Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-19
(Af Alt. Mere. Hamb. Corresp. og Statstid.) Frankrig. Følgende er det mærkværdige Svar Hs. Majestæt Keiseren gav de Deputerede fra Departementernes Handelskamre: Berlin= og Malland=Decreterne ere Grundlover mit Rige for den neutrale Søefart. Jeg anseer Flaget som en Udstrækning af den territoriale Omfang; den Magt, som lader samme fornærme, kan ei betragtes som neutral Den americanske Handels Skjæbne skal snart være afgjort. Jagttage de forenede Stater disse Decreter, skal jeg befordre den, imodsat Tilfælde skulle deres Fartøier udelukkes fra mit Riges Havne. Forbindelsen med Engelland skal ophøre. Jeg siger Eder det udtrykkelig mine Herrer: de Handlende, som have Affairer at afslutte eller indcassere, maae giøre det saasnart mueligt er. Jeg har i sin Tid givet Antverpens Beboere dette Raad, og de have befundet sig vel derved. Jeg vil have Fred, men ei en forstilt Fred; jeg vil have den oprigtig og saaledes at den giver mig tilstrækkelig Sikkerhed, thi jeg glemmer ikke Amiens, eller Domingo, eller de Tab Handelen maatte lide ved sidste Krigserklæring. Jeg skulde ei have sluttet Fred i Tilsit, jeg skulde have gaaet til Wilna og end længere, om ei Keiseren i Rusland havde lovet at befordre Freden imellem Frankrige og England. Jnden Hollands Forening med Riget lod jeg giøre nye Fredsforslag; de engelske Ministre vilde ikke engang høre dem. Fastlandet skal forblive tillukt for Jndførsel fra England, og Jeg væbnet fra Hoved til Fod for at bringe mine Decreter i Udførelse, og imodstaae Engellændernes Forsøg i Østersøen. Der gives endnu noget Underslæb; men det skal fuldkommen tilintetgiøres. Jeg kiender dem, som discontere med Engelland, som blot tænke paa at illudere Lovene, og som, i Følge ubetænksomme Operationer, ende med at giøre Banquecot; men om det endog lykkes dem at undslippe mine Toldbetientere, saa skal dog mi Sværd en Gang, det være sig nu inden 3, 4, 5 eller 6 Maaneder, treffe dem, og de skulle da er meere med føie kunne beklage sig. Jeg har et Øre i de Handlendes Sale; jeg veed at man der overlydt laster min Maade at gaae frem paa, og at man siger at Jeg har slette Raadgivere. Jeg lader deres Mening staae ved sit Værd; de ere ei placerede til at see og regne som Jeg. Jmidlertid kunne de, som seenest ere komne fra England og der have seet Virkningen af Handelens Afbrud med Fastlandet, er undlade at sige: "Det er mueligt at han har Ret; han naaer maaskee dog sin Hensigt." J Mit Rige stiger den indenlandske Handel eller Ombytningshandelen til over 14 Milliarder (14000 Millioner); paa denne Grund bør dens Kilder og Fremskridt combineres. Jeg veed at Bordeaux, Hamburg og de andre Havne lide ved Søe handelens Afbrud. Nogle smaae Reglementer, som nyeligen ere gjorte af Keiseren i Rusland, skulle skade Lyons Manufacturer. Dette er Tab, som treffer Enkelte Jeg søger at lindre dem. Men Udførslerne til Rusland oversteg ikke 25 Millioner, og 1 a 2 Procent af helCirculationens Masse kan hverken standse eller forandre dens almindelige Gang. Rusland har Papiirpenge, Østerrige ligesaa, Engelland er overvældet dermed. Frankrige er det rigeste Land paa Jorden. Dets Territorial skatte ere uberegnelige og det har mange Penge. Efter giørt Overslag har Frankrig oppebaaret over 1 Milliard(1000 Millioner) i Krigs-Contributioner. Jeg har 200 Millioner i min private Kasse i Thuillerierne. Jeg faaer 900 Millioner i Afgivter, som betales i Speciesmynt, og hvoraf blot en ubetydelige Deel indkommer ved udenlandsk Handel. Man siger mig, i Anledning af nyligen gjorte Forsøg, at Frankrig skal kunne undvære Jndiernes Sukker og Jndigo; jeg skal opmuntre og befordre Jndustrien. Chemien har gjort saa store Fremskridt, at den mueligen kan afstedkomme en lige saa stor Revolution i Handelen, som Opdagelsen af Compasset. Jkke siger Jeg, at Jeg ingen Søehandel eller Colonier vil have, men derfra maae afsees for Øieblikket og indtil England i sin Politik vender tilbage til fornuftige og billige Grundsætninger, eller Jeg kan dictere Freden for det. Havde Jeg været en Arving til Ludvig eller Ludvig XVI Throne, da skulde Jeg have været nødtvungen til paa Mine Knæe at bønfalde England om Fred. Men Jeg har efterfulgt Frankrigs Keisere. Jeg har med Mit Rige forenet Mundingerne af de største Floder i den adriatiske Buge. Jntet kan nu hindre Mig i at bygge og udruste en Flaade af 200 Seil. Jeg veed at Englænderne have bedre Admiraler end Jeg, og det er en stor Fordeel; men Striden mod dem skal omsider lære os at overvinde dem. Vi skulle tabe 2 eller 3 Batailler; men den 4de skulle vi vinde, af den eneste og naturligste Aarsag, at den stærkere Magt kuer den Svagere. Jeg kunde ikke have troet, at Standsningen af de engelske Fabrikvares Afsætning i Sydamericas Havne havde været saa nær forhaanden, som man nu forkynder os det; men Jeg havde nok forudseet, at denne Handel skulde blive uden Retour. Naar Colonialvarernes Jndførsel paa Fastlandet engang fuldkommen vorder hemmet, skulle Englænderne nødes til at kaste deres Sukker og Jndigo i Themsen, mod hvilke de udbyttede deres Jndustrie Frembringelser, som forskaffede dem saa rige Kilder. Her, som i England, have Manufacturerne begaaet Uforsigtigheder og Daarskaber; de have et forstaaet at combinere Forbrug-Behovet og Frembringelserne med hverandre. Den engelske Regiering har været nødt til at give dem betydelig Understøttelse. Jeg har ogsaa understøttet Nogle og kunnet giøre meget mere; men Jeg har ikke anseet det passende eller kunne tillade mig at befordre Grundsætninger, der ere ligesaa ufornuftige som skadelige. Det er ei nok at kunne frembringe, men man bør ogsaa vide Udveie til at sælge, og ei giøre 10 Alen Klæde, naar man ikke kan afsætte mere end 4. Det var ei vanskeligt at forudsee, at Forbruget paa Fastlandet, efter 20 Aars Krig og Ulykker, meget maatte formindskes, og at mange Personer, som for lode sig giøre 4 Klædninger og Aaret, ei skulde kunne lade forfærdige mere end 2 eller maaskee endog kuns 1. Handelen er en hæderlig Næring; men dens væsentlige Grundvolde ere Forsigtighed og Huusholdning. Man bør passe paa, min Herrer, en Handlende bør ikke vinde sine Fordele, som man vinder en Bataille; han bør vinde lidt efter lidt, og bestandig Tydskland. Carlervbe, den 6te Junii. J Gaar forkyndte en Salve af 50 Kanonskud den glade Efterretning om vor saa inderlig elskede Storhertugindes lykkelige Nedkomst med en Prindsesse.