Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Falsters Skoledirection og Falsters Landboforening. Med Forhauselse have vistnok de Fleste af dette Blads Læsere i forrige N seet Hr. Skolelærer Sidenius's Bekjendtgjørelse, hvoraf man erfarer, at Skole directionen for Falsters Provsti har tilkjendegivet ham sit Mishag med det, han som Formand for Falsters Landboforening til forskjellige Tider har ladet indrykke i Stiftstidenden, og tillige betydet ham, at det vil blive fornødent, at han fratræder. sin Function som Formand for Landboforeningen, dersom han attraaer at vedblive at fungere som Skolelærer." – Man kan ikke fortænke Hr. Sidenius i, at han under saadanne Omstændigheder øieblikkelig har nedlagt Formandsposten, thi skjøndt han vistnok tillidsfuldt kunde have ladet det komme an paa, hvad Skoledirectionen vilde foretage imod ham, naar han vægrede sig ved at adlyde, saa er det dog bekjendt nok, hvormeget Foresattes Misgunst kunne forbittre en Mand Udførelsen af hans Embedspligter, og man maa saaledes erkjende, at han har handlet overeensstemmende med sit vigtige og byrdefulde Embedes Tarv. Skoledirectionen har ikke Magt til at afsætte nogen Skolelærer; dersom en Skolelærer har viist vedvarende Skjødesløshed og Forsømmelse og uagtet gjentagne Formaninger ikke har været at formaae til at opfylde sine Pligter, da kan Directionen i det Høieste foreløbig suspendere ham og tiltale ham til Embedets Fortabelse, men selve Cancelliet er, ifølge Anordningen 29de Juli 1814 Bilag C. 58, ikkun bemyndiget til med Pension at entledige Skolelærere, som efter Jndberetning fra vedkommende Skolecommission, og Skoledirectionens Erklæring, savne tilstrækkelige Kundskaber, eller formedelst Alder og Svaghed ere uduelige til deres Kald." Dette er Cancelliets egne Ord i et Circulaire af 28de April 1840. Da nu Directionen ikke vil kunne nægte, at ligesom Sidenius er en udmærket duelig, saaledes er han ogsaa en nidkjær og paapasselig Skolelærer, saa kan vel Jngen tvivle om, hvad Udfald Sagen vilde faae, dersom Directionen begyndte paa at tiltale ham, d. c. anlægge Sag imod ham til Embedets Forbrydelse først ved Provsteret og siden ved Høiesteret. Det er hertillands kun Kongen alene, der kan undtage hvad og hvem han vil fra Lovens almindelige Bydende: At Hr. Sidenius's Bekjendtgjørelser have mishaget, Skoledirectionen, d. r. De Herrer Stiftamtmand Kammerherre v. Jessen og Districtsprovst Heberg-Jürgensen, er en Smagssag, som disse Herrer have at afgjøre med deres egen Følelse. Det er ikke Jndsenderen bekjendt, at Hr. S. som Formand har ladet andet indrykke i Stiftstidenden end de i Foreningens Love anordnede Anmeldelser og hvad Dag Møderne skulle holdes, thi Beretningerne om disses Forhandlinger har formeentlig Redacteuren, der er Medlem af Foreningen, selv affattet eller forskaffet sig ved et andet tilstedeværende Medlem, og naar enkelte Actstykker, som have henhørt til saadanne Beretninger f. Ex. Adressen til Drewsen og Christensen, have været forsynede med Formandens Navn, da er dette er Følge af, at alle Foreningens Expeditioner maae underskrives af Formanden, uden at denne er enten juridisk eller moralsk meere ansvarlig for Jndholdet end ethvert andet af Foreningens Medlemmer f. Ex. Hr. Districts provsten selv, der maaskee nu har udmeldt sig, men var tilstede ved flere af de første constituerende Møder havde Jndflydelse paa Lovenes Affattelse og var paa Valg til Formandsposten, da Hr. S. modtog denne. Overveier man den nærværende Tids Tegn, kan det ikke være skjult for Nogen, at dette Skoledirectionens betydningsfulde Skridt staaer i nøie indre Forbindelse med det Rhama-Skrig, som Herrerne ved den ene Side af Salen" fra Roeskilde have udsendt over Landet i Anledning af de bekjendte Bondepetitioner. Det maa derfor fornemmelig være Landboforeningens Forhandlinger over disse Petitioner og den nylig nævnte Adresse, som har mishaget Skoledirectionen. Men efterseer man de offentliggjorte Forhandlinger derover, da vil man finde at Hr. Sidenius tilligemed nogle faa Andre imod en talrig Majoritet tappert bekæmpede det formeentlig Eensidige og Overdrevne i nogle af Petitionerne, og at det var denne Minoritet der satte igjennem, at Petitionerne ikke skulde udgaae fra Foreningen og dennes Beraad slagning og Afstemning ikke have anden betydning, end at den kunde bidrage til at veilede og oplyse dem, der maatte ønske at underskrive, ligesom hans Virksomhed Foreningen stedse har gaaet ud paa at opklare Forestillingerne, modvirke Ensidighed og afholde Foreningen fra Alt, hvad der med Rette kunde vække Anstød. Ved det Møde, hvor Adressen til Bondestandens Talsmænd, blev besluttet, var Sidenius aldeles ikke tilstede og havde hverken Lod eller Deel i dens Affattelse saalidt som i dens Offentliggjørelse i Stiftstidenden; men at hverken denne eller de andre Beretninger have indeholdt noget Lovstridigt, derfor borger meer end tilstrækkelige den skarpe Censur, hvorunder Stiftstidenden udgaaer Ligesom det med Rette er sagt i Roeskilde, at det ikke var Bondevennerne men Aristoraterne og Godseierne "der agiterede, saaledes vil vistnok enhver UparDe tisk erkjende, at Landboforeningen ikke har bevirket Agitation, men kun bidraget til at ordne og dæmpe den opvakte Bevægelse og give den et bestemt lovligt Maal og Meed; men at derimod Skoledirectionen nu agiterer, Og dersom det kunde lykkes Autoriteterne at fordrive de meere Dannede og meere Maadeholdne fra Foreninningen, da kunde det vel hende sig, at denne kunde hengive sig til en eensidig Retning og fatte overilede og skadelige Beslutninger, men Hvo var da Skyld heri, Vee den, ved hvem Forargel, kommer P. T.