JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Den engelske Flode, der bloqverer Cadixes Havn, anslaaer man til 28 Skibe, og 8 Fregatter; derimod skal i Følge Breve fra Cadiz af 26de Februar, den spanske Flode endnu forøges med 6 Linieskibe fra Carthagena og Ferrol, og syv andre, paa hvis Udrustning saare ivrigen arbeides; ligeledes tales og her om en stærk Eskadre, der rustes i Toulon. Om den spanske Flodes sidste korte Tog har Moniteuren følgende Skrivelse: Denne Eskadre, som under saa lykkelige Forvarsler var gaaet udden syvende, har hverken sveget eller opfyldt vore Forhaabninger. Den er gaaet hiem igien, et Skib undtaget, der skiltes derfra næsten ligesaa snart den kom udi Søen. Vor Admiral, der er ikke mindre andægtig end tapper, havde, førend han gik ud, været til Skrifte og Alters, og i Capucinerguardianens Hænder efterladt sig et forseglet Brev, som den ærværdige Fader ikke maatte aabne, før Eskadren var ude. Saasnart Jndholdet blev bekiendt, blev holdt offentlig Bøn i Cupucinerkirken, og snart i Kirkens øvrige Kirker og Klostere. Midlertid, formodentlig for at opfylde disse Bønners Jndhold, forfulgte vor Flode de ti fiendtlige Skibe, og smigrede sig at indhente og angribe dem. Men de Engelskes Hastighed raadede anderledes. Een af deres Fregatter var paa 26 Timer seilet til Lissabon, at mælde den spanske Flodes Udløb. Syv eller otte Timer efter gik Lord St. Vincent under Seil med hans Division paa 14 Skibe. Det lader, som Regieringen i Cadix ved en Coureer fra Lissabon, er blevet underrettet om denne næsten underværdige Begivenhed. Den sendte strax en Corvette til Admiral Massaredo, og de Depecher, denne havde ombord, vare uden Tvivl Skyld i vor Eskadres uventede Hiemkomst. Vore Søemænd kom hurtig nok hiem til at være overværende ved de offentlige Bønner, vi gjorde til Himlen for dem. Der er adskillige Forklaringer om det Brug, Eskadren har gjort af de 6 Dage, den var borte. Efter nogles Sigende har den øvet sig i Evolutioner, som lykkedes fortreflig, efter andres, ere Chefens Signaler hverken blevet fulgte, eller engang iagttagne; og da Feilen nødvendig maae være eet Steds, paastaae adskillige Skibschefer, at vor Admiral ikke forstaaer sig paa at give Signaler; hvilket efter den Berømmelse, Massaredo har ogsaa uden for sit Land, synes os meget vanskeligt at troe. Hvad der er vist, er, at han er gaaet syg ud, og at han paa sit korte Tog er blevet to Gange aareladt. Vi kunne da ikke andet end beklage vor Stierne, og tilstaae, at uagtet de offentlige Bønner, alle vore Søemænds Fyr, og nogles Duelighed, ere vi tit uheldige. Man har troet, at opdage det Skib, der var kommet fra Eskadren. Det er at ønske, det snart maae komme hiem, for ikke at blive de engelskes Bytte, der ere mindre andægtige, men lidt mere lykkelige, end vi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Paris, den 19de Martii. Det hedder, at det første Forsøg til Landgangen paa Engelland skal skee i April med 110000 Mand. Borger Chevaliers ny opfundne fængende Raketter ere prøvede, og have tildeels opfyldt deres Bestemmelse. Commerce, og Alliancetractaten med den cisalpinske Republik er nu sanctioneret af begge Raad og bekiendtgjort. General Brune er i største Hast fra det erobrede Scheits reist til Rom, for at begynde de nye Fiendtligheder mod Neapel. Det hedder, at Kongen der har afslaaet alle ham gjorte Fordringer, fremstilt sig for sit Folk, og opfordret det i Massa til Rigets Forsvar, hvortil det skal have viist sig villigt, hvorpaa Kongen har befalet at forstærke Cordonnen paa Grændserne, og udruste alle hans Skibe. Vor fra Corfu afseglede Flode skal være 32 Seilere stærk, og bestemt mod Messina, Trepani og Syracus. Erlangen, den 23de Martii. Vor Tidende indeholder følgende fra Rom: Den ny romerske Republiks offentlige Anklager har alt under den 22de Februar udstædet en Opfordring til Folket, hvori det blandt andet hedder, hvad Ret har Ferdinand Capet (Kongen af Neapel) til at beherske de forhen frie Lucaner, Bruttier, Samniter, og Apulier, Jngen anden, end efter Pavernes Buller, hvis Magt vi have ophævet. Evig Skiændsel var det for det romerske Folk at lade een Mand under Skygge af pavelige beleninger beherske Jtaliens skiønne Egne. Men end mere, denne Ferdinand vægrede sig nys at erkiende Pavens Lehnsret. Han har altsaa ikke engang Skygge af Rettighed til Neapels Krone.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Den italienske Grændse, den 13de Martii. Efter directe Efterretninger fra Neapel, har Berthier, inden han forlod Rom, givet den befaling, ikke at overtræde de neapolitanske Grændser. Benevent og Ponte Corvo ere efter disse Efterretninger besatte af neapolitanske Tropper efter Aftale med det romerske Hof. De i den cisalpinske Republik mellem Lovgivningen og Directoriet herskende Uroeligheder blive ofte til høye Stridigheder. Directoriet har forviist Ærkebispen af Ferrara - den som Buonapartes Ven saa bekiendte Cardinal Matthei – udaf det cisalpinske, fordi han erklærede det religionsstridigt, at sværge Kongedømmet Had. Nu vil man vide her, at, Berthiers ovenstaaende Forbud uagtet, et Corps Franske skal være rykket ind i Kirkestaten, og have plantet Friehedstræer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Venedig, den 14de Martii. En Deel af den herværende Garnison bryder med første op, at forstærke den keiserlige Armee, der samler sig ved Verona. Wien, den 21de Martii. Fra Neapel har man følgende Efterretning: Kongen har bekiendtgjort sine Undersaatter Frankerigs Fordringer, i Neapel i egen Person, men i Provindserne ved Commissarier, og overladt til Nationen at antage, eller forkaste dem. Men denne har over hele Kongeriget eenstemmig erklæret sig mod de Franske, og tilbudet sig at opoffre alt for Konge og Fædreland. Siden denne Erklæring, indrettes Landværnet overalt med største Virksomhed, og Krigsmagten er alt rykket frem til Grændserne. Kongen og Kronprindsen vil selv drage med i Feldten; men Dronningen med den øvrige Kongeslægt begive sig bort. Porten truet et nyt Uvæir. De i Dag fra Tyrkiet, Triest, og Venedig ankomne Breve, mælde, at der i Morea virkelig er udbrudt et stort Oprør, hvortil de fleeste Græker i de Egne have slaaet sig. Efter bemeldte Breve vil man spore Udlændinge deriblandt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
De keiserlige Tropper i Tyrol have faaet befaling at lagttage strængeste Neutralitet mod Scheits.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Rastadt, den 23de Martii. J Gaar har Rigsfredsdeputationen besluttet ikke blot at blive ved sin sidste Fordring, men tilføye, at den med fuld Tillid seer imøde, at benævnte Landstrøg bliver ved det tydske Rige. Det proponerede Sæcularisations=System streed saavel mod Deputationens Pligter, som mod den tydske Rigs forfatninger. Herpaa har det franske Gesandtskab allerede svaret, at Rigsfredsdeputationen i mueligst korteste Frist skulde erklære sig, om den tiltraadde den til at undgaae ulykkeligere Følger og Krigens Fortsættelse foreslagne anden Fredsbasis, Sæcularisationen, eller ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Frankfurt, den 24de Martii. Efter Breve fra Rastadt have især adskillige geistlige Fyrster, som Wurzborg, Trier o. a. vidtløftig erklæret sig mod Sæcularisationerne, som det første Skridt til Rigsforfatningens Omstyrtning, og anraabt saavel keiserlig som preusisk Hielp. Vort Naboegn bliver rimeligviis snart Vidne til vigtige Optrin, da de franskes Villie ogsaa at beholde Puncter paa høyre Rhinbred, daglig bliver øiensynligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Kiøbenhavn, den 2 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Barom. S. S. V. 26 Martii. 28. I. I. 34 Varme. do. 28. L. I. 1 1/2 27. II. 2. N. V. V. N. V. S. O. 1 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk. de
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
AVERTISSEMENT. Løverdagen den 7de April om Eftermiddagen Kl. 4 vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 207, samt 175 og 176 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, ved Anden Auction opbuden for at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed, kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Severin, som boer i No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
løbenhavns Aar mu Julius, Manu Post-Tidende Lom til Fredagen, den 6 April. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Lissabon, den 27de Februarii. J Forgaars er den engelske Admiral, Lord St. Vincent, med 11 Linieskibe og tre Fregatter igien kommet hid fra Cadix, hvor han har efterladt Viceadmiral Parker med ti Linieskibe og nogle Fregatter til at vogte paa den spanske Flode. (Rimeligviis finder Lord St. Vincent det selv fornødent at vogte paa Portugiserne).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Madrid, den 8de Martii. Vi have Efterretning, at de engelskes Tog mod Manilla gandske skal være forulykket. Den engelske Flode, der havde en stor Mængde Transportskibe med sig, har udstaaet en saa rædsom Storm, at 4 af dens Linieskibe derved ere gangne til Grunde. Man anslaaet overalt deres Tab ved dette Tog til 10 – 12 Millioner Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
her er endnu alting roeligt. Men vigtige Nyheder bebudes herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Paris, den 19de Martii. Den 16de blev i Vincennes Park gjort et Forsøg med Borger Chevaliers phosphoriske Raketter, omtrent 300 Tøiser fra det Sted, hvor de bleve afskudte, havde man udspendt et Seyl, som kom i Brand, saasnart det blev ramt (andre Efterretninger sige dog, at nogle Raketter gik igiennem uden at fænge). Betænker man nu, hvad Næring et Skib frembyder disse phosphoriske Raketter, samt, at man kan lade 2300 slige paa eengang regne ned over Skibet, vil man overtyde sig, at dette kan have en rædsom Virkning paa den fiendtlige Flode. (Kun er det at formode, at den sindrige og kundskabfulde engelske Nation ikke længe vil lade sin Fiende være i Enebesiddelse af denne rædsomme Hemmelighed, og at altsaa herved blot et nyt Ødelæggelsesmiddel er blevet til, som kan giøre Krigen end grummere, uden at nogen af Parterne kan beregne sig det til en udelukkende Fordeel).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Paris, den 23de Martii. J Overgaars tog Valg forsamlingerne her deres Begyndelse. Saavidt man i Forveien hører, herske Rolighed og Anstand der, og Patrioterne ere temmelig talrige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
En Eskadre paa 30 Seilere, bestaaende af Fregatter og Transportskibe, som har 17000 Mand Tropper, og for to Maaneder Levnetsmidler om Bord, har i disse Dage skuldet seile fra Toulon. Nogle troer, at denne Eskadre er bestemt at tage Syracusas, Messinas og Triponis Havne i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
London, den 16de, 20de, 23de Martii. De nyeste Efterretninger fra Jrland vare høyst vigtige og foruroeligende. J Løverdags indløb Depecher i London med disse Rædselstidender til vor Regiering. Den 12te er i Dublin et Complot blevet opdaget og forstyrret, der allerede var temmelig kommet til Modenhed, og skulde udbryde paa St. Patriks Dagen. Det var besluttet, at giøre et formeligt Angreb paa Dublin, myrde alle, der vare Regieringen hengivne, og bringe Jrland under den franske Republiks Beskyttelse. J Leinster sad en Forsamling af 16 Delegater, som kaldte sig de forenede Jrlænderes executive Directorium, og stod i fortrinlig Brevvexling med Directoriet i Paris, da de paa eengang bleve overraskede og fangne. Dette skeede i Følge Efterretninger, vor brittiske Regiering havde faaet af Stats fangen Oconnor Papirer, og strax med vedbørlige Forholdsregler blev sendt til Dublin. Hele Dublin og hele Landet var i Bestyrtelse, da de bleve fængslede, og Storcanzleren fandt det fornødent, at have to ladte Pistoler i Haanden, da han skulde ned til sin Vogn; men nu da den første paniske Skræk er forbi, gaaer alting igien sin Gang. Lord Edvard Fitzerald, der staaer i Spidsen for Oprørerne, er sluppet ud af et Vindue, og man har ikke faaet ham fat. Der er sendt Statscourerer og Politie spioner over hele Kongeriget, at tage de Medsammensvorne til Fanger, hvis Navne man lærer af de i Hr. Bonds Huus fundne Papirer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Med den i Dag komne Post vil man have Efterretning, at i Qveens Grevskabet skal være udbrudt en hæftig Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Pitt har nu udfundet en Finantseplan, der paa eengang skal hielpe ham ud af al Forlegenhed. Han vil nemlig sælge Landtaxen, som aarlig udgiør 2 Mill. Pd. St. paa 20 Aar for 80 Mill. 3 Proc. Fonds. Den 22de giorde Hertugen af Bedford sit Forslag i Overhuset om Ministeriets Afskeedigelse, Debatterne varede til anden Morgen Kl. 3, da Forslaget med 113 Stemmer mod 13 blev forkastet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Vore Blade sige, Rusland lader nu udruste en Flode paa 10 Linieskibe og adskillige Fregatter, der skulle agere i Forening med os i Nordsøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Nederelven, den 30te Martii. Det i Dag udgivne Stykke af den politiske Journal indeholder under Artiklen Kiøbenhavn følgende: Den herværende franske Gesandt skal udtrykkelig have erklæret vort Hof, at den franske Regiering respecterer det danske Flag ligesom tilforn, saasnart det ikke misbruges til at transportere fiendtlige Vare eller for fiendtlig Regning, og at altsaa vor Søefart ingen Convoi behøvede, for at betrygges mod de franske Kaperes Foruroligelser. Det hedder nu gandske vist, at de to til St. Helen og Cap bestemte Krigskibe, der nu ere fuldkommen eqviperede, og alt have lagt ud, ikke skulle afgaae derhen. (Dette er nok mere at ønske, end at formode).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Frankfurt, den 27de Martii. Vor Stad kaldes nu en Brud, hvem i den forestaaende Sæcularisations Epoke er bestemt en Brudom. Man meener, den tillige med Wezlar, en Deel af Fulda, og Wetterau torde blive Maynzes Churfyrste til Deel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Rastadt, den 26de Martii. De franske Gesandte have allerede svart paa Rigsdeputationens sidste Note, og i Grunden henholdt sig til det forrige. J den casselske Avis mældes, at Churfyrsten af Pfalzbayern i levende Live vil afstaae Hertugen af Zweibrück Pfalz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Kiøbenhavn, den 6 April. Førstkommende Søndag den 8de April bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Enke-Hertuginde Friderike Darothee Sophie af Würtemberg Stutgard, som bæres i 6 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Tirsdagen den 10de April er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
J Tallotteriets 590 Trækning i Wandsbeck, den 3die April, udkom følgende Nummere: ap
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
AVERTISSEMENT. Løverdagen den 7de April om Eftermiddagen Kl. 4 vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 207, samt 175 og 176 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, ved Anden Auction opbuden for at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Severin, som boer i No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-06
Tirsdagen den 10de April og paafølgende Dage, vorder ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden No. 206 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, og begyndes Klokken 9 om Morgenen, bortsolgt en meget betydelig Deel Løsøre-Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Blik, Porcelain, Steentøy, Glas, Meubler, Træevare, Linned, Fruentimmer Gangklæder, Sengeklæder og videre, der tilhører Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboe. Trykte Fortegnelser bekommes hos Procurator Severin, som boer paa anden Sahl No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade, imod 6 Skillings Erlæggelse for Stykket til Bedste for de Fattige. Auctions-Pengene erlægges til fornævnte Severin enten strax ved Hammerslaget, eller siden naar paafordres. Administrationen for den Kongelige Porcelains=Fabriqve bekiendtgiør herved: at Onsdagen den 2den May førstkommende, bliver udi General-Post-Amtets Gaard No. 88 paa store Kiøbmagergade holden Auction over en Deel Kiøbenhavns Porcelain, bestaaende af Bord- og Thee-Tøy, Blaat og Hvidt af forskiellige Tegninger, samt røde og hvide Caffe= og Theestel, med adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser ere otte Dage før Auctionen at bekomme paa Porcelains=Fabriqvens Contoir paa store Kiøbmagergade No. 3. Porcelainet forevises Liebhaberne 2de Dage før Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Kiøbenhavns Aar. No. Manus, munis. Martinus, Post-Tidender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Aarhuus. til Mandagen, den 9 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Den tyrkiske Grændse, den 8de Martii. Da man nu har de sikkerste Efterretninger, at Storherrens Armee er i Anmarch mod Rebellerne, og at alt 100000 Mand skulle staae fra Morava til Semendrigegnen, torde Nyhederne fra disse Egne snart blive interessantere, især da Paswan Oglou paa sin Side ikke sætter sig i mindre god Forsvarstand, og synes besluttet at vove en Hovedtræfning. Alle undre sig over hans lykkelige Fremskridt, og hans Manoeuvrer, der synes at røbe en erfaren Taktiker; men Forundringen vil ophøre, naar man bliver nøiere kiendt med Omstændighederne. Paa to Aar og længere har han gjort sig Umage for at faae europæiske Officerer i sin Tieneste fra adskillige Magter. Det lykkedes ham at faae nogle. Man finder i hans Armee, Officerer og Soldater næsten af alle Nationer, især mange Franske og Polakker, som ere af Deniskos berømte Corps. Saasnart dette deels af Russerne, deels af de Keiserlige blev adsplittet, samlede det sig igien under en vis Ogoliskys Befaling, og tog Tieneste hos Paswan Oglou. Hiin Polak har, tilligemed en emigrert fransk Jngenieur Baunau, den hele Bestyrelse af de militaires Operationer. Ogsaa skulle alle de gode Foranstaltninger, hvormed Oprøreren vinder sig saa mange Tilhængere i de russiske Provindser, komme fra den sidste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Wien, den 24de Martii. Adskillige Efterretninger fra den tyrkiske Grændse sige eenstemmigen, at Rustningerne, for at overvinde Paswan Oglou, drives med al Livagtighed saavel i Bosnien, som i Rumelien, og at man snart seer vigtige Optrin imøde. Midlertid synes dette lidet at bekymre Paswan Oglou, der ogsaa paa sin Side vedbliver at berede sig til den kjækkeste Modstand. Af det, at han endnu ikke har vovet noget Angreb, slutter man, at hans Armee endnu ikke maae være stærk, da det dog er ham velbekiendt, at Porten ikke endnu er fuldelig rustet. Men han synes at vente paa Optrin i Albanien og Morea, hvor han har mange Tilhængere, inden han træder offentlig frem. J saa tilsyneladende god Forstaaelse, end det keiserlige Hof monne staae med den franske Republik, holder man sig dog overbeviist om, at det ikke vil lade det saa nær slægtede neapolitanske synke. Efter de nyeste Beretninger, har den franske Regiering, foruden sine forrige Fordringer, nu ogsaa mældt sig hos Neapel med en Fordring paa adskillige Millioner, og lader derhos bestandig flere Tropper rykke mod Rom. Man forsikkrer, at den keiserlige Regiering allerede i denne Anledning har begyndt den kraftigste Mægling, og for at give denne desmere Vægt, befalet et Corps paa 20000 Mand at samle sig i Tyrol, og den italienske Armee, at formeres paa ny til 80000 Mand. Den keiserlige Armee, skal have meget stærkt Tilløb fra alle Jtaliens Egne; og da den keiserlige Regiering i Venedig lod begiere et Laan paa 600000 Ducater af de derværende Rige, kom Subscriptionen med største Redebonhed i Stand paa 24 Timer. (Den keiserlige Armee, som samler sig ved Verona, angives for 60000 Mand i maylandske Efterretninger). Man vil i øvrigt antage det som afgjort, at Parma forenes med den cisalpinske Republik, og Hertugen paa anden Maade holdes skadesløs. Mellem den romerske og cisalvinske Republik skal Grændselinien være dragen, og løbe over Høyderne fra Fano til St. Leone, hvilke to Stæder Cisalpinen faaer, og befæster. Adskil meest Polakker rykke lige cisalpinske Tropper -ad Rom. Anliggenderne i Jtalien synes bestandig at blive mere forknyttede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Jtaliensk Grændse, den 17de Martii. Den til Neapel afsendte franske Gesandt General Belard har efter de sidste Efterretninger derfra havt en lang Samtale med Marchese Gallo, om Giennemmarch for de franske Tropper til Benevent og Monte Corvo (to i det neapolitanske beliggende, men til Kirkestaten hørende Landstrækninger, der have republikaniseret sig, og forlange fransk Undsætning) men havde endnu den 8de ingen Beskeed faaet. Til Sicilien skal være gaaet mange neapolitanske Tropper, for at dæmpe Uroelighederne der, og mange Personer hæftede i Messina, Palermo o. a. St.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Rom, den 11te Martii. Der arbeides med al Driftighed paa at oprette et Corps af 10000 Mand Jnfanterie og Cavallerie for vor Republik. Paa at organisere vor ny Forfatning, arbeider især den fra Genua hidkomne franske Gesandt Faypoult. General d'Allee magne har forlangt en Million Livres af den liden Republik Lucca til Laans. Denne General kalder, saa ofte nogen vigtig Beslutning skal tages, altid sine fornemste Officerer sammen til et Krigsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Paven skal have taget mange Reliqvier med sig herfra. Derimod maatte hans Nepote Hertug Braschi, inden han slap herfra, efterlade sig Vexler paa de betydelige Summer, han har i Londons og Amsterdams Banke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Basel, den 22de Martii. Til Bern ere komne Deputerede fra Vaadtlandet, at tilbagebringe den gode Forstaaelse mellem det tydske og italienske Bernerland. Mengand skal have givet den Forsikkring, at Directoriet gandske havde forkastet den Plan, at deele Schveits i to Republiker, og at det skulde kun udgiøre een udelelig Republik, hvis Constitution harmonerede med den franske, og havde 5 Directorier, som dog for første Gang ikke maatte vælges af Cantonerne Bern, Solo thurn, og Freiburg, der havde baaret Vaaben mod Frankerig. Borgeren Ochs meenes at blive een af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
J en Tale, han den 6te holdt i den baselske Nationalforsamling, erklærede han, der maatte dannes en Kiæde af 6 til 7 store democratiske, repræsentative Republiker, der for Fremtiden giorde enhver Coalition umuelig. Directeuren Merlin fra Donay skal derimod i Paris have erklæret, at det havde været bedre, man aldrig havde blandet sig i de schveitserske Anliggender, hvilket skal være mange ivrige Patrioters Meening, hvoraf nogle skulle ansee dette de franskes Fremfærd, som en uudslettelig Plet paa den franske Republik, siger Posselts Weltkunde, et i øvrigt saare directorialsk Blad. Daglig synes det overalt at blive øiensynligere, at, om end 18de Fructidor, som endnu maaskee er uafgjort, var en Redningsdag for den franske Republik, da var det en sand Underkuelses- og Ødelæggelsesdag for det øvrige Europa, da sikkerlig Pastoret og Dumolard ligesaalidet vilde have taugt til, hvad der er skeet i Schveits, som til det, der begyndte at foretages i Venedig).De østerrigske Tropper, der samle sig i Tyrol, skulle blot drage en Cordon, at forebygge revolutionaire Grundsætningers Smitter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Berlin, den 31te Martii. Siden nærværende Konges Thronebestigelse er her udkommet en utallig Mængde Smaaskrifter om alle interessante Begivenheder (?) Sange, Samtaler, Satyrer, der falbydes paa alle Broer, og offentlige Pladser. Da i adskillige af disse forskiellige tildeels anseete Personer paa en ikke mindre end forblommet Maade angribes, havde General-Directoriet forestilt Kongen at fornye Censuredicter. Herpaa har Kongen resolveret: at dette var ham betænkeligt, da det kunde synes fornyet Pressetvang. Slige Skrifter hørde overalt til de almindelige Folkeforlystelser for de lavere Classer, som man ret vel kunde unde dem, saalænge de ikke kunde drage Uroeligheder efter sig i Staten. Han vidste heller ikke, at retskafne Statslemmer derved vare angrebne, og de, der ikke vare det, kunde en saadan offentlig Revselse ikke skade, og være andre slige et lærerigt Exempel.