JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-09
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt. Den Første og Anden Tome af Den almindelige Natur-Historie, i Form af et Diction. naire etc. oversat, forøget og forbedret af H. von Aphelen, for 1 Rigsdaler 2 Ort pr. Tome, faaes tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-09
Adskillige Efterretninger. At kaage Mad, er allerførst skeet ved Solens Straaler, og vare de første Kar man dertil brugte, friske Huder af Dyr, udhulede Rør, Koko=Nødder og deslige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Fortsættelsen af No. 36.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
J samme maatte de fornøden Omsorg drage, At alting færdigt blev. Der strax blev Anstalt gjort, Og selv Begyndelsen saae ud til noget sort. Sig Glæden Timeviis i Huuset nu forøgte, Det var en Lyst at see, hvor Junkeren han spøgte, Og Anne Moer med Flid saa venlig vil ste sig, At ingen kunde see hun var modbydelig. Hun sad paa Junkers Skiød, og Junker kyste hende, Og ønskte Brylluppet var lykkelig til Ende, Hun havde liflig Røst og ham fornøyede Med en og anden Sang og velsat Arie. Man sig imidlertid paa Brylluppet belaver, Og til bestemte Tiid man alting færdig haver. Min matte Skialdre=Aand den gyser hartad ved, At skulle qvæde om saa stor en Herlighed. Dog vil jeg ganske kort endeel deraf beskrive, Som mod det heele alt vil meget lidet blive, Thi dets Berømmelse af mig kun agtes kan, At laane Solen Jld og skiænke Havet Vand. Da Bryllups=Dagen kom, var Luften reen og stille, Og Solens Straalers Glands man funklende saae spille,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
J Kielsens heele Gaard var alting peent og næt, Men endnu allermest i Brude-Kammeret. Der stod en Brude-Seng, hvis Mage neppe findes, Hvert Øye ved den Ziir var færdig at forblindes, To Engle-Billeder af kostbart Rosen-Træe, Som Fode-Stolper laae paa deres bare Knæe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Her maae for Læseren for ingen Deel forties, Hvordan den Stue var; hvor de skulde vies: J samme overalt Tapetserierne Den største Kunst og Pragt livagtig lode see. Uskyldighedens Tegn det meget reene Hvide, J allerhvidest Moor beklædde første Side, Paa hvilken ingen Kunst af Tegning lod sig see Foruden Sølvet, som igiennem glimrede. Paa anden Veg man saae det heele Dydens Rige, Og paa den tredie de gamle Kiempe=Krige; Men Brudeskammelen for dette kiære Par, Endnu det smukkeste i heele Stuen var. Der saae man Kiærlighed og Viisdom at omfavne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Det elskte Brude-Pars kunstsyede kiære Navne; Der saae man Enighed til Troeskab rekke Haand, Der slog Forsigtighed en Knude paa et Baand. (Fortsættelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Adskilligt Nyr. J Søndags prædikede Hr. Biskop Doct. Gunnerus til Høymæsse i FrueKirke, og indsatte Hr. Peder Lorenz Hersleb i Embedet; da Hs. Høyærværdighed havde til Indgang de mærkelige Ord hos Matth. Cap. 4, v. 10. Du skal tilbede Herren din Gud, og tiene Ham allene. - af Evangelio tog Han i sær det 33 v. under Betragtning, og fremstillede 2de Hovedstykker; 1) Sande Guds Dyrkeres rette Egenskaber og Hensigter, Men adspørger først Guds Rige og Hans Retfærdighed. 2) Deres Belønning: Saa skal alt saadant tillegges eder. Efter en lærd og opbyggelig Tale, viiste Hans Høyærværdighed til Slutning i Tilegnelsen: Den store Guds Naade og Forsyn for denne Menighed i det aandelige, som stedse har sendet dem trofaste Ledsagere og Guds Ords Tienere, som har bebudet dem Guds Raad til deres Sallighed; og da nu Gud atter har beskikket dem en nye Lærere, der ligeledes vil giøre sit Arbeid med Flid og træde i de Afdødes Fodspor, hvoraf en Tønder, Lund og Schavland endnu er i frisk og kiærlig Erindring hos dem; saa bør de ogsaa skiønne paa Guds Trofasthed, og belønne en Herrens Tieners Sved og Arbeide; dog, det synes ufornødent at minde en saa oplyst Meenighed om det, som den forud veed er sin Pligt og Skyldighed; ligeledes kunne denne velærværdige Mand trøste sig ved og være forsikret om, at den Guds Forsyn som hidindtil har geleidet Ham, skal ogsaa herefter følge Ham og krone Hans Arbeide med megen Velsignelse. - Talen var ypperlig, og en talrig Forsamling anhørte den med stor Fornøyelse og Andagt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Paa Søndag giør Hs. Velærværdighed Hr. Hersleb sin Jndtrædelses Prædiken til Embedet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
J denne Uge er en Nordlands=Handler hiemkommen, nevnlig Nicolai Normand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
16 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Mr. Bruun. Frue-K. Hr. Hersleb. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Copulerede. Mester Kaaberslager Mr. Christian Niemann og Jfr. Blix copulerede her i Byen den 15 Sept.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 4 døde og 5 fød.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Skipper R. Asschew til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Bekiendtgiørelse. Næstanstundende 10de October og følgende Dage, bliver i afgangne Henrich Calmejers Stervboe-Gaard i Christiania foretaget Auction paa efterfølgende: etc. etc. 7de Fem Kuxer i Foldalens Kobber, værk etc. 9de En anseelig Mængde særdeles gode Hvide-Røde Rihnsk- og andre Viine, deriblant 1 Ahm Rihnsk Viin af 1727. Aars Vext, item 12 store Stykfade, hver paa circa 7 Oxhoveder, og adskillige mindre Foustagier med JernBaand, og ellers i andre Maader vel conditionerede. etc. etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret kan bekommes: Juriske, Medicinske og Oeconomiske Tidender for 1767. 2 Ort 16 s. Fruentimmer Tidender for samme Aar 2 Ort 16 s. Ugebladet, Proteus 1 Rdlr. Høyers Juridiske Collegium og Hedegaards Trifolium Juridicum tilsammen for 2 Rdlr. Bibliotheque Choisie 8 sk. Theenew, History of Valentine and orson 8 sk. ThenewHistory of Troy's Destruction 6 s. Mr. Dennis's Letters familier, moral, and critical 20 sk. Naadens aandelige Markets=Tiid 12 s. M. Luthers Catechismus paa Dansk og Lappisk 4 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Paa Adresse=Contoiret er indlagt til Forhandling: Hr. Ober=Brandt-Mæster Johan Daniel Berlins Musicaliske Elementer, eller Anledning til Forstand paa de første Ting. udi Musiquen, hvorudi afhandles den Musicaliske Signatur, saa ogsaa Applicaturen paa strygende og blæsende Jnstrumenter, og andet mere Musiquen tilhørende med dertil hørende Figurer, paa Skrivpapir for 2 Ort 16 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt. Den Første og Anden Tome af Den almindelige Natur-Historie, i Form af et Dictionnaire etc. oversat, forøget og forbedret af H. von Aphelen, for 1 Rdr. 2 Ort pr. Tome, og det nye Norske Krigs Reglement for 1 Ort 12 sk. faaes tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-16
Adskillige Efterretninger. Silde=Fangsten er først begyndt Ao. 1163. som nu altsaa er 605 Aar siden. At ned salte Silden opfandt Wilhelm Bøkel An. 1416. Anno 1529. blev Danske Psalmer første Gang synget i Kiøbenhavns Kirker. Academin har sin Oprindelse fra et meget fornøyeligt og skovrigt Sted, som laae 1000 Skrit fra Athenen og havde sit Navn fra en stor Helt ved Navn Academus, her siges den store Philosoph Plato, at være født og have holdt sine Lectioner, hvoraf og hans Tilhængere fik det Navn Academici.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Fortsættelsen af No. 37.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Ju saae man Giæsterne begyndte sig at samle; Hver ved Jndtrædelse lykønskede den Gamle, Som i sin Brude-Stads i Stadse-Stuen, stod, Og meget yngre end han var af Ansigt lod. Thi alt hvad paa ham var af Glæde loe og spildte, Som en paa Tyve Aar, sig Junkeren anstilte; Den Lille derimod, som skulde være Brud, Hun saae paa denne Tiid ej nær saa munter ud. Hun syntes reent fortabt, tang stille heele Dagen, Og ønske sukkende, kun Enden god paa Sagen, Hun sagde meget tidt: O! gid det var forbi, Saa blev mit Hierte dog fra denne Angest fri. Man spurgte hende: om hun kunde Junker, lide? Men hun kun svarede: det faaer J nok at vide; Sin Fader, Moder hun veemodig tidt ansaae, Og viiste dem hvad Sorg om hendes Hierte laae. Frygt og Undseelse formeerede den Smerte, Som saa ulidelig beklæmte hendes Hierte, nærmere det hen til Bryllups Timen, gled Jo større ogsaa blev vor Annes Tran righed. Det bløde Qvinde=Kiøn, som Bruden skulde pynte, Endeel i hendes Sorg at tage selv begyndte, De uden Medynk ei det Ansigt kunde see, Hvori Bedrøvelsen sin Farve tegnede. De bleve traurige, nedslagne og forsagte, Og tunge Aandedræt med fælles Sukke, trakte, Det krøb i deres Blod, og hver indbildte sig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
J Steden for en Brud at pynte her et Liig. Med Sorg hun færdig blev; De ønske hende Lykke! Nu sad da Anne Moer i alt sit BrudeSmykke; Her Dødens billede var klæd i al den Pragt, Som Moden, Kunst og Flid tilsammen havde bragt. Sligt dog formaaede ej den Ængstelse at hemme, Som havde Hierterne i saadan viinlig Klæm ne, Al Ungdoms Rosen-Rødt, alt Liv i Øynene: Ved ynksom Hierte-Qval forsvandt og blegnede. Hvorover i en Hast Graads-Kilderne udbrøde, Og af Medlidenhed for lille Anne fløde; Ei nogen tænkte paa at blive meere glad, Men ubevægelig snart som forsteenet sad. Just midt i denne Sorg, kom Kielsen ind med Latter, Og sagde: Nu mit Barn, kom nu min lille Datter. Da var det første Gang, fra den Tiid hun blev fød, At hun undseelig blev og i sit Ansigt rød. Hun neyede og gik, men med hvad Hierte Klappen. Hun fulgte Faderen ned efter Kammer=Trappen, Det ej beskrives kan, snart blev hun rød, snart bleeg, Som Gysen, Frygt og Skræk i Blodet faldt og steeg. For Brude-Skammelen hun stod som i en Dvale, Alt medens Præsten holdt den smukke Brude Tale; Og da den var forbi, tilspurgtes Junkeren: Om han og havde søgt sin Brud fra Himmelen? Og om han agtede at leve vel med hende? Som han med reene Ja og Bukken gav tilkiende. Jligemaade og tilspurgtes Jomfruen. Om hun var vel tilfreds at ægte Junkeren? Da vaagnede hun op, sig neyede til Jorden, Og sagde i en jevn og ganske vakker Orden; Min Herre, denne Feyl fordømmer mig jo ej, Jeg Deres Spørsmaal maae besvare med et Nei. Jeg ærer Junkeren, men elske kan jeg ikke, Dertil mit Hierte ei mod hannem sig vil skikke, Jeg vel Høyagtelse for hannem bære vil, Men dette Hierte mig endnu hør ene til Min Far og Moder jeg det samme ofte sagde, Men de mig Lydighed med Tugtelse paa lagde, Jeg faldt paa mine Knæe, græd, tiggede og bad, Men deres Hierter ej min Sukken høre gad. Med Skriftefaderen jeg vilde mig raadføre, Hvad jeg i denne Post, som tvungen, skulde giøre; Men jeg i Fængsel sad og Dommen afsagt, var, Jeg ingen Medynk fandt hos Moder eller Far. Thi tænkte jeg, du maae dit Væsen ret forstille, Og denne Rolle jeg besluttede at spille, Saa lod jeg ligesom jeg var fornøyet med At skiænke Junkeren mit Hiertens Kiærlighed. Paa det jeg kunde frie fra deres Haardhed, blive, Som heele Verden mig jo billig maae tilgive, Paa anden Maade jeg ei Redning for mig saae, Da jeg et Menneske i Raad ei kunde faae. For heele Samlingen, som os i Dag beærer Med sin Nærværelse, jeg derfor nu erklærer: At jeg ej mægtig er at elske Junkeren, Og beder dette maae da giøres om igien. Jeg om Forladelse Forældrene vil bede At jeg forstyrret har den ønske BryllupsGlæde, Og for jeg vovet har at gaae saa yderlig, Hvortil De maae tilstaae, De selv har tvunget mig. Jeg Dem dog aldrig sligt til noget Ondt vil regne, Men ære Dem til jeg for Dødens Haand skal blegne, Vil De for denne Sag slaae Haanden af mig reent, Saa er dog Himlens Gunst min Tillid uformeent.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
(Slutningen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Adskilligt Nyt. Sr. Peter Lorenz Angell er den 5te hujus af Hans Høyvelbaarenhed Hr. Stiftsbefalingsmand von Grambow, bleven beskikket for det første paa 2de Aar til Procurator ved Ober=Rættene. i Tronhiems Stift og Under-Rættene i Tronhiems Stifts Kiøbstæder, samt paa Landet i Tronhiems Amt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Fra Sparboe Præstegiæld berettes: at Natten imellem den 1ste og 2den Septembr. var Kulden saa stærk der, at den paa deres der havende Termometro stod nær ved den 24de Grad om Morgen Klokken 4. De empfintligste Urter i Havene, saasom Portulak, Augurker, Sokker=Erter etc. frøs ei allene af, men og begge Sorter af Ager-Erter; Ja, desværre, paa mange Gaarder ved Fieldsiderne og ned i Dalene er Kornet beskadiget. Paa mange Stader om Morgenen fandtes Jis paa Vandet af en Glas-Rudes Tykkelse. og Jistapperne under Tagene af hartad. en Fingers Længde. Aarsagen hvorfore dette Præstegiæld saa ofte har lidt Skade ved Kulden paa Afgrøden, er eftertænkt at være, for endeel det høye og vidt strækkende Field imellem Sparboen, Sneaasen, Wærdahlen og Jemteland; for endeel Sims-Vandet imellem Sparboen og Wærdahlen; for endeel de tvende Elver Ougnen og Figen. kaldet, som begge løber imellem steyle bratte Bierg og Jordpynter, og for endeel de store og mange Moser eller Myrer, som næsten ligger imellem enhver Gaard, hvoraf mange og de fleste om Almuens Jndsigt og Formue var dertil, kunde blive nøttige, i Steden for nu skadelige og uduelige Jordstøkker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
17 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Mr. Krach. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Hersleb. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Sr. Michaels-Datz prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. - - : Hr. Bang. Frue-K. Hr. Hersleb. Mr. Krach.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Dødsfald. Arendahl. Hr. Capitain H. Falch, død den 3die Sept. i sit Alders 58 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 4 døde og 4 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Udgaaende Skibe. Skipp. D. Rønne til Kiøbenhavn med Sild. O. Larsen til Jylland med Sild. H. U. Storch, til Frankerig med Bord. Petter Pettersen til Christiansund at ladde. L. Kruse til Kiøbenhavn med Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Bekiendtgiørelse. Da jeg underskrevne Andreas Thomesen Holte nu haver tiltrædet den mig anfortroede Stads=Musicant Tieneste, og jeg ikke med Ligegyldighed kan ansee de mange Indgreb, som giøres i mit Privilegium, ved at uberættigede Personer, baade her i Byen og i Forstæderne, spille for Betaling til Dants og Samqvemme;
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
saa advares herved engang for alle deslige uberættigede, at de entholde sig derfra, hvis de ey vil vente derfor at blive tiltalede og straffede. Tronhiem den 23de Sept. 1768. Andreas Thomsen Holte, Stads=Musicant i Tronhiem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Skulde nogen have at overlade Hybners Politiske Historie paa Dansk i 10 Tommer, og Ejusd. Geographie i 3 Tommer, vilde de behage at anmelde sig paa Adresse-Contoiret, hvor der om Prisen kan accorderes. Næstanstundende 10de October og følgende Dage, bliver i afgangne Henrich Calmejers Stervboe-Gaard i Christiania foretaget Auction paa efterfølgende: etc. etc. 7de Fem Kuxer i Foldalens Kobberværk etc. 9de En anseelig Mængde særdeles gode Hvide-Røde=Rihnsk- og andre Viine, deriblant 1 Ahm Rihnsk Viin af 1727. Aars Vext, item 12 store Stykfade, hver paa circa 7 Oxhoveder, og adskillige mindre Foustagier med JernBaand, og ellers i andre Maader vel conditionerede. etc. etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Proclamata. De Herrer Civile Skifteforvaltere udi Tronhiem, lade bekiendtgiøre: At Myndtlingen Boletta Catharina Borchgrevinch, en Datter af forrige Klokker til Strindens Præstegield, afdøde Henrich Christian Borchgrevinch, her i Tronhiem ved Døden er afgangen, og hendes Efterladenskaber, samt Arve-Midler taget under Skiftebehandling. Hendes Arvinger paa Faderens Side er opgivet at være en Farbroder og en afdød Fasters tvende Børn; Men paa Moderens Side vides ikke, hvor mange Arvinger hun haver, thi derom er allene i Skifte-Forretningen indkommen den Oplysning, at hendes Moder Maria Christina Gaars er kommen fra Danmark, og der haver havt Sødskende. Altsaa indkaldes afgangne Boletta Catharina Borchgrevinchs samtlige Arvinger paa Faders og Moders Side, at møde for Skifte-Rætten i Tronhiem inden den i Loven foreskrevne Tiid eller det snareste skee kan, og der med lovlige og utvilagtige Beviser at legitimere deres Arve=Ræt og siden ved Skiftets Slutning enten selv, eller ved lovlig beskikkede Fuldmægtige deres Arv at annamme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
De Herrer Civile Skifteforvaltere udi Tronhiem, lade bekiendtgiøre: At Jan Cornelissen, forrige Skipper i Tronhiem, ved Døden er afgangen, og hans efterladte Effecter taget under Registering og Vurdering; Thi indkaldes hans samtlige Debitorer og Creditorer, samt fraværende Arvinger og alle andre, som noget udi hans Stervboes Skifte kunde have at paastaae, eller indgive, at møde inden den Tiid Loven foreskriver, Debitorerne at betale deres Gield til Boet, og Creditorerne deres Fordringer at indgive og lovligen bevise, til Skiftets paafølgende Endskab.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
De Herrer Civile Skifteforvaltere udi Tronhiem, lade bekiendtgiøre: At Catharina Bødicher, afgangne Johan Jacob Mechelborgs Efterleverske, er ved Døden afgangen; og da hendes efterladte Stervboes Effecter er taget under lovlig Registering og Vurdering, saa indkaldes hendes Arvinger eller deres her paa Stæden værende Fuldmægtig, tilligemed hendes Debitorer og Creditorer, samt alle andre som noget udi hendes Stervboes Skifte kunde have at indgive eller paastaae, at møde paa Byetings Sahlen i Tronhiem Mandagen den 3die Octobris førstkommende Klokken 10 Formiddag, og da at frembringe hvad enhver forsig nødig eragter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
De Herrer Civile Skifteforvaltere udi Tronhiem, lade indkalde Debitorer og Creditorer, samt Arvinger udi Stervboet efter afgangne Erich Christensen Postbud, at møde paa Byetings Sahlen den 1 Oct. næstkommende Kl. 10 Formiddag med hvad de have at indgive eller forestille, hvorefter Skiftet bliver til Endskab befordret. De Herrer Civile Skifteforvaltere udi Tronhiem, lade indkalde Debitorer og Creditorer, samt Arvinger udi Stervboet efter afdøde Pige, Johanna Maria Larsdatter Krag, at møde paa Byetings Sahlen i Tronhiem den 1 Oct. Kl. 11 Formiddag, med hvad de have at indgive eller forestille, hvorefter Skiftet bliver til Endskab befordret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret kan bekommes: Juriske, Medicinske og Oeconomiske Tidender for 1767. 2 Ort 16 sk. Fruentimmer Tidender for samme Aar 2 Ort 16 s. Ugebladet, Protens, 1 Rdlr. Høyers Juridiske Collegium og Hedegaards Trifolium Juridicum tilsammen for 2 Rdlr. Bibliotheque Choiste 8 sk. ThenewHistory of Valentine and orson 8 sk. ThenewHistory of Troy's Destruction 6 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-23
Conditioner ledige. En Pige, der kan vise godt Skudsmaal om Forhold, kan sye og stryge Klæder med videre, der forefalder i Huuset, i sær om hun haver tient tilforne paa Landet, og nu vil antage Tieneste paa Landet til Juul eller seeneste til Kyndelmisse, vilde mælde sig paa Adresse=Contoiret, hvorfra hun bliver veyledet til hvem hun kan accordere om aarlig Løn, samt blive Stædet og Huusbonden bekiendt. Cabte Sager. En Sølv Fingerbølle med Bogstavene J. J. D. er en Tienestepige frakommet, som imod dens Opleverelse paa Adresse-Contoiret lover en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-30
Slutningen af No. 38. Æer Anne stille tang, og neyede for Præsten, Med ydmygst Bøn at han nu vilde giøre Resten, Strax Præsten vente sig og til Forældrene Som havde Modet tabt, saaledes talede: Skiønt Eders Datter har ej handlet nok forsigtig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-30
J en Begivenhed, som er saa saare vigtig, J det hun skulde ej saa meget Væsen gjort, Som synes kan for Jer at sigte til en Tort. Saa dog, da Eders Magt, som J vel ej kan nægte, Har tvunget hende til hun skulde Junker, ægte, Til hvem hun ikke har den mindste Kierlighed, Jeg ikke bædre Raad at give Eder veed End at J søge først Forladelse at tage Af heele Samlingen, som vilde sig umage Paa denne Dag her hid. Dernæst J ikke maae Jer Datter nogen Straf for dette legge paa. J burde straffes selv, som Gierrighed har drevet, Og som er Aarsag i, at dette skeed er blevet, over.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-30
Det lader ligesom man vilde spøge med En Sag, som i sig selv er af Betydenhed. Hr. Kielsen traade frem, bad Samlingen tilgive, At der ej denne Gang et Bryllup kunde blive, Det gjorde hannem ondt, at saadant skulde skee, Men hele Samlingen ham kierlig trøstede. Derpaa han vendte sig og sagde til sin Datter: Hvoe er den Mandsperson, som du nu høyeste skatter, Hvem ønskede du dig at ville leve med, Og skienke Hiertet til med al din Kierlighed? Strax Anne svarede paa en blufærdig Maade: Maae jeg forsee mig til min hierte Faders Naade? Ei nogen Mandsperson mit Hierte skienket er, Og Ægte-Kierlighed jeg ej til nogen bær. Men skulde jeg mig selv og Hiertet overgive Til nogen Mandsperson, som jeg har seet i Live, Hvis Dyd og Væsen jeg anseer for noget stort, Og værdig er til alt, da blev det vist Hr. Coort. Da raabte Fruen: Ey en Kiøn til lille Anne, Som til et Ordsprog blev, og heraf er en Vane, At naar man noget rart og usædvanligt seer, Man siger: dette Kiønt til lille Anne er. Haar, spurgte Faderen, Coort talt til dig om dette? Nei, sagde hun, men jeg ham agter høyt med Rette; Jeg ham at takke har for hvad jeg kan og veed, Han ene værdig er til al min Kierlighed. Han spurgte videre: har du da Coort udkaaret? Hvorlænge har du vel til hannem Elskov baaret? Hun ydmygst svarede: jeg elsker hannem ej Men i Hr. Junkers Sted jeg sagde dog ei Nei. Vil han da ægte dig, Hr. Kielsen spurgte atter, Det veed jeg ei Papa Ham svarede hans Datter; Jeg har ej tænkt derpaa, langt mindre spurgt derom, Og saadan Ord til mig fra hannem aldrig kom. Forsamlingen gik frem, begyndte da at bede: At han og Fruen dog nu vilde det tilstæde, At Coort og Jomfruen maae faae Trolovelse, Som efter megen Bøn tillode det at at skee.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-30
Fra Skriver-Stuen Coort blev da paa Timen hentet, Og kom til at staae blank før han det havde ventet, Han kom i beste Stads paa Annes Bryllups=Dag, Men drømte aldrig om en saa uventet Sag. Han kom og blev tilspurgt: om han vel vilde træde Udi vor Junkers Plads, han sagde Ja med Glæde; Hvorpaa Forældrene de sagde: gak da hen! Og Præsten gjorde da sin Tale om igien.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-09-30
Da han tilspurgte dem om begge fælles Minde, Da stod det reene Ja for begge To paa Pinde; Hvorpaa een efter een hen til de Unge gik, Som her Løkønskninger af heele Mængden, fik. Af Junkeren i sær, som holdt en liden Tale, For sin Oprigtighed i alting at afmale: Jeg ønsker, sagde han, det maae gaae Eder vel! At J velsignes maae til Legeme og Siæl. (1) See No. 35, i Tronh. Adr. Cont. Efterret. Min Kierlighed var reen, dog skal det mig ej krænke, At Jomfrue Fæstemøe sit Hierte bort vil skiænke, Til en, som ungre er. Og paa det J skal see, Jeg Godhed bær endnu for denne Deyligste: Da hvad hun kan af mig til nu annammet have, Jeg skiænker hende til en liden Brude-Gave. Derpaa man satte sig til Bord i god Maneer, Og Fæste-Folkets Skaal blev drukket af enhver.