JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Naar under denne Gjenstands Behandling Forsamlingens Vicepræsident har fremsat, en speciel Opfordring til den Tilforordnede om at meddele, hvilke Forslag han kunde have at fremsætte for at dække de ved de foreslaaede Afgifts-Nedsættelser eller Ophævelser, fremstaaende Tab for Finantserne, saa efterkommer han ikkun en saadan speciel Opfordring, idet han henstiller til Forsamlingens nærmere Overveielse, om ikke det opstaaende Deficit kunde være at dække ved Afgiftspaalæg paa en af de store Jndførselsartikler, som ikke letteligen kan være udsat for Jndvirkning af Defraudationer, og han mener hermed Sukker, hvilket næsten stedse indføres, i store Partier directe fra Productionsstederne, saaledes at herved ingen Besvigelse kan befrygtes paa Grund af en ubetydelig Afgiftsforhøielse; han skulde derfor, saafremt han var kaldet til i denne Forsamling at afgive nogen Stemme, meget anbefale raae Sukkere til at ansættes til en Told af pr. Pd., hvorved Finantserne vilde indvinde et større Beløb, end der hidtil efter de fremsatte Calculer vilde udvise sig som Afgiftsformindskelse efter Committeens Forslag, og det vilde endog udvise en saadan Forøgelse, at de af Committeen foreslaaede Afgiftsforhøielser for nogle af de vigtigere Materialier for den indenlandske Fabrikation, navnligen Bomuldsgarn, Cochenille, Bark, muligen kunde bortfalde. Committeens Referent kunde ikke indrømme, at den af Committeen i Forslag bragte Toldsats nødvendigen skulde medføre Tab for Statskassen, men meente, at den endog muligen kunde have den modsatte Virkning
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Vicepræsidenten maatte i Henseende, til Jndførselstolden for raat Sukker aldeles referere sig til, hvad af Committeens Majoritet, i dens Betænkning var blevet ytret. Dersom der vil findes optaget i For dette Forslag : samlingens Betænkning – var, som han haabede, der blevet tydeligen fremsat, og Grundene for samme der med Klarhed og Fuldstændighed blevne udviklede, turde han ogsaa vente, at Forsamlingen vilde værdige det sin Opmærksomhed. Han skulde derfor ikke trætte Forsamlingen med Gjentagelser, men indskrænke sig til at tilføie, at han ansaae dette Forslag for lige gavnligt for Fabrikationen, for Handelen og for Toldkassen. Vel har den kongelige Tilforordnede gjort opmærksom paa, at Jndførselen af St. Croix Sukker er i de sidste Aar aftaget, og dette er en Kjendsgierning, hvis Rigtighed Taleren. gjerne vil indrømme, saa meget mere som Committeen allerede i dens Betænkning derpaa har gjort opmærksom. Grunden dertil ligger klarligen i den Forandring, som i den sidste Tid er foregaaet i vort Colonialsystem, hvorved det er blevet muligt for St. Croix Sukkere uden Jndskrænkning at søge det nordamerikanske Marked. Uden Tvivl ligger og Grunden for en Deel i et aftaget Sukker forbrug i Almindelighed her i Landet. Hvad dernæst angaaer den Omstændighed, at det skulde være at befrygte, at Regjeringen ikke skulde kunne bifalde Committeens Jndstilling. fordi Tarifcommissionen i den Omstændighed, at Jndførselen af St. Croix Sukker vil aftage, og som en Følge deraf Jndførselen af fremmed Sukker tiltage, har troet at finde en Kilde til forøget Jndtægt for Toldkassen, da kan han ikke deele denne Betænkelighed, thi for det Første er det dog ingenlunde vist, at Tilførselen af St. Croix Sukker vil, fordi den i den sidste Tid er aftagen, fremdeles vedblive at aftage, hvorimod forandrede Omstændigheder ved det nordamerikanske Marked, meget let kunne bringe samme til igjen at stige, ligesom der dog og under alle Omstændigheder maa være en Grændse for en saadan Aftagen, og dernæst er det neppe rigtigt i det Mindste efter den Fremgangsmaade, som forøvrigt er bleven fulgt ved Affattelsen, af dette Lovudkast -at bygge Toldbestemmelser paa slige hypothetiske Sætninger.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Naar der var Tale om Ophævelsen af Forbudet mod Jndførselen af raffinerede Sukkere, maatte han kun beklage, at Danmark havde Sukkerraffinaderier, saameget han end erkjendte disse Anlægs Hensigtsmæssighed til en tidligere Tid, da Rusland og Preussen, næsten ikke eiede et eneste saadan Fabrik, da de danske Fabrikater frit og uden nogetsomhelst Baand indførtes i Norge, og førend hiin langvarige og ulykkelige Krig med England havde givet Handelen paa Østersøen en ganske forandret Retning; thi disse Fabriker, Jn Deferiruna dieser Bitte wird der Verschollene Kinrichstode i Veien, saa ofte det gjaldt om at foretage en hensigtsmæssig og for hele Samfundet gavnlig Reform. Saafremt det ikke skulde lykkes vore Fabrikanter at udfinde et eller andet hidtil ubekjendt Kunstgreb, hvorved de kunde blive satte i Stand til, med ringere Bekostning at udbringe det samme Resultat, eller med den samme Bekostning at udbringe et større Resultat af det raae Materiale – og dertil gaves der ved de mathematiske og physiske Videnskabers nuværende Standpunkt i Danmark neppe nogen Udsigt maatte han ansee disse Fabriker for at indeholde i dem selv Spiren til deres Død, og derfor syntes ham, at man dog eengang burde høre op med at opoffre Alt, for paa en kunstig Maade at vedligeholde dem. Hvad de kunde fordre, var et rimeligt Varsel, og dette laae i de af Committeen foreslaaede 3 Aar, imod hvilken Tids Forlængelse han derfor maatte stemme. Hvor man derimod kunde tilstaae disse vist nok i mange Henseender fortrykte Jnstituter nogen Lettelse, uden nogen væsentlig Opoffrelse enten for Staskassen eller for det hele øvrige Borgersamfund, der burde dette efter hans Formening skee, og han skulde derfor foreslaae et subsidiairt Amendement, for det Tilfælde at Referentens Forslag i Henseende til Sukkerraffinaderiernes Creditoplag ei skulde vorde billiget, hvilket Amendement, gaaer ud paa: "at Forsamlingen anseer det for ønskeligt, at der kunde tilstaaes dem nogen Lettelse i Henseende til Sukkertoldens Betalingsmaade." Han havde i Committeen ikke kunnet stemme for det af Referenten fremsatte Forslag om en Udvidelse af CreditoplagsRettigheden, fordi dette Forslag efter hans Formening ikke stemmede med Creditoplagets Natur og Bestemmelse, saavel i Almindelighed, da denne ikke gaaer ud paa at give dem, der sælge til Consumenterne, Credit, men derimod at give den en gros Handlende Raadighed over Varerne, uden Tolds Erlæggelse, indtil det er bestemt, om disse Varer skulle her forbruges eller gaae over i Transithandelen, som med særdeles Hensyn til de Forandringer Sukkeret vilde undergaae, imedens denne Credit varede, og fordi det stred mod det PrinUdcip, som findes udtalt i Slutningen af kastets 4de §. Derimod skulde det være ham kjært, om en Lettelse paa anden Maade maatte kunne bevilges dem, hvorom han dog troede det vilde være rigtigst at overlade det kongelige Generaltoldkammer at gjøre det nærmere Forslag, da dette Collegium bedst kjendte de Foranstaltninger, der vilde være fornødne til den kongelige Kasses Betryggelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Naar saavel Referenten som Vicepræsidenten har yttret, at Committeens Forslag til Sukkertoldens Ansættelse med 2 Rbd. 8. s. støtter sig til factisk bestaaende Forhold, nemlig Sukkerindførslerne efter Middeltal af 18321834, hvorimod den Tilforordnedes. Calcule, som støtter sig til en Fiction om de tilkommende Jndførselsforhold, saaledes savner nogen fast Basis, og naar Referenten derhos har formeent, at Jndførslerne fra St. Croix ligesaavel kunne forøge sig som fori første Fald lede til det mindske sig, og modsatte Resultat af det, som den Tilforordnede har antaget, nemlig en Forøgelse i Statskassens Jndtægter, da maatte den Tilforordnede bemærke, at det af ham om de formindskende Sukkerindførsler, aarligen sig fra St. Croix Anførte nu har 4 Aars Erfaring for sig, ligesom en vedvarende ForJndførslerne fra St. Croix, mindskelse af sikkert efter den, mere end et Medlem af Forsamlingen nøie bekjendte, i det sidste Aar aftagne, Søfarts Forbindelse imellem St. Croix og Kjøbenhavn, nok vil være langt rimeligere end en Forøgelse, da denne ikkun unde fremgaae enten som Resultat af en overordentlig rig Høst paa St. Croix, i hvilket Tilfælde Forøgelsen ikkun vilde være temporair, eller ogsaa af en Forandring i de Afsætningsveie for den danskevestindiske Sukkerproduction, som denne nu efter Forordningen 6te Juni 1833 har aabnet sig, og hvorfor Rimelighed neppe taler.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Naar Forsamlingens Vicepræsident har bemærket, at Sukkerindførslerne fra fremmede Steder ei have forøget sig i samme Forhold, som de ere formindskede fra St. Croix, og at derfor Aarsagen til den formindskede Jndførsel og kunde søges i et formindsket Forbrug i Landet, da maatte den Tilforordnede yttre, at dette sidste ei kunde antages ved Danmarks stigende Population og Landets i de senere Aar neppe formindskede Velstand. Forsaavidt Vicepræsidenten iøvrigt har anført, at det efter den Tilforordnedes Mening maatte være at befrygte, at Regjeringen ei vilde bifalde Committeens Forslag, om ogsaa Forsamlingen gjorde et dermed overeenstemmende allerunderdanigst Andragende, da troede den Tilforordnede herved at burde bemærke, at han ingenlunde kunde ansee sig competent til at tilkjendegive, hvorvidt Hans Majestæt maatte være sindet at approbere de af Forsamlingen indgivne Forslag, men han ansaae det derimod for Noget, han skyldte saavel Forsamlingen som sig selv, i Tide at henlede dens Opmærksomhed paa de Omstændigheder, som efter hans Overbeviisning maatte ansees at tale imod de af Committeen fremsatte Forslag. Forsamlingen foretog derpaa Afstemning paa følgende Punkter :At efter Committeens Jndstilling, Forbudet imod Jndførsel af raffineret Sukker og Syrop først bliver at ophæve efter Forløbet af en vis Tid. Hvilket blev antaget med 48 Stemmer mod 6. At denne Tid bestemmes til 3 Aar." Hvilket blev antaget med 42 Stemmer mod 12. At Jndførselstolden af raffineret Sukker, efter Forbudets Ophævelse, bestemmes til 6 Rbd. 64 s. pr. 100 Pd. Hvilket blev antaget med 38 Stemmer mod 16.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
At Jndførselstolden af Syrop paa lige Maade fastsættes til 2 Rbd. 8 s. pr. 100 Pd. Hvilket blev antaget med 38 Stemmer mod 16.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
At Jndførselstolden af raat Sukker, uden Hensyn til om det er frembragt, paa de danske vestindiske Øer eller paa andre Steder, bestemmes til 2 Rbd. 8 s., pr. 100 Pd. Hvilket blev antaget med 39 Stemmer mod 15. At den Godtgjørelse, som ved Udførselen af raffineret Sukker tilstaaes, bestemmes til 3 Rbd. 12 s. pr. 100 Pd. Hvilket blev antaget med 47 Stemmer imod 7.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Om det af Committeens Referent, fremsatte Amendement:
Berlingske Tidende, 1836-05-24
At der tilstaaes Raffinadeurerne Creditoplagsrettighed saavel paa raffinerede som raae Sukkere. vare Stemmerne ligge deelte, da 27 erklærede sig derfor og 27 derimod.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Vicepræsidentens subsidiaire Amendement. At Forsamlingen ansaae det for ønskeligt, om der kan tilstaaes Raffinadeurerne nogen Lettelse i Henseende til Sukkertoldens Betalingsmaade, blev antaget med 36 Stemmer imod 18.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Den i Lovudkastet under Litr. B. anførte Tarif for Udførselstolden blev derpaa underkastet Discussion og Afstemning i Forsamlingen.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Et Medlem gjorde opmærksom paa Udførselstoldens Ubetydelighed i Forhold til hele Statsindtægten. Han meente derfor, at Udførselstolden aldeles burde ophæves. Kunde dette ikke skee, stemmede han for de af Committeen foreslaaede Nedsættelser.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Kammerraad Drewsen gjorde opmærksom paa, at i en Periode, hvori Sædens Afsætning stedse bliver vanskeligere, maae Agerdyrkerne være betænkte paa, ei at holde sig alene til denne Gjenstand, men tvertimod at producere Mere af andre landoconomiske Gjenstande. Jntet fortjente i denne Henseende Landmangedelen. Jn Deferiruna dieser Bitte wird der Nerschollens Kinsichdens Opmærksomhed mere end Faareavlen og en ved den forøget Uldfrembringelse. Han viiste, ved at citere et Sted af et tydsk Skrift, at i Tydskland frembringes aarligen 60 Millioner Pund Uld, der sælges i Gjennemsnit, for 1 Gylden Pundet, og han tilføiede, at han ei skjønnede rettere, end at Danmark netop især naar man seer hen til Jylland, egnede sig til Faareavl og Uldfrembringelse. Paa Grund heraf anbefalede han særdeles, at Udførselstolden, som af Forsamlingens Committee var foreslaaet at skulle nedsættes til 2 s. pr. Pd., maatte vorde nedsat til 1 1/2 s. pr. Pd., dersom den ei kunde vorde ophævet. Det Tab, som derved maatte opstaae for Finantserne, burde paa anden Maade søges dækket, for at Danmarks Uldafsætning ei ved den høie Told skulde indskrænkes, hvilket vilde foraarsage, at Faareavlen stedse forblev paa dens nuværende lave Standpunkt. Det Amendement, han derfor tillod sig i denne Anledning at stille, lod saaledes: At Udførselstolden paa Uld maatte nedsættes til 1 1/2 s. Den Tilforordnede maatte antage, at Forsamlingen i en Sag, der har saa almindelig Jnteresse for Danmarks Landbrug, ønskede gjennem ham yderligere at lære at kjende de Motiver, som havde foranlediget Tarifcommissionen ligesom senere Generaltoldkammer, og Commerce-Collegiet til allerunderdanigst at foreslaae Udførselstoldens Vedblivelse for de endnu i Tarif-Udkastet til samme ansatte Varer, paa en Tid da ellers samtlige Landmandens væsentligste Producter, navnlig Kornvarer, Smør og Ost, vare fritagne for ethvert Paalæg ved Udførselen. At den nu i Udkastet anførte Udførselstold ei vilde være bleven bragt i Forslag, naar man havde anseet den skadelig for de paagjældende indenlandske Varers Production, derfor maatte det formeentligen være tilstrækkeligt Beviis, at Regjeringen siden Krigens Ophør har, uden at søge Jndemnisation ved nye Paalæg, successive. ophævet Udførselsafgiften for de sidstnævnte Artikler.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
J Henseende til Huder og Skind, Voxo Talg, da havde disse Gjenstande upaatvivleligen en betydelig Jndvirkning paa Land mændenes Jnteresse, uagtet det vel var saa, at hverken Heste, Qvæg eller Faar holdtes eller slagtedes for Hudernes og Skindenes Skyld. Han maatte derfor paa det Varmeste anbefale dem til Forsamlingens fortrinlige Opmærksomhed, hvorved han dog ikke vilde lade ubemærket, at den Afgang i Toldindtægterne, hvilken man havde beregnet at ville bevirkes ved Committeens Forslag i denne Henseende, beløb sig til henimod 30,000 Rbd. Men i Henseende til Uld troede han, at der under alle Omstændigheder burde fra Forsamlingens Side gjøres et bestemt og kraftigt Skridt. Vel avde den kongelige Tilgebeten.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Committeens Jndstilling: at Tolden ved Udførselen af Skind, Huder, Talg og Vox nedsættes til det Halve af de i Tarifudkastet anførte Størrelser. ken blev forkastet med 33 Stemmer imod intet andet tilbage for Kamret der hvert Kammerjunker Scavenius's Amendement: at Udførselstolden paa Uld aldeles ophæves: hvilket blev forkastet med 41 Stemmer imod 21, hvorefter Proponenten tog den til dette Amendement føiede Henstilling tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Kammerraad Drewsens Amendement: at Udførselstolden paa Uld nedsættes til 1 1/2 s. pr. Pd. hvilket blev billiget med 47 Stemmer imod hvorved Committeens Jndstilling, at 15, og Udførselstolden for Uld skulde bestemmes til2 Rbd. 8 s. pr. 100 Pd., bortfaldt.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Committeens Jndstilling: at Udførselstolden for Kalkuld bestemmes til 72 s. pr. 100 Pd. som blev antaget med 54 Stemmer imod 8.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Committeens Jndstilling: at den Afgift, som hidtil under Navn, af Extraafgift er bleven erlagt ved Udforselen af Rapsæd og som udgjør 8 s. pr. Td., fremdeles maa som en Udførselstold hvile paa denne Artikel hvilken blev billiget med 47 Stemmer imod 15. Grev Holsteins Amendement: at Udførselstolden for Pennefær, naar disse ere tilberedte, nedsættes til det Halve af det i Tarifen anførte Beløb, der blev forkastet med 36 Stemmer imod 27. Tarif, for Lastepenge. Committeen havde ved denne Afdeling af Lovudkastet foreslaaet tvende Forandringer, af hvilke den ene gik ud paa at de i Tarifen under No. 1 og 2 ansatte Lastepenge tildeels skulde sammen drages i een Classe. saaledes at Afgiften. ansættes for Reiser fra Toldsted til Toldsted i Danmark, Kjøbenhavn derunder indbefattet, eller Hertugdommene med pr. Commercelæst 10 s., og at den anden Classe kun kom til at indbefatte Farten. paa Jsland, Grønland og Færøerne med pr. Commercelæst 16 s. og den anden gik ud paa: at i 3die Classe til Ordet "Belgien, føies de Ord samt alle Havne paa den østlige Kyst af Storbrittanien, fra den nordligste Havn i Skotland til Themsen, begge inclusive. Den Tilforordnede jorde herved følgende Bemærkninger:
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Naar der i Committeens Betænkning overTarifen for Lastepenge foreslaaes, at de maae ansættes lige for Farten paa Kjøbenhavn og for Farten imellem Provindstæderne, da maatte han henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa det, som i Committeens betænkning anføres, at Afgiften af Lastepenge dog til Slutningen maa antages at hvile paa Varerne. Tariscommissionen har ogsaa antaget dette, og derfor i den indenlandske Fart anseet dem, som et, skjøndt ubetydeligt, Tillæg til Consumtionsafgifterne, forsaavidt der føres consumtionsbare Varer til Kjøbstæderne. Da nu Consumtonsafgifterne paa de fleste Gjenstande ere høiere i Kjøbenhavn end i Provindstæderne, men Varepriserne der ligeledes ere høiere, er den Fordyrelse, som ved de høiere Lastepenge for Farten paa Kjøbenhavn ville fremstaae i Priserne for de consumtionsbare Varer der paa Stedet, ei anseet at staae i noget Misforhold til de øvrige AfgifHvorten.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Jn Deferiruna dieser Bitte wird der Nerschollens Kinrich ter eller Varepriserne, ligesom disses Forhøielse ved et Tillæg af 8 s. paa de Vare qvantiteter, som bestuve en Commercelæst, vel maa betragtes, som aldeles uvæsentlig.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Forsaavidt Varer fra Kjøbenhavn hjemføres til Provindstæderne falde de høiere Lastepenge paa disse sidste. Naar der sammesteds, som et Tegn paa, i hvilken betydelig Grad Hertugdømmene concurrere med Hovedstaden i Vareforsendelse til Provindstæderne, anføres, at Hertugdømmenes Udførsel derhen har bestuvet 9,70, Commercelæster, medens Hovedstadens har udgjort 10,774 Commercelæster, da bemærkede den Tilforordnede, at de Varer, som Hertugdommene forsende til de danske Provindstæder, for en meget stor Deel bestaae i indenlandske Producter især Victualier, medens Kjøbenhavns Afsendelse til Provindstæderne saa godt som udelukkende omfatter fremmede toldbare Varer, saa at selve de af Committeen angivne Forhold oplyse, at Kjøbenhavn er i Besiddelse af een, Hertugdømmenes lignende Handelsforbindelse langt overveiende, Deel af denne Handelstrafik med de danske Provindstæder.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Den af Committeen foreslaaede Regulering af Lastepengene vil medføre en aarlig calculeret Jndtægtsformindskelse af circa 5000 Rbd. Grunden, hvorfor Tariscommissionen ei har foreslaaet, at de østlige engelske og skotske Havne ansættes til samme Lastepenge, som paa Holland og Belgien, er, fordi Commissionen ei uden paatrængende Nødvendighed ansaae det hensigtsmæssigt at ansætte forskjelligLastepenge for Farten paa eet og samme Land, naar ei denne Fart var ved en bestemt Grændse saa markeret adskilt, som ved Farten paa Stederne udenfor og indenfor Strædet ved Gibraltar. Derhos maatte der tages Hensyn til, at den langt overveiende Deel af Farten paa England vedrører de østlige Havne, saa at den af Committeen foreslaaede Forandring vil medføre en Jndtægtsformindskelse for Stats, sen af ikke mindre end 1000 Rbd. aarlig. Vicepræsidenten meente, at Argumentet i det af den kongelige Tilforordnede Yttrede, reducerede sig til, at da Consumtionsafgiften i Kjøbenhavn var høiere, burde Laste pengene ligeledes være høiere, men Rigtigheden. heraf kunde han ikke erkjende, thi ellers maatte man bestandig kunne tage Anledning af den Omstændighed, at hiin Afgift i Hovedstaden var bleven høiere end i de andre Stæder, til at paalægge denne Stad større Byrder. Desuden var Committeen, hvem det ogsaa paaligger at afgive Betænkning om Consumtionstarifen, kommen til den Overbeviisning, at Consumtionsafgiften i Kjøbenhavn efter en retfærdig Maalestok ei burde være betydeligen høiere end i Kjøbstæderne, og saafremt Forsamlingen skulde billige dette, vilde saaledes : hiint Argument bortfalde). Efter de i de sidste Decennier saameget forandrede Forhold synes det vistnok billigt, at Consumtionen, saasnart Saadant lader sig iværksætte, ansættes lige i til Kjøbenhavn og de andre Kjøbsteder, og en Begyndelse med Anvendelsen af et saadant Princip synes det nærværende Øieblik, da Talen er om Lastepengenes Ansættelse, at være det naturligste. Henseende til hvad Committeen havde foreslaaet om Lastepenge for Reiser til og fra Østkysten af England, begrundede Taleren, yderligere Committeens Forslag, idet han viste, hvorledes Reisens Længde især her syntes, at burde komme i væsentlig Betragtning at det finantielle Hensyn her burde træde tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Committeens Referent henholdt sig, hvad Kjøbenhavn angik, til det af Vicepræsidenten Anførte, og bemærkede, at Kjøbenhavn syntes paa en ubillig Maade at være sat i en ugunstigere Stilling end de andre Kjøbstæder. Jøvrigt kunde han ikke antage, at Lastepengene burde være høiere paa de længere Reiser, da den directe Handel netop derved besværedes, og han maatte gjentage, hvad hans forhen havde bemærket, at man ikke for æng See derom denne Tidende No. 199-191, Side. 140, 1824ts og 21131133. stelig maatte binde sig til de finantielle Hensyn, naar det kom an paa at lette Skibsfarten, thi naar man ikke, ved saa vidt muligt at befrie denne fra alle de Baand, som besvære den, bidrager til at fremme den almindelige Nørelse og Virksomhed, kunde det let hænde sig, at man udtørrer de Kilder, hvorfra Jndtægter paa mange andre Maader tilflyde Finantserne. Ved den derefter over disse tvende Gjenstande foretagne Afstemning bleve begge Committeens Amendements af Forsamlingen antagne, det første med 57 Stemmer imod 1 og det andet med 47 Stemmer imod 11. Dermed sluttedes Forhandlingerne om det fremlagte Udkast til en Anordning angaaende Told- og Skibs-Afgifterne i Kongeriget Danmark, og Forsamlingen afgav derefter over Sagen følgende allerunderdanigste Betænkning. Det Udkast til en Anordning angaaende Told- og Skibsafgifterne i Kongeriget Danmark, hvilket det har behaget Deres Majestæt at forelægge Provindsialstændernes Forsamling til allerunderdanigst Betænkning, er af Forsamlingen bleven overgivet en af den udvalgt Committee, bestaaende af 9 af dens Medlemmer, og efterat denne Committees Beretning herom er bleven Forsamlingen meddeelt, er dette Anliggende, i Overværelse af den af Deres Majestæt Tilforordnede, Etatsraad og Deputeret Boch, blevet forhandlet i 16 af dens Plenarmøder. Forsamlingens allerunderdanigste Formentsom denne Gjenstand er følgende:
Berlingske Tidende, 1836-05-24
Da den Commission, som af Deres Majestæt har været udnævnt til at udarbeide det Provindsialstændernes Forsamling forelagte.