Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-28
Den Engelske Regjerings Beslutning angaaende Sydamerika har givet Journalerne paa begge Sider af Kanalen et uudtømmeligt Thema. Stjernen er især glubsk imod Engelland og beklager spotviis, at Frankerig har forsømt Leiligheden til at berige den Europæiske Civilisation med to nye Legitimiteter: Mahomedanernes til at nedsable Kristne i Tusindtal og de Sortes Legitimitet til at myrde de Hvide. "Altsaa - vedbliver den - skulde Vi, i samme Øieblik da Vi gjengav Spanien dets Frihed (!), have berøvet det sine Kolonier, skulde have ilet det tilhieli Europa og bekjempe det i Amerika, Jnteressen er en Øe= og Handelstats Politik, Æren en Fastlands- og Militærstats. Kræmmere kunne ønske Rolighed, Søehandelen lever af Uroligheder; den leverer Revolutionerne Vaaben og spekulerer paa Krig, Pest og Hunger. Engelland opvakte de andre Magters Frygt for et Universal=Monarkie paa Fastlandet, og har selv stiftet et Universal=Handelsmonarkie. Paa Søen er det stærkere end alle Stater tilsammentagne, og kan fra sin Øe trodse alle Europas Armeer. Det har altsaa kun sig selv at frygte for. Dets Velstand er Grunden til dets Fare. Stater som Mennesker stige til en vis Punkt, hvorfra de atter synke. Engelland har opnaaet den høieste Magt, og en Stat, som ikke har mere at vinde, kan kuns synke. Ved at erkjende de spanske Koloniers Uafhængighed, er det ikke kommet Frankerig allene, men hele Europa i Forspring. Det har derved sat sig i en fiendtlig Stilling, til hele Europat &c. Den Londonner Koureer vedbliver derimod at berømme Engellands Haabne og redelige Politikt i dette Tilfælde. "Spanien, paastaaer den, har ingen Grund til at klage, da Vi have givet det Tid nok til at bilægge Tvistighederne med dets Kolonier og tilbudt vor egen Mægling; &c. Paa den foregaaende Vinge om Nordamerika (S. 42) bedes Stjernen ogsaa at eftersee de franske Statsdokumenter, som dengang udkom om samme Gjenstand. At vor Mægling imellem Spanien og Frankerig blev afslaaet 1823, maa udentvivl Spaniens nærværende lykkelige, blomstrende og uafhængige Tilstand tilskrives. Hvor Stjernen videre spørger, om det vel sømmer sig for Engelland, som har de fleste Kolonier og uden dem ei kan bestaae, at lære disse, at de kun behøve en Haandfuld Faktionister, for at løsrive sig fra Moderlandet, svarer Times: "Ovise Stjerne, Kunde en Haandfuld udi rette det, og Engelland ikke meere havde Magt til at tvinge dem, da havde Vi - heller ingen Kolonier mere. Det Fornuftigste om denne Gjenstand skjøndt lidet harmonerende med de Raisonnements, hvormed den spanske Krig i sin Tid besmykkedes i samme Blad), er en vidtløftig Artikel i Journal des Debats, som først bestrider dem, der i Sydamerikas Erkjendelse ville see de revolutionaire Grundsætningers Triumf og Legitimitetens Fornægtelse. Den legitime Authoritets Existents - hedder det - har i og sine Betingelser; den er parallel med Folkelegitimiteten, og naar Religion, borgerlige Indretninger, Gebetets Jntegritet, Nationaluafhængighedens Bevaring ikke meere lader sig forene med den legitime Magts Svaghed eller lange Frastand, da indtræde efter den himmelske Orden Revolutioner, da gaaer Scepteret over fra Saul til David; thi Selskabet skal bestaae; det allene har en absolut Legitimitets Karakteer, er nødvendigt for Verden og udsprungen fra Gud. Ved nu at anvende disse Sætninger paa det spanske Amerika, vises, at det ikke har gjort Opstand imod sin legitime Konge, men imod Josephs Usurpation i Ferdinand VIIs eget Navn, og med det udtrykkelige Ønske: at faae ham eller en af hans Brødre. Grundeierne og Geistligheden hindrede allevegne de republikanske Jdee fra at fæste Rødder. Ferdinand besteeg sine Fædres Trone og Amerikanerne underkastede sig for største Delen, men som frie og oplyste Nationer sagde de: "Vi ere Spanier og ville blive det; men Vi forlange Garantie for de forbedrede Grundlove, hvis Virkninger Vi have lært at kjende; Vi forlange Lokal=Repræsentationer og visse Handelsfriheder. Disse billige Fordringer bleve med Stolthed afviste. De graadige Camarillos vilde den hele absolute Magt, for at kunne deele det Amerikanske Bytte imellem sig. De udsendte Hære, som vel forstode at føre Krig, men ikke at seire. Saaledes ødelagt og opirret, maatte Amerika stedse mere fjerne sig fra Moderlandet. J det andet Møde af Cortes i Madrid blev siden fremlagt en repræsentativ Forningsplan, hvorefter Kongen skulde antage Titel af den spanske Konføderations Keiser, og Prindser af Blode, udnævnes til Vicekonger. Mexico saavelsom Buenos Ayres fandt Planen antagelig; men omsider bleve alle disse loyale Forslag opofrede for Chimæren af en absolut Legitimitet. Efter saaledes at have viist, at Amerikas Uafhængighed ikke er nogen følge af Revolutionsaanden, men tvertimod fra Begyndelsen en legitim Modstanimod Usurpationen, forsvarer Journalen Engellands Forhold, som ved at erklære sig neutral og forbyde begge krigførende Magter at rekrutere sig paa dets Gebeet, skadede Amerika meest. Men det har ogsaa Pligte imod de Amerikanske Lande, som det med det spanske Regentskabs Minde 1810 understøttede imod Josephinerne; det har Pligter imod sine egne Undersaatter, og denne dobbelte Forpligtelse opfylder det nu ved de nye Handelstraktater. Engellands Jnteresse, som frie Nation, indbefattes i disse Ord: borgerlig, Religions- og Handelsfrihed overden hele Jord. Frankerig, der er for oplyst til, ikke at indsee Umuligheden af Amerikas Tilbageerobring med Magt søgde at redde hvad det kunde, og vilde, ved at have oprettet tree nye Troner for Bourbonnerne i Mexico, Lima og Buenos=Ayres, have gjort den skjønneste Ende paa Striden. Frygten for, at Engelland, ved at erkjende de spanske Koloniers Uafhængighed, skulde ægge sine egne til Oprør, besvarer Journalen tilsidst saaledes: dette røbet Ubekjendtskab til det Engelske Kolonialsystem. Jndiener saaledes et militærsk besat Rige, Canada er et frit, af sit eget Parlament regjeret Land. Jamaica har sine tvende Kamre Hvor kan Man da ligne disse Kolonier med de spansk Amerikanske Lande, hvor der gives virkelige Nationer, der ikke kunne bestyres som Kolonier, og hvis Frihed altsaa ikke vil have mindste Jndflydelse paa de Engelske Koloniers Beboere,