JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
(Jndsendt.) Skilderie af den Nederlandske Nation, af en Reisebeskrivelse, skreven 1783. De ere den sieldenste Blanding af Dovenskab og Fliid, Dumhed og Fiinhed, Godhiertighed og Bedragerie, Behiertighed og Feighed. En Englænder siger om dem. De have Franskmandens Forslagenhed, men ikke deres Artighed; Spaniernes Stolthed og Bigotterie, men ikke deres Følelse af Ære; Hollændernes Grovhed og Dorskhed, men ikke deres Accuratesse; Tydskernes Liderlighed, men ikke deres Redelighed; og af Legeme ere de Klodser af Britter, som mangler den dannende Konstners Meissel. Skilderiet er ugemeen treffende, som da og disse Belgier er sammensadt af alle benævnte Nationer. J Puncten af Ærlighed ere de meest paafaldende; Ved alle Affairer i det daglige Liv har man her Underskrifter fornøden; Man løber Fare at overdyres af enhver Haandværksmand, hos den man nok saa tydeligen har betinget et Stykke Arbeide, og da ved Stævning at blive anholdt til Betaling, naar man ikke har at forevise sort paa hvidt. J det heele komme de i Legems Skikkelse, næst Saperne, Tydskerne hos Tacitus nærmest; deres Legemer ere virkeligen uhyre og ac impetum valida. Men det samme, som Tacitus siger om de gamle Tydskere, at de ei kan udholde hverken Sult eller Tørst, hverken Heede eller Kulde, og i Særdeleshed ogsaa ingen langvarig Arveide, gielder ogsaa hos dem. De ere ved den Kaiserlige Armee bekiendt som brave Ryttere, men de ere ikkuns med yderste Nød at bringe til regelmæssig Tieneste. De have en ubeskri10. Junii. velig Afskye imod Disciplinen, og enhver holder det foren haard Straf, naar han drages til Tienesteen. Naar man ikke seer igjennem Fingre med deres Slagsmaal. og Røverier, saa udholder de intet Feldttog. Kuns ved at hugge ind paa Fienden ere de Soldater. Foruden Jtalien, Spanien og Portugal er vist intet Land i Europa saa meget overvældet med Munke, som det Østerrigske Belgien; J mangen Stad tæller man 40 til 50 Klostere; Der gives her særdeles mange Prælaturer, som have indtil 200,000 Gylden Jndkomster. Man kan sikkert inddeele Landet saaledes, at Geistligheden, Adelen, Souverainen og Folket have hver en Fierdedeel. Jndvaanernes Bigotterie og Jntoleranz er slet over al Beskrivelse, og afstikker forskrækkelig med Sædernes Udsvævelse. Skjebnen spiller forunderlig nok med Staterne paa denne Jord. Her i de Østerrigske Nederlande udbrød Revolutionen, hvorved Holland blev en frie Republik J. medens her alting var i Giæring, tænkte Hollænderne endnu ikke paa, at gjøre sig frie, de havde heller aldrig bleven det ved deres egen Bestræbelse. Allerede da, 1 Republikens Fødsel, yttrede de den Dovenhed, som man endnu beundrer hos dem. Kuns en Prinds af Oranien, et sieldent Gennie, kunde tilfægte den Frihed for dem, for hvilken de ikke synes at have nogen Følelse. Religionen adskildte de nu værende Østerrigske Provindser fra en Entreprise, som de først havde lagt Haand paa, og endeligen lode de sig endog bruge til Hollændernes Undertrykkelse. Hvilke Modsigelser!
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Kiøbenhavn den 30 Maji. Med et fransk Compagnie Skib er til Directionen for det Kongl. octroyerede danske Asiatiske Compagnie i Dag indløben den Efterretning fra Factoriet i China, dateret 15. December 1790: At Compagniets i Aarhiemforventende Skib Juliane Marie, ført af Capitain Jens L. Kirksteen, har paa Udreisen mellem den 23 og 24 September 1790, 20 Grader Norder Brede under China, udi en Orcan forliist Master og Bogspryd med Takkelage, Seil, Ræer og alt, som med største Nød har maattet kappes, efter at det var gaaet over Bord. At det derefter den 27de ejusdem paa 21 a 22 Grader, Norder Bredeatter har maattet udholde en Storm som vedvarede i 24 Timer og gjort Skibet læk, samt foraarsaget at Knæer og Bielker arbeidede sig løse, og at Skibet, efter at sammes Roer var brækket, laae som et Vrag. At Skibet, efter at Capitainen formedelst Mandskabets Hurtighed og Hardisse, endelig igien havde faaet opsat saameget af Takkelagen at det kunde styres, kom, ved Hielp af Lods, ind til Macao den 2 October, og derfra ved Hielp af Jampaner og engelske Skibsbaade den 9de ejusdem til Nampon. Directionen har i øvrigt Efterretning om, at der i Canton, saavel ved Factoriets som Capitainens gode Conduite, er taget den Beslutning, at bortsælge Skibets Skrog, og igien anskaffe til taalelig Priis et nyt nordamericansk Skib til den for samme bestemte LadningsHiembringelse, hvis Expedition Factoriet har formodet at skulde skee fra Canton i Januarii d. A.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Foruden ovenmeldte det asiatiske Compagnies Skib have adskillige andre Nationers Skibe tillige lidt mangfoldig Skade i samme Storm, nemlig et Portugisisk fra Macao mistet sin ene Mast, to engelske Country Skibe, ligeledes mistet hver en Mast, og et andet Country Skib the Sveat Castle kaldet, har maattet kaste 150 Baller Bomuld over Bord, tilligemed nogle Canoner; og et hollandsk Compagnieskib med en Capital inde af circa 4000,000 Pillarer, som var seet under Landet, har man endnu ikke (fra September til den 15 December) hørt eller spurgt det ringeste til siden, saa at samme, efter alles Formeening, et eller andet Sted maae være forliist eller reent gaaet til Grunde. Her er altsaa ikkun et hollandsk Compagnieskib i China, som i Aar herfra afgaaer med Ladning til Europa.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
De hertil i Aar ankomne fremmede Nationers Skibe ere følgende: 24 engelske Compagnieskibe til Enropa, hvoriblandt 4 fra Botann Bay. 17 Dito fra Kysten og Bengalen. 1 hollandsk Dito til Europa 2 Dito Dito for particulair Regning fra Batavia. 1 lidet fransk Compagnieskib, som er det sidste for det franske Compagnie, da samme ophører. 1 fransk particulair Skib fra Mowritz, 5 Amerikanske til Europa, og et lidet til Nord=Vest Kysten. 1 spansk fra Manillen, og i dansk.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Odense den 3. Junii. Hertil er indløben det sørgelige Rygte, at i Forgaars Eftermiddag den 1ste hujus Kokk. 5 skulle en stor Jldebrand have hiemsøgt Middelfart Bye. Saa meget er vist, at man her henimod Klokk. 6 samme Aften saae en heftig Røg eller Damp fra Vesten næsten at bespænde heele Horizonten.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Aalborg den 3. Junii. En Reisende beretter, at han paa sin Vei imellem Randers og Aarhuus havde den Uheld i forrige Uge omNatten midt paa den almindelige Landevei at velte over nogle store Steene, hvilke formodentlig af nogle Ondskabsfulde Mennesker vare henveltede midt i Kiøreveien, til Anstød for de Kiørende, som paa den Tid ikke kunde ste at vogte sig for samme, og som man mindst formodede paa en offentlig Landevei, da derved lettelig kunde hendes en Ulykke. Jmidlertid ventes det at blive opdaget, paa det de Skyldige kunde tilbørligen vorde afstraffede. Venskabs-Offer. ved den Gud hengivne og dydige nu salige.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Provstinde ThorningsGrav.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Jblandt det svage Kiøn, man ofte den kan mærke, Som i Taalmodighed fortrinlig vises stærke, Som kiek i Troe og Taal fortsatte deres Gang, Skiøndt store Lidelser den gjorte Banen trang. Blandt den, de Levende bør Ærekrandse flette, J den Henseende, beregnes kan med Rette, Benævnte Salige, hvis halve Levetid. Med haarde Smerter var en uophørlig Strid. Vandt til at lide, hun med Smerter blev fortroelig, Fortroelighed med Gud bevarte Sielen roelig, Saa under daglig Død hun ikke frygtet meer, For Fiendens sidste Storm til hendes svage Leer.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
J al den Møie, som en varig Sygdom skabte, Hun ei et Gieblik sin Pligt af Øie tabte, Af hvad hun skyldte Gud, sit Huus, sin Vennekreds, En from og ædel Siæl udviistes allesteds. Du hviler, Sallige! fra Prøvetidens Møier, Men nu i Seirens Land, du Herrens Navn ophøier, For hver en Smertes Triin paa Livets torned Stie, Der gjorde dig bereed til Glæden du er i. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Den 3die hujus blev Hr. Wandall leveret af en Søefarende, som takker Gud for sin naadige Ledsagning, der har udført ham af mange Farer, og ført ham efter en lang Reise igien lykkelig hertil. 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Copulerede. Den 1ste hujus paa Attrup, Sognepræsten Hr. Mourits Mørch i Ferslew og Jomfrue Adeleide Maria Juul. Den 4de i Sæbye, Hr. Thore Thorstensen, Kiøb- og Handelsmand i Øster=Riisøer i Norge og Jomfrue Anne Maria Bech. Den 8de her i Byen, Sr. Johann Gottfred Thorring, Borger og Bagermester, og Mademoiselle Else Kirstine Rod.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Døde. Den 31 Maji her i Byen, Mesterskræder Morten Nielsen Birchs Datter, Karoline, 1 Aar. Den 3 hujus, Hr. General=Adjutant og Major v. Bülows Søn, Carl Christian Ulrich Bülow, trefierding Aar. Den 6te, Mousqueteer af 3die Compagnie, Jens Thomsen Harling, 26 Aar. Den 9de, Pottemager Sr. Niels Andersen Møller 64 Aar.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Bekiendtgiørelse. I Tall=Lotteriet er udkommen: I Kiøbenhavn 635 Trækn. d. 31. Maj. No. 88, 10, 6, 58, 20. i Wandsbach 455 Tyrkn. d. 1 Junii. Nr. 90. 1. 40, 41. 64.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Den forestaaende Trækning er i Altona.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Fra Pressen er her udkommet: Fortsættelse af de *) saa kaldte Afbrudte Tanker, til Svar paa den udkomne Nye Piece, den faaes her i Bogtrykkeriet hos mig tilkjøbs uheftet for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Smukke og nye indrettede Visit Sedler paa fiin Kort Papiir, faaes hos mig tilkiøbs. Dosinviis for 8 s. Ligeledes kan ogsaa den anden Deel af brave danske Mænds og Qvinders berømmelige Eftermæle, indbunden faaes hos mig tilkiøbs for billig Priis. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Je Jydske Jorddrotters Tillidsfulde Klage over de nye Lovgivelser, trykt og udgivet for Bønder og Menigmand, kan endnu faaes hos mig tilkjøbs for 4 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
af Kiøbenhavns Fabriqve, Et Sølv Lommeuhr med en rod Steen over Permandikelen indbefattet, er sin Eier ulovlig frakommen: Hvem som kan enten forskaffe Uhret eller giøre Anviisning derpaa, her paa Bogtrykkeriet, nyder en raisonabel Douceur, og sit Navn fortiet. i Jomfrue.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Hos Kiøbmand Hartmann imelde, kan faaes tilkiøbs: En vel indrettet Chalse, nyelig malet og brugbar istandsat, med Calesche som er gjort til at nedlukke efter Behag. Heele Plader til Theeborde af Fajonce, blaae og hvide med Landskab eller Blomter Tegning kan og faaes.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Paa Post-Contoiret i Aalborg. er følgende Bøger tilkjøbs for vedsadte Priis uheftede, men heftede 2 s. meere.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
1) Etatsraad Colbiørnsens Betragtninger 24 s. 2) Kammerherre Beenfeldts Rapport 4 s. 3) billige Anmerkninger over a. 4 s. 4) Breve til Colbiørnsen 6 s. 5) Adskilligt til Forsvar imod Etatsraad Colbiørnsen 12 s. 6.) Fleischer til Publicum 2 s. 7) Svar paa Dito 1 s. 8) Peder Degns Betænkninger første Stykke, 12 s. 9) Peder Degns Betænkninger andet Stykke, 10 sk. 10) Den Jydske Proprietair=Feide, heftet 10 sk. 11.) En nye Picce om Kammerherre Lüttichaus fuldkomne Beviis 6 s. 12) Svar paa den nye Piece 4 s. 13) Nye Anmerkninger i Anledning a. 8 s. 14) Kammerherre Lüttichaus fuldkomne Beviis 32 s. 15.) Rejersens billige Erindringer 12 s. 16.) Aagaards Anmerkninger 8 sk. 17) Breve angaaende de saa kaldte billige Erindringer under Reiersens Navn og Kammerherre Lüttichaus fuldkomne Beviis 24 s. 18) Breve til en Ven angaaende a. 6 s. 19. Species Facti i den Sag a., beftet 20 sk. 20) Forslag til en nye Indretning i Landboevæsenes af S. Sommer, 6 s. 21.) Første Combat i Proprietair=Feiden 6 s. 22.) Heibergs Politie=Forhør 16 s. 23) Julemærker for Landet og Byen 16 s. 24) Frimodige Tanker 4 s. 25.) Simple Fornuftslutninger 4 s. 26) Proceduren for Høieste Ret for Etatsraad Colbiørnsen af Kammeradvocat Schønheder 24 s. 27) Forsvaret i Høieste Ret for Kammerherre Lyttichau, af Oberauditeur Rosenstand Goiske 3 Mk. som har nedsat. Konstdreier Peter Gosen, og der i Boen og boer ved Vesterport hos Sr. Friis, forfærdiger for billig Betaling al Slags Beendreier=Arbeide. Et Sted uden for Vesterport, med Port, stor Gaardsrum og Hiuge med Frugttræer, best beqvem til en Vognmand, er førstkommende Micheli at faae til Kiøbs eller Leie hos Aalborg d. 1ste Juni 1791. Hans Raunkilde.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Herved bekiendtgiøres. Kiør=Sebbercloster, 2. At Mad. Lund til og Schivehuus, har under 21de f. M. erholdet allernaadigst Bevilling at hensidde i Ukiftboe, samt at jeg Underskrevne Procurator Niels Grorn Gleerup i forestaaende Viborg Omslags Termin, logerer i Viborg hos Sr. From, hvor afg. Procurator Lund i sin Tid logerede, og haver Commission der at afgiøre Mad. Lunds Snapstings=Affaires, for saavidt mueligt er, efter den korte Tid der haves til at gjøre sig sal. Lunds Snapstings=Papiirer bekiendt udi, Dette Avertissement tiener ligeledes til Advarsel og Efterretning for alle dem, som haver havt noget med sal. Lund at afgiøre, være sig som Creditorer, Debitorer eller i andre Maader, paa det de kan vide til hvem de for Fremtiden haver at henvende dem, nemlig til Mad. Lund selv, og at ingen med Uvidenhed om den Mad. Lund forundte Bevilling skal kunde undskylde sig og deres Handlinger, om de fra denne Tid indlader sig med nogen Uberettiget, om Ting afg. Procurator Lunds havte Astoires vedkommende. Aalborg, den 8de Junii 1791. P. E Eirerup.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Skipper Hans Bøie Holst, agter først 1 tilkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn, de Hr. Kiøbmænd som have Fragtgods at medsende, tillige med Passagerer, behager at melde dem ved Jagten, beliggende ved lille Bryg i Aalborg eller hos Sr. Jørgensen i Snorren. i sælges pr. Paa Aalborg Bogtrykkerie Commission, Felderich den Stores sidste Samtale i hans Dødstime med Pater Pavian, en Franciscaner Guardian, af Frederik Friherre af Trenck, 12 s. Lady Burton, eller LordBurtons Gemalindes forunderlige Skjæbne og Hændelsen 24 s. Den unge Fannis Lidelser, en Tildragelse i vore Tider, 12 s. En Gemalinde af det sieldne Slags, et Ægte skabs Skilderie for Føelsomme, 12 s. Adskilligt imod Etatsraad Colbiørnsens Betragtninger, 10 sk. Miltons verlohrne Paradies, mit 12 Kupsern und Portr., 96 s. Ligeledes kan og faaes: det andet Bind af Samlingen af de nyeste og bedste Arier og Sange; de som i Fior have bekommet det første Bind, vilde derfor behage imod 40 s. Erlæggelse at lade samme afhente. Børstkommende Michaelis Flyttetid bliver ledig og til Leie at bekomme det Huus, som nu beboes af Hr. Over= og Under=Rets Procurator Gleerup, ved Østeraae lige for GammelTorv; ligeledes det Huus, som sidst har været i endeel Aar beboet af forrige Viinhandler Høebergs ved Døden afgangne Enke, paa Hjørnet af Brødregaden; hvorom accorderes med Eieren i Nom. 420 ved Østeraae.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Den salig Mad. Høebergs Arvinger tilhørende Frugt og Kiøklen=Hauge med det derved tilbygte Huus, østen for den Latinske Skole og sønden for Klosteret, der for sin Rummelig heds og Beliggenheds Skyld i Byen, er særdeles beqvem til Podemesters Brug samt Brygning, Brænding, Vertskab og Kealehaner; til hvilke tvende sidste Deele samme Eiendomme og have været udi afg. Viinhandler Høebergs Eier Tid anvende te med anseelig Fordeel, kan faaes underhaanden til Kiøbs, og af Kiøbe=Summen som erlægges i næstfølgende 1792de Aars Snapstings Termin, kan om forlanges de totredie Deele blive derudi staaende; Liebhaverne ville behage at henvende sig derom til Undertegnede udi No. 420 ved Østeraae. J. C. Seip. Ved Vesteraae i Gaarden Nom. 125, kan kjøbes gode vindtørre Sild for billig Priis. Nor Aalborg Hospitals-Gods i Hasserns udi St. Budolphi Sogn, er Huusmand Niels Laursen den 31te Maji sidst ved Døden afgangen uden at efterlade sig Livs=Arvinger, og hans ringe Efterladenskaber, der ere tagne under behørin Registering og Forsegling, vorder aabnede, registerede og vurderede paa 30te Dagen den 29de i denne Maaned, hvilket herved tilkiendegives hans Arvinger, især hans Broder Christen Laursen, hvis Opholdsted ikke her er bekiendt- og hans Soster, afgang. Christen Thøgersen OvergaardsEnke, Karen Larsdatter, som skal opholde sig i Aalborg, linesom de og herved, en Gang for alle indkaldes at møde ved de i Boet 6te og 12te Ugersdagen fra Dato af, den 18de Julii og 29de August næstkommende, her paa Skriverstuen holdende Skiftesamlinger, for at iagttage deres Arre=Ret. Anden Jndkaldelse tillader Stervboens Ringhed, ikke. Aalborg Closter den 6te Junii 1791. Melsen.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Da adskillige af det høistærede Publicum maaskee kan have troet, at jeg i Følge mit forhen Averterede udi Aalborg, Avis 1789 og Børne-Jnformation, ei vilde paatage mig at lære udi enkelte Deele af det deri anførte, ligesom enhvers Forældre kunde behage at see deres Børn oplærte udi, men forbandt mig til derved allerne at informere i det samtlige, tillige og Betalingen desaarsag kunde synes for dyre, saa finder jeg mig pligtia hermed at tilkiendegive, det jeg herefter er villig at modtage alle honette Folkes Børn til Lærdom udi enkelte Deele af hvad Fruentimmer Videnskaber det maatte behage Forældrene at ønske deres Børn især oplærte udi, saavel udi forhen Averterede, som tillige Opsikning, deres enne Klæders Forfærdigelse, Kniplings Blondiners og Floers Vaskning som nye, med videre, hvad for et ungt Fruentimmer forlanges. Men Forældrene behage da ved Børnenes Antagelse, at navngive hvori de egentlig ønske deres Børn oplærte, og naar saa skeer modtages de som vil gaae til mig, for den her almindelig gangbare Priis. Derforuden kan og efter Forlangende faaes hos mig forfærdiget alle Slags Fruentimmer Pynt efter nyeste Facon, saavel Sætter, Soelhatter, Turbaner, som og alle Slags Blomster efter levende Farver, samt Klæde Garneringer af Floer og Blomsterværk, alle Slags fiine Kniplinger og Kammerdug, Blondiner, Floer og Sirtzer vasket som nye. Tvende honette Folkes Børn kan endnu antages i Kost og Logie hos ing A. C. Songstrup, boende i Aalborg paa Allgaden Nom 10. Et den Agende Post, som ellers ikkun hver 14de Dag1 medtager Bankosedler, Pakker med videre, til Jylland, skal formedelst Viborg Omslags Termin imellem den 13de og 24de Junii, de 3de Postdage efter hinanden, nemlig den 4de, 11te og 18de Junii førstkommende, gaae herfra Kiøbenhavn til Jylland, og lige til Viborg, medtage Penge, Bancosedler, Pakker og Reisende; som og at den Aggende Post skal i samme Henseende afgaae fra Aalborg og ligeledes over Viborg den 6te, 13de og 20de Junii, det bliver til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjort. General=Postamtet den 21de Maji 1791. Henseende Stervboen efter Proprietair Sal. Hr. Johan Friderich Matthisen af Biørnkiær, er Forvalter Gertner paa Lundergaard beskikket til udi dette Aars Viborg Omslags Termin at giøre Afregning og modtage Betaling for de Korn-Vahre, der af sidste Aars Grøde af bemeldte sal. Hr. Matthisen er solgt og levert til Adskillige, ligesaa at betale Renter, samt efter Omstændighederne at betale Regnings Gield. Den til 30te Dagen den 21de Junii hernæst udi bemeldte Stervboe faldne og berammede Skifte=Samling, er, formedelst det var udi Termins=Tiden, udsadt til paafølgende 4de Julii, Formiddag Klokk. 9. Dette alt ville Vedkommende tage til behagelig Efterretning. Nørre-Sundbye den 8de Junii 1791.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Som committeret paa den høie Skifte=Forvalters Vegne N. S. Hasselhalch.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
For Arvingerne, samt Debi= og Creditorer udi Stervboes i efter afg. Laurs Jensen Knie, Smed og Huussæster, i Bislev Bye paa Lundbechs Gods under Aalborghuus Amt, bekiendtgiøres det herved: at Skiftet efter fornævnte Afdøde foretages og om mueligt sluttes paa Lundbech Gaard, 12te Ugers Dagen den 19de Julii førstkommende; thi ville samt lig ovenbenævnte Stervboets Vedkommende, til saadan Tid behage, enhver efter sin Qvalitee at iagttage det Fornødne i Overeensstemmelse med Lovene. Lundbech den 4de Junii Paa Skifterettens Vegne, Gierlew. maatte have Lyst at paatage sig et Skoleholder Embeds En duelig Person, forsyned med gode Vidnesbyrd, som i en liden Kiøbstæd, hvor Jndkomsterne vel ikke ere store, men Levemaaden ikke heller meget dyr; anmodes derom at henvende sig til undertegnede Sognepræst i Sæbye, Den 4de Junii 1791. H. Buch.
Jyske Efterretninger, 1791-06-10
Eege Bygnings=Tømmer p af Stolper og Løvholter er for billig Priis at bekomme i Hals Præstegaard.
Jyske Efterretninger, 1791-06-17
London den 24. Maji. J Onsdags døde her en riig Hollænder, som boede i et Værelse under Taget, hvor han førte et kummerligt Levnet, og nægtede sig selv Livets første Nødvendigheder. Han efterlader sig 400000 Pund Sterling. Hans daglige Forretning var at gaae til Banken, og spille i vore Fonds. Han var af en gandske besynderlig Character. - Til Staden Dublin har han testamenteret 20,000 Pund Sterling, som skal anvendes til at rense Gaderne fra Stratenrøvere og Omløbere. J mange Aar har han hiulpet sig med en gammel Messing Peryk- og en blaae Kiole, og nente knap at spise sig mæt.
Jyske Efterretninger, 1791-06-17
Marseille den 24. Maji. Den franske Vexelcourses uhældige Tilstand har allerede begyndt at vise sin Jndflydelse paa adskillige at vore Varepriser. Nordiske Producter, og i Almindelighed alle de Vare, som ikke frembringes her i Riget, stige i samme Forhold, som vor Cours forringes udenrigs. Denne Revolution i Coursen kommer for en Deel af de Betalinger Regieringen giør af gamle Laan, som for det meeste skyldes bort til Udlændinge, deels deraf, at de mange Familier, som udvandre fra Frankrig, trække i det mindste Renterne fra Fædrenelandet; deels ogsaa deraf, at de fleeste heller ønske at have deres Eiendeele udenfor Frankrig, oftest af ugrundet Frygt, men meest af Frygt for ved eftergiorte Assignater at tabe deres Formue. Rede Penge vinde for nærværende Tid 12 Procent mod Assignater, og ere neppe at faae.
Jyske Efterretninger, 1791-06-17
Riga den 13. Maji. Her i Lisland og paa Grændsen staaer en Armee, 7. Junii. af 31,000 Mand; Hans Excellence Hr. General Rum sen har for nogle Dage siden gjort en Reise for at tage Cordonnen i Øiesyn. Veirliget har til Dato været frugtbart og godt, men vi have kun havt lidet Regn.
Jyske Efterretninger, 1791-06-17
Kiøbenhavn den 11 Junii. Torsdagen den 9de Junii blev det første Aarhundredes Jubelfest høitideligholdt paa Borchens Collegium om Formiddagen, ved en Tale af Hr. Professor Abraham Kall og en Cantate af Hr. Frankenau, og om Aftenen et Tractement paa Skydebanen, hvortil vare indbudne de her i Byen tilstædeværende, som fordum havde lagt paa samme Collegium.
Jyske Efterretninger, 1791-06-17
Tronhiem den 27. Maji. Om Aftenen gik en Dam med Vand løs, som var noget inden for Byens vestre Side, og borttog 2 Møller med det derpaa værende Korn, endeel Huuse i Forstaden Jlen, hvor Bræderne atskibes, bleve deels med de deri værende Mennesker bortført, deels runeret; for mange tusinde Rigsdaler Lintøi og Garn som laae paa Blegen, savnes, og Vandspringet i Byen er standset. Skaden er betydelig og betræffer mange.
Jyske Efterretninger, 1791-06-17
Fridericia den 10 Junii. Ved Jldebranden i Middelfart, Natten til den anden Junii sidstleden, afbrændte paa nogle faa Timer 15 Huse og Gaarde, og 28 Familier bleve huusvilde, som formedelst Jldens Hurtighed i at gribe om sig, fik næsten intet reddet af deres Jndboe. En Dreng, som tiente Bageren, i hvis Stald Jlden begyndte, blev brændt, tilligemed 14 Heste, hvoraf de 9 vare Kongens, og 2 Køer samt nogle Lam og Sviin. Kammerherre Adeler paa Hindsgavl lod strax sin Sprøite komme, og gjorte tillige Anstalt, at hans Bønder kom med Vogne og Tønder for at kjøre Vand; Han var og selv tilstæde og opmuntrede sine Folk. Siden kom ogsaa Sprøiter og Mandskab fra Billeshauge og Fridericia. Jblandt de Afbrændte var en meget skikkelig Jøde, som nyelig havde sadt Boe og forsynet sig med en stor Mængde Vahre; denne var reist til Hamborg for at givte sig, og da han med sin unge Kone kom til sit Hiem, laae alt hans Ejendom i Asken, uden at have reddet det ringeste. - De afbrændte Stæder skal i alt være forsikkrede for 10,970, Rdlr.