Viborger Samler, 1847-06-19
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Sit Andragende understøttede Hume ved at henpege paa Revolutionen fra 1688 og Oprindelsen til den engelske Frihed; han udhævede derefter de mange imod Constitutionen stridende Handlinger, hvorved Donna Marias Regjering havde drevet Folket til Opstand, og som England ved sin Jntervention syntes ligesom at besegle. Vel anfører man som en Undskyldning, at England ikke har kunnet betræde anden Vei, end den, det nu har betraadt, da Frankerig og Spanien vilde have interveneret paa egen Haand, naar England havde trukket sig tilbage; men, udbrød Hume, "Ludvig Philip kan umulig have glemt de Omstændigheder, han har at takke for sin Throne, og de Grundsætninger, paa hvilke denne Throne staaer; han kan umulig have forglemt, at han har Barricaderne at takke for sin Throne Humes Andragende understøttedes af Osborn, men bestredes af Lord Henry Vane. Man havde nu ventet, at Lord Palmerston vilde have taget Ordet; men denne vægrede sig ved allerede i dette Stadium af Sagen at fremtræde med sit Forsvar. Flere Medlemmer syntes nu at ville qvæle Debatten ved Raabet om at gaae over til Dagens Orden, da Milnes fremtraadte med et Forsvar for Ministeriet. Kl. 11 om Aftenen havde Lord Palmerston endnu ikke taget Ordet. Huset var utaalmodigt. Ogsaa i Overhuuset have de portugisiske Anliggender foranlediget en kort Discussion. Lord Stanley spurgte nemlig, om den britiske Regjering havde uddeelt Jnstructioner, angaaende Behandlingen af de Krigsfanger, som den britiske Escadre maaskee allerede havde bemægtiget sig. Lord Lansdowne gav det korte Svar, at de fangne Jnsurgenter behandledes som engelske Krigsfanger. Derefter anmeldte Lord Stanley, at han den 15de Juni vilde fremtræde med en Motion angaaende Portugal. Penge circulere med Lethed; hos Banken til 5 1/2 for de bedste Securiteter. Men denne lettere Circulation opstaaer mere af Apathie og successiv stærk Reduction i Qvantiteten af Forretningerne i England end af nogen egentlig Forbedring i de finantsielle og industrielle Forhold. J Fabrikerne arbeides uforholdsmæssig svagt; kun Jernbaner bygges med Jver. Den productive Capital trykkes; – den uproductive creeres i Masse. – Denne Tilstand frembyder ingen gunstige Udsigter for den anden Halvdeel af Aaret; men - Kornet staaer frodigt og Efterretningerne om nye Kartoffel=Ødelæggelser, der truende circulerede i forrige Uge, ere overdrevne. – Saaledes melder "Børsenhalles Londonercorrespondent S. Mexico. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Veracruz af 3die Mai er der fra Krigsskuepladsen intet Nyt General Scott var trængt frem indtil Perote. Efterretningerne fra Hovedstaden stadfæste den allerede meddeelte Beretning om den Regjeringen, i hvis Spidse Don Pedro Anaya er stillet som Præsident, tildeelte dictatoriske Magt; dog med Undtagelse af Fuldmagt til at slutte Fred med Fristaterne. Canalizo eller Don Juan Alvares skulde erholde Overcommanden over Hæren, og Regjeringssædet skulde forlægges til Celaya, i det Jndre af Landet. St. Anna stod med 1500 Md. i Oriata og organiserede sine Bander til Guerilhakrigen; ogsaa vare allerede flere, men frugtesløse Forsøg foretagne for at opsnappe de americanske, med Levnetsmidler til Hæren under Scott fra Veracruz afsendte Transporter. End værre er det, at Americanerne skulle være kede af Krigen, og at de Frivillige, hvis Tjenestetid er udløben, forlade Hæren. Portugal. Da Das Antas løb ud fra Oporto med sin Expedition, underrettede den engelske Skibschef Sir Thomas Maitland ham om, at han havde befaling til at bemægtige sig hans Skibe, og Das Antas overgav sig derefter med sit Corps til Englænderne, i det han dog protesterede imod en saadan Voldshandling. Ogsaa Juntaen i Oporto har nedlagt hos den engelske Consul Protest imod denne Handling, og de sig i Oporto opholdende Englændere, der frygtede for Pøbelens Raseri, søgte Beskyttelse ombord paa den britiske Escadre. Det lykkedes imidlertid Juntaen at opretholde Orden, endskjøndt Sal. danha, trods Vaabenstilstanden, er med sit Hovedqvarteer, rykket frem til Grigo, to Leguas fra Oporto, og et spanske Troppecorps havde slaaet og fordrevet Juntaens Tropper ved Valenga. Jmidlertid vare de fangne Jnsurgenter og de, uden at løsne et Skud, tagne Dampskibe allerede bragte til Tajo, og Krigsfangerne ere satte i Land i Nærheden af Fortet St. Julio, hvor de bevogtes af britiske Marinesoldater, da Admiral Parker under ingen betingelse vil udlevere dem til den portugisiske Regjering. Strax efter at Efterretningen om Das Antas Overgivelse var indløben, opfordrede Adm. Parker Visconde Sanda Bandeira til ligeledes at underkaste sig. Sidstnævnte erklærede vel, at han vilde forsvare sig, naar man angreb ham men bad tillige - paa Grund af den nye mægtige Fiendes Optrædelse – om Tilladelse til at afsende paa et britist Skib en af sine Adjutanter til Oporto for at indhente nye Jnstructioner. Denne Begjæring opfyldtes. Det er iøvrigt klart, at Jnsurgenternes Overgivelse ene og alene er en Følge af deres Frygt for at falde i de kongelige portugisiske og de spanske Troppers Hænder. Det Foliobind af Actstykker angaaende de portugisiske Anliggender, som er fremlagt i Underhuset, indeholder 400 Sider. Allerede under 18de Marts havde Guizot antydet, at Frankerig antog, at Qvadrupelalliancen endnu stod ved Magt, og at nærværelsen af en miguelistisk General i Oporto forekom den franske Regjering at være et tilstrækkeligt Motiv til at yde Dronningen af Portugal den af hende forlangte Bistand. Til samme Tid erfarede den engelske Gesandt i Portugal, Sir Henry Seymour, at de Varennes, den franske Gesandt i Lissabon, havde været i Dronningens Palads for at underrette hende omden franske Regjerings Beredvillighed til at yde hende enhver Bistand, hun maatte behøve. Endelig skrev den engelske Gesandt i Madrid under 14de April til Lord Palmerston, at den britiske Regjering maatte være belavet paa en spansk fransk Jntervention, da alle hans Bestræbelser for at hindre en saadan havde været frugtesløse. Saaledes bestormet fra alle Sider, maatte Lord Palmerston, beqvemme sig til et afgjørende Skridt for at forekomme en truende Crisis. - Hertil kommer maaskee endnu Jndholdet af en Skrivelse af 3die April fra Sir H. Seymour til Lord Palmerston, – et Jndhold, der maatte vække det engelske Ministeriums Frygt for den slette Brug, som Folkepartiet i Portugal vilde gjøre af sin eventuelle Seier. Seymour tilskrev nemlig Lord Palmerston, at det var Lissaboner=Børsmændenes bestemte Anskuelse, at det første Resultat af Folkepartiets Seier vilde være Annulleringen, af den 9 1/2 Mill. Lstl. store udenrigske portugisiske Statsgjæld.