JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-01-01
Auctioner. Onsdagen den 3die Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11, bliver Huset No. 37 paa Christianshavn i store Kongensgade beliggende, ved Auction 3die og sidste Gang opbudet, for derefter til Høistbydende at bortsælges. Conditionerne vil erfares hos Procurator Brønlund, boende i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet. redagen den 5te Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, V bliver paa Tølløsegaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ung Sviin, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Tolløsegaard, den 22de December 1809. Falkenberg.
Berlingske Tidende, 1810-01-01
høverdagen den 6te Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11, lader Jnteressentskabet i Bryghuset ved Langebroe ved Auction 3die og sidste Gang opraabe, for til Høistbydende at bortsælges: Den bemeldte Interessentskab tilhørende Grund eller Byggeplads paa Hiørnet af Klosterstrædet og Skindergaden, paa hvilken forhen Bryggernes Laugshuus og et lidet tilliggende Huus i Skindergaden, stode. Auctionen afholdes paa Bryghuset ved Langebroe, hvor, saavelsom hos Procurator Brønlund i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet, Vilkaarene nærmere erfares. mandagen den 8de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Ør bliver i Sonnerups Storskov ved Kirke Hvalsøe ved offentlig Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøgetræer, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Tolløsegaard, den 22de December 1809. Falkenberg.
Berlingske Tidende, 1810-01-01
Tirsdagen den 9de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9,2 bliver ved Auction, som holdes udi det Kongelige Brændeviinsbrænderie No. 413 i Sølvgaden, bortsolgt en Samling af gode og velconditionerede Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, efter afgangne Justitsraad og Committeret Rafn, imod Betaling ved Tilslager, eller paa Anfordring, til Procurator Payngk, hos hvem Catalogi 8 Dage for Auctionen kunne bekommes, i Løvstræde No. 123.
Berlingske Tidende, 1810-01-01
Tirsdagen den 9de Januarii førstkommende, Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse det Bagerlauget tilhørende Huus paa Hjørnet af store Kiøbmagergade og Kannikestræde No. 27, hvis Beskaffenheder, Vurderingsforretningen af 11te Decemder sidstleden, samt de opslagne Placater, nærmere udviser. Conditionerne, Vurderingsforretningen og øvrige Huus=Dokumenter ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Severin, boende i Compagniestræde Nr. 55.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Paris, den 21de December. Hs. Majestæt Keiseren kjørte den 18de Malmaison, for at aflægge et Besøg hos Hs. Majestæt Keiserinden. Han ankom dertil Kl. 4, spiste hos Keiserinden og tog tilbage til Trianon Kl. 9 om Aftenen.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Hos. Majestæt Keiserinden begav sig den 16de strax efter Ægteskabs-Skilsmissen til Malmaison, ledsaget blot af sin Hofdame, Frue Marskalinde Hertuginden af Eichingen, og Frue v. Arremberg, en af sine ældste Veninder, som hun fortrinlig omgaaes. Først Søndagen derefter afreiste hendes hele Hofstat, Hofdamer, Kammerherrer, Staldmester o. s. v. dertil. Fra denne Tid er det meget munterte paa Malmaison.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Keiserindens Børn, Hs. Keiserlige Høihed Prinds Vicekongen af Jtalien og Hs. Majestæt Dronningen af Holland, holde hende endnu ved Selskab. Nogle Dage førend Skilsmissen yttrede Hs. Majestæt Keiserinden, det Ønske, at tilbringe Vinteren langt fra Verdens Tummel paa Landet i Nalmaison, for bedre at kunne styrke sin svækkede Helbred, men, til føiede Hun, for at fordrive denne umilde Aarstid paa en behagelig Maade, vilde Hun fortsætte de der begyndte Plantager og derved finde Beskjæftigelse og Fornøielse.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Alle de, som have været i Malmaison, forsikkre, at Hs. Majestæt, Keiserinden er ret veltilfreds.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Hs. Majestæt Keiseren har bestandig behageligt Selskab i Hs. Keiserlige Køihed Prindsesse Borghese, som beboer Lille Trianon. Paris, den 25de December. Paa nogle Dage have meget gunstige Udsigter aabnet sig med Hensyn til amerikanske og andre neutrale Skibes Tilladelse at løbe ind i vore Havne; og endskiøndt det hidindtil endnu intet er bekiendtgjort fra Regieringens Side i den Henseende, saa er dog Virkningen af disse Udsigter allerede mærkelig paa Colonial=Artiklernes Priis. J de sidste Dage var Speculationsaanden, desaarsag meget levende.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Den herværende kongelig danske Gesandt, Geheimeraad Dreyer, har, ifølge en Bekiendtgiørelse i vore offentlige Blade, tilskrevet den herværende amerikanske Gesandt, General Armstrong, følgende: "Jeg iler med at melde Dem Modtagelsen af det Brev, hvormed De beærede mig den 16de d. M. og som indeholdt Forestillinger fra adskillige Capitainer, Supercarger og Eierne af forskjellige til Tønningen ankomne amerikanske Skibe og Ladninger. Jeg har gjort mig det til Pligt, at sende saavel dette Brev, som de ved føiede Forestillinger til mit Hof. Vigtige Angivelser, som er gjorte angaaende disse Skibe og Ladninger, at det nemlig skulde være engelske Producter eller endog engelsk Eiendom, har bevæget Kongen at forordne en Seqvester paa de Ladninger, som ere i Depot i forskiellige holsteenske Havnes Magaziner, for ved en nøiagtig Undersøgelse at erfare, hvorvidt disse Angivelser, ere grundede.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Da jeg fuldkommen kiender Hs. Majestæts venskabelige Sindelag imod de forenede Stater og sammes Undersaattere, saa kan jeg meddele Dem, min Herre, den Forsikkring, at alle provisorisk seqveste rede Varer skal blive tilbagegivne til deres retmæssige Eiere, naar de bevise deres Qvalitet som amerikanske Undersaattere. Man vil blot confiskere dem, som tydeligt og øiensynligt er fiendtligt Eiendom. Min Hr. General, den Billighedsaand, som leder den danske Regiering, er Dem alt for vel bekiendt til, at De i den Henseende skulde have det mindste at befrygte. Jeg troer at skylde Dem Tak for det Tilbud, at De selv vil undersøge de Papirer og Documenter, som angaae de under Seqvester lagte, Varer, hvilke synes mistænkelige. Jeg har havt den Ære at melde mit Hof, at jeg ansaae dette Tilbud for et authentisk Middel til at lære at kiende Sandheden eller Falskheden af de Angivelser, som have givet Anledning til Seqvestrationen. Modtag, Hr. General, den Forsikkring &c.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Paris, den 20de December 1809. Undertegnet: Dreyer.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
General Armstrong har derpaa udstedt følgende Circulaire til forskellige Handelshuse. Min Herre!
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Paris, den 22de Decbr. 1809. Jeg sender Dem indlagt Afskrivten af et Brev, som jeg i Dag har modtaget fra Hs. Majestæt Kongen af Danmarks befuldmægtigede Minister ved det herværende Hof. Foruden disse skrivtlige Forsikringer har Hr. Dreyer tilføiet adskillige mundtlige, nemlig : "at alt det som bevises at være en af de forenede Staters Borgeres Eiendom, (det maa være oprindeligt fra hvilket Land det vil ) skal prompe og frit blive tilbagegivet. Jeg selv sætter fuldkommen Tillid til disse Forsikringer saavel i Henseende til mit personlige Bekiendtskab med den Minister, som giver dem, som i Henseende til den Konges almindelig bekiendte Retfærdighed, hvilken han repræsenterer. Jeg har den Ære o. s. v. Undertegnet. John Armstrong.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Den keiserlige Commission, som er nedsat for at undersøge Commandant og Commissair i det franske Guyena, Victor Hugues Forhold ved Overgivelsen af denne Besiddelse til de forenede Engellændere og Portugisere den 7de December 1808, har indberettet, at Victor Hugues har begaaet mange Feil ved Forsvaret og ikke anvende alle de Midler, som stode i hans Magt; men om han havde overgiver Besiddelsen, for at redde sine egne Plantager og sine store Rigdomme, derom havde Commissionen ikke kunne komme til Vished. Keiseren har befalet Søeministeren at sætte Rigets Love i Kraft imod ham. Victor Huques havde bestyret Capenne i 9 Aar, men ikke dereist Landets Grændser og Poster. Det var 800 Portugisere, som den 3die December 1808 kom til Capenne i Forening med nogle engelske Skibe og omtrent 100 Mand engelske Landtropper og indtog Colomen, endskiøndt den samlede Militair=Magt, som Victor Hugues havde, beløb sig til 1211 Mand. Desuden havde han for længe siden havt Efterretninger om det brasiliske Huses Hensigter. Den 22de ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Bayern hertil og erholdt strax et Besøg af Keiseren, som derpaa tog tilbage igien til Trianon.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Man forsikkrer, siger Journal de Empire, at fyrstendommerne Fulda og Erfurth og Grevskabet Hanau skulle ophøies til et Storhertugdom, som kom til at høre til Rhinforbundet. Den 29de ankom Keiseren fra Trianen til Malmaison, hvor han aflagde et Besøg hos Keiserinde Josephine.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Wien, den 20de Decbr. De fra Pest indløbne Efterretninger angaaende Hs. Majestæt Keiserindens Befindende ere aldeles ikke beroligende, da Reisen til Wien, som skulde været tiltraadt i denne Maaned, er bleven udsat paa ubestemt Tid. I Dag forventes endnu en Afdeling af vort Militaire hertil; ligeledes forventes i Dag en Bataillon Landeværn. Førend Overgivelsen af den til Frankrig aftraadte Deel af Croatien var man her overordentlig beskjæftiget med at skaffe alle Krigsreqvisiter, Geværer, Patrontasker, Faner o. s. v. til Agram. Man seer ogsaa Grændsesoldater, Triestere og istriske Landeværnsmænd, saavel i store Antal som enkelte, efter at have afleveret deres Vaaben, at rassere over Sau for at fremstille sig for deres nye Regiering. Adskillige Kiøbmænd i Laybach, Triest og Fiume og overalt i de tillyriske Havne bringe deres Varer til den venstre Sau Bred. Tyrkerne forstærke deres Tropper i de forskellige faste Pladse og det tyrkiske Croatiens Grændsefæstninger og Pladsene Zettina, KadushaSturlizi, Zazira, Bihaes, Ostrowiza, Vakupa, Skopiz, Bielsgrad, Rama a. blive paa nye befæstede og satte i Forsvarsstand. De russisk keiserlige Tropper i Østgallizien have allerede begyndt Tilbagemarschen til Lemberg, og man venter Lemberg østerrigsk Besærning.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Vor Hoftidende indeholder følgende fra Constantinopel af 10de November: Den 1ste Novbr. forkyndte Kanonernes Torden fra Tophana ofen den 22de October i Nærheden af Stlistria tilfægtet Seier over den Russiske Armee, som beleirer denne Fæstning. Fægtningen havde, i tog a . paa mer at man nu at Minen mandand var, at man kan kan mand Annæ en mann Amaf 1 a 2 man han man er naar en en 12 Mand; man formaae for den nade maa at han og ommen se Manske er idammanalt mune Man Haling beste Mina Kasin mk sig naar ans sanskannsaar har da Statu Et Da man paa Belemaa han en Man 3 Aar. den 10de Amt af de Samme Det er om muld Parmen at stian Summing.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
da han gaden paa Paris paa den kan, imorgme Sal. des Manien gaards Sme Ma Staden den.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Da hans af Baumma angade har a 32 s. Den da saadan de Gang Prinds Summa af 3 Parasin en timmer danne m den man man maal. 4 Dag i Kannsins hans Dant paalæg og da et San: iaar, Al 22 Dak. For denne Saa er hans Omegn har sin nernanne Dr. 18. dommen mager Kanog Malle en Danske : til I Timer den smin Mange paa dante, taget Kalen mk Knanke muligen anden da den maar Enhund antningende . -De nas lige Smaa Bargang at et man sine Tinge den mange **** ning Smangrad, naar det Ende mans den mit Som handen æg sin Vang, men og Den de Fran stod hans 3 maa, haria Basinemermes man med . . ment 3 Vimman. En kalde en mine samme. Da maa Gangen immen en Smydende til 5000 Mand af den sat Antal Bramsaanaar Jannama i da Sal 1ste og Baands An en Mandskabsmaatte den om denne umle Pandte ham og m.m. Adam pul. finder sin 6000 Alensseng Hast egen Fade Han derfor man s. Opnin, sin en da tinger en stersommes tage en at paa Made paa Kys. A. M. knstuen i Ansinden, den 23 Dækr. Bakken i Har sande til des fra saa ande Forandringer man, mit en al Hester saa at Gaar a. Man maade: Sal. Malm, et A nart dasamt et af Danaar følge mangade der, tede sikkringssa at anstrims Ann Tin, saa kal kan og Blaagen mat til stain Vaume: neurer engandAmsterdam, den 26de Daneer. San Dag Muges er at her i en ande Beeg, og maskind, men Famenge: smaa Halslagne fattige paa Banen, at han derdag hanske min Onsamin medde immer saaliden nu en tergadet saa sammeskabsigt Regn halandsk Stil Pa der saa 7 man, andet paa de hans Ans - i hingsman ning at en an samme : Undvanlinge vare benaadet man allingsregelmed sin de havde kan allesiennet. Det vanske derim. Danske min den Sal af Saalede sin de Sammerring marant. Til sammet Bekyntase maat en kan Cammeaf 15de d. M. minde Amt, i saa han at en Linned. naar Stand, som saalhans aarling Frasen Studer, sin Trinitanne allia nu Omentamen et saa mands Arsaaninger. Den miant, at Forstra af Samme de Hunden engede Mansmand smaae, og naar havt en Byg iden nannasig Deel af Franing i næst et Samangen. Det en haste Ministian alt at anaataarne, men simes. sindet en rede han at Fangne P. Dag have smme Dame sin man af 21de da a der sammester An alle hant.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Bryn, den 23de Dækr. ims Priis, samt at den 1932 D. fra Ramslag, saaAnande sig male Dage i Staten i Armemme med og ønske Sikammer munde ingen Kl. 3. nanden 24de Kammen Nrsater. Den 164 A. Masaa Gammat kammant Paal fra Stuen at Ammem med 3000 Mud Jaftam ey melme og 3. smann. Da 11 2 M. fil de ham har lighed forsiske Traar, nudsang Onder at dende paa deres hun, anden at de Smin de en anden hunde af de fremmenske Lom at lade saaret. man, den 23de Dedit, som Mum Kl. 9 1/2. Minut de int den Eng, er de Franske et saade midde Hollandske Tropper landede paa Vare. ter. - Englanden har miste sin Hr. Halusi Stater er til hans Datii er en alt atzun. EtaFangende ere de efter Amharnet i Hallanier: minarium i Jydningen delandsk Siær. madame stianen, ved naar læn at anaza, en me, der naar er endda at gaa mann d. ning. han de paa sit at et an man Tdr. c............. Frant. Den ulasaa saan Oman. satte Dage a Antamtmand S. 13 parium han af dem kun kun retmes : 3. ang Kanten kan Lima Saa er der paa ham at da Stran alt de. Mand som den nu at af Haar, Smaa nes man sund. 3 man at om en al sine Summe Dag. den samme, men den 2de Den man af den Handen Mammensgaden. Den naar har den Man har Sadelmenne ne Landmanden end den end et samt en maa Mand Kan Sn paalem Sent, samt, min nerne. Engstuen. De paa Gaar sin er det paatad Hær en af Danns De ind i det an nandsSen Dag en Valg. Deel angaaransk Salt om enten samt ind kan. til hans Ankerige Naa Gaden kalde. stang. Antal af Kamme Nat han dag ans Samtammen hammendskændsette finske en Dr. og Bal Salg mand Mar Sild. siden hemmesisk Vægt. I da at af A. dens Minier: Sverer de Minister huushavn den saard Kl. en Side, den sande Damast har altindergang an min af Spinaans at hans fra et 2 S. en da  de dette denne Stene Stamme paa tilgs Land. nad hans funden meddet sammig skal vare og en hannem de nu i A. Bar haargarn, Churs daas i Dan den Den saastans Aften, saa kaldens Smaand kalen Laan inde Been, ere samt et der. Deres franske Kag at et i denne Dage deres hande maae den hann. Stuen Balzat skal den stamt sinand sk. landsfale Sman Dania 3 maal:
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Karsøer, den 3de Jmar Cand. De inde Krigs stort have aa smaa Bane. Corsøer, den 4 Jmai. Af Camin, saa fat paaDen kan at sine Deres paa Grunds Omer; men denskatin er gaae saa adan af Frimermand. Da Stamhandfast alle sin Ansen, sande Skomminde hans Sand, 3 Silket den talet af Kna den nærende Mamme og Negerningen bes af Tømmerog Havne. Natser, den zan Drænde. Et misin Kaffiansk a 2. lemamags paa Stund A. Forunde mindre sig Samme. Rakskov, den 31 Dat. Kifindskabt, kan i Stat kl. paa Sunded A. har er sindige Sild fra Der Cammestæde. Da derpaa af 2de Sammer for Vahre.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Hollændersen, den 3de Jan. Et sat Stue saa tade In og trømme Dige Faden ind ; en hende i Smæranns Mis. Da ingens med, men ter engadefor Bal. m. De sig et naar manaask, er ere: s. Lannamminst et Hvidt 3 mk. Pariame, nemme : eretnindemand.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
J denne Tid anlægges en ny 100 Punds Pladehammer ved Værket, som bliver til betyelig Fordeel. Herligt Gavn vilde det være, om denne Fabrik kunde saaledes udvides, at den kunde forsyne hele Danmark, - endnu kan den ei forslaae til Kiøbenhavn og Sielland, - da vilde den kunne spare Landet mange Tønder Guld for ei at sige meere; da maatte man ønske Handelsmanden i Provindserne udreven af tydske Forstrækkeres Hænder, og herfra forsynede. Fabrikken maatte da og give Kredit som Udlænderen. Men aldrig vil den vorde hvad den kunde, uden et kraftigt Baand kan holde gode Arbeidere ved Værket, og det kan kun een Mand giøre muligt, thi bleve de derved arbeidende Hænder fritagne saalænge for Krigstieneste, vilde de ikke som nu hvert Øieblik skifte. - Foruden denne Fabrik næres mange Familier her i Staden og selv paa Landet ved at levere Artikler til Jsenkræmmernes Boder. Gid flere Laug vilde heri efterligne dette. I et Brev fra Consul F. de Coninck til Præsten, Ridder Krarup i Vivild, beskrives hvad førstnævnte har gjort, for at fremme Bygge kunsten af det saa kaldte Pise eller stampet Jord. J Fior har han nemlig ladet opføre ved Frederiksdal en Gaard af stampet Jord af 3 Længer, den ene 65 og hver af de andre 45 Alen lang, Breden 10 Alen, Høiden 50 og Murenes Tykkelse 22 Tommer. Uagtet det nu tilbagelagte fugtige Efteraar staaer Bygningen herligt, giver ei mindste Tegn til Fugtighed, seer ud som Grundmur, og er særdeles luun. Bygningen har (Stampmurene nemlig) kostet 400 Rdlr., men kunde været opført for 316 Rdlr. Af Stenmure vilde den koster omtrent 2000 Rdlr. For at visse Gavnligheden af at Bønderbygninger opførtes af Stamp, beregner Hr. Consulen, at et Huusmandshuus af Maal 15 103 1/2 med en indvendig Skillemuur vilde Væggen koste af Stamp 50 Rdlr. og af det sædvanlige Kiinverk 57 Rdlr., var derhos varigere, brandsikrere, lunere og mere brændselsparende, og Kartofler, m. m. fryser ei der. - Hr. Consulen giør det nyttige Forslag, at hvert Sogn anskaffede sig i Fællig 1 eller flere Former, og at disse udleiedes billigen til Byggende i Sognet. Han har skubskriberet for een saadan Form til Vivild Sogn. Næste Aar vil han vedblive at lade opføre Huse af stampet Jord.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Udi Frederiks Hospital har i Aaret 1809 været 2565 Patienter, deraf ere udgangne 2046, døde 227, tilsammen 2273, tilbageblevne ved bemeldte Aars Udgang 292.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
I December Maaned 1809 ere følgende Gaarde og Huuse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiærede Tømmermester L. C. Hasselriis Enkes Huus Nr. 100 i Borgergaden til Skomager C. Holm for8250 Rdlr. Skipper C. T. Ellers Huus No. 218 i store Kongensgade til Jndspecteur Bie for 40600 Rd., og af denne til Vertshuusholder H. H. Kiær for 4800 Rd. Brygger C. Carstensens Gaard No. 123. i Løvstræde til Brygger J. L. Østergaard for 26000 Rd. Afskediget Oberst og Brygger P. A. Ross's Gaard Nr. 156 paa Hiørnet af Rosenborg= og Tornebudske Gaden til Brygger J. Carstensen for 26500 Rd. Commerce-Jntendant I. F. Hages Gaard Nr. 236 paa Hiørnet af nye Kongensgade og Frederiksholms Canal til Grosserer J. S. Meyer for 27000 Rd. Chirurgus M. Lassens Gaard No. 191 i store Regnegade til Brygger Johansen for 22000 Rd. N. J. Bergs Huus No. 82 paa Caninlængden til L. Templer for 2000 Rd. Fri=Bødker M. H. Rudkiøbings Huus No. 342 i Sophiegaden til Frie=Muurmester N. Bruus for 2800 Rd. Copiist i Rentekammeret P. Hammerums Huus No. 129 paa Hiørnet af lille Hellig geist og Løvstræde til Commissionair P. Barou for 22500 Rd.
Berlingske Tidende, 1810-01-05
Theehandler P. P. Leeds Hustrues Huus No. 131 i Myntergaden til Theehandler J. Nielsen for 6640 Rd. Handelsmand H. Andersens Huus No. 337 i Dronningens Tvergade til Copiist i Rentekammeret A. Østergaard for 6000 Rd. Skibs=Capitain og Ridder T. Bøyesens Huus No. 170 i store Kongensgade paa Christianshavn til SkibsCapitain C. Ratken for 5800 Rd. M. H. Petermanns Enkes Huus No. 409 i Sølvgaden til Muurmester D. H. Petermann for 13450 Rd. Brygger R. Falbes Gaard Nr. 32 i Compagniestræde til General-Consul C. R. Grove for 10000 Rd. Snedker J. Madsens Gaard Nr. 303 i Adelgaden til Major og Commandeur for Sappeur Corpser C. v. Holst for 11000 Rd. Tømmersvend O. Madsens Huus No. 120 i Badstuestræde til Theehandler H. H. Rachwaag for 13900 Rd. Snedker R. Diderichsens Gaard Nr. 131 i Gottersgade til Etatsraad Brinch Seidelin for 19000 Rd. Skibs=Capitain J. M., Rønnes Huus No. 393 i Prindsensgade paa Christianshavn tilSkibs Capitain H. J. Grønberg for 7500 Rd. Afgangne keiserlig kongelig østerrisk Consul J. C. Pingels Enkes Gaard Nr. 269 paa Kongens Nye Torv til Skibs Capitain H. Krøyer for 40800 Rd. Sukkermester J. Svendsens Enkes Huus No. 11 i Snarregaden til Secretair ved den franske Legation J. F. Laffertes Frue M. Pingel, for 12500 Rd. Handelsmand P. L. Holms Huus No. 86 paa Nyetorv til fransk Legations Secretair J. J. Desaugers Frue J. E. Pingel for 15500 Rd. Coffardie-Capitain Froms Enkes Huus No. 41 i Myntergaden til Uhrmager J. G. Pfefferkorn for 6300 Rd. Kleinsmed L. Christensens Gaard No. 88 i Lavendelstræde til Sadelmager L. Thorbrøgger for 19000 Rd. Juvelever F. EstrømsHuus No. 51 i Myntergaden til Tømmersvend S. J. Smith for 4000 Rd., og af denne til Brygger M. Casse for 4200 Rd. Skibsbygmester ved Holmen C. Andersens Huus Nr. 259 i Dronningensgade paa Christianshavn til Frie=Muurmester N. Bruus for 4800 Rd. Landinspecteur J. R. Roses Huus No. 104 i Mikkelbryggersgade til Brændeviinsbrænder O. Sørensen for 10300 Rd. Tømmermester H. Keysers Gaard No. 95 i Studiistræde til Copiist i Rentekammeret P. Hammerum for 19000 Rd. Møller A. N. Hammershøys Studmølle Nr. 35 paa Norrebroe, samt en Jordlod No. 66 uden for Nørreport, til Møller P. Pedersen for 8750 Rd.