Viborger Samler, 1803-02-17
Oberst Sebastianis Reise til Tripolis, Ægypten, Syrien og Zante, som han har beskrevet i Korthed for Bonaparte, er indrykket i Monitøren. Den indeholder overalt Efterretningen om den Hæder Bonapartes Navn, nyder blant disse Folkeslag. Pachaen af Cairo, der kommanderer de tyrkiske Tropper, sendte ham 500 Mand Eskorte i Møde og lod fyre med Kanoner for ham. Men at mægle Fred mellem ham og Beyerne, som han attraaede, var umuligt, fordi han havde alt for stræng Ordre om det Modsatte fra Constantinopel. Sebastiani anslaaer Armeens Styrke i Ægypten saaledes: Den engelske, under General Stuart, til 4430 Md., den holder Alexandrien og dens Forter besatte. Fra Cairo leverer Pachaen dem Fødevahre i Overflødighed. Men Stuart og Pachaen er slet ikke oprigtige Venner. (Han siger og, at Stuart søgte at bringe Pachaen til at troe, at den franske Regiering ej oprigtig meente Freden, der dog ikke blev troet) den tyrkiske Armee 16130 Md.; slet bevæbnede, liderlige, svage og ryggesløse, 600 Mand af dem ligge i Alexandrien; men de ere næsten at ansee som Stuarts Fanger. 6000 Franske kunne let erobre hele Ægypten, troer han. Beyernes Armee er 3000 Mameluker og 7000 Araber. Ved den sidste udgjøre 80 franske Desertører Artillerikorpset. Beyerne have hele Ægypten inde. J Acre ere nye Batterier anlagte. Pachaen Dgezzar har nu allene 14000 Mand, hvoraf de 9000 beleire Jaffa. Denne mærkværdige spriske Pacha som hvis Grusomhed i næ 1ste forrige Samler sagdes noget) modtog Sebastiani som i et Kammer ganske allene. Ved hans Side laae en Pistol med 4 Løb, en Vindbøsse, en Sabel og en Øxe, han spurgte, hvorledes jeg befandt mig og, om jeg troede vor Skjebne og Død vare bestemte i Himlen Jeg svarte ja, han talte længe herom med mig og søgte at give sig Anseelse af en retfærdig Mand. Nogle Gange sagde han "Man siger Dgezzar er en Barbar; men han er kun retfærdig og stræng. Beed Føranstekonsulen at han ingen nøjed eller pukkelrygget Hangendelskommissair sender herover; thi saa siger man jeg har lemlæstet dem (dog var denne Tro maaskee ikke saa ufortient; thi Sebastiani saae hans Minister være et stygt Beviis paa Datzzars Maade at være Herre paadenne arme Mand havde han ladet rive det ene Øje vel ud og afskiære hans Næse og Ører. Der var desuden i Arre over 100 saadanne Lemlæstede, Bonaparte er kuns liden af Statur (sagde Dgezzar) men han er det største Menneske og man ønsker i Cairo, at han atter var der. - Veed De hvorfor jeg gierne modtager Deres Besøg, fordi De er kommen her uden Ferman(Anbefalingsbrev) fra Storherren. Jeg viser den yderste Foragt for alt hvad der kommer fra den eenøjede Storvizier. Man siger Dgezzar er en Bosnier og en grusom Mand, jeg trænger ikke til Nogen; jeg er fattig født; af min Fader arvede jeg kuns Mod; men jeg er ikke stolt af hvad jeg er, jeg veed alt er forgængeligt - og mulig er jeg i Dag eller i Morgen ikke meere; alt beroer paa Guds Villie." Han boer i et prægtigt og elegant Palæ, under hvis Trappe er et Fængsel. Hans grusomme Karakteer er præget paa alt det som omgiver ham, og man er i Acre som midt imell. Røvere. Daezzar behersker hele Palæstina undtagen Jaffa, hvis Pacha han nu bekriger med 9000 Md. Sebastiani anbefalede ham Klostrene i Jernsalem og Nazareth. Han lovede det Bedste med Tillæg "Mit Ord er mere værd, end Traktater.