Berlingske Tidende, 1836-02-15
Naar man antager, at de ved den nærværende Forsamling foraarsagede Omkostninger ville udgjøre noget over 50,000 Rbd., saa vil der, da samtlige Kjøbstæder have en Følkemængde af omtrent 75,000, foruden enhver Kjøbstads Valgomkostninger, falde henved 130 Rbd. paa hver tusinde Jndvaanere, hvorved dog maa bemærkes, at da der denne Gang skal udredes Udgifterne ved Jnventariets Anskaffelse, og de følgende Forsamlinger rimeligviis ei ville vare saalænge som den første, tør man vel antage, at Udgifterne for hver afde følgende Forsamlinger vil kunne blive 1 Deel ringere. Forsamlingen formener, som anført, at Fordelingen efter Byernes Folketal er rigtigere, end efter Kjøbstædbygningernes Assuranceværdi, thi foruden at man dog ei herved kunde tage Hensyn til en vis Deel af Kjøbstædernes faste Eiendomme, nemlig Kjøbstædjorderne, saa er Assurancen ogsaa meget forskjellig i de forskjellige Byer, idet man uden Tvivl i enkelte Byer, hvor ingen Straatag, findes og Faren for Jldsvaade ei er stor, søger at erholde Bygningerne saa lavt tarerede, som muligt, for at formindske Byrden, af Brandcontingentet, medens det Modsatte er Tilfældet i Byer, i hvilke der endnu ere Straatage, og Faren for Jldsvaade er større. Naar det er udfundet, hvor stort Beløb enhver Kjøbstad skal udrede efter Folketallet, saa har Forsamlingen eenstemmigen, i Henhold til hvad ovenfor er yttret med Hensyn til Kjøbenhavn, troet at burde foreslaae, at Fordelingen af dette Beløb paa den enkelte Kjøbstads Jndvaanere skeer efter Formue og Leilighed. Det synes derhos ønskeligt, at den paa enhver Kjøbstad faldende Deel af de omhandlede Omkostninger ei særskilt paalig nes, men derimod inddrages under Paaligningen af de øvrige Communal-Udgifter, som skulle lignes efter Formue og Leilighed, hvilket ogsaa er stemmende med Grundsætningerne i den paatænkte nye Anordning om Kjøbstædernes Øconomi, Hvad endeligen Fordelingen paa Landet angaaer, da opstaaer der Spørgsmaal om Udgifterne ogsaa her burde skee efter de tvende Valgklasser, saaledes at Sædegaardeiernes Klasse foruden de ubetydelige denne Klasse vedkommende Valgomkostninger bærer 11 af de øvrige Udgifter, medens de mindre Land eiendommes Besidderes Klasse bærer foruden denne Klasses betydeligere Valgomkostninger, 3 af de øvrige Udgifter. Vel have samtlige mindre Landeiendomme et noget større Antal Repræsentanter end Sædegaardene, men det forekommer dog Forsamlingen, at den nysnævnte Fordeling er ønskelig. Den er fordet første analog med Fordelingen paa Kjøbenhavn og Kjøbstæderne som tvende Valg. klasser; det synes fremdeles passende, at de complette Sædegaarde, som i Betragtning af de enkelte Eiendommes samlede Størrelse med Føie er tillagt en særdeles Betydenhed, og Vægt i Henseende til Fordelingen af de Deputeredes Antal paa Landets Eiendomme, ogsaa bære en til denne deres Betydenhed svarende Andeel af Udgifterne ved Stænderinstitutionen; det synes med andre Ord ikke at være ganske passende, at de mindre Landeiendommes Besiddere og navnligen Brugerne af uprivilegeret Hartkorn, der alene kunde gives et efter Eiendommenes Omfang forholdsmæssigen meget mindre Antal Deputerede, skulde betale den større Deel af Diæterne og Reiseomkostningerne for de Deputerede af Sædegaardseiernes Klasse; endeligen have samtlige Forsamlingens Medlemmer af Sædegaardseiernes Klasse erklæret sig for denne Anskuelse. Hvad dernæst angaaer den specielle Fordeling af de Omkostninger, som herefter ville falde paa Sædegaardseiernes Valgklasse, da vilde det blive altfor byrdefuldt for Enkelte, naar den betydelige Deel af Udgifterne, som falder paa denne Klasse, skulde fordeles efter de valgberettigede Jndividers Antal i samme. Dette vilde ogsaa være ubilligt, da der er en særdeles betydelig Forskjel mellem de Eiendommes Størrelse, som give de forskjellige Jndivider i denne Klasse Valgret. Det er de store Grundeiendomme, de complette Hovedgaarde, der er ven en betydelig Vægt ved den nye Jnstitutions Anordning, og det synes os da naturligst, at samtlige Sædegaarde, som hvis Besidderen var personligen qvalificeret dertil, vilde have givet Valgret i Sædegaards eiernes Klasse, efter deres Hovedgaardstarts Beløb, bør deeltage i den Andeel af Udgifterne, som falder paa Sædegaardseiernes Valgklasse, altsaa ogsaa de enkelte complette Gaarde, som tilhøre Stiftelser og moralske Personer. Til det Bøndergods, som hører til disse Hovedgaarde, kan der formeentligen ei tages Hensyn, da sammes Besiddere, høre til den anden Valgklasse og bære deres Andeel af denne Klasses Omkostninger. De Sædegaardes Hartkorn, som kunde give Valgret, udgjøre i Siellands, Fyens og Lollands Falsters Stifter omtrent 18000 Tdr. Hartkorn, og forudsat at nærværende Forsamlings Udgifter ville udgjøre noget over 50,000 Rbd., saa vil der falde 4 Mk. 8 s. til 5 Mk. paa hver Td. Hartkorn af den omhandlede Hovedgaardstaxt. Dette er vel en betydelig Byrde, men det maa dog derved igjen erindres, at den, som ovenfor viist, ved nærværende Forsamling er betydeligen større, end den ventes i blive ved de følgende, saa at man vel kan regne i Gjennemsnit 3 Mk. pr. Td. Hartkorn for hver følgende Stænderforsamling, og at dernæst denne Byrde i Almindelighed kun vil forekomme hvert andet Aar.