JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
til Documenter efter Stempletpapirs No 2. Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. en Erik Peter Pontoppidan, 1842. Hans Kongelige Majestæts virkelige Justitsraad og Birkedommer i Falsters Birk Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Tjenestekarl Jens Peter Rasmussen af Nørre Ørslev, bliver ifølge dertil under 2den Juli d. A. allernaadigst forundt Bevilling, den eller de, der kan gjøre Fordring gjeldende efter en af Gaardmand i Nørre Vedbye Hans Pedersen og Skolelærer i Sønder Alslev, P. Rasmussen, til Gaardmand Jens Larsen af sidstnævnte By, under 12te Juni 1818 udstædt og den 24de September f. A. inden Falsters Birkeret tinglæst Panteforskrivning for 150 Rd. N. V., med 1ste Prioritets Panteret i den Udstæderne da tilhørende Kongetiende af Udflyttergaarden N 5 i Nørre Vedby, af Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 2 1/2 Alb., herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til at møde inden Falsters Birkeret, som holdes paa Birkets Tinghuus ved Nykjøbing den første ordinaire Retsdag i November Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for deres Ret til bemeldte bortkomne Obligation at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procedure. og Paastand at høre samme ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falsters Birk, Nykjøbing den 26de Juli 1842. Pontoppidan. (L. S.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J Udg. Fraværelse redigeret af Adjunct N. Hansen. Adressecontoirets Commissionairer ere Dhrr. Bogholr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Lollands Falsters Stige. de Tidende. Trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 94. Mandagen den 1 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Postens sildige Ankomst i Løverdags tillod os kun kortelig at berette Jndholdet af de tildeels meget vigtige og interessante Forhandlinger, som havde fundet Sted i Roeskilde. Vi forbeholde os nærmere at omtale de betydningsfuldeste Sager, naar de efter Comiteebetænkningernes Aflevering atter komme til Forhandling, og skulle idag kun meddele nogle enkelte Træk af de stedfundne Discussioner. Etatsraad Neergaards Forslag om Oprettelsen af Amtslaanefond gik fornemmelig ud paa, at de dertil nødvendige Fond skulde dannes deels ved Forening af alle de i ethvert Amt bestaaende Overformynderier, deels ved Jndlaan, nærmest ved at at sættes i Forbindelse med og tildeels afløse de bestaaende Sparekasser. De Penge, hedder det i Forslaget, som nu aarlig indbetales fra Overformynderierne i den kongelige Kasse, unddrages ofte i lang Tid Pengemarkedet, og Erfaringen lærer, at Pengene i alt Fald ei retournere til de Egne, hvorfra de indbetaltes; det kan derfor ei negtes, at især de fjernere og meere isolerede Amter paa denne Maade unddrages temmelig betydelige Summer, som, under andre Omstændigheder, i samme kunne finde god og gavnlig Anvendelse. J den kongelige Kasse udgjøre Landets Overformynderipenge et stedse tiltagende Passivum, for hvilket det vist i alle Henseender var ønskeligt, at denne kunde befries; og det er derfor at vente, at det ei vilde være Finantsbestyrelsen imod, om disse Midler, hvis Af og Tilgang desuden er ubestemt, kunde henlægges under en anden Bestyrelse. Jeg staaer altsaa i den Formening, at alle de Midler, der deels som Contanter, deels som Activer indkomme ved Skifteslutninger i Amterne og de fleste Kjøbstæder, skulle indgaae til de respective Amtslaanesond, og at de Overformynderipenge, der for Tiden indestaae i den kongelige Kasse, ligeledes skulle indbetales til disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Ved en fra Sorø Amt hentet Beregning over det sandsynlige Beløb, som herfra og ved Jndlaan vilde indflyde i Laanekasserne, kommer Proponenten til det Resultat, at man kan anslaae dettes Størrelse i Gjennemsnit til 1 Million Rbd. for hvert Amt. Pengene maatte kunne udlaanes ikke blot paa ethvert godt Pant i faste Eiendomme, men ogsaa paa haandfaaet Pant, og imod betryggende Garanti i Varelagere, og naar Bestyrelsen havde vunden Tillid, kunde den vel ogsaa udstrække sin Virksomhed til andre Forretninger, saasom Crediters Aabning, Vexlers Discontering m.m. Bestyrelsen maatte ogsaa være berettiget til, mod Pant i sine Activer at gjøre Laan i Nationalbanken, eller ved Vexler eller paa anden Maade at træde i Forbindelse med denne; thi kun paa denne Maade vil det være muligt for Laanefonden næsten til alle Tider at kunne modtage tilbudne Penge. Ethvert Amtslaanefond skulde bestyres af en godt lønnet Directeur, som under kongelig Approbation udnævntes af Amtsraadet, der ogsaa skulde have den bestandige Control med og Overbestyrelse af disse Jndretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Grosserer Meinert kunde ikke ubetinget erklære sig for almindelig Værnepligt under vore nærværende Forhold, uagtet han erkjendte Bondestandens Krav paa at fritages for alene at bære denne Byrde, som er Pligt for Alle; men naar den Enkelte skal opoffre noget af det Bedste, der tilhører ham, den frie Anvendelse af hans frie Tid, da bør han have Sikkerhed for, at Offeret ei er forgiæves: for Tiden skjønnede Taleren ikke, at vore Forhold frembyde en saadan Sikkerhed. J Anledning af disse Yttringer meente Lehmann, at almindelig Værnepligt ingenlunde kunde træde hemmende i Veien for en friere Ordning af vore Samfundsforhold, men at der tvertimod til alle Tider og i alle Stater har været en indre Sammenhæng mellem Væbningsvæsenet og Folkefriheden. Der fordres - tilføiede han - ikke Andet, end at enhver vaabendygtig Mand i Farens Stund skal være istand til at værne og Fædrelandets Selvstændighed, Frihed og Ære, og hertil udkræves ikke Andet, end Øvelse i Vaabenbrug, og en fast organisation, hvori hver Enkelt kan finde sin anviste Plads og ordnende Ledelse. Den første Fordring fyldestgjøres ved Exerceerskolen, hvorved jeg maa bemærke, at en Deel af det, der saaledes skal læres, allerede er optaget i Opdragelsen, og at saaledes den yderligere Uddannelse neppe vil medtage megen Tid eller føles som en stor Byrde. Derefter gaaer Enhver over enten i Liniens Cadres eller Forstærkningen, hvilken sidste kun fordrer at der en kort Tid, i nogle af Sommermaanederne, foretages Øvelser i selve Sognene. Jeg er saa langt fra at troe, at dette vil føles som nogen Byrde, at jeg endogsaa formener, at det snarere vil tjene som Basis for en Folkeglæde. Foruden disse Localøvelser, fordres ikke Andet, end hvert andet Aar korte Øvelser i større Masser, dog ikke udenfor Districtet. Da Kammerherre, Grev Moltke havde forlangt Afstemning med Kugler, gav dette Anledning til, at mange Deputerede yttrede sig blot for at man kunde vide, om de stemmede for eller imod, og saaledes talte i det Hele nitten Medlemmer for Nedsættelsen af en Comitee, og otte imod, men af disse Sidste havde sex erklæret sig for Principet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
J 13de Møde blev det med 52 Stemmer mod 8 vedtaget at nedsætte en Comitee i Anledning af det af Statsraad Hvidt indgivne Andragende, indsendt af Formanden i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, om Forandringeriden bestaaende Presselovgivning, hvortil, valgtes: Etatsraad Hvidt og Profesfor David, hver med 56 Stemmer, Professor Larsen med 54, Professor Ussing med 37, Biskop Mynster med 33. J 14de Møde foretoges den foreløbige Behandling af Sagen og Gifthandelen (Comitee: Hvidt, J. Sidenius og Bruun, hvorpaa Skibsclarerer Kirck oplæste sit Andragende om et Lovudkast til Consumtionens Ophævelse. Blandt flere private Andragender anmeldtes et af Sognefoged P. Jørgensen, Gaardmand S. Jørgensen, Sognefoged Jensen, Sognefoged C. Petersen, Gaardmand J. Pedersen og Sognefoged Hansen, om et Lovudkast angaaende Forbedring i Huusmandsklassens Kaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Den 23de Juli om Aftenen, hedder det fra Haderslev i Dannevirke, havde vi her det piinlige og usædvanlige Syn af et Folkeopløb. Anledningen hertil var den belovede og ikke til Udførelse, bragte Opstigen af en Luftballon. Det tilstedeværende Publicum fandt sig fornærmet derved, at Luftskipperen, efter at han havde modtaget Entree og indsamlet Penge, ikke lod Balonen stige op, og desforuden opførte sig uhøflig. Man troede, at han fra Begyndelsen af havde havt til Hensigt at bedrage Publicum. Den høist uoverlagte Yttring, af nogle Tilstedeværende af høiere Stand: Knegten fortjener Prygl o. s. v. gav Anledning til at overskride de trukne Skranker, for at hevne sig paa Balon=Mesteren. Med Møie lykkedes det Politi betientene at beskytte ham for voldsomme Mishandlinger og at bringe ham i Logis. Men Folkehoben forsamlede sig nu for Borgemesterens Bolig, dernæst for Raadhuset, fordi man havde fattet den falske Mening, at en Lærredreng, som for Raaben, paa Gaden var bleven anholdt, men atter havde gjort sig fri, maatte befinde sig i Fængslet. Ved denne Leilighed traf en Steen, som sandsynlig var bestemt for en Underpolitibetjent, Polititjeneren. Dette er den eneste voldsomme Handling, som er forefalden. Borgemester Hr. Etatsraad Schraders personlige Jndfinden blandt den oprørte Folkehob beroligede Mængden øieblikkelig, og paa hans Forlangende gik Enhver godvillig hjem. Man har i denne Folketumult kun bemærket faa egentlige Borgere; det blev heller ikke nødvendigt, til Rolighedens Gjenoprettelse at anvende det i Hast beordrede Borgermilitair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
(Corresp.) Kjøbenhavn den 30te Juli. J Søndags arriverede her i Nærheden af Kjøbenhavn en førgelig Ulykke (foreløbig omtalt i forrige N efter Kjøbenhavnsposten"). To Sønner af forhenværende Apotheker Boye, der boer i Kongens Enghave udenfor Kjøbenhavn, havde i en Seilbaad begivet sig ud i Kallebodstrand, hvor de vare saa uheldige at kuldseile, og, uagtet de kunde svømme, omkom de begge. Den ene var juridisk Candidat og den Anden stud. theol. De vare iøvrigt vel bekjendte med Farvandet, da Forældrenes Eiendom støder op til det, og de fra Barnsbeen vare vante til at beseile det; saa at det Hele maa tilskrives et reent Uheld. Figaro har indbudt til et nyt Vauxhall, og dertil udstedt et meget lovende Program. Jllumination af 15 a 20,000 orientalske og argentiske Lamper, Jnstrumentalmusik af 4 Orchestre, Vocalmusik af Tyrolere, samt af italienske Mandolin- og Guitarre-Spillere, italienske Schattenspiel, Pantomimer af Brødrene Bills, Theater for Liniedands, beduinske Grupper &c. ved Liphardt, Clown- og Herkules-Kunster, Fyrværker - det er Listen, og man kan ikke nægte, at Hr. Carstensen saa omtrent har sat Alt i Reqvisition, hvad Kjøbenhavn for Tiden kan tilbyde af Adspredelser, og da han har nedsat Prisen fra 4 Mk. til 3 Mk. Personen, vil han vist faae godt Tilløb. Improvisatoren Beermann har allerede forladt os. Han gav kun en Forestilling, som ikke var meget talrigt besøgt, og med hans Præstationer var man ikke tilfreds. Han har virkelig en betydelig Færdighed, men hans Foredrag er i høi Grad affecteret og svulstig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Etatsraad Hvidt har, som af de sidste Stændertidender erfares, foredraget Trykkefrihedsselskabets Petition og en Reform af Presselovgivningen, og vi ville ønske, at det maa blive med mere Held end forrige Gang. Da hele Petitionen er aftrykt i "Dansk Folkeblad skulle vi ikke videre opholde os ved at meddele dens Jndhold. Vi vilde have ønsket, at Selskabet blandt sine Andragender havde sat Pl. 1ste Rovbr. 1837 s. 1 som No 1. De andre Baand, der hvile paa Pressen, kunne tilvisse være ubehagelige og trykkende, og der kan være god Grund for Journalisten til at ønske dem hævede, men blandt alle de Bussemænd, man har opstillet mod Forfatterne, er der ingen mere afskrækkende og indignerende end ovennævnte 9, der ganske giver Forfatterne i Dommernes Vold. Det hjelper ikke Forfatteren, hvorledes han forklarer sine Udtryk, om han paa det bestemteste benægter at have havt nogen fornærmelig Hensigt – saasnart Dommeren, efter sit subjective Skjøn, finder, at han har tilsidesat, den pligt skyldige Opmærksomhed bliver han dømt. Til hvilke forbausende, ja vel forfærdende Conseqventser, en saadan Lov kan føre, har man nylig seet i den bekjendte i Dom mod Kjøbenhavnspostens Redacteur, hvor Forfatteren blev dømt, ikke for det han havde sagt, men for det, som Dommerne antoge, at han kunde have sagt. Saalænge en saadan Lov existerer, gives der ingen Sikkerhed for, at enhver Mand, der skriver en Linie offentlig og Regjeringsforanstaltninger, kan blive dømt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Befordringer. Forligelsescommissair M. A. Reuteer allernaadigst beskikket til Told- og Consumtionskasserer i Frederikshavn; Cand. theol. C. F. Nissen til Præst i Keckenes i Sønderborg Provsti, Cand. theol. T. S. Frank til Catechet og Skolelærer ved Besiddelserne paa Kysten Guinea.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Udenlandske Efterretninger. Den engelske Admiral Edvard Oven har atter forladt Malta med 5 Linieskibe og et stort Krigsdampskib. Man antager, at hans Bestemmelse er at forene sig med den franske Flaade i Middelhavet og foretage en Demonstration til Gunst for de syriske Bjergbeboere imod Tyrkiet. Den franske Flaade under Hugon bestaaer af 3 Tredækkere, 5 Todækkere, 4 store Fregatter og 1 Krigsdampskib, Prindsen af Jonville, som ledsagede den, blev pludselig kaldet tilbage ved Sørgebudstabet og hans Broders Død. Den hele franske Flaade i Middelhavet, udgjør 14 Linieskibe og 65 mindre Krigskibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
De nyeste Efterretninger fra Frankrig ere af 25de Juli, altsaa Dagen før Kamrenes Aabning. De fleste Deputerede vare allerede ankomne og havde holdt et foreløbigt Møde for at udvælge en af 25 Medlemmer bestaaende Deputation til at gaae Kongen imøde, naar han den følgende Dag ledsaget af sin hele Hofstat begav sig hen for personlig at aabne Kamrene. Man antog, at Regentskabspørgsmaalet vilde blive forelagt den 5te eller 6te August, og at Guizot allerede ved denne Leilighed vilde møde en Modstand, som kunde foranledige en Ministerforandring. Kronprindsens Liigbegængelse skal finde Sted med overordentlig pragtfulde Høitideligheder den 3die August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Nykjøbing Skibsliste fra 23de til 30te Juli. Jndklarerede: Skipper I. Marqvardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: Skipper H. Rasmussen af Marstal, til Kjøbenhavn med Brænde; H. C. Thærø af og til Ærøeskjøbing med Brænde; H. C. Jacobsen af Marstal, til Kjøbenhavn med Brænde; J. Marquardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde. Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
AVERTISSEMENTS. Concert i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Førstkommende Tirsdag Aften den 2den August Kl. 7 1/2 agter Hr. Kammermusicus Keller. mann at give en Concert i Gjestgiver Thom 2de 2786 sens Sahl her i Byen. Billetter a 4 Mk. pro persona erholdes ved Indgangen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Torsdagen den 4de August arrangeres af de Herrer Grev Holck og Adjunct Berg et Bal i min Have, hvortil herved indbydes. Nykjøbing d. 30te Juli 1842. Ærbødigst Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Auctioner. Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Selveiergaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, bliver den dette Boe tilhørende og i Kjøbeløv Bye i Lollands Nørre Herred, beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jord af Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 3/4 Alb., samt en Skov af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner Onsdagen den 10de, Tirsdagen den 16de og Fredagen den 19de August d. A. Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadhuuset her i Byen og den sidste i Gaarden selv. Det bemærkes, at det til ovennævnte Eiendom hørende Areal er af udmærket god Bonitet og i god Drivt. En Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen imod Obligationers Udstedelse. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 31de Juli 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Tirsdagen den 23de August førstkommende om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Nykjøbings Auctionscontoir afholdet offentlig Auction over en betydelig Deel uvisse Fordringer, som ere opgivne at tilhøre afgangne constituerede Borgemester, Candidatus juris Hans Henrik Tybring Foghs Stervboe. Conditionerne og Fortegnelsen over Fordringerne kunne forinden faaes til Eftersyn af de opgivne Debitorer og de Lysthavende, paa Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Nykjøbings Auctionscontoir paa Falster, den 27de Juli Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
til Documenter efter StempletpapirsNo 2 Forordningens 8 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. et Erik Peter Pontoppidan, 1842. Hans Kongelige Majestæts virkelige Justitsraad og Birkedommer i Falsters Birk, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Tjenestekarl Jens Peter Rasmussen af Nørre Ørslev, bliver ifølge dertil under 2den Juli d. A. allernaadigst forundt Bevilling, den eller de, der kan gjøre Fordring gjeldende efter en af Gaardmand i Nørre Vedbye Hans Pedersen og Skolelærer i Sønder Alslev, P. Rasmussen, til Gaardmand Jens Larsen af sidstnævnte By, under 12te Juni 1818 udstædt og den 24de September f. A. inden Falsters Birkeret tinglæst Panteforskrivning for 150 Rd. N. V., med 1ste Prioritets Panteret i den Udstæderne da tilhørende Kongetiende af Udflyttergaarden No 5 i Nørre Vedby, af Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 2 1 1/2 Alb., herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til at møde inden Falsters Birkeret, som holdes paa Birkets Tinghuus ved Nykjøbing den første ordinaire Retsdag i November Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for deres Ret til bemeldte bortkomne Obligation at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procedure. og Paastand at høre samme ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falsters Birk, Nykjøbing den 26de Juli 1842. Pontoppidan. (L. S.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-01
J Udg. Fraværelse redigeret af Adjunct N. Hansen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Lollands Falsters Stier. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 95. Torsdagen den 4 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Under Discursionen og en Comitees Nedsættelse i Anledning af Forslaget og almindelig Værnepligt forefaldt en mærkelig lille Ordstrid mellem den kgl. Commissarius og Proprietair Hansen fra Kragsberggaard. Da nemlig Præsidenten i Anledning af denne Deputeredes forhen anførte Udfald mod Kongens Raadgivere havde sagt: Jeg bør med Hensyn til hvad Proprietair Hansen har yttret, ikke tilbageholde den Erindring: at det vistnok er at overskride den rette Grændse, naar en Deputeret betegner det som sit eller som Forsamlingens Kald, at skulle staae Kongen bi imod en formeentlig hemmende og reform-modarbeidende Jndflydelse af hans Raadgivere, yttrede siden hen Commissarius: Forsaavidt der af den Deputerede for de mindre Landeiendomsbesidderes 15de Valgdistrict er blevet yttret, at de, der staae Kongen nærmest, forsætligen skulle have modarbeidet den omhandlede Sag og forsinket dens Afgjørelse, da fortjente dette vel egentlig ikke nogen Besvarelse; thi den ærede Deputerede er vistnok aldeles uvidende om, hvorledes det forholder sig med denne Sag. Hertil bemærkede Proprietair Hansen, at han i denne Sag havde udtalt sig aldeles efter sin Overbeviisning, hvilket han ansaae for enhver Deputerets Pligt, og at han ikke formeente, at have fremført sin Mening paa nogen usømmelig Maade. Han maatte derfor tilbagevise den Maade, hvorpaa den kgl. Commissarius havde tiltalt ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Den kgl. Commissarius bemærkede, at det ikke var ham, men Præsidenten, der havde givet den ærede Deputerede en Erindring. – Paa Præsidentens Yttring, at den paaberaabte Erindring var at betragte som given paa Præsidiets Vegne, tilføiede Proprietair Hansen yderligere, at hans Gjenmæle ikke vare rettet imod Præsidentens Erindring, men imod Commissarii tilrettevisende Yttringer, navnlig forsaavidt disse indeholdt Udtryk om, at hans bemærkninger ikke vare værd at svare paa. Den kgl. Commissarius: Saadanne Udtryk har jeg ikke brugt; men jeg skal iøvrigt ikke videre indlade mig med den ærede Deputerede."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Det af Viborg Byes og Omegns geistlige Forening indgivne Andragende og Edens Aflæggelse og Brug, hvorover i Forbindelse med et lignende fra en Deel Geistlige i Varde og Omegn det eenstemmig blev besluttet at nedsætte en Comitee, gaaer ud paa følgende Puncter: 1) at Brugen af den offentlige Ed maa blive indskrænket og kun finde Sted i saadanne vigtige Sager, hvilke det ikke maatte være muligt, uden dens Hjælp, at komme til betryggende Vished, og at saavel skrivtlig som mundtlig Edsaflæggelse maa bortfalde, isærdeleshed ved de mange, i offentlige Anliggender brugelige, Syns- og Vurderingsforretninger, som herefter maatte at blive at foretage af de Mænd, der paa hvert Sted ere betegnede som i Besiddelse af den offentlige Tillid, saasom Medlemmerne af vedkommende Communalbestyrelser. 2) At det maatte blive taget under Overveielse, hvad der ved Edens Undladelse, i de under 1 nævnte, Sager maatte være at foreskrive, for at tilstrækkelig Betryggelse kunde erhverves, og om det ikke navnligen kunde være tilraadeligt, i visse af de nævnte Tilfælde, at lade en Erklæring paa Ære og Samvittighed træde i Edens Sted. 3) At Brugen af det Rets middel, som bestaaer deri, at en Part aflægger Ed i sin egen Sag, maa undergives al den yderligere Jndskrænkning, som Retfærdighedens Haandhævelse nogenlunde kan tillade. 4) at Jngen stedes til Aflæggelse af Ed, forinden den respective Sjælesørger, ved hver enkelt Leilighed har handlet med den Paagjældende om denne Sag. 5) at den offentlige Ed skal aflægges i Kirken for Alteret, i Overværelse af Dommeren og den vedkommende Præst, hvor Omstændighederne ikke gjøre en Afvigelse uomgængelig fornøden. 6) At Lovens Forklaring paa Vidners Ed og Formanning til dem for Retten revideres, eller omarbeides, deels for at bringe ind i samme renere og rigtigere christelige Anskuelser, deels for at gjøre den virksom ogsaa paa de ædlere Følelser i Mennesket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
J Jndledningen til Trykkefrihedsselskabets Petition hedder det: Af den Stænderforsamlingen allernaadigst meddeelte Bekjendtgjørelse sees det, at de Andragender, som ere indkomne saavel fra Østifternes, som fra Jyllands sidste Stænderforsamlinger, om en udvidet Trykkefrihed, ikke have formaaet at bevirke den tilsigtede Forandring i den bestaaende Lovgivning, og at der ligesaalidt er tilstaaet nogen Forandring i Henseende til de øvrige Punkter, Trykkefrihedsselskabets Petition af 1840 omfattede. Det er imidlertid saa langt fra, at den tidligere, af dette Selskab udtalte, Overbeviisning er bleven svækket ved de to sidste Aars Begivenheder, at disse endog have bidraget til at forstærke Ønsket om de Forandringer, paa hvilke der har været andraget.