JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Nogle faa Gaarde eller Vaaninger ere der endnu af det indre Biugns forrige Beboeres tilbage, og ei langt fra Bingns Kirke staae endnu ved en der af Naturen tilberedet Havn, 7 ei uanseelige Brygger og nogle Vaaningshuse, som en Rest af den fordums Herlighed. - For Fiskeriets Skyld vare Biugnens Bredde blevne beboede; andet søgte man her ikke. Først da dette manglede, forsøgte man at dyrke Jorden. Forsøgene bleve ikke afskrækkende. Beboerne have nu ovdyrket en heel Deel af den Strækning, der kan bringes under Kultur. Jsær har Beboeren af Gaarden Erritsvigen, Gjestgiver Lyng, optaget en Mængde Land, som, besaaet med Byg og Havre, stod i den skjønneste Væxt. - Som Beliggenheden lader formode er Avlen her dog ei aarvis. J kolde Sommere er man underkastet at den tager Skade ved Frost, meere end paa den lavere Halvo og paa Østerraad, Sydsiden af Fieldet, men udentvivl mindre end i de egentlige Fjeldbyder. - Uagtet den vandrende Sild, uvist af hvad Aarsag, synes at have forandret sin Vandring, saa den ei længer søger hid ind, saa har man dog aarligen siden, saavel her inde i Forden, som endmere udenfor i Frohavet mærket, skjønt, langt mindre rigeligen, et Slags stor, og for det meste maver Sild, som kun i Mangels Tilfælde gaaer med som Handelsvare. hvilken man kalder Bonsild, fordi man troer den ei kommer, som den rette Sildesort, fra andre Havegne, men anseer den at have hjemme i Nærheden af Havbunden. - Dersom Fiskeren her fik Begreb om, paa den beqvemme Tid at fiske denne Sild, naar den, som i de sildigere Aaringer, i Mængde skyder sig i Høstmaanederne op i Vandskorpen, uden at gaae ind i Fjordene, med Driv garn, saaledes som de hollandske Fisker tage Silden under Hetland, og Jyderne i Liimfjorden og ved Skagen fange Sild, saa, om og denne Fangst ei duede til Handelsvare, vilde den uden Tvivl være meget god til Trankogning, langt bedre end de mavreste og tørreste af de mavre Sild, der falde i den Bahusiske Skjærgaard. Foruden den vigtige Jndtægt af Tranen, naar denne faldt i nogen Mængde, vandtes derved Sildegrumset, den ypperste af al Gjødning, som i faa Aar saa vældigen bidrog til Agerdyrkningen af Egnene fra Gothenborg til Strømstad. - Som det er Fiskeriets Feilslagen, der har givet Anledning til, at Jorden i Biugnbygden er bleven opdyrket, saa vil man og allerede have havt Leilighed til at erfare, at i Aaringer, da det slaaer nogenledes til igjen, bliver i Forhold dermed Agerdyrkningen forsømt, saa det kunde formodes, at den, om forrige Tiders Rigdom i Fiskeriet fornyedes, vilde reent bortfalde. Dette vilde dog neppe blive Tilfældet, dersom den var bragt til nogen virkelig Høide og dreves af et ei for lidet Antal Opsiddere, som derved allerede fandt sig i nogen Velstand, mindst naar man ved Sildegrumsets Benyttelse paa en Maade havde sat den i Forbindelse med Fiskeriet, dette vigtigste af alle occonomiske Anliggender, ei allene paa Ørlandet, men i alle Søbygderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
(Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Kjøbenhavns Børs d. 19de Oct. Dag solgtes her ved Auction: Lysebrun Candis 21 Mk. 1s. til 22 Mk. 6 s. Pd., god brun dito 22 Mk. til 21 Mk. 12 s., dansk Melis 22 til 22 Mk., dito 25 Mk. 11 s., raffineret Puddersukker 15 Mk. 7 s., Kbh. Strup 69 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd., Cochenille 90 Rbd. (forbi), Saffran123 Rbd. (forbi), franske Propper, 1ste Sort, 25 Rbd. pr. 1000 St., 2den Sort, 16 Rbd. 2 Mk., 3die Sort 11 Rbd., Havanna 13 Mk. 11 s., Congo Thee 7 Rbd. 3 Mk. - J det Hele hersker stor Flanhed i Varehandelen. Caffe er solgt underhaanden for 12 Rdl. 3 Mk. I Gaar solgtes ved Auction 10 Baller Georgia Bomuld for første Kjøbers Regning (som havde betalt den med 37 Rbmk.) til 12 Mk. 4 s. Pd. Ligeledes Obligationer, hvoraf svares aarlig Rente 8 PC. i Rigsbankpenge S. V. for 101 a 108 Rbd. p. 100 Spec., dito 112 Rbd. - Specierne vare i Gaar i 50 Rd. D. C. J Dag vare de imellem 60 og 52.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
(Efter Hamb. Corresp.) Fra Frankfurt og Warburg, saa hedder det fra Maynz under d. 30 Sept., ere afgaaede betydelige Transporter Riis til den Franske Armee, som alle have taget Veien over Erfurt. - Da Keiser Napoleon d. 18 Aug. kom igjennem Merbersdorf, hvor Hertugen af Friaul (Duroc) var bleven truffen af en Canonkugle d. 22 Maji, underholdte han sig med den Huuseier, til hvem Hertugen var bleven bragt, efter at han var saaret, og hvor Keiseren talede med ham. H. M. forærede Manden en betydelig Pengesum, og lod siden i Görlitz Præsten i Merkersdorff komme, som han paalagde at lade paa det Sted, hvor Duroc segnede, oprette et Monument, til hvilken Ende han selv udbetalte Præsten en ikke ubetydelig Sum. D. 26 og 27 Sept. er et betydeligt Antal Trop ver ankomme fra Frankrige til Frankfurt. Journal de Empire indeholder en Skrivelse, dat. Ulm d. 24de Septbr. Efterat Brevskriveren, har ivret mod de, der smedde falske Rygter, deels for at speculere i Sukker og Musseliner, deels for at vinde Millioner ved Coursens pludselige Stigen, og Falden, fremsættes adskillige Øienvidners Efterretninger fra Dresden. Siden d. 26 Aug. havde man indbragt der over 20,000 Fanger, for det meste Østerrigere, men hvoraf mange dog vare Russer. Over 3000 fra Østerrisk Polen have strax taget Fransk Tieneste. Uforlignelig er den Standhaftighed, hvormed den Franske Soldat kjæmper mod det slette Veirlig og Mangel. Hele Divisioner bivonaquere paa Markerne ved Dresden, der ved den heftige Regn den 26de og 27de vare ligesom oversvømmede. Dresdens Garnison bestaaer af 8000 Mand. - Da Keiseren, efter det vundne Slag d. 27de, kom, under Folkets Jubel, tilbage til Dresden, var han klædt i en simpel graa Overkjole og ganske gjennemvaad. J hans Følge var Gen. Mesko, som han samme Aften paa sit Æresord satte i Frihed. Regnen stod Østerrigerne i Ansigtet, og Tusinde af deres Jnfanterister bleve tagne til Fanger, uden at de kunde løsne et Skud. De have besværet sig over, at de ere blevne ilde understøttede af Artilleriet. Hvad der bidrog til Fiendens Nederlag var: at Russerne, som iøvrigt sloges godt, hverken have staaet i tilbørlig Forstaaelse med deres Allierede, eller understøttet dem, og at de allerede udmattede Tropper, der i Jilmarscher vare komne fra Døhmen, ingen Proviant havde hos sig, og heller ikke kunde finde den i et Land, hvor Levnetsmidlerne allerede vare fortærede. Den østerrigske Armee, som var den talrigeste og som man anslog til 80,000 Mand, er ogsaa den, der har lidt meest. Administrationen sysselsætter sig ivrigen med Levnetsmidlerne. Mod lerne i Dresden og Meissen ere besatte med Skildvagter og male bestandig for Armeen. Ogsaa Staden Meissen befæstes uophørlig. Slotsbjerget, som rager 160 Fod frem over Elben, er besat med Canoner, der bestryge denne Flod, saavel som Veien til Leipzig og Lommatsch. Steenbroen, som forener Slotsbjerget med Ahrbjerget, er indtil videre bleven forsynet med Barricader og ved forskjellige Porte lukket. Nogle Huse ere blevne forvandlede til Blokhuse, forsynede med Skydehuller og besatte med Tropper. Begge Bredderne af Floden ere blevne forenede med hinanden ved Skibsbroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Staden Meissen har en talrig Garnison af Franske og Vestphalske Tropper, hvoraf en stor Deel bivouaquere uden for Portene. Universitetsbibliotheket i Wittenberg er bleven bragt til Slottet Stydlitz. En Cosak Patrouille mødte Kisterne, hvori det var indpakket. Da de faae, at det ikke var andet end Bøger, lode de Transporten uhindret fortsætte sin Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris, d. 8 Oct. J Gaar begav Hs. M. Keiserinden høitideligen sig til Senatet, og lod foreslaae der et Udkast til et Senatus=Consult, der har til Piemed 280,000 Mands Udtagelse, af hvilke 120,000 Mand tages af Classen for 1814 i de Departementer, der endnu ikke have bidraget til den sidste Udtagelse af 30,000 Mand, og 170,000 Mand af Conscriptionen for 1815. J den Tal Keiserinden ved denne Leilighed holdte, sagde hun, at i det sidste Aar Europas Hovedmagter havde førenet deres Armeer med Frankriges, for at hævde Folkeretten, men at slumrede Lidenskaber ved de første Krigsvexlinger vaagnede. Frankriges Fiender ville tilintetgjøre dets Allierede, for at straffe dem for deres Troskab. De ville forplante Krigen til Fædrenelandet. Keiserinden veed bedre, end nogen, hvad Frankriges Folk have at befrygte, om de nogensinde lade sig overvinde. J 4 Aar fortrolig med sin høie Gemals Sindelav veed hun, hvilke Følelser han vilde nære paa en plettet Trone og under en Krone uden Hæder. Hun endte med: Franske, Eders Keiser, Fædrenelandet og Æren kalde Eder Hertugen af Bassanos officielle Jndberetning til H. M. Keiseren og Kongen er dat. Dresden d. 20de Aug. Dens væsentlige Jndhold er: Hertugen gjennemgaaer først de forskjellige Krige Østerrige har ført mod Frankrige, og det Maadehold Seierherren bestandig viste imod det. Den første Krig varede 6 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Den Franske Armee befandt sig i Nærheden af Wien, som Hoffet allerede havde forladt. Freden blev sluttet, men neppe vare 15 Maaneder forløbne, og Østerrige, som troede, at Alting i Frankrige, var forandret, greb atter til Vaaben. Tractaten ved Luneville endte den anden Krig, som havde varet 2 Aar; man troede Freden vilde være af Varighed, men nei, Østerrige forbandt sig med Rusland og Engelland. Den Franske Armee blev Mester af Hovedstaden og tre Fjerdedele af Monarkiet. Den kunde foreskrive strænge Love, men den lod sig nøie med taalelige Vilkaar, og Pres burger Freden blev sluttet. Saaledes endtes den tredie Østerrigske Krig i tre Maaneder. Nu troede man, at det Wiener Cabinet, belæret ved saamange Erfaringer, kun vilde tænke paa Fredens Vedligeholdelse. Men da 4 Aar derefter H. M. var i Spanien, drog Østerrige, stolende paa de 400,000 Mand, det havde under Vaaben, uden Hensyn til, om Krigen var retfærdig, ind i Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Nyeste SkilderieaskjøbeC. H. bindestaTiende Aargang. No. 85. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 23 October 1812. Svar til Forfatteren af Stykket: "OmKlædemanufacturerne i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
(See Skilderiet No. 77.)At fremstille Aarsagerne til den herskende Dyrtid paa Fornødenhedsvare, og at angive tjenlige Midler til at raade Bod herpaa, er unægtelig en hæderfuld Beskjeftigelse for Skribenten. Om Forfatteren af hiin Afhandling, hvilken nylig kom os for Øjne, har havt denne Hensigt, vides ikke; men at han havde gjort vel i, at forsyne sig med nogen mere Kundskab om Gienstanden for hans Afhandling, er iønefaldende. Neppe faaer Forfatteren enten Regjeringens eller Oplystes Medhold, naar han søger at vise, at Fabrikfliden ikke er gavnlig for Danmark. Regjeringen havde vist ikke gjort saa mange Opoffrelser, eller anvendt saa store Bekostninger for at ophielpe og fremme Fabrikfliden, hvis Nytten af samme kunde drages i Tvivl. Fra samme Synspunkt betragte de for Statens Vel tænkende Skribentere denne Gjenstand, hvorom en liden Afhandling, som findes i Minerva for August 1796, kan tjene Forfatteren til Spær i denne Henseende. Kundskab om de Materialiers Priis, som udfordres til Klædefabrikationen, var dog vist nødvendig, for at bedømme hvorvidt Klædepriserne overstige billighedens Grændser; men disse synes Forfatteren slet ikke at have lagt Mærke til. Her vilman blot anføre nogle For Krigen kostede 1 Pd. Uld 3 Mk. 32 til 40 Rdlr. 1 Pot Olie 3 Mk. I. Pd. Sæbe 16 s. 1 Pd. Farvetræ 10 s. 1 Pd. Vitriol 5 s. 1 Pd. Smak 6 s. 1 Pd. Vinsteen 20 sk. 1 Pd. Jndigo 4 Rdlr. Denne Maalestok afgiver det Beviis, at Klædepriserne, saaledes som de virkelig ere, istedet for at være ubillige, ere lavere end paa nogen anden Varesort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Det Foregivende, at noget mere end ordinair Dansk Klæde koster 4 a 500 Rdlr. pr. Alen, er urigtigt, og kan blot have Hjemmel i løse Rygter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Det er bekjendt, at Priserne paa det Kongelige Klæde=Oplag have i Løbet af indeværende Aar været 24, 30, 40 a 60 Rdlr. D. C. og høiest noget over 100 Rdlr. D. C. Samme Beskaffenhed har det med Sammenligningen imellem Rugens og Klædets Priis, for og efter Krigen, da det er bekjendt, at man i mere end eet Aar har kunnet kjøbe 3 Alen Dansk Klæde, for det een Tønde Rug kostede. Skjøndt Sammenligninger af denne Slags falder ud til Ære for Klæde=Fabrikanten, er den Paastand, at Dansk Klæde og Dansk Rug, begge som indenlandske Frembringelser, burde og kunne holde Priis med hinanden, derfor intet mindre end rigtig, da enhver veed, at der udfordres mere end Dansk Uld og Hænder for at tilvirke Klæde, at alle andre dertil forbrugende Materialier ere udenlandske, og som saadanne underkastede Vexelcoursens Paavirkning, da derimod Rugen kun udfordrer Dansk Jord og Kræfter for at produceres. Det anførte kan være nok til at vise, at den nævnte Forfatter til Stykket i Kjøbenhavns Skilderie, under Titel: "Om Klædemanufacturerne i Danmark, ikke har søgt at skaffe sig fornøden Kundskab om den Gienstand, han agtede at skrive omBlegdammen i October 1813. Juncker & Smidt. Et Ordirette Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
J de ældre Tider veed jeg ikke rettere, end at Kornvare gik frisk væk, midt i Krigen med Sverrig, til Norge, og norske Vare til Danmark, især til Jyllands vestlige Kyster, hvor der med god Vind ikkun er en Nats Seilads. b) Kornvares og Levnetsmidlers høiere Priser, formedelst Mangel eller Udskrivning. c) Og stigende Cours. Men da maatte Varene midt i Stigningen selv stedse beholde deres Forhold til Aarsagen, og ikke beroe paa en Auction eller Sligt, som kunde have sin særegne Aarsag 2), uden at have nogen Jnd*) Om f. Ex. en Mand sælger Vare, naar han formoder dem godt betalte, som han dog virkelig ikke har, lader sig betale endog Pakhuusleie for dem, og naar de endelig paafordres, søger Sikkerhed i en Asyl= eller Fristad. Eller om Nogen anmelder et Partie Vare til Salg, sælger kun et Nummer, men ved sine Venner faaer dette drevet i Veiret, saa kan Sligt dog ikke være Regel for Hovedstadens og hele Landets Priser. flydelse paa det Almindelige.) Men kunde Regjeringen, som det saa særdeles ligger paa Hjertet, at besørge Norges Forsynelse, med det samme oprette for Danmark, som for Kjøbenhavn, i det ringeste med norske Producter en Providerings=Commission, som kunde tilbage med Kornskibene hjemføre norske Vare, og saa sælge dem til den Priis for hver Mand, men ingenlunde til Handelsmænd, som kunde være uden Tab, saa var dette uden Tvivl det bedste. Og overalt dersom slig Providerings-Commission ved almindeligt Kjøb, og uden at overdrage nogen anden Undersaat Transporten, kunde udvide sig til alle Nødvendigheds, ikke Overdaadighedsvare, saa var dens Formaal og Handling saa meget gavnrigere og skjønnere. Kjøbmændene kunde ikke besvære sig herover; thi Regjeringen gjorde ved alt dette slet intet andet, end det, disse have efterladt, og ikke tordet gjøre; og saasnart de Handlende vove det, saa maa Regjeringens Providering af sig selv ophøre, da den umuelig med alle sine Commissionairer og Betjente kan kjøbe og sælge saa læt, som Kjøbmanden, der handler i egen Person. - Haver jeg talet ilde, da beviis det, at det er Ondt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Guldmynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Hollandske eller danske Speciesducater, 4 Rbdlr. i Solv. a 2 Species for . Danske Courantducater. 3 - 20 Rbsk. Preussiske Friedrichsd'or.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Sachsiske Augnsider . . . Hannoverske Georgsd'or Spanske Doubion paa 2 Esendos) Franske 40 Franks Stkr. . . 14 2 Dito Schild Louisdoer. . 8 - 48 - Engelske Guineer. Vordamerikanske Ørne, hele 18 48 - Sølvmønter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
J øvrigt skal Tiden, naar Auctionen skal afholdes, nærmere af Vort Rentekammer blive bekjendtgjort. Hvorefter de Vedkommende kunne vide sig at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 14de October 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. Hittern. (Skrevet 1804). - Hittern, Fjeldvær, Dolm og Frøyen, der tilligemed de mangfoldige mindre Froser, (Froan) udgjøre Hitterns Præstegield, have, efter Groves og Vibes, uden Tvivl temmelig nøiagtige Kort, et Areal af ei mindre end 100,000 Geometriske Tønder Land. Heraf er rigtig nok en meget stor Deel aldeles udyrket Field eller nogne Stene. Men indenfor den fæle Strandbred opdager man snart, at der ligger saare meget og venter kun paa den samme forædlende Cultur, der har gjort, at alle andre Jordklodens nu frugtbare Lande ei tilbyde et noget nær ligesaa rædsomt Ørkenudseende. - Alle tre Tiender, saaledes som de betales, udgjøre for det hele Præstegield 220 Tønder. Anseer man denne kun for Halvdelen af hvad den rigtig angiven skulde være, som de der kjende Stedet troede det at forholde sig, saa er Avlens virkelige Tiende Deel 440 Tønder, altsaa den virkelige Avl, 4400 Tønder. - Med Landet bekiendte skjønsomme Mænd, ansaae fire Fold for det ringeste, man kunde antage for Middelavl, da det lidet, man dyrker, trives overhoved ganske vel og meget bærer 10 og flere Fold. Dividerer man nu den hele Avl med 4 (den skulde maaskee divideres med 6 eller 7) saa er der kun faaet 1100 Tønder (maaskee kun 7 eller 600) men man saaer her i det mindste 2 1/2 Tønder i en geometrisk Tøndeland; der er altsaa ei besaaet mere end 440 Tønder Land af i det ringeste 26,000 Tønder Land dyrkeligt Areal, ikkun 1 3/4 PC. af hvad der kunde dyrkes og af det hele Jordmond kun 4. 4 pro mille. - Her er paa Øen 272 Skattebønder, 150 Huusmænd og Strandsiddere. Af Bønderne selv ere adskillige, som aldeles ingen Jord dyrke, nogle Leller 1 1/2 Tønde, nogle derimod saae 5 a 6 Tønder; ogsaa nogle af Strandsidderne dyrke lidt Jord. - Mennesketallet er paa Præstegieldets samtlige Øer 3642. (Hand. Tid. Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Som et ikke uvigtigt Bidrag til nærværende Tids Opskruerie læses følgende i Jversens Avis: Til Advarsel for andre Gjæstgivere at lægge sig efter billighed, at Gjæsterne ikke skulle troe sig prellede: Jeg ankom i Gaar Aftes over Beltet til Nyborg, som commanderet Officier til Landmilice-Sessionen i Jylland, og tilbragte Natten i Nyborg hos Gjæstgiver Schalburg sammesteds. Ved min Bortreise i Dag maatte jeg betale ham 86 Rdlr. D. C. siger og skriver Sex og Firsindstyve Rigsdaler Dansk Courant. Derfor haver jeg erholdt: 2 Portioner Thevand, ansat til 20 Rdlr. 2 Lys, hvoraf jeg haver brændt nogle Tommer, 2 kogte Villinger om Aftenen 10 - 2 Flasker simpelt Øl 2 Snapser Rom Smørrebrød til Frokost. Om Middagen spiist Suppe og Kjød For Natteleie i et lille Kammer. Summa 86 Rdlr. Denne Regning haver jeg i Original, thi jeg agter at indsende samme til Cancelliet. Odense, d. 6 Oct. 1813. Andræ Capt. i det 3die Jydske Jnf. Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
(Efter Hamb. Corresp.) Nürnberg, d. 28de Septbr. Efter Breve fra den nordlige Grændse af Frankrig fortsatte Hertugen af Castigliones Armeecorps sin Marsch ad Saale og Hs. Excellences Hovedqvarteer skulde i Morgen indtræffe i Jena. Dette Armeekorps skal erstattes Würtzburg og i derværende Egn ved et nyt Armeekorps, der kommer fra venstre Rhinbred, og kommanderes af Marschall Hertugen af Valm, hvis Hovedqvarteer ventes ogsaa at blive i Würtburg. Man veed nu, at den allierede Armee, der viste sig for Dresden d. 26 Augustii, og tog Deel i Slaget d. 27de, bestod af 13 østerrigske, 5 russiske og 2 preussiske Divisioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Jnspruck, d. 27 Septbr. Ved Stafet have i just faaet den Efterretning, at en Division af den italienske Armees Reserve, under General Gifienga, Hs. keis. Høihed Prinds Vicekongens Adjutant, igaar er indrykket i Brixen og har igjen tilveiebragt Samfærselen med Jnspruck. Han dækker saaledes Tyrol og Veien fra Linz til Pusterthal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
De østerrigske Tropper, der vare fremrykte til Brenner, have paa første Efterretning af de franske Troppers Nærmelse ligst trukket sig tilbage. Samfærselen i Tydskland med Jtalien er fuldkommen Cracau, d. 29de August. J 139 Aar have vi her i Egnen ikke havt saadan Oversvømmelse som nu; endeel 100 Mennesker ere blevne et Offer for Floderne, hvis Heftighed rev alting med sig. Huse og Hytter, store Træer ere omkastede og de skjønne Broer ved Podgorze, som i længere Tid havde modstaaet Vandets Trængsel, er ogsaa fortrevet, saa at man nu ikke kan kjende den Plads, hvor de før have staaet. Skaden kan ikke beregnes. Casimir, Judenstadt og Stradom ere tildeels oversvømmede. J Byen Plaszov ere af 56 Huse, 30 bortrevne med Jndbyggere og Kreature. Alle i Nærheden af Floden liggende Byer have lidt i Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Hamborg, den 19de October. J No. 166.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
af 16de October have vi berettet, at nogle Hundrede Cosakker den 28de Septbr. lode sig see for Cassel og bleve tilbagedrevne. Vi have siden erfaret, at, efter Kongens og de fleste Troppers Afreise, General Czernischev er rykket ind i Cassel. Operationerne indskrænkede sig til at aabne Fængslerne, at skynde sig med at udstede Proclamationer af det Slags, som Tettenborns Partiegængere udstedte i Hamborg, og som havde samme Følge, nemlig: Partiegængerne førte bort med sig hvad de kunde faae, saavel af Penge som andre kostbare Effecter, og at de ved de franske Troppers Nærmelse trak sig tilbage. – General Alix ankom igien den 8de October med en Deel af sin Division i Cassel. Kongen og Hoffet indtraf der samme Dag. - Under Fiendens øieblikkelige Nærværelse viste Cassels Jndvaanere Hengivenhed mod deres Souperain, og opførte sig viseligen. De Personer, der hænge ved deres Familie og deres Eiendom, lade sig ikke skuffe ved slige Krigsmanøvres. Hamborgs og Lübecks Exempel beviser, at det er meget farligt at fæste Trd til disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Rothenburg, den 15de October. J Forgaars henimod Kl. 6 lod en fiendtlig Afdeling paa omtrent 400 Mand Preussisk Jnfanterie og 100 Cosakker med et Feldtstykke sig see for Fortet og angreb Mølleposten, der forsvaredes af en Sergeant og 15 Mand, som holdt sig tappert. Fortets Artillerie skjød med stort Held, og drev de Angribende tilbage. Efter frugtesløse Angreb trak Fienden sig tilbage af Bremen til, i det han efterlod sin Anfører og 30 Døde paa Pladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
J Dag henimod Middag ankom her en Colonne af 1100 Mand Jnfanterie, 210 Heste og 2 Canoner, bestemte for Harburg. Andre Tropper ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Basel, den 22de September. Vor Cantons Cavallerie, der er bestemt til at udgjøre en Deel. af Contingenten, vil forsamle sig i Dag og holde sig beredt til Afmarschen. Man troer, at den hele Contingent, vil ufortøvet sætte sig i Marsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
Colonialvarerne falde i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-23
London, den 28de September. (Moniteuren.)Alle Efterretninger, vi faae af de paa den modsatte Kyst, stationerede Krydsere synes enstemmig at melde, at man almindeligen i alle Franske Havne gjør Tilrustninger, for at lade Escadrer gaae i Søen; man troer, at de ere bestemte til America. - Den nu i Viessingen liggende Escadre bestaaer af 15 Linieskibe, 6 Fregatter og omtrent 30 Brigger. De fleste af disse Skibe kunne paa første Ordre stikke i Søen. - Vor Escadre, som der er stationeret, bestaar af 11 Russiske og Engelske Linieskibe og 1 Fregat, der holde sig saa nær som mueligt til Kysten, for at observere de fiendtlige Bevægelser. (Alt. Merk.)