JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-08-31
Døbte. Den 7 August, Gjørtler J. B. Lorenzens Datter : Henriette Wilhelmine Marie; Fadd.: Frue Bloch fra Roeskilde, Jfr. Andresen fra Randers, Borgerkapitain Breineberg, Lærer Welsch og Dreier Henrichsen. S. D., Skrædermester J. Larsens Datter: Marie Sophie Frederiche, Fadd.: Barnets Moder, Mad. Malling, Skrædermesterne Petersen, Bæhrens og Erichsen. S. D., Maler I. C. Fønses Datter, Caroline Wil Jfr. Hansen, Mad. Langkands, Garver M. helmine; Fadd. Clemmensen, Skoemager Witteroch og Korporal Clemmensen. S. D.,M. Jørgensdatters Datter : Mette Kirstine, Fadd. Mad. Lax sen, Jfr. Petersen, Smedemester Thorn, Gjæstgiver Hansen og Ungkarl M. Rasmussen. Den 11te, J. Jacobsens Datter: Cecilia Wilhelmine; Fadd. Mad. Andersen, Skomager Dues Kone, Vævermester Tolderlund og Bagersvend Petersen. Den 13de, K. Larsd. Søn: Lars Peter; Fadd. Mad. Damsboe og Knudsen, Betjent Lykken, Vognmand K. Frederichsen og Brændeviinskarl J. Rasmussen. Den 14de, Hattemagermester H. J. DorchsSøn: Claus, Fadd. Frue Cappelen, Mad. Hansen, Kirkeværger S. Hempel, Gjæstgiver Fugleberg, Vognmand J. Clausen og Gjæstgiver Wolff fra Nyborg. Den 15de, A. C. Nielsd. Datter: Caroline Rudolphie; Fadd.: Pigerne M. Rudolph og K. Bækker, Skoemagermester M. Rix og Handskemagermester Wendelboe. Den 21de, Skoemagersvend J. Hansens Søn: Hans Jacob; Fadd. Mad. Nielsen, Pigen L. Singran, Brændeviinsbrænder N. Larsen, Smedesvend H. W. Schiøtz og Dagleier M. Hansen. S. D., Skoemagermester O. Pommers Søn: Andreas Theodor, Fadd.: Jfr. Petersen og Pommer, Skoemagermester M. Frantzen, Bager Sander og Farversvend G. Tamdrup. S. D., Vævermester H. Carstesens Søn, Peter; Fadd. Mad. Jørgensen, Jfr. Møller, Handelsbetjent Bunger, Typograph Hartmann, og Snedkersvend Raahauge. S. D., Snedkermester P. Petersens Søn: Johan Frederich August; Fadd. Mad. Tommerup, Jfr. Petersen, Skoemagermester Hjorth, Snedkermester A. Petersen og Snedkersvend F. Tiedken. Den 29de, Skoemagermester J. Klinks Søn. Johan Martin, Fadd. Mad. Hjorth, Jfr. Rou lund, Kammager Hjort, Garver Nielsen og Barnets Fader. Døde. Den 1ste, Dagleier J. Jørgensens Datter, Maren, 1/2 Aar. Den 2den, Tømmersvend Petersens Enke, Cathrine Christensd., 80 Aar. Den 20de, Konsumtionsbetjent Tiedkens Enke, Stine Liebe, 75 Aar. S. D., Maler L. Børresen, 66 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-08-31
Døbte. Den 6 August, Brændeviinsbrænder J. Nielsens Datter: Marie Caroline; Fadd.: Jfr. C. Nielsen og M. Bøllemose, Kjøbmand N. C. Nielsen, Handelsbetjenterne P. Jørgensen og H. C. Nielsen, Fuldmægtig Eilschou og Student H. Bølle mose. Den 11te, Snedkerfrimester I. C. Larsens Søn, Peter Christian; Fadd.: Jfr. Møller og Clausen, Feldberedermester Waidtløv og Snedkersvend Tordenschou. Den 15de, Dragon H. E. Knudsens Datter: Juliane Margarethe; Fadd.: Pigerne M. S. Eriksd. og M. Myhre, Trompeter Madsen, Korporal Frederichsen og Hørhegler M. Mortensen. Den 24de, Baadfører J. Korups Søn: Andreas; Fadd.: Moderen, Papiirsvend Petersens Kone, Selveier A. Rasmussen i Kluset, A. Thorvaldsen og Træedreiersvend P. Nielsen. Den 26de, Kjøbmand N. C. Nielsens Datter: Edel Juliette; Fadd.: Jfr. C. Nielsen og K. Hansen, Krigsraad Kellinghuusen, Viinhandler N. Jensen, Amtsfuldmægtig Jastrau og Handelsbetjent P. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-08-31
Kopulerede. Den 7de, Malerfrimester J. C. Føns og Esther Margarethe Johannisdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-08-31
Døde. Den 4de, Skoemagermester Hans Claussen, 45 Aar. S. D., Jndsidder Cl. Henrichsens Datter, Anne Clemensd., 22 Aar. Den 12te, Korporal C. Nielsens Datter, Antonette Christine Jensine, 11 Maaneder. Den 18de, Urtemand Jens Bech, 98 Aar. Den 23de, Jndsidder N. Nielsens Søn, Knud, 9 Dage. Den 25de, Urtemand J. Aug. Andresen, 51 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Addresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
55 Aargang. No. 126. Fyens Stifts privilegerede Kongelig allene Adresse-Avis og 68. Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 3 September 1824. Jndhold. Spanien (Uroligheder i Omegnen af Cadix, Sevilla a. Forholdsregler derimod. Den brittiske Ministers Klage over Fornærmelser. Franske Garnisoner i alle Fæstninger). Frankerig. Tydskland (Nye Beslutninger af
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Forbundsdagen imod revolutionaire Jdeer). De græsketyrkiske Anliggender (Jpsaras Gjenerobring af Grækerne. nes Nederlag. Pascha Omer Vriones Opstand imod Porten). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Spanien. Efter en Beretning fra Gen. O'Donne synes Jnsurrektionen i det sydlige Spanien af ingen Betydenhed, da Tarifa er tæt indsluttet af spanske Tropper under Oberst Barradas og en af Grev d'Astorg anført fransk Brigade, og enhver Rettrade saavel fra Land, som Søesiden afskaaret Rebellerne, som desuden fattes Levnetsmidler til at holde sig, og Staden vilde alt være indtaget, hvis Kanonerne havde været i brugbar Stand, hvorfor andre ventes fra Cadix. Overrumplingen tilskrives i Beretningen en Faktion af 200 spanske Flygtlinge og andre og skure Folk fra Gibraltar, der anføres af Ex-Oberst Francisco Val det. Generalkapitainen i Valencia og Murcia har ogsaa i en offentlig Kundgjørelse erklæret enhver Frygt for at see den forrige usalige Regjering og Borgerkrigen fornyet: uden Grund, da ikke een Officeer af Garnisonen i Algestrass eller nogen Person af Anseelse har taget Deel i Komplottet, hvorimod Man kan sige, at de Ulykkelige, som nu ere indspærrede, blot i Fuldskab have ladet sig forlede at Agentere fra Gibraltar. Jmidlertid dølge Pariser-Blade. slet ikke, at hine Revolutionaire maae have havt udbredte. Forbindelser i Sevilla og andre Andalusiens Stæder, og baade den 6te og 7 August var Alt i Bevægelse i Sevilla, paa Rygtet om et Korps Konstitutionelles Nærmelse under en af Riegus forrige Adjutantere. Portene blev lukkede, Tropperne kom under Vaaben, og næste Dag, maatte hele Garnisonenrykke ud imod Jnsurgenterne. Ved denne Leilighed styrede Pøbelen atter sin Harme paa de saakaldte Negros, ved at slæbe dem til Barbeerstuerne og lade deres Hovedertrage ganske skaldede, for at gjøre dem kjendeligere. Flere Private, hos hvilke Man vil have fundet mistænkelig Brevvexling og Proklamationer, ere hæftede, for, som det hedder, at statuere et Exempel Efter Breve fra Cadix have Jnsurgenterne ogsaa bemestret sig Flekken Timena; i Medina Sedonia traf Man Forsvarsanstalter og Misfornøiede gjennemstreifede Mancha. Rygtet om at Quesadas Soldater have maattet rømme Madrid for de Franske udgives som Aarsagen til den af : nogle Batailloner i Leiren ved St. Roch udviste Opsætsighed, og Man beklager, at den franske Garnison i Endix ikke kan undvære ret mange Folk. Seenere Breve herfra af 10 f. M. nævne General Torriios som den, det staaer i Spidsen for den nye Jnsurrektion, og tilføie uden nærmere Forklaring, at General O'Donnel ikke mere befandt sig i Algesiras. Breve fra Madrid, af 19 d. stadfæste det samme, og melde om de af det spanske Kabinet under disse Omstændigheder trufne Foranstaltninger. Jblandt andet taledes om en Troppe-Samling ved Granada, hvor de Frivillige fra Sevilla og vare ankomne. Den hele Kongelige Familie ankom den 16 d. til Escurial og havde Dagen efter fortsat Reisen til St. Jldesonso. Ordet gik endog, at Kongen for nogen Tid vilde opslaae sin Residents i Burgos. Lerida, Tatragona og overhovedet alle Havne og faste Pladser besættes atter af franske Tropper, og Garnisonerne i Corunna, St. Sebastian, Valencia &c. blive forstærkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Hvad der fra en anden Side bidrager til at forøge Gjær ringen er Maaden, hvorpaa en Note fra Ministeriet til den brittiske Gesandt Sir W. A Court, er bleven optaget og hvortil toges Anledning af General O'Dommels Klager, over, ei allene at Revolutionens Tilhængere have fundet, et Tilflugtssted i Gibraltar, men ogsaa over den brittiske Kommandant sammesteds. Sir ACourt gik nemlig selv til Ministeren og yttrede sin Forundring over, at Manvilde fæste Lid hertil; Gouvernøren i Gibraltar var altid, enten en Kongelig Prinds eller en af de meest anseete Mænd (for Tiden Grev v. Charam), og kunde han være istand til at ville opvække Uroligheder, havde han andre Midler, end at betjene sig af spanske Revolutionaire. Noten fornærmede hans Nation, og han vilde gjøre Jndberetning derom til sin Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
J Badalona, Balaguer og flere Cataloniske Stæder er det og temmelig udligt og i Cerdagne udøver en Vande af 80 Md. mange Excesser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Kongen har befalet at forøge sin Garde med et Kompagnie, som skal bestaae af lutter Udlændinge, der dog alle maae bekjende sig til den katholske Religion, og til Ære i for Dronningen skal kaldes den sachsiske Garde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
De afsatte Biskopper af Carthagena og Astorgaahvis Udnævnelser under Konstitutionen bleve bekræftede i Rom, have desangaaende klaget for Paven, som derpaa har bemyndiget sin Nuntius til at billægge Misforstaael, serne imellem dem og Regjeringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Til Moniterens nærværende Efterretninger hører, at Storseglbevareren den 25 August vilde give en stor Smaus. Det er bragt i Forslag at sætte et ældre Dekret i Anvendelse, hvorefter Justitsministeren kan authorisere til Skrifters Trykning i de østerlandske Sprog saavel til Underviisning i Skolerne, som for at vedligeholde Øvelse i samme Statsrentens nye Fald vil Man blandt andet udlede af Censuren, da Man nu igjen begynder at politisere paa Børsen, hvorover de egentlige Forretninger glemmes. Maaskee kan den have en dybere Grund, naar Man fæster Opmærksomheden paa de senere Efterretninger fra Spanien, og dermed sammenholder andre Tidernes Tegn. Saaledes vil det Londonner Blad Solen vide fra Cadix, at den vel provianterede franske Eskadre under Duperre ikke er seilet til Middelhavet, men har styret Koursen Vestlig, efterat have aabnet sine medhavende forseglede Ordre, og lægge til, at skulde det forholde sig saa, da kunde Krigen, imellem Storbrittannien og Frankerig ansees for uundgaaelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Naar undtages en af Chateaubriand nylig udkommet skarp Kritik over Censurens Gjenindførelse, som alt har oplevet andet Oplag, uagtet den blotte Anmeldelse deraf blev udslettet i alle offentlige Tidender, er den vigtigste Nyhed fra Paris en Memorial fra Hyrekudskene! til Politie=Præfekten imod Beslutningen og at anlægge et eget Liberie, hvilket de finde krænkende, da de ere Borger, og ikke Negere, ligesom det er et Jndgreb i Skrædernes Næring, at visse Leverandører have faaet Bestillinger dertil. J hiint Skrift af Chateaubriand er ogsaa optaget flere af Censuren udstrøgne Artikler i Konstitutionell, der, blandt Beretningen om et Møde angaaende Fængslernes Indretning, som nylig holdtes i Hertugen af Angoulemes Overværelse, og hvori denne Fyrste skal have tilkjendegivet sit Mishag over nogle slemme Misbrug. Konstitutionel revser og den hvide Fane og Journal de Paris, fordi de spotte over dens mange Censurhuller, hvilket er saa meget mere uædelt, da de veed, at den ikke kan forsvare sig, hvorfor den heder dem bie, indtil der lader sig fægte med lige Vaaben - den Tidspunkt, som er nærmere end de tænke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Tydskland. Forbundsdagens Møde den 16 August aabnedes med en Erklæring af den østerrigske præsiderende Gesandt, Friherre, v. Münch Bellinghausen, hvorefter den revolutionaire Gjæring, den tydske Nations Sindighed og Troskab uagtet langtfra ikke kan ansees for udryddet; men de faadDemagoger endnu ere i fuld Virksomhed, og stifte ubodelig Skade, da de søge at nedværdige al Anthoritet, ryste Grundsætninger, fordreie alle Sandheder og undergrave den indre Tilfredshed, uden hvilken den politiske Freds Velgierninger aldrig kunne nydes i deres hele Fylde, og hvorpaa den Maynzer Central-Kommission endnu nylig har, givet flere nedslaaende Beviser. Paa hans Forslag vedtog derfor Forbundsdagen følgende Beslutninger, der holdes for at være Resultatet af Forhandlingerne paa Johannisberg: 1) i alle Forbundstater, som have Landstænders Forfatning, skal vaages strængt over, at det monarkiske Princip ubrødelig haandthæves i Udøvelsen af Stændernes Rettigheder, og en Forretnings-Orden indføres, hvorved alle Misbrug, som kunne flyde af Forhandlingernes Offentlighed eller sammes Trykning, forebygges; 2) den provisoriske Lov af 20 Septbr. 1820 om de tydske Universiteter skal ei allene forblive i Kraft, men en Kommission af 5 af Forbundsdagens Medlemmer oprettes, for at undersøge Manglerne ved det nærværende Skole= og Opdragelsesvæsen i Tydskland, og foreslaae Forholdsregler med Hensyn dertil; 3) Presseloven af 1819 forlænges paa ubestemt Tid; 4) den Maynzer Central Undersøgelses=Kommission, vedbliver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
En Frankfurter Skrivelse melder, at denne nye Foranstaltning tilligemed den i Frankerig pludselig indførte Con sur, der har gjort stor Opsigt. Man synes at ane en dyb Plan til ogsaa at indføre det stræng monarkiske Princip i Frankerig, hvortil Man iblandt Mere troer at finde Vink i den seneste Bestemmelse om en Revisions=Kommission (S. 494), for at udslette ethvert Spor af Revolutionen af Dekretterne, ligesom den berømte Coder Napoleon da og turde forestaae en Gjenfødelse. Disse Udsigter - hedder det fremdeles - bestyrke vel Fredshaabet. paa Pengetorvet; men vække stor Modløshed imellem den skrivende Klasse. Jkke som om denne vil andet end Rolighed, Fred og det monarkiske Princip; men fordi det maa befrygtes, at en alt for ængstelig Censur snart vil hæmme enhver Tankens frie Yttring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
De græstetyrkiske Anliggender. Langt snarere end Man formodede, har Bladet vendt sig, og Jpsara er blevet en sand Tyrke Gravl Fra alle Sider bekræftes nemlig, at Grækerne atter ere Herrer over Øen, og at Alt, hvad her befandt sig af Tyr sker, har maattet springe over Klingen. Som Man kan tænke, er Glæden herover ubeskrivelig i alle græske Stæder, medens Tyrkernes Fryd har forvandlet sig til Graad, og Man i Konstantinopel er yderst opbragt paa de Franker, som saa meget havde overdrevet den første Seiersberetning, der nu let kan koste Kapudan Pascha hans Hoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Saavidt det endnu af de forskjellige Beretninger fra Odessa, Smyrna, Spezzia a. er muligt at uddrage noget Sammenhængende, synes det rigtigste, at saasnart de Jpsarioter, der havde bragt endeel af deres Koner og Børn til Syra, erfarede den bekjendte Explosion ved Fortet Nicolos Sprængning, benyttede de den grændseløs Forvirring, samme havde frembragt hos Tyrkerne, og vendte i Selskab med Hydrioterne og Spezzioterne tilbage til Øen, hvor der endnu kjempedes med yderste Forbittrelse om Staden Jpsara, hvoraf Tyrkerne vel havde erobret den ene Halvdeel, men Grækerne endnu vare i Besiddelse af den anden Halvdeel med Kastellet. Her viste det sig atter, at Nationen endnu besjæles af samme Heltemod, som gjorde hine Spartanere, udødelige. En Slavonisk Kapitain ved Navn Radotrængte med Sablen i Haanden frem til Kastellet; som ægte Amazoner toge Qvinderne Deel i Kampen og dræbte, efter at have nedsablet en Mængde Fiender, hverandre indbyrdes, for ei at falde i Barbarernes Hænder. Forældre dræbte ligeledes deres egne Børn og søgde derpaa Døden midt i de fiendtlige Skarer. J disse Fægtninger tabte Tyrkerne henved 3000 Mk. og Staden var frelst, da i det samme den græske Flaade ved sin Ankomst ødelagde den tyrkiske og fuldendte Nederlaget. Tallet af de paa denne lille Klippe omkomne Tyrker anslaaes til imellem 10 og 12,000 Md. Foruden endeel opbrændte skulle Grækerne have erobret eller tilintetgjort 55 Kanonbaade, 8 Skalupper, en Korvet og 3 Fregatter, og derved afskaaret Fienden ethvert Middel til at undflye. Angaaende Tiden, da dette skeete, melde Breve fra Konstantinopel blot, at Jpsaras Rhed Natten mellem den 10 og 11 Juli lignede et Jldhav. Et Rygte om at Kapudan Pascha siden skulde have skikket nogle Fregatte til Jpsara, og Grækerne ved Synet af disse igjen have rømt Øen, er ikke sandsynligt; men snarere, at Paschaer, af Egypten nu lader sin Expedition blive hjemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Warwachi er Navnet paa den ædle Jpsariot, som med nogle faa Tapre kastede sig ind i Fortet Nicolo, og afslog tree fiendtlige Angreb; men da alt Haab om den belovede Hielp syntes forsvunden, omsider antændte Krudt, magasinet, hvorved han selv med et Følge skab af 2 til 3000 Tyrker sprang i Luften. En anden Kolonne af de tilbageblevne Græker lykkedes det, som meldt, at slaae sig igjennem til Staden. Tyrkernes eeneste Trofæe fra Jp sara skal, efter Breve fra Smyrna, være en Haarig og andre noget yngre Koner, som ere bragte hertil for at sælges for Kapudan Paschas Regning. Alle Øeboere ere besjælede af samme Enthusiasme og have svoret Kapudan Paschas Undergang. Jubelen er almindelig, og den græske Regjering i Napoli har draget Omsorg for de flygtede Jpsarioters Familier. Jblandt saa mange flere Heltetræk for tælles om en Kapitain Kalinari paa Jpsara, at har fra en Klippehule ved Havet styrtede sig med 12 Landsmænd, paa et tyrkisk Fartøi og dræbte Besætningen. Paa Chios have Grækerne ogsaa iværksat en Landgang og nedsablet alle Tyrker, som forefandtes i Landsbyen Vollino.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Den østerrigske Jagttager slaaer Hovedet paa Sømmet, ved at erklære alle disse Rygter (det Overdrevne deri fraregnet) for grundede, uagtet Regjeringen i Konstantinopel hidtil vil have det Hele holdt for en Fabel. Tillige omtvivler den, at Kapudan Pascha vil være heldigere imod Sammos, da Besætningen er tree Gange saa stærk som paa Jpsara, og Hydrioterne og Spezzioterne desuden hos a ville opbyde Alt, for at redde Samos. Deres Fartøie- og Brandere gjennemkrydse Havet i alle Retninger, for at opsøge den tyrkiske Flaade &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Videre erfares, at Grækerne i Slutningen af Mai tappert tilbageslog et Landgangsforsøg af den egyptiske Flaade e ved Cap Sidera paa den østlige Side af Candien. Paa Øen Sciathos lykkedes det Kommandanten Diamanty, ved en forstilt Rettrade at lokke de af Kapudan Pascha 3 der landsatte 2000 Tyrker i Fælden, og anrette sligt et Blodbad imellem dem, at ikke En Eneste undkom. Til alle disse Hobsposter kommer endnu, at Omer Vrionemed sine Albanesere har rebelleret imod Porten og drevet to mod ham afsendte Paschaer tilbage til Thessalien. Hans Stilling er saaledes den samme som Aly Paschas for 3 Aar. siden, og medens Janina, Arta og Prevesa af ham sættes i bedste Forsvarsstand, har han indbudt Grækerne til en Alliants. Kolokotronis Underkastelse har bekræftet sig, og to af en Krigsbrig konvoierede franske Skibe, som skulde bringe 40,000 Daler til Nauplion, der af ham var forlangt i Løsepenge for to fangne Paschaer, maatte med uforrettet Sag vende tilbage til Smyrna, da Man truede med at fyre paa dem fra Fæstningens Batterier, hvis de ikke pakkede sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
udenlandske Blandinger. Storbrittannien. "Joseph Bonaparte forventes til London og skal alt være ankommen hertil fra Neuvork med Paketbaaden Kvisis, hvorpaa han havde leiet hele Kahytten. Tilladelse til at indføre fremmed Havre gielder i 6 Maaneder for alle Stæder imellem Eideren og Bidassoa og i 3 Maaneder for alle andre Havne. (J Lissabon ventes ogsaa Frigivelse af et vist Qvantum Hvede i Slutningen af October Maaned). -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Spanien. Ved nogle Hyrders Skjødesløshed er en stor Skov i Nærheden af Plycerda reent lagt i Aske. Den brændte over i 14 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Østerrig. Den 27 Juli er Staden Karpsen i Ungarn lagt reent i Aske, og den 4 August afbrændte ligeledes i Flekken Werboez henved 200 Huse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Sverrig. Stokholmer Blade modsige Efterretningen om, at Marskal Neys to Sønner ere traadte i svensk Krigstjeneste. Det rigtige er, at de ved deres Ophold i Skaan bleve Hs. Majestæt forestillede under de dem tilkommende Titler (Fyrste af Moskwa og Hertug af Elchingen), og siden som Reisende besøge de svenske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 11 Aug. er Pakhuusforvalter ved Helsingøers Toldkammer, J. Dein, beskikket til tillige at være Veier, Maaler og Vrager i Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Den 18de, Kancelliesekretair, Bye- og Raadstueskriver i Na skou, samt Herredsskriver i Nørre Herred, L. Foss, beskikket til Byefoged og Byeskriver i Skielskjør, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Vester-Flakkebjerg Herred; Extraskriver H. Bondorff til Kopiist i Stifteskriverkontoiret under den Kongelige Lands=Over- samt Hof= og Stadsret; Exam. juris N. Juel til Prokurator ved Underretterne i Aalborg Stift, samt den Deel af Aalborg Amt, som henhører under Viborg Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Den 20de, Kopiist ved Justitskontoiret under den Kongelige Lands=Over= samt Hof= og Stadsret, P. D. Bradt, til Skriver ved Kjøbenhavns Søeret. - Under Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 5 August er konstit. Lærer ved Aarhuus Kathedralskole, Kand. theol. P. J. Stougaard, beskikket til Adjunkt ved bemeldte Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Vakance. Under det danske Kancellie: Bye- og Raadstueskriver-Embedet i Aarhuus, samt Raadmands Embedet sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Beltpassage fra den 25 August til 1 Septbr. 1824. Fra Fyen til Sjælland. Justitsraad, Overførster Briel; Pastor Agerbech, Madame, Petersen med 2 Sønner, Kobbertrykker K. T. Borch, Toldbetjent M. N. Muus; Justitsraad Bojesen; Jomfrue G. Rahlffe Frue Bülow med Datter og Pige, Frue M. C. Bjørn; Kand theol. Luplau; Exam. juris C. W. Jacobsen og H. Jacobsen. Sekondlieutenant v. Lassen; Jomfrue Kierumgaard; Handelsbetjent C. L. Kierumgaard; Studenterne H. Bøllemose og E. F. Balslew; Jomfruerne A. C. Holst og L. Nyerup; Lektor N. Foghmann, Madame Voght, Madame Klein med Datter, og Jomfrue Müller; Guldsmed C. Jürgensen, Madame Han boe med Datter; Jomfrue A. C. Borch; Tømmermand M. Wiben; Jomfrue F. Flor, Adjunkt Lütken; Jnspekteur Baag, re; Kand. pharm. J. S. Baagøe; Discipel C. Holten; Skomager H. Møller, Madame C. Knudsen med Datter; Discir lerne L. J. C. Manthey, C. Buchwaldt, H. Buchwaldt, 8 B. Holten og W. Andrup; Skovrider og Sandflugtskommissair W. Bruel med Kone og 2 Børn; Grosserer J. C. Prætorius med Kone og Pleiedatter, Kapitain J. Thomsen; Kjøbmand L. Ludvigsen; Exam. juris F. A. Balling; Uhrmager C. Madsen. Fra Sjælland til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Justitssekretair Leuning og Madame K. L. Leuning med Søn Exam., juris. C. W. Levning; Kand. theel. H. H. Selchier Kammerjunker, Lands Over= samt Hof= og Stadsrets=Assessor Kofod; Hestehandler Formann, Kjøbmand F. W. Bentzen; Krigsraad Fabritius de Tengnagel; Student H. P. Møller, Handelsbetjent N. V. Buchhardt; Lieutenant v. Mudersbach, Kancellieraad og Direkteur ved Kjøbenhavns Fattigvæsen J. Stilling; Regimentsqvarteermester og Anditeur. M. Oxenbølmed Frue, Kniplingshandlerne M. Johansen og P. C. Johannsen; Skovfoged K. Rasmussen; Prokurator A. G. Nye; Hr. N. P. C. Hoppe; Handelskontoirist H. Müffelmann, Heste handler Weinschensk; Handelsmand Rehbein.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Kjøbenhavns Børs Kours den 31 August. Hamb. 2 M. 233, k. S. 236. - Spec. 238. 14 Rbmk. 4 1/2 s. 4 PCt. Kgl. Oblig.: 91 a 91 1/2. - Nationalb. Oblig. 100 1/2 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 5000 Bcomk. 97 1/2 Dito; 1000 Bcomk. 97. 6 PC. Norske Oblig. 1041. Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16. - Svenske Sedl. 55. Asiatiske Actier 87. - Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-03
Ved Tallotteriets 1097 Trækning i Altona udkom: No. 72, 6, 18, 2, 20.