Københavns Adresseavis, 1786-11-17
17. Selskabet har i endeel Aar erfaret, at blant de Aarsager, som hindrer Træers og levende Gjerders Plantning, Humle= og Konst=Planter Avl, Kløversæden m.v.,er næst Bønden Stavnsbaand og nærværende Hoverie forfatning ingen merkeligere og større, end den fred, som vedbliver paa saa mange Steder, endog efter at Udskiftningen sammesteds er gaaet for sig. Men da dog derimod maae findes gode Raad i det mindste i mange Tilfælde, Kær ved Regjeringens allernaadigste Understøttelse; saa spørges: Hvilke ere de Hindringer, som især ere i Veien for den saa høi fornødne Fredning paa de af Felledskab, udførte Jorder, og ved hvilke Midler kunde disse i sin Tid og Orden paa beste og eftertrykkeligste Maade til Bestandighed afhielpes, For det beste Svar herpaa, Selskabets tredie Guld=Medalje. Jnden October Maaneds Udgang næstkommende Aar maatte Svaret være indsendt. 18. Da det ikke kan nægtes, at Sviins Fedning, Tillæg af Gies og andre Fjeder Dyr, tilligemed Avlen af Faar paa sin Maade indskrænkes ved de allernaadigste høipriselige Anstalter, som gjøres i Henseende til Felledskabets Ophævelse mellem Egne, Byer og Gaarde. Men dette store Gode dog ikke derfor kan tilsidesættes, og det fornødne Tillæg af hine Kreaturer bliver ikke derfor umuelig naar Anstalter dertil føres paa beste Maade; saa spørges, for at indsee de beqvemmeste Anlæg dertil: Efter hvad Plan og Anlæg befordrer man Tillægget af Sviin, Gjes- og Faar m.v., hvor Felledskab er hævet og Jndhegning bør skee, paa saa god en Maade, at den fornødne Fredning for Agerbruget ikke derved lider, men Avlen af disse Kreaturer dog paa den Maade formeres, som under disse Omstændigheder bliver best mueligt. For det beste Svar herpaa, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Jndsendings=Tiden bliver inden Udgangen af Oktober 1787. Bliver det vel besvaret, vil Selskabet herfor udsætte praktiske Premier. 19. For en Agerdyrknings=Have= og Skov Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 3die Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag, den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker een Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kallendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark omtrent af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien, som forhen har været udsat, er forfalden til 1ste October 1786. 20. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddingstedet for Veirligets skadelige Indflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet atter sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom, allerede i forrige Aars Liste indkaldte, indsendes inden 1ste October 1786. 21. For den, som meddeler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger, og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekiendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betjene sig deraf For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom udlover Selskabet atter sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning, Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekiendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over et 4, hvert Steds Beliggenhed med Efterretning, om det, os for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden, eller ei; om det ligger i Fælledskab eller ei; om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke; om Stedets Eier m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste November 1786. 22. Hostplønningen bruges med stor Fordeel og Nytte, nordenfields i Norge. Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tællen tiligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tiligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets Nattefrost, som saa ofte tilintetgjør den norske Landmands beste Haab, m.v. Efter indkomne Efterretninger skulde Selskabet ligeledes formene, at den maatte være gavnlig søndenfields, og for derom at erholde Vished, udsætter følgende Premier: For den, som ved de paalideligste Erfaringer søndenfields viser Sammenligningen imellem lige stort og lige got høstpløjet og ikke høstpløiet Agerland med tilføiet omstændelig Lerretning om Størrelsen, Dyrkningsmaaden, Udsæden, Jnd avlen, og Hostplønningens Fordeel eller Skadelighed, alt efter sikkre og velbevidnede Forsøg, udloves den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For de næst beste Efterretninger og Erfaringer herom, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Premierne, som forhen har været udsatte, æskes inden 1ste November 1786. 23. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Ham pens hele og beste Dyrkningsmaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl forerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring og følgende: 1) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vand er fornøden, og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at iagttage, 3) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tienligt at tørre, den i Tørrehuse eller i Ovne, J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være, Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørnehuus eller en Hørovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og andet ekonomisk Brug, Her maatte tillige, erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen, hvortil paa ny indbydes, maatte indsendes inden 1ste October 1786. Dersom nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide den Materie og Tørrehusets eller Hørovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan færskilt Afhandling. 24. For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling og Kraprodens hele og beste Dyrkningsmaade, Tørring, Malning og Jndpakning m.v., udsætter Selskabet en Premie af 500 Rdlr. eller den anden Guld=Medalje. J Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger, f. Ex. de af du Hammel, d'Ambournai og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingerne, som i endeel Aar er ønsket, indsendes inden 1ste October 1786. 25. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaksplanten hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, udsætter Selskabet atter sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste Okiøber 1786. 26. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøjagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør een eller flere Handelsplanter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krav, Vald, Vau, Safran, m.v., deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for LandAlmuen, udsættes Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For næst beste, Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Premien, forhen udsat, æskes inden 1ste October 1786. 27. For den Beregning, som viser Fordelen af de saakaldede naturlige (hjemme voxende) eller konstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg Avlen, i Ligning med den sædvanlige Kornavl. F. Ex. Fordeelen af Qvægavlen, af Køer, Faar og Heste, tillagte ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græsarteer, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes: Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Bestuca ovina) m.v., sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn Sorterne indbringer, udsætter Selskabet følgende Premier: Forden beste af slige Beregninger Selskabets tredie GuldMedalje eller 25 Rdlr. For den næst derefter, dets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinterforing. F. Ex, af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip(Brassica rapa), Kaalrødder, m.m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Kornpriis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælget maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Rummer meldte, til Dølysning om slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønster det, at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. PremieÆstningen, allerede i forrige Aars Lifter forlangt, indsendes inden 1ste October 1786. 28 For den bedste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle, udsætter Selskabet atter sin anden Medalje i Guld. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed, tager af andre Skribentere, maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen, afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. De Natur Produkter, der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre jystematiske og tillige med deres nosionale Navne, naar disse ere bekiendte, paa det at al Tretydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver at den ønskte Fuldstændighed, ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det, om en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Prisskrifterne indsendes inden 1 Oltober 1786. 29. Selskabet ønsker at forskaffe Land=Almuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paalidelige og efter dens Begreb og Fornødenhed indrettede Underviisninger om Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns, Gies, Ænder og Kalkuner m.v. For en saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes atter den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr., og en lige Premie foren Afhandling af samme beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger, maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende; men alt overflødigt, og saadant, som ikke en passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøie at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konstord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer ogsaa gjerne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjender med bestemt Vished allene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme, Planen og Indretningen overlades til Forfatterens Valg; dog ønskes, at de, som skriver i Spørsmaal og Svar, vilde indrette Svarene saaledes, at de kunde læses og have fuld Mening, om man end gaaer Spørsmaalet forbe. Disse Skrifter maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren tør indestaae for sine Reg lers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ikke ved egen Erfaring har bekræftet, bør han i en Anmerkning melde, hvorfra det er taget Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaae Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tjenlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølvmedaljer, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmerkninger og Erfaringer i denne Materie, som en eller anden maatte behage at indsende inden den 1 October 1786. 30, Da Tyboe=Ostes Egenskaber ere særdeles forskiellige fra alle andre danske Oste, især i Henseende til deres sterke og stramme Smag, som tildeels gjor dem begierligere end andre indenlandske, og Oplysningen derom maaskee i flere end een Henseende kunde have sin Nytte, saa giver Selskabet sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den Underretning, som oplyser Selskabet om Aarsagen til denne Ostes særdeles Smag, om samme ligger i Naturen, Græsningen eller nogen Tilsats, Løven eller andet ved Ostens Tilberedning, med tilføiet Betænkning, hvorvidt samme Smag kan meddeles andre Oste eller ikke. I Tilfælde Aarsagen ligger i visse Planter eller Græssorter, ønsker man dem enten nævnte med linnælske Navne, eller i Naturen med deres Blomster eller Frøe indsendte. Dersom Aarsagen er Konstens, maatte Middelet nøie beskrives af sin Tilberedningsmaade, m.v. J Fald Efterretningen oplyser tillige om denne Ostes hele Tilvirkningsmaade, den Mængde, som deraf paa disse Steder eller i Almindelighed gjøres, om Handelen dermed, i hvilke Egne Osten egentlig virkes, for nogenlunde nøie at kjende denne Omkreds, m. m. saa vil samt me ikke blive Selskabet ligegyldigt. Æskningen, tilforn indkaldet, indkommer til October Maaneds Udgang. 31. Vel har Selskabet erholdet gode Efterretninger om Barbarissers og Tranebærs Brug og Anvendelse: men da Norge frembringer mange flere Arter af vilde Bær, saasom Hindbær, Tyttebær, Multebær, m.v. hvilke vel ikke i alle Henseender anvendes paa den fordeel agtigste Maade, saa udsætter Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om disse Bærs, enten alles eller visse Sorters, bedste Anvendelse, det være sig til Viin, Safter eller anden ekonomisk eller medisinsk Brug. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen, forhen indkaldet, indsendes til den 1 Oktober 1786. Enkelte Afhandlinger om en vis Sort af slige Bær vil Selskabet. ogsaa modtage, og efter deres Værd belønne. 32 Da man ei paa vivler, at jo endeel i Fieldegne vildvoxende Planter kan tjene endda Mennesket til Føde, saa udsætter Selskabet ligesom i forrige Aars Liste sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. for den bedste Afhandling om de i Norge især tilfelds voxende Planter, hvis Rødder, Stengel, Blade, Blomster eller Frøe kan bruges til Underholdning for Mennesket, og i Stedet for de almindelige Kjøkkenurter, som i de Egne ikke trives, grundet paa igjentagne Forsøg og Erfarin er. Selskabet. søger ikke en blot Kompilation eller Jn samling af hvad Botanisterne tilforn og flige Planter har anmerket, men vel nye Forsøg med disse og den norske Almues enkelte Erfaringer, bestyrkede ved den Æskendes egne Forsøg, samt Resultatet af de med hidtil uforsøgte indenlandske Vexter gjorte Prøver, som Forfatte en selv maatte have paa fundet. Tillige maatte gives Efterretning om den bedste og mindst bekostelige Maade at dyrke disse vilde og til Spiisning brugelige Vexter i nogen Mængde, samt naar og hvorledes de bedst samles, tilbere es, og til fornøden Brug bevares. Afhandlingernes Jndsendelse maatte skee til 1 November 1786. Veiskrevne og til Hensigten passende Afhandlinger og enkelte vildvoxende spiselige Planter vil Selskabet og med Fosnøielse modtage og efter deres Værd belønne. 33 For den nølagtigste Beskrivelse over de Planter. som findes ved Strandbredhen af Elven og Vesterhavet, og der tjener til at afværge den fede Jords Bortskyld. ning, og til at befordre Marsklandets Tilvext, samt foret paa Forsøg grundet Forslag om den bedste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1 October 1786. 34. For den bedste Afhandling er gaaende Rygten og Omgangen med de forskjellige Slags Planter, hidtil bekjendte eller ikke, som man af sikker Erfaring veed at kunne dæmpe Flyvesand, udsættes den første Sølvmedalje. Afhandlingen maae saaledes indrettes, at den for Landmænd kan være tydelig og brugelig. Premien, forhen udsat, askes inden 1 November 1786. 35. Omendskiønt Selskabet og Veilers Jnddigning har erholdet en Afhandling, som indeholder mange brugbare og nyttige Betragtninger denne Sag angaaende, saa her bemeldte Afhandling dog ei ganske fyldestgjort og opfyldt Selskabets Forlangende. Af denne Aarsag, udsætter Selskabes endnu sin første Guldmedalje eller 100 Rdlr. For den bedste Afhandling om de saa kaldede Veilers Jnddigning. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Køen, derfor strax fortjener en Inddigning, saa bør Forfatteren til saadan en Afhandling forud vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Inddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt detved at bestemme under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trækkes nærmere ind af tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Stilgrunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digers Profil efter de forskjellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført; hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde gjøres vandtæt, naar paa en vis Strækning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig=Arbeides Beskrevelse bør være geleidet med nojagtige udførte Plan= og Prosil=Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jordeeren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbeide, og derfor indeholde alt hvad som er at lagttage ved at opgrave Jorden, og ved at rense samme; hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, saa og deres Kiendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skubkarre, og paa det Hele anføre spesialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning, alt i Overeensstemmelse med de forskjellige indtreffende Omstændigheder. I Henseende til Digets Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvor edes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet, og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hielpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første gang, som derefter, stedse befries af det indelukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende højere Egne nedtvængende Vand. Det Hele bør være geleidet med Exempler, hvori Overslag paa Inddigningens Omkostninger forekommer, grundet paa forskjellige Steders Dag=Arbeides Løn med videre. De Afhandlinger, som indeholder noget merkeligt Got, vil Selskabet særskilt belønne, skiønt de ikke fortjener den fulde Værd. Afhandlingerne kan endnu indsendes til October Maaneds Udgang 36. Hvilke ere til Føde, Klæde, Farvning, Foering, eller andet Brug nyttige Planter og Sæde=Arter, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrkes, og som følgelig bedst kan taale de Afvexlinger i Veirliget, som ere egne for disse Øer, og hvorledes dyrkes de efter sikre Erfariger bedst saavel i Hen ende til Jordens Behandlingemaade, som videre Omgang ved Saaningen, under Vexten og ved Høsten. For den bedste Afhandling til besvaring af dette Spørsmaal, udsætter Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst bedste den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1 October 1786. 37. For en paa egne nøjagtige og i nogle Aar igjentagne Erfaringer grundet Efterretning, som tilstrekkelig beviser, hvorvidt det i Dannemark er mueligt og nyttigt, kun engang om Aaret at klippe Faarene, naar Begyndelsen skeer med dem fra Lam af. Det maatte tillige forklares, hvad Forandringer der i saa Fald vare fornødne i Hensigt til den nærværende Faarerygt, samt til Faarestalden m.v. For den bedste Efterretning herom giver Selskabet fia anden Guldmedalje eller 500 Rdlr., og forden næste 20 Rdlr. eller den første Sølvmedalje. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden 1 October 1786. 38. Vel haver Selskabet i de sidste Aar med Fornøielse, merket Bicavlens Tilvext; men tillige har det ogsaa erfaret, at de fleste ikke behandler deres Bier og Bieverk paa den fordeelagtigste Maade. Det har derfor i Anledning af Hr. Konserensraad Fleschers ved Trykken bekjendtgjorte Afhandling og Bier, anmodet ham, at gjøre et Udtog af samme, hvilket allerede er trykt. Da nu her blant andet forklares den Omgangsmaade, som tildeels i andre Lande med Fordeel bruges, ved Anvendelse af de fun kaldede Magasin=Kuber i Steden for de sædvanlige enkelte, ved hvilke første man haver den store Fordeel især, at man ikke haver nødig at dræbe, sine Bier, for at komme til Honningen og Voxet: saa ønsker Selskabet med Vished at vide, om samme Omgangsmaade ogsaa her i Dannemark maatte befindes nyttig for det Almindelige og dens Udøvelse hos Almuen passelig. Til den Ende udsætter det fremdeles følgende Premier: For de paa de sikreste og meest afgiørende Erfaringer grundede Underretninger om den af Hr. Konferentsraad Fleischer foreslagne Behandlingsmaades Fordeele eller Mangler i Ligning mod de her i Landet hidtil almindelige. For den bedste Efterretning herom den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For den næst bedste den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. For den dernæst den tredie Sølvmedalje eller 5 Rdlr. For at give de Æskende tilstrekkelig Tid til at i gientage Forsøgene, udsættes bedømmelsen indtil 1ste November 1786, da alle saavel allerede indkomne, som herefter indkommende Eftertetninger paa engang bliver bedømte: 39 For at erholde endnu nøiere Besvaring paa følgende Spørsmaal, end allerede given; spørges atter: Hvilke ere de Saltvands=Fiskerier, Dannemark og Norge især bør opmuntre, og fra hvilke Havne bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, især drives Hvilke ere de Hindringer, som hidtil har været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhielpes de, For den beste Afhandling herom, Selskabets anden Guld=Medalje efter 500 Rdlr. For at give enhver Leilighed efter sin Jndsigt og Erfarenhed at meddele Selskabet oplysende Efterretninger og Fiskerier i Særdeleshed, modtager Glskabet desuden og belønner specielle Afhandlinger om særdeles eller enkelte Fiskeriers Tilstand og Forbedring, om bedre Fiske Redskaber end de sædvanlige, beqvemmere Fisknings=Maader, samt Fiskens vissere og nojagtigere Tilberedning, især efter Aftatsens Hensigt, end hidindtil brugeligt, om Fiskens Gang, Fiskenes Legetid og den deraf følgende beqvemmeste Tid til at begynde og holde op med Fiskerierne, m.v. Selskabet vil tillige imodtage. Efterretninger og Fiskeriernes Mangler paa et eller andet Sted i Særdeleshed, og efter Fortjeneste særskilt belønne flige lokalle Oplysninger. Æskningerne, forhen indkaldte, maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1786. 40. For den nøjagtigste og paa besle Erfarenhed, grundede Efterretning om Hummer=Fangstens Jndflydelse paa andre Fiskerier med Oplysning om paa hvad Maade samme Fangst beqvemmeligen indrettes og bestemmes til Fordeel for andre Fiskeriers des større Lykke, udsættes Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den tydeligste og meest grundede Efterretning derefter, Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Jo mere det indsendte er grundet paa lokale Exempler i Norge, eller i de danske nordligste Lande, naar Resten i øvrigt er lige, jo mere vil samme fortjene Selskabets Agt. Besvaringen heraf kan endnu indkomme til 1ste November 1786. 41. Skjønt Selskabet næsten formoder ved indsendte Svar at være bleven meddeelt et eller andet tilforladeligt Raad mod Tanglopper Skadelighed; ved bliver det dog i Aar endnu, mens Forsøgene gjøres med de indsendte Midler, som i afvigte Aar ikke er bleven fuldførte, med følgende Spørsmaal. Da Selskabet har erfaret, at Fiskerne finder sig forulleiliget af et Slags Tang=Lopper, (Cancer Pulex Linnæi *), som forgaver og bederver deres Fiskergarn især i Limfjorden, uagtet samme endog tjeres, og man søger at bevare dem derimod; saa udsættes følgende Premie, For det beste og mindst kostbare Raad og Middel, indberettet til Selskabet mod dette Onde, dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Efterretningerne derom maatte, naar mueligt, indsendes inden October Maaneds Udgang dette Aar. 42 For den eller de, som paa de danske eller norske Kyster opdager, og for Selskabet tilkjendegiver nogen hidindtil ubekjendt, eller længe ubrugt betydelig Fiske Banke eller andre særdeles fiskerige Steder, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., som skal vorde tilkjendt den, som opdager eller anmelder det vigtigste i den Henseende. Jo nøiere og meere de Efterretninger, som meddeles, ere grundede paa Erfaringer, jo mere vil Selskabet tage dem i Betragtning. Dersom med en saadan Afhandling tillige følger et tilforladeligt og efterretteligt Kort over Fiskebankernes Beliggenhed, vil saadant ved Premiens eller Belønningens Tilkjendelse blive paaseet. Den som angiver det dernæst meest betydelige Fiske Sted af forbemeldte Beskaffenhed, Selskabets 7) Marstuer hos Strøm i hans Beskrivelse over Sund møer. 1. S. 188. første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Og endelig tillæg ges Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. den, som til Hav=Fiskeriets Fremme igjen dernæst paa samme Maade opdager det nyttigste. Det skjønnes letteligen, at det indberettede udkræver nøjagtigste Efterretninger, saavel som og de tilforladeligste Attester eller Beviis, grundede paa igjentagne Erfaringer, at de anmeldte Fiske Steders Fordeelagtighed er upaatvivlelig. For disse tvende Materier, indseer enhver lettelig, at man og kan æske Premie fra og angaaende baade Grønland, Jsland, og Færøerne. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden sidste October 1786. 43. For den beste Underretning om de beqvemmeste Midler og mindst bekostelige Anstalter til Vands Afledning af Moser og andre sumpige Steder i Ager eller Enge, indrettet til Brug af Land Almuen, udsætter Selskabet fremdeles sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Selskabet ønsker, at Forfatteren til saadan en Afhandling, maatte fornemmelig være omstændelig i at forklare følgende Poster: 1.) Hvorledes Landmanden paa den korteste og letteste Maade kan erfare to eller flere Steders relative Høide, for at bedømme derefter til hvilken Side Vandet paa den mindst bekostelige og virksomste Maade kan afledes, som bør forklares ved Profil=Tegning af Grundens Stigende og Faldende. 2) Hvorledes saavel Aflednings= eller Hoved=Grøfterne, som Bigrøfterne efter Vandets Mængde, i Henseende til Bredde og Dybde bør indrettes. 3) Hvorledes Hoved Grøften best forfærdiges uden at behøve alt for til Rensning, og hvorledes den især paa fordeelagtigste Maade gjøres tæt og fast, naar den føres igjennem svampagtig eller løs Jord. 4.) Hvorledes best forekommes, at de omkringliggende Marke eller Enge i tørre Aaringer ikke mangler den fornødne Fugtighed, som de forhen havde af de tilgrændsende sumpige Steder. 5.) Om og hvorledes disse Grøfter med den derudaf opkastede Jord kunde tillige anvendes til Agrenes og Engenes Jndhegning. 6.) Hvorledes man paa korteste Maade gjør Overslag over de til en Van lednings=Anlæg udforderlige Bekostninger, samt hvorledes man beqvemmeligst erfarer den paa et sumpigt Sted antrufne Jordarts Beskaffenhed, for derefter at kunne gjøre Sammenligning imellem Omkostningerne af Vandledningen og Jndkomsterne af Jordbunden, naar den først er bleven forvandlet til brugbar Jord. 7. Hvorledes de skjulte Vandledninger til Jordbundens Besparelse best kunde anven en J hvilke Tilfælde de egentlig ere brugbare, og hvorledes de best og med mindst Bekostning indrettes, samt Beregning over deres større Fortrin frem for aabne Grøfter. Afhandlingerne indsendes ingen Oktøber Maaned 1786. 44. Ligeledes udsætter Selskabet endnu sin anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. for en tydelig og paa sikre Erfaringer grundet Afhandling om, hvorledes en udgravet Mose eller et kumpigt Sted best, hastigst og med mindt Bekostning kan forvandles til nyttige Brug, og indbringe, sin Eier den største Fordeel. Ved de til den Ende foreslagne Midler maatte haves Hensigt til Beliggenheden og til de i Moserne antrukne Jordarters, Planters og Rødders Forskjellighed, som kan giøre sammes Fordedring, meer eller mindre vanskelig, og altsaa maatte den hele og beste Behandlingsmaade i ethvert Tilfælde nøie bestemmes; ligesom og hvilke Sæde=Græs= eller Træe Arter eller andre Planter der med største Fordeel efter de forskiellige mødende Omstændigheder, og i hvilken Orden, de best kunde dyrkes eller opelskes. Stilen ønskede man saa fattelig, at denne Afhandling kunde tjenne Land=Almuen til sikker Veiledning. Afhandlingerne, allerede forhen ogsatte Premier for, indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 45. For en nøjagtig Beskrivelse over en beqvem, virksom og lidet bekostelig Maskine til at rense de forskjellige Korn Arter paa Loen, strax efter at de ere udterskede, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Da Selskabets Hensigt med denne Priismaterie er at give Landmanden i Almindelighed et Verktøi i Hænderne, hvorved Arbeide og Tidsspilde besvares, og i det mindste samme Hensigt vindes, som den sædvanlige Rensning forskaffer, saa maatte Forfatterne have de af disse Omstændigheder flydende Bestemmelser for Øine. I øvrigt anmoder Selskabet Forfatterne enten, om muligt, at indsende de Maskiner, som de foreslaaer, gjorte i det Store, eller og at geleide deres Beskrivelse med fuldstændige Arbeids Tegninger, hvorefter det kan lade forfærdige Maskinen, for dermed virkelig at kunne giøre Prøve. Afhandlingerne eller Maskinerne med deres Beskrivelse, tilforn udsat Premie for, indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 46. Omendskjøndt Selskabet har haft Leilighed til at betønne en praltisk Afhandling om Meel=Malt og Gryn Møllers Jndretning og Bygning, saa udsætter det dog fremdeles følgende Priismaterie, For den, som i en tydelig og grundig underrettende Afhandling viser, hvorledes Meel Malt= og Gryn=Møller, hvad enten de sættes i Bevægelse af Vandet, Vinden eller Heste, bør indrettes og bygges, for at giøre deres største og fuldkomneste Virkning, Selskabets første Guldmedalje eller 100 Rd. Forfatterne, der agter at vinde Premien ved deres Afhandlinger, bør i Forveien udvikle den rette Teorie for saadanne Maskiner, ikke blot grundet paa Reglerne for Ligevægten, men meget mere paa dem af Bevægelsen selv, saaledes at de bevægende Kræfters Natur og Beskaffenhed, samt Delenes Rivning paa hverandre derved tages i Betragtning, og det Hele grundet paa fuldstændige og oplysende Forsøg, samt Regierne beviste, saa at de Maskiner, som derefter bygges, bliver til Hensigtens Øiemed paa det fordeelagtigste sommensat. Ligesom Selskabet da herved paa den ene Side sættes i Stand til at bedømme de i saadan Afhandling angivne Reglers Fortrin for andre Skribenteres, maae Forfatteren selv paa den anden Side, deraf nelagtig udlede Bestemmelserne for alle til en af de forhen nævnte tre Slags Møllever, er fornødne Dele, og vise deres Fortrin for de alminbelige sædvanlige. Men da Resultattet af saadanne Unversøgelser vilde uden Tvivl blive uforstaaeligt for dem, som Selskabet agter at tiene med saadan Afhandling, saa bør Forfatteren oplyse sin nedlagde Teorie med Tal Exempler, og i den praktiske Deel forklare Anvendelsen deraf, alt i fattelige Udtryk og et almindeligt tydeligt Sprog Ligeledes maae Forfatteren, for desto meer Tydeligheds Skyld, geleide sin praktiske Dee, med de tilhørende Grund og Opstalts Tegninger af Mølleverierne og deres Deeles Sammensætning i et af ham antaget Tilfælde, hvori tillige maae gives Anviisning til at rense Kornet samt at sigte Meel. Tegningerne forfærdiges efter en tydelig Skale, og hvor mindre Dele af Verkerne bliver utydelige eller skiulte, aftegnes de for sig selv. Endelig tilføres Afhandlingen et fuldstændigt spesielt Overslag over en Mølle af hvert Slags efter de med Afhandlingen følgende Tegninger, hvorved lægges til Grund Markers Priser af de dertil fornødne Materialier efter et, efter Behag af Forfatteren antaget Sted i de danske Stater. For at give den behørige Tid til at arbeide for denne Premie, som førhen har været udsat, kan samme endnu æskes til 1ste October 1786. 47. Skiønt Selskabet allerede har belønnet en Afhandling om Maltgiøren, Bryggen og Bigen paa Landet; m.v., saa udsætter det dog disse Spørsmaale ydermeere særskilte til nøiere Besvaring saaledes: For den fuldstændigste og tydeligste Anviisning til den mindst bekostelige Behandlingsmaade at giøre det beste Malt til Øl Brygning, passen e paa Landmandens og især Bondens Vilkaar, Selskabets første Sølv=Medalie eller 200 Rdlr. J Afhandlingen beskrives de fornødne Indretninger til at behandle Malt og især til at tørre det, hvorved Brændsels Besvaring og Bygningen Sikkerhed kommer i Betragtning. Men især forlanges en omstændelig Beskrivelse om alt det, som under Maltets hele Behandling bør iagttages, for at erholde det beste Malt til Øbrygning, mueligt. Æskningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. Om nogen skulde finde for got at skrive over en af Deelene og ikke over den anden, enten overKiallens Indretning eller om Maltgiøreriet allene, saa bliver saadant særskilt modtaget og efter Omstændighederne belønnet. 48 For den grundigste og beste Anviisning til at brygge Øl i en Huusholdning paa Landet eller i smaae Kiøbstæder saaledes, at derved erholdes det meste og beste Øl af de dertil anvendte Kornvare, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Foruden en kort Beskrirelse aver de meest ekonomiske Indretninger til Ølbrygning forlanger Selskabet omstændelig Forklaring af alle de Forsigtigheder og Haandgreb, som den skal anvende, der paa anførte Maader søger at frembringe det melde og beste Øl af den samme Mængde Sæd. Premien, forhen udset, æstes inden Oktøber Maaneds Udgang 1786. Skulde nogen hellere vilde beskrive en af Delene, Brygningen, f. Ex, og ikke Bryggeriets Jndretning, eller tvertimod, vil saadant og paa den Maade blive modtaget til Belønning. 49. For den faldstændigste og paa fysiske Sandheder, grundet Afhandling om Øl Brygning i sin fulde Udstrækning, udsættes Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Enhver Forfatter indseer lettelig, at heri intet væsentlig maae forbiegaaes. Bryghuusets beste Beliggenhed og beqvemmeste Indretning med tilhørende Kjedler og Kar til største Fuldkommenhed for Øllet, og mindste Forbrug af Brandsel, maae beskrives og aftegnes. Malt giøringen maae fra først til sidst omstændelig forklares, saavel naar Tørringen skal skee af Luften som ved Varmen: herved bliver Køllen med sin Ovn ved tydelige Tegninger at opgive Kiendemerkerne paa got og slet Malt: det beste, vel tjenlige, men og ubrugbare Vand vil nøie angives og udsættes fra hinan en Gjæringen, denne særdeles vigtige Sag, men i Almindelighed saa meget tilslumpede, maae bestemmes ved Thermometret, og Anviisning dertil gives, for med Vished til alle Aarets Tider at kunne brygge et og samme Slags Øl. Øllets Askjøling, dets Fadning, Midlerne til dets Klarhed, hvorledes det forsødes uden Skade for Helbreden, naar det ved Smagen findes vreden eller fyrlig, maae (saavit dette kan være gjørligt) alt omstændelig forklares: ikke heller maae forglemmes hvad In flydelse Fadenes Rensning har paa Øllet, m.v. Forfatteren anvises som en vigtig Veileder hertil, i Særdeleshed ovenmeldte Combrunes Theory and Practe of Brewing. London 1762. Premien, som forhen har var et udsat, æstes inden Oktober Maaneds Udgang 1786. 50, For den meest underrettende og tydeligste Anviisning til Brødbagning i Huusholdninger paa Landet, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Næst efter Beskrivelsen af den fordeelagtigste Bagerovn og øvrige derhen hørende Indretninger, maatte Forfatteren til saadan en Afhandling især være omstændelig i at anføre alle endog de mindste Omstændigheder, som kommer i Betragtning ved Melets Behandling fra dets første Tilstand, af, indtil det gaaer over til sundt og velbagt Brød, dog alt efter Landmandens Vilkaar, paa det at den eller de, som følger denne Anviisning, derved med Vished erholder den meste og sundeste Føde af det dertil anvendte Meel. Afhandlingerne kan endnu indsendes til sidste October 1786. Maatte nogen finde for got allene at skrive om den egentlige Behandlingsmaade med Bagning, uden at indlade sig i at beskrive Indretningen af Ovnen m.v., da vil Selskabet ogsaa modtage saadanne Afhandlinger, og efter deres Værd belønne dem, ligesom i Fald nogen vilde skrive om Ovnens Indretning, uden at berøre noget an(Fortsættelsen følger.) gaaende Bagningen.