JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 24de April har Hendes Kongel. Majest. Enkedronningen behaget at tilstille Frøken von Rosenkrantz i Støvringgaards=Kloster udi Jylland, og Kammerherre von Kleist i Rendsborg, den høye Orden de Junion parfatte.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 25 Dito er ved det andet Vesterlehnske National Regiment til Fods Secondmajor Kammerjunker Frederich, Georg von Adeler, efter Ansøgning udi Naade dimitteret. Den 27de Dito er Studiosus Christian Carl Stolberg. confirmeret at være Sognepræst for Huorslef og Gierning Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Poul Adam Helms ligesaa til Christrup og Hornbech Meenigheder i Aarhuus-Stift. Hr. Christian Weldingh ligesaa at være Missionarius Ordinatus udi Ost=Finmarken.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Samme Dag er Byeskriver Johan Frederich Bruun i Delmenhorst, som Cancellieraad bleven udnævnt.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 2den Mai har det høylovlige Vestindiske og Guineiske Rente, samt General=Told=Kammer=Collegio udstæd en Placat, angaaende Told-Jntradernes Bortforpagtning udi Norge, for anstundende 6 Aar, at regne fra 1ste Jan. 1765, til ultimo Dec. 1770. (som findes indført i de Danske Tidender No. 37.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Samme Dato er ved Livregimentet Dragoner, Ritmester, Kammerjunker Christian Sehestedt Juel, efter allerunderdanigst Ansøgning, af Krigstienesten udi Naade dimitteret.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Ved det Siellandske gevorbne Dragonregiment er Second Major Otto Detlev von Kaas til Premier=Major i Regimentet bestilt. Ved det Holsteenske gevorbene Regiment til Fods er Secondmajor Joachim Frederich von Below efter Ansøgning udi Naade dimitteret, med Caracter som Oberst af Jnfanteriet, og hans hafte Compagnie confereret til den forhen i Storfyrstl. Kielsk Tieneste standne Obristlieutenant von Knoblauch, som er tillige gratificeret med Caracter som Oberstlieutenant af Jnfanteriet, samt bestilt til Premiermajor i Regimenter. En Den Den 3die Man er Capitain Ulrich Christian Kaas allernaadigst confereret det ved Commandeur=Capitain Reichaus Død udi 3die Division vacante Compagnie Sørfolk.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 4de Mai er den ved Hans Kongel. Høyhed Prind Frederichs Regiment staaende Capitain Christian Erichsen, efter Ansøgning udi Naade dimitteret, og hans hafte Compagnie confereret til Premierlieutenant Christian Friderich, von Hirschack, som virkelig Capitain og Chef. Ved den Falsterske Regiment er den caracteriserede Major Christian von Berbandt bestilt til Secondemajor i Regimentet.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Samme Dag er Hr. Joachim Ewald allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Hveding Meenighed i RibeStift. Studiosus Lauriz Børresen ligesaa at være reside. rende Capellan til Hvidesøe Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 7de Mai er Jørgen Burchardt Zeuthen allernaadigst forundt Bestalling og Succession paa Consumptions skriver-Tienesten ved Nørre=Port udi Kiøbenhavn, naar samme Tieneste lovlig ledig vorder. Samme Dag haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Jens Essen, drop til at være Assessor i Ober=Bergamtet paa Kongsberg.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 8 Mai har det høylovlige Westindiske og Guineiske Rente samt General Toldkammer ladet udgaae en Placat, angaaende Kiøbstædernes Consumptions Bortforpagtning udi Norge, for de 3de Aar, nemlig 1765. 1766 og 1767, (som er anført i de D. Tidende. No. 42.)
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 11 Mai er den hidtil værende Ober= og Under Ret Procurator Andreas Nørager allernaadigst bevilget at være Høyeste Rets Procurator. Samme Dag er Philig Walsligeledes udnævnt til Consul i Cadix. Cancellie=Raad og Told=Forvalter Hans Bech i Frederichstadt, tillige beskikker som Præsident i samme Stads Magistrats=Collegio. Hs. Majestæt Enkedronningen har allernaadigst behaget at beære Frue Grævinde von Ellerod og Oberhofmar, challinde von Treskow udi Bayreuth, med Ordenen de Union parfaite.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 14de Mai haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Colonist=Jnspector Christian Petersen til adjungerende og eventualiter succerende Her rede=Foged i Hohner=Herred i Amtet Gottorff.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den 24de Mai er Commandeur Capitain Baron Jens Gyldencrone allernaadigst avanceret til Commandeur. Noget angaaende Landdagene og Kongevalget i Pohlen.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Efterat Wormoden af Culm var ankommen til Grandenz, lod General Chomontof igientage samme Begiæring, som var skeed til Forsamlingen i Torpen, nemlig at de PohiskeTropper maatte trække bort, da han og strax ville trække udaf Staden, i hvilken han havde rykket ind igien af ingen anden Aarsag, end formedelst Troppernes Annærmelse, og for at bevare sine Magaziner. Wormoden viiste sig at være ganske villig hertil, og lovede at giøre sig Umage i den Henseende; Men de Ovriges Modsættelse, som ville beholde deres Tropper ved Staden, gjorde at intet blev besluttet.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Greve Potocki og hans Anhang have ligeledes indlagt en Manitestation, i hvilken de angive de Russiske Troppers Nærværelse i Staden, som Aarsagen til at ingen Landdag blev holdt. Men det er klart af det oven anførte, at de selv ere de, som have brudt den. Det havde aldeles ikke været klogt gjort af den Russiske General, om han havde ligesom overgivet sig paa deres Velbehag, og forladt Staden, hvilken da i samme Øyeblik skulle have bleven opfyldt med deres Tropper. Foruden det, at han maatte see paa sin Regentindes Beste, og sørge for Magazinernes Sikkerhed, udfordrede ikke mindre de Tractater, som bestaae imellem Rusland og Pohlen, at han burde anvende alle de Midler, som Omstændighederne anviste ham, for at forhindre Uroelighed og Voldsomheder, hvilke vare uomgiængelige. At see dem for Øynene, og ikke at forebygge dem, var en Opførsel, som ikke kunde tilgives. Adelen selv har erkiendt billigheden herudi thi, uagtet at Contrapartiet var overlegen af Tropper, og uagtet det umaadelige Antal Personer af alle Slags, som det havde bragt med sig, for at forsikre sig om Udfaldet, er dog det Manifest, i hvilket de anføre de bemelte formeentlige Aarsager, kuns undertegnet af 220, i Steden for at det andet er undertegnet af 270 Personer. Saa kiendeligt et Overantal, ved saa fornærmelige Omstændigheder, er et øyen synligt Beviis paa Nationens i Almindelighed, og heel, dens patriotiske Sindelaug, og viser hvor overlegne disse maatte være i alle andre Forsamlinger, hvor det gik ordentlig og lovmessig til.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Efter bemelte Manisestationer skulle man rimeligen have ventet, at enhver havde bleven rolig og stille. Men henved Kl. 11 gjorde 150 Mad, af hvilke de fleste havde Sachsisk Uniform, et Udfald af Slottet, og forøvede i Staden allehaande Uordener; overfaldt Skildvagterne paa adskillige Steder i Staden, med Flinter, Pistoler og Sabler; Endog Vagten hos General Chomoutof, hvor de saarede 3 Skildvagter, hvilket nødde ham til at lade slaae Allarm og bruge Magten, for at drive dem tilbage. Endelig retirerede denne Hob sig til Woywoden af Kiow og Kæmmerer von Culm. Et Huus, i hvilket endeel fornemme Personer af Nationen, som vare imod Partiets fordervelige Hensigter, sadde ganske roelige og spiiste Aftensmad, blev kort derpaa bestormet fra alle Sider: Man skiød igiennem Vinduerne med Pistoler, saa at 2 Adelsmænd bleve dræbte, og een saaret, og det havde uden Tvivl gaaet saaledes med dem alle, dersom ikke de Patrouiller, som General Chomoutof afsendte for at dæmpe Opløbet, havde faaet Hoben adspredt. Jmidlertid komme en af Fyrstens Radziwil Officeerer, Dragoner og en Beridder rendendes i fuld Galop til den Russiske Vagt ved Thorner=Forstaden, og begiærede at passere igiennem. Formedelst den Tumult, som var i Staden, syntes denne Officeers Udreyse at være mistænkelig, og man holdt ham an. Denne Anholdelse var uden Tvivl den som reddede Staden, Adelen som var forsamlet i den, og de Russiske Tropper, fra et almindeligt Blodbad; thi neste Morgen tidlig erfarede man af en Jndberetning fra en Cosak-Officeer, at fyrsten Radziwils Tropper, som stode en halv Miil fra Staden, fordeelte i 2 Corps, havde været under Gevæhr, og kuns ventet paa befaling at nærme sig til Staden, ja, at de havde truet at ville angribe vore Patrouiller; Men saasom befalingen, hvilken uden Tvivl den optagne Officeer skulle bringe dem, blev borte, forbleve de roelige. Det var en let Sag at blive overbeviist om denne Sags Vished, naar man forhørte Officeererne og de fleere, som bleve anholte. Med faa Ord: Contrapartiets rasende Hidsighed var saa beskaffen, at ingen Yderlighed kan optænkes, som den jo skulle have tilladt det. Da en af dem havde fornærmet Stadernes Thorn, Elbing og Danzig Deputerede, har han aldeles intet villet høre om Satissaction, men de Deputerede have befundet sig nødde til at lade deres Protest imod den dem gjorde Overlast, føre til Protocollem Den 4de Mai erholdt Fyrsten Primas i Warschau en Erklæring fra den Russiske extraordinaire Envoye og fra den befuldmægtigede Minister, Greven af Keiserling og Fyrsten Repnin, begge i Warschau, hvori de, i Hendes Russisk Keyserlige Majestæts Navn, forklare de Aarsager som have drevet Høystsamme til at lade sine Tropper nærme sig til Warschau, nu, da Convocations Rigsdagen skulle aabnes den 7de i samme Maaned, og forsikre om Hendes Keyserl. Majests. venlige og redelige Hensigter dermed, med meere dens Jndhold (indført i den ugentlige Tidende No. 42 den 25 Mai. og udelades derfor her.)
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den Kongelige Preussiske Resident i Warschau, Hr. Benoit, tilstillede, den 6te Mai, Storfeltherren og Castellanen af Cracau, Hans Preussiske Majestæts Svar paa en Skrivelse. velse fra ham, under 13 April, hvilket i Fransk Sprog forfattede Svar er af følgende Jndhold: Hr. Storfeldtherre for Kronen Pohlen, Greve Branicki! "Af den Skrivelse, som De, under den 13de i denne Maaned have ladet mig tilstille, hvilken De, tilligemed nogle af Kongerigets Biskopper, Senatorer og Woywoder have underskrevet, har jeg erfaret de tidlige Bekymringer, som Sagernes nærværende Beskaffenhed i Pohlen synes at foraarsage dem. Jeg er bevæget over den Fortroelighed, som De ved den Leylighed vise til mig. Mit Sindelang til Republiquens Roligheds, Friheders og Constitutioners Bevaring, er Dem bekiendt, og kan være Dem en sikker Borger for min Tænkemaade i nærværende Omstændigheder. Jeg veed at Hendes Majestæt Keiserindens af Rusland Tænkemaade er nøye overeensstemmende med min, og de Forsikringer derpaa, som denne Princesse har ladet mig give, tillade mig ikke at tvivle det mindste paa, at hun tager Deel i at den Pohlske Nations Rettigheder og Friheder maa blive uforkrænkede. Jeg har altsaa Aarsag til at troe, ja er ganske sikker paa, at Republiquen har slet intet at befrygte sig for sine Friheder og Constitutioner, og at alle de, som vise sig at være bekymrede derfor, kan ganske slaae sig til Rolighed, saafremt de ikke ellers havde i Sinde at benytte sig af denne Leylighed, for at undertrykke deres Medborgere, og saaledes selv at give Anledning til de Uroeligheder, som de ville synes at forebygge. Paa samme Grund havde jeg ønsket at de havde fulgt deres Raad iblant dem, hvilke viiste størst Sagtmodig jed, thi da dette umodsigelig er det viseste og med den ofsentlige Velstand nærmest bestaaende Middel, saa troer jeg ikke at kunde give Dem bedre Beviis paa mit Sindelaugs Oprigtighed imod Dem, saavelsom imod Republiquen i Almindelighed, end naar jeg raader Dem til samme Viisdom og Sagtmodighed.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
J øvrigt kan jeg ikke dølge for Dem, at det har foraarsaget mig nogen Forundring, at see den Skrivelse, som De have tilstillet mig, dateret fra Primatis Pallads; da jeg dog veed, uden at kunde tvivle derpaa, at denne Republikens værdige Chef lader det være langt fra sig, at tage Deel i det Skridt, som De have gjort, og hvilket, naar han ikke er deelagtig deri, kan ikke ansees anderledes, end at løbe imod Republiquens Constitutioner, og maatte føre mig til at fælde en Dom, ikke just fordeelagtig, over de Bevægnings Grunde, hvilke de ved denne Leylighed have behandlet, dersom ikke det Sindelang, som jeg ellers veed at boe i Dem, forpligtede mig til at lade Dem vederfares større Retfærdighed a. Berlin den 28 April 1764. Den 11 overantvordede bemelte Kongel. Preussiske Resident til Hans Durchl. Fyrst Woywoden af Reussen og de Herrer Senatorer, i et meget anseeligt Sælskabs Nærværelse, Svar paa en anden Skrivelse til Hs. Preussiske Majest. under 20 April, hvilket Svar, forfattet den 4 Mai i Fransk Sprog, lyder saaledes: Mine Herrer, Jeg er særdeles bevæget over den Agt og Fortroelighed som De yttre i den Skrivelse, hvilken De under 20 April have tilstillet mig. Jeg maa tilskrive enige Bevægnings Grunde den Jver, af hvilken De deri betiene Dem, for at retfærdiggiøre Dem, i Henseende til Deres Hensigters Puurhed; thi de Prøver, som De allerede have givet derpaa, og den virkelig patriotiske Jver med hvilken De legge for Dagen deres Sindelang, endog i den Sag selv, som har foranlediget Dem at skrive mig til, tilstæde mig ikke den mindste Tvivl derover.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Da jeg selv er indtagen af det oprigtigste Venskab til Republiquen, jeg kiender Hendes Majestæts den Russiske Keyserindes Sindelag over samme Sag, og anseer min Forer ning med denne Princesse for det eneste tienlige Middel til at bevare Kongeriget Pohlens Forfatning, Frihed og Roelighed uforkrænket, saa har jeg med en ubeskrivelig Fornøyelse maattet fornemme den vise og kloge Opførsel som De have iagttaget, da De ikke have villet tage Deel i den overilede Omgang af en Deel Deres Medborgere. Jeg tvivler ikke heller paa, at dersom De vedblive at gaae til Verks efter de samme Sagtmodigheds Grunde, og saaledes at arbeyde paa Fædrenelandets sande Velfærd, De da og skal opnaae den Fornøyelse at bevare Freden og Roligheden, til hvilke at understytte, jeg immer skal tage saa kraftig som oprigtig Part. J det øvrige &c. Berlin den 4 Mai 1754. Friderich. Udskriften: "Til de Herrer Biskopper, Woywoder, Castellaner og Senatorer i Kongeriget Pohlen og Storhertug, dommet Litthauen. -
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Den bemelte 7de Mai, da Rigsdagen blev aabnet, (se Ugebladet No. 42) lode de Senatorer, Ministere og Land budde, som holdte for at ved de nærværende Omstændigheder kunde ingen Rigsdag holdes, indlegge en Manifestation derover, i hvilken de tillige forlangede at hele Europa ville overveye om de kunde anderledes opføre sig, hvorpaa de og den neste Dag, som den 8de, begave sig bort fra Warschau. J blant disses Tal vare biskoppen af Caminier, Kronstorfeldt. herren Branicki, Woywoderne af Posen, Wilda, Calisch, Brezese, Kiow, Wollhynien, Lublin, Nowogrod, Zernichowien, adskillige Castellaner, Cronstormarechallen, Cronhosmarechallen, den Litthauiske Hofmarschal, og en Mængde Landbudde. Cronstorfeltherren tog tillige med sig en Gesandt fra de Crimiske Tartarers Can, hvilken var ankommen til ham Dagen forhen, og drog til Cozenice, 4 Mile fra Warschau, hvor han forsamler Kron=Tropperne.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Foruden bemelte Herrer, hvis Partie kaldes det Sachsiske, ere endnu andre, som ikke have bivaanet Rigsdagen, men holde det ikke med noget Partie, og ville forblivne neutrale. Den Den 9de blev Rigsdagens 2den Session holdt i aldeles Rolighed og Enighed. Landbud=Stuen sendte 18 Land budde til det forsamlede Senat, for at tilmelde det, at de havde den 7de udvalgt en Rigsdags Marschall. Landbud Bonkowski førde Ordet, og beklagede tillige den forefaldne Tvedragt, og at det nu 2den Gang havde tildraget sig, at man havde trokket Sablerne i Landbud=Stuen, hvilket man ønskede at maatte blive undersøgt, og forebygget for Eftertiden. De bade og om at begge Stuer maatte foreenes til Beraadslagning. Fyrsten Primas betegnede dem herpaa, deels sin Bekymring over den forefaldne Uenighed, deels in Glæde over at Valget til en Mareschal er faldet paa en saa værdig Person, og udnævnte af Senatet en Wodwod og 2 Castellaner, at i Senatets Navn, lykønske Landbud=Stuen, til dette Valg, og indbyde den til at forene sig med Senatet. Hvorpaa Sessionen blev i Senatet udsat til den 10 Formiddag. Men i Landbud=Stuen foretog man endnu at handle om de dobbelt udvalgte Landbudde, og begyndte først paa Posen; Derom blev man dog snart enig, saasom ingen var tilstæde fra Fyrstens, Woymodens af Posen, Side, og altsaa ingen Modsigelse skeede i at antage den Fyrst=Biskoppelige Cartorvskiske Landbud for Posen. Det løb ligeledes got af med de øvrige, og mindre vigtige dobbelte Land budde, thi de, som kunde have gjort Jndvendinger ved denne Leylighed, vare bortreiste den 8, tilligemed de øvrige Herrer af det Partie. Jmidlertid udgiøre de Herrer og Landbudde, som ere blevne tilbage i Warschau, det største Antal, saa at de, paa Grund af denne Overvægt, fatte deres Beslutninger.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
J Staden sees nu ingen flere Piketter og Tropper, end den sædvanlige Kron=Garde paa Slottet, og Ære Vagten imellem Senator og Landbud=Stuerne, hvilke Vagter besørges af den Litthauiske Stormareschall, saasom Cronstor mareschallen, hvilken ellers ved holdende Rigsdage i Pohlen skulle besørge deslige Vagter, har underskrevet bemelte Manifest med, og følgelig ikke besørger nogen af disse Vagter.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Løverdagen den 12te varede Sessionen fra Kl. 1 til 9 Eftermiddag. Ved samme holdt Kronsstormareschalls=Vagten allerede Ære=Vagten igien, og skal denne Gang vedblive at holde den vexelviis med Stormareschalls=Vagten af Litthauen. Af de den 11te forelagte Propositioner, begyndte man nu med den første, som angaaer den Romerske Kirkes Stadfæstelse og Udbredelse. Med den gik det hastig forbie; thi da nogle frembragte et og andet angaaende Protestanternes Jndskrænkelse, erindrede Fyrsten Primas, at længere hen paa Rigsdagen ville forekomme en særdeles Artikel om Protestanterne, saa at nu allene blev oplæst af Risdags Secretairen de Constitutioner som forhen have været forsattet til den Romerske Kirkes Stadfæstelse i dette Rige, ved hvilke man nu og ville blive. Derpaa begyndte man at handle over den følgende Proposition, om Rigets Sikkerhed, og kom til Kronstorfeldtherren, hvilken, med sit Anhang farer sort at afsondre sig, vil ikke erkiende den nærværende Rigsdag for retmæssig, og vil have udfærdiget nye Universalier, til en anden Rigsdag, hvorudover det lettelig kunde komme til bedrøvelige Uroeligheder, saasom han commanderer Kronens Tropper. Man maatte derfor være betænkt paa Midler at forebygge saadanne Tildragelser. Efter lang og heftig Votering, bleve Stemmerne samlede, i Senatet af Kron=Storsecretair Kierski, og ved Landbuddene, af Rigsdags Secretair Ogrodski, og Beslutningen blev, ved 31 Senator Stemmer imod 6, samt 104 Landbud Stemmer imod 3, denne: "At de i Enighed forsamlede Republiqvens Stænder skulle udgive et Patent til Fyrste Woywoden af Reussen, Cartorisk, paa at være General-Commanderende over Krontropperne, og at alle Krontropperne skulle fra Dato af staae under hans og ingen andens befaling. At han skulle strax skrive til alle Commandeurer for Regimenterne, at de, under deres Embeders Forliis, og anden haard Straf, som for Ulydighed er forordnet, skulle strax indfinde sig hos ham, og vente paa hans Befaling. Dette Patent blev og strax udfærdiget, underskrevet af Fyrsten Primas og Fyrsten Rigsdags Marechallen, overleveret til Fyrsten Woywoden af Reussen, Eden modtagen fra ham til denne nye Værdighed, og derpaa strax af ham udstæd Ordrer til alle Regimenterne. Hvorpaa Sessionen blev udsat til den 14de.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Man læser ellers følgende Betragtninger over Tilstanden, i Pohlen, skrevne fra de Pohlske Grendser: Under 14de May. De Pohlske Sager have nu saaledes udviklet sig, at man seer tydelig nok hvorhen ethvert Partie sigter, men Udfaldet er usikkert, og synes at fortiene den største Opmærksomhed. Sagerne kunde umuelig længe forblive i den nærværende Uvished. Kronstorfeltherrens Partie, som man kalder det Sachsiske, har vel den største Deel af den inden landske Krigsmagt paa sin Side, og opholder sig i Egnen ved Coxenice, temmelig vel forsynet med det Artillerie, og alt øvrigt i Tøyhuusene befindtlige, som han har trakt fra Warschau. Man taler om en særdeles Valgdag, som dette Partie skulle have i Sinde at holde. Men det andet Partie, nemlig det Poniatowskiske, er dog hidindtil det mægtigste, saavel i Henseende til de mange Magnater, som ere forbundne med der Cartoriskiske Huus, som formedelst den mægtige UnArstyttelse det har af Fremmede, samt ved de Fordeele, som det har haft hidindtil paa denne Rigsdag. Det 3die Partie vil, efter all Anseelse slaae sig til det af de 2 første, som ved Udfaldet beholder Overhaand. Jmidlertid frygter man billig for at Tvedragten ikke vil blive bilagt uden Blods Udgydelse, og at det almindelige Beste vil komme til at lide alt for meget derunder.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Under 17 May. Tvistighederne, i Steden for at blive bilagte, hvortil Fyrsten Primas anvender mueligste Omsorg, tiltage meer og meer, og man frygter for, at de videre Bemøyelser som bemelte Primas herefter vil anvende i samme Hensigt, ville giøre ligesaa liden Virkning, formedelst de Partier som formere sig til at frugtesløs giøre deres Anslage, som have størst Haab om at erlange Kronen. For nærværende Tid nævner man 4 Candidater, som tragte efter Kronen, nemlig Kronstorfeldtherren, Greve Branicki, om ikke for sig selv, saa dog for en Sachsisk Prinds; Storcan, celeren af Litthauen, Michael Friderich Cartoriski; Fyrste Stanislaus Lubomirsky; Og Greven Poniatowski. Den ne Sidstes Partie er visselig meget anseeligt, men man troer dog, at det ikke er mægtigt nok til at forsikre ham Kronen. De øvrige efterlade intet af hvad som kan tiene til at forstærke deres Partier. Efter menneskelig Anseelse vil dog fremmede Magter komme til at afgiøre hvad Udfaldet skal blive.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Korn. Dansk Vaar=Sild, Rug Holstensk Td. Høste Sil. Dansk Td. 2 Rd. 1 a 3 Mk. Norsk Sild Td. Holstensk Hvede Td. . 4 Rdlr. 2 Mk. Tran Tønden Laalandsk Td. 4 Rd. 1 Mk. . . Byg Tønden, 1 Rdlr. 5 Mk. Norsk Tønd. Havre Td. 1 Rd. Mk. 46. 21 Rdlr. 3 Mk. Fransk Td. Malt Tønden, 2 Rdlr. 5 Mk. Spansk Tønd. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Tønden. 2 Rd. 5 Mk. En Adme Rhinsk. Fæde Vahre. Et Oxsehv. rød A.
Berlingske Tidende, 1764-05-01
Jslands salted Lammekiød Tønden uden Et Oxsehv. FranFleskrøget Lispd. 1 Rdlr. 1 a 2 Mk. " uden. Oste Fynske Skpd. 11 a 12 Rdlr. Et Oxehoved F. Holsteenske Skpd. 15 Rdlr. Smøe Fynsk T. 32 a 34 Rdlr. uden Sællandsk Td. Tælle Lisp. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 4 s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. i Mk. 8 s. Brunsviger) 6. Garleb Fisk.