Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-11-01
Om det Ungariske Krigs Wesen. Continuation om Baracan, Henhørendis til den 406 Side. J midler Tid, bleffve Rytteriet aff Kongen i Polen og andre i ofven bemældte Stæder med saadan Violence forfuldte, eftersom den brudte Broe dennem Flucten vegrede, at det fast med Bedrøfvelse var at ansee, at saa skiøn en af Rytterie bestaaende Armee, maatte i saadan en hast styrte sig i Donau, oc i et Øyeblick gandske forderfvis, nogle kaste deris Klæder fra sig, och udbrudte Pæle-Stocke af den fønderbrudte Broe, nogne sig at salvere, angrebe, maatte dog jammerligen førend de kundekomme til Lands finde deres Graf udi Vandet, oc dette var et grueligt Spectackel, der vore det store Antal af Fiender hugge udi Støcker, eftersom det var forbødet at gifve Qvarteer, oc mand neppeligen hafde taget 1000. til Fange, iblant hvilcke var en Mustaffa Bassa af Silistria, som icke hafde været for Vien, oc saaKarinli Bassa af Natolien, oc nogle andre Store sig befandte, de øfrige ere alle nedsiunkne og gangne til den dye Kielder. Formedelst Printz Louis af Baden hans generos Dexteritæt oc ulignende Tapperhed er denne Seyervinding skeet oc Barakan fuldkommeligen indtagen, Marcken fuldsam beholden, alle Faner, Telter, Støcker, Bagage, oc hvad de endeligen hos sig hafde, er blefvet vore til Deel, oc bestaar deres Nederlag som er skeer, udi alt, til Felds, i Floden Donau oc i Barakan visseligen udi 15000. Mand, eftersom Broen oc den Side af Floden er gandske blefven farfvet med Blod. Vort Fod-Folck blef til Rytterie formedelst den store Mangfoldighed udaf Heste, som vi fra Fienden bekomme. Afde vidtafligende Stæder, nemlig af Ba stora oc Arabia felice befinder disse som en Kierne udaf Mandskab. Denne Treffen endede sig udi 5. Timer, oc med Sandhed at sige, dersom den Vienneske Treffen var berømt oc nyttelig, saa hafver denne været langt blodigere, oc berømmeligere at slutte. Den Bassa, som denne Armee commanderede hafver sig blesserre oc ilde saaret ofver Broen salveret. Tartar Cham er af den Store-Vezier degraderet, af Beskyldning, at hand for Vien icke hafver villet fecte med, men den ny udvaldte lader sig endnu mindre hidzig tilsyne at være, end den som nu er til Pest oc Ofen. Kongen hafver en fangen Tartar til den afsætte Cham henskicket, oc ladet hannem complementere, formedelst den store Moderation som for Vien er forøfvet. Mand hafde vel tænkt ydermeere at forfølge Tørckerne, och at erobre Pest; Ofen och Neuheusel, men for det meget Regnver kunde Armerne icke længer blifve staaende i Marcken, de hafve imidlertid indtaget Prestitz, Filleck, BergentzPaPadock, Bargozin, Novigrad och andre smaa Slotter, paa det de kunde nyde noget roligen Vinter-Qvarteerene. Hvorpaa Kongen aff Polen, Chur-Førsten af Beyern, och andre Generals Persone, ere hiemgangne, dissligeste ochsaa een deel aff Militien. Keyseren lader sterck hverfve, och Tørcken truer med all Mact at komme til Foraaret igien, at beleyre Vien, omskiønt at icke een eneste Tørck skal blive i Lifve. Copia af den Tørckeske Keysers Bref til Cosackerne ad Cehrin. Sultan, den vidtberømte Tørckeske Keysers Søn, de Tørckeske Macedoniers Bosar, samt Babyloniernes Jerusalem, Bassa i Silistrien, liden oc store Ægypten, Armeniernes Konge, oc alle Førsters udi Verden, Stor-Første, en Guds Engel, Christenhedens tappere Heldt, den kaarsfæste Guds Jnstigator, Formyndere, Jorderiges store Arfving, Bissumænnernes Haab og Fryd, de Christnes Undergang, &c. Vi byder eder, at J med ald eders Mandskab eder godvilligen oc ydmygeligen indstiller, oc drager i Krig imod vore Fiender, oc ingen Maade den Polske Karl adlyder, thi inden kort Tid, dersom J det icke giør, skulle J alle ilde forderfvis oc omkomme med eders Qvinder oc Børn, saa oc den Polske Karl med sit gandske Land, vil slaa, oc giøre hannem til min Undersaat.