Jyllandsposten, 1840-06-23
(Jndsendt.) Efterstaaende er extraheret af Aarhuus Kjøbstads Raadstue=Protokol: Aar 1840, den 9de Juni, blev afholdt en Samling paa Raadstuen for at afhandle forskjellige Punkter, Markens Udskiftning betræffende. Til dette Møde vare samtlige Aarhuus Kjøbstads Borgere, Huus-Eiere og Lods-Eiere indkaldte ved en trende Gange i Aarh. Stiftstidende indrykket Bekjendtgjørelse, samt ved Trommeslag. Justitsr. Borgemester Fleischer aabnede Mødet ved at give en Fremstilling af hvad der forhen er passeret, Udskiftningen betræffende, in Specie de Beslutninger, som herom ere tagne ved Raadstue mødet den 10de Decbr. 1838, hvornæst det kongelige danske Cancellies Resolution af 11te Febr. d. A. blev lydeligen oplæst. Dernæst blev tilkjendegivet, at den Landinspecteur, der, som bekjendt, er antaget til at udskifte Marken, havde ønsket Mænd udnævnte til at bonitere Jorden, og i den Anledning var det nødvendigt at afgjøre, om disse Mænd, skulde udnævnes blandt Byens Borgere, eller af en fremmed Jurisdiction, hvorhos Landinspecteuren havde yttret Ønske om, at nogle af de deri Jnteresserede stadigt kunne overvære Boniteringen. Dette var saaledes det første Punkt, der skulde afgjøres. Borgercapt. Kbm. M. G. Bech bad derpaa om Ordet og oplæste en Protest, undertegnet af ham selv og en Deel Andre, imod at Græsningsretten bliver ophævet. Justitsraad Fleischer bemærkede, at Communalbestyrelsen i Anledning af denne Protest ikke kunde finde sig foranlediget til at bevirke nogen Standsning i Udskiftningen, og at derfor det ovenfor fremsatte Punkt, ifølge Anordningen, først maatte afgjøres, hvorimod Capitain Bechs Protest senere kunde komme under Discution. Det blev eenstemmigen besluttet, at Mændene skulde begiæres udnævnte af Landjurisdictionen til at bonitere, og ville de herpaa Raadstuen aflevere til Communalbestyrelsen Stemmesedler paa 12 Mænd, der paa samtlige Borgeres Vegne skulle modtage Stævning til at høre Mænd udnævnte. Ang. Udlæggelse af Exerceerplads blev det eenstemmigen besluttet, at der ikke skulle udlægges et større Areal, end der for Exerceeringens Skyld gjøres fornødent, ligesom det for Borgervæbningen eenstemmigen blev antaget, at saafremt hiin Plads var for langt bortliggende, skulde Communalbestyrelsen enten af Byens Jorder anvise, eller for Communens Regning leie en Øvelsesplads. - Det næste Spørgsmaal var, hvorvidt Hartkornet skal reparteres paa Enhvers Lod, saavelsom de private Tofter. At dette burde skee, derom var der kun een Mening og dette blev saaledes besluttet. Derefter blev spurgt om, hvorvidt der skal udlægges Fattighaver. Med Undtagelse af 4 a 5 Stemmer var man enig om, at disse Haver fremdeles enten skulle blive hvor de ere eller udlægges andetsteds. Endvidere ønskede Forsamlingen eenstemmigen, at Stiftamtmanden maatte fungere ved bemeldte Landvæsensmøder. Ogsaa blev det eenstemmigen antaget, at Grundtaxten skulde lægges tilGrund for Fordelingen, hvorfor det tillige var den almindelige Mening, at hvad der tilkom Enhver af Leieafgiften skulde betales ham contant ihænde og ikke godtgiøres ved Liqvidation i Skatterne. Med betydelig Pluralitet blev det antaget, at saafremt den aarlige Indtægt af Græsnings vederlaget ikke kunde blive fordeelt efter Grundtaxten og aarligen gives Enhver contant ihænde, da ønskede man, at Græsvederlaget strax kunde blive udskiftet til Grundene, saaledes at Enhver erholdt sit bestemte Stykke Jord i Vederlag. - Kjøbmand M. G. Bech, der, som meldt, havde fremlagt den foranførte Protestation mod Udskiftningen, begjærte nu end ydermere i Forbindelse med de forhen anførte Erklæringer, der vare fremsatte af ham og ere blevne antagne, at det skal gjøres til en udtrykkelig betingelse, at hvis disse ovenanførte Betingelser, hvorunder Udskiftningen skulde skee, ikke erholde Approbation i alle Dele, protesteredes imod al Udskiftning, og hvis altsaa ikke enten Leieafgiften vorder approberet til at skulle udbetales efter Grundtaxten eller og at Jorderne vorde udskiftede til Grundene, nemlig de 400 Tdr. Land, der ere Vederlag for Græsningsretten, saa ville de ikke have nogen Udskiftning. Efterat derover var bleven discuteret og Dirigenten Justitsraad Fleischer opfordrede dem til ved Hænders Oprækning at tilkjendegive, om dette af de Tilstedeværende skulde være et Ønske eller en Beslutning, idet han dog bemærkede, at denne Qvæstion, der almindeligviis ikke kunde være bekjendt for samtlige Byens Borgere, her ikke endeligen idag kunde afstemmes, men udfordrede et nyt Møde, erklærede Bech, tilligemed flere Andre, at de allerede forhen under Sagen havde givet deres Stemme ved Haandsoprækning og at dette havde da en stor Pluralitet for sig. Med Hensyn hertil, og da de formeente, at flere allerede, i den Formening at have afstemt, vare gaaede, vilde de ikke stemme paany. Efterat dette var oplæst, tilbød nu Bech at nye Afstemning maatte skee, men efter hvad forhen er anført troede Communalbestyrelsen, at Sagen nu for i Dag maatte blive, hvad den var. Bech bemærkede dernæst paa egne og deres Vegne, der havde underskrevet den fremlagte Protest, at denne, ved hvad forhen her i Dag er passeret, ikke er ude af Kraft, men at de inhærerede denne, som noget, hvilket de foretrak for Udskiftningen, og de maatte derfor vedblive, at ikke nogen Udskiftning finder Sted, men at denne standses i Overeensstemmelse med Protesten og dens Jndhold. Communalbestyrelsen, der fandt, at denne Qvæstion, ligesaa lidt som den næstforanstaaende, i Dag eller i dette Raadstuemøde kunde afstemmes, da ikke almindelig Bekjendtgjørelse herom var skeet, og da Bestyrelsen desuden maatte være i Tvivl om den Fremgangsmaade, samme rettest burde følge, nemlig om den ikke først burde andrage Sagen for Cancelliet – hævede derpaa Mødet og anmodede de Tilstedeværende om at underskrive."