JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-06
Efter Begjering af Procurator Dannisse i Aalborg, paa vedkommende Udlægshaveres Vegne, bliver den Sognefoged Christen Zacariasen tilhørende og iboende Gaard, i Sulsted Sogn og Bye, med sammes tilliggende gode Jordeiendomme af Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. tilligemed Avl og Afgrøde samt Tørv, opraabt til absolut Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes den 13de og 27de October samt 12te November næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første her paa Herredscontoiret og 3die Auction udi den sælgende Gaard, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner, der og kan er fares hos Reqvirenten i Aalborg. Ved 3die Auction agtes tillige en Deel udlagt Besætning, Bæster og Fækreature, m. m. bortsolgt. Dette bekjendtgjøres saaledes herved til Liebhaveres Efterretning. Kjer og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 6te September 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-06
Efter Vedkommender Begjæring afholdes offentlig Auction Tirsdagen den 9de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, hos Smedemester Winde paa Algaden her i Byen, over en Deel Jndbo, bestaaende af: Borde, Stole, Sengesteder og Sengeklæder, en 4elspds. Bismer samt en Deel Smederedskab m. m., hvilket alt sælges mod Betaling ved Hammerslaget. Aalborg, den 27de September 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-06
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir for Septbr. Hvorfra. Til Hvem. Aalborg. Jørgen Jensen i Vodschou. Porto.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-06
Hamborg. G. Gruter paa Biørnsholm. Ditto Ditto paa Ditto. Jomfru Dorth. Overgaard i Skorp. 22.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-06
Kjøbenhavn. Proprietair Møller a Bjørnkjær. fr. Nibe. Nykjøbing. L. Henrichsen, Kirkesanger i Brorstrup. 17.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-06
Odense. Forpagter Jacobsen paa Revkjærgaard. 17. Ditto. Ditto paa Ditto fr. Randers. Proprietair Albek paa Skovgaard. Ditto. Madame Theill, paa Voerberggaard. Tøndern. Styrmand Henrick B. Prott i Aalborg. 27.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Jfølge Beretninger fra Paris skal den ved Grændsen forsamlede franske Armee først da indrykke i Belgien, naar et Angreb fra Hollands Side maatte finde Sted, eller naar, efterat Antverpen var bleven erklæret i Blokadetilstand og Kongen af Holland havde faaet en definitiv Opfordring til at tiltræde Conferentsens sidste Forslag, intet Svar inden 10 Dage indtraf. I dette Tilfælde skulde 25000 Mand Franske marschere til Antverpen, og efter Jndtagelsen at Citadellet vende tilbage til Frankrig. Det hedder ogsaa, at Frankrigs og Englands Eskadrer skal forene sig ved Spithead, og derfra seile til Antverpen. Begge Admiraler skulle lade det Haager Cabinet tilstille en fælleds Erklæring, og dersom et negativt Svar skulde følge, begynde Blokaden. Fremdeles siges, at begge vore Armee=Corps skulle samtidigen marschere, det Ene mod Antverpen, det Andet mod Mastricht. Det 38te Linieregiment var afmarscheret fra Paris til NordGrændsen; men Hertugen af Nemours var endnu ikke afreist.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
J Paris var der igjen Tale om Hertuginden af BerrysHeftelse. General=Procurator Persil var bleven kaldet ind i Ministerial=Conseilet, hvor han forblev i to Timer, og strax derefter afreiste med Extrapost, om til Vendee, er uvist. Jfølge nogle Angivelser har han begivet sig med Hr. Ganneron til Dupins Landsæde, for at bevæge denne til øieblikkelig at vende tilbage til Paris, for at danne et nyt Cabinet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
40 polske Rigsdags=Medlemmer have forsamlet sig i Paris og debatteret over et Forslag, som man staaer i Begreb med at affatte til D. Pedro, ifølge hvilket en polsk Legion paa 5000 Mand under polsk Fane skulde sendes ham tilHjelp.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Jtalien. Efter Anseelse er Roligheden nu sikkret i de forskjellige italienske Stater, men den opmærksomme Jagtager kan dog let see, at meget Gjæringsstof gløder under Asken, og at Oppositions=Anførerne bestræbe sig for ogsaa iblandt de lavere Classer at udbrede Utilfredshedens Aand. Lykkes dette, saa vil man snart igjen høre om Uroligheder, som formedelst det store Antal Tropper, hvilke den østerrigske Regiering har opstillet i Jtalien, rigtignok ikke kunde tjene til Andet, end formere Antallet af Hæftelser, men vilde dog for saavidt komme det revolutionaire Parti tilgode, som ved disse Uroligheder og den dermed forbundne større Byrde for Undersaatterne den allerede herskende Utilfredshed vil tiltage. Heller ikke ere de mindre souveraine Fyrster i Jtalien berøligede, de vaage med stor Ængstelighed over de Forbindelser, som de Liberales Parti vedligeholder i deres Stater. De have truffet en Overeenskomst om gjensidigen at meddele hverandre Alt, hvad der angaaer dette Parties Bevægelser, og enten at fjerne de farlige Jndivider eller gjøre dem uskadelige. I Hertugdømmet Moden synes nu Bevægelsespartiet at udvikle en særdeles Driftighed; mange Franske opholde sig der under Maske af Ligitimister, men meest i den Hensigt at stifte en Borgerkrig, eller idet mindste at tage Hævn over Hertugen, formedelst deres Forfølgelse. Som bekjendt fandt alle franske Ligitimister god Optagelse i Modena. Dette skal være bleven benyttet af det franske Mouvementspartii, for med Sikkerhed at udføre sine Planer. Under Forrevending af at være udsatte i Frankrig for Forfølgelse af den nye Regjering, søgte og fandt de et Asyl. Men nu viste det sig, at disse foregivne Ligitimister have sat den hertugelige Regjerings ringe Erfaring, paa Prøve, idet de formeligen conspirrere imod den. De oprettede lige for dens Øine et Slags Committee, som besørgede Udbredelsen af Utilfredshed, og iagttog alle Regjeringens Bevægelser. Denne Committee tilskriver man, at Hertuginden af Berrys foretagne Expedition mislykkedes. Den skal selv i Hertugindens Følge have havt Fortrolige, mod virket ved Udrustningen af Expeditionen og havt Kundskab om Alt, hvad Hertuginden havde ifinde med Hensyn til Tilbageerobringen af Frankrig for hendes Søn. Selv efterat Hertugindens Forsøg vare mislykkedes, skal de ifølge deres Forbindelse med det modenesiske Hof være bleven underrettet om Alt, hvad der angik hendes senere Planer. Først nylig er man kommen til Kundskab herom, og har heftet flere Personer, som synes at ville henvende sig til dennes Regiering og Frikjendelse; men det er dog sandsynligst, at de nuværende franske Ministre ikke ville tage Hensyn til saadanne Personer, som under Gjæstevenskabets Beskyttelse antænde Borgerkrig i fremmede Lande. B.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Vensyssel. Kornhøsten er nu her i Provindsen, saavidt vides, forbi, og afgav rigeligt Udbytte, især af Rug og Byg, Havren var noget ringere. Høstveiret var ikke fuldt saa godt som i de to foregaaende Bjergninger: Tørve- og Høbjergningen; men Udbyttet var langt rigere end Høbjergningens. - Foren 3 a 12 Ugerstid siden slog Lynilden ned i et Huus paa Tolstrup Mark, og dræbte Konen, der stod og gjorde Jld i Bagerovnen. Huset brændte op; men baade Konens Liig og to smaa Børn bleve reddede af tililende Mennesker. Børnene vare, i deres Forskrækkelse, krøbne ind under en Dragkiste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Blandede Efterretninger. J 4 Nummere af Dansk Litteraturtidende læses med levende Interesse en Necrolog af Geheime-Statsminister, C. H. v. Schimmelmann ved Prof. J. Møller, R. af D., der indeholder flere Træk af den berømte Hedengangnes elskværdige Karakteer. I den skjønne Mindetale af Hr. Etatsraad Ørsted udhæves med Rette af Schimmelmanns lange Ministerliv (siden Aar 1788), som de to skjønneste Perler i hans Borgerfortjenesters Krands: 1) den danske Bondes Befrielse fra Stavnsbaandet, og 2) Negerhandelens Ophævelse. Da den sidstnævnte store Seier over en talrig Klasses Egoisme ved Kronprinds Frederiks Standhaftighed, og Menneskekjerlighed var tilkjæmpet, plantede de tre herlige Ministre P. A. Bernstorff, C. D. F. Reventlov og C. H. Schimmelmann, hver et Træ i Sølysts Have til Erindring, derom. J denne Anledning fortæller Necrologens Forfatter Da jeg engang spadserede med min nysnævnte Velynder i Haven, og vi kom til disse Træer, sagde han rørt: "Naar jeg engang fra Gravens Rand skal skue tilbage over mit Liv, vil intet deri af Alt, hvad jeg har udrettet eller tilraadet, saaledes glæde mig, som den Andeel, jeg havde i Slavehandelens Ophævelse. Det andet Bidrag er følgende: En Morgen tidlig, da Greven spadserede i Haven ved Sølyst, hørte han en Lyd fra Toppen af et Træ, han iler derhen, og seer, at et Menneske har hængt sig. Det var nylig skeet, og med Aandsnærværelse sætter Greven sine Skuldre under den Hængtes Fødder, hjelper ham ned, hører hans Historie og afhielper den Fortvivledes Nød. Den Frelste viste sig siden utaknemmelig imod sin Velgiører - en Sorg, Greven ofte oplevede og som dybt krænkede hans kjerlige Hjerte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
I et Brev fra Digterinden Frederikke Bruun, dateret Kbhvn. den 27de Juli 1832, til Hofraad Bottiger i Dresden, hvilket Brev er aftrykt i et tydsk literairt Blad, siges blandt andet: "Münters Buste af Freund, som Staden, har skjænket Universitetet, hører til vor Tids meest fuldendte Marmorbilleder. Han aander deri. Ogsaa det Monument, som Sjællands Geistlighed lader oprette i Metropolitankirken for sit elskede Overhoved, er af Freunds Haand, og af rørende Simpelhed, i antik Still. Derimod havde Münter, i Biskoppens Embedsbolig, paa Trappegangene, med Kgl. Tilladelse, ladet indmure flere antike Jndskrifter, som han eiede, hvilke nu for stedse ville være denne Gaards Prydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
J Rendsborger Ugeblad skrives, Carl den 10de er en stor mager Mand, med graa krusede Haar; han gaaer endnu meget rask, men noget kroget. Ansigtet med den bourbonske Næse er smukt og Blikket stedse smillende; han seer ud som en Mand paa 56 Aar skjøndt han er 75. Hertugen af Bourdeaux er meget liden af sin Alder; han er blond og har et alvorligt Aasyn; ham mangler heller ikke den bourbonske Næse. Polignac, Exministerens Broder, er liden og en smuk Mand, Franskmand i Ordets sande Betydning; hans Søn, vel 12 Aar gl., er en smuk Dreng. Angouleme har jeg ikke seet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Den 14de Septbr. har Cand. pharm. F. H. Stocken, som er bleven Eier af Ribe Apothek, faaet Bevilling til at drive dette.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
J Viborg Samler fortælles det Factum, at to Fabricantere der i Byen gjerne vilde modtage 20 Fattige, saavel Børn som Ældre; men disse foretrække at understøttes af Fattigvæsenet og at tigge, istedetfor at arbeide. Ønskelige var det, siges sammesteds, at der aarligen offentligt blev bekjendtgjort, Hvo der nyder fast Understøttelse af Fattigvæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Søren Nielsens Kone i Thyrsted ved Horsens har i denne Tid født 3 Sønner. Moderenn befinder sig vel, men Børnene, hvoraf det sidste 8 Dage efter Fødselen, ere døde. R. Philip har ogsaa ladet den ved Lands Overreten afsagte Dom i Sagen imellem ham og Borgemester Fleischer, i Aarhuus indanke for Høiesteret. Under Overskrift Jyllands Heste, læses i Politivennen: Jyllands Hesteavl synes i de sidste Aar at have tabt sig. Paa Landets mange Markeder saa man i dette Foraar ikke den Mængde af skjønne Heste, som forhen. Den største Omsætning skeete med smaa og gamle Heste. Hvad mon dog Aarsagen være dertil – At der ifjor og iaar ere udførte en usædvanlig Mængde Heste fra Jylland, og at der endog fandtes mange gode Følhopper iblandt disse, er vist; men det synes underligt, at den jydske Bonde vil skille sig ved sine Følhopper, som hidtil have givet ham saa betydelige Jndtægter, og der maa altsaa være en eller anden mægtig Aarsag, der bevæger ham dertil. Alt i flere Aar har der i Jylland været Klage over de tilsendte Stutterihingstes Ufrugtbarhed, saaledes, at man paa flere Egne kun har regnet 2 Fol paa 5 Hopper, maaskee heri kan findes Aarsagen til de mange Følhoppers Salg. Hvad der nu kan foranledige denne Ufrugtbarhed - maaskee Mangel paa Arbeide - vover Jndsenderen ikke at bedømme, men haaber at indsigtsfulde Mænd ville tænke herover, for maaskee at hæve et Onde, der i sine Følger let kunde blive til et uopretteligt Tab for Fødelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Ved den ærværdige Olding N. M. Grav. Bu hviler nu trygt i Gravens stille Bo, Du Elskelige savnet og höiagtet af Alle, der kjendte Dig; thi Du var et lysende Exempel iblandt os paa Fromhed, Retskaffenhed og sand Beskedenhed. Du var en Pryd for Din Stand, en trofast Tjener i Herrens Viingaard, en flittig og ægte Videnskabsdyrker, en blid og uforglemmelig Lærer for Dine mange Disciple. En af disse har anseet det for en dyrebar Pligt at fremstaae som alle deres Tolk, og nedlægge denne simple Mindekrands paa Din Gravhöi. Fred med Dit Stöv, Velsignelse over Dit Minde! Mindeblomst. paa N. N. N. Gran Adle Olding, fromme Hyrde! Nu Du har nedlagt Din Byrde, Fulgt Din store Herres Bud -Ja, Dit blide Öie ludes, Lyset i Din Lampe slukdes; Men Din Siæl gik hjem til Gud. Kunde jeg vel tie stille, Burde ei min Harpe spille, Skjöndt veemodigt, ved Din Grave Ak! Du elskte mig og Mine, Ret som om vi vare Dine, og Dit Hierte Du os gav. Fromme Hyrde, blidt Du talte, Livets Vei Dn tro afmalte - Ak Budolphi Menighed! Hyrden efter Pesu Hjerte Fulgte Dig i Fryd og Smerte Græd, han sank i Graven ned. Himlens Stierner, kan I skue Ned fra Eders hvalte Bue, Ned til Eders gamle Ven? Hvor er han, som elskte Eders Jorden tæt sit Slör udbreder - Aldrig mödes I igjen. Hulde Blomster, ak! I græde -Ja I var hans Lyst og Glæde, ømt han nævnte Jer ved Navn - Snart nu Sneen Graven dækker, Men naar Vaaren Jer opvækker, Lad ham slumre i Jer Favn! Oltids gamle Kjæmpehöie, Snildt opdagede hans Öie, Hvad I gjemte i Jer Grav - Tiderne saa bradt henrinde - Snart er han et Oldtids-Minde: Runen paa hans Hyrdestav. Vise Olding! Kart Dit Öie Saae den store Verden nøie - Ei er skabt for Evigheden, Thi det Bedste skal bestaae: Ja, et herligt Eftermæle, Det kan Tiden ikke stiæle, Det kan aldrig reent forgaae. Ædle Olding, hviil i Freden! Aanden, skabt for Evigheden, Jubler höit i Himlens Havn - Didop til det klare Høie, Hæver sig mit vaade Öie, Der forsvinder Jordens Savn. P. F. Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Qvarteer for 2 a 4 ugifte Underofficerer kan faaes hos I. Chr. Bjerring. Beboelse for en liden Familie ønskes til Leie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
En skikkelig Dreng, som er confirmeret, kan strax blive antaget i Lære hos Smedemester Balling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Et Menneske paa mellem tyve og tredive Aar, der regner og skriver godt, kan faae Tjeneste hos en Gjæstgiver; man henvender sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Onsdagen den 31te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i Skudehandler Mogens Bechs Fallitbo i Løkken, fornemmelig for at tage Bestemmelse, om Boets uvisse Fordringer skulle sælges, eller ved Søgsmaal inddrives; hvilket herved bekjendtgjøres. Børglum Herreds=Contoir i Hjørring, den 4de October 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Proclama. Natten til den 25de forrige Maaned er til dette Amts Forstrand, ud for Ladepladsen Løkken, løst af Havet inddrevet Skroget af et Brigskib, ladet med Bielker, Planker, Pibestave og Spliidtholdter samt noget ubetydeligt Hør Vraget var fuldt af Vand, væsentligen uden Jnventarium og Takkelage, og uden at nogen Oplysning om Skibets Bestemmelse eller Hjemsted er forefundet, videre end at Agterspeilet var paamalet: "Henriette Caroline von Stralsund; - Bielkerne fandtes for størstedelen mærkede: D MM. Eierne eller andre Rethavende indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til hos Undertegnede at reclammere og beviisliggjøre deres Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 1ste October 1832. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Auctioner. De Christen Andersen eller Abildgaards Enke tilhørende og den Kongelige Kasse for resterende Skatter, og Afgifter tilkjendte Jorder af Tislum Nørgaard i Hørmested Sogn, bliver, ifølge Amtets Ordre, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 3die November, 2den - 17de 3die - - 1ste December, førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvorimod tredie Auction afholdes hos Sognefogden i Hørmested paa dennes Bopæl i Voldstrup. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 4de October 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Placat. Efter Reqvisition, saavel af Hr. Skibscaptain H. B. Drend, som hans antagne Commissionair Hr. Strandingscommissionair Axelsen, bliver, for vedkommende Eieres, Assurandeurers og Rhederes Regning, Tirsdagen den 23de Dennes og følgende Dage, foretaget Auction i Østerby her paa Læss over: a) Et Parti af omtrent 1170 Tønder lidet havareret Hørfrø. b) Et særdeles godt Skibsinventarium af Seil, Ankere og Ankertauge, samt staaende og løbende Redskaber, m. m. Saavel bemeldte Parti Hørfrø, som Skibsinventarium m. v., er Alt ilandbjerget fra den her i forrige Maaned N. O. under Øen, paa Reisen fra Riga til Amsterdam, indstrandede, af ovennævnte Skibscaptain førte, Skonnert, de jonge Rente af Pekela. Forretningen tager sin Begyndelse førstmeldte Dags Formiddag Kl. 9, ved Hr. Axelsens Pakhuus, og Conditionerne ville paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Thi indbydes Lysthavende til Tid og Sted. Læs, den 6te October 1832. Ørum, Auctionsdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-08
Den Frue Oberstlieutenantinde Hirschnachs Stervbo tilhørende Gaard Nr. 373 paa Algaden stilles til 3de Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Mandagen den 15de October næstk. 2den Auction Mandagen den 22de October næstk. 3die Auction Tirsdagen den 30te October næstk. Samtlige Auctioner afholdes i Gaarden selv hver Dags Formiddag Kl. 10, efter Conditioner som forinden ere til Eftersyn hos Justitsraad og Byskriver Brorson; hvilket saaledes herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 8de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Velgien. - Holland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Den spændte Tilstand imellem begge disse Stater vedvarer, og hvorledes Knudens Opløsning skal vorde, lader man endnu nok være at forudsige. Her - skrives der fra Brussel under 30te Septb. - træffer man alvorlige Anstalter til Krig, hvilken fast ansees for uundgaaelig; ogsaa er den offentlige Mening meget for Krigen. De franske Grændser, ere stærkt besatte med Tropper (Hovedkvarteret for Nordarmeen er Valenciennes, men vor Hær ønsker dog helst at maale sig med Hollænderne uden Franskmændenes Bistand, skjønt vel i deres Nærværelse. Privatbreve fra Dysseldor, tale om store Bevægelser blandt de preussiske Tropper, men tilføie tillige, at der ikke vil skee nogen Jndblanding fra preussisk Side, med mindre samme først finder Sted fra fransk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Paa den anden Side synes den hollandske Regjering nu mindre stemt til at give efter, end nogensinde før. Journal de la Haye gjendriver med Heftighed de beskyldninger for Egensindighed og ond Villie, som adskillige franske og engelske Blade i den senere Tid have gjort imod Holland, og antyder tillige, at Regjeringen er fast og bestemt. Den paastaaer, at de sidste Forslag, som tilsendtes Regjeringen, slet ikke ere udgangne fra Conferentsen, men fra Lord Palmerston alene, og at de derfor med Rette bleve tilbageviste, fordi Holland aldrig har indladt sig paa at underhandle med England alene om de belgiske Anliggender, men med Conferentsen in pleno, dog ikke alene derfor, men ogsaa fordi disse Forslag i Haardhed og Uretfærdighed endogsaa overgik de 24 Artikler, hvilke Holland engang for alle har erklæret for uantagelige. Fremdeles gjendrives den Paastand, at Conferentsen skulde have opkastet sig til Voldgiftsmand i de belgiskehollandske Anliggender; den har, selv efter Sebastianis egen Paastand, aldrig erklæret sig for andet end Mægler i denne Strid. Vi begribe, hedder det videre, at Nødvendigheden af at besværge de Storme, der snart ville udbryde i Kamrene, saavel i London som i Paris, have bevæget det engelske og franske Ministerium til at udsee os til Offere for de revolutionaire Fordringer; i vor egoistiske flige Tidsalder er et retskaffent Folks Undergang Intet, naar en saadan Uretfærdighed kan forlænge en Ministers politiske Existents nogle Dage eller skienke ham bifald hos de Fattioner, som true og skrække ham, men hvad der forundret os, er, at vore Modstandere et eneste Øieblik kunne troe, at vi vilde lade os dræbe som Slagtekvæg, uden at forkynde hele Verden den Uret, man viser os. Denne selsomme Vildfarelse vil man snart nødes til at indsee. Man prøve blot paa at fratage os det med Magt, som man ikke har kunne erholde ved List og Trudsler, vi ruste os med Mod og Koldsindighed til en Kamp, som, i hvad Udfald den end faaer, kun vil blive vanærende for vore Fjender. Holland, - saa tale de ministerielle franske og engelske Blade - maa give efter, thi det kan ikke vedblive sine Paastande, uden at miskjende baade sine egne og den europæiske Freds Jnteresser. Vi maa altsaa undervise disse Publicister eller dem, i hvis Sold de staae, om at en Nations Velfærd endnu aldrig er bleven fast grundet ved feig Eftergivenhed imod uretfærdige Fordringer, og at hvis det er sandt, som man til Ækkelhed har gjentaget, at en Kamp mellem Holland og Belgien vilde forstyrre Europas Fred, saa beviser dette uimodsigeligt, at den gode Forstaaelse og Enighed mellem de store Magter, betræffende deres Anskuelse af denne Sag, med hvilken man vil skræmme os, ingenlunde er saa fuldkommen, som man gjerne vilde indbilde os. J saa Fald vilde den forhadte Misbrug af Magten, hvormed man truer os, vel fremskynde Udbruddet af den almindelige Brand, som man vil gjøre os ansvarlig for, men tillige bringe for Dagen, at langt vigtigere og dybere Aarsager ligge til Grund for samme, end Kongen af Nederlandenes Stridigheder med sine oprørske Undersaatter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Blandede Efterretninger. I Paris disputeres endnu bestandigt om Kongen af Spaniens Liv eller Død. Messager af 29de Septbr. fortæller, at han er i Bedring og er kommen saa meget til Kræfter, at han er istand til at træffe alle nødvendige Foranstaltninger for at forebygge mulige Successionsstridigheder. Man begriber iøvrigt ligesaalidt, hvorledes Kongen vil bære sig ad hermed, som hvorfra Messager har faaet denne vigtige Efterretning, hvilken nævnte Blad meddeler uden Angivelse af Kilden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Grev Sebastiani har allerede truffen Anstalt til at forlade det Hotel, han som Minister for de udenlandske Anliggender, har beboet, og det hedder, at han med det Første vil tiltræde sin Reise til Jtalien. Hvo der i hans Sted skal modtage Portefeuillen, er endnu ikke bestemt, men man mener, at Kongen indtil videre vil lade hans Post staae ubesat ligesom Conseilpræsidentens, hvilket atter er en Aarsag til Misfornøielse hos Chartets Venner. Der tales endnu bestandigt om Dupin som Hoved for det nye Ministerium, men hans seneste Fordring skal være det Nærværendes totale Opløsning, fordi han ikke skjøtter om at forsvare dets Handlinger for det tilkommende Kammer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Fra Portugal haves denne Gang ingen Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
Om Cholera erfares den Nyhed, at den er udbrudt i Cassel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
J Stettins Havn gik Jld i tvende Skibe, det ene reddedes hurtigt, men det andet først efter en Times Forløb, Til Lykke var det stille Veir, ellers, skriver man, kunde hele Havnen, der just var stærk opfyldt af Skibe, staaet i lys Lue.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-09
En Mekanicus og Skibsbygmester Hoffmann i Danzig arbeider i denne Tid paa et Skib, som ved Sving- og Fjederkraft skal bevæge sig, liig et Dampskib, frem imod Vind og Veir, og være bestemt til at gaae imellem Danzig og Petersborg. Det skal sættes i Bevægelse ved flere store Hjul, som til Forøgelse af Svingkraften, blive fyldte med Qviksølv.