JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-02-16
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, saas. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulff. Lange. Moltke. Wilse. Bevilling for Cancellieraad og Byefoged Nellemann til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Stervboet efter Kiøbmand Gumme Christian Bondoe i Svendborg. Allerunderdanigst læst inden Svendborg Byetingsret, Mandagen den 14de December 1826. Nellemann. Protocolleret Fol. 123. Moltke Læft i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 18de December 1826. Petersen. Jndkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Statstidende, den Altonaiske Merkur, samt syens Stifts-Avis, 3 Gange alle dem, som have Noget at fordre udi afdøde Kiøbmand Summe Christian Bondes Stervboe, med deres Fordringer at fremkomme og havende Krav paa Boet at anmelde for mig som Skifteforvalter i Boet. Svendborg, den 29de Januar 1827. Nellemann, 2 Windstrup Bye Dalbyeover Sogn, Randers Amt, er ved Døden afgaet Madame Anne Brandt, født Bach, Enke efter forhen aldede De- og Skolelærer Ofter Brandt. Paa Grund deraf indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter bemeldte Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel Arvingerne efter de Afdøde, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Arvingerne ere anmeldte at være: 1) paa Mandens Side: a) en Broder Peter Brandt, Amtsprovst, boende i Ringkiøbing, b) en Søster Stense, givt med en Skolelærer i Dangaard ved Horsens, saavidt vides, c) en Søsterdatten Oline, opholdende sig i Randers (Datter af den Afdødes afgangne SøsteElse Marie, der har været givt med Samuel Bistrup i Holbet). 2 paa Konens Side: a) en Søster Maren Bach, Enke efter Kiøbmand Knabe i Randers, b) en dito Anne Cathrine Bach, givt med Anders Sørensen i Stangerne, c) Børnene af en afdød Broder Christen Bach af Bierringgaard i Wiborg Amt, nemlig: 1) en Søn Frederik, opholdende sig i Sinding ved Randers, 2) en Datter Marie Bach, givt med Kiøbmand Juul i Randers.¬
Berlingske Tidende, 1827-02-16
En Skiftesamling i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Løverdagen den 17de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag Mariager, den 3de Februar 1827. Schiøtz.
Berlingske Tidende, 1827-02-16
1 Følge Proclama, som den 22de f. M. er læst ved Helsingøers Byeting, og I den 5te d. M. ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, bliver herved Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afdøde Frue Ane Margrethe Holten, fedt Abildgaard, og forhen afdøde Mands, Kammerraad og Toldcontrolleur i Helsingøer, Hans Holtens sæl leds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for os undertegnede, som mon dige Arvinger efter fornævnte Afdøde, inden forbemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre sit havende Krav. Kiøbenhavn, den 6te Februar 1827. C. L. Becher. N. Holten. P. Friis. M. Holten,
Berlingske Tidende, 1827-02-19
F. 582722161. fl. -
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
London, den 1ste Februar. Fyrsten af Polignae ankom i Forgaars Morges til Dover, og reiste strax videre hertil.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Det til Capt. Paris nye arktiske Reise bestemte Skib, Heclaer nu fuldstændig udrustet.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Paketbaaden fra Buenos=Aires af 7de November er først ankommen den 30te Januar. Dens lange Udeblivelse foraarsagedes derved, at den paa Veien anløb Rio Janeiro, for at overbringe Fredsforslag, som man her formoder, at den Brasilianske Regjering vil modtage med Glæde, efterdi Breve fra Rio Janeiro af 28de November melde, at der var indløbet den Efterretning, at den Brasilianske Hær paa Grændsen af Banda-oriental var i Oprørs=Tilstand. Dette turde være Grunden til Keiser Dom Pedros Afreise, for selv at commandere Hæren.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
De Provindser, som ved de sidste Fredstractater med Birmanerne ere aftraadte til England, have et Fladeindhold af 3 til 4000 Qvadratmile, hvis Befolkning dog kuns anslaaes til 133,000 Sjæle. Man har gjort Begyndelsen med at opbygge Staden, Amhersitown, og lovet dem, som nedsætte sig der, store Fordeele Den 3die Februar. Jfølge de Ny-Yorske Blade af 6te i M., havde de Brasilianske Tropper i Banda-oriental i Septem der Maaned lidt et svært Nederlag, hvilket var Aarsagen til Keiserens nye Expedition.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Lord Beresford er indtruffet til Plymouth paa Skibet Ocan, Paris, den 6te Februar.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Journal du Commerce melder: Efter at de Portugisiske Oprørere i Provindsen Beira vare slagne af Generalerne Villaflo- og Claudino, saae de sig nødte til at forlade Almeida og hele Provindsen. Marg. Chaves og hans Moder, Brigadieren T. Jordo, og Kommandanten i Almeida flygtede med 800 Mand, og gik den 12te ved Aldea deel Obispa over paa det Spanske Landemærke. Omtrent 800 Mand af den Spanske Besætning i Cindad-Rodrigo vare dragne imod dem, for at afvæbne dem; men de gave sig gode Stunder, og Rebellerne fik saaledes Tid til at vende tilbage til Provindsen Tras, os montes i Portugal. Underrettet herom, har den Engelske Gesandt i Madrid, Hr. Lamb meget alvorligen besværet sig for den Spanske Regjering, og i Følge heraf bleve Longa, Fleires og Lorente stillede for en Krigs Den Engelske Tidende Star giver Efterretninger fra Lissabor under 19de Januar af følgende Jndhold: "Den Engelske Armees Operationsplaner ere nu formelig besluttede; vi tage vor Stilling, i en Linie fra Elvas til Almeida, for at kunne beskytte Portugaimod ethvert Jndfald fra Spaniens Side, en Division af General Blakenens Brigade er fra Lissabon draget imod Santaren, og Abrames. General Arbuthnots Brigade gaaer langs med Teio, paa Veien til Elves. Alle Regimenter have ladet deres Depots blive i Belem.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Madrid, den 2de Januar. Man vil have bemærket, at Garde=Lansenererne, da de den 22de uddroge herfra til Talaveira, sang Viser, i hvilke de yttrede, sig imod Krigen mod Portugal, og giorde Hentydninger til Konstitutionen. Ja man melder endogsaa fra Talaveira, hvor den hersker megen Desertion iblandt de Spanske Tropper, at man i hele Districtet paa forskjellige Huse finder skrevet: "Leve Ferdinand VII" og derunder: "Leve Constitutionen!" Det samme skal ogsaa være Tilfældet i andre Egne af Spanien. Den 23de dennes tilsendte Hr. Salmon Hr. Lamb en Rotte, der i det Væsentlige indeholdt følgende: Hs. Catholske Majestæt havde med største Uvillie erfaret det af Gen. Longa og Commandanten i Cindad-Rodrigo nylig udviste Forhold, at disse ved at overtræde de dem tilsendte befalinger, at afvæbne de Portugisiske Rebeller, som igjen maatte komme ind paa det Spanske Gebet, og sende dem 40 Mile bort fra Grændsen til det Jndre, havde viist saa liden Jver i at fuldbyrde disse K. Foranstaltninger, at det var lykkedes de den 12te dennes paa forskjellige Puncter ved Tormes igjen til Spanien komne Overløbere, ved Hinojosa og Freianeda paany at rykke frem over Douro og trænge ind i den Portug, Provinds Tras-osemontes, paa Grund af disse Omstændigheder vare Gen. Longa og Commandanten i Cindad-Rodrigo afskedigede, og skulde stilles for en Krigsret.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Paa denne Note svarede den K. Storbritanniske Gesandt han havde allerede forhen underrettet sit Hof om de Kjendsgjerninger, paa hvilke Hr. Salmons Skrivelse gik ud, men vilde nu føie Hs. Excell. Note derom til sine tidligere Depescher. De Portugisiske Rebellers Nederlag var samt dig i de tre Provindser, Minho, Beira og Tras, os i montes. De, som fra begge de sidstnævnte Provindser kom tilbage paa vort Gebet, vendte atter tilbage til Portugal, men om de fra Provindsen, Minho gjorde det samme, veed man ikke forvist. Man spore tydelig en mærkelig Forandring i Gemytterne, i det man taler høit om Nødvendigheden af en Forandring i det nærværende Regjerings-System, hvilket Politiet ikke synes at bryde sig om Gouverneuren i Cadix, Aymerie, anmelder, at et Regiment fra Ceuta, som skulde til de Canariske Øer, tydelig har forraadet Hensigter til at proclammere Constitutionen i Ceuta Biskoppen i Segovia, den skrækkeligste Forfølger af alle de Geistlige, som have viist sig Constitutionen hengivne, og som hver Nat ligesom forskandsede sig i sit Sovekammer, er daa funden død i sin Seng, uden at man kan opdage hans Morder eller Maaden, hvorpaa Forbrydelsen er udført.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Christiania, den 12te Februar. Løverdagen den 10de Februar, Kl. 2 Eftermiddag, indfandt sig en Deputation fra Storthinget, bestaaende af 12 Medlemmer, hvis Ordfører var Amtmand Hagerup, hos Hs. Kongelige Majestæt, der, omgiven af sit Statsraad, modtog Deputationen, som for H. K. M. i Underdanighed anmeldte, at Storthinger, i Overeensstemmelse med Grundlovens §. 74, nu havde constitueret sig, og derefter anholdt om, at Storthinget maatte blive aabnet. H. K. M. behagede naadigst at tilkjendegive, at H. M. i egen høie Person vilde aabne Storthinget Mandagen den 12te Februar, Kl. 2 Eftermiddag. At Norges Riges femte ordentlige Storthing, til forommeldte Tid vilde blive aabnet, blev derefter den 11te Februar kundgjort i Christiania ved Herolder, under Escorte af en Commando ridende Jægere med Trompeter.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Idag Kl. 2 begav Kongen Sig i Procession fra Palaiet til Storthingets Sal, forudgangen og sulgt af Statsraadets og Høiesterets Medlemmer, Hofstaten, Kongens Generalstab, Generalerne og de forskjellige Staber, de forskjellige Departementers Cancellier, Stadens Magistrat o. s. v. Ved Indgangen at Storthingets Hotel blev Kongen modtaget af en Deputation. Ankommen i Salen, tog Hs. Majestæt Plads paa Tronen og oplæste følgende Talle: Gode Herrer og Norske Mænd, Med Taknemmelighed mod det algode Forsyn for den lykkelige Begivenhed, der kronede de forenede Nationers Ønske og Haab, har jeg befalet, at en Meddelelse om min Sønnesøns, Sverrigs og Norges arveberettigede Prinds, Hs. Kongelige Høihed Carl Ludvig Eugenes Fødsel, skal, overeensstemmende med Grundlovens Forskrift, forelægges Eder. Ved Statsstyrelsens regelmæssige Gang, ved Statsborgernes Bistand, har den offentlige Frihed allerede opnaaet en Fasthed, som Tid, Vaabenbaad og heldige administrative Forholdsregler saa ofte have vanskeligt ved at bevirke. Med Deeltagelse har Broderfolket fulgt de Fremskridt, Norge, har gjort. Udsprungen af samme Stamme, bekjendende sig til samme Religion, har det levende erkjendt de Fordele, som Halv sens nærværende Organisation medfører og, giensidigt givne Løvter ubrødeligen tro, vedbliver det at nedbede Held over Norge, Jmidlertid har Halvøen, ligesom de øvrige Stater, følt Virkningen af de i Handelsforholdene indtrufne Rystelser, der have lammet den almindelige Credit, jeg nærer dog grundet Haab om, at den gjenoplevende Tillid skal medføre en forøget Virksomhed, og at vore Natur= og Vindskibeligheds Frembringelser i indeværende Aar skulle erholde en mere udstrakt Afsætning, end i de forløbne. Saa meget det har staaet i Min Magt, har jeg søgt at lette denne Afsætning, og jeg har følt mig særdeles lykkelig ved at kunne bevilge en Nedsættelse i Udførselstolden. Det er saaledes, at en Nations Tillid til sin Regjering stedse virker heldbringende tilbage paa Nationen selv. Med sand Tilfredshed kan jeg meddele Eder, at alle de Anstrængelser uagtet, som vi have været nødsagede til at underkaste os for at grunde en Bank, og uagtet de trykkende Byrder, som Jnddragelsen af 22 Millioner Rigsbanksedler, der i en ulykkelig Tidspunkt bleve satte i Omløb, have medført, har Overskuden af Statsindkomsterne, efterat alle de af sidste Storthing fastsatte Udgifter ere afholdte, og flere almeennyttige Indretninger ere blevne fremmede, ikke destomindre været betydeligt. Ved Hjelp af dette Overskud ville vi kunne sættes istand til at bestride en Deel Udgifter, som det Offentliges Vel kræver. Jngen Nation kan fordre, at dens Regjering skal opretholde dens indvortes Frihed og forsvare dens udvortes Uafhængighed, dersom den ikke sætter sin Regjering i Besiddelse af de Midler, som Landets Forsvar kræver. Vi have derfor paatrængende Udgifter at bestride for at forsyne vore Arsenaler, istandsætte og vedligeholde vore Fæstninger, danne et almindeligt Depot, et Søforsvar med dertil hørende Værftsindretninger, og for at udvide vore Forhold med Udlandet. Mine Fordringer i disse Henseender skulle vorde afpassede efter Landets Hjelpekilder.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
En Oversigt over Statsgielden, hvoraf saavel Renter som Afdrag regelmæssigt blive erlagte, skal blive Eder forelagt.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Frederikshalds Jldebrand var en saare ulykkelig Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Storthinget vil erholde fuldstændig Kundskab om de Summer, som jeg har troet at burde anvende, for at formindske dens Virkninger. Lader os imidlertid takke Forsynet, der satte Regjeringen istand til at komme de trængende Jndvaanere til Hjelp.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
De nye Veianlæg mellem de forenede Riger fortsættes med Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Udfaldet af den i Aaret 1825 foretagne Folketælling viser, at Folkemængden under Løbet af de sidste 10 Aar er forøget henved 1/2 Deel. Universitetet, ved hvilket flere ledige Lærestole ere blevne besatte, vedbliver med uafbrudt Jver at virke til Oplysningens Fremme og almindelig videnskabelig Uddannelse. Det modneste Overlæg, og den fuldkomneste Overbeviisning om Gavnligheden af de Forslag til de nødvendige Forbedringer i Rigets Grundlov, som bleve sidstafholdte Storthing forelagte, har bevæget mig til at fremsætte dem. Jeg opfordrer Eder til nøie at overveie deres Vigtighed; men selv i det Tilfælde, at J skulle ansee det tvivlsomt, om den beleilige Tidspunkt til disse Fordedringers Jndførelser nu er forhaanden, er jeg overtydet om, at J ville erkjende Gyldigheden af mine Grunde; thi mit Ønske er blot, at give Folkets Rettigheder den Tryghed, som Ligevægt i Magternes Fordeling ene formaaer at tilveiedringe, en Ligevægt, der end mere vilde opnaaes ved de foreslaaede Modificationer i de nuværende Kongelige Rettigheder. Jeg har befalet, at Forslag til den af flere Storthing attraaede Liv om Værnepligten skulde forelægges Eder. For at bevare deres Frihed, Rettigheder og Love, behøve Halvøens Folk kun Tillid til Styrelsen og til egen Aandskraft og Mod. Vi nyde Fredens Velsignelser, og vore Forhold med alle Magter sikkre os deres Varighed.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
En Tractat med Hs. Brittiske Majestæt har fornyet Forbuden, mod Slavehandelen. Jeg skal henlede Storthingets og Sverriges Riges Stænders Opmærksomhed paa de Forholdsregler, Lovgivningen i denne Henseende bør vedtage.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
En anden Tractat bestemmer Handelsforholdene imellem de 2de forenede Riger og Storbritannien, og af dens Udvikling haabet Jeg de heldigste Virkninger.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
J flere Aarhundredet har Norge forgiæves ønsket at see de Tvistigheder tilendebragte, der vare Følger af Mangel paa en fast Grændselinie imellem de Norske og Russiske Lappers Territorium. Dette Nationalønske er nu bleven opfyldt ved en mellem Mig og Hs. Majestæt Keiseren af Rusland afsluttet Convention. Oprigtighed og det gjensidige Ønske at vedligeholde godt Naboskab, have udgjort Grundvolden for denne Forhandling. Da den for Handelstractaten med denne Magt bestemte Tid var udløben, ere begge Parter komne overeens om, at lade den forblive i Kraft, indtil de udnævnte Befuldmægtigede have vedtaget de nye Principer, hvorpaa den nye Tractat bør grunVed Tractaten med Hs. Majestæt Kongen af Danmark er den fuldkomneste Handelsfrihed bleven indført imellem de 3de Nordiske Riger, ligesom og Gjensidighed i Handelsrettigheder er bleven antaget imellem Norge og den frie Stad Lübeck.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Underhandlingerne med Hs. Preussiske Majestæt love et ligesaa tilfredsstillende Resultat, og snart kunne vi haabe at see enhver Vanskelighed bortryddet for Afsætningen af vore Producter i Østersøen.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Da den for Handelstractaten med de forenede Nordamerikanske Stater bestemte Tid var udløben, lod Jeg disse Staters Præsident underrette om mit Ønske, at den fremdeles maatte vedblive. Jeg har erfaret, at han i denne Henseende deler mine Anskuelser.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Skjøndt vore Havne allerede siden 1822 have været aabnede for de Sydamerikanske Flage, har dog vor Handel med disse Lande ikke synderlig udviklet sig. Jeg beskjæftiger Mig nu med en Handelsovereenskomst med dem, og Jeg haaber, at de nye Forhold, som derved ville opstaae, skulle blive til Fordeel for de forenede Riger.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
J alle Forhandlinger fordre Nationerne gjensidig Opmærksom hed og Lighed i Rettigheder; Jeg har fulgt denne Sætning, og lagt den til Grund for vore Forhandlinger. J Fred bør Agtelse for Folkenes Statsindretninger ikke være afhængig af deres Magt, men af erkjendte Rettigheder. Krigen, alt for hyppig mellem Staterne, viser os Perioder, hvori Nationernes meest grundede og ældste Rettigheder ere blevne tilintetgjorte, en Skjæbne, som kan ramme saavel den Mægtige, som den Svage. J min Tale til Storthinget 1814 har jeg erklæret, at vi aldrig ville tragte efter nogen anden Ære end den, i Historiens Aarbøger at indtage en Plads blandt de lykkelige Folk. Den samme Erklæring gientager Jeg nu for Eder. Understøtter mig i at virkeliggjøre den. Med Bøn til Forsynet om, med sin Viisdom at lede Eders Raadslagninger og Beslutninger, erklærer Jeg herved Norges Riges Storthing aabnet.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Statsraad Collett oplæste nu den sædvanlige Beretning om Regjeringens Foranstaltninger siden sidste Storthing. Hvorpaa forhenværende Statsraad Krogh, der for den første Uge var valgt til Storthingets Præsident, fremsagde følgende Talle: Stormægtigste, Allernaadigste Konge. Enhver Dag, paa hvilken Nationairepræsentationen nød den Lykke at see Deres Kongelige Majestæt i sin Midte, var vise, ligen en Glædesdag. Men blandt saadanne Dage vil dog denne i Kongeriget Norges Aarbøger vorde tegnet som en af de mærkeligste. Thi det er i Dag første Gang efter en Række af Aar. hundreder, at Landsfaderen selv personlig har aabnet de Forhandlinger, som det Norske Folks udkaarede Mænd skulle begynde til Overveielse af Rigets Tarv, og for at fremme Fædrelandets, der elskede Norges, Hæder og Held. Det er i Dag, at National Repræsentationen umiddelbar af Deres Kongelige Majestæt selv har modtaget det glade Budskab om Deres Majestæts SønneSøns, Sverriges og Norges arveberettigede Prinds, Hs. Kongelige Høihed Carl Ludvig Engenes Fødsel, en Begivenhed, i hvilken det Norske Folk med Taknemmelighed allerede har erkjendt Forsynets Varetægt over de forenede Riger. Jublende vil det Deres Kongelige Majestæt med urokkeng Troskab hengivne Folk modtage Efterretningen om, at dets Repræsentanter i Dag idet de i denne høitidelige Stund samlede sig om Tronen, have havt Leilighed til umiddelbar for Deres Kongelige Majestæt at tolkede Følelser, der besjæle Nationen.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Deres Kongelige Majestæt ville naadigst modtage Storthingets Bevidnelse af det Norske Folks inderligste Taknemmelighed i Anledning af Deres Kongelige Majestæts høie Nærværelse, saavelsom om hele Nationens kjærlighedsfulde og uskrømtede Deeltagelse i Deres Kongelige Majestæts og det ophøiede Kongehuses Glæde over en Begivenhed, der ved at krone de forenede Rigers Ønske og Haab, gav en ny Borgen for Fædrenelandets varige Lykke. Efter saa velgiørende og helddringende Varsler, kan National Repræsentationen paa den betegnede Bane, veiledet af Deres Kongelige Majestæts Viisdom, med Frimodighed gaae sin Bestemmelse og sine Arbeider imøde. Forvisset om det ædle Broderfolks Deeltagelse i Norges Vel, føler Storthinget sig lykkelig ved Overbeviisningen om, at dette Sindelag af det Norske Folk giengieldes, og om at Storthingets Bestræbelser ledsages med oprigtige Ønsker fra et Folk, med hvilket Norge ved ubrødelig og hellig Samfundspagt til fælleds Held er forenet: Storthinget maa med Deres Kongelige Majestæt beklage, at uheldige Handelsforhold have paa forskjellige Steder i Riget formindsket den til Nationalvelstandens Tilvext nødvendige Virksomhed. Men i fast og uindskrænket Tillid til Deres Majestæts afladelige Omsorg for Rigets Bedste, deeler Storthinget tilligemed Deres Majestæt Haabet om, at Velstandskilderne atter med for Landet. øget Fylde ville bringes til at Udbrede sine Velsignelser over Statsindtægterne har været betydeligt.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Med Tilfredsstillelse har Storthinget erfaret, at Overskudet af dige offentlige Udgifter imøde, saavidt Nationens Kræfter tillade hed at gaae Deres Majestæts Ønsker med Hensyn til de fremtiEn af vore ivrigste Bestræbelser vil det vorde, med Beredvillig behaget Deres Kongelige Majestæt naadigst at meddele StorthinAf den Skildring af Rigets Tilstand og Styrelse, som det har Indretninger have gjort heldige Fremskridt. get, fremlyser umiskjendeligen, at Forbedringerne i de offentlige dighed i Forholdene til fremmede Magter og om Varigheden i gen om Deres Majestæts Bestræbelser for Rigets Tarv og VærMed inderlig Taknemmelighed modtager Nationen EfterretninNydelsen af Fredens Velsignelser. somhed, at Folkets under Deres Majestæts vise Styrelse dagligen til Det har ikke undgaaet Deres Majestæts naadigste Opmærktagende Følelse af den offentlige Friheds Værd, er en velgjørende Følge af den Constitution, som i Deres Majestæt er saa lykkelig at have en ophøiet Beskytter. heder, og den om Tronen saavelsom om Folkenes Fred værnende Verdensbegivenhederne, for at sikkre Nationernes lovlige RettigStolt af at regjeres af en Konge, der kraftfuld medvirker i lovbundne Frihed, nærer det Norske Folk den Overbeviisning, at fredsstillelse og Løn ved at regjere over et frit - og ved sin For Deres Majestæts menneskekiærlige Hjerte nyder en værdig Til fatning under en inderlig elsket Konge lykkeligt Folk. udføre de forestaaende Arbeider, og derved at fortjene Deres Kon Med Bøn til den Algode om Bistand til samvittighedsfuld at bevare Kongen og de forenede Riger, gelige Majestæts og vore Medborgeres bifald, udraabe vi: Gud som ved Ankomsten, og ledsaget af gientagne Tilraab: "Kongen Da dette var tilende, forlod Kongen Salen, i samme Orden i lets Indgang. Saalænge Ceremonien varede, var Garnisonen, leve!" Hs. Majestæt førtes af en Deputation tilbage til Hotel fra Palaiet til Storthingets Hotel. En overordentlig Mængde under Vaaben, og dannede, tilligemed Borgermilitairet, Række var forsamlet i Gaderne, og hilsede Kongen med Glædesraad saavel ved hans Afgang fra Palaiet som ved hans Tilbagekomn. Efterat Hs. Majestæt var vendt hjem til Patalet, begav Stor thinget sig strax derhen in corpore, anført af dets Præsident, for at frembære for Kongen Bevidnelsen af sin Ærbødighed og sin Lykønskning i Anledning af Hs. Kongelige Høihed Arveprindsens, Hertugen af Skaanes Fødsel. Hs. Majestæt værdigede at svare derpaa i de meest naadige Udtryk fornemste civile og militaire Embedsmænd ere indbudne. stort Taffel til alle Storthingets Medlemmer, hvortil ogsaa de Kongen, som befinder Sig i høieste Velgaaende, giver i Dag Buenos=Aires, den 6te November.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Ved den herværende Engelske Gesandts Lord Ponsonbys Mægling er der idag afsendt fornyede Freds=Forslag til Rio Janeiro, og endskjøndt det er vist, at vor Regjering ikke vil afstaae fra Paastanden og Aftrædelsen af Bandatoriental til de forenede Provindser ved la Plata, saa smigrer man sig dog med, at Fiende lighederne snart ville ophøre.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Udenlandske Efterretninger. Flensborg, den 8de Februar. Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg har anlagt et Landslutterie, for at forbedre Hesteavien, og man mærker allerede iblandt Landmændene i hans Besiddelser de bedste Følger deraf. For nogle Dage siden saa vi ni Stykker af de skjønneste Heste fra Hs. Durchlauchtigheds Stutterie komme her i gjennem Byen. Hr. Jac Olde i Neuen brock havde kjøbt dem.
Berlingske Tidende, 1827-02-19
Kiøbenhavn, den 19de Februar. Fredagen den 16de Februar 1827 var Møde i det Kongelige danske Videnskabernes Selskab. Hans Høiærværdighed, Biskop Münter for fæste Slutningen af sin Afhandling, der fremsteillde Christinden i det hedenske Huus.