JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
London, den 5te August. Den fornemste af vore Ministerial Tidender, the Times, indeholder i sit Blad af tredie, følgende Efterretning: Marqvis de las Casas, hans catholske Majestæts Gesandt ved vort Hof har, i Følge sine sidste Søndag erholdne befalinger, overgivet Lord Grenville en Note, der indeholder en Erklæring om adskillige Omstændigheder, og Klager fra Cabinettet i Madrid over den engelske Regiering, og hvoraf følgende er det væsentlige. Det spanske Cabinet gaaer tilbage lige til Coalitionens Oprindelse, og berører saavel de fornemste Omstændigheder, som de forskiellige Begivenheder, hvori begge Nationer under og efter deres Forbindelse mod den franske Republik, have taget virksom Andeel. Denne Fremstilling ledsages med en Efterretning om adskillige Forhandlinger, som ere forefaldne før og efter Spaniens Fratrædelse fra Coalitionen, og den med rankerig sluttede Fred, som først. Borttagelsen af Prise=Register skibet St. Jago, om hvilken Noten paastaaer, at det er confiskert med offentlig Foragt af virkelig bestaaende Tractater, og lovlige Formaliteter. 2) Adskillige Omstændigheder, Toulons Jndtagelse og Rømning angaaende, ved hvilken Leilighed det spanske Cabinet siger, at de brittiske Chefer ikke opfyldte nogen af de Betingelser, som under de spanske Chefers Borgenskab lovedes Jndvaanerne, og at de bortførte nogle franske Skibe, uden at tilstaae Spanierne Deel i Priserne. 3) Den i vore Havne lagde Embargo paa Skibstømmer, der for den spanske Regierings Regning var indkiøbt i det nordlige Europa, og der enten paa Skibene selv, eller i Oplagene, hvor man ikke havde behørigt Tilsyn dermed, nødvendigen maatte opraadne. 4) Den Embargo, der lagdes paa Skydegevær, som for spansk Regning med vor Regierings Minde var kiøbt i Engelland, efterat de Franske vare komne i Besiddelse af de spanske Geværfabriker. Disse Geværer maatte de spanske Agenter siden med betydeligt Tab sælge. 5) Den hans catholske Majestæt i hans Gesandts Marqvis de las Casas Person til føyede Fornærmelse, ved dennes første Audients, hos Lord Grenville, da han først ikke strax blev stædet til Audients, og siden af Lord Grenville modtoges i Støvle, 6) Borttagelsen af den Silke, spanske Kiøbmænd havde sendt til Engelland, og paa deres Regning kiøbt ved Salget af de ved Admiral Richery gjorte Priser, og siden i Følge Storbrittanniens Love sendt did. 7) Anholdelsen af adskillige spanske Skibe, og det besværlige Forhold, som daglig af hans brittiske Majestæts Eskadrechefer, saavel i Middelhavet, som andre Farvande mod dem udøvedes. Marqvis de las Casas har befaling fra sit Hof, at forlange et umiddelbart cathegorisk Svar paa disse forskiellige Klager, og ifald dette ikke skulde være tilfredsstillende, ufortøvet at forlade Kongeriget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Saavidt ovenstaaende Artikel. Notens Sandsynlighed, saa smaaladne endog mange Puncter der vare, og Tidendens Autoritet vandt almeen Tillid, ja adskillige Morgenblade lode aftrykke ny forbedrede Oplag af deres Dagblad med samme Efterretning, som de ligeledes forsikkrede just nu at have faaet. Den Omstændighed, at Manifestet først om Søndagen skulde være kommet fra Spanien, og alt om Tirsdagen overgivet, da dog den spanske Gesandt opholder sig i Bath, gjorde vel Sagen noget mistænkelig, men var ikke almindelig bekiendt. J Gaar forandrede omtalte Tidende sin Paastand til, at der virkelig var kommet et saadant Manifest fra Spanien, og at en Person af Anseelse, der kiendte de spanske Anliggender, havde tilsendt Avisen, den; men at den ikke var overgivet Grenville endnu. Nu taler Bladet ikke meere derom, hvorvel det har maattet taale den Beskyldning, at have digtet Efterretningen, for at bringe Stoks til at falde, hvori Udgiveren er en stor Speculateur. Midlertid har det ikke tilbagekaldet Efterretningen endnu, ogsaa er det vist nok, at det foregivne Manifest indeholder de Klagepunkter sammendrag ne, over hvilke fra spansk Side er ført Anke, og der altsaa kunde lede til Fiendtligheder, og virkelig frygter man for et Brud med Spanien. Skulde Keiseren giøre Separatfred, og de Franske endog blot true os med en Landgang, vilde en stor Deel af vor Søemagt, der ellers kunde bruges i fremmede Farvande, være nødsaget at blive hiemme, at dække de brittiske Kyster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
J Gaar havde nogle Deputerede fra de paa Portugal handlende Kiøbmænd Audients hos Hr. Pitt, hvem de forelagde det Spørgsmaal, om Regieringen var af den Tanke, at der var Grund til den Frygt, at Franferig havde i Sinde at angribe Portugal til Lands Hvad Beskyttelse i saa Fald Kiøbmændene havde at vente af Regieringen, om der vilde være Convoyer i Bereed skab, til at bortbringe deres i Lissabon liggende Forraad af Viin, og andre Vare, om de i saa Fald vilde faae den Tilladelse at bringe deres Vine i de Kongelige Oplagsskibe, uden strax at erlægge Tolden deraf, hvad Svar de herpaa have faaet, er ubekiendt. Nylig besluttede adskillige Kiøbmænd i en derom holdet Forsamling at overgive Hr. Pitt en saare underdanig Ansøgning at indfrie de Skatkammersædler, der siden 5te Julii ere forfaldne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
At Hr. Hammond Understatssecretair i Grenvilles Departement, der i Forgaars med et Statsbud og en Secretair gik til Tydskland, maae have havt meget vigtige Ærinder, sluttes saavel af den afsendtes Vigtighed og Følge, som af de mange foregangne Cabinets Raadslagninger. Heller ikke er det urimeligt, at dette Gesandtskab har en Fredsunderhandling til Formaal. Men man tvivler næsten allevegne paa et lykkeligt Udfald, og mærker derfor ingen Forandring paa det politiske Værglas, vore StoksWien, den 28de Julii. J sidste Statsraad var Majoriteten for Krigens Fortsættelse, deels for at bringe det til ærefulde Fredsbetingelser, deels for at blive den engelske Forbindelse troe. Men mangehaande Betænkninger have nu frembragt fuldkommen Tilbøyelighed til Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Wien, den 3die August. Tilkommende Søndag, Mandag og Tirsdag bliver, efter Forlydende, holdet Bøn, for en Almeenfreds Erholdelse. J Gaar reiste Statsminister Grev Lehrbach i største Jncognito herfra, man troer, til Basel, og derfra til Paris, at arbeide paa Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Det Besøg, det churbayerske Hof vilde aflægge her, har man af politiske Grunde frabedet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Wien, den 6te August. Vor Dags Hoftidende indeholder tvende særdeles Bilager fra 4de og 5te August om de af Feldtmarschal Wurmser i Jtalien med saare meget Held begyndte Operationer, hvori følgende anføres. ham
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Den 29de Julii skeede med Dagbrækningen et almindeligt Angreb paa den hele fiendtlige Stilling i Egnen ved Mantua. Davidovitschs og Sebottendorfs tvende Colonner have fortreflig udført det dem overdragne Foretagende. Den første understøttede den andens sande Attaqve, og denne har med sine Tropper med stormende Haand erobret Stædet Brentino, og den meget fordeelagtig anbragte Skandse. Mellem Brentino og Breboco, hvor Davidovich giorde den fordrevne Fiende Retiraden umuelig, blev 4 Kanoner erobrede, adskillige Officerer og henved 900 Mand gjorte til Fanger. Feldtmarschal Melas mælder, at han har fordrevet Fienden med anseeligt Tab fra Montebaldos Høye, hvorved adskillige Gange (?) mellem 600 Mand bleve tagne til Fanger. Siden har Sebottendorfs Colonne, efter at Broen ved Dolce var slaaet over Adige, udført Angrebet paa Rivoli, og bemestret sig denne Post. Generalen Baron Mitrovski borttog om Natten Chiusa ved Adigefloden, og gjorde her en fiendtlig Captain med 90 Mand til Fanger. Den 30te satte Armeen sig i March af Cam borg. Dette Steds Høye, der vare besatte med en fiendtlig Division paa 12-15000 Mand, der gjorde vort to Gange gientagne Angreb en haardnakket Modstand, indtil Davidowichs Træfning slog dem bort af denne Stilling, hvorved atter 4 Kanoner med et Munitionsforraad bleve erobrede, og 250 Mand gjordes til Fanger. Melas's Division rykkede frem af Veyen til Peschiera, for at betrygge Armeens høyre Fløy paa Lacodi Garda; Avantgarden af denne Division stødte ved Calmasino paa Fienden, og fordrev ham efter 3 Timers Fægtning fra disse fordeelagtige Høyder. Den 31te lod han to Colonner rykke frem af Castelnuovo, og Bajalitsch mod Peschiera, at bevogte denne af de Franske besatte Fæstning; og paa Marschen fik han Efterretning, at Spiegel havde besat Verona (?) og ved at trænge frem mod denne Stad, gjorde 90 (?) Fanger, samt at Messa ros henimod Legnage rykkede frem ved Adige, neden for Verona. Saameget – sluttes denne Beretning - Tropperne vare udmattede ved at bestige Biergene o. s. v. fandt Feldtmarschallen dog deres Villie for god, og denne Marsch for vigtig til ikke at prøve det yderste, for at afgiøre Mantuas Undsætning, som imidlertid endnu ikke er lykket, men ventes med første. Den 31te Julii var Avantgarden i Roverbello, to Mile fra Mantua. Det galliziske Troppecorps, der er gaaet gjennem Bøhmen, og nu alt maae være kommet til Eger, regnes til 25000 Mand, og troer man derfor ikke, at de Franske ville vove sig til Regensborg, siden Grev Wartensleben, ved Hielp af denne Forstærkning med 50000 Mand kunde fra den bøhmiske Grændse komme dem i Ryggen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Nogle sige nu Lehrbachs Reise (som for det første gaaer til Regensborg) har ogsaa et Bytteproject med Bayern (dog neppe som forhen mod Belgien) til Gienstand. Det er sikkert, at det engelske Hof har tilbudet sig igien at tilstaae vort Hof de fornødne Penge til Krigen. Schaben, den 8de August. Den 4de er en fransk Colonne indrykket i Ulm, hvorfra de Keiserlige have bortskaffet deres fleste Magaziner. De Keiserlige drage sig af Bayern, og vil for det første tage deres Stilling bag Lechfloden. Det hedder, Ærkehertug Carl vil forene sig i det bayerske med en Deel af den wartenslebenske Armee, og tillige træde i Communication med den italienske. Den franske Colonne, der er passeret Donauen, og rykker frem af høyre Aabred, regnes til 12000 Mand. General Moreau rykker bestandig efter. De schvabiske Kredstropper, der endnu maaskee bestode af 6 svage Batailloner, skal den 29de Julii være blevne indsluttede i deres Leir, og gjort vaabenløse af de Keiserlige, ligesom Pfalzerne i Fior Franken, den 6te August. De Franske ere nu og rykkede ind i Bamberg den 4de, efterat de samme og foregaaende Dag havde vundet betydelige Fordeele over Østerrigerne ved Ebrach. General Lesevre er rykket indi Coburg, og Bernadotte er i eller ved Nürnberg. (Den 8de vare de endnu ikke indrykkede i Nürnberg; men stod i Nærheden).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Frankfurt, den 9de August. Landgreven af Hessen har tilbudet sig at forstrække vor Stad med de af de Franske paalagte Contributioner; Magistraten har hidtil vægret sig ved at modtage dette betænkelige Tilbud, men har dog nu maattet begynde Underhandlinger derom, dog tillige opfordret Borgerne, inden 24 Timer at indlevere alt Guld og Sølv til Stadens Understøttelse, da inden faa Dage vor hele Forfatnings Omstyrtning forestod. Man siger alt offentlig her, at vi blive hessiske. Herer paa ny taget 18 Gidsler. De Franske have fordret nøyagtig Fortegnelse over Folkemængden, alt synes at bebude alvorlige Forholdsregler. Jourdan skal have svaret den til ham sendte Deputation, at det hverken stod til ham eller til den franske Commissair Ordonateur, at giøre nogen Forandring. (Alt synes at bebude, at der forestaaer Rigstæderne en Forandring; om det vil strække sig saavidt, at efter den leidenske Avises Sigende, Hamborg skulde blive preusisk, og Lübek dansk, vil Tiden lære).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Fæstningen Kønigstein skal nu sprænges; det samme skal forestaae Ehrenbreitstein, naar den bliver erobret. De Franske ere nu kun et Flinteskud fra den, og har en fransk Officeer i en Luftballon, trods al Beskydelse med Bomber og Haubitzer, taget den i Besigtelse. Det hedder og, at de Franske have taget Gustavsborg ved Maynz, saa have de og belagt Philipsborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Paris, den 8de August. J Dag forsikkrer man paa ny, der virkelig arbeides paa Fredspræliminairerne med Keiseren. Da Baron Stael har erklæret, at hvis Rehhausen ikke erkiendes i Paris, Perrochul i Stokholm, vilde skee samme Skiel, har Directoriet atter afslaaet Rebhausen, og ladet ham bekiendtgiøre Loven mod Udlændinge, samt selv kaldet Perrochel og Marivaus tilbage fra Stokholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Kiøbenhavn, den 19 August. J Tallotteriets 742 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons-Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Kiøbenhavns Aar. No. annien. Post-Tidender. endt, Algaden. ga Mandagen, den 22 August. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Constantinopel den 10de Julii. De nyeste Efterretninger vi have fra Egnen ved Adrianopel, lyde slet ikke gunstige. De væbnede Rebellers Antal i Roma lien o. s. v. forøger sig endnu bestandig, og Portens Tropper ere endnu adskillige Gange blevne slagne af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Man angiver det Tab, Beglerbeyen, der commanderer ved Adrianopel, mod hvem man har megen Mistanke, hidtil har liidt for 10000 Mand. Skulde end dette Angivende være overdrevet, er dog saa meget vist, at der er sendt Ordre til adskillige Pacher, at sende hastigen Forstærkningen til Adrianopel. Ogsaa Efterretningerne fra Persien lyde ikke gunstige for Porten. Efter at Russerne have indtaget Fæstningen Derbert, ere de trængte alt længere frem i det nordlige Persien, og kunne nu alt giøre større Fremskridt, da ingen Fæstninger hæmme deres March, og og Perserne ingensteds holde Stand i frie Mark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Den franske Gesandt Verninge har her gjort et Skridt, som giør overmaade megen Opsigt. Som bekiendt er, havde mange franske Officerer, der vare emigrerede af deres Fædreland, især i Robespierres Dage, taget tyrkisk Tieneste. Disse Officerer opfyldte deres Pligter, og førte sig hidtil gandske roelig og ordentlig op. Men i disse Dage overgav Verninge en Memoire, hvori han forlangte, at alle disse skulde afskeediges af tyrkisk Tieneste. Dette er og allerede virkelig skeet, da den nærværende Reis Effendi er meget franskindet. Verninge har desuden forlangt, at bemeldte Officerer inden meget kort Tid skulde forlade de ottomanniske Stater. Men dette er blevet ham afslaaet, da Porten var bange for, de skulde gaae i Tieneste hos en Naboemagt, der sige Aviserne - saa gierne beskytter, og belønner Talenter. Midlertid hedder det, at hiine Officerer nu for det meeste begive sig til Malta, hvor de torde blive virksomme til Portens Skade, da Maltheserne endnu bestandig udruste flere Kapere mod Tyrkerne, og giøre disse utroeligt Afbræk ved de mange Priser, de giøre i Archipelagus, og paa de africanske og asiatiske Kyster. Adskillige Medlemmer af Divannet dadle høyligen dette Reis Effendis Forhold (der dog, hvis det engang skulde gielde hiin beskyttende og belønnende Magt, vel torde have sine meget gode Grunde).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Den italienske Grændse, den 30te Julii. J Genua har den franske Minister Faypoult paa ny overgivet to Noter. Man havde udspredt det Rygte, at de Franske havde fiendtlige Hensigter mod Genua, og mange troede nu at maatte behandle de i Genua værende Franske, som Fiender. Gesandten forlangte derfor under den 10de, at Regieringen maatte anvende alle Midler til, at bringe det især af de Geistlige misledede Folk tilbage fra sine Vildfarelser, og ærligen giøre Folket hans og Buonapartes Fordringer bekiendt, og da desuagtet fremdeles Mistroe, ja endog Fiendtligheder viiste sig mod de Franske, indgav Ministeren den 15de en ny Note, hvori han forlangte, at Folket ved en tydelig Bekiendtgiørelse endnu samme Aften skulde beroeliges. Denne kom da og, men blot i Henseende til en Mængde Flinter, der vare indførte, og som Regieringen erklærede, blot at være førte igiennem, og tilhøre private Folk. Nu er alt roeligt, og vor Havn ikke bloqvert. De gientagne Rygter, at Kongen af Neapel paa ny ruster sig mod de Franske, som affordre ham 4 Millioner Ducater, og Messinas Havn – ere ugrundede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
J Rom har man nye Mirakler. Man har nemlig faaet adskillige berømte Mariebilleder i Kirker og Stræder til at bevæge Øynene, og vende dem snart mod Himlen, snart mod Jorden. Folket raaber: Mirakel, og strømmer i tusendtal til dette Jertegn. Tillige udspreder man, at i en Kirke, to gandske visne udtørrede Liliestilke uventet igien have skudt Knopper. Paven har i denne Anledning anordnet hellige Andagter, men tillige sørget for, at Broen nogle Aftener var illumineret (enten det nu var Miraklerne til Ære, eller Opløberne til Skræk).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Et Selskab af 3400 Borgere have i Bologna indgivet en Memoire, hvori de have forlangt Senatet reformeret, saa at alle Borgere kunde tage Deel i Statsforvaltningen. Senatet har derpaa udstædet en Bekiendtgiørelse, hvori siges: at de nærværende Omstændigheder vel ingen Forandring tilstæde, men at med Tiden en Administration skulde blive oprettet, saaledes som Almeen villien derom blev enig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Haag, den 9de August. Det i næstsidste Møde tagne Decret om Statens og Kirkens Skilsmisse, og Gudstienestens Friehed er udførligen følgende: "Nationalforsamlingen har, efter at have raadslaaet over Plaas var Amstels Forslag, og i Overveielse af: at, hvorvel intet Samfund kan bestaae, end mindre blomstre, hvori ei Gudstienesten æres og beskyttes, og Dyd og gode Sæder fremmes, dog Kirkens Skilsmisse fra Staten, i et Land, hvor sand Friehed skal herske, er fornøden, fremdeles, at en herskende, eller begunstiget Kirke strider lige tvertimod Liighedens første Grundsætninger, paa hvilke Friehed og Broderkiærlighed hvile; at fremdeles ved disse Grundsætningers Erkiendelse og offentlige Kundgjørelse i Nederlandene, Staten og Kirken allerede ere virkelig skilte, endelig, at alle de følger, der flyde af disse Grundsætningers Erkiendelse, hverken med samme Snarhed, eller paa lige Maade kunne bringes til Virkelighed, og det er nødvendigt, at en Jndretning, der saa længe og dybt var rodfæstet i vort Land, og adspredede sine Grene til alle Sider, med megen Betænksomhed og Forsigtighed tilintetgiøres, decreterer: 1) Der kan og skal ingen herskende end mindre med særdeles Forrettigheder begavet Kirke mere taales i Nederlandene. 2) Alle Placater og Resolutioner fra de forrige Generalstater, de dissenterende Kirkers Undertrykkelse angaaende, skulle være tilintetgjort. 3) Jngen udmærkende Klædedragt eller Kirkeceremonie skal uden for Kirkebygningen bruges af noget Religionsparties Geistlighed, heller ingen Klokker mere taales ved Kirketienesten. 4) Der skal udnævnes en Commission, til saa hastig som mueligt, at undersøge alle Besværinger, der endnu fra den forhen herskende Kirke kunne være blevne tilbage, at eftersøge de stiftede Pengeindtællinger, og foreslaae Forholdsregler, paa hvad Maade for Fremtiden i Henseende til Lærernes og Embedsmændenes Lønning kan føyes Anstalt. 5) Der skal udsendes Ombudsbrev til alle Egne og Stæder i Nederlandene, for at formaae disse til at afskaffe alle provinciale personlig trykkende Tynger, der paa de dissenterende Kirker maatte hæfte, og drive paa deres Svar til Forsamlingens Beroeligelse i saa Henseende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
J Gaars Mødet foreslog et Medlem, at efter det just da givne Decret, de Geistlige herefter ikke skulle tilholdes at aflægge den politiske Eed. Da nu denne Eeds Vægring alt har givet Anledning til adskillige Geistliges Afskeedigelse, vakte dette Forslag mange Debatter. Endelig besluttedes at udsætte Sagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Wien den 10de August. (Feldtmarschal von Wurmsers Relation over Mantuas Undsætning den 1ste d. M.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Generalerne Ott og Oeskab af QvosdannowichsColonne angrebe den 29de Julii Salo og Cavardo, fordreve Fienden, erobrede hver en Kanon, og toge, hiin 400, denne 74, Mand til Fange. Feldtmarschal-Lieutnant Qvosdannowich trak sig derpaa mod Breschia, Feldtmarschal-Lieutnant Meszaros over Legnano til Po. Da Feldtmarschallen den 31te naaede Castelnuovo med Armeen, i Hensigt at sætte sig fast ved Villafranca, blev ham sagt, at Fienden forstærkede sig ved Breschia, dens Hensigt var at overfalde Qvosdannowich med sin hele Magt. Han forandrede altsaa sin Stilling, og førte endnu samme Dag Armeen til Mincio, henimod Vallegio. General Banlich lod han iagttage Fæstningen Peschiera, til Villafranca blev detascheret General Bittoni med tvende Brigader, og Meszaros fik Ordre at trænge frem til Nogara. Feldtmarschallen lod derpaa Fienden recognoscere, og da han erfarede den var i Begreb at trække sig tilbage, men rettede sin Marsch fra Goito til Brescia, saa detascherte han uden Tidspilde General Liptai til Roverbello, hvorhen ogsaa General Bittoni fra Villafranca udskikkede sine Patrouller. Paa samme Tid lod Feldtmarschallen sin Avantgarde sætte over Mincio ved Vallegio, og det lette Cavallerie streife indtil Goito. – Da General Liptai ingen Fiende meere traf fra Roverbello, skikkede han sine Patrouller imod Mantua; derhen havde ogsaa Bitton skikket Oberst=Lieutnant Grev Khevenhuller med en Patroulle, hvilken overbragte Feldtmarschallen efterfølgende Beretning fra Commandanten sammesteds Grev Canto d'Yrtes. Jmidlertid satte sig General Liptai i Marsch fra Roverbello til Goito, hvor han ankom den 1ste August om Aftenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Oberste Placeck der commanderede Avantgarden, trængte den 2den henimod Guidizzolo, og berettede, at Fienden havde taget sin Stilling imod Castiglione della Reviera. J Hensigt at foruroelige Fiendens Ryg bestandig, satte Feldtmarschallen den 2den tidlig Armeen i Marsch til Goito, og lod Avantgarden trænge frem mod Castiglione. Oberste Weidenfeld var beordret at indslutte Peschiera o. s. v. Fienden efterlod i Goito 5 Kanoner, de indbragte Fanger beløbe sig til 5000. Feldtmarschallens Armee har erhvervet sig hans fuldkomne Agtelse. Canto d'Orles's Rapport indeholder blandt andet, at de efter Fiendens Bortgang udsendte Detaschements havde opbragt, 1 Oberst, 10 Officerer, og 100 Fangne; et Sted havde Bønderne indsluttet 300. J Borgoforte efterlod Fienden sit hele Artillerie, 100 Kanoner, 12 Bombekiedler, 80 til 90000 Kugler og Bomber, 40000 Centner Blye, deels i Kugler, deels heelt, 200 Dobbelhager, foruden en Mængde Pistoler, Kaarder, o. s. v. Naturlig, hedder det i en anden Skrivelse sammesteds fra, er nu ikke saasnart at tænke paa nogen Fred. Her fyres med Kanoner, synges Te Deum, drages i Procession til Mariazell, og oprettes frievillige Regimenter i Hobetal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Paris, den 12te August. J Gaar bragte en overordentlig Coureer følgende Efterretning: Fienden er slaget tilbage ved Solano. J Launudo have vi erholdet 600 Fangne. Den 3die stod et Hovedslag mellem Castialione og Montechiaro. Fienden tabte 2000 Mand døde, 6000 Fangne, 30 Kanoner, 2 Generaler, og 140 Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Frankfurt, den 13de August. Efter de nyeste Breve fra Basel skal de Keiserlige være slagne i Jtalien, og Mantua i de Franskes Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Efter sikkre Beretninger er den franske Colonne der gik over Donau, 25000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-22
Würtzburg, den 8de August. J Gaar er sluttet Forliig mellem den franske Republik og den frankiske Kreds. En Contribution af 8 Millioner Livres og 2000 Heste ere de vigtigste Betingelser derved. Meinungen, den 5te August. Hilburghausen er besat i Gaar af de Franske, i Dag ventes de i Coburg. Frankfurt, den 13de August. Maynz er nu gandske indsluttet. Mannheim lader de Franske ligge roelig. Ehrenbreitstein forsvarer sig endnu. Ogsaa de øvrige Kredse staae i Fredsunderhandlinger med Frankerig. Rygtet er usandt om Kongen af Preusens Kiøb af Pyrmont.