JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge har under 25de Septbr. d. A. bestemt, at 7 i offentlige Straffeanstalter hensatte Forbrydere skulle ærliggjøres, med Haab om ved passende Leilighed aldeles at frigives, naar de ved vedvarende god Opførsel dertil gjøre sig værdige. Ved samme Resolution ere 21. Forbrydere af begge Kjøn(blandt hvilke: Knud Roll Varning Werning, dømt for Bedragerie til Christiania Tugthuus), aldeles frigivne, med den Betingelse, at de ikke løslades, førend de for vedkommende Commandant eller Tugthuusinspecteur godtgjøre, at de ere i Stand til, paa lovlig Maade at ernære sig, eller, i Fald de ere Udlændinger, førend der gives Leilighed til at sende dem ud af Landet og om mueligt til deres Hjemsted. - - Skipper Lars Halvorsen af Stavanger bekjendtgjor, at han den 6 September d. A. fristede den haarde Skjebne paa en Reise fra Stavanger til St. Martin med Trælast, at hans førende Skonnert, Prøven, i den overordentlige Storm og svære Bræksøe, kantrede, og Øieblikket tillod intet andet Redningsmiddel, end at søge op paa Skibets Kiøl. Samme Dag observerede en Brig Skibets Uheld, og holdt ned til det paa 1/2 Miil, og brasede op samt udkastede en Bøie, at samme skulde drive ned til Skibet; men, da dette Forsøg ikke kunde nytte, halede han Bøien ind, og fortsatte sin Reise uden videre Forsøg. Længere hen saaes 3de Seilere som alle gik de Ulykkelige forbi, uden at iværksætte noget Forsøg til deres Redning. De omtumledes saaledes til den 8de f. M., og Alt bebudede, at de enten maatte blive et Rov for Hungeren eller Bølgerne, da Hr. Capitain Andreas Petræus, med Hukkerten Seien, hjemmehørende i Kjøbenhavn, om Eftermiddagen samme Dag, paa 36 Sr. 53 M. N. B., 23 Sr. 15 M. Længde, observerede deres hielpeløse Forfatning, og med de yderste Anstrængelser reddede Skipperen med 3 af det tilbageblevne Skibsmandskab. Capitain Petræus, saavelsom hans Broder, Kjøbmand Petræus, viste de Ulykkelige al muelig Godhed, saavel strax ved Biergningen, som paa Reisen til Kjøbenhavn; ligesom de ved Ankomsten til denne Stad, deels selv, deels ved Andres Godgiørenhed, satte de Skibbrudne, i Stand til at komme til deres Hjemsted Stavanger. Efter Norsk Rigstid.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Den til London ankomne berømte Bildhugger Canova har allerede faaet mere Arbeide, end han er istand til at fuldfærdige i ti Aar. Han skal udføre en Gruppe af de tre Gratier, hvorfor han erholder 3000 Guineer. Under 1000 Guineer for Figuren har han ikke taget imod noget Arbeide. Han har besøgt det brittiske Museum, og især beundret de græske Bildhuggerier. Breve, som med Linieskibet Centauren paa 74 Canoner ere komne fra det gode Haabs Forbierg, til Engelland, give en sørgelig Skildring over Tabet af Skibet Arniston. Blandt andre paa Kysten opdrevne Liig har man ogsaa fundet Lord Maleswort og hans Gemalinde, som fast havde omar met hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Den 15de d. M. blev Hr. Cronstad og Compagnies store Sukkerraffinaderie i Wellerstreet i London, med dertil hørende Magasiner, aldeles tilintetgjort ved en opkommen Jldløs. Over 20 Personer bleve begravede under Ruinerne; adskillige af dem omkom, men andre bleve udtrukne, skjønt i en meget ynkelig Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Brüssel, den 18 Novbr. Den 15 d. ankom Transporten med vore fra Paris tilbagehentede Malerier og andre Kunstgjenstande til vort Kongeriges Grændse, og modtoges med Fryderaabet: Kongen leve, Tillige plantede man det oraniske Flag paa den Vogn, der aabnede Toget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Frankfurt, d. 19 Novbr. Det synes ganske tilforladeligt, at Forbundsdagen vil blive aabnet den 1ste December, og man venter ufortøvet de respective Herrer Gesandters og Ministres Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Berlin, d. 21 Novbr. Jgaar forlod Hds. Majestæt Keiserinden af Rusland vor Residents, for at vende tilbage til Petersburg. Hs. Majestæt Kongen og Deres Kongel. Høiheder Prindsesserne ledsagede Hs. Majestæt til Frederichsfelde. Omkostningerne ved det i Kongeriget Preussen udrustede Landeværn skulle beløbe sig til over en Million. Sexten Officierer bleve paa Ærens Mark, 82 Officerer og Soldater bleve udmærkede med Hæderstegn; af Sygdomme døde 18 Officierer, 1812 Underofficerer og Soldater. Over to Trediedele deraf bortrev Danzigs Beleiring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Warschau, den 13 Novbr. Jgaar Formiddags havde vi den Lykke at see vor længe ventede Konge, Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, indtræffe hertil. Hs. Majestæt modtoges paa det festligste. Jforgaars og igaar var Staden illumineret. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
J Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subscriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as RoscameTolvte Aargang. No. 96. Udgivet og forlagt af Boghamdler S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 December 1816. Om Konsten at blive rig *). Høistærede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Hertugen af fortæller, at han engang sagde til en meget riig Leverander, som havde bedraget Armeen paa den skjændigste Maade: "min Herre, De fortiente at hænges; men denne svarede med Dristighed: "Deres Durchlauchtighed: man hænger aldrig en Mand, som eier 100,000 Rdlr. Jeg veed ikke hvorledes det gik til, tilføjer Hertugen, Skielmen blev ikke hængt, uagtet han hundrede Gange havde fortjent det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Kortfattet catechetisk Forklaring over Catechismus, ved J. N. Krog. Hensigten af dette Skrift, hvori Religionens Hovedlærdomme korteligen fremsættes i catechetisk Form, er især at udvikle og tydeliggjøre de vanskeligste, i Luthers Catechismus og den anordnede Lævebog i den svangelisk christelige Religion forekommende Udtryk, f. Ex. Religion, Catechismus, Lov, Pligt, Testamente, Propher, Evangelium, Apostel, o. s. v. Den, som veed, hvor ufrugtbar enhver Underviisning maa blive, naar den indskrænket sig til tankeløs Udenabslæren, uden rigtigt Begreb om de enkelte Ords og Udtryks Betydning, vil indsee Vigtigheden af en Ledetraad, hvori man paa en almeenfattelig Maade søger at bibringe den Unge tydelige og rigtige Begreber om de vigtigste Udtryk. Jkke sjeldent antager man, at Barnet allerede veed, hvad det neppe har en dunkel Forestilling om, og derfor lader man det som oftest lære Tanker, førend det endnu har noget rigtigt Begreb om de Ord, Tanken er sammensat af. Skriftet, som, trykt med fiin Stiil, er 1 1/4 Ark stort, sælges uindbunden for 16 s., indbunden for 2 Rbmk. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Sammesteds faaes samme Forfatters udførlige Forklaring over Catechismus, en Ledetraad ved Religionsunderviisningen o. s. v., uindb. for 4 Rbmk. og indb. for 5 Rbmk. Formeligen opfordret i de dramatiske Noveller, indrykkede i Kiøbenhavns nyeste Skilderie, i Anledning af Opførelsen af Jean de France paa Hoftheatret, at erklære mig, om ikke enkelte for Scenen usømmelige Udtryk burde bortfalde, maa jeg begynde med den Erklæring, at jeg allerede en Række af Aar intet har havt med Kunstbestyrelsen, eller Kunsttilsynet ved Hoftheatrets Prover og Forestillinger at giøre, og at jeg, hvad den her omtalte Forestilling angaaer, hverken har bivaanet Prøven eller Opførelsen. J øvrigt troer jeg, min ikke korte Skribentbane igiennem, aldrig nogensinde at have givet Føie til at troe, at jeg var en Ynder af det Usømmelige - det være af det plumpe, eller det endnu værre slibrige Slags - og vil den mig ubekiændte Forfatter i mit i disse Dage udkommende Skrift om Holberg, som Lystspildigter. S. 210, netop i Anledning af eet af de hos ham paaankede Stæder see, hvor langt jeg er fra at billige, hvad der hverken paaligger eller tilkommer mig at afskaffe eller forandre. - Bakkehuset, den 26de November 1815. K. L. Rahbek. Anmærkning til S. 1466, den ellevte Linie, i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, No. 92: En intellectuel moralsk Rettelse i de fleste Seminariskers Jndbildnings-Evne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Naar Seminarister, som saadanne, ville paastaae at have videnskabelig Cultur, endog til den Grad, at de derfor indbilde sig fortiente til Hæder, saa er det dog virkelig en Naragtighed, som er latterlig. "De vide ikke hvad de tals. Man forlanger slet ikke heller af dem at de skulle være Videnskabsmænd. Fra at være dannet et Par Aars Tid paa et Seminarium, og det af raa Rod, til, i en Alder af 1620. Aar allerede. at være Videnskabsmænd, derimellem er et svælgende Dyb befæstet o. s. v. Men derfor kunne Seminarister være ganske skikkelige og brugbare Mennesker i Deres Fag, ligesom den gjerne kan være en christen (S. 1465) Theolog og ret Christen, som straffer det opblæste Væsen, hvad enten det findes hos Almue=Skolelærere eller Mænd af virkelig videnskabelig Cultur. Det maatte ellers ikke være rigtigt gjort af Christus at rette Forstands Vildfarelser, at advare imod Fordomme, og tugte Hovmod. Luc. 14. 124. - Var han da en maadelig Theolog, Mangler han derfor Menneskekjærlighed, Ere de der følge ham, falske Christne, Overalt er der et forslidt og bedrøveligt Vaaben – naar en Stymper, er bragt i Knibe - hvormed han slaaer fra sig, ved at sige: Den Præst, den Recensent o. s. v. mangler Humanitet, Velvillie, Brodersind, Menneskekjærlighed, Kristendommens Aand. Mon han ikke derved selv vil lægge disse for Had, og saaledes kjøle sin Harme? Phanefjord, 18de Nov. 1815. J. Paludan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Mange redelige og agtbare Borgere af Handelstanden ere S. T. Hr. Major Aagaard, p. t. Oldermand for Urtekræmmerlanget, meget forbundne for den velmeente Advarsel, han paa Laugets Vegne har ladet indrykke i Addressecontoirets Efterretninger No. 275 d. A., men endnu mere vilde han gjøre sig disse forbindtlige, dersom han endvidere vilde bekjendtgjøre, hvilke Vareartikler, Urtekræmmerlaugets Jnteressentere, eene og udelukkende ere forbeholdne at handle med en detail, med fornøden Erklæring over de Sorter, som ere danske og indenlandske eller her producerede og forædlede, saavelsom over de Sorter, som ere udenrigske, thi derom ere mange, som kjende Laugsartiklerne, baade uvidende og af modsatte Meninger, ikke at tale om dem, der uden at kjende disse, mod deres Vidende kunne vorde Overtrædere. Ogsaa synes det i samme Hinseende ikke overflødigt, om de i Urte kræmmernes Laugsartikler af 10 Juni 1693, specificerede Varesorter, som Urtekræmmerne maae og skal handle med, bleve, efter nu brugelige Sprog og Talemaader, forklarede, da der vist gives mange, som ikke kjende alle Varesorter, efter hiin gamle Benævnelse for 122 Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Ligeledes ønsker man, i Anledning af Slutningen i bemældte Avertissement, at erfare: om Urtekræmmerlaugets Jnteressentere ere beretttigede til at falholde alle Sorter Voxe og Tælg-Lys, holsteenske og andre indenlandske Oste, danske røgede Pølser, Sye= og Knappenaale, Linned, Barattes- og Silke=Baand, Traad, Kammeelgarn, Silke, Salt og flere Sorter som ikke findes anførte i ovenmeldte Laugsartikker, Paa Onsdag d. 6te Decbr. lader den Kongl., Franske Minister Marquis de Bonnai, ved Auction bortsælge endeel Sølv=Plet, Bronce, Taffeluhre, lakerede Sager, et stort Taffel, Desert og Thee- og Kaffe-Service af Seven Porcellain, Glas, endeel godt Kjøkkentøi, Meubler og Meubelsirts, en betydelig Deel fine og gamle Vine, sine Liqvenrer, Vogne m. m., som bliver til Eftersyn, Tirsdag 5 Decbr. fra Kl. 10 Formiddag til 2 Eftermiddag i No. 248 i store Kongensgade, og Fortegnelserne erholdes fra i Morgen (Søndag 3 Decbr.) hos A. R. Hornbech i Vimmelskaftet No. 17 for 8 s., Committeen af Selskabet til Haandværkstandens Forædling i Danmark har betroet mig at holde Forelæsninger over Geometrien, under Tilsyn af Professor Ramert, Committeens Medlem. De holdes paa Chlersens Collegium, hver Mandag og Onsdag Aften fra Kl. 89. Foruden disse 2 Dage, hvorfor jeg betales af Selskabet, tilbyder jeg, gratis for dem, der ville ved Vinterens Ende fornøie Selskabet og mig, med at lade sig examinere i det Foredragne, at give i en 3die Time, Fredagsaften Kl. 89. Veiledning til at bruge det mathematiske Bestik, saa at hver kan til Examen have tegnet sig en fuldstændig Samling af accurate Figurer; ligeledes at udskjære Net til de regulære Legemer, og at verificere de virkelige Legemer de kunne have Lyst at gjøre af Træe eller Metal tilStercometriens Oplysning, eller de materielle Beviis. Naar der i denne 3die Timer skulde blive Tid dertil, vil jeg anvende de foredragne geometriske Figurer til at oplyse de skjønne Sætninger om Jordens Størrelse, Aarstidernes og Dagenes Afvexling, Climaternes Forskjellighed, om Planeters og Solens Afstand, der ere optegnede i Hr. Hofpræst Christianis Bog: "Veiledning til moralsk religiøs Betragtning af Naturen". I den første Uge kunne endnu de, der er efter Committeens Bekjendtgjørelser mødte Fredagsaften d. 24de, indlades uden Billet, og erholde samme ved Enden af Forelæsningen, Haandværkere uden Betaling, Andre mod 4 Rbdlr. til Selskabets Casse. J. W. Bruun, Lærer ved de mosaiske Friskoler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Indenlandske Efterretninger. Placat, angaaende Forhøielse af 20 Procent paa de Sportler og Gebyrer, som hæves ved Over- og Under=Retterne paa de vestindiske Øer, ligesom og af Notarii-Embederne sammesteds. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. er., Giøre vitterligt: Ligesom Vi, ved Forordningerne af 21de October 1803 og 25de Januari 1805 have paabudet en Forhøielse paa alle Sportler og Gebyrer, som beregnes Vor Casse til Jndtægt, og ligeledes paa de Sportler og Gebyrer, som hæves af Embedsmændene ved Underretterne; og senere ved det for Danmark udkomne Sportel-Reglement af 22de Marti 1814 §. 156 have fastsat denne Forhøielse til 20 Procent, saaledes have Vi fundet det nødvendigt at paabyde en lignende Forhøielse paa alle Sportler og Gebyrer, som hæves ved Over- og Under-Retterne, saavelsom og ved Notarii-Embederne paa Vore vestindiske Øer. - Til den Ende byde og befale Vi: 1. Af alle Sportler og Gebyrer, som efter de for Vore vestindiske Øer gieldende Anordninger hæves ved Vor Lands-OverRet sammesteds, skal, fra den Tid denne Placat er bleven kundgjort, haves en Afgift af 20 Procent til Vor Casse. - 2. Disse 20 Procent oppebæres af Justits-Secretairen ved Lands-OverRetten, og Regnskab derfor aflægges tilligemed Rettens øvrige Gibyrer. - 3: Alle Sportter og Gebyrer, som ere tillagte Embedsmændene ved UnderRetterne og de paa Øerne ansatte Notarier, skulle ligeledes, fra denne Vor Anordnings Bekjendtgjørelse, forhøies med 20 Procent, hvilken Forhøielse beregnes Justitsvæsenets Fond til Jndtægt. - 4. - Disse 20 Procent oppebæres af vedkommende Embedsmænd, tilligemed deres egne Gebyrer, og afsendes halvaarlig fra enhver Embedsmand især, tilligemed en Designation over de Forretninger, hvorfor de ere oppebaarne, til Vort Danske Cancellie. - 5. Den ovennævnte Desig nation forsynes med Dommerens og Skriverens, og forsaavidt Notarial-Gebyrerne angaaer, med Notarii publici Paategning under Embeds Eed om at intet videre er oppehaaret, end hvad der findes anført paa den indsendte Designation. Hvorefter Alle og Enhver sig allerunderdanigst hav at rette. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 24 Novbr. 1815. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederikr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Udtog af en Skrivelse, fra det Holsteenske af 25 Novbr. 1818. - Hvor smerteligt end enhver Fædrenelandets Borger endnu føler Krigens Lidelser, saa har den dog ogsaa frembragt det Gode, at National-Jndustrie er bleven vakt, og med fordobblet Jver stræbe efter at naae en Høide, som i Fremtiden vil gjøre os mange fremmede Frembringelser undværlig. Jndbyggerne lægge sig med Held efter Faareavlen, og næsten overalt spindes Uld, som siden bruges til alle Arter af Tøier og Strømper. - Da Bomulden for nærværende Tid er i taalelig Priis saa sysselsætter dens Spinding, ogsaa en Deel Hænder, og man seer idelig Tvist tøier, Mands- og Dame Beenklæder, Sengetæpper, Strømper, Huer og alle Slags Tørklæder, som forfærdiges deraf. - Efterat der paa de herværende Markeder havde været en levende Handel med fremmede Varer, er nu pludselig alt igjen stille. Den eneste Artikel, som soges meget, er rede Penge. Den som er forsynet dermed, kan kjøbe Jordegodser og Huse for langt lavere Priis end fordum. Dette er endog Tilfældet i det, Hamburg saa nærliggende Altona, som af denne Omstændighed har erholdt sit Navn, hvor forhen saavel Husene som Huusleien vare overmaade dyre. - To Embeder ere blevne ledige derved, at Herredsfogden Justitsraad Boie i Flensborg, og Oppebørselensbetjent weidorf i Wandsbeck nyeligen ere døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Torsdagen d. 30 Nov. opførtes første Gang paa det Kongelige Theater, Korsridderne, Skuespil i 3 Acter, af Kotzebne. Stykket bærer umiskjendeligen sin Forfatters Stempel. Alting er her beregnet paa Theatervirkning. En forelsket Pige, som opsøger sin Kiereste, en Korsridder, i Palæstina, og giver sig i Kloster, fordi hun hører han er død; en Elsker, som, i Tvekampt for en tyrkisk Emirs fangne Datter, saares, og derpaa bringes ind i Klosteret, hvor han træffer sin Fæste me, der dømmes til levende at indmures, fordi hun har overtraadt Klosterloven, at see ham uden Slør, en tyrkisk Emir, der frelser denne Ulykkelige fra Døden, en Priorinde, der af skuffet Elskov og brændende Hevngierrighed, afsiger hiin rædsomme Dom - udgjøre Hovedingredientserne i dette Skuespil. Det mangler ikke Jnteresse og kan fuldkomment sættes ved Siden af mangt et forrost Mesterstykke af lignende Natur; men her, som i de fleste Kotzebueske Stykker, findes intet Spor af Tidsalderens Aand og Jndividualitet. Korsridderne tale som Cavalierer fra det 19de Aarhundrede, og Emiren er saa sentimentel og oplyst, at han, naar kun Navnet forandres og Dragten omskiftes, gjerne kunde passere for et Medlem af der Tugendbund. Stykket kunde, efter sin Natur, ikke mangle Bifald. De Herrer Frydendal, Ryge, Stage o. s. v., saavelsom Mad. Rossing, Heger og Liebe, bidroge ved deres ypperlige Spil ikke lidet til den Lykke, Stykket gjorde. Hr. Stage opvækker de bedste Forhaabninger, og vil han, saaledes som han har begyndt, vedblive at gaae fremad paa Konstens Bane, saa er Anmelderen overbevist om, at han, især i de alvorlige Roller, engang vil gjøre vor Skueplads megen Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
I Anledning af det nye velgjørende Selskab af Qvindekjønnet, fremsætter Slagelse Avisen, følgende Erindringer: "Hvem kan andet, end give det Ædle og Menneskekierlige i en saadan Plan sit bifald, Et Spørgemaal bliver det imidlertid, om et saadant Selskab passer til det qvindelige Kjøns Bestemmelse? Denne er at udbrede Held i det huuslige Liv. Lader det sig dermed forbinde at gjøre det i det Offentlige? Er det blevet dannet dertil, Har det Erfaring nok til en saadan offentlig Virksomhed, Skulde den huuslige Velgiørenhed lide under den offentlige, var der da i Grunden vundet noget derved? Eller skulde Mænd hemmelig lede Qvindernes Virksomhed; kunde de bar ønske at bære Navnet deraf, Man vilde ikke optage disse Bemærkninger i en ond Mening. Tid og Erfaringen vil bedst kunne besvare dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
I Anledning af Kjøbmand N. Giørups ny"Denne lige Død, hedder det i Viborg Avis: Mand, er for Viborgs Jndvaanere noksom bekjendt, da han i denne sin Fodebye, i et Tidsrum af 66 Aar, levede og virkede og herved gavnede. For Udenbyes og dem som ikke kjendte ham, være det sagt: at han var en udmærket Borger i sin Fødestad. Blid, endog i den brusende Ungdomsalder, var denne Søn af sal. Raadmand Niels Gjørup her i Viborg, 35 Aar een af de første Handelsmænd, hvoraf tilligemed Faderen de 3 Sønner: Niels, Christian og Jørgen Gjørup vare etablerede som Kjøbmænd og, som (paa Raadmand Lassen, Buch, Haarslund, Borreschmidt og Schaltz nær vare de første og næsten eneste Kjøbmænd i Byen. Klogelig, understøttet og ledsaget af sin brave første Kone Mette Theelgaard, Enke efter sal. Peder Worre, bestyredes hans Handel og vidtløftige Huusholdning; han drev Garveriet med sielden Paapassenhed, tilkjøbte sig anseelige Jorder og den af Heden opdyrkede Avlsgaard Engelsborg paa Byens Grund, eiede en tredie Part af det for faa Aar siden anlagde store Brænderie, der er ialt 150,000 Rbdlr. N. V. værd, kort sagt: virkede som Mand og dristig Borger i mange Aar, var Fader for sin egen og sal. Kones Slægt og ægtede i sine sidste Aar hendes Broders Enke Mad. Vinge. Hans Arbeide og Retsind velsignedes med Velstand, han skammede sig ikke ved den Religion, han bekiendte sig til, og hans Minde vil, som et gavnrigt Exempel, være helligt for Stadens Borgerklasser."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Aalborg, d. 24de November. Aalborg Byes Embedsmænd og andre hæderlige Borgere høitideligholdt Deres Majestæters Kronnings- og Salvings fest ved Subskription til et Fond af 2500 Rbd. N. V., hvis Renter hvert Aars 31te Juli skulle uddeles til Klæder for fattige Drenge- og Pigebørn, og hvilket Fond skal bære Navn af "1815 den 31te Julis Minde." Under 15de f. M. har det behaget Hs. Majestæt at bifalde Kancelliets allerunderdanigste Jndstilling desangaaende, samt at lade Stifterne af bemeldte Fond tilkjendegive sin allerhøieste Tilfredshed og Velbehag. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Aarhuus, d. 24 Novbr. Atter er et af vore Skibe forulykket ved den engelske Kyst. Capt. Thomsen førende Skibet Julie fra Helsingøer med Vine, bestemt fra Bordeaux til Kjøbenhavn. Det forliste den 13de d. ved Brigton. Mandskabet er dog lykkeligen reddet. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Kjøbenhavns Børs den 1 December. Cours. Hamb. 2 M. 636, a vista 644, Amsterdam 2 M. 592. London 2 M. 26 1/2 Rbd.,a vista - . Spec. 645. - Specier solgtes til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 pr. 100; Oblig. 52 a 63. Norske Sedler 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Blandede Efterretninger. Følgende ere de væsentligste Puncter i det norske Odelsthings Beslutninger over Finants Committeens Jndstilling (som findes aftrykt i Skilderiets No. 90 og 91), i Thingets forskjellige Debatter, denne Gjenstand angaaende, den 3, 3,6 og 7de Nov. - Til 5. 7: Finants-CommitteensJnstilling antages ikke, da dens Jndhold er hævet ved de i foregaaende §. tagne Bestemmelser. Til §. 1 og 2. Begge antagne. - Til 5. 8. Antaget eenstemmigen. - En ny §. blev antagen, saalydende: Den Summa i Rigsbanksedler, som i Formue og Næringsskat indbetales til Oppebørsels Betjenterne, skal i tvende af Ligningsmændenes Overværelse mærkes paa den Maade, som nærmere foreskrives i Realisations-Commissionens Jnstrux, forinden de indsendes til Realisations-Commissionen. Sedler, som saaledes ere mærkede, ere ikke længere Betalingsmiddel. - Til §. 23: Antaget. – Til §. 24. Kun for Stats=Cassens Regning skulle Mynt=Indretninger kunne oprettes. Til §. 25, 26 og 27: Antaget. - Til §. 29. Antaget, med det Tillæg, at der under Pengesort ogsaa forstaaes Rigsbanksedlerne, indtil de ere indløste. Til §. 32: Forskrivelser og Contracter, som lyde paa rede Sølv, skulle indfries med rede Sølv. - Til §. 33 og 38. Antaget. Den 14de Novbr. besluttede Odelsthinget i Anledning af Finants-Committeens Jndstilling om Pengevæsenet, efterat den juridiske Committees Erklæring var indhentet over dets 31de og 32. Følgende: til §. 32. J Henseende til de i Følge Forordn. af 6te Jan. 1813 omskrevne Capitaler, forblive de hidtil gjældende Anordninger i Kraft, forsaavidt de bestaae med denne Anordning. til §. 31. Rigsbanksedlerne skulle, som Rigsbankpenge Navneværdie, efter paalydende Værd, og som Rdp. Sølv=Værdie eller Norsk Courant Mynt, efter den i 3die §. nævnte Cours, gaae og gjælde i alle Betalinger, indtil de i Overeensstemmelse med denne Anordning ere indløste; og følgelig skal intet Cours=Forhold hverken ved Told= eller andre offentlige Afgivters Aflæggelse for Fremtiden finde Sted.