Berlingske Tidende, 1779-12-20
Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har nu tilkiendt den for en Hervide udsatte Priis af 50 Rdlr., Forfatteren af det i sidste Bekiendtgjørelse ommeldte poetiske Brev, Philippe til Erich, som befandtes at være Hr. Christen Praom i Kiøbenhavn. En Priis af 50 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd udsættes denne Gang for det beste Dratorium eller udførlige musicalske Drama, hvis Jndhold kunde tages af Passionen eller nogen anden bibelsk Historie. Det Tydske Sprog er ved Ramler og Nemerer beriget med ypperlige Stykker af dette Slags; det var ønskeligt, at ogsaa vi bleve forsynede med lige saa heldige og opbyggelige Danske Originaler. J Anledning af den i Veltalenhed udrette Priis, for den beste og meest livagtige Skildring eller Beskrivelse af nogen vigtig Begivenhed i Fædrenelandets Historie, er ikke noget indkommet. Denne Priis af 40 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd udsættes paa ny, i Forventning at dog een og anden, som har Evne dertil, vil lade sig herved opmuntre, en malende men ukonstlet og mandig Stiil at udføre nogen merk værdig og ved ualmindelige Hendelser og afvexlende Optrin interesserende Begivenhed i vor Historie. Dertil foreslaaes Kong Wal. demar 11. Fængsel og dets besynderlige Følger, baade for og efter Befrielsen; eller og nogen af de udmærkede Revolutioner, som Norges ældre Historie fremstiller. Salstii bellum Catallinarium, eller iblant de Nyere, Abbed Saint Reeds Conjuration de Veni se, saa og visse Stykker af Revolutions Romaines par Pertot kund herved tages til Monster. Tillige bestemmes en Priis af samme Værd for den beste Samtale om nogen politisk eller moralsk Matte rie. Til at holde samme, maatte heldst udvælges bekiendte Personer, hvis Caracter og Tænke= eller Handlings=Maade er saa bestemt i Historien, at deri findes Grund til at tillegge dem visse Meeninger eller Maximer. Personerne maatte ikke indføres, som talende i de Dødes Rige, men som levende fremsette og forsvare enhver sine Tanker. Plato og Cicero give Mønstre i lærerige Dialoger. Saa lader og Haller i sin Fabius og Cato disse Roms Statsmænd undersøge med hinanden, om Aristokratiet eller Demokratiet bør have Overvægt. De for disse Priser udarbeidede Skrifter maae indleveres inden Udgangen af September 1780. Man føier til dem en Devise og en forseglet Seddel, som tilkiendegiver Forfatterens Navn og Opholdsted. De indsendes til Justitsraad og Professor Schlegel, som Selskabets Secretair, Ellers tilkiendegives endnu, at blant de øvrige indkomne Skrifter, udmærkede sig en Digt og Religionen ved Hr. D. Jens Sandøe, som nu trykkes i Forsøgenes trettende Stykke, saa og en Tragsdie, med Devise: Valeat res ludicra, hvori, uagtet dens Mangler fremskinner et Genie, der lover med Tiden noget meere modent og fuldkomment i dette vanskelige Fag. Jen Begierlighed, hvormed det Danske og Norske Publi um T saa mange Aar har længtes efter at see den udødelige Richardson Clarissa og Grandtion paa dansk Det store bifald, hvormed den saa høyt elskte Gellert og den berømte Halle anprisde disse Mesterstykker af Smag, Sædelære og Vittighed: Den Dyd den Gudsfrygt, de levende Mønstere, som disse ypperlige Characterer fremstille, hvorved de indklæde Sædelæren i den yndigste Dragt, og virke som oftest meere end alle tørre Systemmer; Al dette kunde bevæge enhver Elsker af den danske Literatur til at berige Modersmaalet med disse Verker. Men, da deres Vidtløftighed formodentlig vil giøre Arbeydet alt for besværligt for en enkelt Person, saa har et Selskab foreenet sig for at udarbeyde en Oversættelse for det første af Grandison. Man har sørger for, at Stilen, endskiønt flere Personer tage Deel i Arbeydet. overalt skal blive sig selv liig efter de forskiellige Personers Characterer. Dette Verk vil blive saa bekosteligt, at intet uden Ly til at gavne og behage sine Landsmænd har kundet givet Selskabet Mod til at lægge Haand paa det. Den eeneste Belønning for saa møysommeligt et Arbeyde skal være, om man derved maatte fortiene Kienderes bifald, og levere en Oversættelse, der kunde sættes ved Siden af de beste i vort Sprog. Oversættelsen, som ligger allerede færdig til Trykken, er udarbeydet efter den nyeste Londonske Udgave 1770. Verket bestaaer af 7 Dele, hver omtrent halvandet Alphabet stor. Det leveres paa got Trykpapiir med ganske nye fiin Skrift, for 2 s. Arket, men paa Skrivpapiir 3 s., til Subscribenterne. Den første Deel udkommer i Marti Maaned næstkommende Aar, da en Deel siden leveres nøyagtig hvert Fierdingaar, for desto snarere at fornøye Læseren. Subscriptionen modtages af Hr. Amberg, boende i Studiistrædet No. 117, og vedvarer til Nytaar, da derefter ingen Exemplarer, trykkes paa Skrivpapiir uden for dem, som derfor have ladet sit tegne, og meget saa paa Trykpapiir, hvilke ikke overlades til nogen ringere end 3 s. Arket. Man udbeder sig de Herrer Subserbenteres Characterer og Embeder, at de tilligemed Navnene kunne blive trykte ved Slutningen af Verket. Udenbyes=Subscribentere ville behage at lade sig tegne ved Commissionairer her i Staden. Enhver, som tager ti Exemplarer, faaer det ellevte frit. For dem, som endnu ikke kiende dette fortreffelige Skrift: vil man allene legge til; at Forfatteren har der skildret en fuldkommen Mandsperson af den fineste Levemaade, Vittighed, Jndsigt og Smag, et ædelmodigt Hierte, og en sand Gudsfrygt: Tildragelserne ere saa mange, saa afvexlende og interessante, en Clemmentines og Mis Byrons Fruentimmer Characterer saa fortreffelige, det menneskelige Hierte saa mesterlig skildret, Brev stilen saa passende efter enhvers Characteer, at den tilligemed Clarissa ere de fuldkomne og lærerigste Romaner, man hidindtihar eyet, og fortiener at læses af enhver Elsker af ægte Dyd ædel Poesie og sund Smag.