JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
England. Atter en frygtelig Ødelæggelse ved Jld. Londons store Børs, een af de pragtfuldeste (og man kan vel sige vigtigste, Bygninger, er en Gruushob. Dens Tilintetgjørelse kan ansees for en Nationalulykke. D. 10de om Aftenen henimod Kl. 10 opkom Jld i Lloyds Kaffehuus, i det nordøstlige Hjørne af Bygningen, ligeoverfor Banken. Hjælp var hurtig tilrede fra alle Sider, men Luerne brøde saa hurtigt frem gjennem alle Vinduerne, at det var umuligt at trænge frem til Jldens Middelpunct og man indsaae strax, at denne Bygning var uden Redning. Dog lykkedes det endnu at rydde ud af de tilstødende Hjørnehuse. Da den strænge Kulde gjorde Brandanstalterne uvirksomme, greb Jlden fra Assurance-Compagniets Contoir fat i den kgl. Børs=Bygning. Kl. 1 var dens nordostlige Side nedbrændt og hurtigt nærmede Flammerne sig det for omtrent 20 Aar siden opbyggede Taarn og Kl. 2 stod dette, trods alle Sprøiternes Anstrængelser, i lys Lue. Synet af dets Brand var et Skuespil, der ei lader sig beskrive. Nu begyndte man at flytte i de tilstødende Gader. Flammerne udbredte sig nu meer og meer, og Vinden, der hele Tiden havde blæst heftigt, blev Kl. 4 til en sand Storm. Den umaadelige Fiirkant var en eeneste Jldmasse. Den eneste tilbageblevne Fløi, der hidtil var bleven skaanet af Luerne, deelte nu de øvriges Lod. Børsen nedbrændte aldeles. De indre Mure styrtede sammen med uhyre Bragen og knuste i deres Fald de talrige Statuer af Konger og Dronninger, som have beklædt Storbrittanniens Trone siden Wilhelm Erobrerens Tid. De ydre Mure og Taarnet staae endnu, men man frygtet hvert Øieblik at see dem styrte over paa de ligeoverfor liggende Huse. Bladene ere naturligt opfyldte med Beretninger om denne Brand. Mod de Masser af Mennesker, som trænge sig til, for at beskue Ruinerne, har man maattet reise et Plankeværk omkring Brandstedet. Men de opstillede Politivagter have dog ondt ved at forhindre, at Tyvene ei snige sig gjennem Aabningerne og forøve deres Haandværk ved høilys Dag. Endnu d. 11te vare mangfoldige Sprøiter ifærd med at overøse Ruinerne med Vand, ikke fordi man nu kunde befrygte Jldens videre Udbredelse, men fordi den idelig vedholdende tykke Røg holdt Jndvaanerne i Omegnen i en saadan Frygt, at de ei vilde ophøre med at bortflytte deres Kostbarheder, Papirer &c. Alle omliggende Huse ere nu belagte med en tyk Jisskorpe og i deres Kjældte, som findes under ethvert Huus i London, ligger et flere Fod tykt Lag Jis.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Saaledes er Londons Børs, den umaadelige brittiske Han deels værdige Tempel, en Gruushob, der trindtomkring kun viser Spor af de hinanden fjendtlige Elementers, Jldens og Vandets, forenede Ødelæggelseskraft. Den overordentlige Driftighed og Jver, med hvilken man stræber at bringe Alt igjen i Orden, hvilken Virksomhed da begynder med at bortrydde, Gruus og Ruiner, er caracteristisk. Endnu igaard, hedder det i Times af 12te, havde Jngen vidst, hvor man i saa Timer skulde finde en Plads, der formaaede at erstatte Borsen og idag have Kjøbmændene allerede i Guildhall fundet et fuldkommen passende Sted, der vel ikke ligger saaledes fuldkommen midt i City, som den kongl. Børs, men dog yder Tag og Beskyttelse i ondt Veir. J London-Tawern ville Lloyds Abonnenter snart finde en passende Indretning og endnu bedre vil det kgl. Assurancecompagni finde sig tjent med at erholde den forhenværende Banquier Esdailes Huus i Lombardstreet til dets Forretninger. Det er endnu en stor Trøst, at der er ødelagt langt færre Protocoller og Documenter end man i Begyndelsen befrygtede. Carl den 2dens Statu er forbleven ubeskadiget, da Murene styrtede sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Rusland. Keiseren har allerede givet hensigtssvarende Befalinger til, saa hurtigt som muligt, at gjenopbygge det i Branden d. 29de og 30te Debr. ødelagte Vinterpallads. En Commission skal forestaae Arbeidet og til dets Udførelse ere de fornødne Summer anviste. Som det hedder skal Keiserparret allerede i næste Efteraar ville beboe det nye Pallads. Faa Dage efter at man havde faaet Bugt med Jlden i Grunden, vare allerede Hundreder af Arbeidere ifærd med at rydde den. At den Deel af Vinterpalladset som kaldes Eremitagen, og som gjemmer de kostbareste og sjeldneste Kunstskatte, blev reddet, skyldes ene og alene Storfyrst Michaels besindige og kraftige Foranstaltninger. Han tilbragte den hele første Nat uafbrudt paa Brandstedet med at lede og opmuntre Gardens Mandskab, og havde meest Møie med at holde deres, ofte altfor store Forvovenhed inden de behørige Skranker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Blandede Efterretninger. Da Posten dennegang har været saare fattig paa egentlig politiske Meddelelser, der i det Hele indskrænke sig til, at Østerrig vil mægle mellem Preussen og Rom, at man i det franske Deputeredes Kammer omsider er kommet til Ende med Debatterne om Takadressen og at de hannoveranske Anliggender befinde sig paa samme Standpunct, kan Rummet i Dag neppe udfyldes bedre, end med en Beskrivelse af Vinterpalladset i Petersborg, der giver en nogenlunde anskuelig Idee, idet mindste om det Colossalske i denne nu ødelagte Bygning. - Det var et af de største Palladser i Europa. Det bedækkede et Fladerum af 634,237 Pariser=Qvadratfod, medens Louvre i Paris kun bedækker en Flade af 275,625, Vaticanet med Belvedere i Rom 478900, Slottet i München med sine Gaarde 291,600, Slottet i Berlin med sine Gaarde 282,320, Haremet i Constantinopel 260,100, Slottet i Wien med sine Gaarde og Theatre 432,000, Slottet i Caserta 110,180 Pariser-Qvadratfod. Derimod indtoge Levningerne af de romerske Keiseres Pallads i Rom et Fla sets ene Fagade gik ud mod Pladsen Million, den anden mod Admiralitetet, den tredie ud til Neven og den fjerde ud til Eremitagen, med dets Vinterhave. Dets Længde var 707 Fod, Breden 559 Fod; det blev først bygget af Peter den Store, men i et meget mindre Omfang. Keiserinde Elisabeth, som yndede det Storattede, lod det nedrive 1754, og 1762 var det nu Nedbrændte fuldendt at Grev Rastrelli. Fra Pladsen Million forte 3 Indgange og fra Neven 2 ind i denne colossalske Bygning. Vestibulen ud imed Nevgen var 175 Fod lang, 46 Fod bred, og 30 Fod høi. Dens Loft understottedes af 20 doriske Søiler. J Palladset selv fandtes flere Sale med 40 Fods Høide, der gik igjennem 2 Etager, hvoraf nogle vare smykkede med 28 til 46 korinthiske Søiler. J Tronsalen og de to andre tilstødende Sale bares Lofterne af 61 Marmorsøiler. Det første Stokværk, af 38 Fods Høide, var inddeelt i 2 Rader Værelser over hinanden. Høiden i nederste RadsVærelser var 22, i øverste 16 Fod. Kjælderetagen og forste Etage vare hvælvede. 380 Søiler smykkede Bygningen udvendig, 108 ind til Gaarden. De Kunstskatte og Kostbarheder, den indsluttede, vilde det være vanskeligt at beskrive I et Underhuus=Møde i afvigte Maaned udkastede Hr. Slaney en meget sørgelig Skildring af den arbeidende, Classes Tilstand i England. 1807 havde Forholdet mellem Antallet af Fabrikarbeidere og Landmænd været som 6 til 5, nu derimod, 30 Aar derefter, var det som 2 til 1.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Fra 1810 til 1830 var Befolkningen tiltaget 30 pCt.; Forbrydernes Antal havde derimod formeret sig det Fiirdobbelte; ligesom ogsaa Consumeringen af spiritusse Drikke i de sidste 20 Aar var stegen fra 9 til 29 Mill. Med Børneopdragelsen stod det yderst slet: af Fabrik=Arbeidernes Børn kunde Halvparten ikke læse og 67 pCt. ikke engang skrive deres Navne. Dette gjaldt endda kun om Drengene; med Pigebørnenes Lærdom stod det sig endnu langt ringere. Endeel af disse Angivelser bleve imidlertid, og det nok ikke saa ganske uretteligen, bestredne. Saaledes skal den tilsyneladende skrækkelige Forøgelse af Forbrydernes Antal tildeels kunne lade sig forklare af Politiets langt større Aarvaagenhed, og det foregivne større Brændeviins=Forbrug hidrører fra Smugleriets omhyggeligere Eftersporelse: et Beviis paa, hvor vaersom man bør være med at benytte statistiske Angivelser. Regjeringen erklærede sig imidlertid villig til at medvirke til en almindelig Opdragelsesplan, men den største Vanskelighed i denne Henseende vil nok være de religiøse Differentser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Fædrelandet. Aalborg, Løverdag den 27de Jan. ved Middagstid.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Af de fyenske Aviser seer man, hvad Posternes Udeblivelse fra Sjælland da allerede kunne sige os, at Jsen paa Beltet vedbliver at gjøre Overfarten umulig. Personposten, som Tirsdagen den 16de ankom til Sprogs med 17 Reisende, ligger der sandsynligviis endnu. Paa den vestre Side af Sprog er Beltet saa aldeles tilsat af Jis, at der ingen Aabning er at see. Paa Knudshoved sammendynges Posterne fra Tyskland og Jylland og vente paa et gunstigt Øieblik for at naae deres Bestemmelse. En stor Deel Snee, som er faldet i Holsteen og det sydlige Jylland lige op til Randers og Aarhuusegnen, besværer Postgangen her paa Fastlandet. Den Hamborgerpost, som skulde have indtruffet her i Aalborg i Tirsdags ved Middags altid, indtraf først igaar, Fredag, henimod Aften. Vi savne nu saaledes her ikke mindre end 3 Kjøbenhavnsposter og 1 udenrigsk Post, som skulde have indtruffet her igaar Middags.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Blandede Efterretninger. Ved Høiesteret ere Toldbetjent Rongsted, samt Roerkarlene J. H. Jensen og N. C. Jensen, Alle af Skjelskjør, dømte, den Første for at have afgivet en urigtig Rapport og med samme stemmende Forklaring i Retten) til 4 Gange 5 Dages, og de to Sidstnævnte (for at have afgivet urigtig Forklaring i Retten) hver til 2 Gange 1/4 Dages Fængsel paa Vand og Brod. - Denne Sag er, forsaavidt som den staaer i Forbindelse med, og nærmest har foranlediget en anden og betydeligere, af en sørgelig Mærkværdighed. Den nævnte Toldbetjent Rongsted havde nemlig i den omtalte Rapport berettet: at han tilligemed de 2 Roerkarle paa en Krydstour i Agerss Sund havde truffet nogle Smuglere, der kom fra Møllergaarden paa den lille Ø Helholm i det store Belt; at disse Mennesker ikke havde villet respectere Kongeslaget, som han heisede, saa at han maatte forfølge dem omtrent to Miil, samt at han, da de vel vare indhentede, men ikke vilde overgive ham deres Ladning (2 Tdr. og 6 Ankere Brændeviin, maatte kæmpe med dem, men at han og Roerkarlene tilsidst ikke kunde modstaae deres lange Knive - hvilke. Altsammen senere erfaredes i det Væsentlige at være aldeles usandt, da Rongsted tvertimod var gaaet paa Accord med Smuglerne om, at lade dem slippe med 3, siden 2 og tilsidst I Anker Brændeviin. Før imidlertid dette opdagedes, foretoges Undersøgelser paa Helholm, og her fandtes paa et Sted ved Strandkanten ned. gravet et Oxhoved og en Tønde Brændeviin. Adspurgt om, hvis det paa Øen fundne Brændeviin var, svarede Mølleren, at han ikke vidste det, ligesom han og Kone benegtede, at de havde talt med eller kjendte de Smuglere, der havde været iland paa Helholm og som senere havde stridt med Rongsted. Denne Forklaring beedigede de Begge tilligemed Konens Brodersøn for Retten, blandt andre Grunde, især af den, at der paa Smuglerne hvilede den haarde Beskyldning, at de havde taget igjen paa Toldbetjenten 9. Kongens Embedsmand; men Mølleren forekom det en gruelig Synd, at bringe Nogen i Ulykke, mindst for en saadan Sags Skyld. Smuglerne bleve imidlertid grebne i Nabo jurisdictionen og vedgik, at de havde været paa Helholm. - Mølleren, hans Kone og hendes Brodersøn vare saaledes Meenedere. Hele denne interessante Sag findes i Procurator Langes Udvalg af Criminalsager 5 Binds 1 Hæfte, hvor Hr. Lange i et mesterligt Defensionsskrift, betitlet: "Familien paa Helholm, har forsvaret Mølleren og hans Familie. Mølleren Niels Larsen er Dannebrogsmand og nu 73 Aar gammel. Hans nuværende Sognepræst siger, at han har mange, saare mange paalidelige Vidnesbyrd for at han stedse har viist sig som en sand Menneskeven, som en menneskekiærlig, i en sielden Grad tjenstvillig, redelig og uegennyttig Mand" og en anden af Øsognets Præster yttrer, han var en afsagt Fiende af al Usædelighed, en retsindig, ædruelig, vindskibelig Huusfader, en ærekjær Borger, en trofast, paalidelig Mand, en velvillig, hjælpsom Ven af det Trængende, kort, han var i Hjertet som paa Brystet: sin Gud og sin Konge tro.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Et Medlem af Horsens Commune bekjendtgjør i Skanderborg Amtstidende, at han nu har ladet foranstalte Valg listerne trykkede, da hverken de eligerede Borgere eller Valgbestyrelsen have fundet sig foranledigede til at opfylde den i saa Henseende i Avisen fremsatte Anmodning. Den samlede Grundskat for Kjøbenhavn beløber sig for Aaret 1838 til 108884 Rbd. Sølv, hvilket er 10850 Rbd. mindre end i Aaret 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Nykjøbing p. M., Holstebro, Skive og Viborg have nu ogsaa erholdt Toldstedret, med Hensyn til hvad der indføres gjennem Aggercanalen. (Vib. Av)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
For Øieblikket ligger i Apenrade ikke færre end 5 nye Skibe paa Stabelen, hvilke alle 5 bygges for Apenra eres Regning. Tre af dem have en Drægtighed imellem 100 og 150 Commerce=Læster. Det Største bygges for den afSkibsbyggeriet i Apenrade saa fortjente J. Bruhns Regning. De tvende mindste blive paa 45 og 70 CommerceLæster. Desforuden lade ogsaa et Par Apenrader=Skibscapitainer i denne Tid i Lübeck bygge 2 Skibe, hvert paa circa 100 Comme=Læster, som de Apenrader=Skibsbygmestere, ikke turde paatage sig at levere færdige til den forlangte Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Den 14de D. opkom Jld i Vaaningshuset i Kapelsmølle ved Bogense, der udbredte sig saaledes, at alle Husene, tilligemed den for 2 ½ Aar siden opførte hollandske Mølle, i et Øieblik vare omspændte af Luerne, der lagde Alt i Aske 11 lige til Grunden. Sprøiterne ilede til, men deels havde Jlden taget Overhaand, deels var Mølledammen belagt med Jis, desuden turde Jngen vove sig nær til Møllen af Frygt for de i denne 53 Alen høie Bygning anbragte Mollestene, der sprang istykker, hvorfor Redning var umulig. Møllen og Husene vare assurerede, men Forpagteren Anders Nielsens Ind- og Udbo, Besætning og Avlsredskaber ikke. Denne Mand, der længe har ligget syg, maatte bæres af Sengen og ledes over til en nærliggende Gaard, hvorhen hans Kone med to smaa Børn ogsaa flygtede, uden at redde Andet end det de vare iklædte, og som unge Folk ere de nu fra Velstand nedsunkne til den yderste Armod, naar ikke medlidende Mennesker kommer dem til Hjælp. Af Besætningen reddedes kun to gamle Heste, men 2 unge Heste, Køer, en So med syv Grise, foruden Ind- og Udbo, Alt blev fortæret af Luerne. Tjenestefolkene mistede Alt, da det var umuligt ved den under Storm rasende Jld at redde videre end Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Verel-Cours. Hamborg, den 19de Jan. Bordeaur 1891. Petersborg, 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 43. Cadix 44. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 200. Species 1/4 pCt. Rabat mod BancorLouisd'orrer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Reisende. f. Aalb. m. Daqv. d. 21de. T. Hobro: Skibscapt. Thurøe og Møller. Propr. Larsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Døde. Komd. G. Krøyer, 75 A., i Svendb. A. M. Hjordt, f. Willadsen, 70 A., i Odense. L. Madsen, 71 A., i BrobyværksKro, i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Bekjendtgjørelser. J Anledning af Jldebranden i Reebslager Gleerups Spindebod den 22de f. M., har jeg modtaget 2de anonyme Skrivelser af 4de og 22de d. M.; men forinden der kan foretages noget videre, med Hensyn til disses Jndhold, ville Vedkommende behageligst personlig henvende dem til mig. Aalborg, den 27de Januar 1838. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Et midaldrende, dannet Fruentimmer, som kan paatage sig en lille Piges Opdragelse efter Nutidens Fordringer hvorunder ogsaa forstaaes, Underviisning i de almindelige Skolekundskaber, Sprog og øvrige qvindelige Færdigheder), samt tillige have lidt Tilsyn med en mindre Huusholdning, kan til næstk. 1ste Mai erholde en Plads ved Aalborg. Uden aldeles tilfredsstillende Anbefalinger, nytter det ikke at melde sig. Billetter af Sögende mærkede K. modtages af Hr. Bogtrykker Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Mandagen den 29de Jan., i Anledning af Hans Majestæt Kongens Fødselsdag: En Prolog, fremsiges af Md. Neupert; derefter opføres (for første Gang). Den Kunst at leve billigt, Lystspil i 3 Acter, efter det Engelske frit bearbeidet af C. Lebrun. Til Slutning: Den 100aarige Olding, eller: Familien Ruftig, Vaudeville i 1 Act af Angely. C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Den Leilighed, som Herr Klokker Claudi beboer paa Bredegade, er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
En stærk Birketræes Slæde kan faaes tilkjøbs hos Bager Bach.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Ligkister i alle Størrelser, saavel til Støvværk som simplere, staae bestandig færdige til billige Priser hos Tvenstrup ved gammel Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Ovale Borde, Spilleborde, Mahagoni og BirketræesSyborde, Frokostborde, Klæderskab, Udtræksenge til Børn, Stolpesenge, saavel af Birk som Fyr, Birke- og Fyrre Commoder, Servante, ere saa billigt muligt tilkjøbs hos Tvenstrup ved gammel Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
For et ungt Menneske, helst fra Landet, eller fra en af de nærmeste Kjøbstæder, der skriver og regner godt, bliver en Plads ledig paa Aalborg Postcontoir fra 1ste October - kan ogsaa efter nærmere aftalte Vilkaar strax antages. - Men uden paalidelige Vidnesbyrd og god moralsk Caracteer og Troskab nytter det ikke at melde sig. Det nærmere aftales med Postmester Sørensen. En skikkelig og duelig Møllerkarl, som kan paatage sig Bestyrelsen af en Vindmølle, samt tillige kan afhjælpe forefaldende mindre Reparationer ved Mølleværket, kan faae en god Condition til førstkommende 1ste Mai. Hr. Consul J. B. Kaarsberg i Aalborg anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Have= og Blomsterfrøe, saavel i større Partier til videre Forhandling som ringere Qvantum, faaes frisk, ægte og billig hos J. P. M. Beck, ved Gammel-Mølle. Beboelsesleilighed paa Gravensgade anvises til Leie af Skrædermester Buemann.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Mode=Silkehandsker i jour, korte og lange, sorte, hvide og couleurte, med og uden Fingre, samt flere nylig hiemkomne Varer faaes hos J. S. Schiørring. Aalborg, den 25de Januar 1838. En saa godt som ny norsk Kane med Tæppe, saavel til een som to Heste, kan kjøbes af C. C. Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Hø kan faaes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de Ds. der er læst inden Nykjøbing Bytingsret den 13de d. M. og vil blive læst inden den Kongelige Lands=Overret i Viborg, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug, til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os Elskelige Vor Cancellieraad, By- og Herredsfoged Rummelhoff af Nykjøbing Kjøbstad, som Skifteforvalter i Kbmd. Christian Rudolff Steen bergs til Skifterettens Behandling opgivet Bo sammesteds, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han ved Proclama sul poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stifts Avis trende Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Bo, med deres Paastand at fremkomne og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 10de Januar 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Under Vor Kongelige Segl. (L. S. R.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. Bevilling for Skifteforvalteren Os Elskelige Cancellieraad Rummelhoff til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Christian Rudolff Steenbergs Opbudsbo i Nykjøbing." indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Kjøbmand Christian Rudolff Steenbergs til Skiftebehandling opgivne Bo heraf Byen sub poena præclusi & perpetui silentii, til, inden fornævnte Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Paa mit Contoir vil Fredagen den 2den Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, og fremdeles hver 4 Uger ved samme Klokkeslæt, blive afholdt Skiftesamling i Boet. Ved den første Skiftesamling vil blive taget Bestemmelse angaaende Salg af de Boet tilhørende Vahre, Ind- og Udboe, ligesom og med Hensyn til Jnddrivelse af Boets udestaaende Fordringer. Nykjøbing paa Morsø, den 20de Januar 1838. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Da Postgangens Besværlighed har foranlediget, at ikke mindre end 3 kjøbenhavnske og 1 tysk Post savnes for Øieblikket, og der er Rimelighed for, at de alle ville indtræffe paa eengang, vælger Officinet hellere da at udgive et heelt Ark, for at kunne meddele saa mange af de da ankommende Nyheder paa eengang. Avisen udgaaer af den Grund i Dag kun med et halvt Ark.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Det er Frankrigs Politik, med Hensyn til Spanien, der i lang Tid fornemmelig har spændt Publicums Opmærksomhed. Det aldeles Passive i Ministeriet Moles System, i saa Henseende syntes at maatte have et stort Modparti.