JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Ved den Kongelige Skydebane uden Vester Port, var følgende at se: J Midten af Jlluminationen faaes en Obelise af hvid Marmor; Spidsen af samme var oven til ziret med en Blomster=Feston, og paa Planen af samme følgende Vers: Naadens Ansigt vendes bort, En Naades Soel blev sort. Dit Sælskabs gyldne Tiid. Med Fatoxten var forsvunden, Hvis ey i Christian. En Naades Soel blev funden. Neden under samme forestilledes et Sindbilled med 2 Ansigter, det ene vendende til Høysalig Kongens, og det andet til vor Allernaadigste regierende Konges Navn. Dette Sindbillede representerede Forsigtighed i Fremtiden og en erindrende Eftertænksomhed for Fortiden, og blev brugt som en Trøste Gud for Sælskabet. For den ene Side af Obeliscen blev Sælskabet forestillet i en Trophee med Phases og Festons af Ege=Blade, som betyde et forenet og vedvarende Sælskab, Grunden som Tropheen stod paa, var sort Marmor. Versen forestillede den Sorg og Bedrøvelse Sælskabet havde over Kongens Død; samme Vers stod i en Qval: Skal Eenighedens Aand. J Sorg sin Styrke prøve; For Dødens Morder=Haand, Har fældet Nordens Løve. Paa den anden Side var en Trophee af samme Sort, med dette Vers: Nu faldt med Franten af Vort Sælskabs Krone, Krands, Vort Liv, vor Luft og Glands Fordunkles ved hans Grav. Paa høyre Side var en hvid Marmor=Steens Muur ; Ovenpaa samme blev Høysalig Kong Friderich Vres Navn en Medaillon forestillet. Over Stierne Kronen og paa hver Side vare Palmer der hvilede paa Skyen; hvilket betydede Kongens Død og Overgang i det Evige. Under samme forestilledes et Taksigelses=Altar, hvor oven over en fiirkantet Fullinmed en Feston som hvilede paa samme, med dette Vers; Med Naade, Fryd og Fred. Du kronte Enighed. Og knytted vores Vel Nu ævig kronte Siæll. Paa den anden Side af Obeliscus den regierende Konges Navn med Laurbær omgivet, og under Navnet Underdanig heds=Altar, hvor Sælskabet frembringer deres Børn om Kongens høye Naade, med dette Vers: Vi offre til Dit Navn. Vor Troe med Andagts Jld, Styr altid til den Havn. Hvor Gud og Viisdom vil. Jlluminationen paa Mad. Harders Gaard paa Østergaden, forestillede paa den høyre Side af Porten en Ægyptisk Pyramide af Marmor, visende paa Alderen af det Kongelige Huus. Paa sammes Spidse stod en trebeened Urne med den ævigvarende Jld; Neden under paa Pyramiden saaes den Høysalige Konges Navn med Romerske Bogstaver i en Krands, der neden under en Tavle med følgende Jnscription. Hørsalig Konge Farnekton, Din Død Dit Nordens Folk begræder, Og ved Din Aske Øyne væder, Da nu saa hastig fra os gik. Dit Lives Lys gik ud, vor Glædes Soel gik ned, Da Du vor Jord forlod, og fik blandt Engle Sted.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Nederst paa Pyramiden var at see en Trophee af det Kongelige Danske og Norske Vaaben, med Olie= og Palme Greene behængt. Under Pyramiden paa Fodstykket saaes en Bas Relieen Forsamling af Guderne, offrende paa et imellem dem staaende Altar. Allerunderst forestilledes en gros Relief 3de Figurer, Regiering, Retfærdighed og Styrke, siddende optil Fodstykket, alt af hvid Steen. For paa Trappen sadde 2de Engle, umagende sig forgiæves at opblæse en næsten uddød Fakkel. Oven til omkring Pyramiden saaes flyvende Engle hvoraf nogle førte den Høysalige Konges Portrait op til Ste erne, og alle strøede Blomster paa Pyramiden. Ved Siderne paa Jorden knælede 2de Sørge=Figurer, holdende den ene det Danske og den anden det Norske Vaaben. Paa den anden Side af Porten paa samme Gaard, hvor Hr. von Connink boer, var paa Sahlen 10 Fag Vinduer behængt dobbelt med Lamper rundt omkring; samt oven over paa Tag Gesunsen vare opsatte 2de Buer, ligeledes rundt omkring behængte med Lamper. J Midten paa den ene var malet en Ege Stamme, hvoraf var opvoxet 13 Greene, de 12 vare viisnede, og den 13de florerede, med Hosskrift: Non omme Moritur. J Midten paa den anden Bue var mahlet en Palme=Krands, behængt med Olie= og Palme=Greene. Paa den ene Ende stod den Høysalige Konges Navn, og paa den anden Ende vor nu regierende Konges Navn; der imellem stod: Dignus uterqve coli. Her var i alt henved 500de Lamper. Paa Frederichsberggaden i den hvide Svane, var hos Degnen til Brøndstrædets Hospital, Mogens Kaas, 4 Fag paa følgende Maade illuminerede: J det første Fag blev Livets Ubestandighed forestillet, da en Engel saaes siddende og blæste Bobbler med en anden hosstaaende, som øste Vand i Karret og tillige et derhos staaende Træ, af hvilket Bladene syntes at affalde med Overskrift: Saa bestandig er Livet.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
J det andet Fag blev Jacob liggende paa en Seng forestillet, som tog Joseph i Haanden, hos hvilken stod Manasse og Ephram. Jacob syntes at pege op til de overskrevne Ord: See jeg døer og Gud skal være med Eder. J det tredie Fag blev den Høysalige Kong Frederich den Femte, iført sin Salvings Dragt, forestillet, da Døden saaes staaende bag ham og ragte efter Kronen paa hans Hoved, dernæst 2de flyvende Engle, som har en Krone imellem sig med et Skrift i Haanden Aab. 2. Cap. 10. v.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
J det fierde Fag blev Sorgen over den Høysalige Konge forestillet, da der saaes et Fruentimmer sidde at græde med Tørklæde for Øyet og holdt i sin Haand dette Skrift: Begræd. 5. Cap. 16. v. Sr. Drage og Bølger, Kræmmere paa Amager=Torv, havde i deres Lofts=Luge foranstaltet en Jllumination, som forestillede den Høysalige Konge, forladende Jorden, som udi en halv Globus var malet under Fødderne, paa hvilken LandKartet af Norge, Dannemark, Jsland og samtlige Danske Provinzer stod afbildet tilligemed Øerne, og under denne halve Globus var at læse følgende: Aus Florer in dem Engel Orden, Jst ein rechter Chrislarmorden. Oven ved Siden paa Randen af Globus, laae Krone, Scepter og Riigs=Æblet paa en Pude med 4 Qvaster, og Konzen ligesom svingende sig op fra Jorden, vinkende med den venstre Hand, som han vilde sige Farvel til disse Jnsignier, og rakte med den høyre Arm til Himmelen, hvorfra 3de Engler kom i en Giorie, for at tage imod ham med Palme=Grene og Krone. Desuden var den første og anden Etage prægtigen illumineret med Lys.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
For det Kongelige Gæthuus paa Kongens Nye Torv var at see den Kongelige Statua Equestris, overalt illumineret med Lamper og staaende paa sin Piedestal. Under samme sadt Dannemark og Norge grædende. Paa begge Sider saaes 4re Arcader med deres Rustiqve, ligeledes med Lamper illumineret. Under hvilke hver især en Portafen, og oven til lige igiennem decoreret med Vaser, som med de der staaende Pyramider vare med Lamper besatte. Udi Pyramiderne saaes, i den ene Høysalig Kongens Fødsels=Dag og Aar, og i den anden Døds=Dagen og Aarstallet.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Hos Uhrmager Charlos paa Østergade var følgende J. lumination at see, Ved den ene Side saaes et Palme=Stamme Træ med alle de Oldenborgske Konger. Paa Kong C. 7. nedstraalede Forsynets Øye. Neden til og midt paa var Cataphalqvenmed sin Sørge=Pragt afskildret. Ved den øverste Ende af samme stod en heel Brændende Fakkel og en opgaaende Soel, forestillende Høystsalig Kongens Fødsels=Dag. Ved den nederste Ende saaes en næsten udslukt Fakkel, samt en nedgaaende Soel, og Tiden forestillet som en Dreng med Vinger, Le og Timeglas, betydende Kongens Dødsdag. Paa den anden Side saaes en Haand af en Skye, holdende en Krone, og midt der under 3 Engle, holdende F. 5, imellem dem. Underskriften var: Trods Tidens Graadighed, o Femte Frivericul Skal kunde, som Dit Liv, Dit Konge=Navn fortære; Ney, Ney, Dit Navn skal her, som Du i Himlen, være Udødelig; Hvor Du en Himmelsk Krone fik. Lev evig vel, Hav Tak, for Du Dig efterlader En Søn i Cuntarian som Nordens Arve=Fader.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Hos Kammer=Raad og Postmester Thorup i Vimmelskaftet i de tvende mellemste Fag paa Sahlen, saaes følgende: J det ene Fag den Høystsalige Konges Navn i Ziffer eller Fr. i en med mørke Skyer betrokken Luft, derunder en halv Globus, paa hvilken saaes Dannemark og Norge, og derved i Vester en nedgaaende Soel, hvorunder var at læse følgende: Træk Sørge Floret for, bedrøvet Tilling Rige, Græd kun, du mistede en Konge uden Lige.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
J det andet Fag, Vores regierende Konges Navn C7 i en klar Luft, og derunder en halv Globus, hvorpaa saaes Dannemark og Norge, derved i Øster en klar opgaaende Soel, hvorunder var at læse: Hem Tvilling Rige hem, din billig Sorg, og see, En anden Soel opgik, for den, som dalede. Hos Thomsen & Cliver paa Amagertorv vare 3 Fag, i den mellemste Etage illuminerede: J det Fag paa den høyre Side forestiltes en Steen=Muur med en durchsigtig Qval, og en Feston af Egeblade, som hvilede paa samme, igiennem denne Oval saa man en blaae Luft, og et Stykke af Lodiacus, som havde en Jld=Couleur, hvorpaa stod skrevet den 31 Martii, som Hans Majestæts Fødsels=Dag. under denne Oval stod følgende Vers: O! skal min Glands, min Palme, Min Seyer=Brands nu falme? Hvis jeg ey var, da var ey fød Saa stor en Dyd, ey heller død! I det mellemste stod den Høy=Sallig Konges Navn F. V. i en Glorie med en Stierne=Krone omgiven, neden under en Part af Jord=Kuglen, inddeelt i 2de Parter, udi den ene stod det Danske og i den anden det Norske Vaaben, forestillende begge Rigerne, under samme stod: og Sallig der Paa sions Top. Den Krone fik, Han trones op, Som Himlens Fryd. Livsalig her Vor Frinetten, Tilkiender Dyd.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
J Faget paa den venstre Side forestiltes en Steen=Muur med en durchsigtig Qval, ligesom i det første Fag, hvorpaa stod i Midten den 13 Januarii, som Hans Majestæts Død Dad, hvorunder stod. Jeg blir navnkundig ved At Jordens Herlighed, At Dydens Spiir, og alt Ved Nordens Scepter faldt. For Resten vare alle Fagene, saavel neden som oven i Huset, med Lys, som stode i smukke Pyramider, illuminerede.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Holmens Provste Residenze, som bestaaer af 3 Etager, var paa følgende Maade illumineret: Enhver Etage bestaaer af 3 Fag Vinduer. J den øverste var 6 smaa Pyramider, i hvilke brændte 30 Lys. J den mellemste vare trende store Pyramider, hvori brændte 39 Lys. J den nederste var inden fordet første og sidste Vindue sat en ophøyet Pyramide, som naaede til Loftet med en forgyldt Glorie med blaae Skyer omkring, og i Midten en trekantet Aabning, hvori stod skreven 7. paa tyndt durchsichtig Papiir, bag hvilket stod et Lys, som gjorde samme Skrift skinnende. Midt paa den første Pyramide, som overalt var ziret med forsølvede Stierner og Blomster paa sort Grund, saaes den Høysalige Konges Navn i Chiffre fortæl vet med forgyldt Krone over, og derunder var paa et med forsølvede Kanter sort anstrøgen breedt Blad at læse med forsølvede Bogstaver følgende Vers: J Freden var Han født, i Fred Han Sceptret førte, Fra Fredens Tanker Ham er noget Forslag rørte, Freds Konster voxte frem, til ævig Fred Han gik, Og altsaa var i Navn og Gavnen Flbler.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Paa den sidste Pyramide, som i alleting var af samme Skikkelse, som den første, saaes vores nu regierende Konges Navn ligeledes i Chiffre forgyldt med ligesaadan Krone over, og derunder var paa et lige saadant Blad, som paa den første, dog med forgyldte Kandter og Bogstaver, at læse følgende Vers: Den Pligt, som vi i Dag den Femte Flon Chyde, Gud lade Chil TIAN den Syvende ey nyde, Mens nogen lever af den Slægt, som nu er fød Saa læges Saaret, som vi fik ved Kongens Død. For ved enhver af disse Pyramider brændte 15 Lys. Midt imellem disse tvende Pyramider var opreist en Pyramide, som var lidt mindre end de tvende, og paa hvilken brændte 11 Lys samt var at see den Høysalige Konges Portrait med en grøn Krands omgiven, og forgyldt Krone over, foruden andre Zirater af giønne og forgyldte Blomster, hvorunder var at læst paa et flyvende Blad med forsølvede Kanter, den Høysalige Konges Symbolum skreven med store og skinnende Bogstaver, Prudentia & Constantia.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Jlluminationen paa Hiørnet af Kongens Nye Torv og Gottersgaden hos Hr. von Kragenschiold, Capitaine ved Kongens Regiment, forestillede. 1) Hans Majestæts, den regierende Konges, Navn i et Skildt staaende paa en Piedestal med sin tilhørende Krigs=Armatur ved, i den ene Fahne C7. og i den anden Regimentets Vaaben, oven over en Engel flyer med en Bassune og Fahne med C7 paa, og Allviishedens Øyne slaaer sine Straaler ned derpaa. 2) Hans Majestæt, den Høy salige Konges Navn i et Skildt staaende paa en Liig Kiste og oven over Skildtet i Steden for Kronen et Dødning=Hoved kronet med en grøn Krands og Døgninge Been, bag ved Skildtet ligeledes med Krandser kronet, Kisten stod paa 3 Stytter og en Lyse=Gueridon ved hver Side, paa Kisten var skrevet, O Fader, O! Du sover hen. 3) Tiden med sit Time=Glas og Lee. 4) En liden Dreng, som blæser Sæbe Kugler, betydende Forgiængeligheden.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Paa Løve Apotheket var Portalet indvendig i Apotheket gandske sort overtrokket, oven var Festons af Fryndser anbragte og under Fessionerne vare tvende Gardiner med hvide Perle takker besatte og fæstet tilbage med to Agrapher, oven paa stod en forgyldt Statue, som forestillede Regieringen med dens attri. butis, neden under saaeman en ægte forgyldt Gloria med F. V. i dobbelt Chiffre hvid illumineret, derunder stod med forgyldte Bogstaver denne Jnscription. Semper honos nomenqve tuum laudesare manebunt. Paa Dansk: Din Roes, dit Navn, din W. Skalevigvarend være. Foran ved Jnscriptionen laae 3 Metal forgyldte Lører, under hvilke det Danske Vaaben blev holdt af 2 Vildmænd. Paa det yderste Portal var oven til et Skilderie, som forestillede Tiden med en Lee og Timeglas i begge Hænder holdende denne nscription. Vira breviis, memoria bene reddito sompterna. Paa Dansk: Vort Liv det er vel kort, dog hvo vel lever her, Hans Navn udødelig, trods Døden altider. Derunder stod over Døren ved den venstre Side Kloghed og paa den høyre Bestandighed med en afbrudt Støtte, med Deviser Provisa prudenter. Acta constanter. J øvrigt var Apotheket og Vinduerne illuminerede med Vox=Lys. Ved Kirke=Værgeren Sr. Lundings Indretning, var Ringmuuren omkring Helliggeistes Kirke ud til Vimmelskaftet saaledes ziret: Midt paa Muuren faaes det Høy Kongelige Navn og Chiffre af hvidt Lahn paa en sort anstrøgen Tavle opført, og med Lamper skraae viis anbragte stærk illumineret; den overhængende Krone distinqveredes ved mange Lampermelerede med couleurte Glas imellem hinanden fæstede paa guule Lahn Strimler, som foraarsagede desstørre Reflexion. Resten af Muuren, saavel her imellem paa begge Sider som Pillerne, med sorte malede Bræder dannede en Festons beklædt, i Midten et Løb med hvidt Lahn og overalt med brændende Lamper opfyldt. Paa forommelte vare Knapperne ved 4 a 5 Lamper i Runding og Duskerne ved de anbragte Løgter forestillede. Saavel de 2de Ender som 4re Port=Pillarer vare iligemaade med sorte Bræder overdragne og Stiernerne derpaa med hvidt Lahn indrettede, paa hvilke Lamperne igien, til at oplyse disse vare ordentlig hæftede. Oven over lige for Vaser ne, præsenterede sig 6 Urner, som brændte i Blus.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
I store Kongens=Gaden hos Hoff=Violon Jacobsen var at see i det mellemste Fag af Huuset den Høysalige Konges Portrait i Livs Størrelse, meget prægtig malet og omkring behængt med en Baldachin. Over Portraitet stod følgende Jnscription. Vel seer J mig afskildret her, Men jeg i Ævigheden er. Desuden vare de øvrige Vindver med sort Floer udprydede Speyle og Lampetter ziret. Sr. Povel Povelsens Gaard paa Vester=Broe var illumineret med 300de brændende Glas overalt i Vindverne oven og neden, af diverse Couleurer. Jmellem den øverste og nederste Etage var hængt en star forgylt Soel med 9 Stierner, omkring, alle behængt med brændende Lamper. Paa Porten ind til Haugen stod F. 5ti Navn og Krone med Stierner og Lamper behængt, og et Dødninge=Hoved neden under. Oven paa bemelte Port var en Jnscription, bag ved med Lampe illumineret, af følgende Stropher: Døden Nordens Ziir os røbte, Jnden vi der vidste af: Døden her sin Magt, han røbte, Bragte Kongen til sin Grav, Gud er Konge over Døden; Saa vi her forvinde kan Ald vor Sorrig udi Nøden; Thi vi har Kong Chris.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Endnu maa anmærkes, at over Christiansborg Slots Portal stod den Høystsalige Konges Navn F. 5, i Chiffre med sort Gevant omkring; og Portalet var behængt med Lamper, samt Pillerne med sorte Bays Festons, og den førreste Facade af Slottets Hovedbygning var ud til Slotspladsen illumineret med Lyse=Kroner i Vindverne.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
De tvende Hukkerter, som vare anlagte paa begge Siden af Høybroe imod hinanden, vare meget rigeligen behængte med Lygter og Lamper.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Foruden disse anførte Jlluminationer, vare mange andre, som Vidtløftigheden forbyder at ommelde. Der var intet Sted, Gaard eller Huus i Byen eller Forstaden, hvor det Kongelige Liig passerede forbi, som jo var illumineret med Lamper, Lygter, eller Lys i Vindverne.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Paa Adresse=Contoirets Gaard paa Amager=Torv vare 1000 Lamper anbragte, og fordeelte omkring Vindverne og Porten. Jmellem Etagerne saaes den Høystsalige Konges Navn F. 5, illumineret, ligeledes med Lamper. Lige over for hos Jsenkræmmer Winther vare og over hans Boutiqves Skuur anbragt en Mængde Lamper, som gav en smuk Prospect.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
In Propylæum templi virtutum supra Sarcophagum sen bustum inane Regis gloriosissime memorie FuldRICI 5ti ex Senatus consulto a Johanne Medeweld celeberrimo seulpturæ Professore ante curiam Hafniensen, magnisice exstructum. Delici populi latitant hen mortis in umbra Nescia sed mortis gloria nomen habet. Diledum lacrymis plangt pia Dania Regen, Norvegiæqve suum Patria mæsta Patrem. In samam Regis, qvo non pretiostor alter, Per Templum medemeldt condidit ipse suam. Inelyta defuncti per Secula gesta perennant, Inqve saa præstans arte perennat opus. Millia collustrant radiantia sidera bustum, Artificisqve Dani nomina clara dabunt.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Den i No. 46. af disse Blade anførte Beretning om Musiqven over Høystsalig Kongen, som blev opført i Roeskilde Dom Kirke, at den var den samme som den her i Slots Capellet, var en Feyltagelse.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Jnd og Udpasserede.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Nyborg. Den 21 Martii, Hr. Kammerherre og Amtmand von Holst til Kiøbenhavn. Den 24de, Oberst v. Pfeiffer til Flensborg. Den 25de, en Engelsk Coureer til Kiøbenhavn. Den agende Post Fuldmægtig Sr. Brøndsted, til Hamborg. Hr. Græve af Rantzau af Ascheberg til Corsøer. Den 27de den agende Postmester Hr. Peltner til Corsøer. Hr. Oberst Andresen og Oberst Marstmand til Holsteen, og Hans Durchlautighed Hertugen af Glücksborg samt Prinz Æmilius til Holsteen. Den 29de Hr. Kammer=Junker og Kirke=Jnspecteur von Adeler til Sædland. Corsøer. Den 27de en Engelsk Cabinet=Coureen Hr. Lamb fra Stokholm tilbage. Hr. Cammer=Raad Kleist og Capt. Høeg. Den 30 den Engelske Resident fra London til Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Helsingøer. Den 14 Martii, Hr. Baron Stenstrup, til Sverrig. Den 16de En Svensk Lieutnant Sammel Ørre til Skaane. Den 19de 2 Kiøbmænd, Gund. Schrøder, og Chr. Lovum fra Kiøbenhavn til Norge. Den 20de Lieutnant Danner fra Landet.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Anmærkninger. Fra Apenrade bemærkes som noget meget rart, at man i Februaris haver spist Asparges paa en Tomes Længde.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Forsøg, at plante Buxdom af Frøe. Den almindelige Maade at plante Buxdom paa, er, om Vaaren at deele den og sætte den meget dybt ned i Jorden, saa at Grenene selv kand skyde Rødder, hvilket er bekiendt for hver Urtegaardssmand; men at forøge og fremmelske den ved Frøe, derpaa giøres ey mange Forsøg hos os, endskiønt Møller i sin Gardiners Dictionary berømmer den Maade, som den sikkerste. J mine Frie=Timer (siger Peder Oøbeck i det Kongl. Svendske Videnskabs Academies Handlingers Vol V. P. 75.) har jeg paa slette Aar gjort alle Slaas Forsøg, baade med fremmede og indenlandske Træers, Buskers og Urters Plantning ved Frøe; og deriblant har ogsaa Buxdom været, hvilket Urtegaardsmænd her paa Stedet har anseet som noget gandske nyt. Saa vidt jeg nu ikke erindrer at nogen hos os har skrevet og sligt Forsøg, tørde det være ligesaa udsædvanligt i de øvrige Rigets Landskaber. Frøe har jeg faaet i min egen Have paa Buxbombusker, som vare over 2 Alen høye. Det blev saaet i Jorden sidst i Høsten, da Frøet var vel modent, sort og glinsende. Det opkom næste Vaar, og viiste sig allerførst med to smalle lange Rod=Blade; men Planterne ere nu paa andet Aar saa store, at de passer vel til at besætte Bede med. Men naar man vil have Buxbom Zirater i Blomsterbede, saa er det allerlettest at saae Frøet strax i Jorden saaledes som man vil have Figurerne, omtrent saa dybt som en Tomme, og Vaaren derefter holde Planterne reene for Græs, vande dem maadeligen, og skaffe dem nogen Skygge den hedeste Tiid om Dagen, ifald det et stærk Tørke, og saa er hele Kunsten gjort, saafremt det vil lykkes saa got i Leer-Jord som Sand=Jord, hvorudi mit Forsøg er gjørt. Den Jord, hvorudi den voxer hos mig, er noget maver uden Giødning; men Buxdommen trives dog alligevel ret got. Naar Hekken eller Buxbom=Raden engang bliver stor, og man vil flytte den ligesaa mageligt som den er plantet, saa kand man om Vinteren, naar Jorden er haard frossen, hugge omkring den paa Siderne, løsne den neden, og ligesom et Huus skrue den hen til hvilket Sted man behager, og hvor der er gjort Grøvt til den. Saadant er skeet paa Wrams Gunnars torp i Skaane, hvor Hekkerne ere usædvanlig høye, da samme vanskeligen paa anden Maade lader sig omplante. Barboms=Plantningen af Frøe tiener i særdeleshed til deres Fordeel, som boer paa langt fraliggende Pladse, og besværligen kand faae heele Busker flyttede derhen, som de attraae; men ved Frøe kand de med al Magelighed og uden nogen Bekostning naae sit Ønske.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Høyeste Rets paadømte Sager. Procurator Nørager, contr. Delinqvent Karen Kirstine, Stub fra Norge, som, formedelst Barnefødsel i Dølgsmaal og sit Fosters Ombringelse, er tildømt at miste hendes Hoved ved Øre, med videre. Procurator Brun, c. Deel. Niels Henrichsen Eberg fra Norge, som, for begangne grov Mord paa 4re Mennesker, er tildømt at knibes med gloende Tænger, Haand- og Hoved at afhugges med Øxe, med videre. Jacob Lynge, c. Forpagter Kiøbye. Sergeant von Bergen, c. Vagtmester Lund. Procurator Anchersen, c. Krigsraad Milis.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Bekiendtgiørelse. Sælskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har tilkiendt Prisen, som var udsat for den beste Comoedie, den kierlige Datter, et Stykke af Jomfrue Charlotta Dorothea Bield, som fral bekiendtgiøres i det femte Stykke af dets Samlinger. For desmeere at opmuntre andre, at giøre sig ogsaa fortiente af Theatret, udsettes Prisen for den beste Comoedie i som Acter, nemlig 50 Rdlr. eller en Medaille af sam Værd, herved paa nye, saa at de Stykker, som skrives for denne Priis, antages paa den sædvanlige Maade, indtil næstkommende St. Hans Dag. Til samme Tiid antages ogsaa de endnu inkommende Skrifter for de andre forhen udsatte Priiser, nemlig af 50 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd, for et Digt om Kierligheden til Fædrenelandet, 40 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd for en Lovtale eller Eloge over en navnkundig Dansk Mand som har været Landet til Tieneste og Ære, og 300 Rdlr. for den beste Afhandling over en selvudvalt moralsk materie, saa at denne Priis giøres herved endnu meere ubestemt, og at et hver Originalstykke, som kan ensees for et Vittigheden Verk, enten det er i løs Stiil eller Vers, har lige Rettighed til Prisen.
Københavns Adresseavis, 1766-04-03
Det fierde Stykke af Sælskabets Samlinger findes nu i alle Boghandlinger paa Børsen, for 3 Mark paa Skrivpapiir, og 2 Mark paa Trykpapiir. Det indeholder, foruden Tilskriften til Hans Kongelige Majestæt og Fortalen, Overne om Algodheden ved Benzon og om Guds Hellighed ved Sandøe, som have saaet Prisen; Betænkning over Belloys Tragødiele Siege de Calais; Popes Forsøg om Kritiken ved Schier mann, Brev til min Klædning; og Tanker ved Kongens Liig, af Schiermann, Efterretninger for de Handlende.