Berlingske Tidende, 1785-07-01
Ved et af Ledene blev nu atter opført et Huus til en Huusmands Familie. De til Hovedgaardens Markers Jnddigning og Udgravning fornødne Grøfter bleve i dette Aar færdige, og udgjorde saaledes i alt 8557 Favne, 3 og 5 Alen brede, ligesom og 4364 Favne Diger ere beplantede med levende Gjerder. 345 Alen af de 5 Alen brede Grøfter gaaer igjennem en Bakke af Oer og Gruus, som har foraarsaget utrolige Bekostninger, ved det den tre Gange i Vandskyl fra begge Sider er skudt sammen, hvorfor den hele Strækning med Pæle og Planker paa begge Sider har maattet forsikres. Foruden ovenmeldte Grøfter ere mangfoldige andre af 2 og 1 Alens Brede blevne skaarne i Engene, som Hr. Kammerherren har holdt for alt for vidtløftige at optælle. Til et Forsøg lod han paa et af Markens laveste Steder, som formedelst sin Fugtighed var næsten uduelig til at besaae med Vintersæd, saae en Tønde Johannis-Rug, som han havde faaet fra Meklenborg, som er et Slags Korn, der ikke modnes førend 15 Maaneder efter dets Udsæd. Tvende i Byen Lundbye værende øde Gaarde, som begge vare paa 13 Tdr. 2 Skpr., har han, efter derpaa at have opsat grundmuret Vaaningshuus og Lade, paa 99 Aar bortforpagtet til en Skotlænder, imod 200 Rdlrs. Erlæggelse i Skatter og Landgilde, saa lænde han lever, men 240 Rdlr. af hans Arvinger efter hans Død, hvorved Hr. Kammerherren haver paa sit Gods et Forsøg med lange Fæster efter den Engelske vise Plan, som maaskee kan blive Exempel for andre, Bondestandens Frihed til Befordring. J det følgende Aar 1784 bleve Tiendegaardens Markers Jndhegning med Digen og dobbelte Grøfter, i alt 10285 Alen, færdige, og er det Hele bleven bortforpagtet til to Familier paa 12 Aar imod 620 Rdlrs. Afgift. De i forrige Aaringer med Hoverie bønderne indgangne aarlige Contracter blev forandret til Fæstebreve paa Livstid, imod Afgift i Korn og Penge af omtrent 4 1/2 Rdlr. pr. Td. Hartkorn, foruden 1 Rdlr. i Land gilde, hvilken anseelige Afgift Hr. Kammerherren nu med saa megen større Grund kunde tage, og Bønderne med Fordeel betale, som de forud vare blevne istandsatte til at svare den ved Fælledskabets Ophævelse, Udflytninger, Mosers Udgravning, og Frihed for Tienders Ydelse in natura. Jngen af Bønderne, som forhen havde en Plov, holdt mindre end 8, 9 a 11 Heste, nu derimod har ingen flere end 6, men i dets Sted saa mange flere Køer. Hvad Anstalterne ved Hovedgaarden er angaaende, da er den nu, i Følge det Anførte, saaledes: Hovedgaardens Marker ere indrettede paa Holsteensk Maade, og afdeelte i 9 Vanger, hver paa 50 Tdr. Land, hvoraf 5 bestandig ere under Dyrkning og 4 udlagte til Græs. Jorden bearbeides deels med Plov, deels med Hage, (rettere Krog), ligesom Hensigten med Sæden det udfordrer. Foruden forskjellige Plove, bruger Hr. Kammerherren og 2 Slags Harver, ligesom han og har et eget Slags Vogne til at kjøre Høe og Korn ind med, som ere 6 1/2 Alen lange og 2 1/2 Alen vide. Ved disse forbedrede Redskaber bliver Hr. Kammerherren i Stand til at befordre sit Jordebrugs bedre Drift, mere end med de sædvanlige. Da Bønderne, i Følge forhen anførte, ere frie for Hoverie, undtagen noget lidet i Høebjeringens Tiid, saa lader Hr. Kammerherren Markarbeidet forrette ved egne og leiede Folk, hvortil han holdes 18 Heste og 18 Stude, 5 Karle, 5 store Drenge og 5 mindre dito, som maanedlig faae til Underholdning hver 2 Skpr. Jng, 2 Skpr. Byg og 4 Mk. i Penge, foruden en bestemt staaende Løn. Hvad Fordeelen ved alle disse Jndretninger er angaaende, da ere disse, uagtet at Forbedringerne have kostet omtrent 25000 Rdlr., ganske anseelig. Førend Hr. Kammerherren i Aaret 1776 tiltraadde Godset, indbragte det aarlig den Summa 1936 Rdlr., efterat Restanserne, som i Følge 10 Aars Foged-Regnskaber løb op til 300 Rdlr. aarlig, vare fradragne. Derimod bliver den aarlige Jndtægts Beholdning af Hovedgaarden, naar DyrkningsOmkostningerne fradrages, nu 1088 Rdlr. 2 Mk. Hollænderiet er bortforpagtet for 1200 Rdlr. aarlig. Forpagtningen af en Mølle ved Gaarden er 324 Rdlr. Jndtægten af Bøndergodset tilligemed Afgiften af Tiendegaarden beløber sig til 2934 Rdlr. 2 Mk. 2 s., foruden Qvægtiende og Huusmandstiende Afgift, m.v., saa at den nærværende Jndtægt af Gudumlunds Gaard og Gods, naar Udgifterne fradrages, udgjør 5304 Rdlr. 58 s., som altsaa er 3368 Rdlr. 58 s. mere, end hvad samme indbragte aarligen førende 1776, og følgeligen har Hr. Kammerherren af den paa Jndretningen anvendte Kapital over 13 pro Cento. Disse ere altsaa Hr. Kammerherrens Fortjenester i Henseende til hans Godses Forbedring og der Exempel han har givet andre til Efterfølgelse. For hvilke priselige Handlinger Selskabet. tilkiender ham, til Beviis paa sin Højagtelse, sin første Guldmedalje. 160. Hr. Saxo Aschanius til Lund i Dueholms Amt paa Morsøe i Aalbog Stift i Jylland har siden 1ste Maji 1778 foretaget og iværksat følgende betydelige Forbedringer ved bemeldte Lund Gaard og Gods, hvorved han har tildraget sig Selskabets Agtelse. Hovedgaardens Jndmark, som i forrige Eiers Tiid var inddeelt i 10 saa kaldede Falde, hvoraf 5 af Gangen blev besaaet og 5 udlagt til Græsning, har han inddeelt i 13 Falde, hvoraf 5 besaaes og 8 hviler. Herved er tilvejebragt den Fordeel, at Jorden faaer længere Hvile, og naar den indtages kan faae meere Gjødning end forhen, ligesom Hoveriebønderne ved denne Indretning har ver 80 Tdr. Land aarlig mindre at drive end tilforn. J Udmarken havde Bønderne forhen aarlig 120 Tdr. Land at dyrke, hvilke nu alle ere udlagte til Hvile, og i dets Sted har Hr. Aschanius paa nogle ved Gaarden liggende store Strækninger af Jorder, som med Lyng og Graariis ere begroede, ved egne Folk og Bester aarlig ladet oprødde og med Mergel gjød 10 a 12 Tdr. Land, og saaledes tilvejebragt 60 til 70 Tdr. Land, hvoraf nu bruges til Sæd 500 til 60 Tdr., som ere inddeelte i 5 Jndtægter, hvoraf en efter 5 Aars Brug aarlig udlægges til Hvile, efterat den forud er bleven gjødet og med Klever besaaet. Denne Rødning, hvortil han holdet 10 a 12 Heste foruden mange Folk og Vogne, lader han paa samme Maade aarlig fortsætte, og forbedrer derved meget anseelig Hovedgaardens Mark, uden at formere Bøndernes Hoverie. For at befordre skadeligt Vands Afledning har Hr. Aschanius i Aarene 1781, 82, 83 og 84 først, i Stede for mange krumme, ujevne og næsten impassable Veie, i ligeLinie midt igjennem Gaardens Marker anlagt en nye Vei, næsten 1/4 Miil lang og 16 Al. bred, som paa begge Sider er indgrøftet med Grøfter, der i alt udgjør over 5000. . 3 Alen brede og 1 1/4 a 1 3/4 Alen dybe, hvori det skadelige Vand nu trækker sig hen, til stor Gavn for Agerjorden og alle dem, der skal passere denne Vei, hvilken nu skal være den beste der i Landet. Desuden har han i samme Hensigt ladet grave 400; Alen Grøfter af forskjellig Dybde og Brede, deels igjennem en Mose af ubestemt Størrelse, deels igjennem 3 andre uduelige Jordstykker, af 25 Tdr. Land i alt, hvilke han siden har ladet opbryde og anvende til Korn- og Kleveravl, samt til Tobaks= og Grøn= og Hvidkaals Plantning. Af Klever frøe har han til Græsningens Forbedring aarlig ladet udsaae, en stor Mængde, og næsten al den dertil tjenlige Jord, som sidste Gang er bleven besaaet med Havre, og har han saaledes i 1784 ladet besaae en Fald Agerjord af 45 Tdr. Udsæd med Kleverfrøe, som største Deel var aviet ved Gaarden. Diget, som indhegner Hovedgaardssmarken, er for største Deel i hans Tiid i Stand bragt, saa at Marken nu er i langt bedre Hegn end forhen. Af Piletræer lader han aarlig plante nogle 100 Stykker, og med Humleavl har han gjort Forsøg, J de af ham anlagte nye Veie har han indrettet 6 Vandrender og Broer af hugne Kampesteen, 6, 8 a 10 Alen lange, ligesom han og har anlagt et Teglværk, hvori aarlig brændes 40000 Muursteen. Disse ere i Korthed hans anmeldte Forbedringer, Hovedgaarden vedkommende. Hvad Bønder, godset er angaaende, da har han ligeledes sat det i langt bedre Forfatning end det forhen har været. Det første Skridt, til dets Forbedring har han gjort ved Fælledskabets Ophævelse, hvormed han begyndte i Østerassels Bye. Denne Byes Jorder vare matriculerede for 109 Tdr. 1 Fdkr. Hartkorn af Ager og Eng, som for en stor Deel var saa langt borte og ubeleiligt beliggende, at det var en Umuelighed at faae samme gjødet og dyrket, hvorfor og mere end det halve af Byens Agerjord med Lyng var begroet, og maaskee i nogle Aarhundrede ikke havde været dyrket. Tvende af de største Gaarde der i Byen, som begge vare matriculerede for 20 Tønder, 4 Skp. 2 Fkr. 2 Alb. Hartkorn, havde i længere Tid, end nogen kunde huske, været ganske øde. Beboerne af de øvrige Gaard vare i den yderste Armod, en eneste Mand undtagen, som kunde betale hvad han burde. Og da denne ringe Tilstand for største Deelen var en Følge af Felledskabet, saa iværksatte han dets Ophævelse i Aaret 1780 saaledes at af de længst fraliggende og meest udyrkede, samt af de Jorder, som tilhørte de 2de ommeldte øde Gaarde, blev 24 Tdr. Hartkorn udlagt til 4 Gaarde, der med de øvrige i Byen tilbageblevne 11 Gaarde blev tillagt hver 6 Tdr. Hartkorn, hvorved den blev 2 Gaarde meere end der forhen havde været. Det øvrige af Byens Hartkorn har han ladet inddeele paa Huusmandene. Af de 4 nye Gaarde ere de 2 færdige og i god Drift, den 3die nær ved at komme i Stand, og den 4de skal begyndes paa i indeværende Aar. Enhver Mand har nu sine Jorder for sig selv, hvoraf Følgerne allerede ere saa kiendelige, at Beboerne, som forhen ikke kunde faae deres Lader syldte, i afvigte Aar ikke har kunnet rumme deres Avl, men har maattet sætte Havrestakke ude. J afvigte Aars Efteraar har han ligeledes, for saa vidt Agerjorden angaaer, udskiftet en ham tilhørende Bye, Sillerslev kaldet, i Østerassels Sogn, som bestaaer af 76 Tdr. 2 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, hvori ere 11 Gaardbeboere af meget ulige Skyld. Disse Beboere faae nu deres Jorder samlet hver for sig, og især faae de fleste dem tæt op til deres Gaarde. Gaardmændene har han gjort lige i Hartkorn, og tillagt hver 6 Tdr. 4 Skpr. Resten er tildeelt Huusmændene, undtagen noget over 2 Tdr., som formedelst dets Fraliggenhed bliver tillagt en af de fra Østerassels udfløttede Gaarde, som allene er tillagt Hede= og Udmarks Jorder. Med denne Byes Engbund skal Udskiftningen i Aar ligeledes foretages. Hoveriet har Hr. Aschanius, for at ophielpe Bønderne, strax formindskeet, da han kom til Godset, deels ved det han med egne Folk og Bester forretter en Deel af det Arbeide, Bønderne for maatte gjøre og hvorved Østerassels Beboere, som forhen hver gjorde Hoverie af 1/2 Plov, nu ikkun forretter Hoverie af Plov, og deels ved det der nu dyrkes omtrent 150 Tdr. Land mindre end forhen, da Udsæden var over 350 Tdr.,men nu ikkun er omtrent 200 Tdr., hvortil endnu kommer, at han selv holder Folk til Tærskningen, saa hver Bonde nu ikkun tærsker 4 a 6 Dage om Vinteren, og betaler 1 Rdlr. i Tærskepenge, i Steden for at de forhen maatte tærske 3 Dage om Ugen, der kunde beløbe sig til meere en 70 Dage, hvortil Bonden om Vinteren maatte holde en egen Karl. (Fortsættelsen følger). Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Agent "Johannes Wood af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, hans for Stadshauptmand Os Elskelig Jacob Schmaltz paa Vort Eyland St. Thomas i America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Jacob Schmaltz maae, ved Proclama luk Creditorer Inden- og Udenlands, hvilke han er skyldig, eller pæna præclusi & perpetui silentii indkalde, ikke allene hans som han har havt noget at bestille med, være sig enten som staaer i nogen Regning og Handel med, men og alle øvrige Executor, Fuldmægtig, Oberformynder, Formynder eller alle andre offentlige og private Forretninger, under hvad Navn nævnes kan, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført =Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 3de - Junii 1785. Under Vort Signet; (L. S.