Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-05
Fredagen den 23de Juli 1847 afholdt Bestyrelsen for Bondevennernes Selskab, et offentligt Møde, for at meddele en Udsigt over sin Virksomhed i det forløbne Selskabsaar og at forelægge Planen for det nye. Efter den til dette Møde udstedte Jndbydelse til Districternes Formænd, havde et Antal af henved 100 af disse og andre Selskabets Medlemmer fra Fyen, Langeland, Taasinge, Lolland, Falster, Møen og Sjælland indfundet sig, Bestyrelsens Formand, Capit. Tscherning, overtog Dirigentskabet og aabnede Mødet ved at erindre om Nødvendigheden af, under Forhandlingerne at iagttage Lovens Bud, saavelsom de almindelige Former for offentlig Discussion, at Enhver, der ønskede at tale, begjærede Ordet, og underkastede sig hvad han som Dirigent maatte bestemme, og gav derefter en Fremstilling af Bondesagens Historie fra Midten af det forrige Aarhundrede, da de første Bestræbelser til Forbedring i Bondestandens sociale Stilling yttrede sig, indtil vore Dage, da Trangen til at fortsætte de for tidlig afbrudte Reformer var vaagnet med fornyet Styrke. Jgjennem det lange Tidsrum, i hvilket Udviklingen af de væsentligste af Landboforholdede have saa godt som ene været overladt til Omstændighederne, synes man ikke blot at have tabt det Maal. af Syne, til hvis Opnaaelse hine Reformer skulde bane Veien, men der havde lidt efter lidt indsneget sig Afvigelser fra Lovgivningens bestemte Forskrifter, Misforstaaelser og Ulemper, for hvilke man ikke kunde give Personerne Skylden, men ikkun Tilstandene og Forholdene, som de ere. De Mænd som derfor hævede deres Stemme for at opnaae en Forandring i disse, svarede man, at deres Skildring af Forholdene var urigtig, at alt var som det burde være, og at det altsaa var unødvendigt at foranledige en offentlig Undersøgelse hvorpaa hines Fordring var rettet. Der var altsaa intet andet for dem at gjøre end selv at undersøge, selv at samle alle de Oplysninger, man var istand til at bringe tilveie, for klart og tydeligt at godtgjøre, at Landboforholdene virkelig trænge til giennemgribende Forandringer. Med dette Formaal var Bondevennernes Selskab, stiftet. Det vistes derefter, hvilke Kræfter saavel med Hensyn til Medlemmernes Antal, der ved Udgangen af det første Selskabs aar var 5631, som til pecuniaire Hjelpemidler, der stod til Selskabets Raadighed. En Generalopgjørelse af Bestyrelsens Regnskab. oplæstes. Jnden Formanden derpaa gav Landsoverrets=Procurator Balth. Christensen Ordet for at bringe de Sager i Forslag, paa hvilke Selskabets Virksomhed ved Siden af dets almindelige Maal at samle og ordne de indkommende Oplysninger i det løbende Aar antoges at burde rettes, oplæstes en Skrivelse fra Selskabets Medlem, Districtsformand Kammeraad Dalgas til Aldebertsminde, der var forhindret i at give personlig Møde, hvis Hovedindhold var, at Selskabet, for ikke at splitte sine Kræfter, efter hans Formening for det første burde indskrænke sig til at virke for Hartkornets og Værnebyrdens Udjevning og Ligeliggjørelse i enhver Henseende og Hoveriets Afløsning, men da ogsaa burde anvende hele sin Kraft paa at bevirke et Resultat i disse Retninger. Overretsprocurator Balth. Christensen tog derpaa Ordet og næst at omtale Kammeraad Drewsens og hans egen Stilling til Bondesagen fra den Dag, de først gjorde den til Gjenstand for Forhandling i Stænderne, motiverede og foreslog han følgende Puncter som dem, der nærmest turde fortjene, at Bondestanden forenede sine Bestræbelser, for i Almindelighed og igjennem deres Deputerede i Stænderne at føre dem en Afgjørelse imøde: a) Nedsættelsen af en hensigtsmæssig organiseret Commission til, under fuldstændig Offentligheds Control og Bistand at undersøge og derefter at foreslaae om de Forhold og Vilkaar, hvorunder Danmarks Bondestand i det Hele og dens godsbundne Medlemmer i Særdeleshed fortiden befinde sig med navnligt Hensyn til hvad der endnu staaer tilbage at gjøre for denne Stands endelige og fuldstændige Emancipation for Person, Eiendom og Virksomhed til virkelig Fride og Lighed med Statens øvrige Borgere; b) subsidtairt: Nedsættelsen af en lignende Commission til at undersøge og foreslaae om Bøndernes og Bøndergodse Forfatning, Forvaltning og Tilstand paa de Staten eller det Offentlige og offentlige Stiftelser tilhørende Godser; c) Værnebyrdens Ligeliggjørelse; d) en billig og lige Beskatning og navnlig Ophævelsen af Forskjellen mellem frit og ufrit Hartkorn og af Godseiernes Opkrævning af Statens Skatter; e) Ophævelsen af Majorater i Jordegods og af Jorddrotter, nes Patrimonialrettigheder.