JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 264, a vista 267. Amsterd. 2 M. - , a vista - . London 2 M. - . Spec. 264. - Specier solgtes fra 15 Rbmk. 16 s. til 16 Rbmk. Oblig. 71 1/2 a 72. Norske Rigsb. 18 1/2. Svenske S. 60 s. - Disconto 6 PC. Til Redacteuren af Skilderiet. Høistærede Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-28
De har den 26de i forrige Maaned optaget en Annonce, angaaende den af mig oversatte Nationalsang af Frøken Juliane Jessen, paa hvilken jeg, trods min Uvillie for enhver Publicitet, seer mig nødsaget til at erklære Følgende: Hr. Appel i Kiel har rigtignok, efter en ham af mig foredragen Melodie paa Pianoforte, sat Musikken for Samme, dog tillige bedet mig, og som jeg dengang maatte troe - af anstændig Beskedenhed, ikke ved noget Brug af Samme at berøre en Fortjeneste, hvori enhver Landsbyeorganist vilde have concurreret med ham. Jkke anonym, som den mig ubekiendte Kæmper for Hr. Appels Ros, men under mit Navn, besvarer jeg dette, med den bemærkning, at den omtalte Nationalsang allerede stukken udkom i September f. A. hos Hr. Loose her i Kjøbenhavn, som til samme Tid oversendte Hr. Appel i Kiel flere Exemplarer til Salg. En Omstændighed, der giver Beviis for, at Udgivelsen af denne i enhver Henseende fordringsfrie Melodie - den han netop satte saaledes som den kom ud - (hvilket let lader sig bevise med Originalen, som, skrevet af ham selv, er i mine Hænder) allerede i sex Maaneder havde været den Sidste bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-28
Da jeg kort iforveien kaldte Hr. Appels Ønske ikke at omtale hans allerede bekiendte Fortjeneste i Anledning af Nationalsangen", Beskedenhed, saa er jeg nu meget forlegen ved at vælge det rigtige Udtryk for den Annonce, ved hvilken Han, eller hans mig ukiendte Curator bonorum, reklamerer Fader=Retten over et engang af ham ved Fødselen ikke anerkjendt og nu, efter hans Erklæring selv, lemlæstet Barn. Saa beredt jeg end er til, efter det forhen Sagte, at over lade de Retslærde, saavelsom alle Skjønaander, og endelig Enhver, som har Lyst og Villie dertil, Afgjørelsen af: Hvo der af Os er Fader til dette Ulykkens Barn," saa troer jeg dog ikke at torde forbigaae at erklære, at kuns en tro metrisk Oversættelse af Nationalsangen - dersom den var lykkedes torde have et lidet Værd, men at Musikken til den oversatte Text altid vilde blive en Bisag. Langt fra at antage min Oversættelse for heldig, tillader jeg mig den offentlige Erklæring, at ubegrændset Taknemmelighed for Danmark ophøiede Monark og den ærefrygtsfuldeste Høiagtelse for hans Værd som Fyrste og Borger, vare de første Drivefjedre, der - i en Forgangenheden indviet Time - henreve mig til at forsøge Oversættelsen af en Sang, som ifølge sin Tendents forbinder Fyrsten med Folket. Maatte denne Tilstaaelse undskylde de Mangler, som ligge i min Ukyndighed til Sproget hos et Folk, hvis Værdighed og Velvillighedsaand jeg i mange Aar har æret. Fædreland, er den himmelske Lyd, som jublende stiger til Himlen, og som en Beboer af denne Jord, tilbagevendende formæler Fyrsten, som Landets Fader, med sit Folk, Held og Velsignelse det ædle Folk, der favner ham med den Kierlighed, som Naturen, Religionen og Følelsen, have helliget. Med samme Ret, med hvilken De, Hr. Udgiver, optog den forhen omtalte anonyme Annonce i Deres Blad, seer jeg Jndrykkelsen af nærværende Replik imøde, med hvilken jeg dvælede saalænge, fordi jeg, gjennemtrængt af den Sandhed "at Arrogants og Dumhed sædvanlig ere Sødskendebørn, ikke før ansaae det Umagen værd, at lægge Landsen an mod disse Genier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-28
Naar jeg nu ved nærværende Fremstilling afviger fra denne Maxime, saa maa jeg bemærke, at jeg troede at være den offentlige Dom denne jevne, ligefremme Yttring skyldig, skjøndt tillige tilføie, at jeg ikke føler mig stemt til nogen Forandring i de yttrede Følelser, hvilke jeg i enhver Betydning, imod enhver Æresmand, herved tilbyder mig at forsvare. Med Agtelse. Zeno von Sölnwangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ROOmSyttende Aargang. No. 27. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1ste April 1820. Er det gavnligt at en Underviisnings Methode for Almueskolerne befales. (Fortsættelse; see forr. No.) Uagtet Forfatteren saaledes erkjender denne Methodes store Værd og Vigtighed, uagtet han tillige tilstaaer, at det i mange af vore Almueskoler langtfra ikke seer ud, som det baade burde og kunde, saa ønsker han dog inderligen: at Methoden ikke maatte blive befalet. Grundene dertil ere følgende: Methodens videnskabelige Uddannelse vilde derved lide. - Er en Methode befalet, er det Lærestanden ei tilladt, at gjøre Modificationer eller Forandringer, hvo vilde da have mindste Jnteresse for, at forbedre Methoden, Havde en Lærer en heldig Tanke, da kunde han jo ei engang prøve den, og paa Erfaringens sikkre Vei overbevise sig om sin Tankes Rigtighed, eller Urigtighed; ja, havde han ogsaa den fuldkomneste Vished om, at en Forbedring meget vilde lette ham Arbeidet, eller i en kortere Tid bringe Børnene langt videre, saa tør han jo dog ikke anvende denne Forbedring. Hvad skulde da formaae ham til at tænke paa Forbedringer, som endnu kunde tilføies Methoden, Vilde man svare, at denne Overveielse var overflødig, – da maatte man have glemt, hvormange Modificationer allerede ere foretagne ved denne Methode. Bell opfandt den 1790 i Madras 8). Qvækeren, Lancaster, som begyndte 1798, foretog betydelige Modificationer, eller rigtigere sagt, opfandt selv en Methode, som i flere Henseender var afvigende fra Bells. Selskabet for Elementar-Underviisningen i Paris forandrede den igjen meget, da den især benyttede Pestalozzis Methode ved Arithmetiken, og indførte en hensigtsmæssigere Bogstaveerbog, især ved Abbe Guathiers Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
J Kjøbenhavn imodtog Methoden strax en betydelig Forandring derved, at Bihielperne kun ere Bihielpere i to Dage, ligesom ogsaa den geographiske Underviisning blev tilføiet; senere skal den til denne Gienstands Bearbeidning udnævnte Commission endnu have foreslaaet flere Forandringer; hvad berettiger os da til at troe, at vi nu have opnaaet et non plus ultra, og at standse hvert Fremskridt, Nei, denne Tanke være fjernet; thi naar vi ei mere gaae frem ad, saa gaae vi sikkerligen tilbage, og hvorfor skal vi lukke for os 6) Efter en fransk Beretning har en Chevallier, Paulet, allerede 1777 opfunden denne Methode i Frankrig, og indført den indbyrdes Underviisnings Methode i en Skole, som Ludvig den Sextende saae, og hvortil han forærede 30,000 Francs, men som under Revolutionen blev tilintetgjort. See Simon de Nantes pas Jenssieu; kronet Priisskrift for Folket, Pag. 28. det søde Haab om Underviisningsmethodens Forbedring, som er ligesaa vederqvægende for Menneskerennens Forhaabninger, som opløftende for Følelsen, af vores Aands himmelske Evner! Dog en anden ligesaa kraftig Grund maa strax tilføies. En befaling om denne Methodes Jndførelse kan virkeligen ikke efterkommes i alle Danmaks Almueskoler, og dersom den ogsaa kunde det, saa vilde den - sit venio verbo - dog ikke overalt blive efterkommet, som alle Landes og alle Tiders Historie kan bevise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Have vi ikke en meget god Skoleforordning af 23de Jan. 1739, og en dertil hørende meget god Jnstruction for Skolelærerne af samme Dato, men blev den nogensinde en Rettesnor for alle Danmarks Skoler, Desværre, langtfra ikke; og Forfatteren vilde ansee det for en stor Lykke for Danmark, naar kun den ene vigtige Punkt i Forordningens §. 2, om Præsternes Forpligtelse, at anmelde de uduelige Skolelærere, i vore Tider overalt vilde komme til Anvendelse; thi hvad kan der haabes, af alle befalinger, saalænge Subjectet er aldeles udueligt til at være Lærer, Saa vanskeligt er det, at bringe de væsentligste første Grundsætninger med enhver Forbedring i Skolevæsenet til Anvendelse! Det provisoriske Reglement af 10de October 1806 §. 2 befalede Skoledistricternes Jnddeling og Skolelærernes anstændige Lønning, og Forordn. af 29de Juli 1814 §. - har gientaget dette Bud, og ifølge de offentlige Bekjendtgjørelser tør man dog neppe haabe, at dette velgjørende Bud, nu 1820, er kommet til Anvendelse i den halve Deel af Danmaks Almueskoler. Dog synes de anførte Exempler at være af det Slags Befalinger, som lettest ved Tvang kunde udføres. Vilde og kunde vi saa tydeligen oplyse, hvorvidt de befalinger, som angaae det egentlige Underviisningsvæsen, er kommet til Anvendelse, da turde Forskiellen vel endnu være større, og see vi hen til andre Lande, saa ville vi venteligen møde de samme Erfaringer. J det Preussiske f. Ex. er ifølge Beretningen af det Kurmarkske Overconsistorium over Skolevæsenet i Kurmark) 7), Tilstanden af den største Deel af *) Som er aftrykt i Gedikes Annalen des Preussischen Schul. n. Kirchenwesens", 1ste Bind, S. 134. Skolelærerne høist jammerlig. Flere Skolekald have neppe en Jndtægt af 6 til 10 Rthlr., de fleste Skolekald indbringe imellem 20 til 30 Rthlr., saaledes, at en Skolelærer, som ei har lært en Profession, og skammer sig ved at tige, slet ikke kan leve. J mange Bønderbyer existerer enten slet intet Skolehuus, eller dette er i den maadeligste Forfatning. De fleste Skolelærere savne Brændet, til at opvarme Skolestuen o. s. v., og dog har det kongelige preussiske General-Land-SchulReglement de Dato Berlin d. 12de Aug. 1763, (aftrykt i Krunitz oekonomische Encyklopadie B. 61, S. 815) og flere senere Anordninger, mange gode Bestemmelser over alle her paaklagede Punkter. Dersom man havde de tilstrækkelige Kundskaber om Skolevæsenets Tilstand i alle de Stater, som have udgivet Skoleforordninger, saa turde man venteligen i alle større Stater gjøre den samme Erfaring, at Udførelsen staaer langt tilbage imod Anordningerne, og kun faa smaae tydske Stater, som f. Ex. det Dessanske, det LippeDetmoldske og det Nassauske turde maaskee gjøre en Undtagelse heri; thi det er desværre meget lettere, at give meget gode Forordninger om Skolevæsenet, end at sørge for deres Udførelse og Overholdelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Meddelelser af gavnligt Nyt udenlands fra. Tredie Levering. (For Jordeiere.)Der gives tvende Træer, hvis Nyttelighed ikke, uagtet de voxe og trives hos os med største Villighed, er nær saa bekiendt, som den det vel fortiente. At opgive samlede de mangfoldige Sider, fra hvilke vi kunne høste Fordeel af dem, være Formaalet for følgende Linier, hvilke, som det haabes, ville more Enhver, der har Sands for Naturen og Kierlighed for Fædrelandet!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Den vilde Kastanie, Hestekastanien, kom i Aaret 1650 fra det nordlige Asien til Tydskland, dyrkedes imidlertid allerede forud paa Sardinien, hvorfor og dens Frugter længe kaldtes sardiniske Nødder, blev i Aaret 1618 første Gang saaet i Frankrige af Frø fra Levanten, anbefaler sig strax, deels ved sin, især i en noget fugtig, med Sand blandet Jordbund, overordenlige Væxt, deels ved at kunne opnaae en Alder af hundred Aar, og lykkes nu, selv i vore nordlige Egne, næsten hvert Aar, i det den bærer den rigeste Mængde af Frugter, der, heelt sieldent anvendte fornuftigere, bruges kun af Børn til Legetøi, eller henraadne reent ubemærkede i Jorden. Vi ville nu søge at vise, hvorlunde dette ikke burde saa at være. Hvad denne Kastanies Ved angaaer, da, skjøndt samme er blødt og trævlet, giver det dog en hæftig og stærk Jld. Løvet skal fortæres af alt Hornqvæg, af Faar, Geder og Hjorte, hvilke sidste skulle, endog med Lystenhed, søge Frugterne. Blomsterne tjene Omegnens Bier til en kjær og kraftfuld Næring. Barken i Almindelighed skal afgive saavel en guul, som en bruun Farve. Baade af bemældte Bark og tillige af Nøddens piggede Yder skal faaes ved Tilsætninger, der kunne erfares i Siefarts Vers. en Farbematerien II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Jndenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 24de Martii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst bestemt, at den efter Placat af 26de Decbr. f. A. til Martii Maaneds Udgang for Danmark gieldende Vognmandstaxt af 1 Rbdlr. 6 s. Sølv for et Par Forspandsheste eller stemplet Vogn med 2 Heste, og 3 Mk. 10 s. Sølv pr. Miil for en mindre Vogn med 2 Heste, uforandret maa vedblive for de næstfølgende 3 Maaneder April, Maji og Junii d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Mariboe, d. 23 Marti. Hos Hr. Kirkesanger og Skolelærer Erichsen i Thiersted kan i denne Tid sees en Aldeplante med 2 Blomster. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Jndsøerne her ved Mariboe ere nu igjen seilbare. Det lader som Vinterens 4de Act vil indfinde sig. J Nat har det froffet 2de Grader med N. V.; derpaa dreiede Vinden sig til Sønden. Henpaa Formiddagen tog det saaledes paa med Storm og Snee, at Himmel og Jord var udi Eet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Nyborg, den 15 Marts. J Onsdags Aftes gaves her en borgerlig Selskabs-Maskerade paa Raadhuset. Omtrent 200 Maskerede indfandt sig i passende Dragter. At Raadhuussalen i den Anledning var skiønt dekoreret og alle til Sam færd og Orden sigtende Foranstaltninger trufne, det skylde de Deeltagende Hrr. Generalkrigskommissair de Klaumann og Kapitain i russisk Tieneste v. Zeuberlich Tak for. Almindelig Glæde og Munterhed var ved denne Leilighed Løsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Odense, d. 28 Marts. En Skup her fra Odense Fjord feilede i Torsdags Morges tidlig for at gaae til Scheen med en Ladning af 500 Tdr. Korn. Jnden den naaede Samsøe paakom en Sneefogsbyge, som forsatte dens Cours. Den stødte paa en Steen og allerede Kl. 11, 4 Timelefter at den gik ud, var den sunken. Mandskabet og Passagererne reddedes, ved Hielp af Baaden, paa Samsøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Aalborg, den 25de Marts. J Torsdags havdes her et for Aarstiden usædvanlig stærkt Sneefog, som varede hele Dagen, og endtes om Aftenen med Tøe. Jdag fryser det igjen stærkt med en halv Storm af Nordvest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Viborg, den 23de Marts. Efter nogle foregaaende Dages Frost og i Gaar Storm af Nordvest, har det i Dag givet stærkt Snefog af Nordost, saa at Foraaret endnu lader til ikke at være forhaanden. Barometret staaer til stærk Storm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Statsraaderne kunne ikke afsættes fra deres Post, uden en af den høieste Ret billiget Aarsag. Cortes bestemmer deres Lønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Den nu regierende Konge af Spanien Ferdinand VII. (Marie Franz), født d. 14 Oct. 1784, blev, som bekjendt, under Napoleons Herredømme, efter at have i sex Uger beklædt Spaniens Trone, appanageret af den franske Kronskat. Han fik sin Bopæl i Valencay, i Frankrig, hvor han erholdt Fyrsten af Benevents (Talleyrands) Slot, eet af de skjønneste i Riget. Her boede han tilligemed sin Forbroder og sin Broder, og nød en aarlig Rente af 1,500,000 Franker. J Leie af Godset betalte Regjeringen Hertugen af Benevent 72,000 Fr., og denne skrev regelmæssigen hver Maaned til Napoleon. Paa Slottet er et meget skjønt Bibliothek, hvor Ferdinand tilbragte en Deel af Dagen. Ogsaa et Theater findes der, og Kongen tog adskillige Skuespillere i sin Tieneste. Men da hans Skriftefader opvakte hos ham Bekymringer angaaende de farlige Følger af dramatiske Forestillinger, saa afskedigede han dem igien. Da Napoleon i Aaret 1813 saae sin Lykkes hidtil saa klart straalende Sol formørkes af tordensvangre Skyer, der tilsidst udstrømmede de Lyn, som fra flere end een Side knuste hans Jsse, sluttede han, d. 11 Decbr., for i det mindste af beholde Ryggen fri, en Freds- og Alliancetractat med Ferdinand i Valencan, men Cortes viste sin Myndighed i at forkaste denne Tractat, som fiendtlig stemt mod Engelland. J Aaret 1814 vendte Ferdinand tilbage til sit Fædrenerige, men, uden, efter Cortes's Jndbydelse, strax at begive sig til Hovedstaden. En Deputation fra Cortes kom ham i Møde i Valencia, og dens Ordfører sagde blandt andet: "Deres Fædreneland sætter Deres Magt ingen anden Grændse end den af Repræsentanterne antagne Constitution. Den Dag, De overtræder den, er den hellige Pagt, som samme indgaaer med dem, brudt." Paa Spørgsmaalet: Naar Kongen vilde besværge Constitutionen, efter Cortes's Beslutning, fik de intet bestemt Svar. J en i Valencia, den 4de Maj, udstedt Kundgjørelse, erklæres den af Cortes forfattede Constitution for ophævet. Efterat adskillige Arrestationer havde fundet Sted, holdt Kongen, d. 14de Mai, sit Jndtog i Madrid, hvor Folket modtog ham med Jubel. Hvad der siden foregik i Spanien er temmelig bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
J Huselands Journal for f. A. bekjendtgjør Udgiveren en i Engelland opfundet aldeles lufttæt Støvle, som er viid nok til, at den bare Fod kan sættes deri, og at enher Jndtrængelse af Luft bliver umuelig. J Støvlen er endnu et Hul, hvori der er anbragt et Rør af Messing, som er forenet med en Luftpompe. Ved Hielp af Luftpompen drages Luften ud af Støvlen, og denne forvandles derved til en stor, før Kopsætningskoppe. Blodets alt for heftige Stigen, ti Hovedet og andre ædle Dele, kan ved denne Indretning forebygges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Christiania, den 23de Marts. Hvad Handelen imellem Norge og England i indeværende Aar angaaer, da ere Sammes Udsigter langtfra at være opmuntrende eller trøstende for Øieblikket; thi man har nylig seet et Brev fra et meget agtværdigt Handelshuus i London til en af dets Correspondenter i Norges Hovedstad, hvori Huset. advarer sin Ven, ikke at sende eller formaae Andre til at sende nogensomhelst Trælast over, i det Mindste ikke før August Maaneds Begyndelse, som en Speculation til det Londonske Marked, saasom det vilde forvolde Afladeren et uundgaaeligt og svært Tab, fordi der ingen Søgning finder Sted i London paa nærværende Tid efter disse Producter, paa Grund af at vedkommende Tømmerhandlere, som selv eie Bord=Tomter, ere saa vel forsynede med deres gamle Beholdninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Jfølge deraf synes det, at Commissionairen med Nød og Neppe kan erholde 36 a 38 Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
for Christiania samfængte Planker og muligens 33 a 34 Pd. Sterl. for gode Mosse Planker. Henseende til Nedsættelsen af den gruelig høie Told paa den Norske Trælast i England, da nærede man dengang ikke det mindste Haab om Sammes Formindskelse for i Aar, men det turde vel være muligt, at den bliver nedsat i Løbet af Aaret 1821, i Forhold til Længde, Tykkelse og Brede. Da ich, meiner schwachlichen Gesundheit und anderer wichtigen Ursachen wegen, men Fahrige Vorsteheramt bey der St. Petri Gemeine niedergelegt have und nun gandlich aus dem Kirchencollegio getreten bin, so finde ich mich, mit Rücksicht auf das im Politievennen im Jahre 1819, unter der No. 171 eingesenten Stücks mit der Ueberschrift: "Et fælt Syn og et Ønske", ohne langeren Aufschub von Beikommenden, verpflichtet zu antworten, das ich von den eingekommenen Collectengelder zur Wiederinstandesezung der St. Petrikirche, nu so viel gehoben, als zur Volführung, der in den Jahren 1815 bis 819 beschaften Bauten nothwendig war. Meine geführte Rechnung uber die Reparation der Kirche unter No. 1, war schon im Septbr. Monath 1816, so wie die ubrigen Bautenrechnungen unter No. 2, 3 und 4, in Nov. Monath 1817 abgeschlossen, und die Baurechnung des nenen Pfleghauses im Oct. 1818, und die Rechnung des nenen Materialhauses im Mai Monath 1819 beendiget. Der sehrgeerten St. Petrigemeine, in deren Dienste ich uber 8 Jahre, und also 4 Jahre uber bin ich der nachstehenden kurgen Ubersicht, die in den Kirchenprivilegien bestimme Zeit gestanden, aber meine gefürten und abgelegten Baurechnungen, besønders schuldig. No. Namen der Gebande. Die Reparation der Kirche . . Die nene Pulpitur .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Die Reparation der Kapelle Die Reparation der Ringmauer An Salde Summa Ballance No. Namen der Gebande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Cinnahme. Vorstehende Bantenrechungen sind gehdrig revidiet, decidirt und den 10ten Nov. 1819 von Beikommenden formlich quittirt. Kopenhagen, den 28ten Marz 1820. Sigvardt Korfitsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-01
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Det af Frugterne forfærdigede Meel, der er sæbeartet, kan og, istedetfor Mandelklid, bruges til Haandvadsk. Ogsaa ved Valkning skal det komme til Nytte. Hamp, der nogle Dage udblødes i en Ka*) Til 2 Pund Regnvand 3 til 4 Kastanier. Man koger sine Agern, efterat det Bæger, hvori de sidde, er tagen af, 6 til 8 Timer, indtil den ydre Skal springer op. Derpaa skjæres de i Tærninger, tøres i Trækvind, men slet ikke i Solen, brændes og males stint. Man kan drikke dem enten alene, eller een Deel ordenlig Kaffee med tre Deele Agern. stanicafkogning, skiller sig, med ulige mindre Rivning, langt lettere ad i Traade og Trævler, end efter en Udblødning i blot koldt Vand. Som Struve har yttret, at Frugterne maatte kunne anvendes til Forfærdigelse af Brændeviin og Eddike, paastaae Andre: at de give os en meer velsmagende og næsten sundere Kaffee, end den, der faaes af Agern; at, naar Kastanierne behandles som disse *), tabes Bitterheden ved dem at deles, og at intet Product af Planteriget kommer da den virkelige Kaffee nærmere i Smag. Dette Træ, Kastanietræet, kan altsaa vel fortjene at kaldes nyttigt. Anvendte man det hyppigere til Plantninger af skyggefulde Gange og paa Landeveiene, hvortil det dog er fremfor mange andre skikket, vilde der hvert Aar vindes en utrolig Mængde Kastanier, hvilke maaskee kunde, naar de forarbeidedes til Potaske, forsyne os saa rundeligen med denne Fornødenhed, at vi fra den Side bleve afhængende af Fremmede. (Fortsættes.)) Man knaar saa Raann efterat sat Naget hvori de sidde, er tagen af, 6 til 8 Timer, indtil den ydre Skal springer op. Derpaa skjæres de i Tærninger, tøres i Trækvind, men slet ikke i Solen, brændes og males stint. Man kan drikke dem enten alene, eller een Deel ordenlig Kaffee med tre Deele Agern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt, under 22de Marti d. A., allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have Daglønnen for Muur og Tømmersvendene i Sommermaanederne fra 1ste April til Udgangen af Septbr. Maaned 1820 fastsat til 1 Rbd. Sølv."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 April. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 269. Amsterd. 2 M. - , a vista . . London 2 M. - . Spec. 266. - Specier solgtes til 16 Rbmk. Oblig. 72. Norske Rigsb. 18 1/2. Svenske S. 60 s. Disconto 6 PC.