Berlingske Tidende, 1793-04-15
Under Vort Slonet Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C.v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Gadame Conferentsraadinde Bille Brade Bevilling at maae de en Sag imellem hende og Biskop Blad i Aviserne lade indrykke den i Sagen udtagne Høyeste Rets Stævning, og Vedkommende dervedanses lovlig indsellede. Bliver efterstaaende Høyeste Rets Stevning af 6te Decemder 1792 bekiendtgjort. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan mæt en Norge, de Venders og Golders, Hertug udi Slesvig, Halsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg saare vitterligt, at for De allerunderdamast haver andraget aldelig Kaar de Conferentsraalinde Bille Brade Enke efter afgangne Gehemne Commerentsraad og Stiltet. lingsmand Bille Brade, hvorledes han for sit Vedkommende finder sig befaget, for Og i Vores Høyeste Ret, deels til Confirmation, og deels til Underkiendelse, Forandring og yderligere Paakiendelse, allerunderdanigst at indstævne en af Os Elskelig Etatsraad og Landsdommer Hans Korlod, og Landsdommer og Byefoged Laurig Martin Bend den 20de April sidstleden, som at Os allernaadigst befalede Commissarier, afsagt Kiendelse, og en Sag imellem stantinden, for saavidt hendes afdøde Mand, har været Meddirecteur med afgangne Biskop Ramus for endeels paaligge Stiftelser og sammes Midler, m. s. paa den ene, og Og Elskelig Doctor Theologi og nu værende Biskop over Fyens Stift Hr. Tønne Bloch paa den anden Side, betræffende: 1) om ikke samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme at afgangne Biskov Ramus har været bestyret som ene Directeur, eller der med ham har været flere Directeurer, bør lige coneurore praaria den fra afgangne Biskoppens Stervboe indkomne Sum for hvad Biskoppen af sammes Midler har indsadt med item, om ikke de Stiftelser hvor der har været flere Directeurer: for den hele Summa, som den afdøde Biskop til samme er bleven skyldig, bør lige coneurere paa gaata, 2) om ikke de Stiftelser : til hvilke Meddirecteurers Sikkerhed afgangne Biskop Ramme under 11te December 1779 har udstædt en Pante Obligation paa 1000 Rdlr., af de Summer, som for Panterne ere indkomne, bør nyde forlods Betaling, og for det øvrige skyldige nyde pro qvarta Betaling efter den i 1ste Post ommeldte Maade: og 3) om ikke samtlige Stiftelser bør nyde pro qvars Betaling :de i Boet forefundne Contanter m.v. Thi som ved fornævnte Kiendelse saaledes er eragtet, at alle Stiftelser, som afgangne Biskoppen har havt i Hænder, enten ene, eller sælles med andre Directeurer, bør lige coneurere pro cia udi den af Biskoppens Stervboes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler Biskoppen, som Directeur for hver Stiftelse især er pligtig at til svare, følgelig bliver nu, forinden den endelige Beregning, i Følge det til Os ergangne Kongelige allernaadigste Commissort 7de Post, kan forsattes, over hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur, enten ene, eller en for alle og alle for en, bør at tilsvare Stiftelserne, der Spørsmaalet i hvad afgangne Biskoppen, som Directeur for hver Stiftelse især, ber at tilsvares saavel efter Loven som Tingens Natur er den uden for al Tvivl, at hvor en Mand efter Fundatsen ene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den hele, ved denne Stiftelse befindende Mangel, hvor han derimod efter Fundatten tilligemed flere er Directeur, der er han, uden Hensigt til enten han selvene, eller andre af hans meddirecteurer have forødet noget af Stiftelsernes Capitaler, (naar nemlig hans Boe ikke kan tilstrække til den hele af ham giordte Gield, jo Stiftelsen alleneste ansvarlig for endeel at Manglen, lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtlige Forsømmelse Mangelen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield til hver Stiftelse. især er det der norden endelige Beregning bør coneurere lige proqvera udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Directeur for øvrigt bliver mere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler uden Paatale af fine Meddirecteurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det hele, er udvikeligen Gield til de publiqve Stiftelser, som at Stervboen fremfor anden og at Gield for udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgade den agtig. Stiftelsens Mangel, som de andre Meddirecteurer bør at tilspaa re. Hvad ellers ved det der i Commissionen, under Lar. d. fremlagde Jndlæg af 8de Februarii d. A. er paastaaer, i Henseende til forlods Udlæg til nogle af de publiqve Stiftelser, til hvilke afgangne Biskoppen har udstædt sin Obligation af 11te December 1779 paa 1000 Rdlr. med Pant udi fine Eiendomme m. v. derudi ommelte, da kan denne hverken som Pante Forskrivving, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglast, som nødvendig efter Laven udfordres, naar den skal have Panteret og dens øvrige aarlige Opfyldelsette af Statelsernes Directeurer er sørget for Efter at der nu saaledes oventil en oplyst og paakiendt, at udi afg. Biskov Ramasses Stervligesom i andre Connoursboerimellem de forskiellige publiqve Stii. telsen, som i samme have de hert Commissionen opgiørte og paa kiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til forlods ha læg, den ene from for den anden haver Stæder saa kommer des iblandt de anmeldte Fordringer i Betragtning No. 4, det Trolliske Stoledicontain, som bestaaer udi 3 Rdlr., der aarlig hos Biskopperne øven skal forblive in Deposte for i paakommen. Tilfælde at anvendes til Skatternes Opdagelse, hvilket herle Depantum til afg. Biskop Ramusses Død, efter den af Commissionen den 19de Martii 1780 anaade Kiendelse udgiør den Summa 273 Rdlr. No. 3, den Londonske danske Lutherske Aal res Fordring, som vel for det Aar afg. Biskoppen er har giøre. Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commissionen den 2den Astil 180 naar 478 Rdlr. 3 Mk. 12 s., men hveral ikkun det sidste Aars Comtingent, som sædvanlig til Biskop Ramus rigtig har alleveret, men er afsendt som sædvanlig i 11te Decbr. Termin 1783, hvilken Tid just Biskoppen ved Døden afgik kan ansen udi Byen at samme Natur som et Deposium, og de lader sig for dette Aar til 93 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6. Helan. gers Hospitals og Sloles Contingent for det sidste Aar Bistor, den levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skalle i December Termin nu have været afsendt, og efter Kiendelsen af sagt i denne Commission den 19de Martii 1780, beløber sig til 100 Rdlr., hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Contingent ligeledes som nest forrige Post har ansees af samme Natur som et Depostrum. Da nu alle Deposita allerført frem for noget andet at en Stervboe bør udtages, saavidt samt me muelig der maatte forefindes og ikkere forkommede, men de at den der i Commissionen ved Litra . fremlagde Aften fraStiftecomanarierne i afg. Biskop Bamusses Stervboe af Dato den 8de Februarii d. erfares: at ved Stervboets Aabning sand. ted ikkuns af reede Penge i alt 10 Rdlr. 2 Mk. 6 s., saa kan, forbemynt 3de Deposin ikkuns berndt pro gaat unde forløde, Udlæg, da de Deuseende til det øvrige manglende bør lage at conturere med de øvrige publige Stiftelser efter den Maade som og nanfort om dene demmeret. Saaledes bør det uddøde Paaat det allernaadigste Commistorio af 121 Decbr. og betale. de, og Udlægget i Biskop Ramusses Stervboes beholdne Ander for samtlige publige Stiftelsers Midlers Mangler at være paa kiendt og saadant ved den nærmere Beregning for hver sær Stiftelse at iagttages. Saa til Citantinden forvente og for Os i Vores Høyeste Ret ved Fuldmægtig allerunderdaman laa paastand at fornævnte Kiendelse, deels skal vorde confirmeret en deel underkiendt, forandret og aderligere paakiendt, alt et ter forhen gjorde og nærmere for Mannandendamas giørend Demonaration og Paastand. Thi døde Bien dermed allernaadigst besalg Eder fornævnte Commissarier at rene Edle holAghed efter herom at møde for Os i Vores for næste Aar 1793 Lol. dende Hares Ret, naar Saaen der efter sin Taar til allemadig paakiendelse vorder forttaget Cotte ind at tillette et Billen Tønne Blags Eftaminden Fuldmaans D. mongranen, Paanands Jrettesættelse at andere, til Sal. med Omkostninger og alt hans at samme dander at saa og derefter Vores allernaadigste Dom at modtage. Enden indstevner Odense Stuus Provst og St. Ange Sognepræl Og Sinels Datter Theologi og Professor Hr. Laren amer, Sal. nepræsten til fine Kirke: Odense Hr. Christian Sengel. Saal. nepræsten til St. Hans Kirke i Odense Hr. Henrich Michael, Aden, de 3de renderende Capellaner i Odense Hr. Christian Grauer, Hr. Tovias Christian Mirid og Hr. Lars Christian, Dann, Odense Den Maaning : Børgemaner Mangel Salde. en og Raadmand Adagham Bibensen saadenem og forrig. Gaarmand Mandaa Karreland, Margaards Søer Obelser. lige Generaladjutant og Maler han Staaler, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kannemersk, Proseres Gam nan: a) nu værende Hr. Christian Goldaldt Sandlig, Ole Macolai Bogen, hans Sibbern, og de forhen værende: Røgstid. catinske Stales Rector Os elskelige Professor Johan Hemin, Lander, afg. Protester og Datter Thealise Nicolai Engel. hardt Mannestads Enkemed kandage og Arvinger, dommen. lige med Værger og Formandere, at efter Mand paa Ha dens Arvinger med Værger og Formandere og afg. Protester og Concertor paa Halm Arvinger, ligeledes de Umande med Værger og Formandere, Calereren for den ganske Gesande Entetale On Elskende Canconicationer Patrommus Langsted ume: med Stiftets Provster, afgangne Professor og Rector Søren. Anchersens Arvinger, de Umyndige med Formandere, Roestilderatinske Stoles Areter Presenter Tander, Odene St. Hans nittes Værge Kiøbmand Rasmus Østrup, Odense gne Kirker. Værne Kiøbmand Palliasen, Sognepræsten i Bastianing Hr. den Grang og forreds Baned, en Glasraad og Politime, der i Kiøbenhavn, On Elsten, Johan Thomas Hunde, samt : gattigen Forstander Thomas Basbane, Provsten over Bierge. Herred M. Jørgen Rasmussen Fond, Stiftbefalingsmanden, over Lolland og galster Os elskelig Kammerherre og Baron Friderich Fraad Juel Wind, Sognepræsten Hr. Jørgen Stang. ning, Barsaged Mathias Remers Enke og Arvinger, Enken. med Langværge onde Umandtage at Arvingerne med Værger og formandere, samt Fatte Forstande, Kiøbmand Kryder, Sag. nepræsten On Eing Conaterialraad Joham han, Boe. soved Christian Halm Colding og Kirkegader Ormeldt, Al. vingerne efter afg. Bille over Siellands Stilt D. Ludvig Harboe, nemlig Os elskelig Amtmand sketer Henge Garde, Kammerherre Johan Friderad de lindenrone, Hr. Biske MalaEninger Balle og Cancellieraad Aften og endog Stiftskommaatterne i afg. Balskop Ramaster Steryder, Onsalig Kamdertraad og Hamedsfoged Hans Holm, og kandvæsens Commissair Dans Derer paa bemeldte Strødes og Arninger. Vegne, og skulde nogle flere at forbemeldte vare døde, da de tet Sterødder, Snter og Arvinger med Værger og Formandre. for samtlige endver for sit vedkommende Proender Paastande. Dem at høre og modtage. Ender medtage det fornødne da derom skal blive hendt og dømt som tog og Ret mandse. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelse Rendents Stad Kiøbenhavn, den 6te Drende 1782. under Vort Signet. gl. Allerunderdammat læst at 9. Koctord. r. M. Gad. Allerunderdamast medtaget. Odense Bilkegaard, den 14de Decbr. 1781. Løn.