JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Da vort gamle Lager af Vine tillader os i Forhold til Qvaliteten at sælge til særdeles billige Priser, have vi fra idag nedsat Priserne paa endeel af vore Vine og deriblandt god Portviin til 4 Mk. 8 s. og Gammel=Viin til 24 s. Aarhuus, den 30te Mai 1832. H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Udmærket fine Demerhaars Filte Hatte, samt graae Sommerhatte af Desmer, Kastor og Hare haar, og udmærket smukke Officeer-Hatte, alle stivede med mit eneste Vandtætstivning, Børnehatte, fiintlakerede Filthatte til Kudske og Tienere, lakerede Filt-Saaller, m. m. faaes særdeles billige paa Hattefabriken i Aarhuus J. Hirsch. Sammesteds faaes Silke=Hatte, af moderneste Facong, fra 10 Mk. til 4 a 5 Rbd. Stkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Jens Knud Hansen agter sig bestemt seilfærdig at gaae herfra til Kjøbenhavn paa Tirsdag Aften i næste Uge og medtager Fragtgods og Passagerer. 4000 Rbd. Sølv anvises tillaans, næste Juni Termin, imod 1ste Prioritet i en Landeiendom. Wosnesgaard, den 27de Mai 1832. Lewring. 8000 Rbd. r. S., helst samlede, kan i Juni Termin faaes tillaans paa første Prioritet, og imod tilstrækkelig god Sikkerhed i Landeiendomme. Dronningborg Mølle, den 17de Mai 1832. Wesenberg. Rug- og Hvede Langhalm, og nogle Grise 5 Uger, gamle, kan faaes tilkjøbs paa Marselisborg hos Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Formelys kan faaes i Lpd. og Pd. til billig Priis hos Rasmus Holbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Gjødning af en Koe kan faaes for frie Udkjørsel J. Halling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Ved Mindets søndre Side No. 349 er 2de Værelser, med Meubler tilleie i Troppesamlingstiden hos Wessel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-31
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Fredagen. den 11 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Brits Cldende. Trer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Frankrige. Selvsamme Dag som Perrier begroves udstædte Kongen en Forordning om at udskrive 80,000 Rekruter af Klassen for 1831. Ogsaa hertillands ere strandede alle Forsøg paa at bringe et nyt Ministerium istand, som man var vis paa at ville vedblive det hidtilværende Regjeringsystem. Courier francais beretter følgende derom: Marskal Soult var den 16de Mai om Aftenen bleven udnævnt til Præsident i Konseilet, og Hr. Argout og Montalivet havde tilbudt sig at tage deres Afskeed. Den 17de, da Efterretningen om Greys Gjenindtrædelse i det engelske Ministerium var kommer til Paris, og det ikke meere fandtes saa nødvendigt at have en Kriger i Spidsen for Konseilet, kom man tilbage igjen paa Dupin, som Dagen iforveien var bleven fortrængt af Marsk. Soult. Men alt samme Dags Aften blev der fortalt, at Dupin havde afslaaet baade Præsidentskabet og Jndenlandsministeriet, saafremt det ikke maatte overdrages til ham selv at vælge alle sine Med kolleger, og det kunde Kongen ikke indrømme ham, da han vilde beholde alle de gamle paa Barthe og Girod nær- Den 22de var der udspredt en heel Deel foruroligende Efterretninger paa Børsen i Paris. Rothschild var kommen fra London, hvorfra han kun havde været 36 Timer underveis. Paa Børsen havde alle de anseetestSpekulanter forsamlet sig omkring ham, og strax efter fortaltes allevegne, at det endnu langtfra ikke var afgjorat Reformbillen gaaer igjennem, da Aristokratiet anvender Penge og Jntriquer i uhyre Mængde til at forhindre det. Ogsaa taltes om ugunstige Efterretninger fra Syden, samt om nye Uroligheder i Romagna og Legationerne. De hyppige Audientser som den belgiske Gesandt har havt hos Kongen, formenes at angaae Kon Leopolds forestaaende Formæling med Kongen af Frankrigs ældste Datter, der, som man forsikrer, allerede skal være bestemt til først i Juni Maaned, og finde Sted i Compiegne, hvor der alt længe har været gjort store Forberedelser dertil. – Gaaden, hvem den fangne Damer som har spillet Hertuginden af Berrys Rolle, synes nu at være løst. Da hun kom til Toulon blev hun stillet for Retten, og her tilstod hun at være Madame leBeschu. Hertuginden af Berrys Kammerfrue. Om hendes Herskerinde var hun taus som Graven, dog tvinledes der slet ikke mere om, at hun havde været En af dem som vare tagne i Land ved la Ciotat, og saaledes undsluppen. Jfølge Rygter skal hun, efter mangehaande Eventyr, være kommet lykkelig tilbage til Sardinien, hvorfra hun igjen skal have indskibet sig til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Den pyrenæiske Halvøe. Den spanske Regjering har gjort Jndsigelser i London og Paris imod at erkjende Regjeringen paa Terceira, og venter der at blive understøttet af de nordiske Magter. Den har ogsaa paatalt Algiers Besættelse af Franskmændenne, som ogsaa en anden stor (nordisk) Magt skal have yttret sin Misfornøielse med. J Lissabon var nylig udspredt det for den endnu sengeliggende D. Miguel glædelige Rygte: at hans Broders Flaade havde forsøgt et Angreb paa Madeira, men var bleven slaget tilbage med betydeligt Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Rusland. Søndagen den 13de Mai gav Hs. M. Keiseren en meget høitidelig Audients for den fra Polen ankomne Deputation, der ved en Tale af Fyrst Raadziwill, som den Ældste, aflagde Hs. M. samtlige Polakkers allerunderdanigste Taksigelse for den dem allernaadigst tilstaaede Amnestie og øvrige Gunstbeviisninger. Deres Keiserl. Majestæter modtog den staaende foran sin Throne, paa høire Side Cesarewitsch Thronfølgeren, Storfyrst Michael, samt Storfyrstinderne Helena og Maria, paa Venstre Ministrene og de tjenstgjørende Generaladjutanter; noget derfra Rigsraadet, hele den keiserl. Generalstab af Land og Søe-Etaten, Generalitetet, Senatorerne, en høist glimrende Forsamling af Damer, &c. &c. Ved sin Jndtrædelse i Thronsalen gjorde Deputationen sin første Bøining, midt i Salen den anden, og i Nærheden af D. K. M. den tredie. Keiseren var meget naadig, og lod hele Deputationen invitere til Taffels hos sig. Den bestod af 18 Personer, Alle anseete Mænd af Polens første Familier. - Den 16de indtraf General Orloff til St. Petersborg med Dampskibet fra Lübeck. Han havde kun været 104 Timer underveis derimellem, og havde gjort sin hele Reise fra London til St. Petersborg (omtrent 350 Mile) i 9 Døgn. Med samme Dampskib ankom Grev Reventlow dertil. - General Tschernitschew er bleven Krigsminister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Tydskland. J Rhinbayern begynder Gjæringen nu at komme til formeligt Udbrud, paa flere Steder har man opreist Frihedstræer, afsat Øvrighederne, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
En berammet Folkefest paa Slottet Hambach, er bleven forbudt af Regjeringen. J det Nassauiske hersker stum Gjæring, men østerrigske Tropper af Besætningen i Mainz skulle marschere dis, at forekomme aabenbar Opstand; men derved beroliges ikke Gemytterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Sverrig og Norge. Hs. M. Kongen har allern. tilladt, at der maa optages et Statslaan paa 2 Millioner Species, som ene og allene skal anvendes til GrundEieres Understøttelse. - Christiania Morgenblad melder om den 17de Mais Høitideligholdelse: "Jndtil i Aften Kl. 7 er Alt gaaet vel og roligt af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Fædrelandet. Rhvn. den 29de Mai. Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Kammerherre og Genetalrigscommissair Søbøkker til Vice General-Gouverneur over de danskevestindiske Eilande. – Jfølge Breve fra Rom er vor berømte Landsmands, Statsraad Thorwaldsens adopterede Pleiedatter, eneste Arving til hans store Formue, i denne Tid bleven forlovet med en dansk Officeer, som har opholdt sig et Par Aarstid i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Dampskibet Frederik den Sjette er paa sin sidste Tour til Kiel kommet til Skade, og maatte vende tilbage hertil, hvor det indtraf Løverdag Morgen med alle sine til Kiel bestemte Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Hs. Excell. Generallieutn. v. Kirchhof er bleven valgt til Directeur for Bibelselskabet, istedetfor Hs. Excell. Generallieutn. v. Lorents, som har været det siden Selskabets Oprettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Forleden Dag døde Frøken Kaas, Datter af længst afdøde Admiral Kaas, gandske pludseligt, idet hun, i det Øieblik hun satte sig tilbord om Middagen segnede tilbage, uden forud at have yttret noget Tegn til Jldebefindende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Universitetet i Kiel har lidt et nyt smerteligt Tab. Den 21de dennes døde den almeenagtede, ogsaa at sine Bestræbelser for Trykkefriheden høit fortjente Etatsraad Niemann, Dr. og ordentlig Professor i Philosophien sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
J Amtet Eutin har en Skomagermester Dort mund havt den Lykke at vinde en Qvarterne i Tallotteriet paa 15,950 Rdlr. Cour., men Glæden forvand ledes snart til Sorg, da Kollecteuren, Kjøbmand Bock i Plön, ikke havde indregistreret Seddelen, og Lotto Directionen i Altona desaarsag ikke erkjender den for gyldig. Manden paastaaer derimod Betaling uden Afkortning, og i al Fald bør Bedrageriet oplyses ved stræng Undersøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Jtzehoe, den 23de Mai. Paa Fredag reiser Prindsessen herfra til Kiel og derfra med det kgl. Dampskib til Kjøbenhavn, hvor hun forbliver i 5 a 6 Uger. En af de erfarne Mænd, vores Borgemester, Etatsraad Røttger, ventes allerede hjem paa Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Den kgl. slesv. holst. lauenborgske formedelst Cholera anordnede Centralkommission i Slesvig har ved Circulairskrivelser bekjendtgjort, at Staden Hamborg er, uagtet alle de udspredte Rygter, hvad Landfærselen angaaer, at behandle som aldeles sund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Fra Ringkjøbing meldes endvidere, at Klitboerne eller Fiskerne vedblive at gjøre godt Bytte ude i Søen ved at opfiske Fade og Foustager med Vine fra det forliste Kufskib. Allene fra 22de til 25de Mai blev der fundet og til Ringkjøbing indbragt nogle og 50 Oxhovder Viin, for Størstedelen mrk. : "Gazillas Tutein." Hvilken Dødsangst saavel Passagererne, som Skibsmandskabet paa den af Skipper Albrecht fra Randers førende Jagt, der forliste i den frygtelige Stormnat mellem 8de og 9de dennes ved Grenaae, havde udstaaet, kan man, efter privat Skrivelse, slutte sig til i det at 15 Passagerer fra Tirsdag Aften Kl. 10 til anden Dags Middag Kl. 12 1/2 i den strænge Storm og Kulde maatte friste Livet paa det strandede Vrag, skjøndt de ikke vare længere fra Land, end at de kunde raabe til de derværende Mennesker, der af Pligtfølelse og Menneskekjærlighed flere Gange forsøgte paa at redde de Ulykkelige; men Baaden, hvori de vovede sig ud, omkastedes af de opbrusende Bølger, saa de igjen maatte vade i Land. Omsider lykkedes det fra Skibet at kaste Liner iland, hvorved de halvdøde forkomne Passagerer fæstede sig, og reddede paa denne Maade Livet ved at blive slæbte iland, hvorpaa de bleve henbaarne til de nærmest liggende Bøndersteder for at kunne restitueres til videre Reise. Nogle reddede Lidet af deres Tøi, men Adskillige ikke meere end det, de stode og gik i Khvns Børs-Cours den 29de Mai 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Ved den 1184 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere: 47. 7. 2. 61. 89.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Befordringer og Rigang. J Landmilitair-Etaten. Capitain A. Lanng udnævnt til Overveimester paa St. Croix med Majors Rang, Chefen for det borg. Jægercorps i Fredericia, Capt. Honoree, tillagt Rang med Pr. Lieutn. af Armeen. Capt. ved Khvns borg. Artillerie F. Bramhelst, Capt. ved det borg. Jnfanterie P. Launy, og Capt. ved de vestindiske Tropper, H. v. Lønberg, meddeelte Majors Caracteer. Pr. Lieutn. ved Livgarden til Fods, H. v. Krogh, udnævnt til Regimentsqvarteermester og Auditeur ved bemeldte Garde, imod at han stiller den befalede Caution og paa egen Bekostning lader Auditeurforretningerne besørge ved en examineret Auditeur. Krigscancelliesecretair og surn. Cancellist i Generalstabens Bureau, L. Lassen, udnævnt til Regimentsqvarteermester og Auditeur ved Husar=Regimentet. Chirurg Jacobs paa St. Croix meddeelt Regimentschirurgs Caracteer. Esqvadronschirurgerne Baggesen og Werniche Bataillonschirurgs Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn.: Baron v. Rosenkrantz med Frue, Barn og Pige, Frøken v. Moltke, Madame I. Plum, Jomfrue Faurholdt, Jomfr. Blichfeldt, L. Thorsted, C. Mattat, C. Blicher, Frue Claudi med Barn og Pige, Brændeviinsbrænder Bjerre med 3 Sønner, nemlig: Brygger J. Bierre, Capitain J. C. Bjerre, og Brændeviinsbrænder M. Bjerre. Fra Bogense og Fredericia til Khvn. H. Weinberg, Styrmand Hillebrandt, Mad. Gade, C. Zeevan med Søn, Fru Justitsraadinde Langrenter med Søn, R. og L. Hoffmann. Fra Bogense og Fredericia til Aarhuus: Frøken W. Krag, Frue Stadshauptmandinde Honoree, Jomfru Birch, Smed C. Andersen, Forpagter Rolff, Forvalter, Reimer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Forstraad og Skovrider Bang med Frue, Brændeviinsbrænder N. Iversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Bekjendtgjørelser. Blid og stille, som hendes hele Vandel, henslumrede i Dag Morges Kl. 2 ved en rolig gudhengiven Død vor fromme og inderlig elskede Moder, Martha Sophie Amalia Magrete Fellum, fød Wium, Enke efter forhen afgangne Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Fellum, i hendes Alders 72de Aar, savnet og begrædt af os, hendes dybtsørgende Efterladte; hvilket herved vemodigst tilkjendegives fraværende Slægt og Venner. Høierup Præstegaard, den 26de Mai 1832. T. C. A. Gyldendal, C. Gyldendal. fød Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
At der fra Onsdagen den 6te Juni førstkommende hver Dag Kl. 1 1/2 præcise bliver spist hos mig ved Table d'hte, saavelsom og om Aftenen Kl. 7 i Portionsviis, har jeg den Ære herved ærbødigst at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 1ste Juni 1832. Carl Fr. Schlawitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Fredagen den 15de Juni førstkommende Kl. 11 Formiddag, bliver paa Horsens Raadhuus afholdt Licitation over Opførelsen af omtrent 20 Steenkister paa Landeveiene i disse Herreder. Conditioner og Overslag ere til Eftersyn paa mit Contoir. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 29de Mai 1832. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Jfølge det kongelige danske Cancellies Resolution, bliver afholdt Licitation paa Randers Raadstue, Tirsdagen den 12te Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, over Opførelsen af et tage grundmuret Arresthuus ved fornævnte Raadstue, efter Conditioner og Overslag, som, forinden Licitationen, ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Randers, den 23de Mai 1832. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Af Grenaae Kjøbstæds Overformynderies Midler kan strax erholdes tillaans 138 Rbd. 80 s. S. og T. imod anorningsmæssig Sikkerhed. Grenaae, den 12te Mai 1832. J. F. Jahnsen. J. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
200 Rbd. ønskes tillaans til førstkommende Juni Termin mod betryggende Sikkerhed. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Undertegnede anbefaler sig herved til dHrr. Godseiere, og andre med at forfærdige Tærskemaskiner efter nyer Opfindelse. Naar Vedkommende selv er forsynet med de fornødne Materialier; de ville behagelig henvende dem til Hattemagermester Lau i Korsør i portofrie M. Mathisen. Breve. Pyrmonter Vand, Selter Vand, præpareret Snustobak til Lindring for Gigt, Kjøngs Plaster i 1 og 2 Lods Æsker, sort og hvidt engelsk Plaster, smukt marmoreret Papiir, vellugtende Sæber, Enu de lavande, Cau de cologne, sort Kridt, Tusk, præpareret rødt Kride, Gyntherblaat, Ultramarin, Stempelblaat, Carmin, Berlinerrødt, Blaadraaber, Rosenolie, Riga Balsom, syltet Jngefær, vestindisk Salep, Berliner Røgelse, Røgelse Papiir, Makroni, Kirke- og Brev-Oblater, Byantsplader til Overblankning og Maskinsmørelse, bedste Jsenfarve, Forskjellige Slags Sukkertøi, Orange& Persico Liqveur, Chlorinkalk, med meget mere, bekommes til billige Priser hos C. A. Dahl. Grenaae Apothek, den 27de Mai 1832. Undertegnede tager sig herved den Frihed at anbefale sig til Publikum med forskjellige Slags Taffel- og Lommeuhre, saasom: 8 og 14 Dages Taffeluhre, Taffeluhre i Allabastes Fouteral med Glascapsel, som gaaer i 14 Dage, Lommeuhre, bestaaende af Cylinder- og Repeteeruhre, Gulddameuhre, Capseluhre og andre forskjellige Slags Uhre, hvilke sælges til yderst billige Priser, og for Uhre nes Gang og Godhed indestaaes. Hans Stougaard, Uhrmager, boende paa Badstuegade No. 256, Stedet No. 818 paa Klostergade, agter Undertegnede underhaanden at bortsælge, det bestaaer af et Forhuus og et Baghuus paa 4 Fag hvori er opført en Skorsteen, samt Have. Brendstrup, Hattemagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Formedelst Sygdomstilfælde kan en Huusholderske strax erholde Condition i Aarhuus, men uden paalidelig Kundskab om sin Duelighed i at lave Mad, m.v. nytter det ikke at melde sig. Anviisning giver Mad Bering bog Klosteret. Mælkepunsch, med Vanille for 2 Mk. 8 s. pr Flaske, og uden Vanille for 2 Mk. pr. Flaske kan faaes hos Jens J. Schmidt. Vestergade No. 666. Sourage, bestaaende af en Deel meget godt Høe samt Halm af forskjellige Slags, kan faaes billig hos J. Simmelkier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
J Stedet No. 597 paa Frederiksgade kan et eller 2de Værelser med Tjenerkammer og Staldrum til 2de Heste erholdes til Leie i Troppesamlingstiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Diverse Reisekufferter faaes hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-01
Omtrent 200 Lpd. godt Hvede. Halm bekommes til Søren M. Dinesen. billig Priis hos Extra godt Moskauer Hvede Meel, nylig hjemkomne gode Duun og Fjer samt nogle Lpd. godt Hør er at bekomme hos Skipper J. Gaarn, ved Mindet. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
No. 89. Løverdagen. den 2de Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Tifts - Cidende. Vir
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
Blandinger. De Brunsviger Sammensvornes Plan havde været følgende: Den 25de April feirede hele det bruusvigske Officeerkorps Hertugens Fødselsdag ved et festligt Middagsmaaltid, hvortil han selv var indbuden, paa en Tracteursted (Bartels Have) udenfor en af Stadens Porte; Borgervæbningen exercerede paa samme Tid udenfor en anden. Dette Moment skulde benyttes, Tøihuset aabnes, og ved at besætte Portene med Kanoner, hindre Hertugen, Officererne og Borgervæbningen fra at vende tilbage. Derpaa vilde man, ved at uddeele en Pengesum af 25 til 30,000 Rd. søge at vinde Pøbelen. og Soldaterne, hvortil der virkelig alt vare gjort adskillige forberedende Skridt. Ved en Petarde, som var anlagt i ovenmeldte Have, vilde man sprængt Hertugen i Luften, men lykkeligviis blev det opdaget i Tide. Blandt Grevinde Wrisbergs Papirer havde man fundet et begyndt Brev til den afsatte Hertug Carl, hvori blandt Andet læstes: "Kalm er en Mand, som vi kunne for lade os paa." Denne Yttring gav Anledning til at Oberstl. Kalm blev arresteret. J hans Skrivepult fandtes Papirer som graverede ham i saa høi en Grad at han blev sat i strængt Fængsel paa simpel Fangekost. Blandt de øvrige Arresterede nævnes: Justitsamtmand Groscurd, Oberstl. Hennings, Kammerraad Bøhlken, &c. &c. Den fordrevne Hertug (den nuregjerendes Broder opholder sig for Tiden i den sardiniske Stad Nizza, ledsaget af en engelsk Dame, som han har gjort Bekjendtskab med i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
J Frankrig er nu ogsaa blandt Dyrene udbrudt et Slags Cholera, som anretter store Ødelæggelser blandt Hestene og Hornqvæget. Denne Sygdom tilkjendegiver sig i Begyndelsen ved smaae sorte Blegne paa Tungen, hvorefter Dyrene falde omkuld og døe under heftig Krampetrækninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
Følgende Episode fortælles fra Choleratiden i Paris: "Hvid som den nyfaldne Snee laae Marqvis L. i sin Seng, i hvid Skjorte og hvid Nathue. Om Midnat vaagnede han. En skjærende Smerte raste i hans Jndvolde; hans Hoved var tungt og angrebet; hans Øine rullede, hans Been begyndte at bevæge sig imod hans Villie. Hen ringede, og hans Tienere styrtede ind. "Hurtigt, Hjelp. Jeg døer, Jeg har Cholera!" Ved disse frygtelige Ord rendte Nogle bort, Andre faldt om af Skræk, Een slog Kors for sig, Andre flygtede, Alle tabte Contenancen, kun Een antog sig den Syge, og uden mange Omstændigheder begyndte han at gnive hans Tindinger, Occiput og Siuciput, Kinder og Øren, alt i den roesværdige Hensigt at befordre Blodets Omløb. Den ærlige Karl havde læst i et Blad, at Varme og Jndgnidninger vare de eneste Midler mod Cholera. Og derfor gned han ham saaledes, at han næsten havdegnedet sig Huden af Haanden; han maatte hente en Børste. Han børstede sagte, han børstede stærkt, han børstede som besat, han børstede Alt. Hans Herre var børstet heelt over, da Lægen kom. Den stakkels Syge gav neppe endnu et Livstegn fra sig. Ved Siden af ham stod hans Børster, dryppende af Sved. "Hvorledes! raabte Lægen forskrækket: Er Din Herre allerede død? Skaf dog Lys hid!" – Man belyste den sørgelige Scene. Den Døende, sort fra Jsse til Fodsaal, saae snarere ud som et Kul, end som en Cholera Patient. "Hvorlænge er det siden han blev angreben?" – En Time." Det er utroligt. Endnu aldrig er nogen Cholerasyg bleven saa fuldkommen sort i saa kort Tid. - "Ak. De har Ret! sagde Tjeneren. Jeg følte ham brænde under mine Hænder, som en Glød! Skulde han endnu staae til Redning?" – "Jeg haaber det Lad berede et Bad." Badet kom, den Syge blev sat deri, og inden et Qvarteer var den sorte Mand, saa sort han end havde varet, hvid som en Svane, og befinder sig nu saa karsk som Nogen. Hans Cholera havde ikke været andet end Colik, og hans Sorthed – kun Konrøgs-Sværte. Hans flinke Tjener, blind af Jver, havde gnedet ham med en Skoebørste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
Om den overdrevne Strenghed hvormed man i Spanien, hvor man fuldt og fast troer paa Choleras Smitsomhed, søger at holde den ude derfra, fortælles følgende, som nylig passeret: En Jndvaaner af den franske By Osse, som ligger 10 Mile fra Grændsen, vilde til Saragossa, men blev standset i Jaccafordi hans Vest og Pantalons vare forrede med Bomulds Parchent, da Alt hvad som er af Bomuld er strengt forbuden. Forgiæves tilbød han sig at ville strax paa Stedet lade begge disse Klædningsstykker brænde, og anskaffe sig en ny ulden Paaklædning, men det hialp ikke – han maatte uden Naade og Barmhiertighed vende om igien til Osse, og komme tilbage igjen med Klæder som der ikke var een eneste Bomulds-Traad i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
J de engelske Politiberetninger læser man følgende turløse Historie, En Kone anklogede sin Mand for at have villet skjære Halsen over paa hende. "Deres Velbaarenhed, sagde hun i Retten, kan ikke forestille Dem, hvad han før var en fortræffelig og kjærlig Mand, en Mand som et Lam, og nu er han en sand Tiger, en Barbar." - "Hvor kan det være, min kjære Kone?" spurgte Dommeren. – "Jh, hvem Andre er Skyld deri, end den nederdrægtige Hertug af Welling ton. Siden han kommer der, er der intet Udkomme mere med ham, og der smøler han fra Morgen til Aften." - "Jh, hvad har hon da at gjøre med Hertugen, Er han Staldkarl hos ham? – "Ja var han endda det; nei han sidder uafladelig i Skienkestuen; den forbandede Hertug af Wellington ruinerer os i Bund og Grund!" – Ved langere Samtale kom det foren Dag, at hun meente et Ølhuus, som hedder: "Hertugen af Wellington."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-02
En af de rigeste Kjøbmænd i London, bekjendt af sine kongelige Ædegilder, Hr. Watson Taylor, har i denne Tid spillet Bankerot. En anseelig Skare af Hesser, hvis Hensigt er at etablere sig i Nordamerika, passerede nylig gjennem Cassel. Deres Formænd medtage betydelige Summer til Jndkjøb af Landeiendomme, og have alene hos de casselske Bankører hævet henimod 200000 Rdr., deels i rede Penge deels i Vexler. J Toget befandt sig over 100 Haandværkere. Fra Minden, hvor de agtede at indskibe sig, koster Reisen til Bremen 1 1/2 Rdr. pro Persona, og paa sidste Sted ere amerikanske Skibe fragtede for at føre Kolonisterne over til Fristaternes Gebeet. For Overfarten betaler enhver Person 40 Rdr., Kosten iberegnet. Særdeles gunstige Efterretninger, som i den sidste Tid ere indløbne fra hessiske Kolonister i Nordamerika, have bevæget mange Landmænd og Haandværkere til at forene sig, for at prøve deres Lykke paa hiin Side af det atlantiske Hav.