Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1733-09-01
Til den Ende var den 17 hujus virkelig forefalden en blodig Action og paa begge Sider meget hæftig sigtet, men det første Parti var dog endelig bleven tvunget til at trekke tilbage, og havde Fyrst Wiesnowisky derved forloret sit Bagage. Dette uagtet, have de dog satt sig igien og udvalt Fyrst Lubomirskytil Confoederations Marskal over sig, ere og resolverte at conjungere sig med Russerne som alt staae ved Bialostock, 4 Mile fra Warskau, og saa snart de Sachsiske Tropper, som og ere paa Veyen, vare ankomne, at levere det Stanislaiske Parti en Bataille. Hvorledes denne hæftige Strid (ikke at tale om andre, saa at regne, smaa Tvistigheder, som for Vallet med Sablerne ere afgjorte) vil hen ud, og om Krig, som Ordet gaaer formedelst Stanislai Vall har sin Rigtighed, maa os Tiden med det første lære. Udi Frankrige taler man nu meere end tilforn om ny Krig, hvorvel man ikke troer, at Krigs Været bryder løs, dette Aar, uden saa er at nogle Punssanter formedel Stanis. Aar 1778. Stanislai Vall skulde ove Fiendtlighed i Polen. Andre have herimod en anden Meening, nemlig at det ikke kommer til Krig, saa længe Cardinal von Fleury lever. Thi det er bekandt, at han med stor Forsigtighed tracterer alting og paa alle muelige Maader søger at hindre den, og derudi følger den Maxime, som den bekiendte Bog, Telemac kaldet, indeholder, hvorudi stedse raades til at vedligeholde Fred. Dette er man kun immer bekymret for, at, som han er af svag Constitution, kand han snart ved Døden afgaae, og Frankrige da miste ham, naar det havde ham meest nødig. Man har ellers Efterretning, at mellem Frankrige og Spamen skal være sluttet en nye Alliance-Tractat, i Kraft af hvilken alle hid til Dags i Spanien gjorte KrigsAnstalter skulle være rettede bare til Kron=Frankriges Tienneste, og har det den Anseelse, at en Deel af den Spanske Flode (som man siger, skulde giøre en Diversion i de Kæyserlige Lande i Jtalien, i fald det kommer til Ruptur. Saa troer man og, at Kongen af Sardinien tager da det Franske og Spanske Partian, og gaaer de Concert med disse tvende Kroner. Saa meget er imidlertid vist, at Frankrige saavel som Spanien søger at bringe ham paa deres Side, og (som for et Ordsprog siges) lover ham Guld Bierge. Dronningen i Spanien har, nu da hun formedelst Kron-Englands Mediation har erholdet det af hans Romersk Kæyserlig Majest. hvad hun for sin Søn Don Carlos forlangede, pludselig forandret sig, i det hun har forladt det Engelske Parti og begivet sig til det Franske. Hermed har hun satt sig fuldkommen i Credit igien hos Kongen, som tilforn visede sig gandske koldsindig og ey vilde tage hende meere til Raad, saa at denne Konge er nu gandske anderledes sindet og lader sig Regieringen med meere Alvor være angelegen, hvorimod Prinzen af Asturien er nu udelukket fra de geheime Conferenger og Stats Affairerne. Denne det Spanske og Franske Hoffes Forening har man alt for rum Tid bragt paa Tapetet, og den Franske Minister har stærk drevet denne Sag; men den Engel For September Maaned Aar 1773. Engelske Hr. Keene har altid fundet Middel til at kaste over syde hvad den Franske Græven af Rothenborg havde spundet ved det Spanske Hoff. Dog nu, da Jnfanten Don Carlos ikke meere behøver Englændernes Hielp, har det Spanske Stats Systema storlig forandret sig; Derfore er man nu særdeles begierlig at vide, hvorledes det Stor Brittanniske Hoff vil optage den Efterretning om denne mellem Frankrige og Spanien ny sluttede Alliance og Krigs Operationer. Ved nærværende Conjuncturer have de Herren General Staten erklæret sig neutral, hvilket Frankrige (som forlyder) skal have accepteret, dets Oplysning vil man herhos mælde, at General Staten vel forsig og sine Lande have resolveret sig til Neutralitæt, men i den faste Tillid, at Kron=Frankrige ikke begyndte nogen Krig i samtlige Nederlandene, og vilde de i saadant fald hverken directe eller indirecte bemænge sig i de opkomne eller opkommende Stridigheder om de Nordiske Sager; dog dette forbeholdet, at det skal staae dem frit, at opfylde de med deres Allierede oprettede Tractater og Forbund, og at give dem de derudi fast sluttede Andeele. Hvad i Almindelighed den nærværende Tilstand Europa anbelanger, saa ere Meeningerne ikke lige, og, i Henseende til Krig og Fred svæver man mellem Frygt og Forhaabning. Jmidlertid har snart enhver rettet sine Øyne paa de store Krigs Anstalter i Europa, hvad for en Udgang de ville tage. Endnu til Dags maa man lade sig nøye med at tale derom med bare Gisninger, helst saasom dog ingen veed, hvad den Guddommelig Providentz har besluttet, ey heller hvad i store Førsters Cabinet er resolveret. Hvad der ellers i Almindelighed bliver talet om Krig, saa er slige Discourser ligesaa langt fra hin anden, som Nationerne: alt saa er ved nærværende Tiders Løb og Beskaffenheder en Frantzos af en gandske anden Meening end en Tydsker, og en Tydsker har atter igien andre Tanker end en Engellænder eller Hollænder, &c.