Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-25
ang. Forbedring i Lægernes Embedsindtægter Etatsr. Neergaard, Sognef. Jensen, Kammerraad Wolff; 5) ang. Høiesteretsadvocaternes Salair Procur. Boesgaard, Directeur Sager, Justitsraad Povelsen; 6) ang. Ophævelse af Forordn. 21 Mai 177788 for Færøerne Cancelliraad Hunderup, Høiesteretsadv. Lehmann, Etatsr. Stenfeldt; 7) ang. Udvidelse til Færøerne af adskillige Anordninger Cancell. Hunderup, Bye og Herredsskriver Olivarius, Cancell. Bang; 8) ang, en Pensionsanordning Prof. David og Larsen, Grev Knuth, Just. Ussing, Kherre Benzon. Agent Bruun rettede det Spørgsmaal til den kgl. Commissarius, om der i indeværende Session kunde ventes Noget forelagt ang. Nedsættelse i Brevportoen; i hvilken Anledning den kgl. Commissarius lovede at indhente Underretning fra den kongl. General=Postdirection. Fjerde Møde den 20 Juli. Kjøbmand Sidenius havde indfundet sig i Forsamlingen. Endvidere anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget følgende private Andragender: Prof. Larsen: Andragende fra ham selv og Flere, betræffende Foranstaltninger til at opretholde og betrygge dansk Sprog og Nationalitet i Sammenstødet med det Tydske; Exam. juris Maaløe: Andragende fra Vends, Baag og Skovby Herreders Landboforening, ang. Oprettelsen af et videnskabeligt Agerdyrknings Jnstitut ved Sorø Academi, Raadmand Hansen: Andr. fra Repræsentantskabet for Jndustriforeningen i Kjøbenhavn, betræffende en almindelig Revision af Næringslovgivningen i Kongeriget, og Udarbeidelsen af et Lovudkast desangaaende; Directeur Dunzfeldt: Andr. fra nogle Fabrikeiere ved Kjøbenhavn, betræffende en Revision af Fdg. 1ste October 1802 med Hensyn til en Modification i Bygningsafgiften af Bygninger til Fabrik brug; Agent Bruun: Andr. betræffende Bestemmelse om Jndhenten af vedkommende Communes Erklæring, førend Bevilling til fri Proces meddeles; Capt. Buchwald: Andr. fra 114 Landhaandværkere i Holbeks Amt, betræffende større Næringsfrihed paa Landet; Samme; Andr. fra 383 Beboere af Holbeks Amt, betræffende almindelig Værnepligts Jndførelse. Den kgl. Commissarius forelagde 9 Lovudkast, til hvis Prøvning Forsamlingen valgte følgende Committeer: 1) ang. Høitidsoffer Provst Plesner, Gaardm. Jørgensen, Etatsr. Stenfeldt; 2) ang, den nye Matrikuls Jndflydelse paa Forpligtelsen at stille Rytterheste Kherre Abrahamson, Grev Ahlefeldt, Capt. Buchwald; 3) ang. Udvidelse, af Selveierbøndernes Testationsfrihed Cancell. Haastrup, Godseier Tutein, Grev Schulin; 4) ang. Retsvidne-Jnstitutionen Prof. Larsen, Canc. Hunderup, Just. Ussing, Godseier Tutein, Agent Bruun; 5) ang. Jndskrænkning af Overpolitiretternes Virkekreds Prof. Larsen, Just. Ussing, Kherre Neergaard, Just. Harhoff, Adv. Lehmann; 6) ang. Benyttelse af Jld og Lys i Skibe i Kjøbenhavns Havn Direct. Dunzfeldt, Capt. Bjerre, Agent Lund; 7) ang. Fritagelse for Skibsafgifter Gross. Meinert, Raadm. Hansen, Komd Schou; 8) ang. Betaling for Sømærker til Faaborg Lodseri Agent Bruun, Kbmd Sidenius, Gross. A. Hansen; 9) ang. Kallundborg Lodseri-Reglement Agent Bruun, Kbmd Sidenius, Gross. A. Hansen. Til at bedømme de Sager, som enten directe indkomme til Forsamlingen eller indleveres af en Deputeret, uden at denne erklærer at ville understøtte dem, nedsatte Forsamlingen endvidere, ligesom i de foregaaende Sessioner, en Petitionscommittee, til Medlemmer af hvilken valgtes Prof. Larsen, Biskop Mynster, Just. Ussing, Etatsr. Neergaard, Cpt. Buchwald. Endelig bleve til Medlemmer af Committeen for at sørge for Forsamlingens Bibliotheks Forøgelse og Afbenyttelse, Archivets Opbevaring m.v. valgte Professorerne Larsen og David, Just. Ussing, Biskop Mynster, Directeur Sager. Femte Møde den 21 Juli. Skibsklarerer Kirch havde indfundet sig i Forsamlingen. Endvidere anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget følgende private Andragende: Capt. Buchwald: Andr. fra 367 Bønder, af Holbeks Amt, betræffende Undersøgelse af de nærværende Landboforhold, navnlig med Hensyn til Godsvæsenet, ved en dertil udnævnt Commission; Samme: Andr. fra 345 Bønder af Holbeks Amt betræffende Udvidelse af Stænderanordningens og Communalanordningens Bestemmelser for Valgberettigelse og Valgbarhed; Kammerr. Petersen: Andr. fra 147 Huusm. af Ledreborg Gods betræffende Afløsning af Naturalarbeidet mod Erlæggelsen, af en Penge-Afgivt. Jdet Man derefter gik over til den indledende Behandling af det paa Dagslisten staaende Andragende af Høiesteretsadvocat Lehmann om Ordningen af de statsretlige Forhold mellem Monarchiets forskjellige Dele og Jndførselsen af en fri Forfatning, tilkjendegav den kgl. Commissarius, at han ønskede Leilighed til strax efter Andragendets Oplæsning at gjøre Forsamlingen en Meddelelse. Advocat Lehmann oplæste derpaa det nævnte Andragende, hvilket gik ud paa, at Forsamlingen skulde petitionere om: 1) at Hs. Maj. Kongen i Gierningen vilde sikkre den ved det aabne Brev af 8 d. M. paany stadfæstede uadskillelige Forbindelse imellem Slesvig og det øvrige danske Rige, ved i Virkeligheden at udvikle den dette Hertugdomme paany tilsagte provindsielle Selvstændighed ved Jndførelsen af de dertil nødvendige Jnstitutioner saa fuldstændigen, som det er muligt uden Afbræk for Rigets Eenhed; 2) at Kongen snarest muligt for en - overeensstemmende med den for Provindsialstænderne anordnede Valglov, dog med fri Valgbarhed – af Østifterne, Jylland og Slesvig valgt, fælleds konstituerende Forsamling i Kjøbenhavn, vil lade forelægge til Overveielse og Beslutning Udkastet til en fri Forfatning, der kan betrygge Staten, en kraftig og folkelig Regjering ved at knytte Kronens Virksomhed til et Ministeriums Ansvarlighed, og ved at indrømme en af en liberal Valglov, der gjør Valgretten uafhængig af Standsadstillelser og Valgbarheden, fri, fremgaaet Folkerepræsentation besluttende Medvirkning ved Lovgivningen og ved Skatternes og Stats udgifternes Bestemmelse; 3) at Kongen, saasnart Successionsforholdene i Holsteen ere ordnede, med dette Hertugdømme, med Lauenborg og med det tydske Forbund vil enes om den Maade, hvorpaa disse tvende Forbundslande kunde ønske at slutte sig til det danske Riges Statsforfatning og Statsforvaltning, hvorom da en organisk Lov vil være at forelægge Danmarks Parlament, som stedse vil være rede til med disse Hertugdømmer at indgaae i ethvert Fælledsskab med Hensyn til Jnstitutioner, Love og Statsstyrelse, der kan bestaae med det danske Riges Selvstændighed som en af det tydske Forbund uafhængig Stat, og med Nationens Velfærd som en væsentlig nordisk Folkestamme. Den gl. Commissarius. "Jeg tør paa denne Plads, hvor jeg staaer som vor allernaadigste Arveherres og Konges Befuldmægtigede, ei undlade at henvise til, at det i Rigets Grundlov og i Landslovens første Artikel er udtalt som en almindelig undersaatlig Pligt - der ved enhver Jndtrædelse i en offentlig Stilling tillige bliver bekræftet ved en særegen Eed - at opretholde Rigets Forfatning og altsaa meget mere at undlade Handlinger, som gaae ud paa at bevirke dens Tilintetgjørelse. Det strider imod denne Pligt og Eed, at fremkomme med et Andragende som det, der her foreligger, og der gaaer ud paa at ryste den Grundvold, hvorpaa hele Samfundsordenen hviler.