JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Fredagen den 26de Februar næstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver ifølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Maren Sørensdatter paa Hyllerød Mark, den Boet tilhørende Gaard paa nævnte Mark, i Nebager Sogn, stillet til absolut Bortsalg uden flere Auctioners Afholdelse. Gaarden staaer for Hartkorn ny Matr. under No. 16, 2 Tdr., 1 Skp., 2 1/2 Alb. og med samme følger i Kjøbet den indkjøbte Konge-Korn- og Kirke Korn- og Qvægtiende. Dens Areal er omtrent 30 Tdr. Land af M., særdeles gode Jorder; Besætningen er 2 Heste og 6 Køer. Bygningerne ere ret gode og Tiltrædelsestiden, er 1ste April d. A. Dette til Efterretning for Liebhavere, med Tilføiende: at nærmere Underretning kan faaes paa mit Contoir. Enkemanden Laurs Jensen paaviser Eiendommen. Bjerre og Hatting Herreders Contoir, d. 9de Febr. 1837. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Fjerde Klasse. a 2. i Documenter efter Stempletpapirsforordningens 55 tr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Benzen. 1817. Malling. Georg Lauritz v. Bergen, Cancelliraad, Herredsfoged i Nørhald Støvring-Galthen Herreder, Gjør vitterlig: Efter Begjæring af afdøde Gaardmand Peder Christensen Arents Enke Kirsten Poulsdatter. (med Lavværge) af Raasted By og Sogn, Randers Amt, indstævnes herved, efter Forordningen 21de Mai 1845824, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Arveret efter hendes ovennævnte afdøde Mand, til at møde i Norhald, Støvring, Galthen Herreders Ret, som holdes paa Randers Raadhuus Torsdagen den 8de April 1847. om Formiddag Kl. 10, for Documenter og Beviisligheder at see rettelagte, og paahøre stævnte og ustævnte Vidners Forklaringer, til Oplysning af Rigtigheden af et imellem ovennævnte Ægtefolk den 18de f. M. oprettet resiproqveTestamente, hvorefter Fælledsboet udeelt tilhører den Længstlevende. Fr. 3die Juni 1796 hæver Forelæggelse og Landag. Under min Haand og Embedssegl. Nørhald m. fl. Herreders Contoir i Randers, den 5te v. Bergen. Februar 1847. (L. S.) Gebyhr 44 s. Justitsfondet de ialt tre Mark fire Skilling Sølv. med elastiske Remme, af lakeret Læder, fra 4-6. faaes hos J. Lauritzen. 3 Studsgade No 189.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Eiendom til Salg. Rask-Mølle, i Hvirring Sogn, 2 Mile Vesten for Horsens og 3 Mile Norden for Veile, tæt ved Landeveien der fører til Skanderborg, kan underhaanden erholdes tilkjøbs af Jens Møllers Enke, som eier og beboer samme. Til Møllen, som har eet Vandhjul med 2 Qværne og et Boghvedeværk, hører et Areal af 50 Tdr. Land geom. M., frit Hovedgaardstaxt, hvoraf circa 10 Tdr. Land er Skov og Resten Ager, Eng og Torvejord. Besætningen har hidtil været 3 Heste, 10 Køer og nogle Faar. I April Maaned dette Aar kan Eiendommen af Kjøberen tiltrædes og omtrent Halvdelen af Kjøbesummen, kan deri blive indestaaende. Rask-Mølle i Februar 1847. Huusjomfrue. Paa en Gjæstgivergaard i en af Jyllands største Kjøb. steder er til 1ste Mai en god Condition for en Huusjomfrue. Den aarlige Løn er 50 Rbd. Men uden paalidelige Rekommendationer og Anbefalinger i portofrie Breve, nytter det ikke man melder sig. Baadsgaard, Fæstemand i Horsens. Et lille Sted paa circa 12 Skpr. Hartkorn, med næsten nye Bygninger, hvor der for Tiden holdes 2 Heste, 5 Køer og to Faar, og er beliggende i en god Egn, 1 Miil fra Horsens, er at faae tilkjøbs. Det nærmere erfares J. F. Baadsgaard, i Horsens. Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
En confirmeret Dreng af god Familie, der har Lyst- og Anlæg til at blive Maler, kan blive antaget til Paaske d. A. af F. Dyring, Malermester i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Revne og tillavede Oliefarver i alle Couleurer, og Lakfernisser, kunne faaes billige hos F. Dyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
En confirmeret Dreng af god Familie kan blive antaget i Handelslære enten strax eller til 1ste Mai hos C. Dyring, Kjøbmand i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
For 2 a 3 Møllersvende og en Dreng, der har Lyst til Mølleriet, ere tvende gode Conditioner ledige i Egnen af Kolding til 1ste Mai d. A., men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. N. C. Møller Fæstemand i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
En ferm Pige, som godt forstaaer sig paa Madlavning og iøvrigt er i Besiddelse af gode Anbefalinger, kan erholde Tjeneste fra 1ste Mai dette Aar, naar hun derom henvender sig til Tobaksfabrikør F. Reck i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Mit Lager af: færdigsyede Mandsklædningsstykker, af forskjellige Slags, saasom: Frakker, Buxer, Veste, Kraver, uldne Bomulds og Lærreds Underklæder, uldne Strømper og Handsker, oliede Gangklæder, Sydvester, lakerede og Silke=Hatte, Kaskjetter, Blouser til Malere, m. m. m., anbefaler jeg paa det Bedste, idet jeg stedse skal sørge for reel, prompte og billig Behandling. Paa Bestilling leveres Klædningsstykker efter Maal. J. H. C. Finely.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Det saameget berømte Lüneborger Hør forefindes hos mig i meget smukke Varer til særdeles billige Priser. Rigger bedste Drujaner Nakitsker Hør faaes ligeledes i smukke Vare til billige Priser. J. H. C. Finelv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Lollandske graae Ærter, ægte lybsk Pølse, m. m. m., samt et godt Assortiment i fine og simple Cigarer, faaes J. H. T. Finelv. Horsens, den 17de Februar 1847. hundrede Stkr. udmærkede Ege=Pibestaver og nogle Tusinde Tøndebaand faaes samme Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Aarhuus=Paquetten "Anders Sandøe Ørsted, afgaaer til Kjøbenhavn Tirsdagen den 2den Marts om Morgenen, medtagende Passagerer og Gods. Gods modtages senest indtil Mandag den 1ste Marts, Kl. 4 Eftermiddag. Man behager at henvende sig til Undertegnede. P. Michelsen, Paquetfører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-19
Skipper Jansen ligger for Tiden i Kiel, og medtager Fragtgods til Kolding og Omegn. Kolding, den 14de Februar 1847. N. P. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
No 30. den 20de Februar. Løverdagen privilegeret Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Rigere og udgives i Gange ugenlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Blandinger. Til Cairo var kommet den sørgelige Efterretning fra Mecca, at Cholera ogsaa er udbrudt der blandt Pillegrimmene, og at den i 9 Dage havde krævet 15,000 Offere. Paschaen af Ægypten har derfor befalet, at der skal trækkes en Kordon, som kan beskytte Landet for Choleras Jndtrængen ved de tilbagevendende Pillegrimme. Lægerne havde rigtignok erklæret, at enhver Kordon vilde være unyttig, da Cholera ikke er nogen smitsom Sygdom; men Paschaen vedblev sin Paastand, og den skal nu efterkommes. (Cholera viser sig dennegang af en meget ondartet Characteer, og synes at trække fra Øst til Vest.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Den franske Læge Dr. Malzaigne har nu ogsaa, i Hospitalet St. Louis, gjort Forsøg med, at lade de Syge, som have en Operation at bestaae, indaande Svovlæther, for at gjøre dem ufolsomme mod Smerten. En ung Mand havde et Saar i Benet, som gjorde et stort Snit nødvendigt. Dr. Malzaigne lod ham indaande Æther, og to Minuter efter var han bevidstløs. Nu fuldførte Lægen Operationen. To Minuter sildigere vendte Patientens Bevidsthed, tilbage. Dr. Malzaigne sagde til ham, at han nu vilde foretage Operationen. Gjør De det svarede Patienten, som ikke vidste, at Operationen allerede var forbi. Som bekjendt er denne Methode først bleven anvendt i Amerika ved Udtrækning af Tænder, for at bedøve mod den ved denne Operation forbundne Smerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Ogsaa Medical-Gazette beretter om tvende i Londons Hospitaler nylig skeete mærkværdige Anvendelser af Svovlæther. Den ene var en Steenoperation paa en 68 Aar gl. Mand, og, skjøndt den var meget langvarig og vanskelig, løb den dog aldeles af uden Smerte, for Patienten. Det andet Tilfælde var et Keisersnit paa et forvoxet, 2 Aar gl. Fruentimmer; dog anvendte man her blot Ætheren til Patientindens Bedøvelse ved det første, smertelige Jndsnit, hvilket ogsaa fuldkomment lykkedes. Times anfører ligeledes et Par interessante Exempler paa Svovlætherens Anvendelse i Veterinairskolen paa et Faar og en Hest, og mener at Opfindelsen er bestemt til at spille en vigtig Rolle ogsaa i Dyrlægevidenskaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Keiseren af Rusland har foræret Schahen af Persien et lille, nydeligt Dampskib, kun af 8 Alens Længde, men som alligevel skal have kostet 14,000 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Fyrst Galizin, der med megen Besværlighed havde bragt det over Land til Teheran, modtog til Belønning Sol og Løveordenen af den persiske Schah, der tilligemed sit hele Hof skal have været ganske henrykt ved at see dette lille Dampskib bevæge sig omkring i et stort Vandbasin. Paquetbaaden "Columbia havde, paa sin Hjemreise fra New-York til Liverpool, den Ulykke, at Capitainen, første og anden Styrmand og sex Matroser, under en Storm, bleve skyllede fra Dækket ud i Havet. Givet til Priis for Bølgerne, drev Skibet fom Dage om uden Styrer, indtil et andet Skib, som kom det imøde, laante det en Styrmand, som bragte det til Liverpool.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Paa det kongelige Theater i Paris vil man om kort Tid opleve det sjeldne Skuespil, at see de fornemste Damer af de høieste Stænder optræde i forskjellige Stykker, til Jndtægt for de Fattige. Til disse overordentlige Forestillinger er billetprisen forhøiet til det Tredobbelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
J den irlandske By Bantry blev der nylig paa een Dag holdt Liigskue over 14 Liig, og for dem alle Fjorten lød Dødsattesten: "Død af Sult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
J Rotterdam har nylig tildraget sig et overordentligt Tilfælde med en Skindød. En Pige, som i længere Tid havde været meget syg, faldt pludseligt i en lethargisk Sovn. Man holdt hende for død, og alle Anstalter til hendes Begravelse vare allerede trufne, da hun, samme Dag hun skulde jordes, pludseligt vaagnede. For Øieblikket er hun fuldkommen rask igjen, og har allerede paany tiltraadt sin Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
J Freiburg har følgende sælsomme Begivenhed nys tildraget sig: Mod to Advocater var der udstædt Arrestbefaling. De plaiderede just for Skranken, da en Gensd' arme opstillede sig bag Hver af dem. Da Proceduren var tilende, bleve Begge grebne og bragte i Arrest. Den, som havde vundet Processen, forblev i Arresten, hvorimod Den, der havde tabt den, blev frigiven efter et kort Forhør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Til det Østerrigske gjøres i denne Tid betydelige Opkjøb af Remonteheste. Ogsaa lader den østerrigske Regjering i denne Tid støbe mange Kanoner. Der fortælles en sælsom Historie, som i disse Dage har tildraget sig i Prag. Digteren Moritz Hartmann's Fader er, med sin hele Familie, som ved et Vidunder reddet fra Giftdøden. Tjenestepigen havde bemærket, at han havde gjemt 2000 Fl. i et Skab. Hun fortalte det til sin Elsker, en Fabrikarbeider, og Begge raadsloge nu om, hvorledes de lettest skulle sætte sig i Besiddelse af disse Penge. Elskeren gav hende et Pulver; det skulde hun komme i Suppen, sagde han, hele Familien vilde derpaa falde i en dyb Søvn, og det vilde da være hende let, at flygte med Pengene. Pigen gjorde, hvad han tilraadte hende, og allerede stod den forgiftede Suppe paa Bordet, da Huusfaderen, for at revse et af sine Børn, reev det i jødiske Huse paa den over Bordet hængende Lampe liggende Riis ned, hvorved det skeete, at Metal pladen styrtede ned med og knuste Suppeterrinen. En Kat, som var i Stuen, slikkede af den spildte Suppe, fik strax Convulsioner og døde. Derved blev man opmærksom, og undersøgte Sagen nærmere. De Skyldige ere fængslede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Raadet og Borgerrepræsentantskabet i Stuttgart havde opfordret Stænderforsamlingen til at virke for en udvidet Trykkefrihed, og derfor faaet en haard Jrettesættelse af Kongen. Derimod have nu hine Collegier remonstreret i en meget frimodig Promemoria. Vi troe, sige de ganske at have handlet efter Ret og Pligt. Petitionens Ret tilhører Corporationer saavelsom Jndividet. Vor Stilling er haardt krænket ved den offentlige Jrettesættelse. Deres Majestæt har givet os; vor Ære og vor Samvittighed opfordre os til, høitideligt at gjøre Jndsigelse derimod."J Berlin, denne yppige Residentsstad, vil man ikke troe, at Folk kunne omkomme af Sult. En Skrædersvend, som man forleden Morgen fandt død i hans jammerlige Logement, aabenbar omkommen af Mangel, har man nu besluttet at obducere, for at forvisse sig om, hvad han er død af. Mennesket, der hverken kunde arbeide eller var istand til at skaffe sig Arbeide, havde af Fattigvæsenet modtaget 1 Rdlr. preuss. Cour. i Understøttelse om Maaneden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Magistraterne i Berlin og Kønigsberg, ligesom og Kjøbmandstanden i disse to Stæder, have ansøgt Regjeringen om, at Kornudførselen, især hvad Rug angaaer, maatte forbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Lübecker Fiskere skulle nylig paa een eneste Dag, ved at trække med Jisvaad i den Ratzeburger Sø, have fanget en saa uhyre Mængde Brasen, at deres Gevinst deraf beløb sig til flere Tusinde Rigsdl. Fr. (Jtzeh. Ugbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Skuespildirecteur Wollraabe, som af den slesv.holst. Regjering blev frataget sin Concession, fordi han havde ladet spille "Schleswigholst, meerumschlungen midt under Opførelsen af Wilhelm Tell, har strax, ved Hertugen af Augustenborgs Anbefaling, af Kong Ernst August faaet Concession til at give Forestillinger over hele Kongeriget Hannover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Professor Herrmann i Kiel, En af dem, som have udgivet Protestationsbetænkningen mod Kongens aabne Brev, er af Kongen af Preussen bleven hædret med den røde Ørns Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
I Altona døde nylig i yderlig Armod en gammel Dame, der engang havde seet bedre Dage, ja endog levet i glimrende Omstændigheder, men ved Uheld var geraadet i fuldkommen Hjælpløshed. Kort efter hendes Død indløb den Efterretning, at der efter en meget riig Slægtning i England var tilfalden hende en Arv af 100,000 Cour., hvilken ret smukke runde Sum nu skal deles imellem de andre, allerede iforveien (Hus. Ugebl.) hovedrige Arvinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Horsens, den 19de Februar. Udfaldet af det her idag foretagne Valg af en Deputeret og en Suppleant for næste Stænder-Sexennium blev saaledes: Af 177 Stemmeberettigede mødte 110, som, efter at Valgdirecteuren havde anmeldt, at Hr. Olie møller Schytte havde modtaget det paa ham i 10de Valgdistrict faldne Valg, eenstemmig valgte Hr. Jnstitsraad, Borgermester Ræder. Efter at nogle Stemmer vare faldne paa Hr. Kjøbmand C. W. Høier, erklærede Denne, at han ikke kunde modtage Valg. Paa Overkrigscommissair Holst faldt 34 Stemmer; paa Procurator Horn 3, og paa Viinhandler Kjeldsen 2. Udfaldet var saaledes, at Justitsraad Ræder eenstemmig valgtes til Deputeret med 110 Stemmer, og Overkrigscommissair Holst (Md.) til Suppleant med 34 Stemmer. Skanderborg, den 20de Februar, Efterm. Kl. 2. (pr. Expresse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Udfaldet af det her i Dag foretagne Valg af 2 Deputerede og 2 Suppleanter for næste StænderSexennium blev saaledes: Af de Stemmeberettigede mødte kun 20. Paa Justitsraad Fleischer i Aarhuus faldt 17 Stemmer; paa Kbm. C. Bentzen i Aarhuus 16; paa Kbm. M. G. Bech ibd. 15, og paa Kbm. Hammershøi ibd. 12. Nogle Stemmer faldt paa Finsen (6), Funder (3) og Otterstrøm. Paa Skanderborgere faldt kun 3 Stemmer, af hvilke de 2 paa Assessor pharm. Seidelin, og 1 paa Gjæstgivet Ustrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Forlangt Jndrykkelse. Medborgere. Jmorgen oprinder den store og betydningsfulde Dag, paa hvilken I, ifølge vor ophøiede Monarks Villie, skulle samles paa Byens Raadhuus, for at vælge Deputerede for denne Commune, til det store Folkeraad, som i det næste og tredie Sexennium, overeensstemmende med Forordningen af 28de Mai 1831, vil blive afholdt. Ja, stor og betydningsfuld er den Dag, vi gaae imøde; thi det er igjennem Eders Deputerede i Stænderfalen, at Kongen vil erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme hans kjære og trofaste Folks Tarv, og derved tillige knytte de Baand fastere, som forene Kongehuset med Folket; igjennem Stænderne vil vor ophøiede Monark lytte til Eders Stemme, uden at den først behøves at luttres igjennem Embedsmanden, som ikke altid kjender, eller vil kjende Eders Trang. – Om og hvorvidt de tidligere Embedsvalg i Almindelighed have været heldige, derom ere der meget deelte Meninger. – Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
det staaer som en Sandhed, at kun faa Kjøbstæder i hine forløbne 12 Aar have været repræsenterede af Mænd, som, ved deres Erfaring og practiske Kjendskab til Eders Forhold, med Kraft og Sagkundskab have lagttaget, ikke alene det Almindeliges, men og Kjøbstædernes Jnteresser. Jkke vil jeg dermed have sagt, at det er rigtigt, alene at paasee eller hævde nogen enkelt Stands Jnteresser, men vistnok Landets i Almindelighed; dog seer man, at hiint Princip i høi Grad har gjort sig gjældende i Stænderne, og vi have seet, at Adelen, de store Godseiere, og Embedsmændene, intet Middel har forsmaaet, for at værne om deres Rettigheder, hvilke de ikke uden Vederlag, ville give Slip paa, og paa samme Tid have de fælleds rakt Haanden til at beklippe Kjøbstædernes nedarvede Rettigheder, hvilke tvertimod Folkerettens Grundsætninger i høi Grad og uden Erstatning ere blevne haardt beskaarne, og ville blive det endnu mere, naar I, ærede Medborgere, ikke vælge trofaste Borgere, der med Sagkundskab kunne repræsentere Eder i Stænderne. Det er derfor vistnok et stort Misgreb, at nogle Byer, til de forsvundne 12 Aars Stænderforsamlinger have valgt deres Deputerede af Embedstanden, hvilke ved Embede, Rang og Ordener, og endmere derved, at de ei uden speciel Tilladelse tør betræde Stændersalen, ere ganske afhængige af Regjeringen. Den Tanke har derfor mere og meere udviklet sig hos Kjøbstadborgeren, at det ikke er iblandt Embedsmændene de skulle vælge deres Deputerede; thi Embedsmanden vil stige høiere til Ære og Værdighed, og bliver derved endmere afhængig; han kan derfor ikke have den Jnteresse for vort Velvære, som den Borger, der veed, hvor Skoen trykker, og deeler dette Tryk med Eder. Vi have derfor og seet, at Valget paa dygtige Borgere har gjort sig gjældende i de fleste Kjøbstæder, hvor Stændervalg allerede er foregaaet, og vi have Grund til at antage, at hine Valg ere særdeles heldige, og i høi Grad ville være tilfredsstillende for Vælgerne. Medborgere, Lader os derfor slutte os til hine Byer, ved at vælge Deputerede af vor egen Midte, eller i andre Byer, hvor der i vor Stand findes dygtige Mænd, og vi kunne da vente, at vore Jnteresser ville blive repræsenterede saaledes, som de endnu ikke have været det, og at vore Ønsker, Klager, og Forhaabninger ville trænge til Tronens Fod. Ja, ærede Medborgere, Lader os for stedse give Afkald paa, at see os repræsenterede af Embedsclassen, i en saa vigtig og betydningsfuld Sag. Møder derfor i talrig Mængde, saavel Valgberettigede, som Valgbare, paa den betydningsfulde Dag, som i 6 Aar skal knytte Eder til de Mænd, J nu ere i Begreb med at vælge, og viser i Eders frie og ubundne Valg, at de Baand, som Embedsvælden engang slyngede om Borgersind og Borgerfrihed, for stedse ere sønderbrudte. Aarhuus, den 21de Februar 1847. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Jndsendt. Dhrr. Mancini's og Wolffs Selskab, som nu allerede har givet her et Antal af 12 Forestillinger i det dertil opførte Locale, synes mere og meere at gjøre sig fortjent til det bifald, som Publikum med saamegen Rundhaandethed giver tilkiende. - Foruden Voltigeer kunsterne tilhest, som udføres med megen Kraft og Sikkerhed, kunne flere af Præstationerne paa det særdeles smukke lille Theater vist ikke Andet end være morende for Tilskueren, navnlig den af dHrr. Mancini og F. X. Wolff saa fortrinligt udførte Styltedands, og flere meget gode Forvandlinger i Pantom imerne, hvilke sidste overhovedet udmærke sig ved livlig udførelse og smukke Dragter, isærdeleshed Madame Mancinis som Harlequin." Ønskeligt var det jo rigtignok, at Aarhuus By selv eiede et Locale, som kunde afbenyttes ved slige Leiligheder, da Publikum i saa Fald forhaabentlig vilde have det mere luunt og hyggeligt; men da dette nu ikke er Tilfældet, maa man tage tiltakke, og skjønne paa, at det her efter Omstændighederne er indrettet saa godt som muligt. Da Selskabet allerede tænker paa at forlade os, kan det vel næppe betvivles, at jo de faa Forestillinger, der endnu ere tilbage, ville blive talrigt besøgte. Aarhuus, den 17de Februar 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Bekjendtgjørelser. Ved det idag afholdte Valgmøde for Sædegaards eiernes Valgelasse i Aarhuus Stift til Stænderforsamlingen for Nørrejylland, bleve følgende Mænd valgte til Deputerede: Cancelliraad, Bankrevisor Jngerslev til Marselisborg; Kammerherre, Commandeur Krieger til Wosnæsgaard, Landsoverretsprocurator Dahl til Moesgaard; og Kammerherre Reeds til Palsgaard; til Suppleanter: Capitain Dinesen til Katholm; Først- og Jagtjunker Lichtenberg til Løistrup; Kammerraad Glud til Jensgaard; og Oberstlieutenant Juel til Willestrup. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Frd. 15de Mai 1834 § 44, bekjendtgjøres. Aarhuus Stiftamthuus, d. 16de Febr. 1847. Graah, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 2de Februar 1847 vil til et velgjørende Øiemed blive opført: Den fortrædelige Formiddag, Lystspil i 1 Act; derefter: Den første Kjærlighed, Lystspil i 1 Act; derpaa: En Commedie i det Grønne, Vaudeville i 1 Act; til Slutning: Adolph og Henriette, Vaudeville i 1 Act. billetterne faaes hos Hr. Kjøbmand Bursche, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2. Begyndelsen skeer Kl. 6 1/2. Cirque equestre og Theater. 1320 Øre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Med kongl. allern. Tilladelse. gives paa Onsdag, den 24de dennes, en Beneficeforestilling for Undertegnede, . hvorom det nærmere skal blive bekjendtgjort ved Avisen og Placater. ærbødigst. F. Mancini. Hovbuddis Mandagen den 22de Febr., om Aftenen Kl. 7, afholdes extraordinair Generalforsamling i Haandværkssvendenes Læseforening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Maskebal afholdes paa Ebeltoft Raadhuus-Sal Söndagen den 28de Februar 1847, om Aftenen Kl. 6. Musiken bestaaer af 6 a 7 Stemmer, af Randers Regiments-Musik. De, som heri ønske at deeltage, ville behage at henvende sig til en af Undertegnede, hos hvem Billetter a 1 s. for en Herre og 3 4 for en Dame afhentes fra d. 24de til 28de ds. Ebeltoft, den 17de Februar 1847. P. Møller. P. Winding. For at tage Beslutning om og hvorvidt Actionairerne maatte ønske at faae "Jris" assureret paa dets Farter i Sommeren 1847, afholdes en Generalforsamling: paa Compagnihuset her i Byen, Onsdagen den 10de Marts næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 19de Februar 1847. N. Ostenfeldt. F. Simoni. F. Wulff. Erik Bruun. J. P. Hemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
Ved den, den 29de f. M., i Dampskibet Fris's Anliggender afholdte Generalforsamling blev med Pluralitet besluttet: at der af Beholdningen, efter Regnskab for 186, skulde udbetales et Udbytte pr. Actie, af 14 Rbd., og at der henlægges et Reservefond af 5000 Rbd., som gjøres frugtbringende. Derefter valgtes Medlemmer til Bestyrelsen istedetfor de Fratrædende, hvortil gjenvalgtes medundertegnede Wulff og Bruun, samt Møller Hemme. Til Revisor valgtes Kjøbmand Joh. Kjær, og til Decisorer Overkrigscommissair, Auditeur Qvist, og Procurator Møller. I Anledning af det fra Kjøbmand Pagh fremkomne Forslag om enten at kjøbe Dampbaaden "Limfjorden, eller af "Iris's Overskud at tage 200 Actier, a 12 Rbd., i denne Dampbaad, vedtog Forsamlingen at man ikke kunde indgaae paa denne Entreprise. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 4de Februar 1847. F. Wulff. N. Ostenfeldt. F. Simoni. Erik Bruun. J. P. Hemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-20
I Anledning af den ved Generalforsamlingen den 29de f. M., tagne Beslutning, opfordres dHrr. Actionairer i Dampskibet "Iris" snarest muligt at underette vedkommende Expediteurer og de ønske at hæve det bestemte Udbytte, 14 Rbd. pr. Actie, enten i Kjøbenhavn, Aarhuus eller Aalborg, for at Bestyrelsen derefter kan føie den fornødne Foranstaltning til disses Udbetaling. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 4de Februar 1847. F. Wulff. N. Ostenfeldt. F. Simoni. Erik Bruun. J. P. Hemme.