Viborger Samler, 1842-02-03
Efter Journalen the Globe var paa Kornbørsen det Rygte i Omløb, at Ministrenes Plan til en Reform i de bestaaende Kornlove var definitivt ordnet. Man vilde vide, at Kornpriserne fra Skotland og Jrland, dog kun i Agriculturdistricterne, ogsaa skulde komme i Betragtning. Man troer derved at opnaae, at de ugentlige Gjennemsnitspriser vilde blive 6 a 8 Sk. pr. Qvtr. lavere end efter den nu brugelige Maalestok, The Globe antager imidlertid, at en saadan ny Kornlov ville blive endnu mere trykkende end den bestaaende, og formoder desaarsag, at det temmelig almindelig udbredte Rygte er ugrundet. Det synes, at Præsident Tylers Skatkammerplan vil finde stor Modstand baade i Repræsentanternes Huus og i Senatet; man frygter for at det af ham indsatte Ministerium ikke vil kunne holde sig. Claus Parti arbeider imod Præsidenten, og Mange mene endog, at den af Præsidenten foreslaaede Plan ikke vil kunne gjøre Regning paa 10 Stemmer i Repræsentanternes Huus. Det viser sig mere og mere, at den uafhængige Stilling, Præsidenten søger at hævde, er alle de andre Partier en Torn i Øiet. De vilde gjerne tvinge ham til at slutte sig til et af dem. New-York-Herald roser imidlertid Præsidentens hidtil udviste Fasthed, og giver Tyler Haab om, at netop hans uafhængige Stilling vil skaffe ham iblandt selve Folket den sikkreste og fasteste Støtte Englændernes Opbringen af americanske Skibe, der have Slaver og Bord, har omsider foranlediget flere Medlemmer af Senatet i Washington til at yttre sig djærvt imod Briternes Anmasselser. Senatoren Barromfremlagde en Petition fra Directeurerne for et Assurancecompagnie fra New=Orleans og androg paa, at Petitionen, skulde henvises til Commissionen for de udenlandske Anliggender, da Spørgsmaalet var af største Vigtighed, Retten paa Americanernes Side, og Spørgsmaalet dreiede sig om Krig eller Fred. Flere Senatorer understøttede Andragendet. - King erklærede, at det var at befrygte, at de med England bestaaende Differentser omsider vilde have sørgelige Følger, thi ikke alene afslog England en hver Skadeserstatning for de Tab, americanske Borgere, havde lidt, men de britiske Auctoriteter opfordrede og opmuntrede ligefrem til Mord og Oprør. Calhoun erklærede, at han kun med Bekymring tænkte paa en mulig forestaaende Krig; thi begge Landene vare ved saamange fælleds Jnteresser knyttede til hinanden, at et talrigt Parti saavel i Fristaten som i Storbritannien ønskede Freden, "Men efter en moden og alsidig Overveielse af Sagen maa jeg erklære det for en af de groveste og meest barbariske Fornærmelser, der ere tilføiede de nordamericanske Borgere. Englændernes Handlemaade er i Grunden kun Sørøveri, og jeg haaber, at vor Regjering vil fordre, – ja den har vel allerede fordret hurtig og omfattende Fyldestgjørelse, – ja den har vel allerede forlangt Sørøvernes Udlevering for at disse kunne lide Straf, og skulde England atter negte os tilbørlig Fyldestgjørelse, da vil det være enhver brav Americaners Pligt at hæve sin Stemme, og oplofte sin Arm imod et saa frækt Tyrannie." – Barrow tilføiede, at de sydlige Stater (Slavestaterne) ikke længere kunde taale, at Sagen forblev in Statu gun; "deres lovlige Eiendom tør i Haab om ubestemte og aldrig stedfindende Fyldestgjørelser, ikke længere forblive udsat for de britiske EmbedsmændePlyndrelyst. Er Commissionen ikke betænkt paa at forskaffe de sydligere Provindser Erstatning, da maa det være deres egen Sag at væbne Fartøier og ødelægge Nassau tilligemed alle de andre Smuthuller og Røverreder, der ødelægge vor Kysthandel." Petitionen blev, i Overeesstemmelse med Andragerens Begjæring henviist til Commissionen for de udenrigske Anliggender. Journ. d. Deb. bemærker i denne Anledning: "Medens Americanerne beklage sig med saa megen Bitterhed over deimod deres Skibe udøvede Voldsomheder, udøve de selv med væbnet Haand frække Angreb imod det engelske Territorium i Washington. Paa Nordgrændsen have de americanske Grændsebeboere paa ny gjort sig skyldige i Forstyrrelser aff den offentlige Rolighed, engelske Forpagtergaarde ere stukne i Brand, og Beboerne myrdede eller drevne paa Flugten." En engelsk Journal fra Montreal tilraader til Giengield for enhver ibrandstukken engelsk Meierigaard at sætte Jld paa to americanske Gaarde.