JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Jndsenderen af det i Stiftsavisen Nr. 86, indryk rykkede Spørgsmaal, angaaende den her gieldende Mynt sort, bedes at modtage til Svar : Vist skulle, da Ribe hører, til Nørreindland, Rigsbankpenge Navneværdie her være gieldende, saavel imellem Mand og Mand, som til Oppebørsel i de kongelige Kasser; men naar man betænker at Ribe næsten er omgivet af Jndbyggere, der sortere under det Slesvigske, og hos hvilke rede Sølv er den gangbare Mynt, vil man og kunne indsee at de Producter, som af disse bringes hertil, maa betales i Sølv, men ei i Sædler. At forlange Borgerne skulle igien udsælge de for Sølv indkiøbte Varer for Sædler efter mindre Maalestok, end Dags coursen bestemmer, ville være ubilligt; det var jo aabenbar at forlange sin Medborger Skade. Mangen troer det er nok naar han i Kramboden, Klubben og hos Haandværkeren betale det han har faaet der med Sædler til en Cours af 2 Ls. i Sølv for 1 Rigsbankmark, men betænker ikke at det er længe siden at Sædlerne stode saaledes, at det maaskee kan vare længe inden de igien komme dertil og at den Sælgende imidlertid taber saameget paa hver Specie Daler i Sølv, som denne efter Coursen koster over 30 Rigsbankmark. Anders Søndag Aften Concert Kl. 6. Prøven holdes Löverdag Aften Kl. 5 hos Hr. Ramling. Aarup Gaard i Hanning Sogn, Bølling Herred, af Hartkorn 8 enhalv Tdr., har gode rummelige Bygninger samt betydelig Engslet og eier selv Kirketienden, ligesom ogsaa til Gaarden er den fornødne Tørveskiær og Hede, bliver ved offentlig Auction som afholdes paa Gaarden, den 5te December næstkommende, Formisdag, Kl. 10, bortsolgt. Conditionerne kan forinden erfares paa Byfoged=Comptoiret i Ringkiøbing. Ringkiøbing, den 9de November 1874. neck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Fra Peder Sørensen 1 Tanderup, Norfardrup Sogn, her ved Ribe, er ved Mikkelsdagstider bortebleven en sortbroget Stud, omtrent 3 Aar, havde Kongens Friheds brænde paa venstre Horn. Hvo som kan give mig Oplysning om denne Stud eller tilbringe mig samme, loves en passende Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Fra Lars Johnsen, i Villev ved Ribe, er for en 14 Dage siden bortløben en mørkerød stiernet Studekalv i 2det Aar, noget hvid i Lyskerne; samt en rød stiernet 1 ethalvt Aars Qvie, hvid i Lyskerne og klipper et L. paa venstre Side Hvo som tilbringer eller giver ovennævnte Eier Efterretning om disse 2 Kreaturer, erholder en passende Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Hos Anders Mikkelsens Enke i Endrup, Hvidding, Sogn, staaer en Orne af særdeles god Race til Afbenyttelse for de som ønske Søer sprungne i dette Efteraar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Gaardmand Jørgen Christensen i Harth Stubbrubved Kolding, oplyser en Stang Jern, som af ham en funden paa Landeveien imellem Ribe og Aanst Broe, hvilken Stang Jern kan af Eieren hos Finderen modtages, imod behørig Ligitimation samt Erstatning for Omkostninger og Umage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Tirsdagen den 22de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver efter Vedkommendes Forlangende paa Raadhuset her i Ribe ved offemlig Auction bortsolgt, Huset No. 376 uden for denne Byes Nørreport i Tvedgaden, bestaaende af 6 Fag Grundmuur og 3 Fag Halvtag med tilhørende Haugeplads og tilliggende Jorder i Nørreforcen i Lodden No. 17 og 1 Ager paa gamle Hede i Lydden Nr. 20. De Lysthavende anmodes at indfinde dem bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne blive bekiendtgjorte. Rive den 4de Novbr. 1814. Heilmann. Extra god Jamarca Rum 20 sk. Cour. Potten, hollandske Ost 10 a 11 s. Pundet faaes hos Chr. CarBlerum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Mandagen den 28de Novbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Herreds Tingstuen i Weile, afholdt et Skiftemøde udi Stervboet efter afdøde salig Kammerraad Kruse og Frue forhen Eier af Hvolgaard under Weile Amt. Til hvilket Møde at overvære indkaldes de Afdødes respective Arvinger, enten personlig eller ved Fuldmagt, for at give deres Beslutning i nogle enkelte Poster der nærmere behøve de respective Arvingers Afgiørelse, og for at blive underrettede og Boets Status indtil nærværende Tid. Weile, den 2den Novbr. 1814. A. Steenstrup. Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Min Eiendom, Follernygaard, i Veile Amt, HolmansHerred, Herslef Sogn, staaende for noget over 15 Tdr. Hartkorn, med et Areal af henimod 340 Tdr. af den fortrinligste Godhed, hvoraf omtrent 20 Tdr. Skov, ag ter jeg at sælge. Bygningerne ere i særdeles god Stand. især udmærker sig en stor Kornlade, meget beqvem indrettet, et fortrinligt Meierie med Melkekielder udlagt med Fliser og en dertil hørende Kiernemølle, som naar forlanges, kan følge i Kiøbet. Gaarden er i den bedste Drift, ligger i 10 Marker, hvoraf allerede 6 ere bemærglede og afgrøvtet paa holsteensk Maade. Den aarlige Udsæd er 20 til 25 Tdr. Rug og Hvede, 4050 Tdr. Byg, 5060 Tdr. Havre, 6. 8 Tdr. Ærter og Vikker, og 6, 8 Tdr. Boghvede. Der indhøstes sædvanlig rigelig 100 Læs meest Kleverhøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Efter Kiøberes Ønske kan Gaardens betydelige Inventarium, nogle faae Undtagelser følge i Kiøbet, Ligeledes kan den med heele Jndhostningen strax, eller ogsaa til Maidag blive afleveret, og i Henseende til Udbetalingen, gives beqvemme Conditioner., Forvalteren paa Gaarden, Hr. Scherfenberg. foreviser samme, og angiver Conditionerne. Clues pr. Flensburg, d. 4de Nov. 1314. 9. C. Rønnenkamp. Anna Aa Asca Kattrup, som under 7de Septbr. 1811 ved Øvrighedens Bevilling er separeret fra hendes Mand Andreas Hansen af Rugballe Bye, i Jelling Sogn her under Amtet, i Henseende til Bord og Seng, men hvis Opholdsted nu ikke vides, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel fra dette Avertissements sidste Bekiendtgiørelse af at regne, at møde her ved Amtshuset for at afgive Erklæring over en af bemeldte hendes fraskilte Mand indgivet allerunderdanigst Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen om deres Ægteskabs aldeles Ophævelse, samt Tilladelse fra ham at indgaae nyt og andet Ægteskab. Weile Amthuus, d. 25de October 1814. I Hr. Amtmand Ridder Selmers Fraværelse ved Sessionen, efter Constitution. Serst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Fra mig underskrevne er for nogen Tid siden borkommet en sort Stud, 2 Aar gl., mærket paa den venstre Baglænd med K og det høire Øre afskaaret paa Midten muligt en Split i det venstre. Den som kan give Oplysning loves en Douceur og Omkostning betales. Field Pedersen Seym. 1 Jedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Onsdagen den 23de November næstkommende Formiddag Kl. 9, lader Commissionairen Hr. P. Svendsen her paa Fange ved offentlig Auction bortsælge et ikke ubetydeligt Partie norske Producter, saasom: Bedste Christiania Præftebord og andre Bord af forskiellige Dementioner. Et Partie 3 og 4 Tommer Søm. Endeel hamrede Boutellier, paa 1 Potte, treqvart Potte og enhalv Potte, samt Et Partie Kommen. Alle særdeles gode Varer. Alt sælges i Rigsbankpange Navneværdie og med 6 Ugers Credit. Lysthavere indbydes. Fanøe, d. 12te Novbr. 1814. A. NørurAuctionsfor. p.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Onsdagen den 23de November, førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa Raadhuset her i Ribe ved offentlig Auction bortsolgt omtrent 70 til 80 Tdr. Rug af Feuling Tiendekorn, den lærde Skole tilhørende, i smaae Partier, fra 4 Skiepper til 4 Tøndet ved hvert Opraab, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. De Lysthavende indbydes herved bemeldte Tid og Sted at indfinde dem. Heilmann. Ribe, den 7de Novbr. 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Fiint og ordinairt Hør, samt Hørblaar, faaes for bil Chr. Christiansen. lig Priis hos Kniplingshandler i Ribe. 8 Faar og 1 Lam er for en 8te Dags Tid siden bortkomne fra mig Undertegnede. Paa Faarene var udskaaren et Stykke oven af det høire Øre, men Lammet heeløret. En Douceur loves den som kan give Oplysning om disse Faar. Randerup, d. 11te Nov. 1814. Niels Feddersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Fra Undertegnede er for nogen Tid siden borkommen en liden blegrød Qviekalv, lidet hvid under Livet og mærket med en Krog som en Halvmaane efter Udsnit bag ud af hver Ørt. Hvem som om samme kan give nogen Oplysning eller tilbringe, sin Eier samme loves derfor en billig Betaling. Kierbøll i Nordfardrup Sogn, d. 15de Nov. 1814. Peter Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-18
Fra Anders Christensen i Hillerup er for en 14 Dage siden bortløben en sort 2 Aars Stud, Mrk. et Stykke udskaaret foran i hvert Øre. Hvo som kan give ovennævnte Eier Efterretning om denne Stud eller tilbringe ham samme, erholder en passende Douceur og alle Omkostninger erstattede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 8de Novbr. Den forrige Statssecretair, Hertugen af Bassano, den forrige Politiemnister, Hertugen af Rovigo, Ministeren for det Indre, Montalivet, og Marineministeren, Hertugen af Decres, ere efter vore Blade blevne foranledigede til at begive sig fra Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Den General, som nyeligen blev arresteret her, er bragt til Fere. Han skal have recruteret for de americanske Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
I Havre har Dougnen i Octbr. Maaned indbragt 1 Millivn og 360,000 Fr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Den neapolitanske Moniteur indeholder nu Intet uden Adresser, i hvilke enhver forlanger at døe for Hs. Majestæts Roes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Om Congressen i Wien og Paris=Tractaten læses i Journalen la Qvotidienne følgende: Da Paris Tractaten bestemte, at alle i Krigen indviklede Magter skulde skikke Befuldmægtigede til den almindelige Congres, for at træffe de nødvendige Indretninger til at fuldstendiggjøre denne Tractat, maatte hele Europa troe, at Fordeelingen af de afstaaede Lande, skulde skee efter fælleds Overeenskomst, støttet paa en sand Ligevægts Grundsætninger. En slig Fremfærd synes ene at passe sig for de af Souverainerne selv fremsatte Freds og Retfærdigheds Følelser, den er bogstaveligen foreskrevet i Tractaten; da en Artikel udtrykkelig forlanger, at Holland ei kommer under en fremmed Souverain, at de tydske Stater kun skulle forenes ved en Foederation, og at de italienske Stater, Østerrigs Andeel undtagen, skulle danne uafhængige Souverainiteter. Da Tydsklands og Jtaliens Stater samt Holland ere behandlede som Souverainer, saa maae de og stemme for en Indretning, der skal borge for deres Skiebne, og altsaa deeltage i Congressens Forhandlinger. Vil man stride om det Udtryk Magter, saa kan derunder kun forstaaes de Regieringer, der for Krigen bleve erkiendte som saadanne, og deeltage i den. Hvis disse Grundsætninger støttes paa Folkenes evige Rettigheder, som og paa en høitidelig TractatsBogstaver og Aand, hvilken ond Aand vilde da drage, disses Anvendelse i Tvivl ved nærværende Congres; Hvorfor gienlyde mange tydske Journaler af et Parties Declamationer, der blande den retmessige Magt, Frankrig, med den napoleonske Keiserlige, og som synes, ved det en fransk Gesandt tilstædes Adgang til Congressen, og Medvirkning til Tydsklands og Jtaliens Fordeeling, at bemærke et Slags Paatrængenhed, der er skadelig for disse Nationers Friehed og Uafhængighed. Disse Friehedens foregivne Venner feile meget, idet de udsprede Bekymring og Mistanke mod en Magt, der mere en nogen anden nu er tilbøielig til at fremme Alt, hvad Menneskelighed, Ret og billighed byde. Da Frankrig frasagde sine Crobringer, erobrede det sine Rettigheder igien; saamange Provindser det afstod, ligesaamange Fordringer paa andre Magters Tillid og Venskab har det erhvervet sig. Som Nation har det virket med til at styrte det monstrøse Tyrannie, der snarere var Frankrig end Verden til Byrde. En saadan Magt kan og vil ikke søge Kilden til sin udvortes Storhed i Andet, end ved at være den Undertryktes Forsvarer, den Svages Beskytter. Den eneste Erobring som det ei kan give Slip paa, er de Nationers Kierlighed og Agtelse, som det vil giøre sig Umage for at forsvare, og hvis National Rettigheder det vil vedligeholde og igien bringe under deres retmæssige Dynastier. Men hvorfor er denne offentlige Retfærdighed, Frankrigs nærværende Styrke pludselig bleven et Skrækkebillede for tydske og engelske Journalister, Vi behøve blot at betragte Europas forskiellige Lande, og vi skulle bemærke overalt en inderlig Samklang af Retfærdigheds Fordringer og politisk Nødvendighed. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
London, den 11te Nov. Saavel i Overhuset som Underhuset dreves paa en Takadresse til Prindsregenten, hvilken efter adskillige Debatter endelig blev tilstaaet. (Det Vigtigste af disse Debatter skulle blive meddelte i næste Avis.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Det hedder, at Hertugen af Wellington ønsker at komme hiem fra sin Ambassade=Post i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Wien, den 7de Nov. Den fra Paris hidkomne, Grev v. Nouilles har bragt meget vigtige Efterretninger. Retningen af den franske Politik med Hensyn til Tydsklander den samme som før. Det er derfor øiensynligt, at Preussen maae forstærkes. Verificationen af Fuldmagterne til de Befuldmægtigede ved Kongressen, vil endnu vare nogen Tid. Ogsaa veed man endnu ei i hvilken Form Forhandlingerne skulle indledes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Feldtmarschal Wrede, som leder de bayerske Troppers Anliggender synes ei at staae i bedste Forstaaelse med nogle Statsmænd af første Rang, hvis Hensigter med Tydskland tage en anden Retning end de bayerske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Østerrig er stedse i bedste Forstaaelse med Bayern, og begunstiger denne opadstræbende Naboestats Forstørrelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. Skilderiet f. og i Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Kiøbenhavn, den 18de Novbr. Søndagen d. 20de Novbr. anlægges dyb Hofsorg for Hs. Høifyrst. Durchl. Prinds Christian af Hessen=Cassel, som bæres i 8 Uger. - Damerne bære de første 4 Uger sorte Klæder og Speilfloer, de øvrige 4 Uger den anden Sorg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Cavallererne bære de første 4 Uger sorte Klæder med Klædesknapper, blaae anløben Kaarde og Spænder, og smalsømmede Manskietter. 14 Dage silke Knapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spænder, fryndsede Manskietter. 14 Dage Kniplingsmanskietter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
J de Fynske Aviser læses følgende Bekiendtgiørelse fra Rigsbanken: "Ved Jndsendelsen hertil af tvende Rigsbanksedler, som have circuteret i Fyen, er det bragt i Erfaring, at disses rigtige Nummer er tilføiet flere Tal end de ved Udstædelsen her ere givne. Endskiøndt de tilskrevne Tal ere kiendelige fra de rette, som Banken har ladet paategne, og Nummerets Størrelse er saa paafaldende, at ingen med nogen Grund kan formode, at fornævnte Sedler, saaledes som ommeldt, af Banken skulde være udstædte, finder man sig dog foranlediget til, ifald deslige Sedler oftere maatte tilbydes, at anmode Vedkommende om Opmærksomhed paa sammes Jhændehavere, hvorhos udloves en Belønning af 100 Rigsbankdaler for den, som beviisligen maatte opgive, hvem der har gjort sig skyldig i saadant Foretagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Aarhuus, Førend Afreisen herfra den 10 dennes har det behaget Hs. Høihed Prinds Christian Frederik at tilstille Over=Øvrigheden i Aarhuus følgende naadigst heel egenhændig Skrivelse: Det Held Forsynet skiænkede mig, efter en farlig Søereise, at lande her paa Danmarks Kyst; den Tilfredshed jeg har følt ved den vennehulde Modtagelse jeg har nydt her i Aarhuus og ved de Prøver paa Deeltagelse og Hengivenhed som Byens Embedsmænd og Borgere have kappedes om at give mig under mit Ophold i denne gode Bye, have opfyldt mit Hierte med Erkiendtlighed, hvilken jeg ønsker at bevidne ved at giøre Vel mod dette Samfunds lidende Medborgere. Til Over=Øvrighedens Disposition nedlægges til den Ende 500 Rbd. N. V. som kunne anvendes. til Fattigvæsenets Bedste. Aarhuus, den 10de Novbr. Christian Frederik. Prinds til Danmark. a. Til Aarhuus Stifts=Direction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Mandagen den 14de Novbr. blev atter offentlig opbrændt og aldeles tilintetgjort, uden for Mindeporten, af de indløste Courantsedler og Skatkammerbeviser den Summa Rdlr. 2, 345, 4 48 dansk Courant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Jkke uden Deeltagelse læser man, at paa Rødehuus ved Bregentved er i en Alder af 63 Aar afgaaet ved Døden Mad. Marie Elisabeth Bøgvad fød Blegen efter 32 Aars bestandige Sindsvaghed og deraf 16 Aars vedholdende Sengeliggende. Hvilke utrolige og langvarige Lidelser maae denne agtværdige Kone ikke i denne saa lange Tid have udstaaet. Hun roses i Anmeldelsen, som virksom Hustrue, Moder og Svigermoder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Ved Examen som holdtes den 29de og 30te Septbr. d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
paa det Kongel. Skolelærer Seminarium i Smedsted, bleve følgende Seminarister demitterede med hosføiede Hovedcharacterer: Jens Jensen Væth, meget duelig. Søren Lassen. Sabroe, udmærket duelig. Lars Andersen Kiær, udmærket duelig. Jens Christensen Vigh, meget duelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Under 4de Novbr. d. A. er det bevilget Eieren af den saakaldte Postgaard, Prindsen, i Kiøge, Ole Hansen Rønne, at indrette denne til en Giestgivergaard, og Giestgiverie herefter at drives i Samme. Cours, den 18de Nov. Hamb. - Proc. 2 M. a vista 158. Amsterdam 521 totrediedeel Proc. London 20 totrediedeel Proc., a vista 21 femstettedeel. Spec. 555.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie, Østerve Sognekald under Færøerne. Middel til at forebygge et fugtigt Veirs skadelige Jndflydelse paa Faarene Det er en bekiendt Erfaring, hvor skadeligt fugtigt Veir er for Faarene, i den Tid de ere paa Græs. Dette Aars Uheld med Faar og Lam kan nok ene tilskrives forrige Aars sludfulde Høst. Kierkomment, maa det derfor være for enhver Landbruger at vide, at mange Aars prøvet Erfaring har lært et Middel, hvorledes et sludfuldt Veirs skadelige Indflydelse paa Faar kan forebygges. Flere tydske Landmænd give nemlig, naar det er en fugtig Sommer, tørt Straafoder til Faarene om Natten i Staldene; det spises med Begiærlighed af Faarene, formodentlig fordi deres Natur fordrer noget, der kan tiltrække en Deel af den Fugtighed, som har samlet sig i deres Mave ved om Dagen at have ædt det grønne Foder. - Faarehyrderne have næsten almindeligen havt den Fordom, at, naar Faarene engang have smagt det grønne Foder, de da ikke ville æde noget tort. At de ikke have villet givet Slip paa denne Fordom, skal være Aarsag i, at mange Skæfferier ere næsten uddøde, medens de, der have brugt dette Forebyggelses=Middel ikke have lidt noget Tab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Jndsendt Spørgsmaal. Hvor mange Aar har en Skifteforvalter Ret til at opholde et Skifte, fra det bliver begyndt til det bliver fuldendt, naar ingen af Arvingerne ere over een Dags Reif eller 4 Mile borte, og nogle ønske Skiftet sluttet jo før jo hellere og nogle maaskee saae helst at det aldrig blev sluttet? Herpaa bedes Svar af en Lovkyndig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
AVERTISSEMENTS. Efter Forlangende af det Kongel. Amthuus i Randers, bliver herved offentlig efterlyst en den 23de forrige Maaned af Ebbeltoft Arrest undvigt, og for det Offentlige meget farlig Tyvsarrestant Jacob Pedersen Glarmester. Hans Signalement er følgende: middelmaadig af Vext, 64 enhalv Tom. høi, velbygt har brunt Haar, blaae Øine, paa hans Bryst er afridset Christus paa Korset, indvendig paa den høire Arm et Æbletræe med 7 røde Æbler, indvendig paa den venstre Arm Bogstaverne: A. R. S. T. P. D. 1, P. S. Paa den venstre Haands Pegefinger et kiendeligt Ar Han havde paa sig hvide uldne Strømper, lange brune Buxer, en hvid Vest, Skiorte, og Hat paa Hovedet Han er flere Gange undvegen af Arrester, og maae antages at være straffet som Tyv 2 Gange forhen. Han vanker omkring som Glarmester og Kiedelslikker, taler Dansk Holsteensk og er meget fræk og trodsig. Skulle bemeldte Person antræffes, bedes han anholdt og leveret til nærmeste Øvrighed til videre Foranstaltning. Ribe Stiftamthuus, den 19de Novbr. 1814. Horden til Nørreports Fælledsdrivt boende ved den nye Kierkegaard, forsolder og bagstikker Støvler og Skoe for billig Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Bekiendtgiørelse. Hos mig er oplagt, for snarest mueligt at blive bortsolgt: en stor Deel norske 10 a 12 Fods Bræder. Hvide norske Øl, Brændeviins- og Viinglas, af forskiellige Sorter og Størrelse. Fiirkantede, halve og heel Potte Flasker. Karafler, Klukflasker og Fugleglas. Medicinglas, Draabeglas fra 1 Lod til 20 Lods. Olieglas med krum Hals. Blaae glas Melke Siekar paa 3 Potter med Laage, blaa glas Urtepotter med Fad. Sukker=Skaaler og Tumlinger. Smaae Partier kan vel faaes, men helst ønsker jeg at afhænde Kisterne med deres Jndhold ligesom de ere ankomne. Kolding, den 13de Novbr. 1814. J. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Fra Undertegnede er for nogen Tid siden bortløben 3de Stude, den ene graabroget, den anden fortbroget og den 3die hvid og graae, brændt med Frihedsbrænde, men dette er mueligt udgaaet. Alle 3 vare i tredie Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Hvo som om disse Kreaturer kan give mig skrivtlig eller mundtlig Underretning eller tilbringe mig samme, loves en passende Douceur. Meilbye, Lintrup Sogn, ved Ribe, d. 21de Nov. 1814. Jver Tomsen Kiems.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
De som endnu ikke have betalt Avis, Avertissements= og andre Regninger, dem tilstillede at Undertegnede, anmodes herved med Første at afgiøre samme. Ribe, den 22de Novbr. 1814. N. S. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Tirsdagen den 6te December førstkommende lade Forstanderne for Ribe Cathedralskole ved offentlig Auction, som holdes paa Raadstuen i Lemvig, Nørrelem Sogn, Rectoratet tillagte, Kongetiende opraabe til Bortforpagtning paa 3 a 5 Aar. De nærmere Vilkaar erfares paa Auctiinsstedet som ogsaa hos Undertegnede. Ribe, d. 15de Nov. 1814. P. N. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Hos Undertegnede bekommes til billigste Priser i Rigsbankpenge 12, 10 og 7fod norske Bræder, Lægter, Sparrer, Bielker, Planker, Brunsviger Humle, svensk sted Stangjern, Plougplader, Jernplader, Jerngryder, Smalkalder, Britte, og svensk Staal, 3 og 4tomme Søm, hollandsk Skrivpapiir, engelsk Steentøi farved og hvidt, Hamp, Tougværk, Hør heglet og ubeglet, Salt, Steenkul, grøn og hvid Sæbe, Tiære, fortinnede Blikplader, Vitriol-Olie, Cicorium, Røg=Skraae- og Snus Tobakker, norske Bouteiller, rød Viin, Rom, fransk og dansk Brændeviin, Kommen, Caffe, brun og guul Candis, Raffinade, Melis, stødt Topsukker, Haysan, Havsanskin, Congo og Bohe-Theer, Svedsker, Rosiner, Corender, Bomuld, Lærred, Dreiel, Sirtser, Tørklæder, Baand, Specerier, Farvevare og Jsenkram. Ribe, d. 13de Nov. 1814. Frederik Kolvig. Sønderbortsgade Nr. 199. Silkebaand af forskiellige Slags Fiin Caffe Cicorie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Guul Candis Røgtobak.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Thee Haysanskin) Rød Viin. Bordeaux Brændeviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Destileret Kornbrændeviin Ledige Boutellier Boutellieproppe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Hør af flere Slags Stokfisk Steenkul, Kakkelovne, Bilægger og Vindovne. Søm, 3, 4 og 5 Tommer Bræder, undermaals Planker, dito Bjælker faaes i større og mindre Partier til meget billige Priser hos Envoldsen, Grønnegade Nr. 205.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Hos Undertegnede bekommes i større og mindre Partier følgende Varesorter: Norske Bord af forskiellige Dimensioner. Svensk Jern. Egstaal. Steenkul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Blank og bruun Tran. Hør. Hamp. Hunder, og flere Varesorter. Kalk til 32 s. S. H. Cour. pr. Tønde. Korsbrødregaard, den 15de Nov. 1814. A. C. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-22
Kristen Sørensen af Villebøl, Calslund Sogn havde en graabroget stiernet Stud, i 2det Aar gl., paa Græs i Nørfardrup Enge, som havde Kongens Brænde paa det venstre Horn, var Heeløret og havde et dobbelt e paa den venstre Side, dersom det ikke er hengroet. Denne Stud er henløbet og bleven forvildet. Dersom nogen skulle antræffe den eller faae Spor paa samme, ombedes at lade Eiermanden det vide, da han lover at betale dem for deres Umage. Villebøl, den 11te November 1814. gangade Kristen Sørensen.