Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Om Frankerig melde de nyeste Efterretninger, at Kongen har stadfæstet Nationalforsamlingens Beslutning, at ingen maae herefter uden Pas begive sig udaf Riget: At Hs. allerchristelige Majestæt vegrer sig ved at sige sin Mening i det nye Conseil, og uden at yttre noget Ord, stadfæster alle Nat. Fors. Dekreter. Den nye Minister for de udenlandske Sager har i Nat. Fors taler som en ægte Jacobiner ved Bekiendtgiørelsen af en Depeche fra den nye Regent i de Østerrigske Arvelande af følgende Jndhold: "at Frankerig uden Aarsag klager over de Østerrigske Rustninger, som ikke kan kaldes Krigsrustninger, da der skee langt større i Frankerig: at Hs. Apostoliske Majestæt, for at dæmpe de Uroligheder, som Frankerigs Exempel og Jacobinernes Rænker opvække i Nederlandene, nødes til at sende derhen fleere Tropper, hvis Antal Jngen havde Ret til at bestemme: endelig at Hs. Majestæt havde indgaaet Forbindelse med flere Hoffer for at standse Jacobinernes Partie, som ved at opvække Uroligheder søge at undertrykke Lovenes Kraft, hvilket Hs. Majestæt, troer at den forstandigste og største Deel af Nationen misbilliger. Det er mærkeligt, at ingen Debatter fulgte paa denne Communikation; men at Nat. Fors, skreed ligefrem til Dagens Orden: derimod have Hr. Brissot og Hr. Robertspierre i Jacobiner=Clubben undersøgt, om det er fordeelagtigt eller ikke for Frankerig at føre Krig imod det heele Europa. Hr. Jsnardhar ogsaa paastaaet i denne Forsamling, at Kongen enten maatte stille sig i Spidsen af Revolutionen, eller nedlegge Regieringen; altsaa er Revolutionen ikke endt med Constitutionens almindelige Antagelse? – Ligeledes have de 2de nye Ministre for Contribationen og de indenlandske Sager i meget smukke Udtryk forsikret Nat. Fors. om deres Hengivenhed. Jkke desto mindre er Jacobiner=Clubben spærret for nye Proselyter, efterdi man frygter, at endeel Novicer ikke ere af det ægte Slags. Den arresteerte Hr. Deelessart, som forhen var Minister for de udenlandske Sager, har med megen Veltalenhed forsvaret sig imod de gjorte Beskyldninger, og det vil blive vanskeligt at bevise ham at være skyldig i de tillagte Forbrydelser. J Arles er det blevet ganske roligt ved de Marseilliske JacobinersAnkomst. Canton Jürich kalder nu ogsaa et afsine i Fransk Sold staaende Regimenter tilbage, hvilket maaskee tilligemed det af Canton Bern, tilbagekaldte, overlades til en anden Nations Tieneste. Man haaber nu, at Oprøret paa St. Domingo dæmpes ved de ankomne 4000 Mand Franske Tropper, hvilket egentlig skal have havt sit Udspring deraf, at de Hvide ikke vilde tilstaae Mulaterne og de frie Negre de Rettigheder, hvori de efter den nye Franske Constitution vare deelagtiggjorte. At Spanten i den indbyrdes Krig i Maroccounderstytter den oprørske Prinds imod Keiseren, hans Broder, synes ikke ugrundet. Men Efterretningerne om denne Krig ere meget forskiellige og usikre; thi efter nogle skal Keiseren have vundet en afgiørende Seier, efter andre skal saavel Keiseren, som Prindsen være blevne saarede i Slaget, og begge siden døde. Den Formodning, at Hr. Cabarrus, ved Forandringen, i det Spanske Ministerium, skulde komme paa frie Fod, er hidindtil ikke bleven opfyldt. Den imellem Spanien og China oprettede Handelstraktat, vil upaatvivlelig giøre den Spanske Handel paa de Philippinske Øer langt vigtigere, end den har været. Om Spaniens Rystninger, til i Forbund med fleere Magter at angribe Frankerig, melde de nyeste Efterretninger intet.