JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Natten imellem den 24 og 25 d. M. var Luften i Hovedstaden og i dens Omegn meget varm, og det tordnede og lynede stærkt. Om Morgenen derpaa blev man vaer, at Vandet i Kanalerne og paa andre Steder var ganske skiult med en guul Materie, der efter Udseende havde fuldkommen Lighed med Svovel. Den samme Materie blev fundet i Mængde paa mange andre Steder, ja selv paa Gaderne. Endeel Personer, som formodentlig frygtede for at Kiøbenhavn skulde friste samme Skjebne som fordum Sodoma og Gomorra, havde meget travlt med at samle den nedfaldne Materie. At den dog ikke var Svovel blev man overbeviist om da den ikke fængede, og man paastaaer nu, at den efter anstillede Forsøg er befunden at være Støvet af Blomster, som ved et eller andet Tilfælde er bleven oplost og dernæst falden til Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J the Courier siges, at Frankrig skulde have tilbudt sin Mægling ved Grændseberigtigelsen i Sommer, mellem Danmark og Sverrig, men at samme ikke antoges. En af den franske reformerte Menigheds Medlemmer har foreslaaet at forsyne Kirken med en Vindovn, deels for derved at faae friskere Luft og om Vinteren Varme. Et Medlem af Forstanderskabet har derimod indvendet at man nu i 120 Aar havde undværet Ovn. Troens Varme var nok for vore Forfædre, og det vilde klæde os kiønt om vi behøvede en Ovn for at bøde paa vor Kulde i de Ting der høre Religionen til. Det haabes imidlertid at det første Parti vil seire, til Trøst for Aldrende og Svage, der nu maa vælge mellem Sygdom eller Udeblivelse af Kirken om Vinteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Det hedder at der nu skal, som en dramatisk Planteskole, oprettes et mindre kongeligt Theater ved Siden at det hidtil værende. Dets Skuespillere og Skuespillerinder vælges af Synge og Dandse=Eleverne ved Theatret, og at Underviisningen i Deklamationen og Jnstruxioneroverdrages Hr. Jnstruktør Rosing, som derfor det første Aar erholder en Gratifikation af 200 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Artilleriemajor og Professor Krebs blev, iblant flere Følgere, ogsaa fulgt til Graven af alle dem, hvis Lærer, han i en Række af Aar har været paa Artillerie= og Landkadetakademierne, for saavidt de paa Begravelsesdagen opholdt sig i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Den i sidste Avis omtalte Bataille imellem Slagterdrengene og Snedkerdrengene paa Nørrefælled, kunde have blevet baade farlig og dødelig, hvis den ikke var forekommet da Smededrengene dertil havde forsynet sig med Jernpiger, Endnu indkomme stedse flere Bidrag til Kommissionen for de Qvæstede; for Salg af Biskop Kroghs Tale om Kierlighed til Fædrelandet er atter indsendt 220 Rd. den har tilforn indbragt de Qvæstede 493 Rd. 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Den 23 ankom H. K. H. Kronprindsen med Gemalinde, Datter og Følge til Lovisenlund. Afreisen til Norge er endnu ikke bestemt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Den 20 Juni reiser Arveprindsen med Familie til Neundorf, Paa Hovedstadens Vestervold indrettes nu et Fyertaarnsom er bestemt til at opsættes paa Christiansøe. Det en Forfærdiget af den for fine mekaniske Jndsigter fordeelagtig bekiendte Smed Gamst og har det Fortrin fremfor de bedste engelske, at der kun ere brugte 3 Lamper til at oplyse 9 Huulspeile, som ved en anbragt Mekanisme bestandig dreie sig rundt, hvorved Lysningen tredobbelt forøges, Ved de Engelske derimod bruges 9 Lamper til at oplyse Speilene, da disse ere bevægelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Det er bekiendt at mange fattige Amagerinder nære sig med at væve baade for Øens Jndbyggere, og for endeel Familier i Kiøbenhavn. Da Væverne i Kiøbenhavn nylig havde protesteret mod dette formeentlige Jngreb i deres Rettigheder, blev Sagen ved en i disse Dage afsagt Høiesteretsdom afgjort saaledes, at det i Fremtiden er Væverne paa Amager uformeent at væve endog for Hovedstadens Beboere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Mange hundrede Bønskrivter som skulle være indkomme til Kronprindsen, om at Folkene i denne forsinkede Sæde tid maatte komme hiem, og Kronprindsens Opmærksom. hed for den saa vigtige Agerdyrkning anføres som Aarsagen til at de sædvanlige Mønstringer bleve udsatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J Holmsøe, i Nærheden af Krybily imellem Frederiks og Kolding, druknede den 18 Mai 3 unge Bønderkarle, som med en brystfældig Baad roede ud i Søen for at fornøie sig; de fandtes samme Aften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J Kiøbenhavn har Dandsen nu udbredt sig saa vidt, at der er indrettet en egen Skole for at danne Tieneste piger til denne Konst, og især til dens saa vigtige Green Valtsen. Virkningen heraf spores daglig, da man seer denne Fruentimmerklasse valtse paa offentlige Steder med en Grace, som deres Fruer, Frokkener eller Madamer neppe altid skulle giøre dem efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J Hamborg spilles i denne Tid nogle betydelige Bankerotter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Renterne af det Fideikommis, som Raadmand Kaasbøl havde oprettet, tilfalder Sønnen allene, uden nogen af de forhen omtalte Delinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Efter Sigende skal forrige Stiftamtmand Buchwald i denne Tid være bleven givt i Holland og have gjort et meget rigt Partie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J Politivennen ønskes, at det her til Lands som andensteds blev Skik at stænke Gaderne med Vand i tørre og vindige Dage, da man derved blev fritaget for at faae Øine og Mund fulde af Støv. Vinduerne, saavelsom Stuer og Møbler, naar man lukker et Vindue op, bleve da heller ikke overstøvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J samme Blad ankes over, at der i indenrigske Aviser, især norske, indrykkes glimrende Lovtaler over fremmede Lotterier og Opdragelsesinstituter, paa hvilke man nu aldeles ikke har Mangel i Landet selv, især i Kbhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Fra Norge sendes fornemmelig mange Børn til engelske Jnstituter, siden man begyndte at blive de tydske Børneprangere for kloge. J nogle af disse fremmede Jndbydelser lover man Nordmændene at lære deres Børn Dansk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Som et Beviis paa, at det franske Sprog er skikket til at være Hof= og Universalsprog anføres, at mange Kiøbenhavnere tilklappe saa hiertelig de franske Skuespillere deres bifald, uden at forstaae et eneste Ord af Sproget. Et fransk An, giennemskiærer Hiertet, som en Dolk, naar det danske os derimod neppe virker som en Fluestik. Naar de have seet et saadant fransk Skuespil, forekommer det dem, naar de igien seer et dansk Stykke, som om de spiste Klipsisk efter Skildpadde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J Magazin Encyclopedique No. 10 siges om Malte Conrad Bruuns geografiske Værk: "Vi have omhyggeligen undersøgt den første Livraison, som er udkommen, og kunne forsikkre, at der ikke existerer noget geografisk Værk af saadan Udførlighed og Vigtighed som dette." Oprindelsen til adskillige nye Moder kan man sikkert antage at have været omtrent følgende: En ung Spradebasse havde af Naturen eller ved særegne Omstændigheder faaet meget smalle Been. Han lod sig giøre et Par meget vide Støvler, som skulde bøde paa denne Mangel Friskfyrene saae det, troede, det klædte godt, og giorde det efter. - Han var af spinkel Legemsbygning og vilde gjerne see ud som en Hercules, lod sig derfor sye alenvide Beenklæder, som illuderede Øiet. Friskfyrene saae det, troede, der klædte godt, og gjorde det efter. - Hans Haar gik af, og han saae sig nødsøget til at lade sig giøre en kruset Titusparyk. Friskfyrene saae det, troede, det klædte godt, og gjorde det efter. - Han vilde gjerne stirre smukke Piger lige i Ansigtet, men frygtede for Følgerne Han lod derfor, som han var blind, kiøbte sig et store Øienglas og førte det nu med sig som et Fripas til at be giør alle Fruentimmer. Friskfyrene saae det, troede, det klædte godt, og gjorde det efter. - Han havde nogle Ubehageligheder, som brøde frem med Magt, og vanzirede hans smukke Hage. Han anskaffede sig derfor et meget tykt Halstørklæde, som skiulede det halve Ansigt. Frisk, forene saae det, troede, det klædte godt, og gjorde det efter. - Doctoren forbød ham at lade sig barbere; han lod derfor Bakkenbarterne voxe i Ro, men paa det de skulde see ud som de vare efter Moden, klippede han alskens Figurer i dem, Friskfyrene saae det, troede, det klædte godt, og gjorde det efter. Paa den ene Side af den ved Rosenborg Hauge anlagte nye Gade skal der fra Indgangen ligge til Enden af Haugen opsættes et Jerngitterværk med Steenpiller mellem hvert bestemt Antal Jernstænger. Indgangsporten bliver ligeledes af Jern og i alle Henseender meget smuk. Efter hvert Mellemrum af 46 Al. kommer der den hele Række igiennem en smuk Boutiqve, som i sin Tid skal borleies Ligefor Rosenborg Slot skal der indrettes en smuk Jern port med Jndkiørsel, som Kongen kan kjøre igiennem ved Høiesterets aarlige Aabning eller naar Hans Majestæt ved andre Leiligheder vil tage hen paa Slottet. Denne Gade vil blive een af de skiønneste i Kiøbenhavn, da man har her en smuk Række Bygninger paa den ene Side og Haugen paa den anden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
De smaae Fartøier som Engellænderne havde anholdt paa deres Fart over Vatterne fra Tønningen til Hamborg, ere igien frigivne; dog vil denne Fart herefter ikke være saa sikker som tilforn, da det tillige er erklæret, at intet Skib som igien antræffes paa Vatterne, vil blive løsladt andengang. - Det synes altsaa endnu ikke at vorde indseet hvor meget denne Fremgangsmaade skaber Engellands egen Handelsinteresse, foruden at den er aldeles stridende imod den Agtelse som burde vises de neutrale Flage i deres egne Farvande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
En Tydsker har i Aar udgivet en meget interessant Beskrivelse om sin Reise over Gotthardsbierget i Sveits, og siger deri, Dette Bierg var for et Par Aar siden Stue pladsen for en rasende Feide. Vor Fører, som dengang var den franske General Gudins Veiviser, viste os et Sted, hvor denne General havde sit Hovedkvarteer. Paa et tilsneet Feldstykke, hvor det var ubegribeligt, at et levende Væsen kunde komme op, uden ti Gange at brække Halsen, bleve 80 Østerriger gjorte til Fanger. Did, hvor ingen Steengied og intet Murmeldyr, og neppe en enkelt Rovfugl vover sig op, jagede Krigens blinde Raseri Menneskeer imod hverandre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Endnu har man i Konstantinopel ikke seet enten det preussiske eller det danske Flag vaje paa Havnen. Det preussiske vil imidlertid snart sees, da over 20 Skibe ere paa Veie did fra Embden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
J Kardis, i Engelland, døde en ung Kone i Barselseng, og Barnet der nu sin Bedstemoder som er 70 Aar, gammel, og som det ved at sue, har bragt Melk i Brysterne paa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 18 Majer Etatsraad P. Feddersen, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embed som første Deputeret i det danske Cancellie og Chef for 3die Departement, hvorimod han overtræder i den ved Statsraad Resteds Død ledig blevne Plads, som Assefor og Høiesteret med den Ancienitet, i Henseende til Sæde og Gage som ved kongelig Resolution af 20de Novbr. 1799 blev ham, ved hans Jndtrædelse i Cancelliet, forbeholden: den 2den Deputerede i bemældte Cancellie, Statsraad C. M. T. Cold, udnævnt til første Deputeret sammesteds, og fratræder han Bestyrelsen af Cancelliets 2det Departement, men derimod paatager sig de Statsraad Monrad ved kongelig Resolution af 6te April d. A. overdragne Pligter, i Henseende til Cancelliets første Departement, hvorhos han tager Deel i alle de Sager, som fra samtlige Cancelliets Departements foredrages i Collegiet, og i Særdeleshed vaager for Lovens rigtige Fortoltning, naar der om samme er Spørgsmaal, samt i alle Tilfælde, hvor ny Lovgivning, eller nærmere Bestemmelser i de allerede givne Love igjennem Cancelliet skulle udstedes, foreslaaer og forfatter samme; den 3die Deputerede, Etatsraad C. Knudsen, udnævnt til 2den Deputeret samt til Chef for 2det og 5te Departement; den 4de Deputerede, gammerherre C. S. v. Bülow, til 3die Deputerer, samt til Chef for 3die Departement, og den 5te Deputerede, Etatsraad P. J. Monrad, til 4de Deputeret, samt til Chef for 4de og 6te Departement; Fuldmægtig i Cancelliets Revisions Contoir for de Umyndiges Midlers Regnskaber i Sjælland og Fyen, J. Smith, samt Under-Cancemst i det 4de Departement, N. H. Lund, og Under Cancellist i det 5te Departement, N. Engelberdt, udnævnte til Cancellie, Secretairer. Den 25de, Cand. Med. T. Klog udnævnt til Land=Physikus paa Jsland; Agent S. D. Brodtkib til virkelig Justitsraad. Historiemaler A. C. Rude til Professor med Rang med 6te Klasse No. 1, Doctor Med. B. Fanger, til Land=Popsikus i Stavanger og for Nyefølte Distrift; residerende Kapellan i Rustisling, O. F. Sand, confirmeret til Spanepræst for Malbølle Menighed i Lolland; Cand. Theol, D. C. Manders Uariedes til Personel Kapellan for Aggershuus Slot og Aggers Menighed; Cand. Theol. R. Otteser, ligeledes til Personel Kapellan for Fedts præstegjæld i uggershuus Stift; Cancellieraad S. Gierulf; efter Ansøgning Naade entlediget fra sit omved som Borgmester i Viborg, og i hans Sted udnævnt den første maarmand, Cancellieraar, C. Tolstrup, til Borgmester, samt Overguditeur og Herredsfoged Dinesen til virkelig Raadmand i den anden Raadmand Justitsraad Wissings Sted, der aftenderer til førstmaadmands Post der paa Steret - Under det tydske Cancellie: Den 18de Maler Doctor Medicina F. A. Hein ge udnævnt til virkelig Justitsraad, hidtilværende Organist, Degn og Stolemester i Bordesholm, J. Luttens, entlediget fra hans Embed, og i hans Sted bestikket den hidtilværende Stolelærer i Demühlen, under Chrøndagens Amt, C. Gotsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
- Under Generaliteter: Den 4de Mai. J det nordenfieldske Jnf. Reg. ere charact. Obersterieut. H. v. Rømer udnævnt til virkelig Oberst=Lieutnant; Major J. U. v. Harboe beskikket til 3die Stavstificeer; Major F. W. v. Lützon, til 4de Stabsofficerer; Major N. H. v. Mehlenburg til 5te Stadscapitain; Capt. H. J. v. Hustfeldt til Major og national Batallions=Command ur, og Capitain af det 1ste aggershuusiske Jus. Reg., S. G. v. Blik, forflyttet til førstnævnte Regiment som Chef for det Enebanske Compagnie. Ved det søndensieldske Jnf. Reg. ere Eleverne af det norske Militair. Justitut, N. W. v. Brock og P. v. Anter udnævnte til virtelige Fændrikker; Capt. af det tellemarkske Jnf. Reg., H.v. Bassøe, efter Ansøgning, i Naade afskediget med Pension. Gen. Anditeuren i Norge, M. L. Sommerhielm, udnævnt at være tillige 4de Deputetet i det tongelige norske Generallitets- og Commissariats=Collegium; Capitain a la sulte ved det tellemarkske Jus. Geg. N. F. R. v. Hultfeldt, forflyttet i lige Qvalitet til det nordenfieldske Jnf. Reg.; Underneurg C. G. Nelle ved det agerhuusiske Dragon=Regiment, efter Ansøgning, i Naade afskediget og derhos forundt Krigsraad Characteer; Sec. Lieut. ved det nordenfieldske Jnf. Reg.,J. C. v. Harboe, forsat i lige Qvalitet til Jngenieur Corpset. Den 11te, Underchirurg ved Marine=Reg., F. W. Rudolph. beskikket til Garnisons=Chirurg ved Frederiksorts Fæstning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Ved det schlesvigske Landen. Regiment ere: Capitain a la sulte G. J. N. v. Leithamer og F. C. v. Bulev udnævnte til Compagnie=Chefer; Prem. Lieut. P. v. Petersen ligesaa til Capitain og Compagniesæef. Ved det holsteenske Landeværn Reg. ere : Major a la suite C. F. v. Hedemann Hespen, Capt. a la sulte C. L. v. Haagensen, de charact. Capitainer M. v. Friis og J. J. v. Storck, Capt. a la sulte C. W. v. Rolffen, caract. Capt. S. F. C. v. Boetmann og Capt. a la sulte H.v. Cramer udnævnte til Compagnie=Chefer; Sec. Ritm. E.C. v. Deblau af det svenske Regiment lette Dragoner derfra afgaaet, og ansat som Capt. og Compagnie=Chef ved det syenske Landeværn Regiment; charact. Sec. Lieut. C. F. F. v. Friet, af Kongens Reg. til Fods udnævnt til virkelig Second Lieut. i Regimentet: Sec. Lieut. i 3die jydske Jnf. Reg., v. Søderberg, forsat til Jæger-Compagnier; charact. Prem. Lieut. F.C. v. Krohn, udnævnt til virkelig Prem. Lieut., og charact. Sec. Lieut. H. v. Breda til virkelig Sec. Lieut., begge i Kronprindsens Regiment til Fods; i Kongens Livjæger=Corps ere Sec. Lieut. J. Bruun udnævnt til Premier=Lieut., og Over jægerne C. F. Carlsen og A. Buntzen til Sec. Lieut.; Magasin Commissairen ved det militaire Varedepot, Prem. Lieut. L. d'Auchamp, forundt Capitains Characteer. - Under Admiralitetet: Den 17de Mai et S. Kierulff antegnet som Jndskreven ved Søekabet Corpset. Den 18de ere Commandeur Capitainerne H. Schulz og C. Holsten afgaaede paa Vartpenge og tillagt Commandeurs Characteer, dog vedbliver Commandeur Holsten sin Post som Værdings=Chef; Sapitainerne H. 3. Ulrich og C. Wlengel ansatte til Chefer, der første for 2det Artillerie Compagnie i 3 Division, og den sidste for 2det Matros Compagnie i samme Division; Second, Lieutenanterne J. O. Kock og G. G. Diderican avanerede til Premier Lieutenanter. - Under Finants Cotlegium : Den 25de April er forhenværende Legations-Seeretair Professor C. L. Pelt, udnævnt til Medlem af Directionen for det kongelige Fiskerie= og Handels Justitut i Altona. Den 18de Mai, Cand. Juris J. Lund beskikket til Copiist i Contoiret for de active Fordringer under Finantskasse=Directionen. - Under Oekonomie og Commerce. Collegium: Den 2den Mai er forrige vestindiske Regierings-Commissair J. F. Jage udnævnt til Commerce-Jntendant med virkelig Justitsraads Rang. Den 9de er L. Meier udnævnt til Copiist ved det kongelige Gouvernement i Tranqvebar, med prædicat af kongelig Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Odense Byernyt. Døbte. Den 23de Mai : Vognmand J. Hansens Datter, Maren, Fadderne Handskemagermester Anders Holms Kon Vognmand Niels Jensens Kone, Handelscommissair P. Winther, Vognmændene M. Greve, H. Juer og N. Jensen. Den 23: Urtemand Peder Andersens Søn, Johan Martin, Fadd. Ditlev Erichsen Bagers og Niels Johansen Skoemagermesters Koner, Kiøbmand Hansen, Bagerne Lars Christensen og Rasmus Henrichsen, Skoemagersvend Morten Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Copulerede. Den 16de Mai, Kiøbmand H. C. Espe og Jomfrue C. A. Raahange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Begravede. Den 23de Mai : Skoemagermester Claus Brorsons Datter, Maren, 2 1/3 Aar. Den 24. Feldbereder mester Jørgen Vaitlens Kone Madamme Cathrine Graae, 60 Aar. Den 26de Kanalmester Fleurps Søn Simon Nicolai 3/4 Aar. Den 28de: Smaahandler hans Rasmussens Søn, Jørgen Peter 3 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
Avinrisse En Ts. Da jeg har etableret mig her i Byen, som Guld= og Sølvarebeider, saa rekommanderer jeg mig herved, til enhver at de Jnden eller udendes som maatte behøvel noget af mit Arbeide, forsikrende om probat og redeligste Behandling. Svendborg den 30 April 1804. P. Harder. boendes i Skattergaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
To attre Værelser til Gaden i anden Clage tilligemed Kiøten, Spisekammer, Loftrum og om forlanges Staldrum til 4 Heste, ere at faae til Leie til næstkommende Michaeli Flyttetid i Gaarden No. 199 paa Flakhaugen, hvor der tillige er tvende Værelser for ledige Personer, enten strax eller til samme Flyttetid at faae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-30
En god nye holsteensk Vogn med Caleste anvises tilkjøbs fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-01
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-01
Adskillige Efterretninger fra venstre Rhinbred, stadfæste den forhen havte Beretning om den der sammentrækkende franske Observationssarmee, som man troer at skee med Hensyn til fremmede Magters muelige Krigsplaner. Den franske Gesandt i Petersborg, General Hedonville, er nu ogsaa kaldet tilbage til Frankerig. J Londen have saavel den russiske som den preussiske og neapolitanske Gesandt idelige og betydelige Konferentser med den nye Statssekretair og til Konstantinopel skal afsendes en overordentlig engelsk Gesandt. Vel ere de offentlige Fonds stegne i London, ved Haabet om, at den fra Paris dertil ankomne amerikanske Gesandt, Livingston, skulde medbringe Fredsforslag fra den franske Regiering; men forudsat, at han ogsaa virkelig medbringer saadanne, ville de vanskelig imodtages. J Paris derimod, ere de offentlige Fonds faldne og det al Reiserglands uagtet, formedelst de svangre Krigskyer, der synes at opstige fra Norden og derfra videre at udbrede sig over det faste Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-01
Den 15 Mai havde den franske Admiral Verheul er heftig Fægtning paa Farten fra Vliessingen til Ostende, med den engelske Eskadre under Sidney Smith. Hans 69 Baade førte kun 100 Kanoner og den engelske Eskadre derimod 410. Verheul mistede blot et Konvoi skib og indløb Dagen efter seirende til Ostende. J den engelske Hoftidende findes Sidney Smiths officielle Beretning om denne Fægtning. Han roser deri Verheuls uforfærdede Mod; undskylder at han ikke formedelst adskillige Omstændigheder kunde udrette mere imod ham, men formoder dog at Franzosernes Tab ogsaa maae have været betydeligt. Sit eget Tab angiver han til 13 Døde og 32 Saarede. - Den 21 Maj kunde man i Dower høre en uafbrudt og heftig Kanonade ved Bonlogne, fra Kl. 12, om Middagen til Kl. 5 om Eftermiddagen; men formedelst Taage kunde man intet observere og vidste altsaa ikke om det var en Fægtning, eller blot en Glædestorden i Anledning af det udkomne Senatuskonsult.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-01
Moniteuren indeholder en officiel Beretning fra Admiral Lindis, om at han paa Rheden ved Bemoulhar opbrændt 2 store engelske Skibe og 3 Magasiner med Peber og Riis, saa og erobret et engelsk Skib paa 400 Tønder, efterat Engellænderne selv havde stukket 6 Skibe i Brand. Han anslaaer Engellændernes Tab til en 12 Million Livres. Ved i Servien at have indtaget Fæstningen Schabar; ere Jnsurgenterne komne i Besiddelse af Kanoner, hvoraf de strax afsendte nogle imod Belgrad, hvor 2 af Deyerne skulle have besluttet at nedlægge deres Herredømme, for derved at erholde Fred. Jnsurgenternes Hovedanfører, Eierny Georg, er med sine Underanførere ankomne og med høi Jubel modtaget i det kristelige Hovedqvarteer ved Belgrad, hvor han har holdt et stort Krigsraad og deri besluttet, ufortøvet at besætte Staden Belgrad med 10000 Mk. og strængt at indslutte Fæstningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-01
Frankerig. Napoleon 1, af Guds Naade og ved Republikens Konstitutioner Franzosernes Keiser, Alle, saavel Nærværende, som Tilkommende, Vor Hilsen tilforn!" saaledes begynder det mærkværdige Senatuskonsult af 18 Maj, hvorved Hs. franske keiserlige Majestæt gaaer sin Enevoldmagt imøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-01
Saasnart Senatuskonsultet var dekretteret, begav Senatet sig ufortøvet til St. Cloud, under Eskorte af adskillig Troppekorps og fik uopholdelig Andients hos Keiseren. Konsul Cambaceres overrakte ham Konsultet og holdt der, ved en Lovtale til Hs. Majestæt, som med allernaadigst Velbehag modtog Proklamationen og svarede, at Alt, har der kunde bidrage til Fædrelandets Vel, var væsentlig for hunden med hans Lykke; at han tillod at man underkastede Loven og Arveligheden Folkets Sauktion; han haabede, at Frankerig aldrig skulde komme til at fortryde den Ære, hvormed det omgav hans Familie, hans Aand skul. de fra den Dag, da hans Efterkommere maatte giøre sig uværdige til den store Nations Kierlighed og Tiltroe, ophøre at hvile over dem. Derpaa kom Senatet til Andients hos Hs. Majestæt, Keiserinde Josephine, hvem Cambaceres ogsaa holdt en smigrende Tiltale. Den 20 Maj lod Keiseren bemelde te Senatuskonsult høitidelig publicere paa alle Hovedplad. ser i Paris og om Aftenen vare i den Anledning mange offentlige Bygninger og Huse illuminerede, hvilket ogsaa er skeet i flere franske Steder, hvor denne Forandring des. uden er forkyndet ved Klokkernes Kimen og Kanonernes Torden.