JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Hr. Cichoriefabriqueur Stellfeld har, ved i GaarAftes, den 4de dennes, at lade en for egen Regning anbragt Lygte brænde ved sin Gaards Jndelukke, paa Stakitværket mod Mindebroen, omtrent midtveis mellem de 2de andre, givet Publikum Anledning til Tak for dette, vel muligt midlertidige, Lys i Sagen, betræffende Mindebroen; det Offentlige vil, efter Formodning, snart afløse denne, efter Lygten Construction, i det mindre, gavnlige Belysning, ved en høier, anbragt og paa hele Omgivningen bedre virkende Lygtes Anbringelse. Jngen, Hr. 5 selv ei undtaget (til Menneskehedens Ære være det tænkt og skrevet), kan med Grund foretrække Mørket; det maatte da være for at skjule Erkjendelsens Skam rødme. Aarhuus, den 5te Februar 1834. Nok en Mening om Lygtestriden. Motto: Der boer en Mand i en Mose med et Par røde Hoser. Naar dHrr. n. m. K. t., 1. og N. disputere om Belysningen af Mindebroen er god nok eller ei, saa forekommer denne Strid mig aldeles intetsigende. Det er dog en Sandhed som Alle maae indrømme, at Menneskene ikke Alle kan see ligge godt, idet at Nogle end ikke ved høilys Dag kan see hvad der ligger lige midt for deres Næse, medens Andre have et Ørneblik der kan opdage Alt i Bælmørke. At anbringe flere Lygter vilde derfor efter min Formening, – og denne maae vel i en Sag af den Natur som nærværende have nogen Vægt, ikke være noget sikkert Middel til at forebygge flere Ulykker, i Besynderlighed, da disse Flere ligesaa let kunde blæse ud som de tvende Lygter der allerede ere anbragte. Jeg mener derfor, at der paa den store uudtømmelige Havnekasses Bekostning burde opføres et 3 Alen høit Bolværk langs paa begge Sider af Aaen lige fra Møllen udi til Mindehovedet, og kunde der (man maae ei troe at mit Forslag ikke i enhver Henseende nøie er overveiet) med Hensyn til Løsning og Ladning saavelsom Vaskning, anbringes nogle Lemme med Laas og Nøgle, hvilke Sidste til endmere Sikkerhed kunde forvares hos Taarnvægteren for at ikke Uvedkommende skulde lukke Lemmene op, og Ulykke derved afstedkommes. Lignende Jndretning burde og anbringes ved Møllen og omkring Byen ud mod Havet, da Faren derer ligesaa stor som ved Aaen. Jeg tvivler ikke paa at de stridende Herrer i deres store Viisdom vil nise og grine af dette Forslag, ja det vil maaskee bevirke at de i en Hast forener dem indbyrdes, forat angribe og nedrive mig; men dette rager ikke mig, da de skal have Vanskelighed med at finde mig, og jeg desuden veed, at min Jde er ypperlig naar den vorder udført. Wibye Mose, den 4de Februar 1834. Mikkel Lygtemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
En Skomagermester i Aarhuus, 28 Aar gammel, er død af naturlige Børnekopper. Saafremt han er confirmeret her i Landet, eller har lært her i Landet, eller er ægteviet her i Landet, saa er det fuldkommen vist, at han har været vaccineret, thi ingen af disse Deele kunne paa Grund af Forordn. 3die April og Placat 19de Novbr. 1811 have fundet Sted, naar han ei havde været vaccineret. Her have vi altsaa, som det synes, ikke gandske sikkert og aldeles uimodsigeligt Erfarings=Beviis for, at Vaccinationen ingenlunde er et paalideligt Bevaringsmiddel mod Børnekopperne, hvilket vistnok maae sætte mange Mennesker i en skrækkelig Uroe og Frygt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Jndsenderen, Jyllands første Vaccinateur med Hensyn til Tiden, og oplært ved Gamaliels Fødder, har i en Deel Aar udøvet denne Forretning paa henved 200 Personer, indtil det blev ham aldeles forbudet at befatte sig i fjerneste Maade med Noget, som henføres til Vaccinationen. J den Tid han vaccinerede lagde han nøie Mærke til Erfaringens Resultater, og grandskede over Sammenhængen imellem Aarsag og Virkning, og paa Grund heraf tør han, trods ovenanførte Erfarings=Beviis, give alle bekymrede Hjerter denne tilforladelige Trøst, at de, naar de NB. rigtig og fuldstændig have gjennemgaaet Vaccinationen, kunne være uden al Frygt og Fare saavel for de ondartede som for de formildede Børnekopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Spørgsmaal. J Odense, Fredericia o. fl. Steder blive FattigskatsRegnskaberne trykte, og komme derved til Jndvaanernes Kundskab. Kunde det samme ikke lade sig gjøre i Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Bekiendtgjørelser. Søndagen den 2den Februar Kl. 8 om Aftenen behagede det Livets og Dødens Herre, at bortkalde, efter nogle faa Dages Sygeleie, til et bedre Liv min elskede Mand, vore fem Børns ømme, omhyggelige Fader, Examinatus juris Hans Christian Secher, i hans Alders 52de Aar og efter 25 Aars kjærlige Ægteskab, hvilken Efterretning det blev min sørgelige Lod at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner, idet jeg tillige frabeder mig al skriftlig Bevidnelse om Deeltagelse i min billige Sorg, som ikkuns vilde forøge den. Jngeborg Secher, Aarhuus, født Blichert. den 4de Februar 1834. Den i dette Blad foreløbigen bekjendtgjorte Auction over Bortforpagtningen af Hovedgaarden "Nye Kirstineberg" og Avlsgaarden "gammel Kirstineber, afholdes paa Falster Birks ordinaire Thingsted ved Ryekjøbing, Løverdagen den 8de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 12, efter Auctionsdirecteurens Bestemmelse. Conditionerne forefindes paa Gjestgiver gaardene i Nyekjøbing paa Falster, Mariboe i Lolland, Stege, Rønnede, Slagelse, Roeskilde, Nyborg, Odense, Rudkjøbing, Aarsund, Kiel, Weile, Aarhuus og Randers, i Kjøbenhavn i Myntergaden Nr. 55 i Stuen og i Knapsteds Gaard, samt hos undertegnede Forvalter. Nye Kirstineberg paa Falster, den 29de Januar 1834. Øllgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Løverdagen den 1ste Marts næstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ifølge vedkommende Rhederies Forlangende den nu i Horsens Havn beliggende Skonnert "Jduna af 42 1/2 Commercelæsters Drægtighed, med staaende og løbende Redskaber samt Inventarium, bortsolgt ved een eneste Auction, der afholdes ombord i Skibet. Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir. Ræder. Horsens, den 31te Jan. 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Høker og Marchandiser Søren Andersen Kokborgs Opbudsboe her i Horsens, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 3die Februar 1834. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Da Gaardeier Ole Marcussen af Kongsgaard, Helgenæs Sogn, ifølge Amtets Ordre af 16de dennes, formedelst Sindsvaghed er erklæret umyndig, og jeg af Øvrigheden er beskikket som Værge for ham; saa undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre det til fornøden Underretning. Rolsøgaard, den 27de Jan. 1834. P. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
En Handelsbetjent, der for sin Duelighed saavelsom for sin moralske Opførsel, kan fremvise anbefalende Vidnesbyrd, tilbyder et Honorar af 1000 Rbd. hvis Nogen kan være Midlet til at forskaffe ham en fremtidig, sikker Levevei, der aarlig indbringer 3 a 400 Rbd. Forseglet Billet, mrk. Haab No. 797 aflægges herom paa Adressekontoiret i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Dersom en Embedsmand i en af Provindserne, med 3 a 400 Rbd. aarlige Jndtægter, vil ombytte sit Embede mod en lignende Tjeneste i Hovedstaden, da kan nærmere Aftale derom skee i Pederhvidtfeldtstrædet No. 92, 3die Sal i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
En ferm Dreng, 15 Aar gammel, som regner og skriver godt, ønsker sig anbragt ved Handelen hos en Kjøbmand heri Provindsen. Han er af god Familie, og for hans Flid og Troskab skal der blive caveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Hvem der skulde behøve ham i sin Tjeneste, ville behage at henvende dem til Hr. Landvæsenscommissair Birkedommer Rasmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
For en ung dannet Pige af honette Forældre, som har Lyst at forestaae en Boutik, er en Condition ledig. Man henvende sig fra Kl. 12 til 2 hos Fæstemanden heri Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
J øverste Etage i Stedet No. 878 paa Guldsmed gade er et a 2 Værelser at faae til Leie til førstkommende Paaskeflyttetid, for et eenligt Fruentimmer, eller en Skole-Discipel. De behage derom at henvende dem til Hr. Farver R. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Færsk Flæsk kjøbes og betales med de høieste Priser af Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Valnøder faaes til 2 Rbmk. 100 Stkr. hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Kjøbenhavnsk Punsch Extract, faaes billig hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Ægte KIONGS PLASTER i Æsker, tillavet af J. C. E. Voelker, kan erholdes paa Aarhuus Löveapothek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-06
Alle Sorter rødt og sort Lak, præpaA de rede Penneposer, Brev-, Taffel- og Kirke=Oblater, fine og ordinaire Silkehatte, faaes til F. Starke. billigste Priser hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
den 7de Februar. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Dronningens Tropper under Saldanha have vundet en betydelig Seier over Miguellisterne, og bemægtiget sig Staden Leiria, hvis Jndvaanere havde modtaget Seiervinderne med uhyre Jubetraab, samt ihielslaget deres egen Corregidor og slæbt hans Liig gjennem Gaderne. De konstitutionelle Tropper havde anrettet en saa skrækkelig Masakre blandt Miguellisterne, at der af 1500 Md. neppe vare undkomne 150 derfra med Livet. General Saldanha beklager derfor i sin Beretning til Krigsministeren, at han havde gjort saa faa Krigsfanger, fordi det havde været ham umuligt at standse sine Soldaters Myrderie, og at det først mod Slutningen af Bataillen var lykkedes ham, at formaae dem til at give Pardon. Med næste Paketskib fra Lissabon ventede man Efterretning om Combras, Kongerigets tredie Stads, Erobring. - Cholera er udbrudt saa voldsomt i Santarem, D. Miguels Hovedqvarteer, at der sammesteds daglig døde 80 Mennesker og mange Heste. D. Miguel er meget syg, og lader sig ikke see af Nogen. Hans mishandlede Søster var bleven begravet i den allerstørste Stilhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Spanien. Den russiske Regjering skal atter paa det alvorligste have protesteret mod spanske Troppers Jndrykning paa portugisisk Gebeet, og erklæret: at en Gjentagelse heraf torde drage vigtige Følger efter sig. Og fra London meldes: at Don Carlos har tilmeldt Keiser Nicolaus, at saasnart Aarstiden bliver noget bedre, vil han gjøre et Jndfald i Spanien, forat bemægtige sig den ham med Rette tilkommende spanske Throne. Den Person som var underkjøbt til at myrde Dronningen og hendes Døttre, har, førende han blev optaget blandt Jesuiterne, været Tjener hos D. Carlos. Hans Bekjendelser komprommittere adskillige Personer af høieste Rang. Jnfanten Franceskoer, i D. Carlos's Sted, der har mistet alle sine Værdigheder og Eiendomme i Spanien, bleven udnævnt til den spanske Armees Generallissimus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Jtalien. Den pavelige Regjering skal have erklæret, at den ikke vil taale Anconas Besættelse af franske Tropper længere end til Januarmaaneds Udgang, da den saa, hvis Staden ikke frivillig rømmes, har i Sinde at lade sine Tropper tage den med Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Frankrige. Rygterne om en Ministerforandring ere døde hen igjen, saa Alt endnu er ved det Gamle At der dog maa være forefaldet noget af Vigtighed, sluttes deraf, at Hr. Pozzo di Borgo havde i 3 Dage sendt to Kourerer til St. Petersborg - De sidste Uroligheder i Marseille vare i Anledning af at et østerrigsk Skib fra Triest var kommet dertil med endeel Polakker, som man med Magt vilde bortføre til Algier, uagtet de forlangte at bringes til Alexandrien. Synet af en ung smuk polsk Dame med blodigt Hoved, som slæbtes afsted af Gensd'armerne, opirrede Folket saaledes, at det overfaldt disse med Stene, opførte Barrikader i Gaderne, og sloges med Gensd'armerne i to Timer førend det lykkedes disse at faae Polakkerne slæbt ombord. Under hele denne Kamp stod Garnisonen under Vaaben, men rørte sig ikke. Om Aftenen istemte hele Publikum i Skuespilhuset den Warschauer Hymne, hvorved det atter var kommet til nye blodige Optrin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Wiener=Kongressen. Det nyeste Politik Thema er en Note som den engelske Udenrigsminister har tilstillet de nordiske Hoffer, for at protestere imod ethvert Jndgreb mod Aand eller Bogstav i Wienertractaten 1815, hvilket man paa den nu begyndte Congres kunde have til Hensigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Tydskland. Ved et Digebrud i den saakaldte Wel ske Kulgrube ved Bardenberg, i det Aachenske, indtraf den 25de Jan. den græsselige Ulykke, at en af Gangene, hvori befandt sig over 70 Arbeidere, blev saa pludselig oversvømmet, at, uagtet de største Anstrængelser, kun en liden Deel af de Ulykkelige, man siger 11, bleve frelste. – J Gandersheim, i det Brunsvigske, afbrændte i den stærke Storm Natten til den 2de f. M. 22 Vaaningshuse og 16 Ladebygninger. Staden Dransfeld, i det Hannoverske, med 212 Huse og henved 1400 Jndbyggere, hjemsøgtes ligeledes den 28de Jan. om Aftenen af en Jldsvaade, hvori hele Byen, paa faa Huse nær, blev lagt i Aske. – J Frankfurt var nylig et Opstyr af en egen Art. De 22 russiske Hornblæsere, som forleden havde erhvervet sig uhyre stor Berømmelse i London for deres Kunstfærdighed i den saakaldte Jagtmusik, vare komne dertil, og vilde give en Concert. Pludseligt var det Rygte sat i Omløb, at de skulde udpibes, fordi de vare Russer. J denne Anledning blev hele Garnisonen sat paa Krigsfod Hovedvagten blev fordoblet, nogle hundrede Md. stillede rundt omkring Skuespilhuset, et andet Detaschement fordeelt i Parterret og Galleriet, ja endog imellem Kulisserne, og Patrouiller af preussisk og østerrigsk Militair trak igjennem Gaderne. Men istedetfor Udvidning tildeeltes de russiske Kunstnere et stormende Bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Sverrig. Gothenborger Aviser, som havde anmeldt endeel Kanonbaades Afsendelse til Fæstningen Carlsteen (Marstrand), tilføie nu, at der ved Kourerer var kommen Efterretning om, at endnu flere Tropper skulde beordres dertil, og at der arbeides Nat og Dag paa Fæstningsværkerne. Alt dette – siger Stockholmerbladet Nya Argus: volder her megen Sensation og Uro. Man spørger, hvad er Aarsagen til disse Forholdsregler, Synes det ikke, og maa det ikke synes Uindviede som om der blev befrygtet en Overrumpling, et Forsøg af Engelland og Frankrig, i Tilfælde af et Krigsudbrud mellem disse Magter og Rusland, paa at sætte sig i Besiddelse af denne vigtige Plads i Kattegattet, Og for at det kunde tænkes muligt, maatte man jo antage, at Sverrig ansaaes for Ruslands Allierede. Alle disse foruroligende Rygter, som høres allevegne, faae endnu mere Vægt ved de store Rustninger som finde Sted i Marinen, og som ei synes at kunne være bestemt mod andre end bemeldte Sømagter, saavelsom og ved den i nærværende Tidspunkt, hvori der som bekjendt finder en stærk Spænding Sted imellem Engelland i og Frankrig paa den ene, og Rusland paa den anden Side, paafaldende Omstændighed, at hverken Engelland eller Frankrig have nogen Minister ved vort Hof. Ogsaa gaaer det Rygte, at den svenske Ge fandt i Haag, Baron d'Ohsson, er bleven hjemkaldt. Almindeligt ønskes slutter bemeldte Artikel: at der i den forventende Throntale maa blive yttret nogle Ord til at stille Publikums Bekymring."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Norge. Siden omtrent 5 Uger er Cholera aldeles ophørt i Christiania og Drammen, og næsten ligesaa længe i Holmestrand og Drobak, hvor kun et, og derhos tvivlsomt Tilfælde har fundet Sted. Man venter derfor med hver Dag Regjeringens Erklæring at Sygdommen er aldeles forbi her i Riget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Fædrelandet. Rhvn, den 3die Februar. Hs. Maj. har allernaadigst bevilget Generalmajor v. Seriver, Chef for det Slesv. Jnf. Regiment, hans Afsked i Naade, (A. W.) som Generallieutenant. Længe har de Dødes Antal her i Staden oversteget de Fødtes Men i forrige Uge vare 2 flere Fødte end Døde. Blandt de Sidste var 4 af Skarlagensfeber. Man er her meget Engstelig over Koppernes Udbrud i Jyllandshuus oven Rosenborg Brøndanstalt er nu aabnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Om Høitidelighederne i Odense i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag i Aar, meddeles her et Uddrag af de fyenske Aviser: Uagtet Mange fra Landet af Vei og Veir forhindredes fra at bivaane det sædvanlige Folkebal paa Raadhuset, havde her dog indfundet sig 400 Deeltagende. J den herligt oplyste og smukt dekorerede Raadhuussal var anbragt et dorisk Tempel, hvori Hs. Maj. Blste, med Overskrivt "Oplysning og Borgerfrihed helliget." Paa hver Side af Templet var anbragt transparente Søller, i Form af ægyptiske Pyloner. Festens Bestyrere havde paa disse søgt, ved en Coclus af Sindbilleder, at betegne de mærkeligste Momenter blandt det saare meget Gode som Fædrelandet har Kong Frederik Vltes nu snart 50aarige Styrelse at takke for. Den første Pylone har derfor øverst under Gesimsen Aarstallet 1784, omgiven af en Stiernekrands, og neden paa samme saaes Symboler paa Frihed, Retfærd og Oplysning, betegnede ved endeel Agerdyrkningsredskaber, et Palmetræe, hvori hans den brudte Jernkjæde, ved Foden laae Aaget og Pidsken. Den anden Pylone, ved Templets venstre Side, var betegnet: 1834, omgivet af unge Roser, som Tegn paa det fremspirende Haab, dette endnu bærer i sit Skjød. Derunder var anbragt sindbilledlige Hentydninger paa Videnskaber, Kunster, Handel og Haandværker, samt Stændeforfatningen. De fire Stænder vare betegnede ved en tændt Lampe for Videnskabsdyrkerne, en Merkurstav, for Borgerstanden, et Sværd for Krigstanden, og en Ploug for Bondestanden, samt 4 sammenbundne Pile, som Symbol paa Enighed. - Ved Høitideligheden paa Gymnastet om Formiddagen havde Hr. Adjunct Rasmussen i en Tale, som fandt dyb Gienklang i den talrige Forsamlings Hjerter, tolket: "de barnlige Følelser som besjæle hver dansk Borger paa den elskede Landsfaders Fødselsdag." Onsdag Aften feiredes Dagen paa Theatret ved en Prolog, som fremsagdes med varm Følelse af Hr. Skuespiller Sørensen, og ved hvis Slutning Hs. H. Stiftamtmanden, udbragte et: "Kongen leve!" hvori hele den talrige Forsamling istemte med et trefoldigt jublende Hurra. Torsdag Aften var Bal og Souper i den ældste Klub Fredag Aften Concert af Hr. Kapelmester Hausen og det musikelskende Samfund, hvis Hovednummer var en Cantate i Anledning af Landefesten, der saaledes blev feiret i Odense fire Aftener i Rad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Paa Tidselholdt, i Nærheden af Svendborg, tilhørende Hr. Agent Zinn, udbrød Tirsdag Aften den 21de Jan. en pludselig Jld fra Tærskeladen, og førend Nogen kunde komme til Hielp var tillige den hele i Sommer opførte Koestald bleven antændt, saa at kun Kreaturerne kunde blive reddede, og kunved den største Anstrængelse blev Hestestalden frelst. Af det Hele var kun den ældre Deel af Ladebygningen assureret. Tabet maa dog være meest føleligt for Hr. Forpagter Preisler, der mistede omtrent 800 Tdr. Korn &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Fyens Geistlighed indbydes af Hs. H. Stiftsprovst Faber og to andre Geistlige: Zeuthen og Sidenius, til at hædre afd. Biskop Plums Minde ved at yde velvillige Bidrag til Anskaffelsen af et Gravminde, der ogsaa for sildigere Slægter kan vidne om Samtidens Paaskjønnelse af hans Værd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
J Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen er nu ved en kgl. Forordning befaret, at Laugenes Berettigelse til at jage efter uberettigede Næringsdrivende, fra nu af skal ophøre, men derimod vedk. Embedsmænd i Kjøbstæderne og paa Landet være pligtige til uopholdeligt at standse uberettiget Næringsdrivt, naar saadant dem fra et Laug angives. Allevegne fra læses endnu Beretninger om de ødelæggende Virkninger af det langvarige og usædvanlige Uveir baade fjern og nær. Hidtil havde Digerne i Holsteen modstaaet Regnen og den gjentagne Stormflod, nu høres derimod Opfordringer og Hielp fra Herskabet Breitenburg, hvor Digen ved Grønhude Natten imellem den 24de og 25de Jan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
i en orkanagtig Storm fra Nordvest gav efter for den indtrængende Flod og udsatte Beboerne for en græsselig Vandnød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Fredericia Til Foraaret vil her blive anlagt tvende nye Fabrikker. En Flensborger har nemlig kjøbt Justitsraad Bruuns forrige Klædefabrikgaard for 5000 Rbd. r. S., hvori han agter at anlægge et Sukkerrafinaderie; ligeledes har en Kjøbenhavner kjøbt hele den store Bruunske Gaard paa Storgaden for 11,000 Rbd. r. S., og skal deri anlægges et Bomuldsfabrikaf betydeligt Omfang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Callundborg, den 2den Februar. J Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag blev følgende Sang, forfattet af den herværende practiserende Læge, Hr. A. Hertz, afsjungen i Selskabet Concordia: Hvor Sundet Svea skiller Fra Danas Bøgekyst, Hvor Bølgen kjelent spiller Om Sjølunds rige Bryst, Der stod, og staaer urokket, Skjoldungens Kongestoel, Der Fredriks Navn har flokket Hans Folk om Danmarks Soel. Med Palmens Green vi smykke. Hans sølverhvide Haar; Hans Fryd er Danmarks Lykke, For Ham hvert Hjerte slaaer; Hans Thrones faste Pille Er Kjerlighed i Nord, Og for staaer Hjertet stille, End svige hvad det svoer. Engang skal Saga riste Paa hvide Marmorsteen: Her hviler født i Kiste. "Den bedste Konges Been! Seel hele Danmark græder! "Dets Graad er Hjertets Tolk; Thi Han var store Hæder! En Fader for sit Folkl. End Sundhed Kinden pryder, Og frisk er sneehvid Lok, Og derfor Jubel lyder. Fra Fredriks Børneflok; Med barnlig Fryd vi nærme Os til Dig, mens vort Raab Skal bede Gud beskjerme. Vor Fader og vort Haab. Tak, Fredrik! – Konge! – Fader! Tak for Din Kjerlighed! Tak, at Du Tvedragt haver, Og skjenker Danmark Fred; Tak for hvert Suk, hver Smerte, Du leed i Danmarks Nød! Din Løn boer i vort Hjerte, Dig troe, i Liv og Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Khvns Børs=Cours den 4de Februar 1834. Hamb. 2 M. a vista 207. = 4 PC. R. Obl. 101 a 101 ½ r. S. Species 207. 12 Mk. 6 2/5 s. 6 PC. N. Laan . . . . 103 B. N. Sp. S. 163 a 164 Rbd. 2 4 PC. dito. . . . . . 100 B. 4 pC. kgl. Obl. . . . 90 1/2 – 3 4 PC. N. Obl. . . . 100 r. S. Dito. . . . . . . . . 87 1/2 B. - 4 pC. N. St. Obl. - Nat. Obl. 101 a 102 r. S. 3 3 PC. d. Obl. 70 a 70 1/2 LS.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Ved den 1284 Trækning i Altona udkom følgende Rummere Forlangte Jndrykkelser. Et Par Ord om Lygtestriden. Enhver vilde vist fortænke dHr. n. m. k. t. og N. hvis de umagede dem med at angribe Mikkel Lygtemand med de røde Hoser, der i sin Eenfoldighed vil brillere med sine Vittigheder i forrige Avis, endskjøndt jeg har Grund til at antage, at de nok kunne give ham det glatte Lag som han det fortjente, men Mikkel med sit Vaas, har jo fremstillet sig offentlig til Latter, og lad ham derfor føl sig i Wibye-Moose. Belysningssagen, hvorfor n. m. k. t. og N. strider er af enhver Retsindet, der hylder Sandhed, anseet for overeensstemmende med en længe ønsket Foranstaltning. Dette være sagt af en ikke uvedkommende Sandheds Ven. Mikkel Mikkel. Hvi behøvede Du at give Din Stemme i Belysningssagen, Enhver veed ja, at det er om Vinteren man sætter Priis paa Din Skjælm, og derfor snuser Du helst omkring i Mørke, for ikke at vorde seet. Nei, hold Dig i Din Wibye=Mose, Og put en 1 i Vaasepose,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Bekiendtgjørelser. Ved en Landsbyen Skjæring ved Aarhuus først i afvigte Maaned opkommen Jldebrand mistede Enken efter den som Digter og Skribent bekjendte Lorenz Bynch næsten Alt, hvad hun eiede. Skulde Rogen af den Afdødes eller Efterlevendes Venner eller Bekjendtere ville de hende en Understøttelse i hendes Nød, er Undertegnede villig til at modtage og besørge hende samme tilsendt. J Aarhuus er Hr. Overkrigscommissair Elmquist villig til at modtage hvad Enhvers Godhed, maatte bestemme den Trængende. Tønning, den 1ste Februar 1834. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-07
Borgerballet paa Raadstuen er berammet til Onsdagen den 12te Februar. Kaysen Birnbanm.