JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Ved Pariser=Porten i Cambrai staaer hver Dag en Betler, som, med Bøn om en Almisse, udstrækker sin lemlæstede Haand imod alle Forbigaaende. Denne Betler er, i en vis Henseende, et høist mærkværdigt Menneske, eftersom hans Skjæbne gjennemkrydses af en Mands, hvis Navn Historien aldrig vil forgjætte. J Aaret 1787 befandt Malassart (saa hedder Betleren) sig en Aftenstund i et Værtshuus i Douai, tilligemed flere Kammerater af Jægerregimentet Vintimille, ved hvilket han dengang stod. Nogle Husarer vare temmelig høirøstede i det næste Værelse, og blandt dem var en purung Lothringer, som i lystig Overgivenhed overskreg alle de Andre. Denne Støi mishagede Malassart, og han ovfordrede, i en temmelig barsk Tone, den unge Husar til at være rolig: Denne vilde ikke taale Fornærmelsen; i et Øieblik vare Begges Sværd blottede, og et skrækkeligt Hug overskjar Scenerne paa Malassarts ene Haand, og gjorde ham for stedse til Krøbling. Da han havde faaet sin Afsked, lagde han sig efter Betlerie, stial tilsidst og kom paa 5 Aar i Tugthuset. Nogle Maaneder efter at han igjen var sat paa fri Fod, bivaante han i Cambrai en Mønstring, som en Hertug og Marschal holdt over Garnisonen. Med den øvrige nysgjerrige Mængde trængte ogsaa han sig frem, for nærmere at see den berømte Kriger, der allerede var stegen til saa høi en Post. Men hvad seer han, Hertugen var ingen Anden, end den unge Husar, der havde lemlæstet hans Haand: det var Michael Ney. Tilfældigviis gjenkjendte ogsaa Hertugen ham, midt i den bølgende Folkemængde; han kaldte paa ham, tiltalte ham venligt, og forlod ham med de Ord: "Den som engang saa kjækt har slaaedes med mig, skal ikke betie, fra idag af vil jeg udsætte Dig en Pension, som først ophører, naar Enaf os To ikke er mere til." At den ædle Giver gik først heden, og paa hvilken Maade det skeete, er noksom bekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
En Hr. Austin foreviser i London et besynderligt Dyrselskab - 17 Dyr forenede i eet Buur af 5 Fods Størrelse i Qvadrat. Der seer man Kat og Muus, Høg og Kanin, Ugle og Marsviin, Due og Stær, hver levende paa sin eiendommelige Maade, saavidt Rummet tillader det - men Alle i Fryd og Fred. Kaninen og Duen, Spurven og Katten legge med hinanden; Musen, skjemter med sine naturlige Fjender, Høgen og Katten Det er en Følge af Vanen og en forstandig Optugtelse. flere Aar anvendte Eieren paa saaledes efterhaanden at forsone det Uligeartede. Det lykkedes ham især vedat forene Dyrene gandske unge og stedse forsyne dem rigelig med Fødde. Man seer heraf hvad Opdragelsen, og Vanens rigtigt vurderede Magt kunne frembringe. Det gielder saavel Dyr, som Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Som et Beviis paa Pengemangelen blandt Almuen i Engelland fortalte nylig en Hr. Attwood i Underhuset, at en Slagter maatte betale en Haandværker, med en Kalvekølle, og da Denne skulde have Barn til Daaben, maatte han bede Præsten at skjære sig saameget af Køllen som tilkom ham for Daabshandlingen. (Det maa have været En af de fattige Bikarer. En engelsk Sogneherre kunde han ikke have budet mindre end den hele Kølle.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Fastelavnsmandag havde Bagerne i Wolgast, Pommern, et meget høitideligt Optog. 18 Bagere, pyntelig klædte i deres Arbeidsklæder, med opkiltrede Skjorteærmer, omvundne af couleurte Silkebaand, havde samlet sig hos Oldermanden, hvor de Natten iforveien havde bagt tre deilige Kringler, hver 1 1/2 Alen lang, og krydret med det Bedste man kunde faae. Under klingende Spil bare de Kringlerne paa en Slags Baare, igjennem Byens Gader og hen til Amtmanden, hvor de bleve beværtede, efter at Oldermanden med en lille Tale havde præsenteret Kringlerne. Om Aftenen holdt det Bal, hvortil enhver Embedsmand og andre Honoratiores havde fri Adgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
J Berlinskal nylig ikke mindre end tre Professorer være overtraadte til den katholske Religion. Ligeledes skal en Mediciner, ved Navn Hübner, der en Tidlang har levet i Leipzig som agtet practiserende Læge, i Wien have gjort samme Skridt, og nu leve som Jesuit i Freiburg. Bodensøens Tiltrysning (ved en 15 til 21 Gr. Kulde) har i 1000 Aar kun fundet Sted 14 Gange, og deriblandt kun 3 Gange saa fuldkommen som i Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Jsen laae endnu den 12te Februar. Denne Begivenheds Sjeldenhed trak Kystboerne derhen, og befolkede Jisdækket med utallige Grupper. Veie fra begge Sider krydsede hverandre i næsten utallige Retninger. En riig Dame i Fussach havde den Jdee, at lade hele Byens Skoleungdom kjøre over til Lindau, og der beværte, paa det at Mindet derom kunde ved Øienvidner opbevares til den sildigste Efterslægt. Og paa Genfersøen spadserede endnu den 15de Febr. mange hundrede Mennesker fra den ene Bred til den anden, for engang i Tiden at kunne fortælle Børn og Børnebørn dette mærkelige Eventyr af egen Erfaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Ved den hollandske Stad Schevenningen havde man den 20de Februar et imposant Skuespil, som Jngen havde der seet Mage til. Fra Katwyk indtil Mundingen af Maasfloden havde Jsen struet sig op til en Vold af saadan Høide, at man fra Strandbredden af ei meere kunde see den aabne Søe. Ovenmeldte Dags Morgen, blev denne Vold bestormet af en usædvanlig stærk Flod, saa voldsomt, at Stødenne lød som fjerne Kanonskud. Med en frygtelig Magt banede Bølgerne sig en Veii det de løsrev kæmpestore Jisstykker og sprængte dem høi i Luften, saa nogle af dem faldt ned paa Strandbredden. Denne skrækkelige Kamp varede ved i halvanden Time, indtil Jisbjergene vare søndersprængte og bortdrevne, saa nu Søen var gandske fri for hine fra Polarhavenefter al Sandsynlighed hiddrevne Jismasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
J Cleve var man den 15 Febr. i yderste Angst for Rhinens optaarnede Jismasser, der truende stødte an mod Dæmningerne. Ved Kalkar var Dæmningen oversvømmet, saa Jndbyggerne havde maattet flygte og til høiere Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
En Tjenestepige i Warschau maatte nyligt sande, at Lykken sjeldent kommer ene. Kl. 4 vandt hun en Ambe i Lotteriet; Kl. 5 fik hun at vide, at en nys afdød Onkel havde testamenteret hende 10,000 Gylden; og Kl. 6 fik hun Brev fra sin Kjæreste, at han nu var istand, til at gifte sig, og ønskede at føre hende hjem som sin Brud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
J Bordeaux lader en Pige sig i denne Tid see for Penge, som, da hun hverken har Arme eller Been, med Munden skriver, tegner, broderer, og med Næsen spiller paa Fortepiano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Den største nulevende Kunstner (Elephanten som spiller Gjæsteroller paa Theatret i London) har, til stort Tab for Kassen, været syg i nogen Tid. Det skal være meget smukt at see naar den bliver fremkaldt og gjør sin Compliment derfor, idet den knæler og takker med sin Snabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Den berømte preussiske Læge Statsraad Huselandforsikrer som Kjendsgierning, at man ved at koge er Menneskes Urin med et Vitriolpulver kan bringe samme Menneske, om han end var flere Mile borte, under Kogningen til at svede, og derved helbredes for Gigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Den berømte Skuespiller Etzlair i München var bleven saa kjed af de skadefroe og kaade Kritiker, hvormed der idelig blev stukket efter ham i offentlige Blade, at han endelig indkom med Ansøgning om sin Afsked; men hædredes derpaa med følgende kongelige Beslutning: Den brave Kunstner Essairs Afsked kan paa ingen Maade tilstaaes; det vilde være at opofre Kunsten for Kritiken. Han maa beroliges med den Forsikring, at han har mit og vist enhver Kunstforstandigs Bifald, som min fulde Tilfredshed. Overhovedet bliver Kunstpersonalet ved mit Theater at betyde, at det har at stræbe efter mit og det dannede Publikums, ikke efter Dagblad skrivernes og Partigjængernes bifald. Der er Jntet til Hinder for, at denne min Beslutning ogsaa bliver offentlig bekjendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
München, den 15 Febr. 1830. Ludwig. Gamle Göthe har for nogle Uger siden været i Fare, for at blive levende brændt. J hans Yndlingsværelse, hvor der findes en ikke ubetydelig Samling Kobberstykker, var en Bielke under Gulvet, som laae Varme=Rørene for nær, bleven antændt. Den var alt i Gløder, da en Betjent hændelsesviis traadte ind i Værelset, og ved at tilkalde Hjelp, fik Ulykken forebygget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Den berømte Skrædermester Niedergeses i Augsburg har anlagt en - Skræderfabrik, hvori der meget hurtigt og en gros produceres Skrædere. Den geniale og høist drivtige Mand har nemlig aabnet en Læreanstalt for unge Mennesker, der have Talent for Kunsten, hvori de i en Tid af 3 Maaneder skulle vorde dygtige Skrædere, og lære Alt, hvad der kræves, af en dygtig Svend, Tilskjæringen iberegnet. Lære pengene udgjøre 50 Gylden, foruden Kost og Logis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
En bayersk Læge tilkjendegiver paa sin Konges Befaling Publikum den af ham gjorte Opdagelse, at frosne Kartofler ingenlunde ere tabte. Er et Qvantum Kartofler af Frosten angrebet, har man kun at sammenkaste disse i Hobe, om muligt under et Skuur, utildækkede, hvor de ere udsatte for hele Vinterens Frost og Trækluft. Frosten uddriver saaledes alle Vanddele af Kartoflen og demeelige Deele staae ene tilbage. Som Qvægfoder er Kartoflen saaledes i Foraaret igjen tjenlig. Vil man bruge den i Huusholdning, har man kun at afskrælle den, og har saaledes færdigt Kartoffelmeel. Vil man have dette endnu reenere, har man at anvende den sædvanlige Kartoffelmeel=Fabrikations=Procedure, ved efter Afskrællingen at rive eller knuse dem, og saa ofte gjennemskylle Massen i reent Vand, indtil dette staaer reent og klart over Bundfaldet, og da efter Fraskyllingen af Vandet, tørre Bundfalds Massen i Solen, og er dette det sædvanlige Kartoffelmeel eller Kartoffelstivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Forslag angaaende Damernes moderne Kapper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
J Janus, Tillægsblad til Dresoner Merkur, 1830, No. 4, læses følgende Artikel: "Gives der noget Styggere, end Smagløsheden af vore Damers nu brugelige moderne Kapper, Med Undtagelse af den Dristighed at sige dette, sikkerlig ikke! Disse forunderlige vingede Kunstværker, have saa meget Kanter, Snirkler, Broget, Hvælvet, kortsagt Gothisk, at man kan ansee dem for de stærkeste Støtter for det huuslige Fendalvæsen og Fruentimmernes selskabelige Overlehnsherredømme. J en saadan Kappe, med sine Høider og Bredder, med sine Skraaninger og udtakkede Kanter, kan enhver Jngenieur, uden at anstrænge sin Jndbildningskraft, søe samtlige Deele af en Fæstning, Grave, Volde, Pallisader, Bastioner, Courtiner og Skydehuller. Skulde det ikke være hensigtsmæssigt at forfærdige disse vingede Bolværker, som vore Damer især opstille foran de mandlige Øine i Commedie huset, af Glas, Hvis man derhos var betænkt paa at slibe og sammensætte Glassene saaledes, at de kunde tjene de mandlige Tilskuere som Kikkerter, vilde Nytten være saameget desstørre. Rigtignok vilde den stærke Bevægelse, der finder Sted i qvindelige Hoveder, tidt komme : til at volde Knæk og Bræk
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Bekjendtgjørelser. Bal en Masqve. afholdes Søndagen den 14de Marts 1830 i Selskabet. Poluhymnias Locale, for Selskabets Medlemmer og hvem disse paa eget An= og Tilsvar ville medbringe, og som kun maa være Personer, der efter deres Stilling: kunne ansees for passende til at deeltage, men som saavel kan være Jndenbyes som Udenbyes, naar de kun af et Medlem indføres. Billetter a 1 Rbd. Seddel pro Persona erholdes den 11te, 12te og 13de os, fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag, hos Ugens Directeur, Procurator Jngerslew, der tillige vil gjøre enhver Deeltagende bekjendt med de Bestemmelser der blive gieldende for denne Forlystelse. Aarhuus, den 6te Marts 1830. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Efter Begjæring af Arvingerne i Boet efter afg. Frøken Høe foretages Auction Tirsdagen den 9 Marts førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, over en Deel Meubler, og Effecter af forskjellig Slags, hvoriblandt 2 Mahognie=Commoder, 2 Klaverer, 2 Ege Dragkister og en JernKakkelovn med Rør og Tromle, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de Febr. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Da det ved 3die Auction over afdøde Justitsraad, Herredsfoged Schløtzes Eiendomme, der findes beskrevne i denne Tidendes No. 201,202 og 211 for 1829. gjorte høieste Bud ei er approderet, saa stilles bemeldte Eiendomme, beliggende her i Byen og paa dens Grund, til en nye Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue Tirsdagen den 30te de, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Mariager, den 4de Marts 1820. Claudt. Paa Grund af Dødsfald, og derefter indtraadt Skiftebehandling, bliver den afgangne Niels Miktelsen i Ørbye, Helgenæs Sogn, forhen tilhørende Selveiergaard af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 2 3/4 Alb. stillet til 3 offentlige Auctioner, for tilden Høistbydende at bortsælges. Auctionerne holdes: de 2de første paa Ebeltoft Raadstue, den 3die paa Gaarden selv efterfølgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 11. 1ste Auction, Mandagen den 19de April, 2den dito, dito, den 3die Mai, 3die dito. Tirsdagen den 18de dito, første. Ved 3die Auction bortsælges tillige afg. Niels Mikkelsens og efterlevende Enkes fælles Jndboe, Udboe og Besætning. Lysthavende indbydes, og Panthavere tjener dette, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning. Edeltoft, den 3die Marts 1830. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Hvo som i Stervboet efter den i Ørbye, Helgenæs Sogn, ved Døden afg. Selveiergaardmand Niels Mikkelsen, maatte have noget at fordre, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeenstemmende med Plac. af 26de Octbr. 1792, til for undertegnede: Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre sit Krav. Cheltoft, den 3die Marts 1830. Seidelin, const. Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Idet jeg takker mine Elever, samt deres Forældre, og Foresatte for den mig beviste Velvillie og Tillid i anbefaler jeg mig til en ny Cursus, hvortil alleredNogle have meldt sig, og som vil begynde med det allerførste, og hvori de af mine forrige Elever som troe endnu at kunne profitere noget deraf, uden Betaling kunne deeltage. Ligeledes have Adskillige meldt sig hos mig for at lære de nyeste Francalser; hvis Flere ønske at tage Deel heri, ville de behage at melde sig hos mig i min Bopæl paa Middelgade. P. Poulsen, Figurant ved det kgl. Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Af den saameget berømte og frueldere russiske Sværd=Havre fra Brandtberg ved Weile kan er Snees Tønder faaes tilkjøbs a 4 Rbd. Tønden, i Skjenpeviis a 4 Mk., hos Claus Jensen i Dyngbye, Bierre Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Et Par gamle tamme Spaner ere at faae tilkjøbs i Aarhuus Mølle. En konfirmeret Dreng som har Lyst til at lære Slagterprofessionen kan strax blive antaget hos Kleiss's Enke i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
En Huusleilighed, bestaaende af Stue, Sovekammer, Kjøkken og Gaardsplads, helst i Nærheden af Vestergade, ønskes til Leie til næste Paaskeflyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgiøres herved af undertegnede Direction. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 3/4 indtil 1 3/3 pCto. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte begieres, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
De i Jyllands Stifter, til hvem Commissions Forretningerne for nærværende Tid ere overdragne, ere Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Frederikshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Grenaae, Hr. Kiøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Holstebroe, Hr. Kæmner=Casserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Contoirist Wisbech. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Contoirist Andersen. Ringkiøbing, Hr. Kammerassessor Thorlacius. Skagen, Hr. Strandingscommissair Nørgaard. Skive, Hr. Procurator Thorup. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Varthoe. Veile, Hr. Capitain Hoffmann. Viborg, Hr. Boghandler Dons.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen ved det 31te Assurance-Aars Slutning i Activer, efter Udbyttets Fradrag, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn 1209,868 Rbd. 95 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
De fra 1ste Oct. til 31te Decbr. 1829 indkomne Præmier og Policepenge have andraget i rede Sølv 17,772 Rbd. 13 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal i rede Sølv. 6, 193 Rbd. 76 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-06
Den løbende Risqve var d. 31te 7,142, 110 Rbd. - s. Decbr. 1829 i rede Sølv Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance, Compagnie paa Vare og Effecter, den 20de Febr. 1830. Engelhart. Hammerich. Lassen. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Kyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Tyrkiet. J Smyrna har man været høilig foruroliget ved det Rygte, at den russiske Armee var paany sat i Bevægelse mod Adrianopel. Fra Berlin meldes: Gesandten Halil vil sagtens ikke udrette noget førende hans Krav nedsættes til et billigt Maal; men Overdrivelse er nu engang Oxientalemes Viis. Som man harer, vil Porten have, at Keiseren af Rusland baade skal eftergive Krigsstyret og rømme de tyrkiske Lande, tilbagelevere de asiatiske Fæstninger og Provindserne Achalzich, Kars, Anapa og Achalkalakt, og lade være at spræng Fæstningen Giurgewo. Men den meest uforskammede Proposition er dog den, at Gesandten skal forlange den 7de Artikel af Frødstractaten, som angaaer den fri Skibsfart gjennem Bosphorus, ophævet, da Porten, derved holder sig for krænket i sine politiske Rettigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Syd=Amerika. J Mexiko har der været en ny Revolution. Præsidenten Guerro er bleven styrtet af Vicepræsidenten Bustamente, som havde faaet de fleste Tropper paa sin Side. Den 22de Decbr. blev Hovedstaden indtagen efter en 6 Timers Fægtning i Gader, ne, og saasnart det var skeet havde næsten hele Lande, erklæret sig for den nye Regjering. Guerro var med nogle Regimenter flygtet hen paa den sydlige Kant. General St. Anna nævnes som den eneste General der var forbleven ham troe, og han var med et Armeekorps brud op for at staae ham bi. - Keiseren af Brasilien og hans Datter, den lille Dronning af Portugal, befinde sig endnu i det Huus hvor de bragtes ind efter det dem tilstødte Uheld. Den 17de Decbr. maatte Keiserer, udholde en smertelig Operation, idet en Kontusion, som Hs. M. havde faaet foruden sit brækkede Ribbeen, var blevet bollen og ikke vilde fordeele sig. Da Saaret hur ligen blev lægt havde Keiseren besluttet, at lade sig den 26de bære i en Stol hen til Kirken og forrette sin Takkebøn til Gud fordi han havde bevaret hans Liv, men Saaret var helet for hurtig, saa der maatte skjæres paany. Keiserinden pleier selv sin høie Gemaal. Dronning Maria var bleven slemt forslaaet i Ansigtet, dog haabedes man, at hun skulde slippe for at faae Ar derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Portugal. Den 2den Februar blev D. Miguets Veninde, Frøken Børna, viet til Hr. da Lapa, som Usurpatøren har ophøiet til Greve og ansat ved sin Person. Fra Madrid meldes, at Hertuginden af Bei fra, D. Miguels ældste Søster, skal gaae til Lissabon, for paa en Maade at indtage sin Moders Plads; denne Plan bliver efter Forlydende understøttet af det spanske Hof. Den portugisiske Gesandt i Madrid, som var gaaet ind i det spanske Hofs Jdeer i denne Henseende, skal derfor være faldet i Ungade hos sin Herre, som ikke vil underkaste sig noget nyt Formynderskab. - Uagtet D. Miguel faaer den ene Kurv efter den anden, taber, han dog ikke Modet. Nu frier han til Donna Maria, den tredie Prindsesse af Neapel, som kun er 16 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Sverrig-Norge. Fra Stockholm meldes, at Statholderen paa Drotningholm Slot, En af Rigets Herrer, Hs. Ex. Greve Carl Axel Løvenhjelm, Medlem af det kgl. svenske Statsraad, Overkammerherre, og Generallieutenant m. m. er bleven udnævnt til Statholder i Kongeriget Norge i den afd. Grev Platens Sted. - Skydsmoe Præstegaard er afbrændt ved Jldsvaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Fædrelandet. Khvn. den 6te Marts. Jgaar løb Bulletinen saaledes: "Hs. K. H. Prindsesse Caroline har i de sidste Dage befundet sig bedre, kuns under Forbindingen er Høisamme lidende endnu. Hs. K. H. har sovet over 5 Timer i Nat." - Og den for i Dag: "Hs. K. H. har havt en særdeles god Nat og sovet over 5 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
J Morgen anlægges Hofsorg for Landgreve Georg Carl af Hessen, som bæres i 8 Dage, og for Erkehertuginde Henriette af Østerrig, som bæres i 10 Dage, begge i Forening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
J Onsdags døde Justits Secretairen i Høiesteret, Statsraad Degen, efter et langt og smerteligt Sygeleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
J Onsdags Kl. 12 bisattes Hs. Ex. Overhofmester v. Brochenhuus i Holmens Kirkes Kapel. J Liigfølget, som kjørte i 70, meest Stads=Eqvipager, saaes foruden de fleste høie Hoscharger en stor Mængde andre høie civile og militaire Embedsmænd. Efter at Liget var nedsat foran Choret, afsang det kgl. Blinde-Jnstituts Elever (for hvilket den Afdøde var Directeur) en smuk Gravsang, hvorefter H. H. Confessionarius Dr. Mynster holdt en skjøn Tale, i hvilken han med Følelse dvælede ved de mange elskelige Træk hos den Afdøde; derefter blev Slutningsverset afsungen og Liget baaret ind i Kapellet, hvor Jordpaakastelsen skete. Slutningsverset lød saaledes: Nu farvel, forladte Bolig For den vennehulde Aand; Brast end her de skjøre Baand, Dog vor Siæl er tryg og rolig: Graven skiller Ven fra Ven - Himlen samler dem igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
J Torsdags blev, under Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Præsidium, og under Overværelse af de Kongelige Prindser, flere af Statens høie Embedsmænd og den Kongl. Hof=Etat, Høiesteret høitideligen aabnet for dette Aar, i det nye Løkale paa Christiansborg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
J den foretagne Sag see Avisen Nr. 37) blev afsagfølgende Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt(Khvnsp.)at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
I Dag Kl. 12 feirede Universitetet paa sædvanlig Maade i Regentskirken, Hs. M. Kongens allerhøieste Fødselsdag. Programmet var forfattet af Dr. Professor Madevig. Festen er bleven udsat formedelst Rectors Hr. Etatsraad Saxtorphs Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Publikum er meget spændt paa de Heibergske Brandraketter, der, som man mener, ville bringe det hele poetiske Sorøe i lys Lue. Der arbeides stærkt paa Forsvarsværkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Professor Sibbern er bleven Ephorus for Borchs Kollegium i afd. Etatsraad Hurtigkarls Sted. Med første aabne Vande kan ventes flere Tilførseler af Sukkere og andre Kolonialvare, hvoriblandt directe fra Havannah en Ladning med 1000 Kister hvide, Sukkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Den hidtilv. storhertugelig mecklenburg schwerin 1ste Consul her i Staden, Hr. Giessing, har efter Ansøgning erholdt sin Afsked, og Grosserer Herur. L. Frohlich er i hans Sted udnævnt til storhert. mecklenb. Consul her i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Ved det pludselige Tøveir blev en Spekhøker, kjelder i store Kongensgade sat under Vand, saa Smør, fjerdingerne og Skinkerne kom svømmende ud i Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Fra etsteds i Borgergaden falbydes lækre Risen, grynspølser, der skulle være et fortraffeligt mavestyrkende Middel. - En honnet Person ønsker i Adresseavisen, at blive Badekone ved en varm Badeanstalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-09
Korsøer, 5te Marts. J Beltet er vel i Dag en Deel Driviis, men iøvrigt er Leiligheden til Overfargod paa begge Render.