JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Paris, den 24de Jan. Cardinal Rohans Exilium er nu, efter Dronningens Forlangende, rent ophævet. Hr. Necker anklages heftig, som ansees allene for at hindre Stændernes Sammenkomst; og at være Bevirkninger af Adelen og Geistligheden at dens Previlegier ei skal lide noget Tab og Jndskrænkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Wien, den 24de Jan. Keiseren har afsendt en overordentlig Courer til Petersborg med Lykønskninger over Oczakows Crobring, han ophængte og selv en Laurbærkrone om den Russiske Keiserindes Skillerie, og lod det ophænge i Riddersalen, hvor han efter foregaaende Invitation til Udenlandske og sine egne Ministre og Generaler lod opføre en ypperlig Concert i Anledning OczakovsCrobring, og lod tillige afsynge nogle passende Cantater, Keiserinden til Ære, og sadt alden Tid Selv personlig under det ophængte Skillerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Juridisk London, den 16de Jan. Kongens sidste Testamente til Dronningens Fordeel, paastaaes at være forfattet 3 Dage efter at man havde sporet hans Forstands Forvirring, og skulle altsaa være ugyldig. Doctor Warren skulle attestere det modsatte, men var paa ingen Maade at bringe dertil. Siden den Tid er Doctor Willis bleven beæret med al Fortroligheden i hans Sted. Det ventileres om at der skal nedsettes en Commission herom og man er meget forlegen at vide Udfaldet deraf, da der ere saa forskiellige Meeninger herom med og imod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Wien, den 24de Jan. Canzlerinde Baronesse Geblers Enkefrue, klagede til Keiseren at hendes Søn havde lagt Haand paa Hende, og forlangte ham afstraffet. - Paa hendes Memorial tegnede Keiseren saaledes: " Jeg veed, at de har opdraget, deres Søn kelend; Jeg veed, at de ei har kunde see og straffe hans Feil; Jeg veed, at de har anseet hans Udbyder, som Vittigheder; Jeg veed at de har givet ham mange Penge til Daarligheder; Jeg veed, at de har underhaanden betalt hans Gield; kort, jeg veed alt. - De straffes af ham, fordi de et har straffet ham; En retfærdig Dom altsaa af Himlen over dem som Moder, andre til Exempel; og jeg dadler dem meget. - Jeg har befalet og tildømt ham 6 Ugers Fængsel paa Vand og Brød, og hver Søndag 25 Prygl, og 3 Aar som gemeen Soldat i - Regiment til Bedring, og opfører han sig vel, vil jeg siden sørge for ham. Jeg vil ønske at andre Mødre vil speile sig i deres Feil."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
London, den 16de Januar. Med den gode Konges Helbredelse vil det nu nok see vanskeligere udend tilforn, da Lægerne nu begynde at blive ueens; - og Lægernes Uenigheder er nok altid lige saa farlig som Advocaters Enighed for enhver Patient i sit Slags.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Den i Grenvich Hospital afdøde berømte 88, Aarige Læge, Dr. Monsey har i sit Testammente anordnet, at hans Legeme ved Hr. Forster i Overværelse af hans Lærlinge skulde anakommeres, og Legemet derpaa enten begraves eller kastes i Theemsfloden, og for Umagen tillagt dem 50 Genier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Altona, den 22de Jan. Privatbreve fra London melde, at man nu og har tilladt den syge Konge af England, at barbere sig selv, og da en af Livlægerne derved holdt Bækkenet, sagde Kongen med Mildhed: De kunne sikker, Doctor, lade en, af Tienerne betage Dem denne Uleilighed."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Augsborg, den 14de Jan. Cagliostro opholder sig nu i Trient, hvorhan fortsætter sine Underkurer. Han seer ikke paa nogen Patient, føler heller ikke Pulsen, men spørger kunn, hvad fattes jer, Derpaa ordinerer han lader dem gaae og giver dem ofte Penge til Medicammenter. Forleden spurgde han en Pattent: hvad fattes jer, Jeg er en Nar, svarede denne; jeg er og en, sagde Cagliostro, altsaa have vi en Sygdom - Men med den Forskiel, svarede Patienten, at J er en riig Nar, og jeg en fattig. Saa faaer jeg da at curere dig, sagde Cagliostro smillende og gav ham en rigelig Sum Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Kiøbenhavn, den 27de Jan. J Frederichs Hospital ere 2039. Patienter indkomne, 1811 udgangne og 217 døde i Aaret 1788.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Til Capitain von Michelet ved det Smaalandske Dragon=Regiment har Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen tilsendt en smuk GuldDaase med en særdeles naadig Skrivelse ved for sin viiste Bravoure ved Qvistrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Efter Observationerne paa det Reaumurske Thermometer har Kulden i Edsberg i Norge været saa haard, at samme saaes den 17de Decbr. 18 Grader, den 23de og 26de Decbr. 20 Grader, den 29de Decbr. 25 Grader, den 2den Jan. 19 Grader, den 11te og 12te Januar. 21 Grader alt under Frysepunkten, ligesom de Stæder i Glommen, som ei 1740 vare belagte med Iis, var nu tilfrosne, Under Dato Christiansborg Slot den 9de Jan d. A. er udkommet en Forordning, som igientager og fornyer Rescriptet af 2den Febr. 1692, hvorved det forbydes, at Kirkepatroners Ex spectance=Breve paa Præstekald maa confirmeDen Norske Armee skal i Henseende til de Nationale, herefter settes paa samme Fod, som den Danske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Kammerherre Hauch skal være beskikket til Staldmester i Geheimeraad Bülows Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Keiseren af Marocco har sendt vor Konge, 3 Heste, 2 Muuleseler, en Pels og 2 Kopper J afvigte Aar ere i Danzig 25 Danske Skibe af 1011 Commercelæster, i Kønigsberg 30 af 663 og en halv, i Pillau 20 af 876 og en halv og i Liban 24 af 856 og en halv Læster, indkomne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Det Russiske Orlogskib, som ligger ved Holbech er nu indiset 360 Favne nærmere Landet; med megen Bekostning og Umage. Horsens, den 6te Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Da man ikke lade noget anmeldet, som kan fortiene nogen Opmerksomhed, og biedrage til nogen Slags Morsomhed for vore Læsere, saa anmærkes følgende uventet Mødende i Kirken der i Søndags. - En Kone skulde præsentere et Barn for Præsten i Kirken, som han nogle Dage tilforn havde Hiemmedøbt. Konen havde indsvøbt sig i en stor rød Kaabe; thi det var meget koldt. Da Hun skulde træde ud af Stolen, kunde hun ei faae sin Kaabe af Hun fordrede alle Konerne til Hielp, en stor Skole=Discipel, nogle haandfaste Karle, alt var forgieves. Præsten ventede og ventede saa længe, at Konen maatte ud af Stolen med sin tykke og lange Kaabe paa. Da hun skulde op at Ofre, var hun ligesaa nær. Hun blegnede, kaldede alle menneskelige Kræfter til Hielp. Verset var udsiunget, hun skulde Ofre, og endnu ei løs fra denne forherede Kaabe, skiønt en haandfast Karl bløtte paa sine Fingre, for at hielpe hende. Endelig kom en Discipel fra Choret med en optrukken Kniv, som indog alle endnu meere Frygt, da der befrygtedes at Konen skulde blive et Offer for dens Spidse, ved at opskiære i denne Skynding den sammenklemte Hægte; Men det lykkedes. De almindelige Fordomme, som have reist sig iblandt Almuen over denne Begivenhed, kunde fortiene en Afhandling. - Havde Konen viist den Ligegegyldighed, som Philosophien og det kloge Menneske betragter Klædedragten med, og den Plan som er lagt i National=Dragten for dem, som bære Børn, saa havde hendes Siel været ganske rolig ved dette Mødende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Hellig Høymesse. tre Konger. Trinit. K. Hr. Provst Claussen, Aftensang. Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Bekiendtgiørelser. Paa Ussinggaard ved Horsens er et Partie 4 Engelsk Ray=Græsfrøe af nogle Hundrede Pund af dette Aars Avl, bierget uden at faae noget Regn, at bekomme til 12 s. Pundet. Lysthavende behage derom at henvende dem til S. T. Hr. Kammerherre von Gersdorff i Horsens, eller Fuldmægtigen Riisumved Ussinggaard. Veefstrups Hovedgaard, beliggende i Colding De huus Amt, 2 Mile fra Weile, Hovedgaards Taxt 22 Tder. 1 Skp., Skovskyld 1 Skp. 3 Fdkr. er efter Kongel. allernaadigst Bevilling befriet, for alle Skattter og Paabudder a. Gaarden ligger ved Skoven, med en anseelig Lyst=Kiøkken= og Frugt=Hauge, dens Bygninger er i overmaade god Stand; og vel vedligeholdte. Corps=Logie er fast Grundmuur, hvorudi endeel gibsede og betrukne Værelser, de 2de andre Fløie i Borgergaarden, saavelsom Ladegaards=Bygningerne, ere alle af Ege Bindingsværk, med murede Vægge, hvoraf endeel for faa Aar siden af nye er opbygte. Et Stk. Skov af Linneballe Skov, Skovskyld 2 Alb. omtrent en Fierdedeel Miils Vey fra Refstrup. Gadberg Kirkes. Hartkorn 18 Tdr. 4 Skpr. Linneballe Kirkes Dito, 10 Tdr. GiusschudKirkes Dito 11 Tdr. 6 Skpr. Bøndergods. 10 Tdr. Hartkorn, hvorpaa er 16 Huse, som forretter Ugedage og svarer aarlig i Landgilde 50 Rdlr. Gaarden tilligemed Godberg og Linneballe Kirkers Korn= og Qvægtiender, ere bortforpagtede til Maydag 1792 hvoraf svares i Forpagtnings Afgift 700 Rdlr., desuden fores og græsses Eieren 5 Hester, 12 Køer og 10 Faar, og leveres til Hestene 30 Tdr. Havre. GiufschudKirkes Korn= og Qvæg Tiende oppebærer Eieren, selv in Natura. Disse Eiendomme ere at faae til Kiøbs enten separat eller samlet paa favorable Conditioner, hvoriblant denne, at alle Pengene kan imod Sikkerhed blive staaende, om forlanges, naar Liebhaberne betids vil melde sig hos Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
T. Udi Colding er strax at faae til Kiøbs N. B. en af de største og heel beqvemmelig velbebygt Gaard, hvori ere rummelige og smukke Værelser af hvilke nogle ere betrukne, dernæst Kiøkken, Bryggers, Stalderum og Vogn=Remisse, en ziirlig Hauge med Frugt=Træer, Haugestue, et stort Gaardsrum, frisk Pompevand med mange flere occonomiske og gode Jndretninger, alt til Beboelse for et Herskab eller anden honet Familie, som maatte finde Behag i at leve paa et sundt og let Sted. Med Gaarden kan følge et derved beliggende nye opbygt Huus, indrettet til Beboelse; hvilke Bygninger alle ere forsikrede i Brandcassen for 2300 Rdlr. Til Gaarden er perpetueret Jord, og Græsnings=Rettighed paa Byens Marker, for Grund=Taxt 8 tre Fierdedeel Skilling. Saa kan og faaes et Gartner Huus og Hauge, beliggende tæt uden for Byens Øster=Port Liebhaberne ville herom behagelig med første henvende sig til Justitsraad Junghans i bemeldte Colding, som har Fuldmagt at sælg. disse Eiendomme paa billige og antagelige Conditioner; og kan Tiltrædelse skee enten St. Hans Dag eller Michelsdag indeværende Aar ligesom behages. Colding, den 14de Januarii Hans Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Alle meest brugelige Sorter Hauge=Frøe af 2, bedste Slags er at faae for billigste Priis hos C. A. Petersen ved den Danske Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Sr. Richter i Hamborg bekiendtgiør, at hos 2 ham sælges og faaes Chapeaux au Triolet. Danois og Toques an Triolet Danois med dertilhørende Dormeuser, Halsklæder og Livbaand, med de Bogstaver C. F. C. paa, som ere anbragte under et Kløverblad og henegnes paa trende høie Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-13
Ligeledes forfærdiger man ogsaa nu, i Anledning af Oczakows Erobring nye Coefurer, a la Oerakow og a la Potemkin. Huen forestiller en af Baand og Flor forfærdiget Fæstning med Bastioner, Parapeter a. og Forhaaret bliver sammenbundet paa Panden, som en Jnsel. Bag til viser sig den Tyrkiske Halvmaane med Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Æreminde. Følgende Oversettelse over Gravskrivten udi Nr. 7 er indsendt til Indrykkelse, og indføres i Haab at læses med Behag. Jacob Frederich Feddersen. Consistorialraad og Provst til Altona og Pinneberg. født 1736 den 31te Julii. Math. 25, 21. død 1788 den 31te Decbr. Vel, du gode og troe - ga ind til Din Herres Glæde. - Her hviler nu en Ægtemand; En Ven, en af vor Lærrestand; Han æret, elsket, roset var. Han Præg af Christen, Fader, bar. Hans Aand var reen, from, ædel, god; Stærk var hans Kraft; og stort hans Mod; Hans Sind blot Mildhed; ømt hans Blik Velgiørenhed hans Daad og Stik, Hans Troe var Christus; - til sin Grav Han sig Gud, Himlen overgav; Hans Roes døer ei - stor, som hans Løn, Vær vores Tak; - engang vor Bøn Skal lyde, naar vi sees igien; Og gaaer, som han, til Hvile hen! Væymræe, Kort Udtog af det vigtigste og interesanteste Historisk=Politisk udi Aaret 1788. Udi 13 Lande førtes Krig, og flere end 800000 Menneskeer fægtede imod hinanden, uden at holde et ordentligt Slag. Vel holdtes et til Søes, der kostede mange Mennesker, men intet deciderte, da hver Part tilegnede sig Seiren. Nogle Hundrede Tusinde Mennesker ere imidlertid ved Skiermydsler og Fæstnings Erobringer gangne ind i Evigheden. - Besynderligt var det og, at de, som erklærte Krig, agerte strax defensiv, og de Angrebne agerte offensiv. - Tyrkerne bleve altid slagne, og dog veege de Seirende tilbage, endelig seirede de sig og saa. - Kongen af Sverrig gik med 36000 Mand af de ypperligste Tropper i et Land, hvor ikke 7000 Mand stod ham imod, næsten alle Værgeløse, og maae i samme Øieblik og give alt, da han ville angribe den første Stad, En Omstændighed, der ikke har sin Lige i den Europæiske Historie, tilintetgjorde alt hans Haab i det den største Deel af hans Officiers og Tropper veigrede sig at fægte, og sluttede derpaa Vaabenstilstand, uden at spørge deres Souverain - Ruslands Alliance med Pohlen tilintetgiøres i samme Øieblik, da den skulle nærmere forbindes. - Preussens Alliance med England, fik en pludselig Stilstand ved Gerog II Forstands Forvirrelse, hvorefter Nationen forvikle des i Tvedragt og Regentskabets Forvaltning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Den bekiendte Hr. Rolle, som for saavidt er afhængig at han ikke beklæder noget offentligt Embede, ikke nyder Pension eller anden Emolument, men dog er en ivrig Tilhænger af Ministerium, har erklæret i Underhuset, at han kun allene havde givet Prinsen af Wallis sin Stemme til Regentskabet, i den Forsikring, at Prinsen ikke var formælet med MistrisFinherbert, og at han i den Henseende ved første Leilighed vilde foreslaae en Clausul- Den Engelske Minister ved det Danske Ho Ridder Eliot antog sig de Nordiske Anliggender med meere Virksomhed end hans Jnstrux, Men da det fik et godt Udfald, saa troes at hans Preusiske Majestets beskyttelse vil formilde hans Hofs Alvorlighed derover, og desaarsag befinder sig i strængeste Jncognito Berlin. - Frankrigs nærværende indvortes Uroeligheder give et stort Exempel paa, hvor meget at en Regent dependerer af Folket under visse Omstændigheder. - Holland derimod hvormeget et frit Folk under andre Omstændigheder kan komme til at dependere af Regenten. Som bekiendt, tilbød det Franske Hof sig 1785 for at tilendebringe Hollands Jrringer med Keiseren om Schelden at betale 4 en halv Millioner af de 10 Millioner Hollandske Gylden, som Republiken skulle betale Keiseren, i 8 Terminer. Saalænge det Patriotiske Partie herskede der, opfyldte Frankrig nøie sine Terminer, men siden 1787. har det intet betalt, og rester saaledes endnu 2 en fierdedeel Million. Generalstaterne have desaarsag gjort den Franske Minister Forestilling, men faaet til Svar: at det var den gang; nu havde Holland forandret sine Alliancer, hvorfor slig Forbindlighed fra Frankrigs Side ikke mere kunne finde Sted; og, kort at fortælle, blev det altsammen nu Deres Høimægtigheders egen Sag deri at giøre, hvad de syntes bedst om. Preussen har allevegne vise en meere udmerkende Jndflydelse end tilforn. - Pohlen stræber at reise sig af sit forrige Jntet. - En Hest har i Jtalien beviist, at Pavens Magt nu kan de pendere af Førsternes gode Villie. - Man kan ikke undgaae at melde et Rygte om en nærforestaaende Sammen komst af Keiseren og Kongen af Preussen og nogle Polniske Magnater, til at afvende den bedrøvelige Mørkhed, der synes at trække sig sammen ved de Polske Grændser. - Ligesaa udmerkende, som de politiske Tildragelser have været i 1788, har ogsaa Naturens Virkninger været, da vi ikke mindes en saadan Sommer, og især saadan Vinter, i det 18de Aarhundrede. Anmerkninger om denne Vinters Kulde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Paris den 26de Januar. Vores Forfædre have følet ligesaa stærk en Kulde, som vi i nærværende Vinter. J Aaret 1305 tilfrøs Rohne Floden og alle Floder i Frankrige; Havet var i Egnen af Flandern og Holland tilfrossen paa 3 Miiles Distance. Aaret 1358 laae Sneen i Jtalien 10 Alen høi, og unge Menneskeer gjorde sig under samme en Hvelving, hvori de anstillede adskillige Fester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
J Aaret 1364 var Rohnefloden og de andre Floder ligeledes tilfrosne, og Jsen var da paa adskillige Stæder 15 Fød tyk. J Aarene 1360, 1507, 1564, 1601 og 1638 var Kulden og verordentlig heftig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Lemberg, den 21 Januar. Dette Aars Kulde overstiger det hele Aarhundredes, paa 3 Dage ere her omkring 37 Mennesker ihielsrosne; 3 Mennesker ere ædte af Ulve, af deres Klæder kiendte man, at det havde været et Fruentimmer og 2 Jøder. En Herremand har paa sit Gods i nogle Dage nedlagt 200 Ulve, og da Regieringen giver en Ducat, for hvert Ulshoved, og Huden koster lige saa meget, er det unegtelig en fordeelagtig Jagd, som allene ved denne strenge Kulde befordres, da disse Dyr nødtes til at forlade Ørkenerne og søge de beboede Steder af Mangel paa Føde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Lucern, den 31te Decbr. Staden St. Gottharesberg har nu alt i 9 Dage været sperret, og Kulden er saa overordentlig stærk, at ingen Tid i Historien kan fremvise dens liige; i Forgaars stod Reaumurs Thermometer paa 18 og en halv, igaar 19 og en halv og idag paa 22 Grad, altsaa 6 Grad, dybere end 1709. Et Sted har en nedrullet Sneehob bort trillet en Stald med 24 Køer, et andet Steds med 15 Køer og endeel flere Bygninger, hvorved 6 Menneskeer i et Huus bleve ihielslagne da Huset faldt omkuld. Ved pludseligt Tøe veir staaer endnu flere Ulykker at befrygte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Rotterdam, den 23de Jan. Den 8de er en Slæde med 2 Heste og 5 Passagers kiørt over det tilfrosne Hollandske Diep, som aldrig før, det nogen errindrer, har kunne lade sig giøre, end ikke i de haarde Vintere 1709 og 1740.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Ved den Russiske Armee regner man daglig henved 40 ihielfrosne. Et eneste Cavallerie Regiment har saaledes mistet 100 Mand og 30 Heste. J Overpfal have Bønderne maattet sætte deres Køer og andre Kreature ind i Stuerne fordi det ikke skulle fryse ihiel. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Gallizien har man endog fundet ihieltrosne Ulve. J München har man maattet arbeide Dag og Nat for at holde det fornødne Vandi Løb, alle Brynde ere tilfrosne. – J Berlin ere i nogle Nætter henimod 50 Skildvagter ihielfrosne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Frankfurt am Mayn, den 23de Jan. J Maynz, maatte saalænge den strenge Kulde varede, alle Raadsherrer og Borgerofficierer, paa Churfyrstelig befaling, gaae Huus fra Huus, for nøie at undersøge Jndvaanernes Omstændigheder, og hensee, om de feilede Brød, Brænde eller Seng. De Trængende erholdte strax Madrasser, Brænde og Brød. Churfyrsten har ophævet alle Afgivter og Told af Levnetsmidler. Bagerne holdt an om Forhøielse i Brødpriserne, og Churfyrsten svarede: Got men fra dette Øieblik af, og saalænge jeg lever, maa alle fremmede Bagere bringe Brød ind i Staden uden Afgivt. Ved denne Attrelse vare Bagerne fornøiede med den gamle Taxt, men faa Dage derefter, overraskede Churfyrsten dem, og lod deres Brød efterveie, og alt det, som var for let, blev sendt til Fattigstiftelsen. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Rom, den 23de Januar. Den store Nyehed, som de Pavelige Hofmænd havde udspredt, at Paven ville bekiendtgiøre Juuledag, faldt ud til slet intet andet, end at han celebrerede en stor Messe og det løierligste var, at Frankrige, Spanien og Portugal sendte Courerer til deres Ministre, med Ordre ufortøvet at afsende disse med denne forventede store vigtige Nyehed, som ved Ankomsten til hver sine Hoffer dermed, bleve meget stille, og for ei anledige Kritiker, blev holdt, som noget særdeles, hemmeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Wien, den 21de Jan. Førend Stormen paa Oczakom begyndte, blev stærk drukken i den Russiske Leir. Efter Østerrigsk Maal blev paa en Tid af 12 Timer, fra Stormens Begyndelse, udtømmet 21000 Maader Brændeviin, foruden en uhyre Mængde Miød og Viin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Ved denne Vinter=Erobring erindrer man at Marschal de Saxe ligeledes og Vinteren, indtog Brussel. Han førte de, til Vinterkulden, uvante, Franskmænd for Staden. Med en Slags Vrede skrege de an, il fait froid! (o! det er koldt, ) Dette Raab lignede et Oprør. Marschallen lod under Dødstraf da forbyde at raabe il falt frod. - Den følgende Dag skrege alle Franske, i det de reve sig Hænderne, ab. 1 fait chand! (o! det er hedt ! og da marsches. rede han med dem mod Staden og seirede. Angsborg, den 2den Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
J vor Avis findes følgende besynderlige Avertissement: = Johan Hubner i Ans felden, giør herved bekiendt, at han omNatten den 14 Julii 1784 har funden et nyefødt Drengebarn for sin Gadedør, og at han har ladet samme døbe i den Katholske Kirke, og hidtil opdrage. Da nu, siden den Tid hans Kone er død fra ham, dette Barns Opdragelse altsaa falder ham saa meget desvanskeligere, saa er han findet, eftersom han, Gud skee lov, befinder sig ved gode Midler, uden videre Betænkelighed at ægte dette Barns Moder, naar hun inden 3 Maaneder vilde melde sig, og legitimere sig som Barnets Moder, samt bevise at hun ikke har gjort sig skyldig i nogen ellers skændig Forbrydelse, og lyses saaledes om hende i alle Aviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Prædikanterne paa Fastelavns Søndag. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Bekiendtgiørelser. Dersom nogen behøver noget Byg= og B. Havre=Foder, de gives Efterretning herfra Adresse=Contoiret derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Paa Ussinggaard ved Horsens er et Partie 4. Engelsk Ray=Græsfrøe af nogle Hundrede Pund af dette Aars Avl, bierget uden at faae noget Regn, at bekomme til 12 s. Pundet. Lysthavende behage derom at henvende den til S. T. Hr. Kammerherre von Gersdorff i Horsens, eller Fuldmægtigen Riisumved Ussinggaard. Tefstrups Hovedgaard, beliggende i Colding De huus Amt, 2 Mile fra Weile, Hovedgaards Taxt 22 Tder. 1. Skp., Skovskyld 1 Skp. 3 Fdkr. er efter Kongel. allernaadigst Bevilling befriet, for alle Skattter og Paabudder a. Gaarden ligger ved Skoven, med en anseelig Lyst=Kiøkken= og Frugt=Hauge, dens Bygninger er i overmaade god Stand, og vel vedligeholdte. Corps=Logie er fast Grundmuur, hvorudi endeel gibsede og betrukne Værelser, de 2de andre Fløie i Borgergaarden, saavelsom Ladegaards=Bygningerne, ere alle af Ege Bindingsværk, med murede Vægge, hvoraf endeel for faa Aar siden af nye er opbygte. Et Stk. Skov af Linneballe Skov, Skovskyld 2 Alb. omtrent en Fierdedeel Miils Vey fra Refstrup. Gadberg Kirkes. Hartkorn 18 Tdr. 4 Skpr. Linneballe Kirkes Dito, 10 Tdr. Ginfschud, Kirkes Dito 11 Tdr. 6 Skpr. Bøndergods 10 Tdr. Hartkorn, hvorpaa er 16 Huse, som forretter Ugedage og svarer aarlig i Landgilde 50 Rdlr. Gaarden tilligemed Godberg og Linneballe Kirkers Korn= og Qvægtiender, ere bortforpagtede til Maydag 1792 hvoraf svares i Forpagtnings Afgift 700 Rdlr., desuden fores og græsses Eieren 5 Hester, 12 Køer og 10 Faar, og leveres til Hestene 30 Tdr. Havre, Ginfschud, Kirkes Korn= og Qvæg Tiende oppebærer Eieren. selv in Natura. Disse Eiendomme ere at faae til Kiøbs enten separat eller samlet paa faporable Conditioner, hvoriblant denne, at alle Pengene kan imod Sikkerhed blive staaende, om forlanges, naar Liebhaberne betids vil melde sig hos Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
fr. Richter i Hamborg bekiendtgiør, at hos J ham sælges og faaes Chapeaux an TrioletDanois og Toques an Triolet Danois med dertilhørende Dormeuser, Halsklæder og Livbaand, med de Bogstaver C. F. C. paa, som ere anbragte under et Kløverblad og henegnes paa trende høie Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-02-20
Ligeledes forfærdiger man ogsaa nu, i Anledning af Oczakows Crobring nye Coffurer, a la Ocrakow og a la Potemkin. Huen forestiller en af Baand og Flor forfærdiget Fæstning med Bastioner, Parapeter a. og Forhaaret bliver sammenbundet paa Panden, som en Jnsel. Bag til viser sig den Tyrkiske Halvmaane med Horn.