JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
For Cancelliet er andraget, at afdøde Snedkermester Hans Babe, ved et under 16de Julii 1811 oprettet og derefter tinglyst Gavebrev, tillagde Snedkermester Poul Babes Børn en Capitabaf 700 Rdlr. D. C. Da det er anseet tvivlsomt, om dette Dokument behover allernaadigst Confirmation paa Grund af, at Gaven i Samme er benævnt som Fadergave, saavelsom om den skjænkede Capital maatte være at omskrive til Rigsbankpenge efter Gavebrevets Datum eller Donators Dødsdag, saa have Vedkommende anholdt om, over disse Qvæstioner at meddeles Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at, forsaavidt den omspurgte Gave ikke excederer 5214, maaden uden Confirmation staae ved Magt; thi Forordningen af 13de Marts 1683, Cap. 3, L. 6 er her ei anvendelig, siden Gaven efter Omstændighederne aldeles ikke har Fadergaves Natur, omendskjøndt den af Donator saaledes er benævnt. Da Giveren maa antages at have forbundet sig ved Gavebrevets Udstædelse, maa Overgangen til Rigsbankpenge efter Cancelliets Skjønnende efter Forordn. af 5te Jan. d. A. §. 23, skee i Forhold til dets Datum, saafremt ellers Spørgsmaal om noget Reductions=Forhold ikke aldeles maa bortfalde med Hensyn til den Clausul i Gavebrevet, hvorefter den donerede Capital skulde tæges af Donator Pantefordring hos Poul Babe, hvilket for Resten maa ansees, tvivlsomt, og hvori Cancelliet ikke kan indlade sig, da det hører til Documentets og ei til Lovens Fortolkning; ligesom det og i det Hele vil afhænge af Vedkommende at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene. (C. T.) En Mand har for Concelliet andraget, at han efter Revers var 8875 Rdlr. D. C. skyldig, hvilken Sum den 8de Februar sidstleden blev omskueven til 2662 1/2 Rigsbankdaler S. V. Da Creditor nu til sidstafvigte 8de August har forlangt 1/2 Aars Rente erlagt i Rigsbankpenge S. V. efter den noterede Bank Cours, hvorimod han ikkun troer at være forpligtet til at udrede Renter for det Tidsrum fra 8de Febr. til 11te Junii d. A. i Rigsbankpenge Navneværdie, og den senere forfalden i S. V. efter Bank=Coursen, saa har han forespurgt, hvilken af disse Meninger der maatte være den rigtige. Collegiet har derpaa svaret, at det efter Sammes Skjønnende ligger saavel i Tingens Natur, som i Bankfundationens §. 19, at Betalingen i Sølvværdie bør udredes med saa stor en Sum i Rigsbanksedler, som der, efter den ved Betalingstiden gjældende Bank=Cours, behøves forat repræsentere den i Sølvværdie skyldige Sum J Øvrigt vil det afhænge af Vedkommende at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
Sorøe d. 16de Dec. Her er nylig indtrufsen tvende meget contrasterende Dødsfald. Den En af de Hensovede var Sorøes ældste, ædelste og blideste Mand, prydet med den høie Alders skjønne Sølverkrone, og den Anden var dens yndigste og blideste Pige. Første var Hs. Excell. Geheimeconferentsraad Steman, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, som døde d. 11te Novbr. d. A. i en Alder af 83 Aar. Fra sin tidlige Ungdom og til sit Livs sildige Aften har denne Hædersmand virket i offentlige Statsembeder, og først for 5 Aar siden udtraadte han af offentlig Activitet. Hvad han har gavnet i de forskjellige høie Poster, han har beklædt, er noksom bekitet, og af Regjeringen paaskjønnet. Flere af de Mænd, som nu beklæde Statens høieste Embeder, have selv tilstaaet, at de skyldte den Afdøde meget af den Duelighed, de besidde. Den Hensovede blev haaret og ledsaget til sit Hvilested af den største Deel af Byens Jndvaanere og endeel af Slagelse Kjøbstæds Embedsmænd, som nindbudne havde indfundet sig til denne Sørgehøitid. – – Den anden Afdøde var Hr. Postmester Kleins yngste Datter, Lise, som døde den 4de December i en Alder af 23 Aar. Denne gode, skjønne Pige udmærkede sig især ved Jndighed og Blidhed. Hun var elsket og yndet af Enhver, som kjendte hende. Hun blev baaren til Jorden af Byens ungs Mandspersoner, og de unge Piger modtoge Liigskaren i Kirken, bekrandsede Kisten efterat Talen var holdet, og fulgte foran Livet til Graven. Ved begge disse Jordefær, blev holdet Tale af H. H. Hr. Doctor-Sommer, af hvilke isærdeleshed den ved Vestnævntes Liig holdte Tale var fortrinligen, og begge Gange blev for og efter Mitalen afsjungen Sange af den bekjendt ynde 2 Digter Dr. Frankenau i Slagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
Kjøbenhavns Priis-Courant, den 24de December 1813. Høieste Priis. Rbdlr. Sk. Salt, Lyneborgsk, Tønden. Spansk, dito. . Engelsk, dito Humle, Brunsviger, Skippd. Jern, Svensk, dito Dansk Vaarsild, Tønden Høstsild, dito Hør, Skippd. Hamp, dito Tjære, Tønden, Tran, Havkalvs, dito Sæbe, Otting. = = Tælle, Lispd. . . Viin, Rinsk, en AhmeRød, et Oxehoved Fransk, et dito Fransk Brændeviin, et dito Brænde, Bøg, Favnen, et Bondelæs, Tørv, Snesen . . Kul, Tønden. Høe, Lispd. Halm, Rug, dito . . 26 Havre, dito . . 24 Byg, dito . . . Korn, Hvede, Siellandsk, Tdn. Lollandsk, dito Rug, Holsteensk, dito Dansk, dito . . 20. Byg, dito . . 12. 32 Havre, dito . . 8. Ærter, dito . . 17. Høieste Priis. Rbdlr. Sk. Malt, Tdn. 12 Gryn, Byg, Tønden, Havre, dito Boghvede, dito Kartøfler, Tdn. Flesk, røget, Lispd. grønsaltet, dito II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
Smør, Holsteensk, Tdn. Fyensk, ditona. Siellandsk, dito Oste, Holsteenske, Skippd. Kalkuner, Parret. Capuner, dito Polarer, dito. Høns, dito - Kyllinger, dito Ænder, dito. Giæs, levende, Stkt. slagtede, dito Æg, en Snees. En Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
Oxekjød, Pdt. af det bedste 48 Pdt. af det ringere 40 Et Grovbrød til 7 1/2 Pd. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
Kjøbenhavns Børs d. 27de Dec. Dag var her atter en Deel Varer til Auction; men, som en Følge af den i Handelen endnu bestandig herskende Stilhed, blev kun meget lidet solgt. Brødknive solgtes til 13 Rbdlr. Dusinet, og Russisk Talg til 7 Rbdlr. 2 Mk. Specier stode i 49 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-28
J Dag (d. 28de Dec.) noteredes Speciecoursen 780. - Specier solgtes til 46 a 47 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Skilderie af Kjøbenhavn. Ellevte Aargang. No. 1. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 Januarii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
ved en Beneficeforestilling paa et Privattheater den 12 December 1818. Jndsendes. Min bedste Tid hensvandt paa disse Bræder, Og her jeg høsted eders bifalds Løn. Her hented jeg min tidt misundte Hæder, Og hørte eder stærke Haandklaps Drøn. Her stod jeg eengang som en liden Pusling, Og saae alt da min Lykkes første Blus Paa Graven af en tidt beundret Usling, Hvis Storhed rantes ved et seenisk Puds Mit første Maal, var eder at behage Som Helt, som Halvand og som Harlekin, J Hamlet, Tell, i Machbet og Rolf Krage Det hele Publicum mig kaldte sin O. Koebue, du Udødelige! Min spæde Lykkes allerførste Smed, Du lærte aarle mig at hulke, skrige, Og tænde Hjertet, lig det tørre Ved; Atsætte hver en Lidenskab i Lue, Og smelte Sneen i den frosne Barm; Omskabe Høgen til en kjelen Due, Og mildt neddæmpe grumme Tigers Harm. Hvor tidt fornam jeg ei min Roes gjenlyde Hist fra et høit, ukræsent Tribunal, Hiint Gallerie, som jeg forstod at fryde Lig Odin sine Gjæster i Valhal Tak, ædle Kreds, for al den nydte Hæder, For hvert et Klap, for hvert et bifaldsnik, Hver Gang jeg gav localiseerte Sæder. Saa friske, som man dem fra Tydskland fik. Hver Gang en fransk Louis, blev til Mads Hansen, Og Port Royal til Sortekristianskrog; Hver Gang J rørt mig rakte Laurbærkrandsen, Mens end som Konstner jeg kun var en Pog Mit sidste Maal var eder at behage, Hver Vei, som førte did, mig lige kjær; Jeg gav Jer Retter, som Jer kunde smage, Og eders Smag var ingensinde sær Jeg Schlegel, Ramler og Batteur gav Pokker, Naar kun jeg eder spilte til Behag; Jeg paa Kothurnen og paa lave Sokker, Mig lemped ydmyg efter eders Smag, Mit hele Spil derefter var beregnet, Og Facit altid glimrende Applaus, Hver Caracteer med lige Farver tegnet, Hvad enten jeg gav Bylder eller Claus. Jeg aldrig brød mig om Magister Lessing, Og om den Hamburgske Dramaturgie, Der dømte som hiin Jubel=Cantor Giessing, Om Æsthetik og plastisk Poesie. Til Held jeg lever i en konstfuld Alder, Da Glutter spille raske fuldvoxne Folk Snart i vor Ewalds uopnaaete Balder, Og snart som Kjerlighedens søde Tolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
(Jndsendt.) Jndskrivten paa Consumtionscontoiret uden Vesterport, saa lydende: Kongelig Consumtions Contoir, har fundet en Recensent i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 102. Han vil, den skulde hedde, Kongeligt Consumtionscontoir, eller Kongeligt Konsumsiønskontor, og har altsaa misforstaaet den, saa simpel og kort den er. Dersom mod Formodning flere maatte være eller ved Recensionen komme i samme Tilfælde, vil man herved gjøre opmærksom paa, at Kongelig Consumtions Contoir giver en, men Kongeligt Consumtionscontoir en anden Mening. Det Første betyder aabenbar, efter Reglerne for al Grammatik, at Consumtionen er en kongelig Afgivt, og udtrykker altsaa som Jndskrivt bør, paa korteste Maade det samme som: den kongelige Consumtions Contoir eller Contoir for den kongelige Consumtion. Kongeligt Consumtionscontoir, som Recensenten vil, bete ner derimod, hvad her er blot en Bisag, at Contoiret er kongeligt eller en kongelig Bygning. At Vedkommende, som gav Jndskrivten, vilde og maatte tilkjendegive det første, ikke det sidste Begreb, vil lettelig skjønnes; thi de, som her skulle erlægge Consumtionen, bør vide, at den er en kongelig Afgivt. Enten Stedet, hvor de betale den, er en kongelig Bygning eller ei, er her ligegyldigt og dem uvedkommende. Uden Nørre= og Østerport erlægges ogsaa kongelig Condition, men siden Stadens Bombardement er intet af disse Contoirer kongeligt; thi begge ere leiede af private Eiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Men Recensenten har end ikke formodet Muligheden af forskjellig Meening mellem det, der staaer over Bygningen uden Vesterport, og det, han vilde, der skulde staae. Vist mok er der intet Ondt i, at Mylord lærer sin Grammatik. Men hvad hielper det dog, naar Hr. Recensenten ikke forstaaer, hvad Mylord rigtigen skriver, Om man i Øvrigt bør skrive Consumtion og Contoir eller Konsumsion og Kontor, derom ere Forfatterne endnu enige. Og saalænge Recensentens kyndige Mand endnu ikke har aabnet sin Bod, hvor man kan tye hen, naar man har et Par Ord at opslaae offentlig, faaer vel enhver stæde, som han bedst veed og forstaaer. At ellers i det Tilfælde og paa det Sted, her handles om, bør staves paa den gamle Viis, dertil kunde muligen være to Aarsager, som Recensenten ei heller har abnet: 1) at Jndskrivten skal læses ei blot af Sproggrandskerne, som fjelden have Fødemidler at bringe til Byes, men fornemmelig af Bønder og andre Almuesfolk, som ere meest vante til den brugte Skrivemaade, og 2) at Consumtion og Contoir skrives saaledes i Forordningen af 1ste Febr. 1797, denne Toldsystemets Hovedcoder, som er udkasted fornemmelig af D. Malling og sal. Tønder Lund, og formodentlig endnu den Norm, som Told-og Consumtionsvæsenet, indtil det bedre belæres, i al Retskrivning følger. Vilde dog Vedkommende skaane sig for den Umage at trække paa Skuldrene over disse to Mænds grammaticalske Kundskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Jndenlandske Efterretninger. Oberst v. Bønnichsen, ved det jydske Regim. lette Dragoner, der faldt d. 6 f. M. i en ærefuld Kamp for Fædrenelandet i en Fægtning i Nærheden af Wandsbeck, var, efter en Bekjendtgjørelse fra hans dybtsørgende Enke, ikke fuldelig helbredet fra en langvarig Sygdom, da han mod Enden af sit 66de Aar ilede did, for at opfylde sin Pligt. Han døde fra en kjerlig Ægtemage og 5 Smaae efter et heelt Aar, fuldt af Sorger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Hr. Landsdommer Dr. Baden har i denne Tid et juridisk Lexicon under Arbeide, der indeholder Forklaring over alle juridiske Ord og Udtryk med Henviisning til de ethvert især angaaende Lovsteder samt alle de trykte Skrifter og Afhandlinger, hvor enhver af disse Gienstande ere behandlede. Ogsaa et Skrift om Dannebrogordeen kan med det første ventes fra hans Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Den utrættelige Dr. og Prof. Vedel Simonsen har atter skienket os et vigtigt Bidrag til vor Nationalhistorie, under Titel af Fyens Vilkaar i den saakaldte Grevens Feide, med et Chart over Valpladsen paa Øxnebjerget. Skriftet faaes for 4 Rbmk. hos Hofboghandler Schubothe paa Børsen og paa St. Anneplads No. 57.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Gjordemoder Mad. Busk har ladet bekjendtgjøre, at Vertshuusholder Niels Larsen Krogs Hustrue Johanne Mortensdatter Krogh, boende i Gothersgaden 132, i Kielderen, er d. 30 Dec. bleven forløst med 3 Børn, hvoraf de to første vare Drenge og det sidste en Pige. Forløsningen varede fra Kl. 4 til 10 om Formiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Aarhuus, d. 21 December. Det Meulengrachiske Straahattefabrik her i Aarhuus er nu i fuld Drivt, og leverer allerede Damehatte, som i Smag og Bonitet intet eftergive de udenlandske. Tre ved det Groningske Fabrik i Kjøbenhavn oplærte Jomfruer bestyre dette Jndustrieanlæg, hvortil Hr. Kjøbmand Meulengracht har ladet opføre en egen dertil indrettet Bygning. - Vore Dammerbehøve altsaa nu til Sommeren ikke at sættes i Forlegenhed for denne Artikel, og Landet beholder atter herved adskillige Penge som ellers vilde have gaaet udenlands. (Aarhuus Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Høiesterets=Sager. Mandagen d. 3 Januarii 1814. Advocat Treschow, contra Henr. Hansen. Justiceraad Bilsted, c. Andr. Kiære. Justiceraad Rottbøll, c. Poul Schmidt. Justiceraad Rottbøll, c. Laur. Sørensen. Procurater Bluhme, c. Degnen Søltoft. Niels Sønder Hele, c. Lars Andersen Hele. Niels Olsen Senstad, c. Anmund An. Senstad. Sager som behandles Skrivtlig. Professor Pihl, c. Skibskapitain Warming. Morten Stolsmord, c. Niels Bredesen. Bergraad Pedersen, c. Ped. Wright.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Kiøbmand Wentzel, c. Brand-Directeur Lund. 243, Kjøbmand Wulf, c. Grev Scheel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Kiøbenhavns Børs d. 31te December. J Dag solgtes her til Udførsel, 19 Kister tydske Lærreder til følgende Priser: Platilles Royales 230 Rbdlr. Stkt. Dorvles a 7 Rbd. Stkr., Cassarilles 10 til 9 Rbdlr., ublegede Lærreder 6 Rbd. 1 Mk. til 6 Rbdlr., Listados S. Rbdlr., Osnabrücker 37 Rbdlr. til 48 Rbdlr., Batannos 8 Rbdlr. 4 Mk. til 8 Rbdlr. S. Mk., Krap 88 til 66 Rbdlr. Enebær 5 Rbdlr. til 10 Rbd. 3 Mk. dito 23 Mk. - Specier solgtes til 49, 46 og 48 Rbmk. - Speciecoursen. noteret 800.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Blandede Efterretninger. Stettin, som d. 5te Decbr. overgav sig ved Capitulation til de allierede Tropper, er Hovedstaden i hele Pommern ved Odder, i det stettin sko District, som indbefatter Lindet imellom Oder va Peene, samt Øerne Usedom og Wollin. St. dener stor og velbygt, ligger i en skjøn Egn ved en Høi, 16 Veile fra Berlin, har en talrig fransk Colonie, Klæder, Rask, Tøi, Hatte, Borgulde, Papir= og Seildug Manufacturer. Stadens Handel er vigtig, især strækker Søhandelen sig til Østersøen, til Holland, Frankrige, Spanien, Portugal og Jtalien. Brændeved er en megen berydelig Handelsartikel, Skibsbygningen har i de nyeste Tider tiltaget stærkt, og er bleven en vigtig Handelsgreen. Foruden Lutheranerne have ogsaa de tydske og franske Reformeerte og Catholikerne deres offentlige Religionsøvelser. Man tæller her 22,337 Jndbyggere, hvoriblandt det Militaire beløber sig til 1884, i 1684 Huse. Oder deeler sig her i 4 Strømme, hvoraf den ene berører Staden, kaldes der, de andre tre Partnitz og den store og lille Reglitz. Her pleier ogsaa at være den Kongelige Regjering over For= og Dagpommern, Krigs- og Dominekamret, den forpommerske Hofret, den Kongelige Bank, Consistoriet, og adskillige andre høie Collegier. Ved Stiftskirken, St. Marie, er et Gymnasium med et seeværdigt Bibliothek; desuden gives her endnu en offentlig Skole. Herer ligeledes et Citadel med 3 nye 1785 anlagte Forts, nemlig: Preussen, Wilhelm, Anhalt, og en lang Forstad, som kaldes Læstadie. Slotskirken, hvori de pommerske Hertugers Begravelse er, har et Taarn, hvis store Klokke maa trækkes, af 24 Mand. Ved Luthers og Melanchtons Billeder i denne Kirke læses følgende Jndskrift: Lutherus decimum enfeck strage Leonem De Clavi nole quærere, penna suit. Vivise his operæ, sed mens fult unica, Pavit Ore Lutherus oves, fore Melanchion Apes, Staden med det til samme hørende Land ciedes tilforn af Kronen Sverrig, men 1713 – altsaa netop for 100 Aar siden - blev den indtaget af de nordiske Allierede. Russerne og Preusserne bombarderede Staden meget stærkt. Men Kongen af Preussen lagde sig derimellen, erstattede Russerne Beleiringsomkostningerne med 2 Tønder Guld, og efter en Overeenskomst med de Allierede i Schwedt, lagde han Staden, med Pommerns Svenske GeneralGouverneurs Samtykke, indtil videre under Be stag. Ved den Stockholmske Frød 1720 blev omsider Staden og dens Gebet, samt Derns Wollin og Usedom overladt til Kronen Preussen for omtrent 2 Mill. Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
(Efter Statstidenden.) Amsterdam, den 3die December. Omtrent midt i November bemærkede man i adskillige Deele af Holland en stor Bevægelse blandt de franske Tropper, uden at man dertil saa nøie kunde angive Aarsagen. De til Kysternes Bevogtning beskikkede Douaniers forlode disse, og fik Ordre at samle sig i Utrecht, hvor de bleve inddeelte i Regimenter. Didhen sendtes ogsaa de regulære Tropper af Corpset Etranger og den største Deel af Gensdarmeriet. Da man den 16de i Amsterdam blev deres Afreise vaer, og Prinds Erkeskatmeste ren (Lebrun, Hertug af Piacenza, Præfecten Grev Celle), Generalcommissairen (Moutal) og de øvrige franske Embedsmænd havde begivet sig derfra, ødelagte Jndvaanerne Douaniersvagthusene og adskillige franske Fartøier. - Orden og Rolighed blev strax bragt tilbage, saasnart Schutter, (Nationalgarden), under Oberst v. Brienen, bestaaende af de paalideligste Borgere, havde udnævnt en Commission af 24 Medlemmer, som erklærede, at den vilde paatage sig den foreløbige Bestyrelse af Stadens Anliggender. - Ligeledes oprettedes, umiddelbart efter Profecten Stassarts Bortreise, en provisorisk Regiering i Haag, hvis Forsæde Hr. v. Hogendorp paatog sig. Grev Styrum Limburg stillede sig, under Titel af Haags Gouverneur, Spidsen for den bevæbnede Magt. - Rotterdam, Dordrecht, Delft, Leyden, Harlem, kort de betydeigste Stæder forandrede deres Regjeringer, og oprettede nye af Medlemmer som meest besad Jndvaanernes Tillid. - Overalt forretter Nationalgarden den indre Tjeneste. Kun paa faa Steder have de Franske taget den med sig. Antallet af de fiendtlige Tropper, som, for at dække deres Tilbagetog, endnu holde sig paa adskillige Punkter, er ubetydeligt og overstiger neppe 3 til 4000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Paa Texel commanderes Flaaden af Admiral Verhuel. - Den 24de November ankom den Keiserl. russiske Major v. Marclay ganske uventet hertil med 300 Kosakker fra General Benkendorf fra Jssels Bredder, efterat han med Forsigtighed havde omgaaet alle de franske Stillinger. Den 30te November om Natten Kl. 12, bekjendtgjordes Prindsen af Oraniens Ankomst til Haag ved Fakkelskin udenfor Palladset. Den 1ste December, Kl. 8 om Morgenen, landede den Keiserl. russiske General v. Benkendorf med adskillige tusinde Mand. der i Havnen, kommende fra Haderwyk over Zuydersøen. Strax efter sin Ankomst sendte han Tropper til Muyden og Halveg, for at borttage disse Amsterdam nær liggende faste Pladser. Det lykkedes, 20 Kanoner og over 1000 Fanger faldt i Russernes Hænder. - Faa Timer efter blev Wilhelm den Første ved en Proclamation, som oplæstes offentlig, erklæret for Hollands souveraine Fyrste. - Henimod Kl. 8 om Aftenen ankom den bestemte Efterretning fra Haag, at Prindsen af Oranien, saasnart han erfarede de russiske Troppers Ankomst, havde besluttet at komme til Amsterdam den følgende Dag. Dette skedte om Efterm dagen Kl. 2. - En halv Miil udenfor Staden tog Hr. van der Hoop, Stadens Regierings Præsident, imod Prindsen, og overleverede ham Stadens Nøgler. Af Amsterdams 220000 Jndbyggere vare, foruden de mange tilstædeværende Fremmede, vistnok over 160000 Personer ilede Prindsen imøde. Man vilde spænde Hestene fra; men Prindsen tillod det ikke. Langsomt bevægede Toget sig fremad. - Om Aftenen besøgte Prindsen, Theatret, hvor han modtoges med Jubel; derpaa oplæstes en Opfordring til Folket om at gribe til Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Stettin, den 6te December. Den 5te dennes overgav Stettin sig ved Capitulation. Om Morgenen Kl. 10 rykkede den franske Garnison, ud og strakte bataillonviis Gevær. Skyts (35 Kanoner, hvoriblande 18 af Metal,) og Munition overleveredes til de preussiske Officerer. Fæstningsværkerne vare i bedste Stand. Garnisonen bestod af 7 Generaler, 633 Officerer og 7100 Underofficerer og Soldater. Af disse paasatte 1400 Hollændere strax den oraniske Cocarde, for at forene sig med deres Landsmænd. De franske Fanger ere førte over Oder, og skulle have deres Opholdssted hiinside Weichsel. - Om Eftermiddagen rykkede Beleiringscorpset, under General v. Plet, indi Staden. Magistraten kom de Jndmarscherende imøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Nyeste. egen Sappere. Ellevte Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Januarii 1814. Oem Fru Schultz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Dru Schutz har ved sit Spil og sin Mimik gjort saa meget Opsigt, saavel her i Kjøbenhavn som i Tydsklands største Stæder, at en upartisk og smagfuld Konstdommers Tanker om begge Dele upaatvivlelig ville være det konstelskende Publicum kjerkomne. De findes i Professor Sanders nylig udgivne vigtige Værk, Polyhymnia, Enterpe og Theone, Side 600 til 506 Europas Folkefærd have mistet deres ældgamle Præg. Selv den kraftfulde, selvstændige, sindig prøvende og upartisk dømmende Nordboe synes at have skiftet Farve og Character. Bevises det ikke ved den synderlige Superlativ syge, der nu hersker hos os baade i det daglige Liv og i Litteraturen, Alting er bleven guddommeligt, - den sig selv tilbedende poetiske Poet, og hans lige saa flaue, som blinde *) Basunengel; den smukke Dandserinde og hendes nydelige Skoe den udmærkede Skjønhed og hendes usynlige Tage, den store General og hans lille Bakkenbart o. s. v. o. s. v. Uden al Undersøgelse, uden i mindste Maade at kjende alle til Faget hørende Navne, og deres Fortjenester, kalder man slux Herr Steffen Philosophernes Konge, Herr Povl Danmarks Man behøver jo ikke at kunne see, for at blæse Basunen", sagde her en Ven til mig; Beviis derpaa finder De hver Dag i Bl. D."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
(Jndsendt.) Juleaften imellem Klokken 7 og 8 faldt en Mand, formodentligen af Uforsigtighed, i Søen, ved Langebroe, ved hurtig anvendt Hjelp blev han, skjøndt i en lipløs Tilstand, trukket op af Vandet, og bragt ind i Artilleriecorpsets Sygehuus, hvor man, ved at lægge ham i en varm Seng og rulle hans Legeme, bragte ham til Live. - Jndsenderen, som var Øjenvidne og Medhielper ved denne Redning, og forblev i Sygestuen til omtrent 1/2 Time efter at Mennesket der var indbragt, blev imidlertid ikke lidet forundret ved at gjøre den Erfaring, at der indtil den Tid endnu ikke var kommet nogen Chirurg tilstæde, ligesom og at der ikke havdes andie Redningsmidler ved Haanden, end saadanne man kan finde i ethvert Huus. Han kan ikke faae dette til at samsterime med det Skildt som findes paa ovenmeldte Bygning, og anmoder derfor Vedkommende i denne Henseende at oplyse ham og Publikum. Hvad Redskaber der skal være paa de Steder, som ere bestemte til Drukurdes Redning, og om det er gjort nogen Chirurg til Pligt at være tilstæde, veed Jndsenderen ikke, men han troer at enhver vil være enig med ham i, at det var ønskelige der var meere Hielp end i det opgivne Tilfælde, ligesom der vel ikke vilde være forbundet, med megen Vanskelighed at en Læge stedse maatte være tilstæde, især paa et Sygehuus, hvor formodentligen flere ere ansatte.