Berlingske Tidende, 1835-08-14
Dødshøjtiden i Paris den 5te d. M. og Te Deum Dagen efter gik roligt forbi, uden nogen revolutionair eller reactionair Forstyrrelse. Uden, som man havde ventet at udlade Uvillien over Mord forsøget den 28de paa Pressefriheden, blandede Nationalgarden Raabet: Kongen leve! med Pressefriheden leve! – Det nye LovForslag, angaaende Pressen, mene nogle franske Tidender, true deres Tilværelse, der besatter sig med Journalistik. Nogle af Hovedpunkterne lyde saaledes: Titel 1. Om Forbrydelser, Forseelser og Contraventioner. Art. 1. Enhver mod Kongens Person begaaet Fornærmelse, om gjennem Pressen eller ad en anden Vei til Offentliggjørelse, straffes som et Attentat med Statens Sikkerhed med Forviisning og en Pengebøde af 10,000 til 30,000 Franker. Art. 2. Enhver, der paa samme Maade det vil sige ved et Middel til Offentliggjørelse) skulde have forsøgt at giøre Kongens Person eller Myndighed latterlig, skal belægges med en Fængselstraf af sex Maaneder til fem Aar og med en Pengebøde af 300 til 10,000 Franker, og desuden i sin Straffend, og i lige saa lang Tid derefter, ganske eller tildeels miste sine borgerlige Rettigheder. Art. 3. Det er forbudt, paa directer elle indirecte Maade i Drøftninger af Regjeringens Forholdsregler at indblande Kongens Navn; ligesaalidet tor dette skee ved Hentydninger. Overtrædelsen af dette Forbud belægges med Fængselsstraf af en Maaned til et Aar, og med Bøder af 300 til 3000 Franker. Art. 1. Ethvert, paa ovennævnte Maade begaaet Angreb paa den kongelige Regjerings Princip eller Form, saaledes som samme bestaaer, ifølge det constitutionelle Charte af 1830 enhver Opfordring til at forandre hiint Princip eller hiin Form, begaaet paa directe eller indirecte Maade, bliver, som Attentat mod Statens Silkerhed belagt med Forviisningsstraf og med Pengebøder fra 10,000 til 30,000 Franker. Art. 5. Enhver, der offentligt erklærer sig for Tilhænger af nogen anden Regjeringsform, om han nu kalder sig en Republikkaner, eller lægger det Ønske, det Haab, den Trudsel for Dagen, at den monarkisk-constitutionelle Tingenes Orden maatte gaae under, belægges med Straf af ser Maaneders indtil fem Aars Jndesværring, og med Bøder fra 500 til 10,000 Franker. Art. 6. Enhver, der offentligt tillægger noget Medlem af den Familie, der ved Loven af 10de April 1832 for bestandig er forviist fra Frankerig, eller overhovedet nogen Anden end Kong Ludvig Philip og hans Efterkommere en Ret til den franske Trone, eller yttrer et Ønske, et Haab, en Trudsel, angaaende det afsatte Dynasties Restauration, belægges med Fængselstraf fra sex Maaneder til fem Aar, og med Bøder fra 300 til 10,000 Franker. – J Titel III. hedder det om Tegninger, Kobberstik, Steentryk og Emblemer: Art. 11. Uden foregaaende Tilladelse fra Ministren for det Jndre i Paris og fra Præfecterne i Departementerne, maa ingen Tegning, intet Kobberstik, ingen Lithographi, intet Træsnit og overhovedet intet Emblem, af hvilken Art eller Beskaffenhed det end maatte være, offentliggjøres, udstilles eller sælges. Ved Overtrædelse bliver saadanne Gjenstande confiscerede, men Overtræderen, fordi han har undladt at søge om Tilladelse, belagt med Fængselstraf af en Maaned til et Aar og med Bøder fra 100 til 1000 Franker, under Forbeholdelse af retslig Forfølgelse, hvis de omtalte Publicationers Natur skulde give Anledning dertil. Endvidere hedder det i Titlen om Theatre og Theaterstykker: Art. 15. Uden foregaaende Tilladelse fra Ministren for det Jndre i Paris og fra Præfecterne i Departementerne, maa intet Theater eller Skuespilhuus, af hvilket Slags det end maatte være, oprettes. En lignende Tilladelse er nødvendig, med Hensyn til de Stykker, der skulle opføres. (Straf og Forbeholdelse som ved Tegninger o. s. v.) – Den almindelige Jndledning til disse Love havde Hertugen af Broglie paataget sig, og Hr. Persil sammes nøiere Begrundelse. Efter dem besteeg Marschal Maisen Talerstolen, for, under frembrydende Graad hist og her i Kamret, at forelægge en Række Pensions Forslag. Der foresloges: 20,000 Franker aarligt for MarschalMortiers Enke, der efter hendes Død skulle gaae over paa Sønnen, Napoleon Joseph Mortier, Hertug af Treviso 6000 Franker aarligt for General Lachasse de Verignye Enke, efter hvis Død Summen skal deles blandt hendes Børn; 30000 Franker aarligt for General Blin, dog uden at han skal derfor lide Tab i sine øvrige Emolumenter af Staten; 3000 Franker aarligt for Capitain Villattes Moder. – Sluttelig forkyndte Hr. Thiers, som Minister for det Jndre, en Rærke Pensioner, til Bedste for Nationalgardisterne og for dem blandt Folket, der ved Mordforsøget den 28de bleve saarede, saavelsom for de Dræbtes efterladte Familer. Med Hensyn til Sørgehøjtiden den 1ste d. M. bemærkes: Kl. 1 1/2 ankom Toget til Jnvalid Kirken, hvor Kongen med Familie allerede befandt sig. Ærkebispen af Paris aabnede Messen, og Abbeden Landrien holdt en Liigtale, der dog kun forstodes af de nærmest Staaende. Kl. 3 forlod Kongen Kirken og begav sig til Jnvalid Hotellets Esplande, for at mønstre Nationalgarden." Dennes Rækker vare imidlertid blevne meget tynde, idet de fleste Gardister, der vare blevne trætte af Høitideligheden, som havde varet siden Kl. 9 om Morgenen, vare gaaede hjem. Da det Rygte førend Revnen havde udbredt sig, at Nationals Bureau senere skulde stormes, havde et Antal Officerer af den fjerde Legion begivet sig til Hr. Carrel, for at tilbyde ham deres Bistand. – Te Deum i Norre=Dame den 6te d. M. var meget glimrende. Kongens Følge var i 24 Vogne. Ærkebispen af Paris holdt en Tale, da overhovedet Mordforsøget den 28de har ført til en fuldstændig Forsyning med Clerus. Omtrent halvanden hundrede Pairer og ligesaa mange Deputerede vare tilstede. – J den afdøde Marschal Mortiers Sted udnævnes Marschal Ondinot, Hertugen af Reggio, til Æreslegionens Stor-Cantsler.