Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Bekjendtgjörelse. Val Mingende Alder er det mit ønske at komme i en religers Stilling. Som Fölge deraf er jeg bestemt til at sælge min i Söndertranders Sogn beliggende Gaard, Fostgaarden kaldet, enten underhaanden, som helst ønskes, eller i Tidens Löb ved offentlig Auction, naar en til mine mange og store Opofrelser paa denne Eiendomnogenlande rimelig og billig Erstatning kan opnaaes. bidlertid meldes dette foreløbig til muelige Liebhaberes behagelige Efterretning, med Tilføiende af nogle Bemærkninger for Uhrkjendte: a) Gaarden ligger i Miil østen for Aalborg i en ganske behagelig Egn med en vid Udsigt, hvorfra man kan oversee dens hele indhægnede Mark. b) Hovedbygningen, som er Grundmuur med gebrokken Tag og Kjelder-Etage, frembyder en saare byntelig og velindrettet Boepæl for hvilken dannet Mand og Familie, somhelst. Gaardens øvrige 3 Bygninger er solid Bindingsværk med murede Vægge og Straatag, som Alle for saa Aar tilbage ere optækkede med fortrinlig god Langhalm og sæstet med tjæret Tækkegarn. i det nordre Jluus er Indretning til Beboelse med Skorsteen og Kakkelovn, og derunder en Kjelder epført af Klövede Steen, hvori kan gjemmes et betydelig Qvantum Kartofler og andre Jordfrugter. Hidt i Gaarden indlukket Brønd, nesten 3011. dyb, som giver ypperligt Vand, og som i 2 Aar kuns har manglet Vand 2 Gange, dog i kort Tid Paa Marken nær ved Gaarden er 2de store Damme, som aldrig mangle Vand, og særdeles gavnlige for Qvæget. Gaardens samtlige Bygninger ere forsikkrede for 7000 Rbd. Sölv. 2) Ved Hovedbygningen en stor Have, som vel ikke admærker sig ved Kunst eller Pragt; men er dag baade fordeelagtig og interessaat, da der foruden endeel Frugttræer gives Asparges og Nødder i temmelig Mængde. Ogsaa klarer og Agerhöns vælge rierne Haven til Opholdsted, og hvoraf i Vintertidenskan fanges Adskillige i Saxe og Snarer. Paa nordre Side en liden Skov med mange store Træer af forskjellig Sort - paa søndre Side en stor Tost, som for 6 Aar siden blev tilsaaet med Kommen og er nu i bedste Gröde. Hartkarnet er 12 Tdr. 1 Skp. 3/4 Alb. med et Areal af omtrent 200 Tdr. Land geom. Maal, og deraf saamegen Törvjord, at den i flere Generationer endog med Force neppe vil kunne opgraves, da der i 22 Aar er gravet höistubetydelig. Det kunne derfor maaskes (?) med Hensyn til Tidens Tegn, ikke saa ganske være en forvildet Luftidee, om man vilde antage : at mere end Postgaardens hele Værdie, hviler skjult og ubemærket i dens store Törvmoser, Den aarlige Udsæd er 16, höist 43 Tönder af alle Slags. Udbyttet i gode Aar 250 til 300 Fraver, og ialmindelighed ligesaamange Tinder Korn, hvoraf det skalve i de senere Aar paa det nærmeste har været kag og Hvede. Rugen har især udvillet sig fordeelagtig til 8,13, 12 ja stusdom 16 Fold. Skjönsomme Kjöbere. har ogsaa gjerne betalt 3 a 4 Mk. mere pr. Tönde forden samme Rug, fordi den veiede 13 Lpd. 8 Pd., og havde et godt, blank Udseende. aarlig udføres paa Ma og aldeles ublandet Gjødning, som spredes ud paa 4, 45 Tönder Bygland, og desuden 1 til 200 LæCompost-Gjødning hvert 3die Aar. b) Jorden hviler i 10 Aar, deels til Höeslet og deels til Græsning, som efter Omstændighederne omskiftes med hinanden hvert 3die Aar. Derefter tages 10 Gange Korn, nemlig 5 Gange för og 3 Gange efter Gjødningen, og deraf almindelig i Gange Rug og Hvede - 2 Gange Byg, og for Resten Erter, Vikker og Havre efter Jordens Beskaffenhed. i) Af fortrinlig godt Agerhöe kan aarlig avles 50 Læs, og naar de lugtige Flementer sidste Sommer og Ilöst ikke havde havt en saa bestemt skadelig Indflydelse paa alle Væxter, saa kunne der bleven 100 isteden, for nogle og 60 Læs, som blev bjerget. Desuden kan hvert Aar for Höeslet og Græsning, uden al Savn inddrages 6 Rbd. b) Besætningen er 32 Køer, som aarlig giver et Udbytte af 23 Fjerdinger Smör og Ind a 120 Lpd. Ost, foruden hvad der af disse Artikler consummeres paa Gaarden. For føde Kalve kan aarlig inddrages 100 Rbd. og af Melk og Valle fedes 1 til 6 Sviin, alt efter Aarets Beskaffenhed.