Berlingske Tidende, 1801-04-10
Linieskibene og de svære Fregatter under Vice=Admiral Nelson holdte rundt hen ind i Kongedybet for at tage successivPlads paa Siden af den mig anfortroede Defension. Bom barderer og mindre Fartøier posterede sig nærmere Byen, og Admiral Parkers Division, 8 Linieskib og nogle mindre Fartøier krydsede sig med Force af Seil Syd hen mod Defensionens nordre Fløi. Kl. 10 1/2 passerede de forreste Skibe af Vice=Admiral Nelsons Force de sydligste Skibe af Defensionen; jeg gjorde Signal for de Skibe, som vare paa Skud nær, at begynde Slaget; Blotskibene Prøvestenen og Vagrien, og strax efter Jylland, imellem hvilket og Dannebroge det først af de engelske (et 74 Kanon=Skib) stoppede for et Anker agter fra, adlød strax dette Signal med en velstyret og fortræffelig soutineret Jld. Efterhaanden opkom de øvrige, og ved deels at forbiseile den forstankrede, deels stille sig agten for ham, formerede en tæt Linie, som, da den er strakte sig længere Nord end til Orlogskibet Siælland, kun engagerede omtrent 2 Trediedeel af den mig anfortroede Defension, da Kroners Batteri og Blotskibene Elephanten og Mars ikke, og Fregatten Hjælperen kun lidet kom i Jlden. Slaget var inden en halv Time almindeligt; 12 Linieskibe, hvoriblandt paa 80 og de fleste øvrige paa 74 Kanoner og 6 til 8 Fregatten, paa den ene Side - paa den anden, 7 Blokskibe, hvoraf ikkun et førte 74 Kanoner, de øvrige kun 64 og derunder, 2 Fregatter og 6 mindre Fartøier - saaledes vare StridsKræfterne fordeelte i det Hele. Fienden havde alle Steder 2 hvor vi havde 1, og Blotskibet Prøvestenen havde, foruden Kontre=Admiralen og 1 Linie=Skib, 2 Fregatter som skiøde ham hele Tiden ret for ind uden at han kunde besvare disse er Skud. Naar jeg altsaa blot historisk melder, hvad Deres K. H. Kronprindsen selv har seet, og med Dem saa stor en Deel af Danmarks og Europas Borgere: at denne (jeg tør vel kalde den saa) høist ulige Kamp varede og vedligeholdtes med en uforlignelig Tapperhedi 4 1/2 Time: at den superiøre Magts Jld 1 Time for Slagets Ende allerede var saaledes svækket, at adskillige af de engelske Skibe, hvoriblandt ViceAdmiral Nelsons, kun skiød med enkelte Kanoner: at denne Helt, i dette Øieblik, midt i Slagets Hede, sendte en Parlementær i Land for at foreslaae Vaabenstilstand, naar jeg tillægger : at det er meldt mig, at 2 engelske Linieskibe allerede havde strøget, men ved Opseiling af friskere Skibe bleve soutinerede og heiste igien, saa er det mig vel tilladt at sige, tilladt at troe, at Fienderne selv ville tilstaae : at Danmarks gamle Søkriger Ære den Dag lyste i saa utrolig Glands, at jeg takker Himlen for at have havt Europa til Vidne derpaa. Endnu hang Seierens Vægtskaal om ikke lige, dog var den langt fra ikke siunken til Skade for Danmark. Selv de første og haardest attakerede sydligste Skibe; selv den omringede, med al min høie Jdee om dansk Tapperhed, ubegribelige Prøvesteen, slog endnu en Stund, til næsten alle Kanoner vare demonterede. Omsider maatte disse vige Overmagten, og den danske Jld ophørte derpaa efterhaanden sønder fra og nord efter. Allerede Kl. 11 ½ blev Orlogskibet Dannebroge, paa Siden af hvilket Vice=Admiral Relson laae skudt i Brand. Jeg begav mig med min Stander paa Orlogskibet Holsteen af nordre Fløi, men Dannebroge streed længe under den strax ister den for heiste Vimpel. Den havde ved Enden af Affairet 270 Mand døde og blesserede. Kl. 2 1/2 var Orlogskibet Holsteen saa forskudt, havde saamange døde og saarede, og et saa stort Antal Kanoner de mon. terede, at gatter omskiftede min Stander der med Vimpelen; og da Sielland, hvis Touge vare overskudte, allerede var i Drivt, begav jeg mig til Tre Kroners Batterie, hvorfra jeg kommanderede den nordre Fløi, som var i let Engagement mod Admiral Parkers Division; indtil jeg Kl. 4 modtog Deres Kongel. Høiheds Ordre at ophøre med Slaget. Defensionslinien sønden for Tre Kroner kom saaledes i Fiendens Vold, undtagen Fregatten Hielperen, som, da den tilsidst allene havde at stride imod en alt for overlegen Magt, kappede og holdt ind til Stubben. Repetiteuren Elven, som efter at have faaet adskillige Grundskud, Master og Takkelagforskudt, endeel Døde og Saarede, holdt indenfor Kronen, Skiørprammene Nyborg og Aggershuus, den sidste taget paa Slæbetouget af den første, holdte synkefærdige ind til Kysten og det gernerske Flaadebatterie, som var meget ilde tilreedt, endelig, Blokskibet Dannebroge, som kort efter Slage sprang i Luften. Foruden det Tab, Fienden synlig har liidt, er jeg vis paa, han, saavel paa Mandskab som Skibe, har liidt betydeligt; ogsaa er Fordeelen af Seieren kun ubrugelige Skibe, med for det meeste fornaglede Kanoner og Krudtet overbord kastet. Bestemt kan Antallet paa Døde og Saarede ei endnu angives; men jeg anslaaer det for 16 til 1800. Paa de førstes Liste maa jeg med Smerte anføre: Cheferne af Blokskibe Jndfødsretten og Fregatten Cronborg, Capitain Thurah og Premierlieutenant Hauch, samt adskillige andre brave Officerer. Paa de sidstes staaer først: Chefen af Dannebroge, Capitain Ferdinand Braun som, foruden adskillige andre Saar, har mistet den høire Haand. Til Officerers og Mandskabs mageløse Mod har jeg ingen Udtryk. Slaget selv kan kun beskrive det. Doqven den 3 April 1801. Olfert Fischer.