selv at opgive dem, men det har ikke været muligt at formaae Nogen dertil. - Samme Korrespondent beretter (af 21de),at der efter Sigende er en Meningsforskjellighed i vort Ministerium, idet Majoriteten er for, Minoriteten imod Jndrykning i Slesvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
AVERTISSEMENTS. Med dyb Beemod bringes herved Slægt og Venne det Sorgens Budskab, at min kjære Mand Snedkermester Henrik Hansen, efter længere Tids Svagelighed og faa Dages Sygeleie, den 23 dennes er henkaldet ved Døden, i en Alder af 53 1/2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Gud give mig og mine sex tildeels uforsørgede Børn Kraft til, med Hengivenhed i hans Villie at bære dette tunge Kors. Odense den 25 Octbr. 1848. Frederikke Juliane Hansen, født Wensch. For Slesvigerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Et Antal Damer her i Staden har forenet sig om at foranstalte en Udstilling af qvindelige Haandarbeider, hvis Udbytte efter foregaaende Bortsalg skulde være et Bidrag til at lindre det Tryk, som fortiden tungt hviler netop paa den Deel af den sønderjydske Befolkning, som har bevaret Troskab mod sit Fædreland og dets retmæssige Regjering. Ved ifølge Aftale foreløbigen at bekjendtgjøre dette, tillader man sig at opfordre de Damer her i Stiftet, som maatte ønske at yde Bidrag hertil, om at indsende disse inden 6 December til Frue J. Helweg (Fisketorvet), Frue F. Møller, Nørregade), Frue M. Muus (ved Frederiksbroen) eller Frue R. Schlegel (Nørreport).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Hvad der i samme Øiemeed maatte blive ydet af andre Gjenstande, der kunne egne sig til at udstilles, for derefter at realiseres ved Auction eller Lodtrækning, - saasom Haandværksarbeide af alle Slags, Kjøbmandsvarer, Galanterie eller Kunstsager m.m., - bedes afleveret hos Dhrr. Callesen eller Limkilde (Vestergade ved Flakhaugen), som hertil have tilbudt deres Medvirkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Efterlysning. Paa Veien fra Vesterport til Provstegaarden er idag tabt et etkasset Sølv=Lommeuhr med Sølvskive, som den retsindige Finder, imod en passende Douceur, anmodes om at aflevere paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Formedelst indtruffet Sygdomstilfælde, kan en skikkelig Pige erholde Tjeneste hos en lille Familie til førstkommende 1 November. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
En duelig Tjener, helst en som kan et Haandværk, kan faae en fordeelagtig Condition til første November. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Svendborg. Fortegnelse over uindløste Breve ved Odense Postkontoir Hvorfra: Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Bogense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Helsingør. Horsens Kjøbenhavn. handlingerne. i Juli Qvartal 1848. Til Hvem Porto Rbs. Hr. Hardt paa Fjellemosegaard 11 Ditto paa dito 11 Gaardmand Jørgen Petersen i lille Ravne. mose. Hundslev Sogn 14 Hr. Barker i Odense . . . . . . . 11 Avlsbestyrer R. Hansen paa Lindeskovgaard fr. Hr. Capitain v. Hoffmeyer i Odense . . 11 Greve F. v. Bernstorff ibid. . . . fr. Frue Nielsen ibid. . . . . . . . . 11 Hr. J. Hammershøi ibid. . . . . . 11 N. C. Jørgensen ibid. . . . . 11 Møllebøgger Rasmus Rasmussen paa Knustrup Mark . . . . . . . . 11 Madame Bast paa Hindemae . . . 5 Ærøeskjøbing Hans Andersen paa Teglgaarden Weinisgaard . . . . . . . 10 Odense Postcontoir d. 24 Octbr. 1818. M. Lausen. Osgevade. Cosmorama med forandrede Prospecter, Fuglesamling m.m. forevises indtil videre hver Aften paa Komediehuus salen fra Kl. 7 til 91 Entree 24 s., Børn det Halve. Landkommunalforeningen. for Vends, Baag og tilgrændsende Herreder, holder sit Efteraarsmøde i Jndslev Kro Tirsdagen d. 7 Novbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 1. Begivenhederne i Rigsdagen ville frembyde Stof til For Asperup den 22 Octbr. 1848. M. Meelbye, Præmiepløining. for Tiden Formand. J Møde af 12te d. M. vedtog Vends os. v. Herreders Landboforening at afholde en Præmiepløining for Huusmænd, der dyrke deres Jordlod med Køer og Svingplov, Mandagen den 6 Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 ved Jndslev Kro. Der udsættes 5 Præmier af Avlsredskaber ligesom ifjor og de nærmere betingelser ville paa Pløiestedet blive bekjendtgjorte af de for Pløiningen udvalgte Dommere. De der have nogle af Foreningens Avlsredskaber til Laans ville inden denne Maaneds Udgang aflevere samme i behørig Tilstand til Hr. Gjæstgiver Wied i Jndslev Foreningen haaber at talrige Concurrenter ville møde, Gielsted Præstegaard den 15 Octbr. 1848. M. G. Krag. Ved det pludselige Udbrud af Krigen og den dermed foraarsagede Forstyrrelse i Forretningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
saae jeg mig i Mai Maaned nødsaget, at lade de paa mig in Blanco trukne Tratter retournere paa Trassenterne til Udbetaling. Af disse ere desværre en Deel hidindtil ikke blevne indfriede; dog er det en stor Beroligelse for mig, at jeg nu, omendskjøndt med Opoffrelse af en Deel af min Formue, seer mig istand, ved Foreviisning, selv at kunne indfrie sammemed paalne Renter, hvorved jeg imidlertid forbeholder mig min Ret imod Trassenterne af Tratter, som af dem ikke ere blevne indløste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Altona den 1 October 1848. Joh. Christ. Wedekind. De, der have anmeldt sig til Deeltagelse i vort Cursus for Handelsbetjente og Handelslærlinge, ligesom de, der fremdeles maatte være tilsinds at deeltage i samme, anmodes om at ville møde paa Disconto Cassens Contoir paa Fredag Aften Kl. 7 for at træffe nærmere Aftale. Det vilde tillige være os behageligt, om Andre, der maatte interessere sig for dette Foretagende, til nævnte Tid vilde tage Deel i Raadslagningen om den hensigtsmæssigste Maade at indrette dette Cursus paa Odense den 25 Octbr. 1848. J. N. Ruhr. Lor. Bierfreund. Til Kjøbenhavn afgaaer Paqvetten, De 4 Sødskende, Skipper C. F. Andersen, om 4 a 6 Dage, anbefalende sig for Gods og Passagerer. At Passagen imellem Byerne Gunstrup og Krogsbølle ad Landeveien nu igjen er aabnet, bekjendtgjøres herved. Lunde og Skam Herreders Contoir den 25 Octbr. 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
C. Haible, Hillerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
chirurgisk Jnstrumentmager og Bandagist der er flyttet fra Vestergade til No. 306 i Claregaden, anbefaler sig fremdeles med Forfærdigelsen, af alle Slags chirurgiske og andre skjærende Jnstrumenter, navnlig Barbeer- og andre Knive og Saxe m. m. i alle Størrelser og Fiinheder Brokbaand saavel for Voxne som Børn, Suspensorier, Fontanellebind, Snørstrømpe og alle andre Slags Ban dager. Tillige modtages Barbeerknive, Knive, Saxe og andre skjærende og stumpe Jnstrumenter til Slibning, Reparering og Oppudsning, som udføres propert og billigt i enhver Henseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
For mine ærede Kunder og dem, som godhedsfuld ville betroe mig deres Søgning, anbefaler jeg mit Overskjæreri med standhaftig Appretur og Glands, uden nogensomhelst Skade, for Tøiet, tillige indestaaer jeg for Kouleurenes Ægthed og Godhed, og besørges alt efter Forlangende til Stampning, Farvning og Appretering, provert, hurtig og billig. Odense den 24 Octbr. 1848. Ærbødigst Bogense. N. Jørgensen, boende ved Munkemølle. At Undertegnede er flyttet fra Uhrmager Larsen til Snedkermester J. Hansen, ved Siden af Hr. Bager Møller, i samme Gade, tillader jeg mig at bekjendtgjøre, hvor jeg stedse er forsynet med Speile og Skilderier i forgyldte, Mahognie og med Glas belagte Rammer, samt nye og gamle Vinduer, Staldlygter, Glas-Tagsteen, samt alt til Professionen henhørende, til de billigste Priser. Speilglas i alle Størrelser indsættes. Bogense den 18 Octbr. 1848. Korksaaler. J. B. Torp. Glarmester. At jeg idag directe fra N. Fogtmanns Fabrik i i Veile har erholdt Barksaaler til de billige Priser 2 Mk., 3 Mk. 8 s., 4 Mk. 8 s. og 5 Mk. pr. Dusin Par, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. udmærket gode, faaes hos Gaard, anden Etage. paa Borgermestercontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Gulle Kogeærter. L. Limkilde, C. Döckers Efterfølger. H. H. Weckes Enke.