Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-17
(Af Lybekker og Altona Aviser.) Fredstractat mellem Kongen af Frankrig paa den ene Side og Keiseren af Østerrig i eget og Allieredes Navn paa den anden Side, afsluttet af den franske Befuldmægtiget, Prindsen af Benevent, og de østerrigske, Fyrsten af Metternich og Grev Stadion. Art. I. Fra denne Dag skal være Fred og Venskab; til evig Tid mellem de høie contraherende Magter, der tillige ville søge, saavidt det staaer til dem, at vedligeholde god Forstaaelse mellem de øvrige Europas Stater. Art. H. Kongeriget Frankrig beholder sine Grændser saaledes, som og vare den 1 Januar 1792. Desuden faaer det en Tilvæxt af Gebet, som i følgende Artikel bestemmes. Art. I. Grændserne mod Belgien, Tydskland og Jtalien skulle, som 1792, begynde fra Nordsøen mellem Dunkirchen og Nieuport og gaae til Middelhavet mellem Cagnes og Nizza, dog med følgende Modificationer. 1) I Departementet Jemappe skulle Canton Dour, Merbes=le=Chateau, Beaumont og Chiman tilhøre Demarcationslingen skal da gaae mellem Frankrig. Canton Dour og Boussu og Paturage; mellem Mer besle=Chateau og Linch og Thuin. 2) I Depart Sambre og Maas beholder Frankrig Cantonerne Valcourt, Florennes, Beaurning og Gedinne, langs med hvilke Grændseskiellet skal gaae. 3) J Mosel Dep, skal den nye Grændse, hvor den afviger fra den gamle, dannes ved en Linie fra Perle til Fremersdorf, ligeledes ved en, som skiller Conton Tholey fra den øvrige Deel af Mosel Dep. 4) J Saar Dep. beholder Frankr. Cant. Gaarbrück og Arneval, og den Deel af Cant. Leback, som ligger sydlig for en Linie, der skal drages langs Grændserne af Herchenbach, Ueberhofen, Hillsbach og Hall (hvorved disse Pladser komme uden for Frankr. Grændse, indtil det Punct, hvor denne Linie, der begynder ved Querselle (hvilken bliver fransk, skiller Cant. Arneval og Ottveiler at sig. fra hinanden, og falder i det, som skiller Cant. Arneval- og Lebach ad. Grændserne paa denne Side skulle dannes ved ovennævnte Linie og fremdeles ved en, som adskiller Cant. Arneval fra Cant. Bliescastel. 5) Da Fæstningen Landau i Aaret 1792 dannede et isoleret Punct i Tydskland, saa beholder Frankr. paa hiinside af dens Grændser en Deel af Dep. Donnersberg- og af Rhin Dep., for at forbinde Landau og Gebeet med det øvrige Kongerige. Den nye Demarcation begynder ved det Pundt, hvor Departementerne Mosel, Donnersberg og Rhin støde sammen og følger en Linie, som skiller Cant. Wissenburg og Bergabern (paa Fransk Side, fra Cant. Pirmasens, Dahn og Anweiler paa Tydsk Side, indtil det Punct, hvor Grændsen ved Landsbyen, Wolmersheim støder til Fæstningen Landaus gamle Gebeet. Derfor skal den nye Grændse gaae langs Qveichfloden indtil Rhinen, hvilken Flod derpaa skal udgjøre Grændsen mellem Frankrig og Tydskland. 6) I Doubs Departementet skal Grændsen drages saaledes, at den fra Raconniere skal gaae til Spidsen af Jura, og derfra til den gamle franske Grændse. 7) I Departementet Leman blive Grændserne mellem det franske Grundgebeet, Walliser Landet og de forskiellige Dele af Republiken Genf, (der herefter udgiør en Deel af Schweiz) som de vare, førend Gens blev indlemmet i Frankrig. Men Cantonerne Fran go, St. Jualien (med Undtagelse af noget af den nordlige Deel, Canton Regnier, (undtagen noget af den østlige Deel, og Canton La Roche beholder Frankrig. 8) J Departementet Mont=Blang faaer Frankrig, Noget af Underpræfecturaterne Cambery og Annecy.