JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1831. Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committer er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januar Februar og Marts Maaneder 1831 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerbøistbemeldte aabne Brev kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemt til 206 1/4 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv, i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Det Kongelige Danske Cancellie, den 20de Decbr. 1830. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulff. Lange. Hansen. Moltke. (L. S.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Hr. Pastor Visbye har i sit Blad. For praktisk Christendom, meddeelt Oplysninger om den Tugthuusfange, som har testamenteret sin Formue af 2700 Rbd. til Bedste for løsladte Fanger men isærdeleshed Børn, hvoraf blandt andet sees den Mærkelighed, at Fangen, i Besiddelse af denne Formue, skiøndt rigtignek ude af Stand til at kunne nyde den, ved Garnisons KrigsretsDom af 12te Aug. 1828 blev inddømt i Tugthuset paa Livstid for et i Slaveriet begaart Ty verie, der beløb sig til 8 Skilling. Det tilføies endnu, at han ikke har gjort den ringeste Betingelse, end ikke yttret noget Ønske for sig selv. Et heller attraaer han Frieheden. Jøvrigt har den Kongelige Direktion for Tugte, Rasv- og Forbedringshuset sørget for at lette hans Stilling, saavidt det kan bestaae med en Straffeanstalts Jndretning. "Sandelig! - siger Hr. Pastoren - kunne de, der ellers henregnes til Menneskehedens Udskud, saa levende føle det Skiønne og Gavnlige i en Virksomhed som den der ligger til Grund for den sammentraadte Forening, og kan en saa ædel Følelse røre sig hos en Tugthuusfange, hvad bør vi da ikke vente os af de Klasser i Samfundet, der vel maatte blus ved at see sig overtrufne i Ædelmod af en Slave
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Jfølge authentiske Kilder befandtes Agger Kanals Dybde Medio Novbr. at være i Mundingen 5 Alen og ude ved Fiorden 6 1/2 Al. Løbet norden om Flægebuskov er nu tilstoppet og gaaer 200 Al. sønden om. Breden er næsten tiltaget det dobbelte mod forhen, nemlig 325 Alen, da den forrige Aar kun var 180. At Havet, som sædvanligt, ogsaa Aar har borttaget af Kysten, sees deraf, at for Agger Kirke er nedfalden siden Juni d. A. 7 Al. Norden for Vester Agger er nedfalden 10 Al. og Vesten for Sønder Aalum 4.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Kiøbenhavns Børs, den 24 Decbr. 1830. Cours. Hamborg 2 M. - qvista 213. - Species 211 (d. 24. Decbr. 1829, 208.) Disconto 4 P. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 10 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 77 a 77 1/2 Rbdlr. Dito uden Renter i Sedler 81 1/2 a 82 Rbdlr. (i Fior 95 a 95 3/4. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2. Februar 1820) uden Renter i r. S. 101 a 101 1/2 Rbd. Dito i Sdl. 106 1/2 a 107 Rbd. 3 PC. Rigsbanks obligat. Renter pr. 6te Jan. 100 a 100 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 PC. 100 3/4 a 101. Dito dito til 4 pC. - Nye Dito Dito i r. S. til 4 Procent 97 a 98. 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, Rdlr. B. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 54 1/2 a 55 Rbd. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesdl. 154 a 15 1/2 Rbd. (Jfior 147 a 147 1/2.) Svenske Sedl. 46 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsg¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 24 Decbr. Hvede Tdn., 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, Tdn. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg 221., Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Dito 6 s., Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, Tdn. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. - Mk. 8 s. Smør, Pd. 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen 1 Mk. 12 s. a 1 Mk. 14 s. Siællandsk Smør, Tdn. 52 Rbd. - Mk. a 38 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
AVERTISSEMENTS. Førstkommende Onsdag den 29de dennes, Formiddag Kl. 10 1/2, bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over det Slagelse Kiøbsted tilhørende Portbrænde og Tørv til Bortforpagtning, alternativ paa 1 eller 3 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 24de December 1830. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Ved en Auction, som foretages og afholdes: Onsdagen den 12te Januar 1831, om Formiddagen Kl. 11 Slet, bortsælges den Hs. Majestæt tilhørende lille Veirmølle paa Jægerspriis til Nedbrydelse tilligemed det til Samme hørende Jnventarium paa nærmere ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, hvilke tilligemed Vurderingsforretningen lige til Eftersyn paa Jnspecteur-Contoiret paa Jænerspriis, hvorfra tillige Eiendommen forevises. Det anmærkes: at Nedbrydelsen kan paabegyndes, saasnart Approbation er givet. Auctionen afholdes i Jægerspriis Møllegaard. Frederikssund den 14de December 1830. v. Hadeln.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Førstkommende Onsdag den 29de dennes, Formiddag Kl. i 1, bliver paa Raadstuen afholdt offentlig Licitation over Renovationen og dens Bort førsel af Slagelse Kiøbstæds offentlige Pladse i Aaret 1831; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 24de December 1830. Gude. faaes hos Un
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Godt Huusholdnings-Malt dertegnede mod Ombytning af tørt og godt Byg, 10 Skpr. for hver Tønde Malt. Ligeledes modtages, Byg til at giøres i Malt, a 4 Mk. pr. Tønde. Letvægtig Byg modtages ei uden særskilt Accordt. Corsøer den 13de December 1830. W. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
En Gaard i Slagelse, med rummelig Gaardsplads, Staldrum til 4 Heste, samt gode rummelige Pakhuse og Lofter, med et fordeelagtig Beliggende, og passende til deri at anlægge en grov Handel, ønskes snarest muelig til Kjøbs, eller i Mangel deraf paa flere Aar til Leie. paa beqvem Beboelse, eller andre Herligheder paasees for øvrigt ikke. De Reflecterende behage at henvende dem til Underskrevne, som tillige foreløbig bemærker: at naar Han det derom snart kan afsluttes, og Leiligheden tages i Besiddelse, da kan af Kiøbesummen største Delen, ved Contractens Afslutning, strax udbetales. Corsøer den 22de December 1830. J. Kruse & Lauritsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Hos Kiøbmand Roeskilde i Callundborg er en god 5 Svarteers Skalsteen at erholde tilkjøbs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Karper og Karusser kan indtil videre erholdes tilkiøbs hos Smedemester Kyhn paa Gilselfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Undertegnede anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere med alle Sorter Haararbeide, ligeledes har jeg til alle Tider Arbeid færdig, saavel Krøller som Fletninger; dette bekiendtgiøres især for dem som forhen bar forundt mig deres Arbeide. Slagelse den 27de December 1830. Julle Lifsner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
En meget god grundmuret Gaard, beliggende paa en at Slagelse reelleste Gader, indrettet til tvende Familier, og bestaaer af smukke gibsede Værelser m. m., og et Baghuus paa 7 Fag, er paa billige Vilkaar underhaanden at faae tilkiøbs; Bogtrykker Magnus giver Au viisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Undertegnede anbefaler sig som hidtil med alle Slags Bogbinder og Paparbeide, almindelige Skolebøger, Skrivebøger i flere Formater, Aadeller, Huuskalendere, Skrin- og Reisekalendere, indbundne Almanaker, Nytaars Ønsker m. m., til de allerbilligste Priler. Slagelse den 28de Decbr. 1830. A. M. Hattings Enke, Slottetsgade No. 92.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Hos Undertegnede i Slagelse ved Bredegades. Port kan bekommes nye Damekrøller og gamle E. Søndergaard. oppudsede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Den af Ritmester Saurbrev beboede Lei Nestved, ghed i Kindbestegaden, er strax eller fra Paaske Flyttetid d. A. at erholde til Leie. J Anledning af det Maskeradebal, som den 2den Januar 1831 bliver afholdt i det venskabelige Selskab i Restved, er en udvalgt Garderobe med Characteerdragte, saavel for Herrer som Damer, Dominoer, Munkedragter og Masker a. ankommen fra Kiøbenhavn ; De som ønske at benytte denne Garderobe, ville behage at henvende dem til Klubværten der anviser nærmere. Nestved den 24de Decbr. 1830. Da Hovedgaarden Borrebye, dens Avling, Tiender og Hollænderie, ei ved den til den 13de denne Maaned averterede Auction blev bortforpagtet, saa kan samme af Liebhaverne nu erholdes i Forpagtning underhaanden. Børrebye den 16de December 1830. Madser. Bundtmagerarbeide i Slagelse. Hr. H. C. Jørgensen i Slagelse er i disse Dage bleven forsynet med meget smukke Vinterkasketter i forskellige Facons; ogsaa af de nu moderne Diebitsch Kasketter, Pelsterede Damestøvler, af de medcene sorte Pelieriner og Bra, Mandsreifestøvler, samt flere Sorter Bundtmagerarbeide, som Alt sælges for en billig og bestemt Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
For Varenes Godhed indestaaer L. Michelsen. Bundtmager. NB. Med samme her nævnede Vare, ere følgende Kiøbmænd forsynede: Hr. M. Gotschalck og J. S. Hirs Nestved, Hr. K. Meyer i Wordingborg, Hr. C. J. Roeskilde i Callundborg og Hr. J. Gottschalck i Stege For et Par duelige Arbeidere, som kan fremvise Beviser for en god Opførsel ere et Par Huse med Jord ledige paa Grevskabet Holstenborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Nogle halvaars Sviin af en god Nate er tilkiøbs hos C. Fobian i Garvergaarden ved Slagelse. Med dette Nummer stættes Qvartalet. De som ønske at subscribere paa dette Blad, vilde behage at henvende sig til ethvert Steds Postcontoir i Danmark og Hertugdommens samt for Slagelse og dens Omegn til Undertegnede. Slagelse den 28de Decbr. 1830. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for uden, og inden landske Historie. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Løverdagen den 1. Januar 1831. 17de Aar. Han SNAN A. GAN 1831, No. 1,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Ved Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene, Den 1ste Januar 1831. Du var en urolig Moder, Du hengangne Aar, fuld af Bevægelser, af Sindslidelser og af Bekymringer! Tør vi giøre os bedre Forhaabninger om Dig, Du nye Aar, som i Dag fødes kunne vi forvente at Du ikke skulle arve din Moders Sindelag, Du blev avlet under Lidenskaber, Du vil vore op under Trængsler; det er kun alt for Sandsynligt, at dine Dage ville hensvinde i Blod og Taarer og Elendighed. Der var ingen Roe i Menneskenes Sind ved din Ankomst. Vil der herske en større Rolighed paa Jorden ved Din Bortgang, Mange dyrekiødte Erfaringer ville i det mindste indtil den Tid have lært dens Beboere at deres Pantasie havde bedagret dem, og at det Jdral af jordisk Lykke, som de higede efter, blev ikke opnaaet. Det ville J lære, J Jordens Folk slægt, som tede Eder henrive af Eders blinde og uforstandige Had til de Nationer, hvis Naboer J vare, og med hvilke i levede i en bøigerlig Fordindelse, til oprøriske og voldsomme Foretagender! Eders ruinerede Byer, Edres ødelagte Velstand, Eders dræbte eller lemlæstede Medborgere og Kri tons utallige Drager ville overbevise Eder om, at J indhøstete kun en ditter Føx, og at J er blevne langt mindre lykkelige end tilforn. - Det ville J komme til at erfare J Landenes Beboere, som forsmaaede den landsfaderlige Regierings blide Rolighed og indvortes Fred, og fik en forandret Regieringsform indført, hvorved et uudslukkeligt Tønder til indbyrdes Had og Tvistigheder er bleven antændt iblandt Eder. - Til denne Kundskab ville J komme, som satte Eders Lykke i Mængdens Biefald og i at kunne svinge Eder høit op paa Ærens Trin; J ville erfare hvilken Misundelse og Had der forfølger den som pludselig bliver ophøiet, og hvor langt lykkeligere Mennesket er ved at leve i en simpel men nyttig Livets Stilling; Eders eget Exempel vil lære Eder hvor ustadig Mængdens Biefald er, og hvor let den som er steget op til Ærens og Magtens Tor, kan blive nedstyrret fra den. Det ville J endelig komme til at indset, som giøre Religionen til en Eienstand for Eders Egennytte eller Edts Lidenskaber, som i dens Dragt ville skinke Eders Hiertes Fordervelse, og som glemte Christendommens væsentligste Bud, i det J vilde forsvare Menneskenes Meninger om dens Lær Men ogsaa for Eder, J Jordens Mægtige, som ved Eders uforstandige eller voldsomme og lastværdige Handlinger, viiste at J havde forglemt dres høie Kalt, at være Eders Vanoners Fædre, og som ved Eders Handlinger oprørte deres Hierter mod Eder, beredte Eders egen Undergang. og foranledigede derved fordærvelige Exempler for Eders Medregenters Undersaatter; ogsaa for Eier vil det Aar, som forestaaer, blive et Kummers Aar, opfyldt af Anger og Veemod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Det er interressant at tage Menneskeslægtens nærværende Tilstand med Hensyn dertil i Øiesyn, at betragte hvad det hengangne Aar har lært os, og at overveie hvad vi vel kunne forvente af det Aar, som vi have i Dag begyndt. Denne Betragtning skal blive foretaget med al muelig Sandhedskiærlighed og med det Ønske, at dersom mørke Forestillinger skulle stemme Siælen til Tungsind, at da alt maae gaae bedre af end det nu kan formodes og Resultaterne maae overgaae Forventningen. Det er interressant i Forveien at søge ved sine Raisonnements at opdage hvad der vil gaae for sig i en vis Tidspunkt og naar denne er tilbagelagt, da at sammenligne det med hvad Erfaringen har lært os.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Assens Jndvaanere befinde sig i samme stillestaaende Tilstand som hidindtil, det er Despotiers, Overtroens og Fordommens Land; alt bliver staaende der paa det Trin af Fuldkommenhed, som det for Aartusinde siden har opnaaet. Den Russiske Monark udviste en Moderation ved sine Erobringer i Asien, som Culturen maae beklage, og gav Etz nrum tilbage, allene Britterne virre et nyt Liv op i den Ostindiske Halvøe: Ophævelsen af de Hinduiske Enkers Opbrændelse er en Trøst for Menneskeligheden; den givne Tilladelse til at Englændere maae etablere sig i Jndien og Anlæggelsen af en Dampskibsfart fra Bombay over det røde Hav til Suez ere et Haab før Culturen. Afrika aabner kun een frydefuld Udsigt ved dette Aars Begyndelse; men denne er af stor Betydenhed, nemlig de Franskes Erobring af Algier; thi andet har man ikke at glæde sig over fra denne Jordens Deel. Christendommen giør der meget svage Fremskridt, og at dens Fiende, Mahomeds Lære, udbreder sig stedse dybere ind Hiertet af Afrika, kan ikke glæde de Christne endskiøndt det dog er eet Gode at den eneste Guds Tilbedelse bliver udbredet blandt Menneskene. - Paschaen af Ægyptens Foretagender kunne ikke mere fryde os, siden man har lært dem at kiende; thi han er en Despot imod sit Fork og agter kun den Europæiske Cultur forsaavidt den kan tiene til at berige ham eller forøge hans Magt. – Englændernes Colonie paa det god Haabs Forbierg standses i sin Fremgang af Ørkener og af Vilde; Colonierne i Stefra Leona og paa Fernando deel Po ødelægges af Sygdomme. Men de Franskes Erobring af Algier, hvorved der blev gjort Ende paa Søerøveriet og en saa stor Bane er bleven aabnet for Culturen, var det hengangne Aars bedste Gave. Den upartiske Historie maae erkiende, at Menneskeslægten er dennen store Velgierning, ligesom Ægypternes Fordrivelse af Grækenland, Carl den 10de skyldig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Australien er Haabets Land, en nye Barn doms-Tilstand for Menneske slægten; der sendes de Lastværdige hen for at iføres det nye Menneskes Dragt og for at fødes paa nye for Dyden ved Svanfløbens Bredder spirer Culturen fremden liger allerede over Biergene i det umaalelige Jndland. Uagtet alt hvad Kotz hur har at indvende mod Missionairernes Forhold paa Otaheiti, er det dog indlysende, at Christendommen er paa Veien til at udbrede store Velgierninger over Sydhaves Øer. Men man kan iføre den to Dragter, den ene er Kiærlighedens og Dydens og den anden er Troens; at man dog maatte studere sig dybt ind i de hellige Skrifter og bedømme hvilken det var af disse at Christendommens Stifter gav Fortrinet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Amerika har stadfæstet i det forgangne Aar, som i saa mange af de hengangne, at Menneskene leve lykkeligere under den monarkiske Statsforfatning end i den republikanske; man sammenligne blot det roelige og fredelige Brasiliens Tilstand med de uophørlige Uroeligheder og Blod blad, som hærge de Sydamerikanske Friestæder; vil man betragte Anarchiet i al sin Elendighed, saa har man blot nødigt at vende sine Blikke derhen. Nordamerikas 14 Millioner Republikanere leve i Roe og Lykke; thi de leve i Udviklingens heldige Periode, de ere skaanede for mange, hinanden krydsende Jnterresser, de ere opdragne til en frie Statsforfatning og vide at comportere sig i den. J denne Deel af Jorden er Menneskelivet i sin Ungdoms Tilstand, for den er en frie Statsforfatning en Velgierning, da den forhøier Kraftens Udvikling; at betragte denne skal være for Fryd og vi ville ledsage Frie staternes voxende Held med vore Ønsker. Men hvad skulle vi sige om vort gamle Europa, Er det Oldingen vi her see der ville spille Ungdommens Rolle, eller er det en Passion der har bemægtiget sig dens Jndvaaneres Gemytter eller er det, som er foregaaet i vor Jordens Deel en nødvendig Afhielpelse af et voxende Onde? eller er det endelig en Udvikling af en høiere Forsynets Plan, hvis egentlige Hensigt vi først ville kunne fatte, naar det er fremgaaet af alle disse vilde Gestalter, som er den endelige Hensigt, og som vi endnu ikke rigtig kunne indsee? – Aar 1831, kan Du besvare os disse Spørgsmaale, eller ville, Du overlade det til dine Efterfølgere at giøre det?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Den roelige Tilstand i Paris i Anledning af denne mærkværdige Proces har ikke varet længe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Det Rygte var bleven udbredt, at Exministrene skulde strax efterat Processen var sluttet, bringes tilbage til Vincennes (hvilket ogsaa er skeet den 22de December Kl. 5 om Eftermiddagen) som opvakte Uroe fordi man betragtede det som en Mistillid imod Folket. General Lafavette udstædte en Parolebefaling til Nationalgarden og Præ sekten for Departementet Seine og Politiepræfekten i Paris udstædte hver en Proclamation for at formane til Rolighed og Orden; men den 20de, henimod Middag, stimlede flere Folkesværme sammen ved Paladset Luxemburg. Man anslog Antallet omtrent til 4000 Mennesker, hvoriblandt mange ledige Arbeidsfolk. Jmidlertid blev Nationalgarden betydelig forstærket og den resterede en Mængde af de Uroelige. Gen. Lafapette vilde begive sig til Pairernes Kammer, hvis Møde Præsidenten snart ophævede. Han gik litfods midt imellem Folkestimmelen, ledsaget af to Adjutanter, og blev modtaget med det Raad. Læfayette leve, men dog var han ikke istand til at kunne komme igiennem Menneskemassen; men det lykkedes et Compagnie Chasseurs at adsplitte Folkestimmelen, saa at Generalen kunde komme tilbage til Nationalgarderne og til Luxemburg, Kort efter blev Rebet paa en Lygte skaaret over; men nu fik Nationalgarden Ordre til at rykke frem; den erholdt temmeligt Terrain, Folkestimmelersang Friehedssange; men Nationalgarden trængte den langsomt tilbage med megen Sindighed, uden at finde synderlig Modstand. Kl. 11 om Aftenen var næsten alting forbie. Man hørte nogle betænkelige Udraab, faaledes: Ministrene døe! ned med Pairskammeret, o. s. v. De fleste af de arresterede Perioner ere igien blevne løsladte, og man fandt kun to bevæbnede iblandt dem. Bladet Qvotidenne skildrer denne Opstand som langt værre, og selv Præsidenten i Conseilet, Hr. Lafitte har sagt i de Deputeredes Kammer, at det kom ham for, som der laae under disse Uroeligheder en Plan skiult for at styrte den nærværende Tingenes Orden. Pairernes Kammer har imidlertid slutet Forhøret. Det er bleven opklaret af Hr. v. Semonvilles Beretnining om den sidste Samtale med Carl den 10de, at Forordningerne ere udgaaede fra Kongen selv. Ministrene Polignac og Peyronnet holdt Forsvarstaler, den sidste med megen Kraft og Eftertyk. En af deres Forsvarere, Hr. Martignae, holdt en fortræffelig Tale, som varede i over 5 Timer; men da Hr. Barenger, som Commissair for de Deputeredes Kammer havde talt for at understøtte Anklagen, og den anden Commissair vilde begynde at tale, saa spurgte Præsidenten ham om han vilde tale længe. Han svarede en Time; hvorpaa Præsidenten, som havde faaet Efterretning om at det var uroeligt udenfor Paladset, bad ham om at opsætte sin Tale til i Morgen, hvorpaa han ophævede Mødet. Kammeret har afsagt Dommen; Straffen bliver: Fængsel paa Livstid, Tab af alle Værdigheder og Erstatning af Processens Omkostninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Den udenlandske Post har medbragt en Masse af Nyeheder og Rygter, men er ankommen saa sildig, at der denne Gang kun kan meddeles en Oversigt deraf, og Fortællingen af de nærmere Omstændigheder maae forbeholdes til de følgende Aviser. De Engelske Fonds staae paa 81 1/4 Det begynder at blive roeligere inde i Landet, men Skatkammerkantsleren har forlangt og faaet bevilget af Underhuset 1,850,000 Pd. Sterl., da den militaire Magt maae forstærkes, for at kunne dæmpe Urolighederne. Den bedste Harmonie skal ikke finde Sted imellem Greve Grev og Lord Althorp; da denne skal være meere libera findet end hiin. Regentskabsbillen, ifølge hvilken Formynderskabet for Prinsesse Victoria skal tilfalde, dersom Kongen skulde dør hendes Moder Hertuginden af Kent og ikke Enkedronningen, er passeret Hr. O'Cconnel er kommen tilbage til Jrland og bleven der imodtaget med en sværmende Enthusiasme. Den Franske Regiering vil nu erkiende Belgiens Uafhængighed, og man siger, at den har beiendtgjort sin Beslutning for de allierede Hoffer. – Vaabenstilstanden imellem Holland og Belgien er antaget, men Uroeligheder yttre sig dog af og til paa Grændserne. J Gent har man faaet nok af Revolutionen; man har hugget Friehedstræerne omkuld, brændt Nationalkokarderne, raabt leve Kongen og ned med Patrioterne. Disse grebe til Vaaben imod Oprørerne og efter store Spektakler, blev Tumulten endelig dæmpet, J Perpignan i Frankerige have Giæringer fundet Sted imod det nærværende System. - Spanien ruster sig med Kroft, da den giør Regning paa de østlige Magters Jntervention. - Schweiz er i fuld Giæring, hele Folket bevæbnes, og man troer at der vil blive oprettet en fælles Regiering der, som i Nordamerika. - J Vien vil man have Efterretninger og Uroeligheder i Rom, hvorfor det diplomatiske Corps driver paa, at en nye Pave snart bliver udvalgt. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-01
Paa de Joniske Øer skal der være en saa alvorlig Tumult, at Generalgouverneuren Sir Frederich Adams har maattet forlægge Regieringens Sæde. – Det Tydske Regiment Hohenløbe, afsendes fra Frankerige til Morea. – Der tales om Uroeligheder imellem de Bareriske Tropper i Rhinbayern og imellem de Preussiske i det Preussiske Sachsen. - J Stockholm var den 25de Di cember det almindelige Rygte udbredet om, at der var udbrudt et Oprør i Finland. – De Russiske Keiser væbner sig til at tvinge Polakkerne, han har overdraget Commanden over den Armee, som skal marschere imod dem, til Feldtmarskal Diebitsch Sabalkanski; General Toll briver Chef for hans Generalstab. – Volbynien og Podolien ere erklærede i Krigstilstand og General Poteenkin har erholdet saavel den civile som militaire Magt i disse Provinser. – J Polen, trøster man sig ved at den Russiske Armee kan ikke blive saasnart samlet, saa at man kan faae Tid til tilbørligen at udruste sig. Den PolstRigsdag er bleven aabnet den 18de og har fangtioneret Revolutionen, som nu er udbredet over hele Kongeriget Dictatoren General Chlopicki har efter sit Lofte nedlagt sin Magt; men Rigsforsamlingen, som bestaaer af Senatorernes og Landbudens Kammer, har paa nye overdraget ham den. Den har udstædet en Forordning desangaaende og har derpaa indtil videre prorogeret sig. Dictatoren har udnævnt et Nationalconseil af 5 Personer, som skal regiere med ham indtil videre. –