JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Nordvestkysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Jamaica Leeward II. St. Lucia Barbados II. St. Vincent. Tabago Trinidad. Bahamas Ballige. rara. Berbice og DemeDominika Hvide. Kolørte. Indianer. Negre. J alt. geogr. Folketal. regningen er af Geographen Hr. Hassel i N. allg. geogr. Ephem. XVII B. 1825 S. 259. sigter de give, er saa betydelig, at man anseer følgende korte Oversigt af almeen Jnteresse. Be Disses Udstrækning, Folketal og Vigtighed baade i Hensyn paa hvad de ere, og hvilke Udtil Grækerne, forekommer i Le Mercure du XIX Siele (Livr. 181, 23 Sept. 1826) en fransk Oversættelse af et tydsk Digt, som siges at være forfattet af H. M. Kongen af Bayern, (og som nylig ogsaa er oversat paa Nye-Græsk.) Man har Grund til at antage Rigtigheden af bemeldte Opgivende af den Omstændighed, at den vist nok skulde, om den ei var rigtig, have fundet en gjendrivelse i andre Blade, især da den angaaer Under Titel. Kongen af Bayerns Poem en saa høi Forfatter. Et indre Beviis ligger ogsaa i Kongens ved saa mange Tilfælde forDagen lagte Deeltagelse i Grækernes Skjæbne og deres Anliggender, nyligen ogsaa viist ved den Tilladelse han har givet flere af sin Armees Officerer at maatte gaae i græsk Krigstjeneste, og imidlertid hjemme beholde Nummer, og Lønnalen No. 299 f. A. ning. Digtet er oversat paa Svensk i Jour
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 7. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Januari 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Korte Anmærkninger til Kontra Advarselen. (See Skilderiet Nr. 4.) Circumstantie variane rem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Ovenstaaende Sentents, som vel ikke er syn derlig god Latin, men som dog er en meget rig tig Sætning, har jeg sat foran disse korte Anmærkninger, fordi den udtrykker baade Grunden, hvorfor jeg skriver disse Linier, og betegner til har dadlet, er falsk og fordreiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Det øvrige Uvedkommende forbigaaer jeg, men en Ting tør jeg ikke forbigaae; og det erdet advarende, og paamindende Spørgsmaal: "Hvi tænke J saa ondt i Eders Hjerter?" For dette Formaningsord har jeg stor Ærefrygt, og jeg stræber virkelig at følge det, hvor det bør følges. Men det anvendes saare ofte urigtigt. Thi den, som selv har givet den meest grundede Anledning til ufordeelagtige Tanker om ham selv, kan ikke med nogen Ret anvende det om sig selv mod andre. Jkkun Haan, som kunde spørge sine Fjender: "Hvo af Eder kan overbevise mig om nogen Synd?" kunde sige disse kraftige og indtrængende Ord med fuld Ret og i deres sande Betydning til andre eller til sine Fjender, Vi andre bør først sige disse formanende Ord til os selv, og derved overvinde eller fordrive de onde Tanker; men vi hør vel vogte os for at sige dem først til andre. Thi vi bør ogsaa mindes disse advarende Ordi "Dømmer ikke, at J ikke skulle dømmes!"N. Fogtmann. Prøve paa en Oversættelse af T. PetroniiSatirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
J Brudstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Forerindring. Digteren Petronius levede under den romerske Keiser Nerd, og døde i Aaret 65 efter Christi Fødsel. Af Petronius haves forhen paa Dansk kun, Elegii til Haarene, af D. Wolff, Morgenposten, 1791 - og Trimalchios Fraadselaug, i Frankenaus Sundheds- og Morskabstidende 1807, Maj. Trimalchio var en rig frigiven Slave, en stor Lækkermund og en gavmild Vert, men høist usædelig. Bourdelot melder, at der fandtes en Medaille, paa hvis Avers man faae Nero, med Jnscription: C. Neto. August. Imp., og paa Reversen: Trimalchio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Veiviser, eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1827, udgivet af Boghandler, L. Thiesen, er nu udkommen og faaes hos Udgiveren paa Børsen No. 12 og ved Nybørs No. 65 indb. paa Trykpapir for 2 Rbd. og paa Skrivpapir for 3 Rbd. Bogen er denne Gang 40 Sider større end forrige Aar, et Beviis paa forøget Fuldstændighed. Overalt finder man deri de tydeligste Spor paa den muligste Grad af Nøiagtighed. Til Slutning er tilføiet en Fortegnelse over Skibsværfts Pladser til beqvemmere Oversigt. III
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Aalborg, d. 15de Januar. Jgaar havde vi her en stærk Storm med Sneefog, Kl. mellem 5 og 6 om Aftenen lignede det en Orkan, som den 5te Februar 1826. Barometret stod saa lavt som man i Mandsminde ikke kan erindre at det har staaet, nemlig 5 eller 1/2 Tomme under Jordskjælv. Kl. 7 begyndte det igjen at stige, saa det Kl. 8 allerede var steget op til Storm omtrent 10" opad. Andre Steder maa Veiret have været meget haardere, saa man desværre vistnok vil spørge megen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Allerede i Løverdags bebudede Svanerne Veirets Komme, med deres sædvanlige Sang; i stor Mængde trak de ængstelige frem og tilbage over Byen, og om Aftenen især opholdt de sig paa Grundene i Fjorden, saa deres Sang kunde høres 1/2 Miil. – Det første aalborgske Skib udenlands fra i det nye Aar kom hertil i Gaar, nemlig Resolution, Capt. Nørbek, som havde været i Skotland med Kornvare. - Jgaar Aftes var der propfuldt i Compagnihuset for at see en Dilletant, Ravn, Bud ved det dramatiske Selskab, paa Linien med Hr. Roat, hvis særdeles Talent høstede høist opmuntrende Bifaldsklap og Bravoraab, saa man vel aftere tør haabe at see ham i samme Fag. - J Morgen, Eftermiddag vil Hr. Rogt foretage sin Ascension fra Murebroe til Budolphi Kirketaarn. Thisted. Ligesom Hans Majestæt Kongen under 31te September afvigte Aar, allernaadigst har skjænket Agger Sogns Beboere en Understøttelse af 115 Tønder Rug, 185 Tdr. Byg og 500 Rbd. Sølv, der fornemmelig er anvendt til Jndkjøb af Hør= og Hamp; saaledes have flere fulgt vor hulde og naadige Landsfaders Exempel, og er for nylig hertil ved Herr Oberst v. Suchows ædelmodige Bestræbelser indsendt som frivillig Gave fra det venskabelige Selskal i Kjøbenhavn 21 Rbd. Sedl., fra Bagerlauget sammestæds 11 Rbd. og fra en Ubekjendt 10 Rbd. til de trængende Beboere af samme Sogn, som have lidt ved Oversvømmelsen. Disse Gaver ere af Amtet overleverede til Fattigkommissionen for at uddeles til de værdigste og meest trængende Beboere i Sognet. - J Forgaars faldt Barometret her aldeles ned under Strægen, og det stormede meget stærkt af en Nordvest, men uden dog at være en Orcan, hvorfor man maae formode at en eller anden Natur-Begivenhed har tildraget sig et andet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Kjøbenhavns Børs, den 23 Januari 1827. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 163 1/2 164 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 49 1/2 50 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 724 72 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 116 1/2 - Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . 95 i Banco. Asiatiske Actier . . . . . i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 57457 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-23
Trykfeil. No. 3. Anm. 1, Lin. 8, efterat har faaet l., efterat den har faaet P. 36, Anm. 4, L. 4 Ascii I. Astii 37, - L. Terorei. l. Snorreiæ - L. 2 og 3: Legemets eller l. Legemets, men - Anm. 7, sidste L., non rectas I. rectos L. 19, siges l. synes L. 10, beqvemmelig: 1. beqvem L. 5 s.n. læs: det 42. - L. 1, mer begge l. ener begge - L. 8, efter Ordet Theologie mangler - L. 9: for selv l. for sig selv. - L. 13: l. ublandede - Anm. 9, L. 3: Rettelse l. Renselse
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Nyeste jøbenhavn. Skilderie af K. Fireogtyvende Aargang. No. 8. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Januari 1827. Den 28de Januari 1827. Gud, giv Landets Konning dine Domme! lad din Retfærd over Sceptret komme!"F. Høegh Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Fra danske Hjerter stige til Himlen Hjerters Bøn Regjer o Gud, vor Konning, giv Ham de Frommes Løn Evindelig den grønnes til Danneborgers Fryd Den høie Himmel-Palme den christne Konges Dyd Ei bruse vilde Storme omkring hans Kongespiir, Reent svinde fro Hans Dage til Danas Fryd og Ziir I Livets Ord han finde sin Glæde og sin Trøst! Krands med de bedste Glæder Hans Fremtids Haab og Lyst Din milde Fred omsvæve Hans Kjære fjern og nær Eendrægtelig, som Fædre, de vorde Dana kjær: Naar Sorgens Dage komme, da dybt i Hjerterod skal klinge Herrens Psalmer til Trøst og freidig Mod 1 Medgangs blide Dage de hæve glade Blik Erkjendtlig mod den Høie fra Hvem alt Godt vi fik. Trofast - o Naadens Herre. - vi veed Dn værne vil Til fromme Christnes Glæde, trods Mørkets Gøglespil Avindelig Din Kirke. Guds Salvede dertil C. Mulers. Ultimatum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Sagen om Udøbtes Salighed og Helvedstraffens Evighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
J Skilderiet d. A. No. 7 har Dr. Theol. Lektor Fogtmann gjort et Forsøg paa at bevise, at den i Skilderiet f. A. No. 100 indførte Beretning om Prof. Sibberns Spørgsmaal til Pastor Tryde om Udøbtes Sallighed og om Helvedstraffens Evighed og dennes Svar herpaa, er falsk, skjev og fordreiet. Da Dr. Fogtmann ikke længere kunde fragaae, at Spørgsmaalene og Svarene vare givne ordret som de i hiin Fortælling ere fremsatte, saa har han nu paa otte lange Piller søgt at føre et i sit Slags mageløst Beviis for, at Fortællingen dog var falsk, skjev og fordreiet, og dette Beviis er saakurieust ulogisk, at Jnds, ikke kan nægte sig den Fornøielse i nogle faa Linier at oplyse dette, da det indeholder et mærkeligt Exempel paa, hvorledes Man i vore Dage mener at kunne spinde Publikum Blaar i Øinene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Dr. Fogtmann for hans Meningsforskjellighed i nærværende Sag, men tverimod agter ham, fordi han, skjøndt paa en heel uheldig Maade, forsvarer, hvad han anseer for godt og rigtigt, thi herom troer Jndsenderen sig overbeviist det finder han det slutteligen ikke upassende at tilføie, med Hensyn til de Slutninger, som Mange ere saa tilbøielige til at gjøre, naar en videnskabelig Strid føres med nogen Varme fra begge Sider. Den, hvis Navn Redactionen veed.*)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Den 13de Januar (Skilderiet Nr. 4) kaldte Dr. Fogtmann Jndsenderen. Den Ube J Gaard af visse af Skilderiets Læsere vil jeg ikke undlade at bemærke Følgende: Ved en rettroende Præst kan det aldrig falde mig ind at forstaae den, som blot holder sig aldeles til Bekiendelsesskrivternes Bogstav dette vilde neppe fortjene Navn af desæt, end sige, at det kan kaldes Troe - men jeg kalder Den saaledes, i hvem Det, hvad der gjennem dette Bogstav har villet udtale sig, er gaaet over i Liv og Aand, og jeg kan derfor meget vel tænke mig en i Aand og Sandhed rettroende Præst, som ei hylder hiint Bogstav, i dets hele Udstrækning; som der da ogsaa ved dette Bogstav, som ved ethvert, kan blive Spørgsmaal om dets rette Forstaaelse, altsaa ogsaa om dets rette Udlæggelse, paa hvilken naturligviis det, hvoraf den Udlæggende i det Hele er besjælet, faaer sin Indflydelse, men i hvilken da ogsaa Det, der besjæler ham, kommer til at lægge sig for Dagen. At gaae videre ind heri, dertil er Stedet ikke her. Det Sagte vil være nok for dem, for hvis Skyld disse Linier nedskrives. Sibbern. nævnte men Velbekjendte." Den 23de Januar (Skilderie No. 7) siger Doktor Fogtmann, at han ikke kjender Jndsenderen og ikke engang veed hans Navn. Dersom Jndsenderen nu blot lægger til: Hvorledes kan det dog rime sig, saa er han vis paa, at Doctor Fogtmann paa Grund heraf strax paastaaer, at Beretningen om disse to Udsagn af ham ere aldeles falsk og fordreiet, og han fører vist et langt Beviis for, at godtgjøre dette. Men Skam faae den, der svarer ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Nogle Ord om Retskrivnings Differentsserne. Vort Modersmaals Retskrivning har allerede siden Midten af det syttende Aarhundrede været en Gjenstand for Sproggrandskeres Studium - og Mange har deels i særegne Afhandlinger, stundom blot biløbig, omhandlet denne Gjenstand - men langt fra at være enige, end ikke i Henseende til Principerne hvorpaa Retskrivningens Love skulle grunde sig. Saa meget mindre er det at undre over, at det skrivende Publikum vakler, og istedetfor efterhaanden at berigtige Feilene i den gamle Skrivebrug, forøger dem med nye Afvigelser og Forandringer, hvis Antal endog forstørres ved den Omstændighed, at Betragtninger over Ortograstens enkelte Dele i Grunden er det letteste Slags Sprogphilosophi. Gienstanden er saa populair, at Enhver synes han kan ræsonnere over den; det gaaer hermed ikke allene som med Musik, Skuespil, og Politik, hvori næsten Enhver tiltroer sig Jndsigt nok til at dømme; men i Ortografien gaaer det end videre, her bringes Dommen ikke sjelden strax i Udøvelse, og ikke Enhver har den vist nok saare fornuftige Resignation, som Dr. Dampe, der, i det Samme han fremsætter sine Grunde for de frappanteste Afvigelser fra Skrivebrugen, dog troer at burde selv følge Denne, saalænge til man først seer om Hine finde Bifald eller ikke. Endelig øse de ortografiske Skribentere d. er de som skrive over Ortografien, ofte Olie i Jlden, ved deres eensidige Vedhængenhed ved et enkelt Princip, snart ved deres usikkre Vaklen imellem flere, og snart endelig ved den afgjørende Tone, hvormed de, efterat have fremsat deres formeentlige Grunde nægte de modsatte Meninger af mulig Grund eller Rimelighed. Under saadan Uvished, Uovereensstemmelse, Gjæring og aabenbar Strid kan det altsaa ikke undre os, om Nogle ansee Sagen farligere end den virkelig er, og Differentserne i Retskrivningen for saa betydeligt et Onde, at der ikke Tids nok og ikke kraftigt nok kan gjøres en Ende paa dem - Det er nok egentlig Uenigheden om Principerne der volder den hele Fortræd. Skrivebrug, Udtale, Etymologi, og Analogi stride saa ofte reent mod hinanden, at hvem der strengt og udelukkende vil følge et af disse Principer, allene, ofte kommer til at synde imod de to til tre andre, som dog og have deres billige Fordringer. Og det er netop den Feil ikke faa af vore Ortografiens Reformatorer forfalde tilDe udkaare et vist Princip, dømme derefter uden Skaansel alle Tilfælde, og ansee Inkonseqvent heri for den største Feil, der kan begaaes, uden dog at betænke, at Sprogenes Natur, og som en Følge heraf ogsaa Retskrivningens, er saa utallige Modisikationer underkastet, at fuldkommen Konseqvents og Frihed for alle Anomalier, er en umulig, en utænkelig Fordring; ja at Anomalierne end ydermeere mangengang ere en Fuldkommenhed ved Sproget, da de som oftest ere en Følge af fine Nuancer, enten i Begrebernes Forskjellighed eller i Velklangslovene, som ikke vilde været opnaaet ved at følge Hovedreglen, men som der ofte hører stor Skarpsindighed til at udfinde og fiint Sproggehør til at føle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Af en Rec. i d. Lit. Tid. 1813 No. 37 over endeel ortografiske Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Udenlandske Efterretninger. I Dag ere 50 Aar forløbne siden Hs. Exe. Geheime-Statsminister Ove Malling, Ridder, af Elefanten, St. a. D. &c. &c., først kaldtes til offentlige Bestillinger, i det han blev udnævnt til Kammersekretær i det Kongl. vestindisk gun Rente- og Generaltoldkammer. For at tolke Medborgernes Følelser i denne Anledning, paa en Jubeloldingen værdig Maade, og forplante Mindet derom til Efterkommerne, var en Jndbydelse bleven udstædt, undertegnet d. 21 Nov. f. A., til at subskribere paa en Jubelmedaille; saaledes at et Exemplar i Guld kunde overleveres Jubeloldingen, og Exemplarer i Sølv til hans Børn. Mere end 300 have subskriberet, saa at, ifølge hvad i Jndbydelsen var bleven antydet, desuden et Legat under Navn af det Mallingske kunde af Subskriptionens Beløb blive stiftet for uformuende Studerende ved Kjøbenhavns Universitet. Da man først ved Enden af forrige Aar havde erfaret, at Geheime-Statsministerens første Ansætt lse var skeet i Januar, var Tiden for kort til at nogen af de i Kjøbenhavn værende Konstnere kunde paatage sig at forfærdige Medaillen. Man henvendte sig derfor til Medailler G. D. Loos i Berlin, som lovede inden sex Ugers Forløb at gravere Medaillen, efter den ham oversendte af Professor Hetsch forfærdigede Tegning. Guld-Exemplaret er i Dag Formiddag bleven overrakt Geheime statsministeren ved en Deputation, for hvilken Professor Rahbek, som Universitetets Rector, førte Ordet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Samme Aar 1777, da den høithædrede Jubelolding førstegang betraadte Embedsbanen, udgav han og det Skrift, der udgjør en af vor Literaturs Prydelser: Store og gode Handlinger af Danske, Norske og Holstenere. Ti Aar senere, 1787, holdt han den skjønne Mindetale over Geuss, af hvilken vi optage de Ord, hvormed han i kort Begreb gav en Skildring af Embedsmanden efter Statens Krav. "Hvad fordrer Fædrenelandet af sine Mænd i Embedscirklerne: Er det ikke lyse Indsigter, Mod og Lyst til at arbeide, Opofrelse til Pligter, Klogskab i deres Udøvelse, Uegennyttighed i Lønningskrav, Beskedenhed i Omgang med Medborgere i Almindelighed, med dem især, for hvem og til hvis Gavn Embedet stiftedes. Og hvorfor fordrede Fædrenelandet alt dette, Er det ikke fordi Staternes Gavn eller Skade, Hæld eller Uhæld, Orden eller Uorden, Lys eller Mørke, Fremgang eller Tilbagegang saa meget beroer paa Statsembedernes Forvaltning. Forgjeves vaage Fyrsterne, naar Embedsmændene roligen slumre; Fyrstens Øie kan ikke oversee Alt, ikke igjennemskue Alt. Forgjeves tale Love og Embedsforskrifter, naar Embedsmændene, det være af Vankundighed eller Ladhed, eller Vrangvillighed, eller Egennyttighed miskjende deres Pligter eller glemme dem, eller snige sig fra dem. Love og Forskrifter, kunne ikke virke selv, de skulle iværksættes. Forgiæves yder Himlen Staterne sin Regn og sit Soelskin, Jorden dem sin Grøde og sine Frugter, naar Embedsmændene ikke klogeligen, ikke ømmeligen vaage for Orden, for Ret, for Kundskabs Udbredelse og Vedligeholdelse." Saaledes skildrede Jubeloldingen i sine tidligere Dage de Pligter han erkiendte paa den lange Embedsbanhan med saa megen Hæder har gjennemvandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Odense, d. 23 Januari. Frosten vedvarer, dog ikke i saa overdreven Grad, hvorimod Sneen fyger næsten Nat og Dag. Jkke desmindre ere Kanerne i fuld Fart, efterat Man i flere Vintere har maattet savne denne Fornøielse. Endnu i Gaar var Seiladsen i store Belt ganske fri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Hvor stor Fodertrangen alt paa sine Steder er, sees deraf, at i Thisted sælger Man Halm pundeviis og betaler 1 1/2 s. for Pundet, saa at Føden for to og fiirbenede Dyr snart koster lige meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Blandede Efterretninger. J Baronesse Minutoli's Erindringer fra Ægypten fortælles følgende: "Mange Mennesker have hidtil troet, at Valfarten til Mecca kun foretages af Mænd, men da jeg i Cairo traf en af disse Karavaner, saae jeg mange Qvinder deriblandt, som, efter deres Maade at reise paa, forekom mig at være af høi Rang. Stundom har en stor Kameel to af dem i et Slags Bærestoel, som var fastgjort paa begge Sider af Dyret. Ledsagede af sine Slaver og omgivne med alle Tegn paa Overflødighed og Rigdom, sadde andre Fruentimre i Palanqviner, som bares af Muulesler, og atter andre Qvinder, med smaae Børn ved Brystet, rede gandske simpelt paa Kammeler og Æsler, og underkastede sig saaledes alle Besværligheder paa denne lange Reise. Mænd paa prægtige Gangere, med stolte Øiekast, i rig, men ofte sælsom Dragt, og paafaldende ved sine Vaabens Skjønhed; endvidere en synderlig Blanding af Pillegrime af enhver Alder, ethvert Kjøn og enhver Farve fængslede længe mine Øine og min Opmærksomhed. - Man troer i Almindelighed, at den hyppige Brug af Dampbade bidrage til, at de østerlandske Damers Yndigheder modnes saa tidlig; imidlertid have Ægyptens Clima og de tidlige Ægteskaber ogsaa deres Deel deri. De unge Piger gifte sig næsten ved Grændsen af Barndommen, og Copterne foreene ofte sine Børn i en Alder af syv til otte Aar. Man seer Mødre paa tolv til tretten Aar, og de ægyptiske Koner kunne ofte see sig omgivne af Børnebørns Børn, dersom Naturen tilstod dem en ligesaa lang Levetid, som Qvinderne i andre Lande, men kun sjelden opnaae de en høi Alder, og det lader til, at deres tidligmodne Udvikling ogsaa medfører deres physiske Kræfters tidlige Ødelæggelse, idet den udtømmer Livsprincipet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
J Kene saae vi et stort Antal Qvinder af Dandserindernes privilegerede Classe. Endskjøndt disse Fruentimmere skrækkelig vanfire deres Ansigt ved at sminke Kinderne orange og Øienhaarensorte, saa synes de mig dog ikke at være uden Ynde, især har deres Væxt noget kraftigt og majestætisk. De vare overlæssede med Smykker af Mæssing og Sølv, Ringe omkring Arme og Been, mindre havde de i Næsen og paa Tæerne; desuden viste deres Lyst til Pynt sig i den store Mængde Halsbaand af venetianske Glasperler af alle Farver, som de have hængende om deres Hals. Denne Prydelse have de fælleds med alle Qvinder i Overægypten, Nubien og det Jndre Afrika, hvor Glasperler agtes ligemed Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
J Warschau er 214 Gader, 3132 Huse, Universitetet har 600 Studerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Kjøbenhavns Børs, den 26 Januari 1827. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 168 1/2 164 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Svenske Sedler 49 1/2 50 Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . 72 1/2 73 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 3/4 101 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 116 116 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90,91 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-27
6 pC. norsk Laan, 103 1/2 104 i Banco ved Hambro & Søn 95, i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler. Asiatiske Actier. . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/457 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Tyeste Fireogtyvende Aargang. No. 9. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Januari 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Skilderie af Kjøbenhavn. Den danske Nationalbank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Her er udkommet Regnskab over Nationalbankens Indtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1 Aug. 1825 til 31 Juli 1826, tilligemed vedføjet Forklaring, som viser Bankens Status, til bemeldte 31 Juli. Det faaes hos Popp, Østergade No. 72, for 40 Skill. Tegn. Resulforegaaende Aars, er følgende: I. Bankhæftelsernes Beløb. a.) Ved Rigsbankens Begyndelse 1813, efter de specielle Registre, som for hver Kjøbstad og hvert Amts Distrikt ere affattede over den Banken tillagte Fordring i hver enkelt I. Danmark. ling. 2. Tiender . . . . 3. Bygninger. 18988400 Men1. Jorder. . . Rbd. 12,993, 186. 40 1/8 s. Eiendom (see Coll. Tid. 1817. S. 7 og 37). taterne af dette Regnskab, sammenlignet med de 2. Bygninger. 22. Slesvig. 1. Jorder. . . . . Rbd. 5,533,914. 66. I. Danmark c.) Den 31 Juli 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
fra Rigsbanken til Nationalbanken: Jalt Rbd. 33,018,32. 20,000 s. 2. Bygninger . . 3. Holsteen. 1. Jorder. . . . . Rbd. 6,351,146. 67. b.) Den 31 Juli 1818 ved Overgangen. I. Danmark. Rbd. 17,290,643. 71.2. Hertugdømmen 13,230,431. 47. Hat. 30921476. 22. Rbd. 16,162, 975. 73. 2. Hertugdømmen. . . 12,053,657. 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Ved Sammenligning af Beløbet efter Registrene 1813. . . . Rbd. 33,018, 325. 21 s. og efter det 31 Juli 1826 sluttede Regnskab . . . 28,216,533. 46 findes altsaa Formindskelse af 4,801,791. 71.