JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Fra Engelland leviter Moniteuren følgende Artikel betitlet: "Spaniens Rømning af de Franske Rygtet om Spaniens Rømning af de Franske Tropper har fuldkommen stadfæstet sig ved en fra Cadix ankommen Brevsak. (1) Napoleons Løbebane i Europa er næsten fuldendt, og maae nu snart lade sig indskrænke til Frankrig selv. (?) Hvert Øieblik ken man forvente Efterretningen at Østerrig frimodigen har erklæret sig mod ham. Lord Walpale har allerede læner været i Wien. Den 29de October afgik han fra St. Petersborg, og hans Reise varede en Maaned. (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Spanien angaaende melde iøvrigt de engelske Beretninger at Lord W. Bentinck var ankommet til Alicante. Suchet havde erholdt betydelige Forstærkninger. Ved Obregat manøvterede en 8000 Mand stærk Division for ligeledes at støde til bemeldte General. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Det engelske Hovedqvarteer var endnu den 7de Decbr. i Freinade. General Hill trækker sig atter ned af Syden. Den engelske Søemagt i Østersøen skal efter Forlydende betydelig fartinges, og ikkun for Fremtiden udgjøre en liden Flotille mod de Danske, Frinske og Preusiske Kapere, prover Admiral Morris, skal føre Kommanden, i Sarez's Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
De nordamerikanske Stater fordobler deres Anstrængelser til et nyt Angreb paa Kanada, under Generalerne Deaborns og Harrisons Anførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Moniteurens Anmærkninger: (1) Langtfra at rømme Spanien, ere nye Tropper paa Marschen derhen. Vore Armeer har tilintetgjort alle eders Anstrængelser. Spanien tilhører det franske Dynallie. Jngen menneskelig : Magt kan forhindre det. (a) Slv Holland, selv Rom, Tolcana, Plement, selv Velgien og Grevskabet Niza. Det vilde være skiønt, Men hvortil saa megen Maadehold. Hvorfore giøre holdspaa saa skiøn en Vei. Hvorfore ville J ikke benytte Øieblikket til at le Frankrige, Troe mig, at saalænge J. ladi disse 22-25 Millioner Menneskeer saa nær ved eder samrederen Nations Baand, løbe J altid Fare. Adskil dem, udnævn en Hertug af Bursund, Hertuge af Aquitarien, af Normander, af Bretagne: ikkun da ere J. sikre, Men imedens J drømme disse Underværker, skillet sig Jrland fra eder, bliver eders Land revolutioneret. Allerede er Kontinentet ikke længere afhængig af edet: selv dette eders kiere Rusland vil ikke længere modtage eders Manufakturvare. (a) Øierrig og Frankrig ere uadskilleligen forenede for Kommentets Lykke: Forbundet af 1756 har skabt Marie ren, har befalet Amerika. Eders Lord Walpeli er ikke langere i Wien. Han erholdt ingen Audientse. Jngen af Kontinentits Magter vil skille sig fra Frankrige: de ville alle være døve mod eders Rænker. Desuden frygte 40 Mis. Franskmænd Intet. Skulde derimod Rigets Skiedne komme i Fare, saa vid, at 300000 Mand og 300 Mill ethvert Aar ere beredte. Hverken Mennesker eller Penge er Nation for kostbar naar det gielder Vedligeholdelsen af Rigets og Rhinforbundets Agtelse og Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
(Af ovennævnte Blade.) Keiser Napoleons Ankomst til Paris, var allerede bekiendt faae Dage efter i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Den 23de teirede Staden Warschau deres Monark, Friedrik Augusts, 62de Fødselsfest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
I et aldgammelt skandinavisk Manuskript har man fundet følgende Spaadom for Aaret 1813. " Da bliver de Gamle hverken vrantne eller knarvurne, de unge Piger ikke nysgierrige, de Unge blive beskidne, tale mindre og til rette Tid; de Nygivte ville ikke længere bortødsle Totrediedeel af deres Medgivt til Bryllups vildt; de gamle Ægtefolk ville giensidigen overbære med hinandens Feil; Fruentimmerne ville mindre tage Hensyn i deres Klædedragt til Moden end til god AnstanKoketterne der søge at behage alle Mænd, skulde deri ene indbefatte deres Ægtefælle; Dosmeren i længere sige Dumhedet, fornuftige Folk ingen bega Lægerne ikke længere fortælle Eventyr medens deres L. søg, men beskiettige sig med deres Syge; da vil Adkaterne ikke længere indvikle Presesserne og Domme ikkun bruge Natten til at love i; Kiøbmanden vil lade sig nøie med en Trediedeels Gevinst; de Rige ved menneskelige, de Fattige arbeidsomme; enhver tilsmed sin Stand og Alle elske hinanden." Anmærkning Det synes at man istedet for over staaende Aar 1813 snarere maae læse: Aar 1801
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren, Det har behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadig at bevilge, at af Providerings Magasiner i Tronhiem maae overlades af de forskjellige Kornsorter i alt 1) 325 Tønder til Udsalg, for modererede Priser, for trinlig til uformuende Embedsmænd og disses Enken samt Pensionister, især naar de intet Jordbrug have saa og til andre Personer udenfor Almueklassen, hvis Forfatning maatte være høist trængende; og 2) 7. Tønder for, som en Gave at uddeles til høisttrængende Embedsmands Enker og Pensionister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Under 5te Jan. d. A. er det allernaadigst tilladt afgangne Lieutenant Stidelins Enke, Frederikke Vineentine Rotenburg, at afhænde, det hende forundte Previlegium at udgive Bladet Dagen og Politievennen til Bogtrykkersvendene Peter og Johan Nicolai Rostock.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Under samme Dato er det allernaadigst bevilget Brø denne P. og J. Rostock at nedsætte sig som Bogtrykkere i Kiøbenhavn, udgive Bladene Dagen og Politievennen og iøvrigt fortsætte Enkefrue Seidelins hidtil drevne Officin, til Beqvemmelighed og Brug for dem, som sig deraf ville betiene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Den 6te d. M. havde den til Khavn. ankomne øster rigsk keiserlige Gesandt, Grev Lützw, sin Tiltrædelsesaudients hos deres Majestæter Kongen og Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Nørregade er nu sperret i Kbhvn, for Kiørende og Ridende saa langt som Frue Kirke rækker, for at forebygge at ingen skulle komme til Skade, da der nu begyndes at arbeide paa Taarnet. Hiin ulykkelige Tildragelse med Nøjadens Chri Hans Peter Holm et allerede bekiendt; desuagtet føler man det for Pligt at meddele endnu adskilligt af det Forhør som Capitainerne Bille og Lous optoge over de tvende biergede Folk: "Det var den 26de Oct. at Kapitain Holm gik ud fra Havsund med At miral Lütkens Kommando Kutter og var da ombord: Kapt. Holm, Frue Stidelin med Barn og Pige, Frøken Gaarder og 6 Mand, ialt 11 Personer. Neppe vare de komne ved forbi Langen de der med et reiste sig et svært Braad, der kastede Fortøiet ned mod Langesundstangen, hvor hun taget svært Huk og Søen brød over dem. Capt. Holm sprang derpaa til Kahyttin, og raabte til Fruentimmerne: kom og red dem, vi forliise. Frøken Gaarder kom gieblikkelig, men næste Braad reiste sig, og Fortede Fartøiet saa voldømt imod Skiæret at det ak ned med et. Enhver lagte nu at redde sig. Moren Olsen havde ved første Braad holdt Choluppen op, som de havde paa Slæbetoug. J denne sprang han, raabende paa Kapt. Holm, der efter det andet Hug søgte Chaluppen tilligemed Frøken Gaarder, hvilken sidste Morten Olsen gav Haanden for at hielpe hende op men i det samme kom tredie Brand, der kantrede Chahippen og skildte dem alle ad. Morten Olsen fik fat paa bogle Aarer, ved hvis Hielp han holdt sig over Vandet, Fort efter saae hen og den anden biergede Mand, at Capt. Holm. og Frøken Gaarder, samt Tienestepigen, støde at drive frem og tilbage paa Søen. En Deel af de andre Folk saae de kun lidet til, da de formodentlig re ihielslaget ved Skieret og af omdrivende Stumper. Endelig blev Morten Olsen ved et svært Braad kastet hver Skiæret og kom saaledes ud af den voldsomme Brænding, og siden selv arbeidede sig i Land. Den anden reddede Mand hedder Johannes Michelsen. Han søgte sin Tilflugt til Toppen af Stangen, der stod et Par Fod over Vandet. Af denne blev han ved hver ommende Søe afkastet, en søgte den atter, indtil kan blev reddet ved en overordentlig Raskhed af tvende langesunds Lodser ved Navn Claus Petersen og Peder Hisen, samt tvende af Fløtillens Folk nemlig Niels Petersen og Halvor Olsen, hvilke fire Mand, der først te til med en Lodsbaad, men da de indsaae Umueligheden af at komme ind i Braadet med den, roede de i land, sprang over i en Pram, og med denne roede disse tre raske Karle lige ind i Braadet og reddede Johannes Michelsen just i det Øieblik han tabte sin Bevidsthed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
J Husum har en vis Mægler faaet allernaadigst privelegium til at anlægge et Bogtrykkerie, samt ud live en ugentlig Avertissementstidende. Af en Skrivelse fra Fyen. Endeligen synes og den offentlige Stemme at have indsaget de for Menskeligheden her for saa døve Kornopkiøbere en Smule Fkræk. Takket være ogsaa i den Henseende vor frimolige Baden, hvis usminkede Vidnesbyrd maa, som faren, troværdig Embedsmond, have dobbelt Vægt. det af hele Landsbyer opkiøbte Rug skal paa sine Steder tre afsagt, hvorover da Kiøbstædmanden begynder at enne faae en enkelt Tønde tilkiøbs. - Overalt vil dette at blive en sand Mærkelighed i Fødelandets Annaler, den Kontrast: at paa den rigeste Høst fulgte den este Kornmangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Chavns Kours den 8de Januar paa Hamborg i 183 k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Bekiendtgiørelser. At det behagede Almagtent dette i Nat Kl. 12 at hiemkalde til det evige Liv min kiære Søn Jendasle Røygaard i hans Alders 26 Aar, efterat han i næsten 2 Maaneder var plaget af en svær Brystsvaghed; dette bekiendtgiøres herved sørgeligst Familie og Venner. Aarhuus, den 10de Januari 1813. M. sal. Røvgaard, fød Norschou. Franslets Møit og mangehaande Tiænger til Gravens Fred og Himlens Glæder, bortkaldtes afvigte Løverdag den 9de Januari min trofaste Mand Jacob Møller, Sognepræst for Søbye, Skadder og Halling Menigheder. Jeg med 8te efterlevende Børn begræde med Vermod hans Død; men finde Trøste i Sorgen ved den Tanke at han er gaaet til det bedre. Paa egne og Børns Vegne anmeldes dette Dødsfald sørgeligst for den sal. Afdødes fraværende Slægt og Venner. Søebye, den 11te Januari 1813. Charlotte Emerence Fischer, sak Møllers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
For 8 Dage siden er en sortebruun Støverhund bortkommen fra sin Eier imellem Horsens og Aarhuus. Hvor som kan give nogen Oplysning om samme, bedes at melde det til Reebslager Guldmaan i Aarhuus imod en passende Douceur; men hvo som dølger det, kan vente at blive straffet efter Loven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Østergaard i Vinderslef Sogn Viborg Amt, i et behagelig Skovrig Egn er underhaanden at faae tilkiøbs Den har 5 Tdr. 3 Skpr. Hartkorn, er vel bygt og goredligeholdt, meget beqvem indrettet og bestandig være beboet af Familier uden for Bondestanden; den ligge uden nogen Slags Fælledskab i sin Eiendom, som alt et samlet og indhegnet, har Jldingsbrand i Overflødigheaf gode Skudtørv tæt ved Gaarden, har og en god Kul tørv Mose; Heden ligger ved Siden af Gaardsmarken Paa Engen som er indhegnet avles 20 Læs godt Høe, den grændser til en Aar hvori kan benyttes Fiskerie. Der er 2de gode Urte og Frugthaver med mangfoldige ung, Træer og et Jndlakke med en Dam udi til Smaaekreature. Jorden kan frembringe alle Slags Sæd og den holder 10 Kiøer med Tillæg, 2 Heste og Faarkreature efter Behag Den kan tiltrædes 1 Mai 1813 og endeel af Kiøbesumme blive staaende uopsagt i site Aar. Beboeren slutte utrordt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Hos Joseph Levin paa Graven er nu atter god Hvedemeel at faae tilkiøbs. Sammesteds kjøbes alle Sor 1 vare Rære og Jller: Skind til de bøieste Priser. Et ungt Fruentimmer søger en Plads om Jomf u eller Syepige i et honet Huus Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
De ved Amaliegaards Teilværk kiøbte Muursteen, som endnu ikke ere betalte, ombedes Kiøberen det snarest muelig med Betalingen at indfinde sin V Mobr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
For Liebhavere er nu 2 Stkr. Kolmuk at bekomme hos C. Kriel Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Hos Mad. Jørgeasen ved Mindet faaes store Ska lotter til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
En Gedebus er udtaget, kan afhentes her paa Adreskentoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Et Sted paa 4 Fag med Kielder og en god Hauge med Frugttræer, samt rummelig Kiøkken og Spisekammer, ere underhaanden at faae tilkiøbs. Anvises fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Formedelst indtruffen Dødsfald, agter Luten af Elisedall og Hyllerøe Møllested, at sælge disse Eiendomme, underhaanden, enten samlet eller separat; de ligge i Bierre Herred, i Nebsauger Sogn, staaer for Hartkort 14 Tdr. 6 Skpr.; Udsæden er fra 50 til 60 Tdr. a alle Slags Korn, dog meest Bye; har overflade Tørveskiær, samt en god stille Skov, der avlet 55 til 65 Læs Høs Paa Elisedall er en smuk grundmuret Bygning, og paa Hollerøe Møllested en god Bygning for en Bondesamilie Liebhavere til disse Eiendomme, ville behagelig herom henvende sig til Eieren paa Elisedall. E., sal. Christensens. sed Thorbiørnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-12
Gode Fridericia Kartofler er at bekomme hos Pede Michelsen paa Guldsmedgade for 3 Rdlr. Skiepper og 5 Mk. Fjerdingkarret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Nordens Begivenheder angaaende, leverer den Berliner Hoftidende følgende Skrivelse af 4de Jan. Hs. Ex. Rigsmarschallen, Hertug naf Tarent, (Mach, bonalf) er med en Deel af det under hans Befaling staa sende Arme-Korps, den 3die dennes, indtruffen i Kønigsberg, hvorfra H. M. Kongen af Neapel, samt Prindsen af Neuschatel og Storarmeens General-Jnindant, Greve Daru vare afreiste d. 1ste f. M. Dagen derefter skulde ligeledes hele Generalstaben være afgaaet derfra. J bemeldte Stad ere de franske Gene taler, Grev Ehlt, Chef for Artilleriet, og d'HelHiers, Rigsreve General-Oberst af Dragonerne og sen af Rigets Storofficierer 2, døde. Ottigiennempasserede foruden en Mængde franske Kourerer til og fra Paris; Den Kgl. danske Gesandt; General Walters sorff. de Keiserl. franske Generaler Durosnel, Maufrat. Chourier, Chasselona, Rugsarda m. fl. a. som deels ere blevne, og deels tage Veien videre ind i Preusen. - Den 1ste Decbr. var Vest-Armeens Hovedqvarteer i Bembin. (9 Mile nordøstlig for Minsk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Daglig skrives er endvidere, moirer Landeveiene af Tropper til Storarmeen. Det østerrigske Armeekorptes Hovedqvarteer var den 24de Decbr. i Bialystock. - Fyrst Pontatowsky, General en Chef for den polske Arne, som den 13de Decbr. ankom til Warschau, havde paa Marschen fra Osaa det Uheld, at hans Hest pludseligen styrtede død til Jorden, og foraarsagede ham en contusion. General Zijontzek, der imidlertid havde overtaget hans Kommando, mistede faa Dage derefter, den sidste Trefning, sit ene Been, og er nu siden, som en følge deraf, død Heltens berømmelige Død for Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Efter at H. M. Keiser Napoleon d. 1ste Januari havde modtaget den Keiserl. Families Lykønskninger, begar han sig i Tronsalen hvor Prinds-Stordignitarierne, Kardinalerne, Ministrene, det diplomat Korps samt Hovedstadens øvrige første Personer, saavelsom de der tilstædeværende fornemme Fremmede af forskjellige Nationer havde den Ære at giøre deres Opvartning. Ogsaa den dertil ankomne Keiserl. østerrigske General lieutn. Greve Bubna blev ved samme Leilighed forestillet. - Den 24de formildede Keiseren den d. 29de Octbr. fældte Dom over den Medskyldige i det Pariser Oprør, forhenværende Oberst af Garden, Rabbe, eistængselsstraf paa Livstid. - Vid et Dekret af 23de Decbr. har Keiseren fradømt Grev Fechet hans Embede, som Statsraad og Præfikt for Seine Departementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Anledningen til Grev Fochots Afsættelse laae i hans Forhold den 23de Octbr. ved Generalernes Malets, Labories og Guldals Sammensværgelse, da han havde liort sig indbilde af de Sammensvorne, for nogle Øieblikke, at Keiseren var død og den Keiserlige Regiering var afskaffet. Raadet, som fandt, bemeldte Greve skyldig i en Slags Svaghed og Frighed foranledigede dette Dekret fra Keiseren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
I Vandene ved de vestlige Øer er den engelske Fregat the Macidonian, paa 36 Kanoner, efter en meget blodig Fægtning blevet taget af den amerikanske Fregat the United States, endskiøndt den havde kjempet saa længe at den havde 109 Døde og Saarede ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Efterretningerne fra de nordamerikanske Staters Hovedqvarteer i Albany meldt, at deres hele Magt der var bestemt til et 3die Jndfald i Kanada, var 10,000 Mand stærk, og stod ved Platsburg. Den kommanderedes af Generalerne Deaborn, Blomsield og Chandler. Med det første saaes et stort Slag imøde. - Den engelske Armee under General Prevost var neppe 8000 Mand stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
J Tyrkiet vedbliver Jnsurrectionen at tiltage Ogsaa Gouvernøren af Widdin, Molla-Pascha, er opstaaet med en betydelig Magt mod den ottomanske Port. Ligeledes har den for kort siden fra Kurdistanfordrevn, Pascha, med Persernes Bistand, atter fornyet Fiendtlighederne. - J Konstantinopel har Ministeriet i de sidste 14ten Dage været usædvanlig ofte forsamlede for at raa slaae om disse Rigets Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Atter ere adskillige af Hovedstadens Store, ifølge Storherrens Befalinger, blevne oflivede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Vid et fra Tripolis ankommer Fartøi havde man i Neav i Efterretning, at hiin Stats Pascha eller Bey allerede en Tid lang har havt Krig med Beduiner Araberne, der opholde sig i Ørkenerne paa Sytkanten af dette Land. Formedelst at hans Tropper vare blevne slaane af disse Arabere, faldt denne Despot paa den Mistanke at hans Hofgesinde maatte have forraadt hans Jnterresse ved Correspondence med Fienden. Da han nu vilde tage Hevn over denne formeentlige Troløshed, saa indbod han 40 af de fornemste til en Fest, hvor hans Garde paa et aftalt Tegn overfaldt dem, og nedhuggede 25 af samme ifølge deres Herres Befoling, der selv egenhændig ombragte de 15 andre. Da denne Barbar, der har myrdet sin egen Fader og forviist sin Broder, ikke kan tvivle om den Afskye han indgyder, saa tager han aldrig ud af Staden, uden at lade sine Skatte føre efter sig, i Tilfælde af, at en Jnsurrection skulde bryde ud blandt hans Undersaattere medens hans skraværelse, og lægge Hindringer i Veien for hans Tilbagekomst til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.) Til Courant-Bankens Realisations-Commission er end videre indsendt Epauletter som et frivilligt Bidrag, fra følgende: Hr. Amtmand Blom i Hiøring; Hr. Oberstlieutenant og Overbefalingsmand Benzen; Hr. Kammeraad og Overbes. Rasmussen; Hr. Lieuten, og befalingsmand Bolvig; Hr. Handelsmand og Bef. Brix; Hr. Underbef. Sommer; Hr. Cancellieraad og Byefoged Lund; Hr. Cancellieraad og Branddirekteur, Hr. Hessabolt; Birkedommer Berbom; Hr. Ladsoldermand Cassier; Hr. Cancellieraad Broch; Hr. Borger kapitain Schulz; Hr. Sekondl. Lars Jensen; Hr. Commandeersergeant Lars Hansen; Hr. Landvæsenscommissair. Byfoged Rousine; Hr. Kiøbmand Scheel; Hr. Sadelmager Sørensen; Hr. Cancellieassessor Pontoppidan, H. Byefoged Smensen; Hr. Kiøbmand Bolt; Hr. Byefoged Hortmann, Hr. Kiøbmand og Borgercapitain Kolle; Hr. Kiøbmand og Lieutenant Lund; Hr. Kystunderbef. Christensen; de Hr. Officerer ved det siællandske Jægercorpses 2den Bataillon; Hr. Stiftamtmanden i Ribe; Hr. Oberstlieutn. v. Heinen; Hr. Major Blørte Hr. Copitain P. Ramsing; Hr. Premierlieutn. Matzen; Hr. Commandeersergeant Schmidt; Hr. Herredsfoged Hermannsen; Hr. Birkedommer Holm; Hr. Brand direkteur Haussler; Hr. Cancellieraad og Byefoged Fogt mann; Hr. Capt. Niels Thorsen; Hr. Premierl. Warthoe; Hr. Sekondl. Lassen; Hr. Fendrik Stappeerup, Hr. Overbefalingsmand Grev Knuth; Hr. Bef Forpagter Hansen; Hr. Bef Selveier Lund; Hr. Stadshauptmand Wissing; Hr. Capt. og Overbef. Benzen, de Herrer Proprietærer og Befalingsmænd Jensen, Bruun, Erholm, H. Ring, P. Ring, Meiling, Rasmussen, Abel, Schade; de Herrer befalingsmænd Wraae, Jbiger, Klindbye, Handberg. Endvidere er indsendt af Hr. Skibekapitain og Dannebrogsmand J C. Møller en Sabel med alt Tilbehør, af Værdi 1560 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Nord for Kronborg kan mon see Sporene af det voldsomme Magt, Havet hiin stormende Dag havde paa de der enlagte kostbare Værker, men hvis Fasthed, og Styrke tilbageholdt den Oversvømmelse, for hvilken man uden hine havde været udsat. At Stormen har virket end og til Havets Bund sluttes deraf, at en Baad fandt nogle Dage efter misunds, Overfladen af Søen, bedækket med adskillige Slags bedøvede Fisk, som det toge med Hænderne og bragte med sig til Lands. -Et af de flere Skibe som under Stormen drev bort fra Helsingøer med Jsen, saae man nogle Dage efter at staae i fuld Brand under Vigen ved den svinske Kyst Det skal have været et gandske nyt tomastet Skib. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Ved svenske Kyst laae endnu den 7de Jan. en Deel Jis men Sundet var aldeles frie for samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Torsdag d. 7de Januar gave de i vore Blade saa ofte foremtalte berømte Konstnere, Hr. og Mad. Her dil Schutz i DD. Majest. og Kongehusets Overværelse og for en særdeles taltig Forsamling, en Forestilling paa det Kongel. Theater af Melodramet Meder. - De 11te Jan. gave de pantominiske forestillinger paa Ho theatret, og den 13de agtede de at give et med Mimi forbunden Declamatorium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Medens Handelen med Caffe, Thee, Sukker, Bemuld, Campeche er gaaet temmelig i Staa, som en følge af den overdrevne Høide, hvortil Priserne ere blevne opdrevne, og den Ping knibe, som mange Spekulan, tere ere komne i, og som endog har foranlediget ende, Fallissementer, seer man nu at Commissionairer og andre, der hverken ere vante til eller kunne være tiente med at være ledige, at have fundet paa en anden Spekulationsgienstand, nemlig Kongelige Obligationer, Caperobligationer &c., som man allerede har betalt med 12 PC. Avance. Det, som upaatvivlelig har givet det første Anledning hertil, er nok den Omstændighed, af en offentlig Casse ikke har villet modtage Tilbagebetalingen af Capitaler, der skulde indbetales, i andet end Kongelige Obligationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Tallotteriet. J den 847 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 65. 90. 20. 17. 83.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Aarhuus. Døbte. Den 3die Januari lod Søren Taarvene, døbe en Detter Martine; Fadderne vare Christoffer Andersens Fane og Mariane Frandsdatter, Skrædermest. Bøhm, Muurmester Dahl og Hjulmand Kristen Bech. s. D.: Handelsmand Jørgen Hansen en Datter Hansine; Fadd. Mad. Galthen og Jfr. Røygaard, Handelsbetienterne P. Jordan, J Kiersgaard og H. Gir ding. - Den 8de: Muurmester L. Liisberg en Datter Jda Hedevig Kierstine, Fadd. Frue Sortmann og Frøken Kirketerp, Søelieutenant Møller, Capitain Albrecht, Lic. Med. Franch, Lieutenant Liisberg og Skibsbygmester Bonnesen. - Den 10de: Kiøbmand Hr. Peder Larsen Schmidt en Søn Peder Nørschou. Fadd.: L. Røygaard og Jomfr. Nicoline Bech, Dhrr. Justitsraad Hviid, Kammeraad Stochmann, Byefoged Schumacher og Handelsbetient L. Meulengracht. Begravne. Den 4de Januarii: Ane Marie Schandorph født Kier, 82 Aar. - Enken ChristiansSkiæser, 78 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Prædikanterne paa Søndag. Høimesse: Aftensang: Domkirken : Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke: Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalekirken : Hr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-15
Bekiendtgiørelser. J Følge allerhøieste Rescript, dateret 5te indeværende Maaned, maae der, saalænge Krigen, varer ansættes en Politiemester paa Øen Thunøe, under Aarhuus Amt, med aarlig Løn 300 Rd. samt frie Boepæl og Brændsel. Dette Embedes Vakance bekiendtgiøres herved, for at de dertil qualificerede derom kunne indgive Ansøgning. Aarhuus, den 13de Januari 1813. Guldencrone. Store og smaae velbehandlede Støbelys til 10 Mk. Pundet god Sirup til 2 Rd. Punder, samt stødt Topsukker, kan bekommes paa Broberg Nr. 338 hos Larsen.