Berlingske Tidende, 1772-07-01
Betragtninger over det Engelske Ostindiske Compagnies nu værende Tilstand, forfattede af en Engelænder. (See Junii Maaneds=Tidende sidstl.)De Franske vare under Hr. Dupleres Anførsel de første, som aabnede Veyen til at erlange Territorial-Eiendomme i Jndien, og Aarsagen, hvorfor de ikke ene haandhævede disse Fordeele, hvilke vi siden have bemægtiget os, og i Henseende til hvilke man med Føye kan sige, at de Franske selv have tvunges os til at benytte os af dem, denne Aarsag, maa eene og allene tilskrives Mangel af et got Forhold paa Hr. Dupleres Side. Side, som, opblæst af Forfængelighed og Stolthed, paadreg sine Landsmænd adskillige Ulykker, hvorved de endelig ganske gik til Grunde. Den gode Fremgang, som hans Messerer i Førstningen havde, var meest at tilskrive vor Ligegyldighed og Karrighed. Hr. Barner, som havde seet hvorledes Uveiret drog sig sammen, døde ulykkeligviis i Begyndelsen af Aaret 1746, og Madras blev mod Enden af samme Aar indtaget. Hovedmændene for Administrationen, som allene saae paa deres Handlings Plan, og vare opfyldte med Fordomme imod al Hensigt at forhverve sig mere Magt, forbleve stille og roelige, indtil den forenede Franske og Jndianske Magt næsten havde drevet os ud i Søen. - Endelig vaagnede de op af Nøden, og imod Aaret 1751 begyndte Compagniets Sager at lade sig see i en lykkeligere Synepunkt. Lord Clive holdt fast Fod imod Fienden, og strax derpaa kom General Laurence fra Europa, for at antage Ober=Befalingsmands Embedet. Lord Clive tiente under Generalen, og hialp ham til at lægge Grund til de Brittiske Vaabens Berømmelse. Henimod Aaret 1756 saae vi os, formedelst de imellem Hr. Drake og Surajah Dowla opkomne Stridigheder, næsten ganske fordrevne ud af Bengalen; men Lord Clive og Admiral War son bragte vore Sager igien lykkelig i Stand. Lord Clive gik endnu videre. Han satte os paa saadan en Fod, hvorpaa endnu ingen Europæisk Nation for os havde befundet sig, og saa vel ved hans Tractater som Erobringer, indtoge vi den første Plads ved Subæ Hof. Strax derpaa, da Sagerne vare bragte i denne Tilstand, drog Lord Clive tilbage til Engeland, og gjorde, i Følge et peremtorisk Brev, som han havde faaes fra Directeurerne, i stor Hast Anstalter til sin Afreise. - Tilvært af Rigdom og Magt, tilligemed den megen Handling vi havde med de Jndfødde saavel i Bengalen, som Carnatik, satte os i Stand til at erlange en meere umiddelbar og fuldkomnere Kundskab om Landet, dets Rigdomme, naturlige Fordeele, Jndvaaneres Tal, Sæder, Skikke og Religion Og for at vedligeholde vore Jndkomster, holdt man det for nødvendigt, at Naboe=Printserne intet maatte foretage uden vort Samtykke. Handelens Udbredelse er den største og vigtigste Fordeel som Engeland har at vente af disse Erobringer, og altsaa maa vort politiske Forhold i Henseende til Jndien gaae ud paa denne Hensigt. Var det endskiønt at ønske, at den originale Handels Plan, hvorefter Compagniet indrettede Handelen, var bleven fortsat paa denne snevre og indskrænkede Grund, og at et Sælskab af Kiøbmænd ikke havde opkastet sig til Souveraine Printser, saa maa dog, nu man engang har erlanget denne Magt, samme forsvares; thi nu er ikke allene vort Politiske Asiatiske Systema, men og det Europæiske, saa nøye forbundet med vore Jndianske Handels=Sager, at det vilde være aldeles umueligt, med det mindste Haab om Fordeel, eller og allene med Sikkerhed at vende tilbage til vor forrige Situation. Den Grundsatz af eget Forsvar maa drive os til at bevare det, som vi have faaet i Besiddelse. Saasnart som vi vilde forlade vore Eiendomme, var altid en anden Europæisk Magt færdig til at bemægtige sig samme, eller, dersom det var mueligt, at disse Lande igien kunde overleveres til de Jndianske Printser, saa skulle dog Erindring af de forrige Erobringer naturligviis foraarsage hos dem en saavel grundet Frygt for tilkommende Angreb, at de ikke skulle have Roe, førend de havde udryddet alle de Engelændere, som maatte findes i Jndien. Ja hverken Tractater, eller andre Forbindelser skulle i Henseende til disse Printser have nogen Kraft, da de ingen andre politiske Grundsatzer kiende, end de, som have deres Oprindelse af de tvende mægtige Affecter, Frygt og Had, og intet vide af national Troeskab og Ære. Det var ikke Ærgierrighed, der, som den første bevægende Grund, indviklede Compagniet i disse Krige. Nødvendigheden selv aabnede Veyen dertil, og Erobringerne have nu sat Compagniet i Stand til at vælge, om det vil besidde et vidt udbredet Rige, eller reent fordrives derud af. Sandt at sige, da have Landets Jndfødde og Europæerne Tid efter anden saa vel lært at kiende hinanden, at de Omstændigheder, hvori man nu befinder sig, tilig eller silde, maatte opkomme deraf, endskiønt Hr. Dupleres alt for store Ærgiærrighed paa Kysten af Coromandel, og Hr. Drakes Opførsel i Bengalen meget have befordret samme. Egen Beskyttelse opvakte os strax i Begyndelsen, og vore Erobringer forskaffede os siden de store Fordeele, som vi nu nyde. Magten allene kan bevare os samme, vi maa være alt, eller intet, og det er virkelig altid bedre, engang at gaae til Grunde, end at forderve en Ting for en anden. Herved skulle Nationen have sparet at miste mange Mennesker og store Rigdomme. Den store Hensigt i enhver handlende Staat bør være at drage andre Landes Producter til sig som til et fælles Centrum, at forarbeyde de raae Materier, og igien at udføre dem forarbeydede. Dersom de, endskiønt udenlands fabriquerede, Vahre, kan paa nye udføres, for at sælges igiente Fremmede, ere de vel, i Henseende til Commercien, lige saa fordeelagtige, som de, der fabriqueres i Landet selv; men, betragtede med politiske Øyne, ere de Fordeele, som flyde af en udelukkende Søefart, langt større end Kiøbmændenes blotte Gevinst, og disse Fordeele bestaae deri, at Skibssarten formeres, erfarne Søefolk erholdes, og et stor Antal Borgere sættes i Arbeyde; Fordeele, som tiene til at formere saavel et Folks Styrke, som dets Rigdom. Efter disse Grundsatzer, er den Act indrettet, som angaaer Skibsfarten, og ved at følge dem, er dette Rige blevet den mægtigste Søe=Magt, som nogen Tid har været til. Nu synes den beste Leylighed, som kan være, at tilbyde sig. til inden faa Aar at sætte Engeland i Stand til at concentrere hos sig heele Ostindiens Handling, og derved at forsyne heele Europa paa Torvet i London. For at udføre et saa stort Foretagende,