Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-05-18
At Hr. Lewis's Avertissement om Specier kun var forlangt 2 Gange indført i Avisen, og at sammes Jndrykkelse 3die Gang var skeet af en Forseelse, anmeldes herved Adressekontoiret. paa Forlangende. Hermed et Følgeblad. ge=Vlads. Kølle. til Aarhuus Stiftstidende No. 67. Fredagen den 18de Mai 1827. Foldborgs Reise gjennem Zylland. Et Brev fra Malte Conrad Brun.) Paris, 5te August 1823. Til Hr. Feldborg. De har foresat Dem at gjennemreise Jylland for at samle Materialier til Deres Fortsettelse af Den mark Delineated. De gjør vel deri; Deres skiønne Værk vilde være meget ufuldstændigt og halvsidigt om De holdt Dem eene til Øerne, for undtagne Møen og Bornholm, saa er dog Øerne, i Grunden et fladt og eensformigt Land som rigtignok bliver til en delig Have, til en Park i Søen, hvor der reise sig Skove og Huse, men det er mindre Omridset end Farvespillet som giver denne Øe have sine Skiønheder; det er de lysegrønne Bøge og de bevægede Bølger og de forbiflyvende Sei som danne det pittoreske Heele. J Jylland deri, mod vil de finde egentlige Landskabsstykker, høie Bakker, vilde Skove og store Fiorde, indlukkede i dybe Dale. Der er den venlige Sley med sine Øer, der er det prægtige Flensborg med sin levende Havn og sine grønnende Aller og sine kiølige Brønde, der er Koldinghuus med sine Ruiner og sit Scho, Veyle med sit Skovamfitheater om) Meddeel af Hr. Feldborg for Tiden i Gottingen, Madde i har, s. Tidar i Hattin. og indført her paa hans Forlangende. kring sin flade Fjord hvor kun Baade legge som i en Søe, der er det lyse, det smillende Horsens, omringet af Herregaarde og Klokkespire og Lunde; der er Aarhuus hvis hele Omegn er Skovbakker og Herregaarde og aabent Hav. Fra Aarhuus til Randers eller rettere i den lille fremspringende Halvøe hvor Greenaae ligger, finde De mange Slotte som er Frederiksborg i det smaae og samtidige med dette, der er Clausholm blandt andre, mærkværdigt som en Dronnings Asyllum. J Kalløe Vig ere Ruinerne eller rettere Stedet af Kalløe Slot hvor Gustav Vasa sad fangen. Dette pittoreske Jylland varer lige op til Sæbye der enden Skovlandet og ved Fladstrand begynder den sibiriske eller arabiske Kyst, som gaaer fra Skagen lige til Hierting; et forunderligt Modstykke til Østerlandet; der kan De finde en original Scene: Sand opdynget i undertiden bratte Høie, vayende Klit græs, smaa Jndsøer og Vandflader, røde af Jern som deri er opløst, Huse af Planker, paa Steendysser, malede med Tiære=Farver, mellem Husene de hiemværende Snekker eller Skuder; ved Siden af denne Flode, ankret paa Sandbunden, Vrag af strandede Skibe, et Bovsprit fæstet imellem Strandens Stene, et Ruf kastet paa en Sandhøy og blevet et Lysthuus for Børn, en omvendt engelsk eller skotsk Kiøl paa et Skiær, og det vilde, brusende, fraadende Hav uden om. Scenen af en Udskibning, af en Nedtrækning af Skuderne i Havet er noget ganske originalt. En Stranding, naar hele Ladninger svømme mod Kysten, er ogsaa en stor Scene. Det indre af Jylland vil frembyde Dem megen Forskjællighed. Østerlandets pittoreske Skove naar lige til den store Lynghede og Viborg ligger endnu ret smukt i sine Træers Skygge, men ved Skive er den sidste Skovbakke, og den store mægtige Liimfjord, har vesten paa kun nogne Kyster, kronede af utalligeBautahøye og afvexlende med vilde Enge. Dog var der, eller er maaskee endnu en Lund ved Sallingsund, paa Høiriis. Den lille Øe Fuur og Lisøe skal være Klippelland; jeg har kun seet dem langtfra i Taager. Vester Jyllands Grønhed og Kulde vil synes Dem at forene noget Engelsk med noget Grønlandsk eller i det mindste Norsk. Men Skanderborg med sine Søer og Bjerge, Silkeborg med sine mange Aaer maae sikkert forekomme Dem Deres Pensel eller Gravstikke værdige. Det er det høieste Land i Danmark og jeg slutter af Analogien med Smaaland i Sverrige at det kan naae til 1000 Fod over Havets Speil, fem Gange Møens Høyde og to Gange og en halv Bornholm. Man antager 1200 Fod, men jeg troer det ikke og om man paastod hellere 600 Fod som Høiene i Mecklenborg, saa vilde jeg ikke bestemt vove at forsvare Jyllands physiske Høihed. Det er en Skam at ingen maaler det med Barometer. Bautahøyene i det vestlige Jylland er plantede med vilde Roser og andre Blomster; de have næsten alle i Midten en Fordybning, opstaaet ved Gravhvælvingens Nedstyrtning; det er Børns og selv voxne Folks Hvilebænk paa Spadsere Gange i det nogne Land.