Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-01-28
Borgerrepræsentanterne i Kbhavn havde som bekjendt vedtaget et Andragende til Kongen i Anledning af Tronskiftet og ansøgt om Tilladelse til at overrække ham samme, men erholdt til Svar, at det ikke kunde modtages af Hs. Majestæt, hvorimod det var dem tilladt at lykønske Hs. Majest. i Forening med Magistraten. Repræsentationen besluttede da eenstemmig ikke at benytte denne Tilladelse. J dette Andragende hedder det blandt andet: "Men med disse Sorgens Følelser, forener sig Bekymringen for den kommende Tid, thi det er høist vanskelige Opgaver, hvis Løsning er bleven Deres Majestæt overdragen, og Enhver, der har fulgt vort Fædrelands Begivenheder, vil føle sig overbeviist om, at det ikke er nogen let Krone, der fra Deres Majestæts Fædre er gaaet i Arv til Dem. Men under saadanne Omstændigheder er det dobbelt vigtigt, at Folket slutter sig tæt om den kongelige Trone. - - Til at knytte det Baand, der forener Fyrste og Folk, ret fast og til at gjøre det uopløseligt, gives der imidlertid intet virksommere og kraftigere Middel, end en fri Forfatning, og det er herpaa, at dette vort allerunderdanigste Andragende skal gaae ud. Allerede ved det forrige Thronskiftehar Hovedstadens Borgerstand igjennem dens Repræsentanter andraget derpaa, men Deres Majestæts høje Forgænger troede, at Tiden til denne Begjærings Opfyldelse endnu ikke var kommen, og at til dens Jværksættelse udfordredes forberedende Foranstaltninger. En Følge heraf har været, at de forviklede Forhold, hvis Udjevning ved en heldig Samvirken af Statens forskjellige Deele lettere vilde have ladet sig udføre, nu ere blevne vanskeligere at ordne. Og skulde ikke den Tid nu være kommen, da en saadan kongelig Gave med Tryghed kan skienkes det danske Folk. Dette Folk staaer ikke tilbage for nogen af de det omgrændsende Nationer enten i almindelig Uddannelse eller i Besindighed; det viger ikke for nogen i Hengivenhed til dets Fyrste og i Kjærlighed til dets Arne, og dets Jver for de offentlige Anliggender har i den sidste Tid paa en mærkelig Maade givet sig tilkiende. Ved selv at deeltage i Bestemmelsen af de Love, det skal adlyde, vil dets Selvstændighed voxe og dets Kraft tiltage, og dets Beredvillighed til at bære de Byrder, som de med Statens Styrelse forbundne Udgivter gjøre fornødne, vil blive større, naar det tilstedes det selv at bestemme disse og at have Jndseende dermed. Til Statens Styrelse udfordres høitbetroede Organer, der kunne give Deres Majest. Raad i Henseende til de mange forskjellige Anliggender, som et enkelt Menneskes Øie ei er i Stand til at oversee, og disse Organer ville ikkun kunne udrette Lidet, naar de et ere i Besiddelse af Folkets Tillid. Men denne Tillid er for en stor Deel afhængig af deres Ansvarlighed - deres Ansvarlighed ei alene ligeover for Kongen, men ogsaa ligeover for Folket. Til Slutning andrages paa, at Hs. Majest. allern, vil sammenkalde en Forsamling, bestaaende af et passende Antal indsigtsfulde, fædrelandsksindede og frimodige Mænd, valgte ud af de forskjellige Klasse i de forskjellige Statsdele, for at raadslaae om et Udkast til en fri Forfatning. (B. T.)De i Kjøbenhavn værende Stænderdeputerede vilde ogsaa indgive en Petition til Kongen om en fri Forfatning, men erholdt til Svar, at Hs. Majestæt havde besluttet, at han paa Grund af de mange paatrængende Statsforretninger ikke fortiden vil modtage nogen Adresse i Anledning af Tronskiftet.