JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
J Aaret 1453 den 29de Mai blev Constantinopel erobret af Tyrkerne; men længe i Forveien førend Hovedstaden faldt havde Tyrkerne, som vare trænge ind fra Asien oversvømmet det GræskeKeiferdømmes Europæiske Provinser. Under dette Rigers Forfald opstode smaae Christelige Regentere, som efter Underhandlinger med Tyrkerne, eller benyttende dets Svaghed, reve smaae Stykker af Riget til sig og herskede over dem til en Tid, de bleve kaldte Despoter (Eneherskere) saadanne Despoter gaves der, inden Constantinopel faldt, i Morea, Athen, Ætolien og Epirus eller Albanien, (Venetianerne besad ogsaa enkelte Districter og Øer) iblandt disse regierede paa den Tyrkiske Sultan Amuraths den andens Tid i Albanien en saadan Despot ved Navn Johann Castriota, dennes yngste Søn Georg Castriota er den Helt, som vi omtale her under Navnet Skanderbeg; hans Periode traf ind under omtalte Keiser Amurath den anden og hans Søn Mahomed den anden, som erobrede Constantinopel og han døde 13 Aar efter Constantinopels Erobring og biedrog væsentlig til at forhale det Græske Keiserdømmes totale Undergang. Johan Castriota blev nødsaget til at erklære sig for Amnraths Vasal og til Pant paa sin Trorskabat sende sine fire Sønner til Sultanens Hof. Georg, som var, som sagt, den yngste, var dengang 9 Aar gammel; Sultanen lod dem opdrage i den Mahomedanske Religion og gav dem en Tyrkisk Opdragelse. Fablerne om de underfulde Ring, som vare mødte ved Georgs Fødsel og Fortællinger om at han var født med Tegnet af et Sværd paa sin Arm ville vi springe forbi, men Amurath bemærkede, at der stak en Heltesiæl i Drengen, at han besad en hurtig Aand til at fatte og en ualmindelig Legemsstyrke, og gav ham derfor, da han lod ham omstrære og giøre til Mahomedan, Hædersnavnet Skanderbeg. Allerede i sit 19de Aar udmærkede han sig i en Krig, som Sultanen førte i Asien og fældede i Sultanens Paasyn i Tvekamp en frygtelig Nordostater, som ingen turde binde an med, og to, af deres Legemskraft bekiendte, Persere. Georgs Fader døde, og Amurath bemægtigede sig hans Fyrstendømme Croja i Albanien; Skanderbegs tre Brødre forsvandt pludseligen; man formoder, at Sultanen havde ladet dem myrde, for at skille sig ved disse Prætendentere til deres Faders Eiendom; men det ligger i Tyrkernes Natur, at agte personlig Tapperhed; Skanderbeg blev derfor skaanet; Amurath gav ham Commanden over et Corps Ryttere og betiente sig af hans Mod og Talenter i de blodige Krige han førte med Ungarn og Polen. Nogle have mrent, at han vilde ved at udsætte ham for saamegen Fare søge at skille sig ved ham paa en umærkelig Maade; men dersom det forholdt sig saaledes, lykkedes det dog ikke for ham; at Skanderbeg i disse Kampe har viist sig skaansom mod de Christne er en ubeviist Paastand; det syntes som, at Georg Castriora var for bestandigt bleven tabt for Christendommen. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af en fra Commissionen for Oldfagers Opbevaring indsendt Beretning om, hvad den siden Begyndelsen af Aaret 1821 har virket for efter Evne at fremme Hs. Majestæts velgiørende Hensigt med et Museums Oprettelse for de nordiske Oldsager, har det under 27de f. M. behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere saaledes: Jndberetningen er bleven Os allerunderdanigst foredragen. Ved samme have Vi med Velbehag, lagt Mærke til Commissionens vedvarende nidkiære Bestræbelser for at tilveiebringe og udbrede gavnlig Oplysning om Oldtiden. Og ville Vi desaarsag have Kommissionen tilkjendegivet Vor allerhøiste Tilfredshed med dens Forhandlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Af Runemonumenter ere ifølge Beretningen 6, hvorom man forhen intet vidste, bragte for Lyset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Ved Reperationen af Valdemars Taarn i Vordingborg blev samme ogsaa i antiqvarisk Henseende undersøgt, hvorved Pastor Boesen og Apotheker Aarsleff havde Opsigt, og indsendte til Rusecti Kiøbenhavn hvad dertil hørende i Taarnet fandtes. Af Fyenske Monumenter nævnes blandt flere Kjerte-Stenen, foræret af Grev Wedel til Wedelsborg, som ogsaa ved andre Gaver har forøget Museet. Den antiqvariske Samling er ogsaa betydeligen forøget, hvoriblandt Kommissionen fra Professor Busching i Breslau har bekommet ved Bytning nogle interesfante Blyafstøbninger og 14 Nummere af Urner og Pateraer, der i Moterie og Form noget afvige fra de Nordiske Urner, men ved Sammenligning ikke lidet oplyse disse. Hs. Majestæt har selv allernaadigst behaget at lade tilstille Kommissionen en til Hs. Durchlautighed Landgreve Carl af Hessen indsendt omstændelig Beretning fra Politiemester Jessen i Slesvig, om nogle gamle Skibe, som ved et færdeles lavt Vande bleve synlige i Stien; dette velskrevne Stykke skal blive indfort i et af de først udkommende Hefter af de antigpariske Annaler. Om Sielland bliver Kommis sionen ved sit Medlem Biskop Münter jævnligen forsynet med antiqvariske Notitser, hvilke hans aarlige Visitolser give ham Leighed til at int samle, Pastor Aagaard til Agerskov har indgivet saare interessante Bidrag, deels om den Egn, hvorhan nu er Præst, deels om Lygum Kloster, m.m. Sognepræsterne Blicher til Randlev, Lyngbye til Giessing og Nørager, og L. Bynch til Tønning og Træden, have ligeledes indsendt indholdsrige Efterretninger om deres Sogne. Capt. v. Stockfleth ved Veicorpset har man at takke for en med Situationskort ledsaget Beskrivelse af en Gravhøi, ved Kolding, og Litteratus From for en Deel Notitser og Vaarbasse Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Ogsaa i Altona anrettede Høivandet i Orkan stormen den 4de dennes stor Skade i Kieldere og Magasiner. Den imellem Hamborg og Harborg gaaende Dampbaad er sjunken og flere Fartøier, paa Elben forulykkede. Allerede veed man med Vished, at det Altonaer Skib Esperance, ført af Capitain Flint og kommende fra Mallaga, er strandet og af Besætningen allene Styrmanden (Capitainens Søn) og 5 Matroser reddede, Capitainen selv med 3 Matroser, en Passageer og Skibsdrengen derimod druknede. Paa Eiderersvømmer det fuldt af Citroner, Oranger, Viinfade 15.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Befordringer. Den 19de October 1823 er Cadet Underofficeer I. C. Krüger avanceret til Secondlieutenant. Den 22de November er Secondlieutenant St. A. Bille avanceret til Premierlieutenant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Kiøbenhavns Børs, den 12. December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. London 2 M. - Rdlr. - s. - Specier 250. Den 12te December 1822, 250.) Disconto PC. - Spec. solgtes til 2 Rbdlr. 3 Rbmk. - s. (Jfior 15 Rbmk. - s.) Kongelige Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 1/2 a 81 Rbd. Sdl. (Jfior 81 1/2 a 82. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv, 102 a 102 1/2 Rbd.; dito i Sadl. 127 1/2 a 128 1/2 Rbd. Norske Rigsbanksedler 146 Rbd. (Jstor 12. Svenske Sedler 3 Mk. 10 s. pr. 1 Rdl. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 12 Decembr. Rug, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Grons. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 88. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Bellpassage. Fra d. 8de til d. 10de Decbr. ere udreiste: Til Fyen. Prokurator Jeppesen og Kone, Fuldmægtig Madsen, Sek. Ritmester Schmidt og Frue, Kobm. Ulf og Kone, Frue Røesch og Søn, Sek. Lieut. Oxholm med Søster, Cand. jur. Hvid, Prof. Rektor Saxtorph med Datter, Lærredsh. Herzog, Kammerj. Capt. i Kronens Regiment Linstow, Sek. Lieut. Sparck. Til Sielland. Enkegrevinde Danneskjold med Familie, Oberstinde Heide med 2 Døttre, Oberst og Over-Veimester Heide, Kiøbm. Gogel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 29de i denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Skielskiøre Raadstue foretaget Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Cancellieraad Person her af Byen, ved hvilken bemeldte Boe forventes optaget til Slutning, og om mueligt sluttet. Til bemeldte Tid indkaldes derfor herved Boets Creditorer og Arvinger, med Tilføiende, at enhver udeblivende maae tilskrive sig selv de Uleiligheder der maatte følge af hans Udeblivelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskøre den 9de December 1823. Johnsson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Løverdagen den 27de denne Maaned. Formiddag Kl. 9, vorder paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Auction over den Nordruplunds og Ødemark Godser tilhørende Andeel af Fiskeriet i Maglesøe efter Conditioner som ved Auctionen ville blive bekiendtgjorte og forinden ere til Eftersyn hos Hr. Forvalter Povelsen i Sorøe, hos Forvalteren paa Nordruplund og hos Undertegnede. Slagelse den 14de Decbr. 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den saakaldede Løiets Mølle med Bygninger og tilliggende Jorder, som er ansat til Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr., Skovskyld 2 Skpr. og Mølleskyld, 2 Tdr. 3 Skpr., indeholdende 10 Tdr. Land Agerjord, 60 Tdr. Land Eng og 55 Tdr. Land god Bøgeskov, samt det derværende Barverie, i Reersløv Sogn, opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes følgende Dage: 1ste Auction, Torsdagen den 20 de) i Løve Herreds Tinghuus hver November. 2den Auction, Torsdagen den 3de ) Dags Middag Kl. 12 slet. December. 3die Auction afholdes paa selve Eiendommen, Fredages den 19de December d. A. om Formiddagen Kl. 11. Naar 3die og sidste Auction over Eiendommen er afholdt, bliver samme Dag ved Auction bortsolgt alt til Garveriet henhørende Jnventarium, samt de i Behold værende Huder og Skind. Conditioner til den faste Eiendoms Salg er 8 Dage forinden første Auctions Afholdelse til Eftersyn paa Under tog nedes Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Dette Avertissement tiener vedkommende Panthavere, til Efterretning. Løve Herreds-Contoir i Kr. Helsinge d. 22de Septbr. 1823. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
J Forbindelse med de foregaaende Bekiendtgiørelser, af Salget af Løiets Mølle og det derværende Garverie kundkiøres herved efter Vedkommendes Begiæring for Lysthavere, at denne Eiendom med Inventarium og Beholdning af omtrent 203 Stkr. Huder og 2000 Stkr. Skind, tildeels garvede, sandsynligen vil blive solgt under Eet, ligesom og at Garveriet og det ved samme værende Inventarium er i særdeles god og aldeles complet Stand. Kirkehelsinge den 11te December 1823. Holm. Rogle Jordlodder af forskjellig Størrelse fra NB. 6 til 15 Tdr. Land god Ford og tildeels med et Underlag af Kalk-Mergel, af en Gaard i Skee Bye, Harelsted Sogn, er paa billige Vilkaar at erholde til Arvefæste-Eiendom. Liebhaverne kunne afhandle det fornødne med Forpagter Hansen paa Aastrup pr. Roeskilde og Lodderne kan blive anviiste af Beboeren i Enighedsgaarden i Skee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Læsebøger for Borger= og Almueskoler Rochows Børneven tilligemed Weisses Sange for Børn. Syvende Oplag, 1818. 18 Ark. 60 sk. Læsebog og Exempelsamling for Borger og Almueskoler. Efter Salzmanns Elementarbog oversat og for danske Skoler indrettet af H. W. Riber. Fierde Oplag. 24 Ark. 1 Rbdlr. 24 s.H. J. Birch det gamle og nye Testamentes Historie. Syvende Oplag, 32 Ark. 60 sk. Forfatternes Navne og de gientagne Oplag beviser disse Bogers Brugbarhed, der i Forening med en correct Tryk og en yderst billig Priis vil fremdeles anbefale dem for Skolerne. Ved Kiøbet af 10 Exemplarer og derover tilstaaes hvert 11te, og af 50 eller flere hvert 6te Exemplar uden Betling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Gyldendalske Boghandling. Den 28de dennes afholdes Bal en Nestved. Masque i det venskablige Selskab. Anstændige Familier uden for samme, som giennem et af Selskabets Medlemmer forlange at deeltage, kunde der til gives Adgang. Directionen for bemeldte Selskab den 8de Decbr. 1823.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
J mit Magazin som bestaaer af 2de Lofter og et Gulv er beqvem Leilighed til circa 3000 Tdr. Korn, og kan bekommes til Leie. Denne Leilighed har været brugt flere Aar af Kiøbmændene her i Byen og sidste Aar til Kongekorns Opbevaring. Man melder sig hos Undertegnede. Corsøer den 14de December 1823. Chr. Fr. Petersen. Avis-Expeditionen anviser gode Æbler til 2 Mk. Skieppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Gravensteen, Jordbæræbler m. fl. Sorter Bordæbler, faaes tilkjøbs paa Charlottendal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
At jeg har faaet det Qvantum Been indsamlet jeg for det første ønsker, tiener til Vedkommendes Underretning. Corsøer den 12te December 1823. H. Jmersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Jmod lovbefalet Sikkerhed kan fremlaanes 150 Rdlr. Sølv, naar man henvender sig til Præsten Beckman i Voeslunde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Bekiendtgiørelse. Omtrent en Miil fra Nestved kan fra førstkommende Maidag 1824 erholdes til Leie en Leilighed af 5 Værelser, Kiøkken, Pigekammer og Brændekjælder. Om Conditionerne hvorefter bemeldte Leilighed vil blive at bortleie ville Vedkommende behage at henvende sig til Undertegnede. Raunstrup den 9de December 1823. Hagerup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
Bekiendtgiørelse. Hos Skovrider Ohrt paa Næsbyeholm Skovridergaard kan Daadyr og Raadyr erholdes til Kiøbs naar samme 4 Dage forud vorder bestilte. Prisen paa et Daadyr er Rbdlr. og for et Raadyr 3 Rbdlr. 3 Mk. Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-16
De af Omegnen, som ønske sig i denne Vinter Raadyr og Daadyr, ville behage at underrette mig derom til Gjerdrup pr. Slagelse og bestemme Antallet og Tiden. Prisen er 3 Rbdlr. for Raadyr og 5 a 6 Rbdlr. for Daadyr. Vildtet modtages hos Hr. Fenger paa Hertha lund ved Slagelse, hos Gartner Holmbeck paa Gundersløvholm og hos Undertegnede paa Gjerdrup. Neergaard. Circa 200 Tønder, udmærket stort og lyst 2 radet Byg, ønskes strax tilkiøbs, enten under et eller i mindre Partier, at levere i Nærheden af Slagelse, og accorderes med Kiøbmand Strande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-20
t-Siællandske Avis, Den Ve eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden og inden, vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. Løverdagen, den 20. December 1823. 19de A. Løverdagen, den 20. December 1823. Ra 101.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Hr. Alexander.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-20
(Fortsat). Jmidlertid foregik der i Aaret 1443 en Hovedforandring i Skanderbegs Forhold, men det egentlige Sammenhæng derved vil stedse forblive uopklaret. Det er ikke til at afgiøre, om hans Hang til at bemægtige sig sin Fædrene-Eiendom og til Uafhængighed opvakte hans Følelse paa nye for sin Fædrene-Religion; eller om hans Følelse for denne blev ved een eller anden os ubekiendt Anledning opvakt af sin Dvale og ledte ham paa Farens og det politiske Heltelivs Bane, saameget veed man blot, at han i Aaret 1443, da han var med i Kampen mod den Polske Konge Uladislaus den 5te og den tappre Ungarske Rigsforstander Johannes Hunyades, og denne slog de Tyrkiske Tropper, fattede den Beslutning ved et Vovestykke at sætte sig i Besiddelse af sin arvede Eiendom, Fyrstendømmet Croja i Albanien. J den Forvirring, som Nederlaget havde til Følge henvendte han sig pludselig til Sultanens Reis Effendi og aftvang ham med Dolken i Haanden et Firmaneller Bestallingsbrev som Statholder i Albanien; for at Forræderiet ikke skulde aabenbares dræbte han strax derpaa den ulykkelige Minister og ilede bort om Natten med nogle Fortroelige til sine Fædrene Bierge. Saasnart han var kommen til Croja og havde foreviist Firmanet bleve strax Fæstningens Porte aabnede for ham, og saasnart han var kommen i Besiddelse af den afsvor han Mahomeds Troe og sin Troeskab mod Sultanen, og erklærede sig for at ville være sit Huses og Fødelands Hævner; Albaneserne strømmede til ham, erklærede, at de ville leve og døe med deres Arvefyrste og lovede at understøtte ham med Folk og Pengebiedrag. Reis Effendis Mord maae man dadle, og tillige beklage, at Skanderbeg betragtede ham som et nødvendigt Offer for et stort Foretagende, som stod i Forbindelse med de helligste Jnterresser, Religion og Fædreneland; men det er forresten forunderligt, at den forstandige Eibbonkunde saameget dadle dette Skridt paa Grund af, at Skanderbeg havde tient Tyrkerne saalænge og saalænge forstillet sig. Mon han ogsaa havde for stillet sig saalænge? Hvo kan skue ind i det menneskelige Hiertes Forandringer; ofte kan følelsen for sin Pligt og sin Ret længe slumre, og en indtreffende Omstændighed kan paa engang opvaagne den i al sin Styrke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-20
De Ting, som tildrage sig her paa Jorden ere undertiden saa romanagtige og saa underfulde, at uagtet man seer dem for Øinene saa spørger man sig dog selv om de ere mulige, saaledes har man ogsaa omtvivlet Mueligheden af Skanderbegs Heltedaad og vil det giøre Barlettis Efterretninger mistænkelige; det er muligt, at de i enkelte Poster kunne være overdrevne, at han f. Ex. har ladet Skanderbeg slaae nogle flere tusinde Tyrker ihiel, end han virkelig har gjort, ved Krigs=Relationer er man desuden ikke saa knap paa Rullerne; men Resultatet af hans Kamp viser disse Beretningers Paalidelighed i det Hele; at han med en aarlig Jndtægt af 200000 Ducater og med en Armee paa 8000 Mand Cavallerie og 7000 Mand Fodfolk kunde i 24 Aar modstaae de to største og tapperste Sultaner, som Tyrkerne nogensinde have havt, naar Soliman d. 2den undtages, og i en Tidspunkt da denne Nation var i den fulde Besiddelse af sin Vælde, viser foruden Tyrkernes Taushed om deres Skiændsel og deres over troiske Beundring for Helten, at det er fandt, som man ikke kan troe at være mueligt. Men Mueligheden af denne tilsyneladende Under begivenhed bliver os dog begribelig, naar vi betænke fire Omstændigheder; først, at begge disse Sultaner, vare beskiæftigede med flere og meget allvorlige Krige foruden med den mod Skanderbeg, for det andet, at han ikke heller var uden al Understøttelse; thi Venetianerne hialp ham af politisk Jnterresse, Kong Alphonsus af Neapel af personligt Venskab og Paven af Religionsfølelse; ogsaa trak hans Rygte mange forvovne Krigere til hans Hær. For det tredie, fordi han førte Krigen i et biergfuldt Land, og Biergene ere de naturlige Vogtere, som Forsynet har plantet rundt omkring paa Jorden, for at vaage over Nationernes Frihed; og endelig for det fierde, fordi han havde Lykken med sig. Lykken, Krigslykken, hvad er den Den er en Sammensætning af to Hemmeligheder; af en usynlig Jndvirkning i Menneskelivets Begivenheder og af en hemmelig Jndflydelse, som Jndbildningskraften har over Mennesket; ved den Tillid, som et Menneske selv har til sit Held og ved den Troe, som andre erholde til den. Saalænge en Julius Cæsar kan tillidsfuld sige til Styrmanden, som er forsagt i Stormen: vær roelig; thi Skibet bærer Cæsar og hans Lykke! saa passer hver sin Dont med Tillid, og Skibet trodser Bølgerne og Stormen. Naar Feldtherren har seiret i de første Feldtslag og udmærket sig ved personlig Tapperhed, saa bærer enhver af hans Folk Seieren tillidsfuld i sine Hænder, og Fienden skiælver og vakler uagtet al sin Talrighed; heri ligger Nøglen til at forklare Alexanders, Carl den XII. og Napoleons Heltedaad; men efter Slaget ved Pultava blev aldrig Carl den uovervindelige Helt meere, og efter det ved Waterlopgiorde Napoleon vel i at vælge den flygtende Themistoles Rolle; er Blendværket engang borte, saa kommer det ikke meere igien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-20
Hvad lærer nu Skanderbegs Historie os om den nærværende Græske Frihedskamp, Svarene blive lette og korte: Grækenland har ogsaa sine Bierge; Seieren beroer ikke paa Sværdenes Mængde; tre Aars heldige Kamp vil i Tyrkernes Mismod og Grækernes Selvtillid bane Veien til de følgende Aars Seiervindinger. Tyrkerne ere ikke længere de Folk de vare i Amuraths og Mahomeds Dage; Botaris og Miaulis Heltedaad kunne derimod godt sættes ved Siden af Skanderbegs eller af nogen afdet gamle Grækenlands Heltebedrifter. De usynlige Virkekræfter i Menneskenaturen aabenbare sig for at bevirke Hellas Befrielse, og vær rolig ængstelige Tvivler, den aandelige Kraft der hemmelig virker i alle Menneskelivets Begivenheder har erklæret sig for det faldne Hædersfolks Gienopstandelse - vær roelig og giv Tid, Grækenland vil ikke gaae under, et nyt Blomstrings=Sted er bestemt for Culturen og et nyt Brændepunkt for Politiken, for at Menneskelivets Energie ikke skal hendøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-20
Nyeste Post-Efterretninger. Efter at Politiken begynder at lægge sig til Hvile(og maaskee det lader kun saaledes) begynder Naturen at blive urolig. Et sieldent Phoenomen har yttret sig; den Skandinaviske Halvøe er bleven foruroliget af et Jordskielv. Den 24 November mærkede man nemlig i Vesteraas i Sverrig en saa heftig Jordrystelse, al Dørrene sprang op og Meublerne bleve rykkede fra deres Steder. Om Natten imellem den 16de og 17de Novbr. bemærkede Skildvagterne paa Agerhuus Fæstning, at Jorden rystede, og den 24de om Eftermiddagen Kl. 5 fornam mani heele Christiania og dens Omegn to Stød i Jorden, som synes at gaae meere ovad end langs med Jordens Overflade; Jordskjælvet bemærkedes i flere Norske Stæder, f. Ex. i Frederikshald og i Drammen. J den sidste Stad hørte man tillige en underjordist huul Tundren. Rystelsen var saa stærk, at i et Huus faldt en Lysestage ned fra Bordet paa Gulvet; Jordrystelsen syntes at gaae i en Retning fra V. S. V. til O. N. O. Om Aftenen reiste sig en heftig Storm i samme Retning, som varede et Qvarteer, og derpaa blev det ganske stille. Den 1ste Decbr. steg Havet ved Christiania saa usæd vanligt høit, at alle Skibsbroer og lave Kystegne kom under Vand, men efter faae Timers Forløb fank det igien tilbage til sit sædvanlige Standpunkt. Veirliget havde i lang Tid været regnfuldt og mildt og den 5te Decbr. mærkedes endnu intet Spor til Vinteren. Om Natten imellem den 29de og 30te Octbr. er i Skiærene ved Holland en Engelsk, en Russisk og en Norsk Brig strandede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-20
Den 21de November om Natten blev Bierget Kaiferstuhl i Breisgau i det Badenske sat i Bevægelse af et Jordskielv. Det rystede saa stærkt at Husene paa forskjellige Steder truede at styrte ind og fleere Byer i Omegnen have taget Skade. J Hammen blev den 3die December om Aften Kl. 5. Luften paa eengang formørket og flere Jldkugler syntes at falde ned paa Jorden og oplyste Egnen rundt omkring. Pboenoment varede i 1/2 Time Den 4de indtraf derpaa et stærkt Tordenveir. Den 5te Decbr. slog Lynilden ned i Landsbyen Buddenstedt og afbrændte 30 Bøndergaarde.