JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Formedelst Alderdom og Svaghed samt indtruffet Dødsfald agter Undertegnede at sælge Soelberg Kro, beliggende imellem Aarhuus og Horsens, i en af Jyllands frugtbareste Egne. Den staaer for Hartkorn 3 Tønder 2 Fdkr. 1 Album. Konge- og Kirketienden er indkjøbt. Jorderne ere gode, muldede med Leerunderlag; Mærgel findes overalt, som endnu ikke har været afbenyttet. Af Kløver avles aarlig 20 Læs, Eng og Tørveskiær haves, Kreaturholdet er 2 Heste, 10 Køer, 2 Unghøveder; og i Soelberg-Søe haves Fiskerirettighed. - Kroen er beliggende i en meget folkerig Egn, og god Søgning haves. Den kan sælges paa meget billige Vilkaar, og Handel afsluttes med Undertegnede. Kroen kan tiltrædes 1ste Mai 1845. - Soelberg Kro. d. 31te Juli 1844 W. Hansen, Eier af Soelberg Kro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Dampbrænderi i Grenaae. Et saa godt som nyt opsat Dampbrænderi i en dertil ny opført 2 Etage grundmuret Bygning, med dertil fornødne Staldrum og Fouragelofter, kan af undertegnede Eier faaes i Forpagtning paa billige Vilkaar, Maskineriets Construction er efter den nyere Tids Methode, og skal være fortrinlig god, men da en detailleret Beskrivelse derover vilde være temmelig vidtløftig, tilføies blot, at der til Brænderiet hører 4 Mæskekar paa 24 a 26 Tdr. Rum hvert Kar, og at der i samme Bygning er en muret Maltkjølle med Staaltraads-Flager, der tørrer meget hurtig og fortrinlig godt, samt naar det drives med behørig Kraft kan staldes 45 Stkr. store Kreaturer. Bemeldte Brænderi og Bygning, samt Staldbygninger, kan ogsaa faaes tilkjøbs til Bortflyttelse, om dertil mulig skulde være Liebhaber, og bemærkes da: at jeg tillige er i Besiddelse af en Toft paa circa 2 Tønder Lands Størrelse, der ligger inde i Grenaae By og grændser umiddelbar op til Torvet, og som i Tilfælde af at Vedkommende maatte ønske at henlægge samtlige Bygninger paa denne Plads, da kan ogsaa den faaes med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Da der i Grenaae ei existerer flere Dampbrænderier, og kun faa af de gamle almindelige Brænderier, tør man vel antage, at et godt Product ei vil savne Afsætning der, især naar man tillige tager Hensyn til de store Partier, som dertil indføres af Brændeviin fra andre Steder. Tiltrædelsen kan skee strax. J Grenaae forevises Eiendommen af Hr. J. N. Winding, og nærmere Beskrivelse derover samt Vilkaarene erfares J. H. Agerup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Steensmarks Meieri bestaaende af 130 Køer, tilligemed et Schæferi paa 200 Stk. Faar, kan faaes i Forpagtning, enten til 1ste Novbr. d. A. eller 1ste Mai 1845, naar man derom henvender sig til Forpagter la Cour paa Steensmark pr. Grenaae. Gaard tilleie i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Gaarden i Riddergaden, som fortiden beboes af Hr. Justitsraad Dræby, kan til førstkommende Paaske Flyttetid erholdes tilleie; den bestaaer af 9 Værelser, foruden Kjøkken, Spise- og Pigekammer, samt Kjælder og Loftsrum, Baghuus, indrettet til Staldrum, Vaskerhuus og Brændehuus samt tvende Kamre, fornøden Gaardsplads samt en smuk Have og Havestue. Lysthavende behage at henvende sig til undertegnede Eier. Fredericia, d. 20de Aug. 1844. S. Jacobsen. Som Medhjælper ved et Jnstitut i en af Jyllands sydlige Kjøbstæder – hvor der er Leilighed til privat Fortjeneste ønskes snarest muligt en duelig Seminarist. Lønnen er 150 28. Attester tilstilles Cand. theol Jungersen i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
At Undertegnede, i Løbet af October Maaned, agter at paabegynde et Dandsecursus saavel for Voxne som forBørn, derom undlader jeg ikke foreløbig herved at meddeele Underretning. W. Schönfeldt, boende i Hr. Sadelmager Baes's Gaard paa Frederiksgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
En skikkelig, velopdragen Dreng, der har Lyst til Handelen, kan til 1ste Novbr. d. A. erholde Plads hos Viinhandler Theilgaard i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Et Fortopiano i Mahogni=Kasse er strax at erholde til Leie. Reflecterende behage at henvende sig til Handelsbetjent Steenberg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
En Leilighed i nederste Etage til Gaden, bestaaende af en Stue, Kammer og Kjøkken, helst i Nærheden af Torvene, önskes strax tilleie. Adressecont, anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
En ung arbeidsvant Pige af den dannede Klasse ønsker at lære Landhuusholdningen uden Løn, indtil Vedkommende maatte finde hende værdig dertil. Nærmere Underretning gives paa Adressecontoiret i Løbet af 3 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
En Huusjomfru ønsker sig en Condition til 1ste November, gode Anbefalinger forevises. Adressecontoiret anviser den Søgende. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Et ungt Menneske, der tidligere har conditioneret som Huuslærer, og for Tiden lader sig forberede, for som Privatist, at underkaste sig seminarisk Examen, ønsker sig til 1ste Novbr. en Ansættelse enten i samme Egenskab eller som Hjælpelærer ved en offentlig Skole, gode Anbefalinger kan produceres. Billetter mærkede O. B. bedes indlagte paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
En duelig Seminaris, forsynet med gode Anbefalinger og tillige kyndig i det tydske, franske og engelske Sprog, önsker sig en Ansættelse som Hjelpelærer ved et Institut, eller og som Huuslærer. Man behager at henvende sig til Redacteuren, der anviser den Søgende. Farversvend. For en duelig Farversvend af god Familie, som vil være istand til i Sygdomstilfælde at bestyre et Farveri paa egen Haand, er en god Condition at erholde til 1ste October. Man behager at henvende sig til Hr. Farver Chrane i Skanderborg, der giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
En stor Deel Tjenestetiender, næsten af alle Klasser, ere anmeldte hos mig som Tjenestesøgende til 1ste November d. A. De som maatte ønske Nogen af disse ville behageligst gjøre Anmeldelse derom snarest muligt, enten personlig eller i frankerede Breve. Aarhuus Fæstecontoir, i August 1844. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Hos en Embedsmand heri Byen kan et ungt Menneske der skriver en god Haand, faae en Emploi A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Kjöbenhavnsk at fra Kongens Bryghuus, til 6 s pr. Flaske, er igjen arriveret hos L. F. Brönnum ved Aaen. Sylte-Eddike, hvid, spansk, lang og sort Peber, faaes billigst muligt hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Godt gammelt Halm, tjenlig til Fourage, kan faaes paa Williamsborg i Dangaard pr. Veile. 100 Rbd. af Hads- og Ring Herreders Skolelærer-Hielpekasse kunne strax erholdes til Laans mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Provst. Præstholm, pr. Aarhuus, d. 18de August 1844. Weisner. 2,100 Rbd. Sedler og 150 Rbd. rede Sølv, tilhørende Umyndige, ere strax at erholde tillaans, imod lovmæssig Sikkerhed. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 28de Aug. 1844. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Lithographeret Portrait af Biskop Tage Müller (6 Pd. og Justitsraad With (4 8), faaes hos Andr. Chr. Wissing. Grundtvigs Tale paa Skamlingsbanken, 1 ½, og Epistola eller Sendebrev til Sr. Magnus Eirikson fra en anden gammel Landsbypræst, 24 ere atter at faae Andr. Chr. Wissing. Oehlenschlager, Correggio og Hug v. Reinberg 6 . Erik og Abel, den lille Hyrdedreng og Longbarderne, 6 s. Levnet, 2 Dele, 6 , Væringerne i Miklagard og Baldur hiin Gode, 5 s. Norgesreise, 4 A. Ørvarodds Saga, 4. De italienske Røvere, 3 , Olaf den Hellige, 3, Karl den Store, 3, Dina, 3. Hrolf Krake, 3. Hroars Saga, 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-13
Robinson i England, 18, Kanariefuglen, 18, Væringerne i Miklagard, 18, ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
No 170. Paag. den 14de Septbr. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Blandinger. Hele Genua er bleven dybt rystet ved en Begivenhed, der har bragt unævnelig Sorg i To af Stadens ædleste Familier. Marchese Giorgio Nog elskede Signora Giulia Palav, den skjønneste Pige i Genua og om faa Dage skulde han føre hende ind i sit Palai som sin Hustru. Han elskede hende med vanvittig Lidenskab, og hans Jversyge vaagnede strax, saasnart en anden Mand blot saae paa hende. Han havde just tilbragt nogle Dage paa sin Villa og komen Aften tilbage til Staden, for at besøge sin skjønne Brud. Udenfor hendes Bolig saae han op til de aabne Vinduer; her stod Gulia ved Siden af en ung Mand, som hun i dette Øieblik kyssede ømt paa Panden. Som forstenet stod Giorgio der, og rørte sig ikke af Stedet, for han saae den unge Mand, hans Brud havde kysset, træde ud af Huset. Han lod ham gaae, og først da den Ubekiendte havde dreiet om det nærmeste Gadehjørne, tog han sig sammen og tilte efter ham. Snart havde han indhentet ham, og tilraabte ham: "Staae, Elendige, og forsvar Dig Den Ubekiendte havde ikke andre Vaaben hos sig end en Kniv, hvormed han bibragte Giorgio, der trængte voldsomt ind paa ham, et let Saar. J dette Øieblik gik to Officierer forbi; de traadte til de Kæmpende, for at skille dem ad. Men for de kunde ahne det, rev Giorgio Kaarderne fra dem, rakte sin Modstander den ene, og angreb ham rasende med den anden. De sloges, men ikke længe, snart laae den Ubekjendte paa Jorden i sit Blod. Officiererne vilde komme den Saarede til Hjælp, men han gav intet Livstegn fra sig mere. Giorgio havde strax fjernet sig. Han begav sig til sit Palai, tog en Hest og reed ud paa sin Villa. Her tilbragte han tre skrækkelige Dage, der forekom ham som tre Aarhundreder. Derpaa vovede han sig igien til Genua, for at see sin Brud. Han fandt Huset i største Bevægelse; Giulia og hendes Fader vare maalløse af Smerte, klædte i dyb Sorg. Han spurgte, hvad Ulykke der havde ramt dem, og Faderen fortalte ham nu, at hans Søn for tre Dage siden var kommen hjem fra en lang Reise, og samme Aften falden paa Gaden for en ubekjendt Morders Haand. Liig en Vanvittig styrtede Giorgio ud af Huset og indelukkede sig i sit Palai. Dagen efter fik Marchese Pallav følgende Brev: "De kan aldrig tilgive mig, thi det er min blinde, rasende Jversyge, der har bragt Jammer over Deres Huus. Jeg har dræbt Deres Søn, min Elskedes Broder. Kunde jeg døe, vilde jeg være lykkelig; men jeg lever, for at lide. Gud og Mennesker ville ynkes over mig, naar jeg ender mit Liv i Anger og Bod. – Giorgio. Samme Dag traadte han i et Kloster. Som et Liig vandrer han gjennem Gaderne med de andre Munke, en Gjenstand for almindelig Medlidenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
De af Franskmændene paa Mogadors Batterier erobrede, men for Størstedelen fornaglede eller i Havet styrtede Kanoner, vare prægtige Broncestykker, deels af engelsk, deelsk af spansk Fabricat. Een af dem var et overordentlig Pragtstykke. Dens Lavet, ligeledes af Metal, forestillede en Løve i fuldt Spring; Benene dannede de fire Hjul, og paa Løvens Hoved hvilede Skydset. Ogsaa uhyre Vareforraad, tilhørende Keiseren, ere blevne ødelagte i Mogader. Flere af de franske Skibe have lidt belydeligt under Kampen, navnlig Linieskibet Jemappes, der var udsat for Jlden fra et Batteri paa 40 Kanoner. De franske Skibe havde gjort 16000 Skud. Under hele Kampen, havde Havet været i et saadant Oprør, at intet Anker kunde holde. Under Landgangen havde Prindsen af Jonville viist et ganske overordentligt Mod. Nogle hundrede Maurer og Kabyler havde nemlig, med et til Fortvivlelse grændsende Mod, forsvaret en Moschee, hvortil enhver Udgang maatte forceres. Her havde Prindsen stillet sig i Spidsen for sine Soldater og stormet Bygningen; 5 Officierer faldt omkring ham, men beggeistrede ved deres Anførers Mod, maatte enhver Modstand vige, og Alle forsikkre, at det var næsten et Mirakel, at Prindsen slap uskadt igjennem den fjendtlige Kugleregn. Nogle hundrede dræbte Maroccanere bleve kastede i Søen; men med Fangerne, af hvilke de Fleste vare haardt saarede, var Prindsen i Forlegenhed, og frigav dem mod deres Løvte, ikke mere at føre Vaaben mod Frankrig. Den Officier som forkyndte Fangerne dette glædelige Budskab, blev kysset baade paa Hænder og Fødder under Raabet: "Gud er stor Blandt de erobrede Silkefaner var en ganske hvid med den Jndskrivt: "Der gives ingen anden Gud end Gud, og Mahomed er hans Prophet Marocco har Noget, som intet andet Land har, nemlig – Skarpretterinder, hvis Function det er, at fuldbyrde Dommen over qvindelige Forbrydere, eftersom det ikke er nogen Mand tilladt, at røre ved en Qvinde. Man vælger hertil de hæsligste Fruentimmer, man kan finde. De gribe Forbryderskerne, hudstryge dem, skjære Ørerne af dem, eller halshugge dem, Alt efter Omstændighederne. Dommerne i Marocco dictere ofte høist besynderlige Straffe. Man leger f. Ex. Himmelspræt med Delinqventerne, d. v. s., man kaster dem op i Luften, for at de, ved at falde ned, skulle brække en Arm, et Been, eller hvad Andet Dommen lyder paa, og Bødlerne besidde saadan Færdighed deri, at Dommen stedse exeqveres paa det Nøiagtigste. En anden Straf bestaaer deri, at man stikker Forbryderen levende ind i Cadaveret af en Oxe, eller man stopper hans Næse, Mund og Øren fulde af Krudt, som man siden antænder, Saasnart en Henrettelse er fuldbyrdet, løbet Bøddelen sin Vei af Livsens Kræfter, thi Folket ster regelmæssigt Steene efter ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
En russisk Officier ved den kaukasiske Armee var forleden afsendt for imellem Bjergene at hente Fourage, hvor han blev overfaldet af Tscherkesserne og saaret i Armen. Medens han endnu modigt forsvarede sig, sprængte en smuk Rytter frem og standsede sin Hest nogle Skridt fra ham, raabende: "Kiender Du mig, B., "Schamel!" svarte Russeren, gjenkiendende sin fordums Kammerat. Kampen standsede, og begge Anførerne rakte hinanden Haanden for de forbausede Krigeres Øine. Hvorledes tør Du vove at kæmpe mod Czaren!" sagde den russiske Officier til Schamyl; hvorpaa denne svarte: "Her frygter jeg ikke hans Magt. – Vend om sagde Officieren: Du kunde faae Tilgivelse og en høi Plads i Armeen!" – Da vendte Schamil sin Hest og sagde: Eders Char underhandler ikke med Rebeller; jeg vil hellere selv være Czar, og det er jeg her! Livorneseren Commaschi har nys foretaget en Luftreise i Constantinopel. Blandt andre interessante Data anføre vi, at i en Høide af 14,000 Fod var Kulden saa heftig, at de medtagne Duer ihielfrøs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
J forskjellige Retninger tilbagelagde den dristige Luftskipper en Vei af over 30 geographiske Mile. Dagen efter blev han kaldet til den høie Port, og der udbetaltes ham i Sultanens Navn en Present af 20,000 tyrkiske Piastre. Louis Philippe fik den telegraphiske Depesche angaaende Tangers Bombardement om Aftenen Klokken halvotte, just som han sad tiltaffels. Kongen læste Depeschen, stak den ganske roligt i sin Lomme, og sagde blot: "Vest bien, En riig og fornem Dame i Havre bivaanede forleden en Examen og Præmieuddeling i Ursulinerklostrets Opdragelsesanstalt. Hun havde gjort bestemt Regning paa, at hendes unge Niece skulde faae en Præmie; men Høitideligheden endtes, uden at hun bemærkede, at den unge Pige fik nogen. Nu stod hun op, og spurgte sin Naboeske, om hun ikke havde seet, at hendes Niece havde faaet en Præmie, og da det benægtedes, sank Damen, truffen af et Slag, død til Jorden. Hun var kun 30 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
De franske Naturforskere Martiins og Bravais ere i fuld Virksomhed med at bestige Montblanc. Det er deres Hensigt, at grave en Grotte i Sneen og at gjøre den beboelig for en Tid. Hidtil har endnu Jngen kunne udholde det længer end et Par Timer paa Spidsen af Montbland; alle Reisende, som have besteget dette Bjerg, forsikkre, at det, paa Grund af den overordentlig tynde Luft, næsten er umuligt, at aande der. De ere blevne angrebne af Svimmelhed, Tilbøielighed til Sovn, Afmagt osv., og have derfor skyndt sig at komme ned igjen. J Genf og Chamauny=Dalen er man meget spændt paa Udfaldet af dette Vovestykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Den Ulykke, som tildrog sig ved de offentlige Forlystelser i Paris den 29de Juli, har havt et tragisk Tilfælde af eiend. Art til Følge: En Mand bragtes haardt saaret til sit Hjem, og det lykkedes Lægerne, at redde hans Liv, men han lider siden den Tid af en forunderlig Svaghed: han har mistet Søvnen, og man seet ham aldrig, hverken Dag eller Nat, lukke sine Øine. Det samme var Tilfældet med en ung Mand, som under de i Anledning af Ludvig den Sextendes Formæling givne Festligheder, var styrtet ned af et Stillads. Hans Liv blev reddet, men han havde fra nu af en uforklarlig Meen. Han sov aldrig. Det er faa Aar siden han døde, og i hele sit lange Liv blundede han aldrig. Denne søvnløse Mand var Notaren Her bette, Fader til den nulevende Deputerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
En Pariser-Filau blev forleden greben just som han var ifærd med, paa et Kaffehuus at stikke en Sølvskee til sig. Han undskyldte sig med, at hans Læge havde givet ham en Recept, hvori ordineredes: Hver Dag en Spiseskee at tage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Hertugen af Genua, Kongen af Sardiniens anden Søn, er der tilstødt en sælsom Fatalitet: i Nærheden af det kongelige Slot Raconnigi, hvor der altid ligger en Garnison af flere tusinde Mand, er han bleven overfaldt og plyndret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
J Boston lever en ung Mand, der er saa overordentlig smuk, at Politiet har forbudet ham, at vise sig i Kirken, thi saasnart han lader sig see her, er det forbi med al Andagt baade hos Koner og Piger. (Saaledes levede der ogsaa i England sidst i det forrige Aarhundrede to Søstre, der almindeligt ansaaes for Jordens skjønneste da levende Piger. De vare Døttre af en fattig irlandsk Adelsmand, ved Navn Gunning, og vakte en mageløs Opsigt i London. Hvor de viste sig offentligt kom det til Folkeopløb. Den Ene af dem blev gift med Hertugen af Hamilton, den Anden med Greven af Conventry. Grevinden døde i sit 25de Aar, man sagde: formedelst altfor stærk Brug af Sminke, hvori der havde været Bleghvidt. Hertuginden blev Enke, og giftede sig anden Gang med den rige Hertug af Argyle. Hun døde 1780.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Professor Forbes befandt sig for kort siden paa en 9000 Fod høi Gletscher, da Luften begyndte at blive urolig og fyldtes med Dunster, som, ved tiltagende Kulde, opløstes i Hagel. Pludseligen bemærkede han, til sin store Forundring, at der udgik en besynderlig Lyd fra hans Alpestok, som han stemmede fast mod Jis og Sneedækket. Han spurgte sin nærmeste Alpefører, om han ogsaa kunde høre det suse og rulle i Stokken, og fik til Svar: "Ja vel, det kommer af en Træerm, som gnaver inde i Stokken." Professoren vendte nu Stokken om, og den samme Lyd hørtes nu fra den anden Ende af Alpestokken. Jdet han derpaa tilfældigviis løftede sin Haand iveiret, udgik en lignende Lyd fra den, og nu havde han løst Gaaden: han befandt sig nemlig midt i en Tordensky og var ladet med electrisk Fluidum. Kort efter saae han ogsaa, at Kanterne af Stenene gnistrede electrisk. Hans Ven og Reisefælle, Hr. Da matter, havde opslaget sin Paraply, men nedslog den strax igien paa Forbes's Raad, da der var blanke Messingstænger i den. Neppe var det skeet, for der paafulgte et stærkt Tordenskrald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
J Savoien, hvor det udelukkende er Geistligheden, der sørger for Folkets Oplysning, er en Mand nys bleven hængt, fordi han havde revet Hjertet udaf et nyfødt Barn og var i Begreb med at spise det, da man greb ham ved Barnets Liig. Jfølge en temmelig almindelig Folkeovertro meente han, at kunne gjøre sig usynlig ved denne Spise. For nogle Dage siden blev der, paa det Londonner Torv, falbuden Jis fra den nye Verden. Et Skib havde nemlig hentet Ananas fra Bahama-Øerne; i Nyskotland havde man pakket dem i Jis, for at holde dem friske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
En meget excentrisk Person, bekjendt i hele Edinburgh under Navn af "Dr. Syntag, er nys død i Hospitalet. J et Par Maaneder havde man savnet hans Person paa Gaderne. Over 25 Aar har denne Mand spillet en sælsom Rolle i Skotlands Hovedstad, og skjøndt hans Særheder bare Vidne om etslags Monomanie, var han dog saa uskadelig, at Alle godt kunde lide ham. En ulykkelig Kjærlighed havde, i hans unge Dage, berøvet ham Fornuftens fulde Brug. Hans Tidsfordriv var, at besøge alle offentlige Steder, navnligen Universitetet og Kirkerne. Med Professorernes Samtykke havde han Adgang til samtlige Auditorier, og ofte roste han sig af, at have freqventeret over hundrede Cursus. Ligesom alle halvforrykte Personer havde han Meget at fortælle om Forfølgelser og Undertrykkelser, som han havde lidt af ubekjendte Fiender. For at vise dem, at de vel kunde nedtrykke, men ikke knuse ham, gav han om Søndagen sine i Edinburgh velbekjendte Forestillinger, Klædt med den største Omhu og Reenlighed, i et forældet, halve militairt Costume, med lange Reusserstøvler paa, en mørkegrøn Skjerm over Øinene, et Par ualmindelig store Briller paa Næsetippen og en lang Stok paa Skulderen, saae man ham hver Søndag haste gjennem Gaderne med stærke Skridt. J Kirken indtog han altid den meest iøinefaldende Plads, og ofte saae man ham reise sig op, for at tegne Prædikanten af. Han stod altid, saalænge Sangen varede, eg indbildte sig, at det var ham, som anførte den; men da han hverken holdt Tact eller Tone, gjorde hans disharmoniske Præstationer en meget latterlig Effect. For nogle Aar siden blev han, paa Grund heraf, kastet udaf St. Georgskirken, og dette var en Fornærmelse som han aldrig glemte eller tilgav. Som Portraiteur pleiede han ogsaa at besøge Raadhuset og andre offentlige Bygninger og Forsamlingsteder. Mange af hans Skizzer vare meget træffende. Han var altid stolt af at forevise sin Portesenille, der indeholdt Afbildninger af Dommere, Professorer, Præster og andre offentlige Mænd. Han foretog sig ikke det Ringeste, for at forhverve sig Livets Ophold, men nogle velgjørende Borgere forsørgede ham paa den Maade, at de tillode ham, at tage Varer hos dem for et vist Beløb ugentlig. Ganske alene beboede han et godt Huus og udførte selv alle Huusholdningsforretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Ogsaa fra Rhinen klages over frygtelige Regnskyl, som ingen Ende synes at ville tage. Dag og Nat aabne Skyerne deres Sluser. Hele Nord- og Mellem Tydskland, tildeels ogsaa Sydtydskland, er hjemsøgt af denne Calamitet. Regnstrøget gaaer i en Bredde af et til tohundrede Mile, fra Liefland og Litthauen ligge til Bretagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Efterat alle Passagerer forleden havde forladt Jernbanegaarden i Cöln, fandt man, i en af Vognene, en let tilbunden Kurv, man aabnede den med største Forsigtighed, og hvad fandt man? – Et lille muntert Drengebarn. Jernbanedirectionen vil lade Barnet opdrage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Kongen af Preussens Lidsredning har foranlediget endeel Underligheder. J Stargart blev der, til Høitideligholdelse af denne lykkelige Tildragelse, foranstaltet – en stor Skivestydning; i Kønigsberg blev der af det borgerlige Skyttelaug skudt efter en Skive, som forestillede Tschech's Portrait. J en anden By har man ladet Ungdommen skyde efter samme Portrait.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-14
Vi meddele her et comisk Tilfælde, hvortil Attentatet paa Kongen af Preussen har givet Anledning. Strax efterat Skudet var faldet, saae man en ung Mand, med langt vildt nedhængende Haar og blege Træk, trippe ængsteligt op og ned at RosenthalerstraseHvor boer Tichech," spørger han, i hastig, skjælvende Tone, et Postbud, som kommer ham imøde. Postbudet fatter Mistanke, anseer ham for Medskyldig i Attentatet, griber ham, og hidkalder en Gendarmerist. Den unge Mand bad ynkeligt for sig, og forsikkrede helligt, han var uskyldig; men det hialp ikke, han blev bragt paa Politikammeret. Her oplystes det nu, at han var en fattig Maler, som havde hørt, at der i Tschechs Stue hang et Portrait af Kongemorderen. Dette vilde han i en Hast copiere, lithographere og anlægge en Groshandel dermed. Han blev strax frigivet, og har lovet, aldrig mere at ville speculere paa en Forbryders Ansigt.