JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-01-17
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Paa de engelske Skibsværfter staae nu 75 Krigskibe under Bygning. Forhen pleiede de irske Godsbesiddere endog at begunstige Forøgelsen af deres mindre Forpagteres Antal, saalænge nemlig Forpagterne, efter den saakaldte 40 ShsFrihed, kunde gjøre Fordring paa Stemmeret og saaledes bidrage til at forøge deres Huusbonds politiske Magt. Men efterat denne Stemmeret er afskaffet, har Vanskeligheden ved at erholde Forpagtningsafgiften af de usle smaa Underforpagtere og den ved den nye Lov Godseierne paalagte Forpligtelse at sørge for deres Undergivnes Ophold, vakt det Ønske hos mange Eiendomsbesiddere, at blive de fattige Diævle qvit. Dette var tidligere vanskeligt; thi man veed med hvilken Inderlighed Jreren hænger ved Fædrenearnen. Dog Nøden ifjor har betvunget dem. De Færreste vare istand til at betale deres Forpagtningsafgift og antoge som det eneste Redningsmiddel deres Herrers Tilbud om at skaffe dem over til America. Fra en eneste Godsherres Landbesiddelser udvandrede saaledes i forrige Aar 900 Mennesker. Bekostningen ved Overfarten til Quebebeløb sig til 4 a 6 Lstl. For mange Eiere var en saadan Sum altfor stor. En i disse Forretninger meget øvet "Mellemmand skaffede saadanne Godsherrer deres Fattige fra Halsen for nogle faa Shillings; Mellemmanden sendte dem nemlig til andre Egne paa Øen eller og saa til England og Skotland. Kaierne ved Liverpool, Glasgow og Bristol vrimlede af blege, forhungrede, pialtede irske Gestalter. Jmidlertid bleve deres Huse, naar man vil benævne deres Jordhytter saaledes, nedrevne, deres Jordlodder pløiede, saa at mange af dem, naar de sendtes hjem, ikke engang kunde gjenkjende deres Hjemstavn. Assiseretten i Limerick (i Jrland) aabnedes den 4de Jan., og allerede Dagen efter fældtes den første Dødsdom. Den traf et ungt Menneske, 26 Aar gl., som med koldt Blod havde skudt en af sine Naboer, der for to Aar siden havde forpagtet et Grundstykke, som Morderens Fader tidligere havde havt i Forpagtning. Lignende Motiver ligge til Grund for de fleste Criminaltilfælde. Jrlands Tilstand er høist sørgelig. Sir Charles Coote, en meget betydende Grundbesidder og tidligere Parlements medlem for Queens=County, der i den sidste Tid ofte er bleven hjemsøgt af Trudselsloven, har fundet det klogest at forlade Øen. Han skal have til Hensigt at begive sig til Jtalien. Udentvivl ville Andre følge hans Exempel og, ikke uden gyldige Grunde, forøge Listen paa Absentees, der trække Pengene bort fra Øen.
Viborger Samler, 1848-01-17
London, den 10de Jan. (Over Ostende). - De med den sidste Overlandpost ankomne Breve fra Ostindien kaste intet synderligt Lys paa de sandsynlige Virkninger af de engelske Fallissements i Ostindiens Handelstæder, og man maa nu hengive sig til det Haab, at de mulig viis stedfindende Fallissements i Ostindien og China fornemmelig ville afficere de i London fallerede Huse. Jmidlertid har det vakt et godt Jndtryk, at Glyn & Comp., Agenter for den ostindiske Northwestern Bank, er ved indløbne Remisser sat istand til at anmelde, at de ere beredte til at acceptere de hidtil paa Grund af manglende Fonds tilbageviste Tratter fra foranførte Bank I Glasgow ere mange Huse fallerede.
Viborger Samler, 1848-01-17
Af Assiseretten i Limerick er senere et Jndivid idømt Deportationsstraf paa Livstid, og et andet dømt fra Livet.
Viborger Samler, 1848-01-17
The Times erklærer det temmelig almindelig udbredte Rygte om at Prinds Albert lider af Lungetilfælde for aldeles ubegrundet.
Viborger Samler, 1848-01-17
Efterretninger fra Mexico melde, at den mexicanske Stad Mazatian paa Americas Vestkyst, er den 10de Novbr. taget under Sværdslag i Besiddelse af Nordamericanerne, efterat tre americanske Skibe havde besat Havnen.
Viborger Samler, 1848-01-17
Frankerig. Paris, den 11te Jan. Jgaar aabnedes i Pairskammeret Debatten om Adressen. Man lagde Mærke til at flere conservativsindede Pairs yttrede Utilfredshed med Guizots udenlandske Politik. Jdag gik Kammeret over til at discutere de enkelte Paragrapher. Marquis Boissy d'Anglas tordnede imod Ministeriet. "Jeg ønsker, udbrød han, at de nuværende Ministre maa forblive endnu længere ved Statsroret, for at de kunne fuldende deres Opløsningsværk, fratraadte de nu, havde de maaskee endnu Haab om at kunne hjemfalde til Glemsel; og jeg har endnu det Haab, at see dem hensættes paa de Anklagedes Bænk fra den ministerielle Bænk, hvorpaa de nu sidde." Taleren gik derefter over til Bestikkelserne, som bleve negtede af Ministrene, der overhovedet havde til Sædvane at paastaae, hvad der ikke var, og at negte, hvad der var. Det Petitiske Anliggende var af langt større Vigtighed end Minerne ved Gouhenans; den stakkels Warner, havde man puttet i et Fængsel. Fremdeles krænkedes Loven angaaende Bevæbningen af Pariser Fæstningsværkerne, og til Trods for Loven vare de Paris nærmest liggende Forter forsynede med Skyts og i fuldkommen armeret Tilstand. Misfornøielsen var saa stor, at man ikke vovede at fremstille en Legion af Nationalgarden for Kongen. - General Jacqueminot og Grev Lemercier afbrøde med Heftighed Taleren, der imidlertid atter tog Ordet og erindrede Kammeret om, at Kongen havde af sin Nationalgarde hørt Raabet: "Leve Reformen, Ned med Bestikkelser!" Guizot forsvarede Ministeriet. Ved Postens Afgang havde Hebert taget Ordet angaaende Warners Anliggende.
Viborger Samler, 1848-01-17
J diplomatiske Kredse paastaaes, at Rusland og Østerrig have fattet den faste Beslutning at intervenere til Foraaret i Jtalien og Schweiz. Courr. frang, vil vide med Bestemthed, at Ministerraadet har antaget den imellem Hertugen af Anmale og Abdel Kader afsluttede Overeenskomst. Dette er tilmeldt Emiren, der har bestemt sig til at vælge St. Jean d'Acre til Opholdsted.
Viborger Samler, 1848-01-17
J en stor Diner, som Guizot gav til Ære for GrevColloredo og den preussiske General Radowitz deeltog vel ogsaa den engelske Gesandt Marquis af Normanby, men han mødte meget sildig.
Viborger Samler, 1848-01-17
Kongeriget Grækenland. Breve fra Athen af 26de Decbr. melde fra Patras, at det engelske Dampskib som havde taget de undvegne Røvere ombord, er blevet afviist fra Øen Zante, hvor det vilde ilandsætte Røverne. Ogsaa fra Corfu var det afviist, da den engelske Lord-Over commissair havde modsat sig deres Landing. Skibet har derefter taget sin Retning til Malta, hvorfra ingen Efterretning haves. Jøvrigt er Roligheden i Patras fuldkommen gjenoprettet, og de kongelige Auctoriteter udvise, Tjenesteiver. Den græske Regjering har besluttet at forelægge Kamrene et Lovudkast, hvorved Regjeringen bemyndiges til at udbetale Filialbanken i Patras de fra samme bortranede 120,708 Drachmer. En riig Particulier i Patras, Patzouris, har tilstillet Bankadministrationen 70,000 Drachmer i Contanter og lovet at dække Restbeløbet deels ved egen deels ved flere Handelsvenners Bistand, saafremt Regjeringen ikke skulde see sig istand at holde Banken skadesløs. Mange smigre sig ogsaa med det Haab, at den engelske Regjering vil lade fratage Røverne Pengene og tilstille den græske Regjering samme.
Viborger Samler, 1848-01-17
Holland. Fra Haag i Sydholland skrives under 29de Dec.: "J Formiddags samledes paa Jisen en Afdeling af 100 Mr. af Grenadeer= og Jæger=Regimenterne, anførte af en Lieutenant. Efterat Krigerne havde opstillet deres Geværer i Pyramider, spændte de Skøiterne paa, toge atter deres Geværer, opstilledes i flere Linier, og udførte derefter i fuld Rustning flere interessante Evolutioner paa Jsen. En Hornblæser gav Signalerne.
Viborger Samler, 1848-01-17
Tydskland. Politisergeanten Gotthelfs Moder i Kassel, feirede for kort Tid siden sit tilbagelagte 100de Aar i Kredsen af 14 Børn, 52 Børnebørn, 27 Børnebørnsbørn og 9 Børnebørnsbørnebørn. Hun glædedes med det Løfte, at samtlige endnu ikke forsørgede mandlige Jndivider iblandt hendes Børnebørn og Børnebørnsbørn skulde, naar de ønskede det, blive Politisergeanter. Politidirecteuren vil saaledes ofte komme til at udraabe Gotthel." (Hmb. Corrspd.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Jtalien. Ogsaa i Livorno opstod en Gjæring ved Efterretningen om Østerrigernes Jndmarsch i Moden. Den 27de Decbr. stormede en stor Folkemasse frem imod Gouverneurens Palads og forlangte Vaaben. Gouverneurens beroligende Tale blev uden Virkning. Til samme Tid viste Regjeringsraadet sig paa Terrassen; det smigrede Folket med forsonende Ord, og lovede, at Vaaben skulde blive uddeelte i de sidste Dage af Aaret. Massen, opløstes derefter. Dagen derefter førtes 12 Kanoner fra Livorno til Abetone, hvor der skal dannes en Leir for ligesom at vise, at man er rustet imod en eventuel Jndskriden. Saaledes haaber man at berolige Gemytterne. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Turin, at Østerrig skal have tilraadet Hertugen af Moden Oprettelsen af en nye Bataillon Infanterie, for at fuldstændiggjøre det til Hertugdømmets Militairtjeneste fornødne Troppeantal. Tillige skal Østerrig have udtalt Ønsket om snarest muligt at kunne give de i Moden indrykkede østerrigske Hjælpetropper befaling til at trække sig tilbage.
Viborger Samler, 1848-01-17
Fra Rom meldes, at man er beføiet til at antage, at Lord Mintos overordentlige Mission i Rom med Hensyn til Jrland er aldeles mislykket. Ogsaa i England begynder man at indsee, at Pave Pius den 1ste vel er en politisk Reformator, men tillige den catholske Kirkes Overhoved. Augs. Allg. Zeit melder fra Neapel under 7de Januar, at de arresterede Adelsmænd og Professorsønner, som arresteredes i det sidste Opløb, skulle overgives til Domstolene. De have alle været truede med Stokkeprygl som en foreløbig Disciplinarstraf. De simple Shirrerskulle have huseret med stor Brutalitet, og det er kunaltfor vist, at flere ganske uskyldige Jndivider, hvoriblandt adskillige Reisende, ere mishandlede med Sabelhug Staden Mailland har atter været Skuepladsen for en blodig Tumult. Den 3die Januar forfulgtes atter Cigarrøgere af Folkehobe. Flere Tydskere satte sig til Modværge, Politiet kunde ikke standse Tumulten; Dragonerne maatte hentes; 20 Jtalienere bleve saarede; af Militairet saaredes en Officier og to Cadetter. – Senere Efterretninger melde, at Antallet af de Døde angives til 7 a 8. Flere Uskyldige ere blevne Offre for Ementen. Saaledes sank Appellationsraad Mangiani eller Manganelli, dødelig saaret af 3 Dolkestik, livløs til Jorden. Garnisonen stod opstillet i Kasernerne; 900 Md. Cavallerie udgjorde Patrouillerne. Flere Skud ere affyrede; Scalatheatret er lukket. Efterretningerne fra Mailand af 5te Jan. melde, at Roligheden senere ikke er bleven afbrudt. Efter Breve og Udsagn af Reisende synes Cigar-Anathemet at være de Misfornøiedes Valgsprog i Lombardiet. J de store Stæder Bergamme, Verona, Brescia, Pavia o. fl. a. vover ingen Jtaliener at vise sig med en Cigar i Munden, hverken paa Gaden eller i Kaffehusene. Det synes, at man vil indskrænke sig til en passiv Demonstration, – en Efterligning af den nordamericanske Theeconspiration. Kun i Mailand, hvor Tydskerne ikke vilde lade sig foreskrive Love af den italienske Pøbel, er der flydt Blod.
Viborger Samler, 1848-01-17
Efter de nyeste Efterretninger fra Mailand af 6te Jan. have de Misfornøiede nu ogsaa erklæret Lotteriet Krig.
Viborger Samler, 1848-01-17
Schweiz. Fra Berlin tilskrives Köln. Zeit. "Man tør antage, at der foreløbig ikke er Tale om en militairisk Jntervention i Schweiz. Om nogle Dage vil – saa paastaaes der – en Note fra Frankerig, Østerrig, og Preussen afgaae til Edsforbundet, og denne Note vil give Schweizeranliggendet en ny og uventet Form. Der forsikkres, at Østerrig her stemte for, at hiin Note ikke alene skulde indeholde en Declaration, men tilføie den Trudsel, at Schweiz, naar Nødvendigheden bød det, skulde tvinges til at anerkjende hiin Declaration. Men herom vilde Guizot Jntet høre. Han foreslog en Declaration, hvori man erindrede Schweiz om, at det selv i Aaret 1815 havde anerkjendt, at det uden Europas Bistand ikke vilde have gjenfundet Fred og Rolighed. Med Taushed vilde man forbigaae de sidste Begivenheder. Hvad derimod den kommende Tid angik, saa stolede man paa Edsforbundets vise Maadehold; man stolede paa, at Schweiz vilde have sin moralske Forpligtelse imod Europa for Øiet. Saalunde var Guizots Forslag, og dette tiltraadte Preussen; - saaledes forsikkrer man i det mindste. Østerrig blev overstemt. Endelig bemærkede Guizot, at, om endog Lord Palmersion ikke vilde underskrive denne fredelige og mæglende Note, saa maatte han dog indrømme Sandheden af Notens Jndhold, og allerede dette var en stor Fordeel. Skulde Schweiz afvise denne Note, da vilde man oppebiede yderligere Begivenheder i Schweiz, forinden man tog nogen endelig Bestemmelse.
Viborger Samler, 1848-01-17
Fra Schweizer-Jura skrives under 5te Jan., at forbundspræsident Oberst v. Ochsenbein har i de sidste Dage havt Samtaler med den engelske Repræsentant. Sir Strafford Canning har givet Præsidenten det venskabelige Raad at formaae, Landdagen til den høitidelige Erklæring, at der ved den forestaaende Revision af Forbundsacten ikke skal foreslaaes nogensomhelst Forandring, som kunde afficere Grundlaget for Forbundsacten fra 1815, og at Landdagen aldeles ikke havde til Hensigt at indskrænke Cantonalsouveraineteten. Ochsenbein har viist sig tilbøielig til at indgaae paa dette Forslag, men flere Hovedpersoner af det radicale Parti have nedlagt Protest derimod. Anliggendet vil nu blive discuteret af Landdagen, der atter vil samles den 8de Januar. Dette Anliggende vil blive drøftet saa meget mere, som en Collectivnote fra Stormagterne - med Undtagelse af England – er underveis. Paa Amargura, en af Venskabsøerne i det stille Hav, har i Julii Maaned en ny Vulcan hævet sig. Heftige Jordrystelser, der ogsaa mærkedes paa Naboerne, vare Forbud paa denne Begivenhed. Efter en Skipperrelation var hele Øen bedækket med Aske. Hvad der er blevet af Jndvaanerne efter denne frygtelige Katastrophe, vidste man ikke, da Jngen har vovet at lande der.
Viborger Samler, 1848-01-17
Fra Staden Bremen ere i Aaret 1847 33,682 Passagerer, udvandrede paa 235 Skibe til Nordamerica, Brasilien, Syd Australien og flere andre Puncter. Aubers nye Opera: "Haydee og lo secret" blev den 29de Decbr. opført for første Gang i Opera comique i Paris, og gjorde en næsten mageløs Lykke. Auber er nu 65 Aar gammel. For at sætte en Grændse i Rusland for Ulvenes, Bjørnenes og andre farlige Rovdyrs Formerelse skulle efter en keiserlig Ukas regelmæssige almindelige Landjagter finde Sted; foreløbig imidlertid kun i 16 Gouvernements. J Districterne skulle Districtsjægere, i de 16 Gouvernements derimod Gouvernementsjægere forestaae disse, med Fare forbundne, Expeditioner, Kun hine nyde Løn; disse tjene honoris causa og skulle temporairt vælges til disse Charger iblandt den ikke i keiserlig Tjeneste staaende Gouvernementsadel; de stadfæstes i deres Bestillinger af Jndenrigsministeren og have samme Forrettigheder, som andre Statstjenere. De Jndivider, der fælde Rovdyr, honoreres med Penge. Gubitzs Folkekalender er streng forbudt i de østerrigske Stater. Frihandelsmænd have med deres Producter ingen Adgang til vort Blads Spalter; – saaledes erklærer Nürnberger Correspondent i sit 1ste Numer for Aaret 1848.
Viborger Samler, 1848-01-17
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongens Helbred. Bulletius af 12te Januar: Den Betændelse i Armen, hvoraf Hs. Maj. Kongen i nogle Dage har lidt, er endnu ikke i Aftagende, endskjøndt den ledsagende Feber ikke en heftig, har Hs. Majestæt dog kun sovet lidet i Nat. E. Dahlerup.
Viborger Samler, 1848-01-17
Bulletins af 13de Januar: Hs. Maj. Kongen har i Nat af og til sovet roligt; Betændelseshævelsen i Armen er noget formindsket, og Feberen har siden igaar været ringe. E. Dahlerup.
Viborger Samler, 1848-01-17
Bulletius af 14de Januar: Hs. Maj. befinder Sig efter i Nat at have havt nogle Timers afbrudt, dog rolig Sovn, som igaar. Betændelseshævelsen er noget tiltaget i Haanden, dog uden at Feberen derved er forøget. E. Dahlerup. Man taler i disse Dage, selv i velunderrettede Kredse, om, at der i den høiere Statstyrelse vil foregaae en væsentlig Forandring og Forøgelse i Personalet. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Det skal nu være aldeles afgjort, at nogle af Nicobarøerne skulle coloniseres, og at "Valkyriens" Chef har erholdt Ordre til de nærmere Forholdsregler i denne Henseende. Der siges ogsaa, at der paa en af Nicobarverne vil blive oprettet en Mission, hvorfra der skal anstilles Forsøg med at christne Befolkningen. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Ogsaa et Brev til Aalborg Egnen stadfæster Efterretningen om en Beleiring af vort Fort paa den uheldige Guineakyst og vil tillige vide, at den 1ste Assistent, Exam. juris R. C. Schmidt (som i tidligere Tid har opholdt sig her i Viborg, hvor han senest havde Emploi paa Bispe contoiret) er afgaaet ved Døden ombord paa et fransk Krigsfartøi, kort efter Fortets Beleiring af de Sorte. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Som et skjønt Exempel paa uegennyttig Godgjørenhed og paa den faderlige Forsorg for sin Menighed, som er en Præst saa værdig, fortjener her som et Mønster til Efterlignelse at meddeles Offentligheden, at Sognepræsten for Sorterup og Ottestrup Menigheder paa Frederikslunds Gods i Sjælland, Pastor Bondesen, sidste Juleaften havde samlet alle Sognets fattige Børn i sit Huus, hvor de, efterat have hver især fra et smukt prydet Juletræ modtaget Julegaver, bestaaende i Klædningsstykker, Linned, Strømper o. desl., Alt tilvirket ved hans Kones og Husets Damers Flid, tilligemed deres Mødre, som ligeledes vare indbudne, bleve mættede ved et rigeligt Aftensmaaltid. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Efter Forlydende skulle flere af de Landeiendoms-Besiddere, over hvis Terrain Fortsættelsen af Jernbanen til Korsør vil komme til at gaae, indseende den store Fordeel, som deres Besiddelser ville nyde af Fortsættelsen, have gjort Skridt til, at den eventuelle Expropriationssum benyttes til Actiecapital. Herved vil altsaa flere Hundredetusinder kunne blive besparede, og det ønskværdige Foretagende vil altsaa være rykket et betydeligt Skridt, videre. (Flyvep.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Jernbanetogene til og fra Roeskilde i Onsdags havde endeel Møisommeligheder at kæmpe imod, idet der ved det stærke Sneefald samme Dag havde samlet sig en meget stor Masse Snee paa Banen. Togene gjorde imidlertid deres Toure uden noget videre Ophold, og det fortjener al Paaskjønnelse, at de tvende Directeurer, Dhrr. Schram og Hjorth, fulgte hver Gang med Togene, staaende udenpaa Locomotivet, for i Tilfælde af Uheld og Standsning øieblikkelig at være ved Haanden. (Flyst.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Fredagen den 7de Januar om Morgenen Kl. omtrent 8 udbrød Jld i en af Udbygningerne ved Herlufsholms latinske Skole i Nærheden af Nestved. Underviisningen var netop begyndt, da Skolens Jnspecteur kom og opfordrede Disciplene til at forlade Klasserne og arbeide til Jldens Slukning. Det lykkedes at redde Skolen; men Stald- og Ladebygningerne samt Svinehuset; afbrændte. J Jlden omkom 11 Køer og 8 Heste samt nogle Sviin. Et betydeligt Forraad af Brænde gik og saa op i Luerne. (Slag. Av.)
Viborger Samler, 1848-01-17
En aldrende Kone, der tidligere havde forestaaet Spinderiet paa Fattiggaarden i Odense, fandtes i Søndags Morges ihielfrossen i en Grøft ved Gillestedgaarden i Nærheden af Byen. (Fyens Av.)¬
Viborger Samler, 1848-01-17
J Flensborg har Jlden fortæret en skjøn Blomster flora i Hr. Nolcks Drivhuse. Eieren skal lide et betydeligt Tab. Elmshorn, den 30te Decbr. En Kone, gift med en Skomager, Moder til 2 Børn, af hvilke det ene, omtrent 1 Aar gammelt, tidligere var død, fattede den skrækkelige Beslutning at myrde sit eneste 6 til 7 Uger gamle Barn. Da Manden om Morgenen tidligt havde forladt Sengen for at gjøre Jld paa og tilberede Kaffen, stod hun op og myrdede den uskyldige Skabning i Vuggen. Manden kom ind og fandt sit Barn allerede dødt, men anede Jntet om Dødsaarsagen. 3 til 4 Uger forblev Sagen uopklaret, indtil endelig Samvittigheden vaagnede hos Mordersken, der arbeidede hos sin gifte Søster, bestandig græd og paa sin Slægtnings trøstende Tiltale, at hvad Gud havde gjort, sikkert var vel gjort, udbrød i de Ord: "Ja, havde Gud gjort det, vilde jeg have beroliget mig; men jeg selv har gjort det og vil ogsaa lide derfor, hvad der bør komme over mig." Hun blev nu af sin Svoger overgivet til Pinnebergs Criminalret, tilstod der ogsaa strax Alt og blev syg i Fængslet, hvor hun, efter at have siddet der i 3 Uger, nu er død.
Viborger Samler, 1848-01-17
Horsens, den 14de Januar. Vi have i denne Tid heri Byen havt Exempel paa en yderst sielden og grusom Maade af Selvmord. En Væver, Preusser af Fødsel, sad i forrige Uge, som man kalder det, paa Mesterstykke, hvilket han i Fredags var færdig med, og derom gjorde Anmeldelse for Vedkommende, hvorpaa Skuemestrene bleve tilsagte for om Løverdag Formiddag at tage samme i Øiesyn. Væveren havde endog indkjøbt flere Flasker Viin, for dermed at tractere Skuemestrene. Men om Løverdag Morgen fik disse Afbud, paa Grund af at Væveren om Morgenen var funden død. Han var nemlig om Fredag Aften sildig gaaet ud i sin Gaard og der paa en Hugge blok lagt sin venstre Haand, for med en Øre at afhugge samme. Dette skrækkelige Forsøg havde ikke, skjøndt man kunde tælle syv forskjellige Hug baade paa Fingre, Haand- og Haandled, ført ham til Maalet, men var derpaa gaaet ned i Porten, hvor en Krog fandtes opslaaet, for der at ville hænge sig. Krogen havde han ikke kunnet naae; men var dernæst gaaet ind i sit Værelse, hvor han fandt Leilighed til at hænge sig paa sin Væv. Der var tillige Spor af, at han med en Kniv havde forsøgt at ridse sig paa Halsen. Naar ikke en Kjærlighedsforbindelse har været Aarsag til dette gruelige Selvmord, kan man ikke let udgranske Aarsagen; thi han var erkjendt for et skikkeligt og ordentligt Menneske, og var just ikke blottet for Penge. Der fandtes efter ham omtr. 12 Specier og en Sparekassebog paa 250 Rbd., som han endog for nogen Tid siden havde borttestamenteret til Forskjellige. Han var foren Tid siden heri Byen gaaet over fra den catholske til den lutherske Troesbekiendelse; men dette kan ikke let tænkes at have angret ham i den Grad, (?) at han derfor skulde gribe til denne grusomme Gierning. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1848-01-17
Borgerrepræsentantvalg. J Nykjøbing paa MorsøKjøbmand A. Faartoft. - J Skive, Kjøbmand P. E. Dige(istedetfor Kjøbmand J. Hald), til Ligningscommissairer (istedetfor Skomagermester N. Just og Svanberg). Sadelmager Kieldsen og Skomagermester Chr. Knoth.
Viborger Samler, 1848-01-17
Netsvidnevalg. Ved Skive Byeting: Skomagermestrene A. Kold, J. Flindt, S. Kold og Muurmester J. Brønnum. - Ved Salling H. Ret: Huusmand M. P. Rasmussen, af Viele, Selveiergaardmand P. Sinding af Hvidberg, Huusmand S. Frederiksen af Viele og Skomager A. Knoth i Skive.
Viborger Samler, 1848-01-17
Udnævnelser. Under 8de Januar er Copiist P. C. Borthig allernaadigst beskikket til Fuldmægtig i Gen. Toldk. og Com-Collegiets Secretariat, under den Betingelse, at han skal være fremtidige Forandringer med Embedet undergiven, og under samme Dato er const. Copiist J. D. Ziegeler og Skriver F. C. F. Gylche lige allernaadigst beskikkede respective til 1ste og 2den Copiist i bemeldte Secretariat.
Viborger Samler, 1848-01-17
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 14de Januar Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 4 1/2 pCt. Dito Norske Speciessedler 196 1/2 Rbd. Sedl. (Sælgere). 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 105 Rbd. S. (Sg.) Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 95 i Bance. (Sælgere.) Nationalbank=Actier 173 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1847. Roeskilde Jernbane-Actietegning 67 Rbd. i r. S. (Sælgere).
Viborger Samler, 1848-01-17
Hamborger Børscours, den 11te Januar: Bordeaux 3 Md. 189 1/5 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 s.; Amsterdam 2 M. 36. slesv.-holst. Species 1/2 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 1 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25, Skillings-Stkr. 26 1/4 a 26 3/4, nye 2/3 Stkr. f. f. 32 ½ pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-01-17
Handels- og Skibe-Efterretninger. Londoner-Kornmarkedet, den 10de Januar. Eng. Hvede solgtes til Mandagspriserne; fremmed Hvede søgtes ikke. Jde andre Kornsorter ingen stor Omsætning.