JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
En Gaard af de faakaldte Schanderborg Ladegaarde, som staaer for 3 1/2 Tde Hartkorn og tilhører Enken Madam Føns, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Gaarden, hvis Vaaningshuus er Grundmuur, er indrettet til Beboelse, for en Familie uden for Bondestanden; Markjordene ere gode og ligger tæt ved Gaarden; foruden det fornødne Tørvejord, er tillige tilkiøbt en ikke ubetydelig Bøgeskov, og Gaarden har, 1/4 Miil fra Schanderborg, den skiønneste Beliggenhed. Af Kreaturer kan aarlig fordres og græsses 4 Bester, 16 til 20 Kiør og 14 til 16 Faar. Hvad andre Oplysninger Liebhaverne maatte ønsker at have, kan faaes ved derom at henvende sig til Eierinden som boer paa Gaarden. Ved Døden er heri Byen afgaaet Mad. Bodelle Nielsdatter Model, fød Schmidt, Enke efter afgangne Steenhugger Matthias Model i Kiøbenhavn og hendes Boe er af mig, som Stedets Skifteforvalter, taget under Behandling. Ved den i Boet afholdte Registerings=Forretning er hendes Arvinger opgivet at være Brødre og Søsterbørn, men hvis Navne, eller Opholdsteder, naar undtages en Brodersen Niels Smed i Hammelen, en Søsterdatter gift med Rasmus Offersen i Glesborg og en Broderdatter gift med Jørgen Skriver i Kukkehuusene, de tilstædeværende Vedkommende ikke har kunnet opgive, kuns har man den Efterretning, at nogle af Arvingerne skal opholde sig i Kiødenhavn. - Thi bliver formeldte afgangne Madame Mo bels samtlige Arvinger herved 3de Gange i Kiøbenhavns Danske Stats- og Aarhuus Stifts=Tidende indkaldte til at melde dem for mig, som Skifteforvalter, de Myndige enten selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige ved Værge, samt hver for sig legitimere deres Arveret. Til fornøden Efterretning meldes tillige herved, at Boets Aabning og Vurdering begynder i Stervboestedet 30te Dagen den 25de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Greenaae, den 2den Julii 1810 Aagaard. Overeensstemmende med Placaten af 26de Octbr. 1792. indkaldes med 12 Ugers Varsel - at regne fra undertegnede Dato - Credi= og Debitorerne efter den her ved Døden afgangne Tiener Mads Nissen, til at melde sig for undertegnede, de første for at bevise deres Krav, paa den Maade som Loven fordrer efter død Mand, og de sidste for at betale hvad de maatte været Boet skyldig. Steenalt, den 2den Julii 1810. Nørschou, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Auctionen paa de Kramvare som var bestemt at skulle holdes den 6te Julii d. A., udi Gaarden beliggende paa Mindetsgaden, bliver herved formedelst indtrufne Omstændigheder tilbagekaldt; men Auctionen over Gaarden holdes den bestemte Dag. Niels Ørting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Hos Knud Kiellerup paa Badstuegade er underhaanden at faae tilkjøbs 6 Fag et Loft høi Baghuus, Muur- og Bindingsværk med deri værende Skorsteen, der ellers ved Auction bortsælges. Den 29de Junii er bierget et lidet gammel Varpanker vesten for Thun. Eieren af samme, naar han kan legitimere sig, kan erholde det, imod Avertissementets Bekostning og en billig Biergeløn, naar han derom henvender sig til Matros Peder Lorentzen boende uden for den ydre Minde port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Et ungt Menneske som har staaet til Confirmation, skriver og regner got, ønsker sig emploieret enten ved Handelen, eller Pennen. Vedkommende som kunde behøve ham, ville behageligst henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus, som giver Efterretning, hvor han er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Paa Veien mellem Graaemølle og Schelbye er funden en Tegnebog, hvori var 28 Rdlr. Eieren kan faae den tilbage, naar han melder sig hos Gaardmand Rasmus Andersen i Terp, imod Avertissementets Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
En duelig Møllersvend, der forstaaer at passe et Grubeværk, og kan forevise gode Skudsmaale, kan til 1ste Novbr. erholde en fordeelagtig Condition, naar han derom henvender sig til Adressecontoiret i Aarhuus, eller og hos Hr. Dinesen i Grundsøer Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Udenlandsk. Sverrig. Stockholm, den 22de Junii. De Høisal. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Liig i Forgaars indførtes til Staden, forefaldt et Optrin af den meest voldsomme Beskaffenhed, hvis Følger kunde have blevet farlige, hvis ikke kraftige Forholdsregler i Øieblikket vare blevne tagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Hs. Kongel. Høiheds Dødsfald havde opvakt modsigende Rygter og Dødsaarsagen hos Almuen, som dømmer hastigere end den undersøger. Adskillige Personers Navne bleve, uden anden Grund end den blotte Mistanke ved den almindelige Sorg over det store Tab, indviklede i disse for det svenske Navn saa krænkende Rygter. Jldesindede Personer betiente sig af denne Sindsstemning for at befordre deres forbryderske Hensigter, der gik ud paa at frembringe en almindelig Forvirrelse. Hs. Excel. Rigs-Marskalken, Hr. Greve Axel von Fersen, blev et Offer for denne Ondskab. Da han, i Følge hans Embede, fulgte Hs. Kongel. Høiheds Ligvogn ved Jnd toget, bleve først Vinduerne indslagne i den Karet hvori han kiørte, paa store Rygade, af en forvildet og oprør Pøbel, og Hs. Excellence Hr. Greven nødsagedes at søge et Fristed i et Huus nær Ridderhuusstorvet. Men derfra blev han strax udslæbt, og blev han da paa Torvet, mishandler, udplyndret og tilsidst ynkeligen myrdet. En Forbrydelse af denne rædselfulde Beskaffenhed, hidtil ukiendt i Sverrigs Aarbøger, var ei forudseet, blev altsaa heller ikke forebygget. Garnisonen blev samlet i største Skynding, og General Adlercrents, som nys var ankommen fra Haga til Hovedstaden, tog befalingen over Tropperne. Store Folkemasser sværmede omkring paa Gaderne og Giæringen vedblev. Ved første Underretning herom tog Kongen ind fra Haga, og følgende Proclamation blev udstædet, for at tilkiendegive Hans Majestæts faste Forsæt, at gjenoprette Rolighed og Orden. Carl af Guds Naade Sverrigs, de Venders og Gothers Konge &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Med den inderligste Smerte have Vi erholdet den for Os saa uventede Tidende, at, ved et Tilfælde da en almindelig Sorg, forbunden med Rolighed og Orden, burde være det høieste Værn om den ædle Fyrstes Skygge, hvis uoprettelige Tab Vi med hver trofast Undersaat begræde, nogle Personer, med Tilsidesættelse af Lovene og alle medborgerlige Pligter, paa gruesomste Maade have udøvet et Mord, der er krænkende for det svenske Navn. Det svenske Folks Ære, Vore troe og lydige Undersaatteres indstændigen yttrede Ønsker, samt Vor Kongel. Pligt at fremme Orden og Sikkerhed inden Rigets Enemærker, og at hævde Lovenes Hellighed, kræver at Vi, med al den lovlige Magt Os tilhører, forebygge yderligere Optrin. Vi formane derfor Vort troe Borgerskab og samtlige denne Stads Jndvaanere, hver paa sit Sted, at bidrage til Ordens og Rolighedens Vedligeholdelse, samt vaage over deres Tieneste- og Arbeidsfolk, og saaledes medvirke med Os til Opnaaelsen af dette, for hver lydig Undersaat, saa vigtige Formaal. Vi befale dernæst at holde Huusportene lukkede efter Kl. 11 om Aftenen, samt at ingen maae vise sig paa Gaderne. Den herværende militaire Magt have Vi befalet ved tætte Patrouiller at vaage over Roligheden og Sikkerheden, samt først med Lempe at formaae enhver mueligen forefaldende Folkesamling at adskilles, men derefter, hvis den vægrer sig, at adsprede den med Magt. Enhver har saaledes at tilskrive sig selv de ubehagelige Følger hans Forhold paadrager ham. Vi forvente med Tillid af Vort troe Borgerskab, der ved dette, ligesom ved alle Tilfælde, giver Os saa usvigelige Prøver paa Troskab og Hengivenhed, Vi forvente af hver og en af Vore Undersaattere, som indsee Faren af at Samfunds-Ordenen og den personlige Sikkerhed trues med Vold, at de med Hørighed og Lydighed ville gaae Vore velmeente Hensigter imøde. Stockholms Slot, den 20 Junii 1810. Carl. J. A. Börtzell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Generalmajor Skjoldebrand blev derpaa befalet at forestaae Statholder-Embedet, hvorfra Grev Klingspor samme Dag i Naade var bleven entlediget. Generalmajor Skjoldebrand samlede Magistraten og Borgerskabets 50 Ældste, og gik med dem op til Hs. Kongl. Majestæt, for, paa Borgerskabets Vegne, at tilkiendegive Hs. Majestæt sammes underdanige Troskab og hengivenhed, samt dets Ønske at Hs. Majestæt vilde benytte at sin Magt for at bringe Roligheden og den personlig Sikkerhed igien tilveie. Det oprørte Folk begyndte igien og Eftermiddagen at samles paa Nye=Broe og i store Kyrkobrinken, og man saae sig nødsaget til at tage alle muelige Forholdsregler, hvorved Sikkerheden kunde betrygges. Efterat venskabelige Forestillinger saavelsom alvorlige Formaninger i flere Timer forgieves vare anvendte, og tilsidst besvaredes med støiende Hurraraab og Steenkast og andre personlige Fornærmelser, blev man nødsaget til at betiene sig af kraftigere Midler. Folket dreves tilbage ved adskillige Musketskud, og Livgarden til Hest adspredte de Hobe der havde samlet sig paa andre Steder, og iblandt hvilke en havde sønderslaget Vinduerne i Grev Uglas's Huus, det eneste i Staden imod hvilket saadan Udaad blev øvet. Nogle Personer blev ihielskudte og flere blesseredes. En stor Mængde bleve heftede, deels ved dette Tilfælde, deels siden. Orden og Rolighed blev igien tilveiebragt, og har siden vedvaret uafbrudt. Til Garnisonens Forstærkning og for at forebygge saadanne Optrins Fornyelse, ere flere Tropper indkaldte til Staden, hvoraf en Deel allerede ere ankomne og de øvrige forventes i Morgen og Overmorgen. Desuden er Borgerskabet til Hest og Fods medvirkende til samme Øiemed, saa at al Leilighed for den vildledte Mængde til igien at prøve paa slige forbryderske Forsøg, er forebygget. Ved Hs. Kongl. Majestæts, strax ved Urolighedernes Begyndelse, trufne Foranstaltninger, sattes de fremmede, Ministres Huse i Sikkerhed imod Pøbelens muelige Voldsgierninger, og Folkeretten er ikke i mindste Maade bleven krænket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Følgende Proclamation blev i Gaar udstædt af Hs. Majestæt til alle Rigets Provindser: Carl, af Guds Naade Sverrigs, de Venders og Gothers Konge &c. Tilbyde Eder samtlige Vore troe Undersaattere, Sverrigs Jndbyggere, Vor besynderlige Yndest, naadige Bevaagenhed og gunstige Villie, med Gud den almægtige. - Hs. Majestæt bekiendtgiør først Fersens Død, paa samme Maade som i første Proclamation og hedder det dernæst videre: - Vi have anseet det som en trøstende Nødvendighed for Vort Hierte, at tilkiendegive Vore trofaste Undersaatter offentligen Vor Deeltagelse i de ulykkelige Følger, som de i Gaar henimod Aften igien forefaldne urelige Optrin i Hovedstaden, medførte. Efterat alle muelige Formaninger vare blevne frugtes. løst anvendte for at formaae de hist og her forsamlede Folkemasser til at adskilles; og da disse, uagtet man lod dem vide at der skulde anvendes Magt, for at bringe Rolighed og personlig Sikkerhed igien tilveie, alligevel angrebe den fredelig værnende militaire Styrke med Steen og fornærmelige Udtryk, saae denne sig nødsaget til, overeenstemmende med de af Os udstædte befalinger, til Lovenes og Samfunds-Ordenens Beskyttelse og retmessigt Selvforsvar, at gaae den udøvede Vold med kraftige Midler imøde, hvilket ogsaa havde den lykkelige Følge at Folket adskildtes og Orden blev igien oprettet. Vi giøre Os det sikkre Haab, at Roligheden nu vil vedblive og at de, som for et Øieblik kunde været vildførte og paa strafværdig Maade have tjent som Redskab for Jldesindedes Planer, maae indsee deres egen Fare, hvis de længere fortsætte en saa forbrydersk Fremfærd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Til samtlige Vore troe og elskte Undersaattere er derfor Vor naadige Villie og landsfaderlige Formaning, at de, overtydede om de Pligter baade Religion og Samfunds=Lovene saa eftertrykkeligen paalægge dem, i Tillid til Os og de Foranstaltninger Vi giøre for at afvende yderligere Voldsomheder, hvert i sit Sted i Rolighed og Enighed adlyde de befalinger Vore befalingsmænd paa Vore J. A. Börtzell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Bekiendtgiørelser. Mignatur-Maler Krøyer som i disse Dage ankommer til Randers giver sig den Ære at anbefale sig hos det ærede Publicum. At hans Arbeide vil vinde Bifald derom er han forvisset. og Prisen vil blive saa billig som mueligt, han udbeder sig derfor det höje Publicums ærede, Besög. Hans Logie bliver hos S. T. Hr. Wilhelm Hansen, boende paa Vestergrave i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-04
Placat. Mandagen den 16de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 præcise, bliver udi Envold Pedersen Winthers fradøde Gaard i Tolstrup Sogn og Bye, ved een eneste offentlig Auction absolut bortsolge bemeldte Stervboes Gaard, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb., tilligemed den i sammes Jorder nedlagde Sæd, 2 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg, 19 Tdr. Havre, 3 Tdr. Boghvede, 2 Tdr. Erter. - Gaarden ligger bekiendt i Landets frugtbareste Egn, 1 Miil fra Horsens, til samme kan almindelig avles 50 Læs Høe. - Jblant Conditionerne er: at Gaarden tiltrædes strax af Kiøberen og betales Snapsting 1811. - Videre bliver benævnte Tid og Sted bortsolgt Boets Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Dragkister, Kister, Speile, Sølv, Porcellain, Steen, Glas, Kobber, Tin, Messing, Jern= og Træetøi, Sengesteder, Senge Gang= og Lin=Klæder, 6 Bester, 1 Plag, 1 Føl 3 Par Stude, 9 Kiør, 16 Faar, 1 Galt, 1 Soe, Vogne, Plouge og Kiøretøi m. m. Thi ville Liebhaberne behagelig bemeldte Tid og Sted dennem indfinde. Horsens, den 19de Junii 1810. Carøe. Degne Enken Mad. Else Baadsted, sal. Galthens, er sidstleden 7 Maii ved Døden afgaaet i Albøge, udi SønderHerred, og Stervboet taget under lovlig Skiftebehandling. J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes derfor Credi= og Debitorer; de første, for saavidt ei allerede skeet er, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste at betale deres Skyld. Aalsøe Præstegaard pr. Greenaae, den 20 Junii 1810. P. Worsøe, Herredsprovst og Skifteforvalter. En holsteensk Vogn til 4 Heste med Calesche og en udstoppet Læderstoel til 2 Personer, foruden læder Kudskesæde, en underhaanden at faae tilkiøbs og anvises fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Udenlandsk. J Følge den Kongl. allernaadigste Forordning af 24de Junii 1791, om Species=Bankens Oprettelse i Kiøbenhavn dens 2den H. bekiendtgiøres herved: At den Kongl. danske Courant=Banke, for Species-Bankens Repræsentantere, med dens Bøger og Regnskaber haver gotgjort, at der i de forløbne 2de Bank=Aaringer fra 1ste Julii 1807 til 30te Junii 1809, er inddraget og sat ud af Circulation den Summa 990000 Rdlr. danske CourantSedler; hvilken Summa derefter den 6te denne Maaned, offentlig er tilintetgjort. J Repræsentant=Forsamlingen for den danske og norske Species=Banke den 29de Junii Batteriet Trekroner, den 2den Julii. Ved vore Kapere ere den 30te Junii og 1ste Julii indbragt et svensk og et preussisk Skib. Skibsføreren paa det sidste beretter, at han den 22de Junii om Eftermiddagen saae en Orlogsmand, og samme Aften imellem Stevns og Møen, 1 Miil af Landet, Orlogskibet the Standart, som sendte ham 3 Fartøier ombord. Officererne af disse paategnede hans Papirer, der lød paa Gothenborg, og forbød ham at gaae Sundet igiennem. Af Fartøier, som ere passerede Syd fra, er indberettet, at under Stevns ere seete 5 Orlogskibe, som under Seil styrede fra Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Helsingøer, den 30te Junii. En Kaper beretter at han i Forgaars har seet en engelsk Fregat til Ankers 2 Mile norden for Kullen. Herfra ere ingen fiendtlige Skibe i Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Callundborg, den 29de Junii. Flaaden, som i Gaar kom Syd fra, ankrede imellem Sprogøe, Romsøe og Reersøe. Den bestaaer af omtrent 200 Seilere og ligger endnu i Dag for Anker paa samme Sted. Et Rangskib, som er kommen Syd fra, ligger endnu for Anker 3/4 Miil Nord for Revnæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
J Søndags den 24 Junii var Promenaden i Dyrehaven efter Sædvane meget glimrende. Utallige af Hovedstadens Jndbyggere besøgte denne Skov til Vogns, til Hest, eller til Fods, ligesom Enhvers Evne eller Jndfald tilsagde. Det ualmindelig skiønne Veir forhøiede de Spadserendes Fornøielse. Ogsaa de Kongel. Herskaber vare tilstæde og oplivede Undersaatternes talrige Kreds ved deres høie Nærværelse. Sikkert fandt ogsaa Naturens Elsker rigt Stof til Glæde i denne yndige Egn; hvem som derimod blot var taget derud for at see Vittueser af alle Slags, Liniedandsere, Ryttere, Voxcabinettervilde og tamme Dyr, og hvad andre Rariteter Dyrehaven i senere Aar har havt at fremvise, fandt sig skuffet i sin Forventning og maatte lade sig nøie med et Par Gynger, nogle Telte, og den sædvanlige Fiolin= og Cithar spiller. Madam Price, som nu igjen er kommet til Byen, har ikke fundet for godt at vælge Dyrehaven til Skueplads for sine Konster, men foreviser dem paa Vesterbroe, hvor hun ogsaa i Søndags havde temmelig fuldt Huus, uagtet man skulde troe, at Dyrehaven havde berøvet hende mangen Tilskuer. Herrens Veie ere ikke at spore. - Meddenne Tanke begræde vi Tabet af vor gode Fader, Oldingen Johan Carl Enghardt fra Mecklenborg-Schwerin. Han forlod sin Fødestavn, for at besøge sine Børn, som Lykken gav Hiem i Horsens. Han saae os og modtoges med Glæde. Men hans jordiske Vandring standsede - Døden sluttede ham i sit Favn. Salig hensovede Fader, Dit Livs redelige Vandel vorde os et Mønster. - Dit Minde er os stedse helligt, Horsens, den 4de Julii 1810. Johan Carl Enghardt. David Enghardt. Christopher Enghardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Udenlandsk. Frankrig. J sidste Avis havdes foreløbig Efterretning om den vigtige Festning Meqvinensas Erobring som med Rette kan kaldes Nøglen til Cbro. Moniteuren af 23de Junii anmelder samme fuldstændigere. Festningen ligger paa en steil Klippe, midt i en Udørken, hvor Chro= og Segrefloderne løbe sammen, og kan ansees for uangribelig paa de Tresterdedele af dens Omkreds. Den bestaaer af et Taarn, forved hvilket er anlagt et befæstet Værk, hvis Grave og med Palisader forsynede bedækte Vei, er udhuggen i Klippen. Staden Meqvinensaved Chro, som og er forskandset og bevæbnet, gjorde dens Jndtagelse endnu vanskeligere. Den 20de Mai begyndte man paa at indslutte den, som blev fuldført den 25de ved en Deel af Divisionen Musnier, just som General Montmaree lod sig see paa den høire Ebrobredde. Fienden vedligeholdt en stærk Artillerieild, fra den først Dag af, paa Leiren, og giorde 3 Udfald, som alle bleve tilbageslagne. Det var nødvendig at giøre en Vei for Kanonerne, og Oberst Haro udførte en skiøn Vei midt igiennem de vanskelige Bierge som forsvarer Pladsens Aprocher, hvilket møisommelige Arbeide blev udført at 1000 Cataloniske Bønder og ligesaa mange franske Soldater. Natten mellem den 2den og 3die Junii blev Løbegravene aabnede; hvorved Beleirerne havde 60 i Døde og Saarede, hvoriblant Bataillonschef Sede. Den 5te indtog den 2den Battaillon af det første Weichselregiment et befæstet Taarn, som laae paa Veien fra Sarragosse og hvorfra man nedrullede store Steenblokke, og derpaa Staden, hvor man fandt 8 Kanoner, 400 Flinter, 15 Fade Krudt og 11 store Barker. Forgieves søgte Fienden at ødelægge Staden med sin Kanonild. Den 8de begyndte vor Jld imod Fortet. En Tid lang giorde Fienden os Overlegenheden i Artilleriet stridig og demonteerte os 3 Kanoner. Men snart erholdt vi Overhaand; Kl. 9 var et bredt Stykke af Bolværker indstyrtet, 4 Batterier sat ud af Stand, og Jlden fra Fortet næsten standset. Fienden gjorde endnu nogle forsøg, og søgte ved Musketild at erstatte Tabet af sit Artillerie, men blev ved de i Hovedtaarnet indkastede Bomber, hindret i al Modstand. Kl. 10 stak Fienden den hvide Fahne ud. General Suchet ville først ikke høre om nogen Capitulation, fordi man havde mishandler en af hans Adjutantere, som han havde sendt til Festningen efter Leridas Erobring. Men af Agtelse for Gouverneuren og den Tapperhed Festningens Artillerister havde viist, besluttede han ved en eneste Artikel at lade Besætningen trække ud med Krigsære, og nedlægge sine Vaaben paa Glaciet. Antallet paa Krigsfangerne bestod i 1400 Mand og 78 Officerer. J Festningen fandtes 45 Kanoner, 400,000 engelske Patroner, 50,000 Pd. Krudt. og Levnetsmidler for 2000 Mand i 3 Maaneder. Det fiendtlige Artillerie har i 19 Dage gjort 10,000 Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Blandt Fangerne befinder sig den engelske General Doyles Regiment, Commissair i Arragonien, som ville vise denne Provinds hvor stor Andeel England tog i Jnsurgenternes Sag, ved, for 2 Aar siden paa disses Bekostning og med Juntaens Jndvilligelse, at oprette et Regiment af engelsk klædte og bevæbnede Chasseurs, der ellers bestod af lutten Arragonier og Navarreser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
J Moniteuren af 22 Junii læses et Keiserl. Decret, hvorefter Hr. Proust tilstaaes en Gratification af 100,000 Franker, og Hr. Fouques 40,000 Franker for Opdagelsen af at forfærdige Sukker af Druer, med den Forpligtelse at anvende disse Summer, til saadanne Fabriqvers Anlæg, helst i de sydlige Departementer, ligesom de og skal opdage Hemmeligheder for Ministren, der i Circulairer meddeler Præfecterne samme i alle Oepartementer. som levere Druer. Fra 1ste Januarii nære Aar, skal intet andet Sukker bruges i alle offentlige Stiftelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Ved et andet Keiserlig Decret er Udførsel af Rug fra Frankrig forbuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Dronningen af Holland er medio Junii ankommen tilPlombieres i en meget foruroligende Sundhedstilstand. Hun har paa hele Reisen havt en heftig Hoste med Blod spytten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Keiserinde Josephine er med et talrig Følge afreist til Aix i Savoyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Englænderne krydser for Mundingen af Loire, uden at man veed Hensigten dermed. Trods dette, gaae dog vore Skibe, med nogen Forsigtighed, baade ud og ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Keiserens Adjutant, Hr. Mouton er ankommen til Nantes, for at besigte Kysterne her og Besætningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
England. Linieskibene Asia og Algesiras ere indløbne til Cadix med 7 Millioner Dollars, 4000 Flinter, 30280 Pd. Jndigo og 2080 Arober Cochenille &c., fra Vera Crur og Havannah.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Vore Tropper har den 7de Julii i Fior indtaget Festningen Mallia i Ostindien, med Tabet af 82 Mand, hvoriblant Capitain Machenzie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Generalerne Ferguson og Cockburn ere afseilede til Ca Vice=Admiral Douglas krydser paa de Hollandske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
En Officeer paa Flaaden for Vliesingen, skriver under 9de Junii. Vi ligge 7 til 8 Mile fra Vliesinger, og recognescerer Fienden paa Kanonskudsvide, men bliver bestandig hilset med Kugler og Bomber fra Batterierne paa Cadsand. Vi har mistet en Schaluppe og en Kutter, som vovede sig for nær og strandede. Eqvipagen satte Jld paa Schaluppen, men Kutteren faldt i Fiendens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
To franske Fregatter har gjort Landgang paa den vestlige Kyst af Sumatra og den 12te October bemægtiget sig Establissementet Tappanooly. Capitain Ripand paa Corvetten Creole opfordrede samme, men istedet for Svar, fyrede Englænderne paa Corvetten. Den lagde sig derpaa uden for Skud, og giorde Landgang med 150 Mand, hvorpaa Englænderne, som kun bestod af 5 Europæere og 30 Seapoys overgave sig. Establissementet forsvaredes af 14 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
J et Brev fra Lissabon af 25de Mail, haves efteren Spaniers Mund, som er kommen igiennem den fiendtlige Leir: "Franskmændene befinder sig mellem Salamanca og Cindad=Rodrigo 70,000 Mand stærk. Tropperne ere vel klædte, og i Salamanca er store Magasiner af Levnetsmidler. Hr. Casa Major er reist fra Lissabon til Algier med en stor Summa Guld, for at tilkiøbe sig Fred af Deien for Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Regieringen skal nu endelig have fattet en afgiørende Beslutning i Henseende til Krigssangernes Udvexling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Den 17de Junii er et Bud afsendt til Plymouth, for derfra at gaae med en Parlamentair til Hr. Mackenzie i Morlaix.