Almuevennen, 1844-01-03
Onsdagen den 3 Januar 1844. Udkast til en Anordning om almindelig Værnepligt 51. Som Følge af den naturlige Pligt, der paaligger ethvert Medlem af Borgersamfundet, til efter Evne at tage Deel i Fædrelandets Forsvar, skulle alle Vore Undersaatter af Mandkjøn, som dertil ere dygtige, i Almindelighed, uden Hensyn til Stand eller Herkomst, være Værnepligten underkastede, og som Følge deraf være forbundne til at indtræde enten i Vor Armee eller i Vor Søtjeneste. Med Hensyn til denne Forpligtelses Opfyldelse ville Vi dog lade saadanne Lettelser finde Sted, som Billighed og det almindelige Bedste tilsige. § 2. Den almindelige Værnepligt hviler fornemmeligen paa Vore indfødte Undersaatter og dem, der, efter Jndfødsretten, lige med disse ere at ansee. Jmidlertid skulle og alle andre i Udlandet fødte Personer, der have erhvervet et fast Hjem her i Riget, lige med Vore indfødte Undersaatter være Værnepligten undergivne, forsaavidt de endnu ere i den Alder, hvor denne Pligt bliver at gjøre gjeldende. Det samme gielder og om saadanne Forældres i Udlandet fødte Børn, naar de komme hertil inden 10 Aars Alderen og forblive her til det fyldte 18de Aar, forsaavidt ikke særdeles Grunde maatte træde i Veien. 53. Da de almindelige Regler, hvorefter Værnepligten bliver at ordne, ikke kunne finde Anvendelse paa Jsland og Fær verne eller Vore Colonier udenfor Europa, saa blive Vore der fødte Undersaatter, saafremt de siden maatte tage Ophold nogetsteds i Vort Kongerige Danmark, i denne Henseende at behandle ligesom de, der ere fødte i Udlandet. § 4. Skjønt Vort Land Bornholm har sit særegne Forsvarsvæsen, ved hvilket det skal have sit Forblivende, saa ville dog Vore der fødte Undersaatter være den sædvanlige Værnepligt underkastede, saafremt de tage Ophold noget andet Sted i Danmark i en saadan Alder, hvori Forpligtelsen til at tjene i Armeen træder i Kraft. § 5. Alle de som ere dømte paa Æren, eller have lidt Straf af Fæstnings, Tugthuus-, Rasphuus= eller Forbedringshuusarbeide, ville, som uværdige til at tjene i Vor Armee eller paa Vor Flaade, være at udelukte af samme. § 6. Hvad Forpligtelsen til Vor Søtjeneste angaaer, vil det have sit Forblivende ved de derom gjeldende Bestemmelser med de Forandringer, som følge af den almindelige Værnepligts Jndførelse, og som nærmere fastsættes i nærværende Vor Anordning. 57. De Mandskaber, der fødes i de til Sølimiter henlagte Steder, skulle fremdeles høre under Udskrivningen til Sotjenesten, og det saaledes, at de Undtagelser, som indeholdes i Forordningen og Søindrulleringen af 8de Januar 1802 § 2 Litr. 4, herefter bortfalde. Men dersom Nogen af bemeldte Mandskaber ikke inden Opnaaelsen af den Alder, hvori Udskrivningen til Landkrigstjenesten begynder, saaledes har befattet sig med Søfart og Fiskeri, at han kan opføres i Rullen idetmindste som "Søvan!", saa skal han, hvis han har den til Tjeneste i Vor Armee fornødne Høide, behandles ved Landmilitie=Sessionen, ligemed de øvrige Land-Værnepligtige, og naar han herved udskrives til Landkrigstjenesten gaaer han ud af Sørullen. De usøvante Sølimiter, som ikke ved det 22de Aar ved LandmilitieSessionen befindes at have opnaaet den fornødne Høide, skulle, indtil de have fuldendt det 24de Aar, være pligtige til der at give Møde, og først da blive de, forsaavidt de paa Grund af de gjeldende Regler ikke kunne udskrives til den staaende Hær, staaende i Sørullen som Usøvante. Dog skal foranførte Rege fremdeles indtil videre være anvendelig paa de Øer, for hvilke den hidtil ikke har været gjeldende, saa at de paa en saadan fødte Personer, saalænge de forblive paa samme, ikke i noget Tilfælde gaae over til Landruden, men forblive staaende i Soruden. Men tage de inden 22 Aars Alderen Ophold udenfor hine Øer blive de at behandle som de, de ellers ere fødte paa Sølimisteder, 58. Ligesom de, der, uden at være Søindrullerede, alt forTiden ere ansatte i Søetatens faste Tjeneste, blive at tilføre Sø rullen, saaledes skulle ligeledes alle de, der ere Sønner af Fædre i Søetatens Tjeneste, med 21 Aars Alderen overgaae til Sørullen, naar de inden deres 18 Aar ere antagne i samme Tjeneste og ere der forblevne, uagtet de ikke have erhvervet Charakter af Befaren eller Halvbefaren. 59. Naar en Person, der staaer i Landrullen, har Anlæg og Lyst til Søfarten, og han derom melder sig inden 18 Aars Alderen, kan Søsessionen til enhver Tid af Aaret meddele ham et Jnterimspatent til at fare med indenlandske Skibe. Derefter skal han, naar han har opnaaet det 21de Aar, igjen fremstille sig for Søsessionen, for at erholde en Charakter angaaende sin Befarenhed. Erklæres han herved for heel eller halvbefaren", og vil blive ved Søfarten, da har han paa den næstpaafølgende Landmilitie=Session at give Oplysning angaaende den ham meddeelte Charakter hvorpaa han foranstaltes udslettet af Land rullen og gaaer aldeles over til Sørullen; men faaer han ikke en af hine Charakterer, eller han ikke meere vil fare tilsøes da forbliver han i Landrullen og behandles som henhørende til samme. § 10. Hvad Frang. 8 Jan. 1802 § 1, efr. § 4 indeholder om, at Sønner af dem der i Kjøbstæderne ernære sig ved Søfart, Lodseri eller vidtloftigt Fiskeri, skulle høre til Sørullen, skal fra nu af aldeles bortfalde, saa at kjøbstædfødte Personer kun blive at indføre i Sorullen under de i 48 anførte Betingelser. § 11. Vi forbeholde Os med Hensyn til de militaire Straffelove og Lovene for Disciplinen under Tjenesten ved Hæren, at træffe saadanne Forandringer, som passe sig til det ærefulde Kald, der paaligger alle Vore Undersaatter til at deeltage i Fædrelandets Forsvar. Angaaende Rulleførelsen vil der og udkomme særegne Anordninger, der skulle indeholde de Bestemmelser, som paa Grund af Værnepligtens Udvidelse blive fornødne med Hensyn til Rullernes Jndretning og Førelse, samt de Pligter, som med Hensyn dertil blive at paalægge de Værnepligtige og disses Forældre og andre Vedkommende, som og det med fornævnte Pligter forbundne Ansvar. Ved disse Bestemmelser vil der blive taget alt muligt Hensyn til, at den nu for alle Undersaatter fælles Værnepligt ei skal medføre større Baand, med Hensyn til Friheden til at flytte, end Nødvendigheden uomgængelig kræver. Jndtil saadanne nye Anordninger udkomme, i vil der i Eet og Alt være at forholde efter de for Tiden gjeldende Regler. § 12. Udskrivningen til vor Armee skeer ved de aarlige Land militie-Sessioner. Der udtages hver Gang til den staaende Hær et saa stort Antal, som, i Overensstemmelse med den af Vor Generalkrigscommissair, i Forhold til Districternes tjenstdygtige 22-aarige Mandskab, udarbeidede Fordeling, udgjør hvert Distriets Bidrag til Vedligeholdelsen af Armeens anordnede Styrke. Dette Antal udtages i Almindelighed og med Undtagelse af de Tilfælde, som omhandles i det følgende, alene blandt det 22aarige Mandskab, og forsaavidt der af alt tjenstdygtigt Mandskab af denne Alders Classe, der ikke af nogen af de i de efterfølgende Paragrapher hjemlede særdeles Aarsager, er fritaget, haves et større Antal, end der behøves, bestemmes det ved Lodtrækning, hvo der bør udtages. Men allerede Aaret forud er Enhver pligtig at møde ved Sessionen for at lade sig syne og maale, samt give de Oplysninger, som kunne være fornødne, for at det kan bedømmes, om han kan henføres til de Personer, paa hvilke man ved næste Session kan gjøre Regning for Udskrivningen. § 13. De, der enten formedelst Mangel af det anordnede Soldatermaal, eller formedelst nogen Svaghed eller Legemsseil, der antages at kunne hæves, forbigaaes i 22 Aars Alderen, have at møde ved de 2 følgende Sessioner, for paany at kunne undersøges, og om de findes tjenstdygtige, at trætte Lod med de 22aarige Værnepligtige. Findes de ikke heller da at have erhverver den fornødne Tjenstdygtighed, blive de at udslette af Rullen og Fripas dem at meddele, saafremt de ere uskikkede til at Krigstjeneste; men i modsat Fald blive de staaende i Rullen indtil 38 Aars Alderen, for i paakommende Tilfælde at anvendes som Trainkudske, eller til anden militair Tjeneste, hvortil de kunne bruges. Dersom en ung Mand, der har fyldt sit 20de Aar, ønsker uden Lodtrækning at udtages til Tjeneste, tilstedes dette, forudsat at han har det fornødne Maal og ellers er fuldkommen tjenndygtig. Saafremt en 20-aarig anmelder sig for at synes og maales af Sessionen, for i det næste Aar at behandles til Udskrivning, saa bliver han i Eet og Alt at behandle lige med de 2 aarige Mandskaber. § 14. Tjenestetiden ved den staaende Hær vedbliver som hidtil at være 8 Aar, at regne fra den Tid, Exerceerstolen er tilende. Af disse 8 Aar tjener Mandskabet ved Artilleriet i 6, nen ved de øvrige Vaabenarier kun i fire Aar i Linien, efter hvilken Tids Forløb det gaaer over til Krigsreserven. Under Tjenest tiden ved Linien har Mandskabet først at forrette den stadige Garnisonstjeneste og derefter at indfinde sig ved de aarlige Vaabenøvelser. Forpligtelse til Garnisonstjeneste vedvarer med de nedenanførte Undtagelser i 2 Aar, dog vil den, saavidt Omstændighederne tillade det, blive afkortet. Ved Vor Livgarde tilhest og Gardehusardivisionen skal Mandskabet forblive i 4 Aar, og ved Vor Livgarde tilfods 2 1/2 Aar til Garnisonstjeneste, og ved Artilleriet forblive Constablerne og Ponconnererne i 25 Maaneder til stadig Tjeneste. Fremdeles skulle de Mandskaber, som i det 1ste Tjenesteaar ved Cavalleriet eller Jnfanteriet blive udvalgte til Undercorporaler eller Jægere, endnu i denne Egenskab forblive fulde 2 Aar til stadig Tjeneste i Garnisonen. Ligeledes forblive de Artillerister, der efter omtrent 1 Aars Tjeneste avancere til Overconstabler eller Overpontonnerer, i saadan Egenskab endnu i 2 Aar til stadig Tjeneste, og det Samme, gielder og de Sappeurer, der efter 1 Aars Tjeneste blive ansatte som Oversappeurer. Medens Mandskabet staaer ved Krigs reserven, bliver det i Reglen kun at indkalde til stadig Tjeneste i Krigstid, og tjener da deels til at forøge den sædvanlige Styrke af de Afdelinger af Linien, hvortil den hører, deels til at danne særegne Afdelinger. J Fredstid har den at møde ved de aarlige Vaabenøvelser, naar den indkaldes; men i Reglen vil dertil kun blive at indkalde det af bemeldte Mandskab, som staaer i det 5te Tjenestaar. 15. Efterat have udtjent ved den staaende Hær gaae Mandskaberne over til Forstærkningen, hvor de i Almindelighed blive staaende i 8 Aar. Herfra fritages imidlertid de, som have været 4 Aar til Garnisonstjeneste og have staaet 4 Aar i Krigsreserven ved Vor Livgarde til Hest, Gardehusardivisionen, eller Vor Livgarde til Fods. J Krigstid kan dog Jngen forlange Afsked fra Armeen, blot fordi han har tjent ved samme i den foreskrevne Tid, men den vil kun blive ham meddeelt, forsaavidt Forholdene tillade, at hans Afgang strax erstattes. § 16. Den, der ved Sessionen trækker Frilod, ansættes strax ved Forstærkningen, hvorved han forbliver staaende i 16 Aar, dog saaledes, at saafremt det nogensinde maatte hænde sig, at der af det 22-aarige Mandskab ikke maatte være det til Hærens Complettering fornødne Tal, blive de saaledes under Forstærkningen indførte Mandskaber indtil det 24de Aar at medtage til Udskrivning til den staaende Hær, først det 24-aarige Mandskab og derefter det 23-aarige. Den, der saaledes udskrives til den staaende Hær, har der at afholde den sædvanlige Tjenestetid af 8 Aar. § 17. J Almindelighed skal al Tjeneste ved Armeen for det udskrevne Mandskab ophøre med det 38te Aar, saa at de, der have opnaaet denne Alder, i Reglen ville blive at udslette af Rullen, og Afskeds eller Frihedspas dem at meddele, dog at stedse den anordnede Tjenestetid af 16 Aar tilendebringes, førend saada Udslettelse kan finde Sted. Fremdeles skal den, som en Tidlang svigagtig har unddraget sig Værnepligten, være pligtig at udtjene sin fulde Tjenestetid saavel i Linien som i Førstærkningen. § 18. De, der ere indskrevne som academiske Borgere ved Universitetet i Kjøbenhavn eller i Kiel eller ved Sorø Academie, kunne, naar de ønske det, forbigaaes ved Udskrivningen indtil deres 24de Aar, dog at de aarlig for Sessionen bevise, at de tilbørlig fortsætte deres Studier. J 24 Aars Alderen have de personlig at fremstille sig for Sessionen, for, ifald de befindes tjenstdygtige, at behandles til Udskrivning til den staaende, Hær. Men naar de i denne eller en tidligere Alder godtgjøre, at de have underkastet sig Embedsexamen ved Vort Universitet i Kjøbenhavn, eller ved nogen af de i Vore Hertugdømmer anordnede Examinationsindretninger, og ved en saadan Era men at have erholdt idetmindste 2den Charakter, eller at de ved noget af bemeldte Vore Universiteter have erhvervet en academisk Grad, blive de at fritage for Tjeneste ved den staaende Hær og strax at ansætte ved Forstærkningen. § 19. Lignende Adgang til Forbigaaelse indtil det 24de Aar have 1) De som i Overensstemmelse med det allernaadigst approberede provisoriske Reglement for den polytechniske Lærre anstalt ere optagne som Examinander ved samme; 2) De, som dyrke de Videnskaber, der udfordres til den fuldstændige Forstexamen og have underkastet sig nogen af de Prøver, som give Adgang til at stedes til bemeldte Examen; 3) De, som, efterat have taget den foreskrevne Forberedelsesexamen, danne sig til den fuldstændige Beterinairexamen; 4) De, som, efterat have underkastet sig den anordnede Forberedelseseramen, studere til den pharmaceutiske Examen; 5) De, som i samme Tilfælde forberede sig til den anordnede juridiske Exammen for Ustuderede; 6) De, der ere optagne som Elever paa et af Vore Skolelærerseminarier, og 7) Eleverne ved Vort Kunstacademie. Ogsaa skulle de, som af en af de ovenfor under Nr. 17 anførte Aarsager, ifølge deres Begjæring og paa Grund af de af dem fremlagte behørige Vidnesbyrd om deres Flid og Fremgang, ere forbigaaede indtil det 24de Aar, naar de i denne eller en tidligere Alder have underkastet sig Exammen ved den polytechniske Læreanstalt, som Candidater i Mechaniken, eller de anvendte Naturvidenskaber, den fuldstændige Forste eller Beterinaireramen, den pharmaceutiske Exammen eller den for Seminaristerne anordnede Dimissionsexamen, og ved saadan Exammen have erholdt idetmindste 2den Charakter hvortil forsaavidt Seminaristerne angaaer, og bliver at henregne Charakteren "Duelig, eller til juridisk Exammen for Ustuderede have erholdt Charakteren Beqvem, eller som ved Vort Kunstacademie have vundet een af sammes Guldmedailler eller den store Sølvmedaille, med Hensyn til Opfyldelsen af deres Tjenestepligt nyde de samme Begunstigelser, som i den foregaaende Paragraph ere tilstaaede de Studerende, der ved Embedsexamen have erholdt 1ste eller 2den Charakter eller erhvervet en academisk Grad. § 20. De Værnepligtige, som i Overeensstemmelse med §§ 18 og 19 ere forbigaaede ved Udskrivningen til det 24de Aar, og i denne Alder ikke have opfyldt de betingelser, der give Adgang til Fritagelse for Tjeneste ved Linien, ere i enhver Henseende at behandle ligemed de 22-aarige Værnepligtige. Dog tillades det de Studerende ved Vort Universitet i Kjøbenhavn, som ei til det 24de Aar have opfyldt de nævnte Betingelser, naar de selv ønske det, og paa Sessionen fremsætte Begjæring desangaaende, at aftjene deres Værnepligt ved at gjøre 8 Aars Tjeneste ved Vort Livcorps, at regne fra den Tid, da de først ansattes ved samme, hvorefter de overgaae til Forstærkningen. Men forlade de Hovedstaden, og som Følge deraf udtræde af Corpset, behandles de som foranført. Den samme Ret indrømmes og dem, som, efterat være blevne academiske Borgere, og at være indtraadte i Vort Livcorps, godtgjøre at forberede sig til nogen af de i § 19 omhandlede Examina, eller have erholdt den lille Sølvmedaille ved Vort Kunstacademie og ved samme fortsætte deres videre Uddannelse. Fremdeles skulle de Værnepligtige, som, uden at være academiske Borgere, i Overeensstemmelse med 65 18 og 19 ere forbigaaede ved Udskrivningen til det 24de Aar og i denne Alder ikke have opfyldt de Betingelser, der give Adgang til Fritagelse for Tjeneste ved Linien, naar de ønske det og derom for Sessionen fremsætte deres Begjæring kunne aftjene deres Værnepligt ved at gjøre 8 Aars Tjeneste ved Vort Livjægercorps, hvorefter ogsaa de overgaae til Forstærkningen. §21. Enhver, der ifølge Kongelig Bestalling eller en anden af Os Selv underskreven Expedition er ansat som Embedsmand, fritages aldeles for Udskrivning, saa og for videre Krigstjeneste, saafremt han alt er udskreven, og udslettes saaledes af Rullen. Til Communalembeder og de Betjeninger, hvis Besættelse er overladt til vore Collegier, kan Jngen udnævnes, der endnu har Garnisonstjeneste at forrette; men naar Nogen, der enten har udtjent sin Garnisonstid eller uden Tjeneste ved den staaende Hær er gaaet over til Forstærkningen, ansættes i en af foranførste Stillinger, fritages han, saalænge han forbliver i samme, for den Tjenestepligt, der endnu maatte paaligge ham. Det samme gjælder og med Hensyn til alle ved de offentlige Skoler i Kjøbstæderne eller paa Landet ansatte faste Lærere, saavelsom til de efter vedkommende Skoledirections Foranstaltning eller med dens Approbation ansatte Medhjælpere. § 22. Jngen, som oplæres ved noget af Vore militaire Jnstituter, kan, saalænge han beviisligen forbliver i denne Stilling, udskrives til nogen Krigstjeneste, men forlader nogen Saadan Jnstitutet, uden at blive Officier, er han underkastet Udskrivning, saaledes som i Begyndelsen af §20 er bestemt. § 23. Vi ville ogsaa, at de, der danne sig for en udvidet commerciel eller industriel Levevei, hvori deres Fremgang i en mærkelig Grad vilde sættes tilbage ved Værnepligtens Opfyldelse efter de almindelige Regler, skulle deelagtiggjøres i de Begunstigelser, som omhandles i nærværende Forordnings §§ 18 og 19. De nærmere Betingelser, hvorunder foranførte Personer, kunne have Adgang til saadan begunstigelse, skulle saa nøiagtigt som muligt blive bestemte ved en Anordning. Men indtil de fornødne Bestemmelser desangaaende kunne blive trufne, ville Vi have Os forbeholdt, i alle Tilfælde af dette Slags, ved Bor allerhøieste Resolution at afgjøre, hvorvidt hiin Begunstigelse bør komme den Søgende tilgode, og denne kan ikke ventes bevilget, med mindre der fremlægges tilforladelige Beviser for, at han med udmærket Flid og god Fremgang har dannet sig for en Levevei af den foranførte Beskaffenhed, ligesom der vil blive taget fardeles Hensyn til de Beviser, som han eners maatte have givet paa almindelig Dannelse, f. Ex. ved at have gjennemgaaet en videnskabelig Realskole, eller ved at have med god Charakter taget den forhen i denne Forordning ommeldte academiske Adgangsexamen. For at de Andragender, som herom maatte indkomme, saa meget desto sikkrere kunne bedømmes, blive de alle gjennem Landmilitiesessionerne at tilstille Vort Cancelli, som haver hvert Aar at forelægge Os alle de fra sammige Sessioner fremkomne Ansøgninger under Ect. §21. De, der beviisligen forberede sig til den Examen for Konstgartnere der er bleven indført ved den allerhøieste Resolution af 18 Septbr. 1833, kundgjort ved Pl. fra Vort danske Cancelli af 24 f. M., eller til den, der er anordnet i Vore Hertugdømmer, saaog det unge Mandskab, som Vort Landhuusholdningsselskab, i Medhold af kgl. Resolution 1 Marts 1820 og de senere i Forbindelse dermed afgivne allerhøieste Resolutioner, har anbragt i Lære hos dygtige Landmænd, samt VærtstedøEleverne ved den polytechniske Læreanstalt, blive, naar de derom paa Sessionen fremsætte Begjæring at forbigaae ved Udskrivningen indtil det 24 Aar, men blive, naar denne Alder er opnaaet, at behandle til Udskrivning lige med andre 22-aarige Værnepligtige. § 25. Fremdeles skulle de, der staae, og i det mindste 2 Aar førend de kom til Udskrivningsalderen, have staaet i Lære, hos en Kjøbmand eller Haandværker i Kjøbstæderne eller paa nogen Fabrik og bevise dette med skriftlige af Øvrigheden attesterede Lærecontracter, naar de ønske det, fritages for Udskrivning indtil 24 Aars Alderen, saafremt de ikke tidligere gaae ud af saadan Lærre. § 26. Den, der enten som Eier eller som Fæster eller i en saadan Forpagtning, som omtales i Forordningen 15 Juni 1792 § 11, efter sine Forældres Død tiltræder den Bondegaard, hvoraf disse vare i Besiddelse, og derpaa strax bosætter sig og fører Huusholdning, fritages for Udskrivning til den staaende Hær. Dette finder dog kun Anvendelse, naar det er umiddelbart efter Forældrene, han erholder Gaarden, eller den, som er traadt imellem, er Stedfader eller Stedmoder, der efter Moders eller Faders Ded har fortsat Besiddelsen, eller og en Broder, der siden er afgaaet ved Døden. Under lige Betingelser kan og den, der, efter at være udskreven erhverver Gaarden, fritages for videre Tjeneste ved den staaende Hær. Den, som paa foranførte Maade er befriet for Tjenesten ved den staaende Hær, ansættes ved Forstærkningen, hvorfor han og er pligtig til i 22 Aars Alderen at stille sig til Undersøgelse. Men dersom han inden sit fyldte 24de Aar forladet Gaarden, behandles han, hvis han ei var udskreven, som det 22aarige Mandskab; men hvis han alt var udskreven og senere er bleven udløst træder han tilbage til Tjenesten ved den staaende Hær for den tilbagestaaende Tid. Som Gaard betragtes i foranførte Henseende ikke noget Jordbrug, hvortil der ikke i det mindste hører 2 Tdr. Hartkorn Ager og Eng, hvilket Jordbrug derhos maa drives med egne Trækdyr og Ploug under et samlet Agerbrug. Skovskyld kan dog medtages efter det sædvanlige Forhold 2 for 1. 27. En 60aarig Mand, der med nogen af de Adkomster, som i 626 omhandles, besidder og driver, og i det mindste i de sidste 3 Aar har besiddet og drivet, en Bondegaard af den i Slutningen af Paragraphen omhandlede Beskaffenhed, er berettiget til at erholde en Søn fritagen for Tjeneste ved den staaende Hær, og ansat sig til Hjelp ved Gaardens Drift, Dog maa den Søn, som han saaledes vil have ansat sig til Hielp, bestandig have været i hans Tjeneste fra den sidste Fardag for Sessionens Holdelse. Saa bør det og iagttages, at den Søn, der staaer for Udskrivning, ikke saaledes kan blive ansat, naar Faderen har en anden Søn mellem 18 og 30 Aars Alderen, af hvem Hjelp kan erholdes. Herved kommer det ikke i Betragtning, at en saadan Søn har trukket Frilod eller af en anden Grund er ansat ved Forstærkningen, eller at han har været udskreven til den staaende Hær, naar han efter tilendebragt Garnisonstjeneste er bleven hjempermitteret, et heller at han af Mangel paa Soldatermaal, eller formedelst Legemsfeil er bleven anseet udygtig til Krigstjeneste, naar han desuagtet findes skikket til Bondehaandtering, og ligesaa lidet, at Sønnen er anbragt udenfor Faderens Huus, naar han kun ikke selv er i en Stilling, som fritager ham for Udskrivning til den staaende Hær. Endvidere skal den Gaadmand, der paa Grund af sin Alder, ønsker sig en Søn ansat til Hjelp, paa den forudgaaende Session derom have gjort Anmeldelse; har han forsømt dette, vil han, for at Begjæringen skal komme i Betragtning, have at erlægge en Kjendelse til LandmilitieFondet af 10 til 30 Rbd. efter Sessionens Bestemmelse. Naar en hielpende Søn, efter at have opnaaet 30 Aars Alderen, selv bosatter sig, kan Faderen, under Jagttagelse af alle de foranførte Bestemmelser, atter erholde en Søn ansat sig til Hjelp. § 28. Den samme Ret, der efter §27 tilkommer den 60-aarige Gaardmand, tilkommer og enhver gaardbrugende Enke, alt under de ovenfor fremsatte nærmere Bestemmelser, dog at den Anmeldelse paa den forudgaaende Session der paaligger en saadan Gaardmand, bortfalder med Hensyn til den Enke, hvis Mand først er død, efter at denne Session er afholdt, ligesom den Bestemmelse, at Sønnen siden sidste Fardag skal have været behjelpelig ved Gaardens Drift bortfalder, saafremt Tiden efter Mandens Død har været for kort til at dette kunde foranstaltes. (Fortsættes.)Et Mønster for Godseiere.