JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Kjøbenhavnsposten findes under Titelen Opraab til Menneskeligheden, en Skildring af Ar resterne i Sorøe, der vidner om, at man endnu ikke paa enkelte Steder kan løsrive sig fra det Barbari, mod Lovovertræderne, som tidligere almindelig blev udøvet. Tvende af Arresterne, der skulle være de bedste, skildres som lange smalle Kjældere, hvis nogne kolde Vægge ere uden den lune og sikkre Plankebeklædning, der ellers findes i de bedre Fængsler. Dørrene ere saa utætte at de overalt give fri Gjen Se nemgang for Veirets Raahed, medens et rundt Hull over Dørren indlader mere Kulde end Lys i det mørke Rum, hvis eneste Bohave er en Brix med noget Halm og et uldent Dække. At Forbrydere, der i en Vinter som den nærværende maae i disse Arrester udstaae Vand- og Brød-Straffen, lide et langt større Onde end Lovgiveren har villet, er unægtelig, og vi tvivle ikke paa Sandheden af Fortællerens Beretning om at man ofte hører Jammerskrig trænge sig frem af disse Huller. Understøttelsesselskabet for Skolelærerstanden i Kbhvn, eiede ved Slutningen af 1837 en Obligationsfond af 3100 Rbd. (inclusive det hauschildske Legat, en Prioritets=Obligation paa 2000 Rbd. Reprs.) og contant 380 Rbd. Sølvmynt. Det talte 111 overordentlige og ordentlige Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Løbet af Aaret 1837 er uddeelt Sygehielp til 7 Personer med respect. 10, 15 eller 20 Rbd., ialt 90 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Den 28de Marts d. A. Formiddag Kl. 11 bliver Hoved-Gaarden Basnæs med tilliggende stillet til 3die Auction som holdes paa Gaarden selv. J Eiendommen indestaaer 140,000 Rbd. af offentlige Stiftelsers Midler, som kunne forventes fremdeles at blive indestaaende i samme, og af den øvrige Kjøbesum kan endvidere efter nærmere Overeenskomst forblive staaende indtil 60,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Kiel, den 8de Januar. Vi have Frost og Sure; men vor Havn er alligevel fri for Jis, og Skibsfarten derfor aaben. J forrige Aar indklarerede 1,475 Skibe, og udklarerede 1,459.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Nykjøbing. Formedelst Vanskeligheden ved Overfarten i store Belt er her ikke siden den 17de ankommen nogen udenlansk Post, der dog i længere Tid var opholdt i Fyen. Ogsaa ved Gaabense er Passagen saa vanskelig at vor Postforbindelse med Sielland er i høi Grad usikker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Blandet. J Aaret 1836 udgjorde den russiske KeiserstatsFolkemængde circa 60 Mill. Mennesker. Blandt disse talte den geistlige Stand af den græske Kirke 503,895 og de øvrige i Riget taalte Religioner 310,508, den arvelige Adel 538,160; den tjenende Adel 153,195, den lavere Borgerstand, de afskedigede Soldater deri indbefattede, 424,590; de regulaire og irregulaire Armeeafdelinger 1,932, 185 Jndivider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Allier=Departementet er en Bjørn, som blev trukket om i Smaastæderne, hvor dens Herre fremstillede Dyrkampe med den, sluppen løs, har revet Mundkurven af sig og sønderslidt to smaa Børn, som den mødte paa Veien; derpaa tog den Flugten ind i en Skov ved Randau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Skibsefterretninger. Skonnerten Jda, Dahl, af Kbhvn., er paa Reisen fra Barcelona til St. Domingo, strandet paa Kysten af St. Dominge; Skibet er Vrag. der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Natten til den 24de Decbr. f. A. er i en Bugt ved Gaarden Qvarnæs i Odernæs Sogn nær Rondalsund, (i Norge) inddrevet en dansk Jagt, paa ret Kjøl og aldeles uden Skade. Der forefandtes kun den nogne Mast, der i Toppen er afbrækket, uden Vanter og Stag; i Rummet Sandballast og 2 Vandfade og i Logaret en Kiste blottet for Tøi, i Kahytten en Slutseddel dat. 27de Novbr. 1837; ligesaa fandtes 2de Ankere, i det ene et Stykke Ankertoug 12 a 14 Favne langt, samt Hæksbaaden meget ramponeret hængende under Hækken. Forresten intet af Jnventarie= eller Skibsredskaber. Jagten er indvendig grønmalet og udvendig sort med blanke Sider, og paabrændt Drægtighed 17 1/2 Commercelæster. Den ligger i sikker Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Bekjendtgjørelser. En Examinatus juris med bedste Characteer, saavel til Theoreticum som Practicum, der efter mange Aars Ovelse, er vel bevandret saavel i juridiske Forretninger som i de til Godsadministration henhørende, og som senest indtil Efteraaret 1836 har, som ikke Jurist, været Fuldmægtig ved en meget stor Jurisdiction hos en bekiendt duelig juridisk Embedsmand, önsker sig enten strax eller til 1ste Mai d. A., enten en Fuldmægtig Tjeneste hos en juridisk Embedsmand eller hos en Godsforvalter, eller i manglende Fald, en anden Ansættelse ved Contoirfaget. De fordeelagtigste Attester, saavel om Duelighed som godt Forhold kan produceres. Skulde Nogen behage herpaa at reflectere bedes Billetter desangaaende aflagte paa denne Tidendes Contoir Mrk. B.S. Nr. 117.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Bal. J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag afholdes Søndagen den 28de ds Bal hos Undertegnede hvor beværtes med varme Bespiisning, Thee, Kaffe m.v. Entreen betales med 16 Mk. Parret, for enkelt Herre 10 Mk. og enkelt Dame 1 Rbd. Ballet aabnes Kl. 7. Saxkjøbing den 22de Januar 1838. P. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Den danske Hof= og Statscalender for Aaret 1838 vil udkomme i næste Uge og i Provindserne være at erholde for 3 Rbd. 32 s., naar Bestilling desangaaende skeer paa de resp. Postcontoirer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Den Lollandsk-Falsterske Committee af Selskabe, for Hesteavlens Fremme, bekjendtgjør herved, Henhold til den i December f. A. udstædte Bekjendtgjørelse, at Besigtigelsen af de til fri Bedækning concurrerende Hopper vil blive foretaget: J Halsted Mandagen den 12te Februarii førstkommende, Formiddag Kl. 11, for Lollands Sønder= og Nørre herreder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Waabensted Tirsdagen den 13de Februarii, samme Klokkeslet, for Fuglse- og Musseherreder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Nykjøbing Torsdagen den 15de Februarii, samme Klokkeslet, for Falsters Sønder= og Nørreherreder. Gaardbrugende Bønder som ønske at lade deres Hoppe concurrere, indbydes til at fremstille dem til ovennævnte Steder og Tid. Pederstrup den 18de Januarii 1838. Reventlow. Wichfeld. Rosenørn-Lehn. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Auctioner. Mandagen den 5te Februari d. A., Formiddag Kl. 11 slet, bliver efter passeret Forlig og Udlæg, hos Huusmand Mads Rasmussen i Nørre Ørslev, ved offentlig Auction bortsolgt den bemeldte Mand tilhørende Parcel af Gaarden No 16 og 17 i Nørre Ørsløv paa omtrent 3 Tønder Land med den derpaa opførte Bygning paa 8 Fag, samt forskjelligt Løsøre, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Kjøkkentøi, af Jern og Messing, Avelsredskaber, en Jern=Bilæggerovn m.v. Conditionerne kunne 8 Dage for Auctionen erholdes til Eftersyn paa mit Contoir og hos Reqvirenten, Gaardmand Hans Madsen Skov i Lidstrup. Nykjøbing den 20de Januari 1838. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Onsdagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Westensborg Gaard ved Nyekjøbing afholdt offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter tilhørende Kammerjunker F. N. Thestrup, bestaaende af Borde, Stole, Speile, en Divan, et Fortepiano, Porcellain og Glas, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, hvoriblandt nogle Krølhaars Madradser, Linned, Kobber, Tin, Mæssing, Blik, Jernfang og Træevare. Ligeledes agtes bortsolgt som Appendix, circa 200 Tønder Kartofler og 20 Stkr. Grise af forskiellig Størrelse. Hvilket herved bekiendtgiøres. Falsters Birk, Nyekjøbing den 13de Januar 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Skov Auction. Torsdagen den 25de dennes bliver i Koblerne ved Fugl fang, ved Auction, der begynder Formiddag Kl. 10, stillet til Bortsag: endeel større og mindre Træer paa Roden, saasom Ask, Eeg, Bøg, Alm, Avnbog, Elle o. s. v., samt i Bunker, endeel afdreven Ungsskov, især Ask og Elle, deels indeholdende forskelligt Namtræe. Sundbye den 20de Januar 1838. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Creditorerne i Dødsboerne efter efterskrevne under Baroniet Juelinge Skiftejurisdiction, nemlig: Gaardmand Jens Rasmussen i Nøbbølle; Jndsidderske Ane Baltzer i Tvede, og Gaardmand Christen Rasmussens afdøde Kone Maren Johanne Nielsdatter af Raunsbye, indkaldes herved, overeensstemmende med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 18de Januari 1838. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Thermometerstand. Jan. 21de 2 – 630 2 – 6 1/9 2 – 53 22de 610 *** 736 Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Lollands Falsters En Tidende. ElistNo 10. Fredagen den 26 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Udenlandske Nyheder. Af de til Nyborg ankomne tydske Aviser, er gjennem Telegrapherne meddeelt følgende Efterretninger. Den engelske Regjering skal have besluttet, umiddelbart efter Parlamentets Sammenkomst at andrage paa Armeens Forøgelse med 15 til 20000 Mand, og Søemagten med 5 til 10000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
De seneste fra Over-Canada indløbne Efterretninger havde bragt de engelske Stock til at falde næsten 1 1/2 p. Ct. – Jfølge de i Deputeretkammerets Takadresse indeholdte Yttringer om en troe Opfyldelse af Quadrupelalliance-Tractaten, skal en Gesandtskabs-Coureer strax være afsendt til Wien og Petersborg. – De hannoverske Stænder ere indkaldte til den 20de dennes for at beraadslaae om en ny Forfatning. – Efter sikker Forlydende ville Keiseren og Keiserinden af Rusland ankomme til Berlin i Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
(Formedelst Postens sene Ankomst igaar, kan de seneste udenlandske Nyheder først blive udførligere meddeelt i næste Rummer.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Fædrelandet. Paa en Tid da Klagerne over Næringsløshed, og besværligt Udkomme høres ikke af enkelt Mand alene, men næsten af alle Stænder, er det natur tigt at denne Klage maa, hvad enten den er grundet eller ugrundet, have betydelig Jndflydelse paa Fattigvæsenet, og enhver, der kjender noget til dette, og med Opmærksomhed har fulgt dets Virken, vil vist og have fundet, at Antallet af dem, der forlange Fattigunderstøttelse, stedse har tiltaget, og at som en Følge heraf Fattigskatten stadig forøges. Denne ingenlunde glædelige Omstændighed, samt det Ufuldkomne ved mange Fattiganstalter og ved hele Principet for Fattigunderstøttelse kunne naturligviis ikke andet, end drage Stats=Oeconomernes Opmærksomhed paa sig, og mange Skrivter ere derfor i Udlandet udarbeidede om denne Gjenstand, som Kjøbenhavnsposten nu og har behandlet i nogle af dens Nummere. Det er kun almindelige bemærkninger, Kjøbenhavnsposten meddeler, men vi ønske dog, at de maa være tilstrækkelige til ogsaa hos os at fremkalde en grundig Behandling af dette vigtige Emne, og hertil synes Tiden saa meget mere passende, som Stænderne nu atter ere sammenkaldte, og følgelig kunne andrage paa en Forandring af vor hele Fattiglovgivning, hvis Ufuldkommenhed den saare store Mængde af Rescripter, Cancellieskrivelser &c., tydelig lægger for Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Som en væsenllig Mangel ved vor nugjældende Fattiglovgivning maa det vistnok saaledes ansees, at den egentlige Bestyrelse af Fattigvæsenet er overdraget til Præsterne, der efter vor Formening kun burde være Raadgivere, medens derimod Bestyrelsen burde overdrages til en af Communen udvalgt Mand, der af Lovgivningen erholdt tilstrækkelig Myndighed. Betænker man nemlig, at største Delen, ikke af de Fattige, men af dem, der nyde og fordre Fattigunderstøttelse, ere Folk, som ved egen Brøde ere komne i Trang, da indsees det let, at Præsten, ifølge sin Embedstilling, kun er lidet skikket til at behandle saadanne Folk, ligesom det, at saadanne Folk nu lovmedholdelig kunne fordre Understøttelse, sikkert og trænger til en betydelig Modification. Erholdt overhovedet Communerne i Virkeligheden en større Jndflydelse paa Bestyrelsen, af Fattigvæsenet, da vilde letteligen heraf danne sig de Assosiationer for Fattighielp, som flere Forfattere ansee for de bedste Midler mod den stedse mere om sig gribende Trang til, og Fordring paa offentlig Understøttelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Ved en kongelig Resolution af 1ste Decbr. f.A. og Skrivelse fra den kongelige Direction for Universitetet af 23de f. M. er, angaaende Universitets=Høitidelighederne, blandt andet bestemt: 1) at Talen ved den aarlige Fest i Anledning af Kongens Fødselsdag skal herefter, i Stedet for paa Latin, holdes i det danske Sprog, og 2) at Programmet til denne Fest for Fremtiden (indeværende Aar undtagen) bliver at affatte paa Dansk, hvorimod den Tale, Rectoren holder i Anledning af Reformationen og Rectorskiftet, der i Fremtiden forenes til een Fest og hvorved tillige Udfaldet af Examen artium bekjendtgjøres, endnu bliver at holde paa Latin. Denne og flere lignende Omstændigheder, der vidne om, at det er Regjeringens Hensigt, at giengive Modersmaalet de Rettigheder, de forrige Aarhundreders megen Latin havde berøvet det, maa man haabe, ogsaa vil virke gavnligt andetsteds, saa at navnligen de latinske Taler i Latinskolerne herefter ville blive afskaffede, eller i det Mindste betydeligt indskrænkede, og hertil er der saa meget mere Anledning, som man sikkert med Føie kan antage, at den største Deel af Disciplene, for hvem dog Talen nærmest er bestemt, ikke formaae at følge et latinsk Foredrag. At der endnu ved flere kirkelige Høitideligheder tales Latin, til liden Opbyggelse for Lægfolk, tør man vel ligeledes snart vente forandret. Til at undersøge Sagen mellem Lieutenant Mathiesen og Kammerherre Römmeling er nedsat en Commission bestaaende af Generalmajor Hegermann Lindencrone, Oberstlieutenant, Kammerherre Krogh og Major Haffner, samt Auditeur Holm som Actuarius. Ved at meddele dette gjør Kjøbenhavnsposten opmærksom paa, at der endnu Jntet er foretaget for at drage Kammerherre Römmeling til Ansvar for hans tidligere lovstridige Fremfærd ved at slaae en Soldat i Ansigtet, og mener, at det Offentlige ikke kan ignorere denne Sag, da den offentlig er denonceret. Efterat Kjøbenhavnsposten derpaa har tilbudt ommeldte Karl sin Hjælp, gjør den tillige opmærksom paa, at Sagen ingenlunde er saa ubetydelig som den maaskee synes for nogle, da den angaaer det Spørgsmaal, om en Bonde som Soldat ustraffet kan mishandles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Hr. Dr. Ryge har nu i Kjøbenhavnsposten besvaret kongl. Skuespiller Holst Jnserat i Dagen angaaende Jnstructeur Lindgreens Bekrandsning ved hans Benefice. Svaret, der ved endeel latinske Citationer vidner om Doctorens Lærdom, indeholder blandt Andet følgende bemærkning: "Mit Venskab til Lindgreen hører nemlig til ikke dem, der faae deres Tilværelse ved Drikkegilder, og vedligeholdes ved Kort eller Billardspil. Det er af et ganske andet Slags, og om vi end vare eller bleve Fjender, saa vilde det (Venskabet?) dog blive uforandret."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Under 27de December f. A. har Kongen rescriberet Directionen for det kongl. octroierede asiatiske Compagnie, at den Compagniet ved Pl. 29de Januar 1822 tilstaaede Forlængelse indtil videre afOctroyen, ophører til 1ste Mai 1843, saa at tilden Tid alle de Compagniet som octroieret Handels selskab forundte Rettigheder skulle være ophævede, og at dersom, inden denne Tids Forløb, den nugjældende Told paa den inddirecte Jndførsel af Thee til Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen skulde blive nedsat, Kongen da nærmere vil bestemme den Godtgjørelse, Compagniet i denne Anledning maatte tilstaaes. Ved denne Resolution er saaledes hævet et af de Monopoler, hvis Skadelighed for Handelen i den senere Tid ofte er bleven viist, og man tør saaledes om føie Tid vente, at den frie Handel med en Nødvendighedsartikel vil skaffe Consumenterne denne for en billigere Priis, end man hidtil til Enkeltes Fordeel har maattet give for den. Som et Beviis paa at Agtelsen for den offentlige Stemme stedse vinder mere og meere Jndflydelse, kan det vistnok ansees, at i de Sager, hvor den offentlige Stemme har udtalt sig med meest Kraft, og Energie, nemlig Finantssagen og 12 Mill. Spørgsmaalet, der har jevnligen Folk, som besadde Kundskab til Forholdene, ladet det være sig magtpaaliggende at fremkomme med hvad de have kaldt Berigtigelser og Rettelser. Have nu end disse ikke været af den Beskaffenhed at de have vundet synderlig Tiltroe, saa have de dog derved gavnet den gode Sag, at flere og flere Kundskaber om vore Forhold ere blevne udbredte. Fra denne Side betragtet har en Udsigt over Finantserne, som den berlingske Tidende har erholdt fra en saakyndig Forfatter, endeel Jnteresse, skjøndt sikkert Faa kan være enig i dens Resultat, der er, at den danske Stat i Aaret 1835 er gaaet fremad omtrent 1 Million Rigsbankdaler. Til dette Resultat er Forfatteren tildeels kommen ved at henregne til Statsindtægterne et Beløb af 1 til 200,000 Rbd., som de Fonds, der ere henlagte under de andre Collegier og Departements, give i aarligt Overskud. Ere disse Overskud virkelig saa betydelige, da kan man heraf danne sig et Begreb og Størrelsen af de ommeldte Fonds, og man maa vistnok med Føie anke over, at saa betydelige Pengesummer unddrages den almindelige Finantsbestyrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
J den mod Tønders Morder, Worm, anlagte Justitssag blev den 20de dennes i den kongl. LandsOver- samt Hof= og Stadsret afsagt saadan Dom: Arrestanten Petri Claudius Ferdinand Emi Worm bør miste sin Hals og hans Hoved at sættes paa en Stage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Under forlangt Jndrykkelse læses i Roeskilde Følgende: "J Følge Magistratens i denne Avis Nr. 3 indrykkkede Kundgjørelse fremstillede sig paa Roeskilde Raadstue den 12te d. M. Procurator Jens Jørgensen Walløe, med Begjering om, i Overeensstemmelse med Anordningen af 24de October 1837 § 4, som Grundeier af Gaard til Assurancesummen 12000 Rbd. Sølv, at blive meddeelt Borgerskab i Roeskilde Kjøbstad; men da han, efter at være forelagt Formularen til Borgerskabs=Eden, fandt det passende, at denne, der fordrer blot ubetinget Lydighed, blev forandret og tilføiet: Lydighed mod Hans Majestæts retmæssige Arvesuccessorer i Regjeringen efter Guds og Kongens Love", blev Procurator Walløe, paa Grund af Magistratens Betænkelighed ved at forandre noget i den hidtil brugte Borgerskabs Eedsformular, indtil videre ikke admitteret til Borgerskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Ved allerhøieste Rescript af 7de d. M. er der tillagt Chefen for Jngenieur-Corpset, Oberst F.C. v. Prangen Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Ordre at indtræde som Medlem af Commissionen angaaende Vandvæsenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Under 19de Decbr. f. A. er Kjøbmand F. C. Altmann i Altona anerkjendt som Consul sammesteds for Republiken Venezuela.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
En Prøveprocurator vil blive ansat i Randers Amt med Forpligtelse at tage Boepæl i Grenaae. Ansøgninger kunne indleveres til Cancelliet i Løbet af 6 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Nykjøbing. J Anledning af de nu forestaaende Valg paa 2de Repræsentanter, 6 Medlemmer af Ligningscommissionen og 1 Revisor, feiler det sikkerligen ikke, at enhver Valgberettiget har opkastet sig selv det Spørgsmaal: hvem skulle vi vælge?" Navnligen at udpege de efter vor Formeening dertil skikkede Jndivider finde vi mindre passende, og derhos overflødigt; da i en engere Kreds som denne den speciellere Kjendskab til disses Evner, forenet med en rigtig Takt, vil give enhver især den bedste Veiledning. Vi indskrænke os derfor kun til korteligen at gjøre opmærksom paa de Egenskaber, der bør findes hos dem, vi stille i Spidsen for vore Commune=Anliggender. Uden at ville udelukke den bedre Dannelse, der, i Forening med de øvrige fornødne Egenskaber, altid giør sin Overvægt gjeldende, tro vi først og fremmest blandt disse Egenskaber at turde nævne en god og sund dømmekraft, der veed at skjelne det Sande fra det Falske, og en redelig og kraftig Villie til at fremme det Almenes Vel. Vi ville ikke have Mænd, hvis Egenkjærlighed ikke tillade dem at vurdere Andres Meninger, eller som i idelige Modsigelser, søge en Næring for deres medfødte Trættelyst, hellerikke saadanne for hvem det Bestaaende er en uforkrænkelig Helligdom, eller som i ubesindig Higen efter Forandringer ubetinget forkaste det Ældre som uforeneligt med Tidens Fordringer. Men vi ville have fornuftige, besindige, frifindede, sandhedskjærlige og kyndige Mænd, som uden Hensyn til Personer eller egen Fordeel kun have Almeenvellet for Øie, og følgeligen have Krav paa den Tillid, der er den nye Bygnings Grundpille. Og vælge vi kun saadanne, – og de ville ikke være vanskelige at finde blandt vore 76 valgbare Borgere, – da have vi opfyldt vor Pligt mod den Commune, hvis Medlemmer vi ere, og handlet overeensstemmende med Lovgiverens Øiemed, ved en mere umiddelbar Jndflydelse paa Bestyrelsen af Communens Anliggender, at befordre og befæste det Offentliges Vel, som er saa uadskilleligen forbunden med den Enkeltes. Men Opfyldelsen af denne Pligt kunne vi ikke noksom lægge vore Medborgere paa Hjertet, for at vi ikke skulle bebyrde os selv med et Ansvar, hvis Følger ikke ere at beregne. Og dermed være da denne vigtige Sag anbefalet til Eders samvittighedsfuldeste Overveielse, idet vi slutteligen forvente paa den forestaaende Valgdag at finde en ret fuldtallig Forsamling af Borgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Uagtet Valgbestyrelsens Jndbydelse erhvervede i Mandags kuns een ikke næringsdrivende Grundeier Borgerret i denne Kjøbstad, de øvrige Grundeiere, saavel i som udenfor Embedsclassen, ville forhaabentligen ikke udeblive. - Ved denne Leilighed kunne vi ikke undlade som en Modsætning til hvad vi ovenfor læse fra Roeskilde, at bemærke, at den af vor Byes Magistrat udarbeidede Borgereed, er affattet i Commune=Anordningens liberale Aand, uden anstødelige Erindringer og Borgernes Subordinationsforhold til Byens Øvrighed, som almindeligviis fandtes i de ældre Formularer som det første Bud: "Du skal være Din Øvrighed, Hørighed og Lydighed skyldig!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
J den berlingske Avis findes for Nykjøbing anført at Borgerne her ere blevne enige om, ikke at illuminere ved private festlige Leiligheder. Da Lollands=Falsters Stiftstidende er anført som Hjemmel for denne Efterretning, og man deraf kunne ledes til at antage, at denne Overeenskomst var truffen her i Byen, saa finder Redactionen sig foranlediget til at bemærke, at ligesom denne Efterretning ikke er taget af nærværende Blad, saaledes er heller ikke nogen Overeenskomst, som den ommeldte, truffen heri Byen, der rimeligviis er bleven forvexlet med en af de andre Byer af samme Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Posten, som ankom hertil Tirsdags Aften, var bleven befordret over Bogøe og Stubbekjøbing, hvorimod den igaar Aftes ankomne Pakkepost atter var gaaet den ordinaire Vei over Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Reisende fra den 17de til den 25de Jan. 1838. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Hr. Buchhuster; Hr. Popp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Ledigt Embede, Bregninge og Bjergsted Sognekald i Sielland, 440 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-26
Befordringer og Afgang. Cancelliesecretair og Cancellist under Cancelliet, Licent. juris A. L. Casse udnævnt til surnumerair Assessor i Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten; Cand. juris J. L. Schmidt, til Copiist i Revisionscontoiret for Lehnenes og de complette Sædegaardes Overformynderie under Cancelliet; Over= og Landrets Advocat R. J. C. Renter, i Apenrade meddeelt Bevilling til at drive Notarial forretninger; Kammerhe og Verbitter for det adelige Kloster i Jtzehoe, Grev C. A. F. Rantzau, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Landdrost i Hertugdømmet Lauenborg med Titel af Gouverneur; Landvæsenscommissair i Thisted Amt og Tiende commissair for Morsøe Land, F. H. Stabel, udnævnt til virkelig Kammerraad; Controlleur i Krempe W. Bagger udnævnt til 4de Elbloldskriver i Lauenborg.