JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
At Dagvognen mellem Strib og Odense om Onsdagen ophører fra 1ste September næstkommende, bekjendtgjøres herved. Strib Befordringscontoir, den 25de August 1846. En Gaard paa Mindegade i Aarhuus, fortrinlig beliggende for Bondehandel, bestaaende af Forhuus, Side og Baghuus, 2 Etager, er underhaanden at erholde til kjøbs strax, naar man derom henvender sig til Kjøbmand J. F. Kuur. Tre Fag Huus paa Fiskergade, Grundmuur til Gaden, og godt indrettet, med tilhørende Gaards- og Haveplads, er underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis og paa gode Pengevilkaar, naar man henvender sig til A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Formedelst fremrykkende Alder agter jeg at sælge min eiende og iboende Gaard i Viby. 1/2 Miil sønden for Aarhuus, tæt ved Chausseen, som gaaer fra denne Kjøbstad til Skanderborg. Gaardens Hartkorn er 5 Tdr. 6 Skpr. 1/4 Alb. ny Matricul. Jorderne, som ere udmærket gode og i en god Drivt, udgjøre et Areal af omtrent 60 Tdr. Land geometr. Maal. Hvavlen er circa 50 Læs, foruden Klover. Der er god Tørveskjær og endeel Kratskov i frodig Vext. Den fineste Mærgel haves, men har aldrig været afbenyttet, da Afgrøden hidtil, uden dette, har være særdeles god. Besætningen har i flere Aar været: 6 Heste, 22 a 23 Fækreaturer og 12 Faar med Yngel, men til Drivten bruges kun 4 Heste. Handel om denne Eiendom afsluttes med Viby, den 1ste August 1846. P. W. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Damprullen. Da flere have forstaaet mit Avertissement herom saaledes, at 20 Stokke Tøi koste 8 , hvorimod den ene rigtige Mening deraf er, at 20 Stk. koste 8, maa jeg bemærke, at jeg for at imodekomme Publicums Ønske om Beregning i Stykkeviis, fremtidig for Tøi, som indleveres til Rulning, tager 8 for 20 Stokke, naar Vedkommende selv besørge Paarutningen med behørig Hurtighed, og 12 for 20 Stokke, naar Paarulningen besørges hos mig. J. J. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
DampvaskeriTøi til Vask maa indleveres om Mandagen, helst om Formiddagen. – Aarhuus, den 27de August 1846. J J. Classen. Tilleie kan strax erholdes: en Kielder paa 5 Fag og et godt med nyt Gulv forsynet loft, tjenlig til al Slags Korn eller Raps, samt et Pakhuus, beliggende i Nærheden af Mindet. Commissions-Forhandlingscontoiret anviser. Ludv. Fr. Bloch. En Stue og et Sovekammer, begge til Gaden, og en Stue til Gaarden, samt Kjøkken, og, om ønskes, et Lofts kammer, tilligemed fornødne Kakkelovne, kan til Efteraaret faaes tilleie hos Skomagermester H. Sørensen paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Et meubleret Værelse paa Torvet kan faaes tilleie til October Flyttetid. Adressecontoiret anviser. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
En velopdragen ung Mand, 19 Aar gl., der i 3 Aar har lært Landvæsenet paa en af de større Avlsgaarde i Sjælland, ønsker sig anbragt som Medhjælper ved Avls væsenet paa en Gaard i Jylland, til anstundende 1ste Novbr. Da han ønsker at udvide sine Kundskaber i Landvæsenet, og at modtage Underviisning i Alt hvad som henhører dertil, saa forlanges ingen Løn, men han er derimod villig til, efter nærmere Overeenskomst, at erlægge en Sum for sit Ophold. De herpaa Reflecterende ville behage portofrit at henvende dem til Godsforvalter Møller paa Glorup pr. Nyborg, med Opgivende af Vilkaarene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
J en Præstegaard, vestlig for Aarhuus, søges en aldrende Huusjomfru, der er kjendt med en Landhuusholdning Paalidelige Anbetalinger forlanges. Billet mrk. - Præstegaard, bedes inden 13de Septbr. aflagt paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Jvende Drengebørn fra Aarhuus Fattigvæsens Anstalt ønskes udsatte til Forpleining og Opdragelse. De, som maatte ønske at modtage bemeldte Børn, ville derom henvende sig til Fattigcommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
En duelig og med gode Anbefalinger forsynet Handelsbetjent søger en Plads som Handelsbetjent, til 1ste November d. A., helst hos en større Colonial og Producthandler. Man henvender sig i den Anledning personlig eller i Frankerede Breve til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. En ung duelig Handelsbetjent, af honnette Forældre, som har lært Manufacturhandelen i Kjøbenhavn, og kan fremvise godt Vidnesbyrd om sit Forhold, ønsker sig, at Mangel paa Plads her, Emploi hos en af de Herrer Klædehandlere i Aarhuus, Randers eller omliggende Stæder til 1ste November. De Reflecterende ville behage at henvende sig hos Hr. Kjøbmand C. Alrøe i Aarhuus, som giver nærmere Oplysning Paa et af Jyllands større Apotheker er til Novbr. førstkommende en god Plads ledig for en examineret med gode Anbefalinger forsynet Pharmacent. Sammesteds og til samme Tid kan en vel opdraget og i de almindelige Skolevidenskaber vel oplært Dreng vorde antagen som Lærling. Adressecontoiret meddeler nærmere Oplysning. Godsforvaltertjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Godsforvaltertjenesten ved Katholm Gods, pr. Greenaa, er ledig til 1ste November d. A. De Ansøgende ville behageligst henvende sig, helst personlig, til Eieren paa Hovedgaarden. En Dreng, som har Lyst til Dreierprofessionen, kan blive antagen i Lære hos Dreiermester Schmidt paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Farveri og Trykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Undertegnede anbefaler herved sit Farveri og Trykkeri i Gaarden Nr 30 1 paa denne Byes Smedegade, der forhen har været beboet af August Dehn, og lover jeg saavel Jndenbyes som Udenbyes, der godhedsfuld ville forunde mig deres Søgning, reel Behandling og hurtig Expedition; tillige modtages Tøi til Stampning. Horsens, den 11te Juni 1846. L. Bjerring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
En fuldstændig Conditor Reol, med Disk, er for billig Priis at faae tilkjøbs. Nærmere Efterretning meddeler Madame St. Petro. To Par Host-Leiere med Bundsædel, ere at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Tvende gibsede Værelser kunne strax eller til forestaaende Flyttetid faaes tilleie paa Skolegaden hos Carl J. Wulff, Dampskibet "Løven, Capt. N. Kjerumgaard, fortsætter kun til Udgang August dets Farter til Aarhuus, hvorimod det fra Tirsdagen den 1ste September til Udgang October hver Tirsdag Morgen Kl. 7 afgaaer fra Kiel til Snoghøi og hver Onsdag Morgen Kl. 6 fra Snoghøi til Kiel, anløbende Sønderborg, Hardeshøi og Assens Aarhus-Paquetten ANDERS SANDO ORSTED afgaaer til Kjöbenhavn Mandagen den 31te dennes, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Man behager at henvende sig til Undertegnede. P. Michelsen, Paquetfører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-28
Tydske Bognyheder hos E. N. Kirkerup. Tie Lehre von der Person Christi, von Dr. Dørner. Naturgeschichtliches Leiebuch für Schule und Haus, von J. G. Fischer. - Handbuch der Chemie von L. GmelinCentral-Archiv der fortschreitenden landwirthschattlichen Erfabrung, von Krenssing. – Naturgeschichte der Stubenvøgel, von Dr. Siedhof. - Dentsche Schachzeitung, von Hirschach. Handels Lexicon für Kaufleute und Fabrikanten. - Neue Handelschule. Leyrbuch der kansmannischen Grundwissenschaften, von Lorenz. - Schatkastleindes cheinischen Hausfreundes von Hebel. – Fragen dan Zeit, vom historischen Standpunkte betrachtet, von Dy Hagen - Die Tafeleiche im Oderwalde und die Dragonade in Schlesien, von Jemler. – Streifzuge in SchleswigHolstein und i Norden der Elbe von Thd. Mügge. Bilder aus den Kriegszeiten Tirals, ron A. Flir. - Die Regulatoren in Arkansas, aus dem Waldleben Amerika, von Herstucker. - Die Tochter des Piccolomini, von Herlossorn. Johannes Huss und seine Zeit, von Køhler. Die Ritterburtigen, von Schucking. – Der Sohn des Trusels, von Dr. Diezmann Moskowiten und Ticherkessen, von Hamar-Davanow. – Venezianische Rachte, von Oettinger. – Dentiche Bolksmaachen von Gottschalck. Heinrich Burkart, von Therese. – Denkvurdigteten der Lady Esther Stanhope. – Jda von Tochenburg, von Bornhauser. – Moderne Streifzuge, von W. Kirsch. Ein Glaubensbekenntnis, von T. Freiligrath. - Der Graf von Monte-Christo, von A. Dumas. – Der ewige Jnde, von Engene Sue, mit 32 Stahlstichen. – Die vollstandige Schnittlere des Herrenkleiderverfertigers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
No 142. den 29de August. Løverdagen privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Blandinger. Jordskjælvene blive stedse hyppigere. J Frankfurt om Main har man fornummet to bølgeformigJordstød, saa stærke, at Meublerne i Husene kastedes om. Forfærdede flygtede alle Mennesker ud paa Gaderne. Samme Time sporede man disse Jordrystelser, i Cölln, Aschaffenburg og Mannheim. J Giessen begyndte Klokkerne at ringe af sig selv. Stærkest fornam man Rystelserne i Wiesbaden, hvor Børn paa 57 Aar kastedes ud af Sengene, og i Mainz, hvor Skorstenene styrtede sammen. Brønden paa Torvet i denne By har, fra samme Dag af, ikke givet Vand mere. J Darmstadt var et huult Drøn forbundet med Jordrystelsen. Man saae, under Jordskjælvet, en stor Jldkugle paa Himlen. Flere Steder har man ogsaa bemærket Adrolither, som sprang under Jordskjælvet. Man betegner Stuttgart som det sydligste Punkt, Würsburg som det østligste, Lüttich som det vestligste og Pyrmont som det nordligste. Paa Fuglene og Huusdyrene har Jordskjælvet gjort et eget Jndtryk, Fuglene forlode deres stille Tilflugtsteder, og flagrede angstfulde omkring, Hestene stampede og snøftede, Hornqvæget brølede. Postbudet fra Homburg, som var underveis, blev svimmel og maatte gribe sin Ledsager i Armen, for ei at synke om J sin Jubelglæde havde det romerske Folk besluttet, af Taknemmelighed for Amnestidecretet, at reise en colossal Bronzestatue for Pave Pius IX. Tegningen dertil var allerede færdig. Men Hans Hellighed har frabedt sig denne Ære og foreslaaet, at bruge Pengene til Afbetaling paa Statsgjælden. Med al sin Mildhed kan han imidlertid ikke gjøre alle Partier tilpas. Her og der har man nedrevet hans Vaaben, og traadt det under Fødder. Schweizertropperne have maattet skride ind og fore paa Rebellerne. J London er en mærkværdig Proces incamineret. Klagerinden, en virkelig Prindsesse af Storbritannien, anerkjendes ikke som Saadan af den kongelige Familie, og da hun er meget fattig, saa gjør hun ikke Fordring paa den tomme Titel af engelsk Prindsesse, men destomere paa den hende tilkommende Formue. Mistres Ryves – under dette Jncognito lever Prindsesse Olivia af Cumberland – paastaaer egentlig, at være den retmæssige Dronning af England, og det af følgende Grunde: Kong Georg III var, da han ægtede Prindsesse Charlotte af Mecklenburg-Strelitz, allerede hemmeligt formælet med en Herrnhuterinde, og kunde altsaa, efter de engelske Love, ikke med Gyldighed slutte en anden Ægteskabsforbindelse. Naar nu Georg den Tredies Descendenter ikke ere legitime, saa kommer Touren at bestige Thronen til Hertugen af Cumberland's, og hans directe Arving er Mistres Ryves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Det Slør, hvormed den ulykkelige Maria Stuart bedækkede sit Hoved paa Skafottet, da Bødlen saarede hende i Skulderen, er nys kommet i Sir Hippisley's Eie, som paa Mødreneside nedstammer fra Maria. Den skjønne Dronning havde selv broderet dette Slør og gjennemflettet det med Guldtraade. Sildigere blev der indvævet en Jndskrift deri, saalydende: "Dette Slør har tilhørt den ulykkelige Dronning af Skotland og Frankrig, Maria, Martyrinden, som leed Døden ved en grusom og uretfærdig Dom." Denne kostbare Reliquie tilhørte den sidste Ætling af Huset Stuart, Cardinal York, som i flere Aar opbevarede den i sit Privatcapel, og ved sin Død testamenterede den til Sir Hippisley.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
For Lordkantsler Cottenham's Høiesteret svæver i denne Tid en høist mærkværdig Sag, som angaaer en Mand, om hvis Vanvid eller Jkke-Vanvid de anseeteste Læger i London, Paris, Brüssel og St. Petersborg, saavelsom Undersøgelsescommissionerne i London og Paris, vare af aldeles forskjellig Mening. Denne Mand, Hr. Dyce Sombre, er en Søn af den skotske Oberst Dyre og en ostindisk Prindsesse Begum Sem ros; denne lod ham opdrage og overdrog ham siden Forvaltningen af sit Land. Da hun, i Aaret 1836, afgik ved Døden, arvede han over en halv Million Pund Sterling, skjøndt selve Landet, som hun havde besiddet, ifølge en tidligere Underhandling tilfaldt det ostindiske Compagni. Hr. Sombre reiste nu til England og ægtede 1838 Mis Jervis, en Datter af Grev St. Vincent. Excentrisk havde han altid været og hans Nervesystems Pirrelighed tog stedse til, men bleve især betænkelig, da han var valgt til Medlem af Parlamentet for Sudbury, og dette Valg blev annulleret, fordi det oplystes, at vælgerne havde været bestukne. J denne oprørte Tilstand saae han Meget i et falsk Lys, naar f. Ex. Herrer kom til ham og, idet de hilsede paa hans Kone, rakte hende Haanden, ansaae han dette for Beviis paa en strafværdig Fortrolighed og gjorde hende bittre Bebreidelser derfor. Han gik end- ogsaa saavidt, at han truede hende med Døden, og da hun edeligen erklærede, at hun ikke troede sig sikker for ham og at hun ogsaa frygtede for sine Børn, blev der i 1843 anstillet en retslig Undersøgelse angaaende hans Tilstand, og Juryens Kjendelse gik ud paa, at han havde været vanvittig siden den 24de Octbr. 1842. Jmidlertid satte man ham dog ikke i noget Galehuus, men gav ham en Oppasser, med hvem han, til sin Sundheds Gjenoprettelse, kunde foretage en Reise. Han kom til Liverpool; her listede han sig bort fra sin Vogter og gik til Paris. Efter hans Kones Foranstaltning blev der nu retsligt andraget paa, at han skulde udleveres til Opsigtsføreren; men de franske Autoriteter vilde ikke indlade sig derpaa, da den anstillede Undersøgelse havde godtgjort, at han enten slet ikke var vanvittig, eller dog ikke i den Grad, at der kunde være nogen Fare at befrygte for Andre. Saaledes blev han i Paris indtil Foraaret 1844, siden den Tid har han slakket omkring, ideligt arbeidende paa, ved en ny Kjendelse af Juryen igjen at blive erklæret i Besiddelse af Forstandens fulde Brug. Endelig har han da nu bragt det dertil, at der, ifølge Rigskantslerens Samtykke, er nedsat en Commission, som skal undersøge hans mentale Tilstand, og heraf gjør han sig det bedste Haab om, snart at blive befriet fra alt Opsyn og atter at faae Raadighed over sin Formue. Hans Kone gaaer nu i en Dødens Angst for, at man skal erklære ham for at være ved sin Forstand; thi i saa Fald kan han forlange, at hun skal vende tilbage til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
De Attentater, den katholske Geistlighed tillader sig mod den sunde Menneskeforstand, blive stedse frækkere. Nu er et Brev i Omløb, som Jesus egenhændigt skal have skrevet. Det kommer fra Arras, er trykt i Paris og forsynet med de biskoppelige Autoriteters Approbation. Det er oprindeligt fransk og har den Overskrift: Afskrift af et mirakuløst Brev, som et syvaarigt Barn har fundet ved Foden af et undergjørende Crucifix i Staden Arras, skrevet med gyldne Bogstaver af vor Herres og Frelsers Jesu Christi egen Haand Helligtrekongersdag 1741. Slutningen deraf maa tjene som Prøve: "Jmod dem, som ikke ville troe, at dette Brev er skrevet af mig egenhændigt, vil jeg sende vilde Dyr, som skulle opsluge dem. Men Alle, som have en Afskrift af dette Brev i deres Huse, dem kan ingen end Aand, ingen Jld og ingen Torden skade. J skulle faste som Helligdage og bede fem Paternistre og fem Ave Marier til Ære for min Død, som jeg har lidt paa Korsets Træ, for at forløse Eder fra den evige Fordømmelse. Jeg beder Gud, at dette Brev maa blive udbredt over alVerden." Men det Værste af Alt er, at den geistlige Øvrighed i Arras i Aaret 1846 udtrykkeligt billiger dette Ronsens med de Ord: "Vi, Generalvicar, atte stere, at have seet og læst nærværende Afskrift og Jntet at have fundet deri, som jo er overmaade gavnligt og velskikket til at bringe Synderen tilbage paa Salighedens Vei. Undertegnet: Larorg. I den lille Flække Struden, i Nærheden af Geldern, hændtes det forleden, at da en lille Dreng, Søn af en Dyrlæge, fodrede sine Duer og vilde gribe efter en fremmed, der var kommen ind i Flokken, beholdt han een af Slagfjerene i Haanden, paa hvis Bagside der var aftrykt flere Ord, hvoriblandt "poliey, og "Strasbourg." Dette gav Anledning til videre Undersøgelse, hvoraf fremgik, at den fangne, fremmede Due var et Slags Brevdue, paa hvis Hale og Slagfjerder ved en egen Præparation var anbragt en Correspondence i det polske Sprog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
J Lindewise ved Grafenberg er opstaaet en nye Naturlæge, Bonden Scott, der curerer efter en den Priesnitzer ganske modsat Methode. Han lader sine Patienter hverken svede eller bade eller drikke Vand; men de maa tørste, og faae ikke Andet til Livets Ophold, end gamle fortørrede Simler og ganske lidt Viin. Ogsaa han skal gjøre Mirakeleure.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Globe" fortæller, at en entreprenant Borger i Staten Maine i Amerika har tilbudt, contractmæssigt at overtage hele Krigen med Mexico og at bringe Mexikanerne til fuldkommen Underkastelse for Halvdelen af de beregnede Krigsomkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Afrika faaer nu sin første Jernbane, fra Algier til Blidah. To Selskaber have allerede, i det Øiemed at concurrere til Concessionen, ladet de nødvendige Terrain-Undersøgelser foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Af en nys i Paris forhandlet Proces med Skarpretteren Samson, paa hvis Gage hans Creditorer havde lagt Beslag, erfarer man, at hans Løn og den ham for Guillotinens Vedligeholdelse osv. bevilgede Sum udgjøre en aarlig Jndtægt af 20,000 Franes; en Minister har kun 40,000 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Den berømte Dyrtæmmer var Amburgh har i Amerika tilsat Livet paa en rædsom Maade. Ved en af sine Forestillinger vilde han rive et Stykke Kjød fra en Tigerinde. Tre Gange forsøgte han det forgjæves; ved ethvert nyt Forsøg steg Dyrets Raseri. – et Nu gav van Amburgh det et djærvt Slag, Spring, og den Ulykkelige opgav sin Aand under Tigerindens Kløer. Montblant er i disse Dage blevet besteget ottende Gang; denne Gang af en Franskmand. Grev Bouille fra Nantes begav sig om Morgenen, med syv Børn, paa Veien fra Chamounix. Fire Gange styrtede han under den farlige Marsch op af Bjerget. Trods et frygteligt Tordenveir, lykkedes det ham og hans Ledsagere, at naae dets Top. J to Aar er Montblant ikke blevet besteget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
"Berliner-Nachrichten fortæller efter Amsterdamer Handelsblad, at i Brede ere to Mænd arresterede, som gik omkring paa Landet og besmurte Kartoffel planterne med Vitriolsyre eller Skedevand, for ved de fremkomne Pletter at indbilde Bønderne, at Kartoflerne vare syge. Det maa rimeligviis have været Folk, leiede af Kornspeculanter, eller maaskee dHrr. Speculanter selv. Menzel fortæller følgende Exempel paa et mærkeligt Vandre-Jnstinet hos Dyr: En Skildpadde blev fangen ved Ascension, og man mærkede den paa Brystskjoldet med indbrændte Bogstaver og Tal. Underveis paa Farten til Europa blev den syg, og da den tæredes hen og tilsidst syntes Døden nær, kastede man den ud i den engelske Canal. To Aar derefter blev den samme Skildpadde, fuldkommen frisk og sund, igjen fangen i Nærheden af den samme Ø Ascension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
En Menneskeven, Weimaraneren Hr. Froriep, har foreslaaet, at der istedetfor det pensylvanske System i Fængselsvæsenet skal indføres et andet, som bestaaer deri, at Fangerne, ved en egen Behandling, berøves Synet og Hørelsen for en vis Tid. "Leeds Mercoury, fortæller, at da Sir Robert Peel forleden blev adspurgt af En af de Begunstigede, hvad Priis Hveden vel vilde staae i, naar Korn billen gik igjennem, svarede han: "Sig De mig først, hvor mange Qvadratfod Rog der hører til et Lod Sod?"J Paris have Damerne stiftet en Svømme klub, Club des Naides. Under deres Exercitier i Vandet opføres St. Bennets Overture til "Najaderne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Her vise Damerne sig for første Gang for hverandre som de ere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Den 6te de har man gjort et mærkeligt zoologisk Fund i Calmar. En levende Landskildpadde (EmysJutaria?) er bleven funden og opbevaret paa Steenss i et Dige, i Nærheden af Johannesberg, nogle hundrede Alen fra Havet. Den var ikke ene, men dens Mage kunde man ikke faae fat paa. Jfjor fandtes tvende Exemplarer af dette Amphibium i samme Egn. Med Undtagelse af et Exemplar i Falsterbo, er det aldrig for blevet truffet levende i Skandinavien; som fossil er det ifølge Prof. Nilsson blevet truffet to Steder i Skaane, paa Øland og i Østergothland, een Gang paa hvert Sted. Dets Hjem er det sydlige og Mellem Europa, og man har hidtil troet, at det ikke gik længere mod Nord end til Preussen. Jenny Lind er reist til Helgoland, for ved Søbade at styrke sig efter de sidste Anstrængelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Vi troe nu med Sikkerhed at kunne berette hedder det fra Kiel under 15de Aug. – at Keiseren af Rusland ved Modtagelsen af Storhertugen af Oldenborgs Skrivelse, ang. Det slesvig-holsteenske Arvefølgespørgsmaal, har yttret, at han for Øieblikket slet ikke vilde blande sig i denne Sag. Da Keiserens holsteenske Krav i det aabne Brev udtrykkeligt ere ham forbeholdte (!), er ovenstaaende Yttring meget let forklarlig, idet Keiseren rolig vil afvente, hvilke Tilbud der fra dansk Side ville blive ham gjorte, for at indvilge i Anerkjendelsen af den hele danske Stats Jntegritet. Derimod bliver det stedse sandsynligere, at England og Frankrig, for at modvirke Ruslands Bestræbelser, have udtalt sig for samtlige under dansk Høihed staaende Staters Udelelighed. (Brem. 3.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Fra hele Tydskland vedbliver der at strømme Adresser ind til Slesvig=Holstenerne og til den holsteenske Stænderforsamling; de forskjellige Stænder saavelsom Universitetsstæderne kappes om at være de Første, og "Neue Zeit. udtaler det Haab, at der vil komme en Adresse fra enhver Landsbye. Tydskerne indbilde sig nu, at det kgl. aabne Brev har spiist hele Germanien, ligesom de for nogle Aar siden foregjøglede sig, at den franske Minister Thiers havde drukket hele Rhinen op. - da de imidlertid dengang saae, at Floden løb som sædvanligt, nøiedes de med at kaste knusende Blik om sig og synge: "Sie sollen ihn nicht haben. - Det er baade moersomt og harmeligt at see paa denne Commedie; – moersomt, forsaavidt som alle disse Demonstrationer og Rodomontader ikke ville føre til Noget, da de gode mannheim ske a. Spidsborgere dog vel maae vide, at Forbundsforsamlingen ikke tager mindste Notits (uden det skulde være som demagogische Umtriebe) af deres Demonstrationer og Taler; harmeligt derimod, forsaavidt som disse bestandige Ophidselser i Tidens Længde maae stemme de tydske Folkeslag bittert mod den danske Nation. Adressernes Jndhold vidner iøvrigt tilstrækkeligt om, at de ere af slesvig-holsteensk Oprindelse, da de vise en Detail Kundskab, som Tydskerne bestemt ikke ere i Besiddelse af, og megen Vaersomhed i at undgaae alle de Begivenheder, som kunde stille Sagen i et for den danske Sag fordeelagtigt Lys. Hele Formen er ogsaa slesvig-holsteensk; det er Factionens YndlingsTallemaader, Beskyldninger osv., lidt varierede efter Omstændighederne. Det Hele forekommer os, som naar en dygtig Taskenspiller i et velindrettet acutisk Rum slaaer paa to Kobberbækkener; han vil da kunne gjøre et saadant Spektakel, at de, der staae udenfor og som ikke see Manden, let ville kunne troe, at der bliver slaaet paa hundrede Bækkener. (H. A. og L. F. St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-29
Reisende fra Slesvig berette, at man endog der misbilliger, at den af Kongen ikke opløste holsteenske Stænderforsamling er skiltes ad, og Reisende fra Flensborg kunne ikke noksom fortælle om den store Festlighed, hvormed Kongen blev modtagen. Vel har det derværende lille, men fantiske slesvigholsteenske Parti gjort Forsøg paa at forstyrre den almindelige Glæde men det har ikke kunne trænge igjennem med sin Plan. En derværende Person f. Ex., som under et Hurra for Kongen vovede at raabe: "Jkke Konge men Hertug, fik paa fersk Gierning en saa varm Øresigen, at han dukkede under i Folkemængden og kom ikke (Beob. a. S.) mere tilsyne.