JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ja det er funden nødvendig i Anledning af Major Jens Friderich von Kampe, Cavalleer ved Hs. Kongelige Høihed Hertuginde Lovise Augustas Hof=Etat, hans dødelige Afgang og udstrakte Forbindelser at udstæde et lovligt Proclama til hans samtlige Credi= og Debitorers Jndkaldelse, bliver disse herved indkaldte, sub poena præclusi et perpetui silenti. Mk. dupli 4 amiss jurie, med 12 Ugers Varsel fra sidste Bekiendtgiørelses Da um at regne, til at melde dem hos Undertegnede der har modtaget allen høieste Commissarium af 21de Mai d. A. til Stervboets Behandling, de Første for ved det herværende Actuariat, og ved en her antagen Procurator at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer samt til Professions=Protocoller, at fremlægge bekræftende Gienparter af de i Hændehavende Beviis=Documenter, og de Sidste for at afgiøre deres Gield til Boet. Augustenborg Herredsfogderie, den 3die Juni 1822. A. J. Petersen, førsterlige Hofraad og Herredsfoged. Frederik der Sechøre von Gottes Snaden König zu Dannemark, der Wene) den und Gothen, Herzog zu Schleswig, Holsten, Stormarn, der Dith marscen und zu Lauenburg, nie anc zu Oldenburg a. &c. Et har der Bürger und Kausmann Johann Andreas Petersen, inArroeslidning, allerunderdanigst angezeigt, wie ein ihm get brender Transportabler, anf seinen Rammen ansgestellter und auf 4re Species lantende Staatsfords Schein, zur Staatsford, Anleide von 1809, zu 6 pr. Cent Zinsen gehdrig und anfgefuhrt: Conto Nr. 16853 gerichnet Panterbrun, den 1sten Februar 1810, und zmar im haupt Budde No. 4 Fol. 196 im Contra Buche No. 3 Fol. 49 von ungefor 2 Jahren verloren gegangen sen, und ta her um Etiassung eines desfalligen Mortifications=Proclams angesuct. Vann nun dieser Bitte Statt gegeden vorden, sommerden biedurch ans Landesherrlicher Macht und Gewalt, wie anch von Gerichts und Rechts megen, Alle und Jede, melde an vorgedacten transportablen Staars, ford=Scheine irgend einige Rechte und Ansprüche zu haven vermeinen hier mit sub poena præclusi & perpetui silentii, ned nen amiss juris angefordert und befebligt, innerhalb 12 Wochen, von dem Tage der legten Bekanntmahung dieses Proclams angerechnet, sich mit ihren dessalligen undetwangen, denfelden begrundenden Documenten, unter Bestellung eines Procuratoris ad Act in Schleswig bey dem Kanzelen, und Ober=GerichtsSecretair Luders daseldst gehørig anzugeden. Mit der anstraaliden Vexmarnung, das nach Adlauf dieser Frist der odedante transportable Staatssonds Schein for mortificirt und erloschen werde erklart werden. Vornach alle, deres anget sig nu achten, und for Schaden zu baten haben. Urkundlich unterm vorgedrusten Königlichen Jnsigel. Gegaden im Schlesvissen Obergericht auf Gottorff, den 10ten Mai 1822. (L. S. Spies. Scholtz. Otte Fro vera copix. Luders.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credi= og Debitorer i Stervboet efter forrige Kroe, holder i Elverdams Mølletroe ved Aastrup, afgangne Niels Møllegaard at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Til Efterretning for Creditorerne bemærkes : at Boets Forfatning er saaledes, at det end ikke kan af holde de Fordringer der forlods skal udredes. Holbech, den 14de Juni 1822. J. Dall.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ja Arvingerne efter Hans Matthiessen, som boesidde en i Wandling, Bye, Starup Sogn, Haderslev Herred, beliggende 3 Part Hospitals Gaard, have opgivet deres Formue til Rettens Behandling, saa indkaldes herved paa Rettens Vegne ved Lovens Straf, med 12 Ugers Varsel Alle og Endver, som formene at have lovlig Krav eller Fordring til herommeldte Boe ligesom ogsaa de der maatte være Boet Noget skyldig eller have Pant i Hænde, samme Vedkommende, at melde sig legali mode udi Haderslev Herreds Actuariat. Haderslev, den 7de Juni 1822. Lassen. følge Placaten af 26de October 1796, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Credi= og Debitorerne til Stervboet efter afdøde Snedkermester, Hans Møller heraf Byen; de Første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og Debitorerne forat betale deres Gield til Boet. Nestved, den 15de Juni 1822. m. S. Schønbeyder.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ja Proprietair Asmus Mou til Bratskou i Broust Sogn under Øster kan Herred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa en hans Creditorer, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, ved Proclama af Dags Dato, som uden Henstand vil vorde læst ved Over= og Underretten, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Boets Deditorer betydes inden den berørte Tid at indfinde sig med deres Skyld.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
At en Skiftesamling afholdes i Boet paa Bratskou den 9de Julii næstkommende, Kl. 11 Formiddag, hvor især det væsentligste med Hensyn til Conditionernes Affattelse til de faste Eiendommes Salg vil vorde omhandler, bekiendtgiøres til Pante Creditorernes behagelige Efterretning. Han-Herredernes Contoir i Kliim, den 7de Juni 1822. Kjer, const. Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ved Proclama, læst inden Aarhuus Byetingsret den 23de Mai, og som senere vil vorde læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, er alle de, et som formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter afgangne Feldbereder Lidvig Weiss Enke Anne Pedersdatter, indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Aarhuus, den 30te Mai 1822. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Creditorerne i Stervboerne efter : Olsen. a) Gudsmed Jens Hansens afdøde Kone Ane Christine, fød Fiin i Middelfart, og b) Giørtler Grønnings ligeledes afdøde Hustrue Wibekke Christense, fød Møller, sammesteds, blive herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldte til inden 12 Uger at anmelde og for undertegnede Skifteret at beviisliggjøre deres Fordringer. Middelfart, den 3de Juni 1822. Stabell.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ved Procisma, som er læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret og Wends Herredsret, er Creditorerne i Boelsmand Rasmus Larsen af Harndrup Bye og Sogn i Wends Herred, hans Opbudsboe, med 6 og 12 Ugers Varsel lovligen indkaldte at møde og for undertegnede Skifteret inden denne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer til Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Wends Herreds=Contoir i Middelfart, den 3de Juni 1822. Stabell.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof= og 2 Stadsret, og Wends Herredsret, er Creditorerne i Huusmand Rasmus Nielsen af Fiellerup Bye, Fielsted Sogn i Wends Herred, hans Opbudsboe, med 6 og 12 Ugers Varsel lovligen indkaldte at møde og for undertegnede Skifteret inden denne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer til Boet, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Wends Herreds-Contoir i Middelfart, den 3de Juni 1822. Stabell. Creditorer og andre vedkommende, der maatte have Fordringer og Anliggender af hvilken som helst Art i Stervboet efter afgangne Jørgen Madsen, som besvede og døde paa Gaarden Brandtlund i Schierup Sogn, indkaldes derved med 12 Ugers Varsel fra dette Proclamatis sidste VestendtgjørelStiftets Avis og den danske Statstidende at regne, til inden saadan Tide Forløb og under aldeles Tad af deres muelige Krav, at anmelde og ligitimersamme for undertegnede Skifteforvalter, under hvis Behandling Boet er taget Enhver der maatte være Noget skyldig til Boet ville ligeledes behage at afgiøre samme inden forløbne Tidsskrift. Herredscontoiret paa Hvilsberggaard, den 10de Juni 1822. Monrad.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ja Hr. Kiøbmand Christen Hou i Thisted fornemmelig formedelst i 1. vedvarende svagelige Helbred en Udeblivelsen af sit Tilgodehavende agten h. at lade sit Boe realisere ved Undertegnede, som til den Ende af den Kongelige Landsoverret i Viborg ere udnævnte til Commissarier i hans Boe, saa indkaldes herved, i Følge den os nærer 3de Mai d. A. allernaadigst med deelte Bevilling, som er læst ved Thisted Bytingsret den 11te Mai og ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg den 20de Mai, 3de Gange, sub poen præclusi & perpetui silentii, i Statstidenden, Aalborg Stifts=Avis 1 den altonaiske Mercur samtlige bemeldte Kiøbmand Hous Creditorer med Aar og Dags Varsel til at anmelde og inden foreskrevne Tids Forløb af beviisliggjøre deres Fordringer for os ved de afholdende Møder i Boet, der ere bestemte til Fredagen den 21de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, 1s og saaledes fremdeles den sidste Fredag i hver Maaned indtil Proclamudløber. Thisted og Aunsberg pr. Wiborg, den 4de Juni 1822. P. Brandt. Thomsen, L. Dierup. Residerende Capellan og Procurator i Thisted. Tiende Commissair i Præst til Skinnerup. Wiborg Amt og Proprietair til Anasberg. Ja, megen Herrschaftl. Restanten, die Subbastation uber die Giter den Christian Sørensen zi Holmgaard, Kuchspiels Bahrtall, rament, 2 Grundeier Parcelen und erne Parcele auf dem Sether Felde, verfugvorden ist; sowerden hiedurch, in Gemasheit des Kanzelei Patents von 16 Juli 1811, Alle und Jede, ins besøndern aber dessen protocollirte Slinn diger, aufgjordert und angewiesen, idre etwanige Einwendungen wider den Vertauf obiger Immodilien, innerhalv 12 Wochen, sub poena præclusi 4 ammissi juris, im diesigen Actaariate, anzugeben; die Documente, woran ste ihre Eimendungen grunden, in originali vorzuzeigen, davon beglandte Adschrieften heim Protocoll jurücksillanten, in sofern sie answartige findActenprocuratur unter hiesiger Jurisdiction zu bestellen und demnichst daWeitere, rechtl. Art nach, zu gewartigen. Schlurhardesvogter zu Rapstedt, den 4de Juni 1822. Feddersen. la siden, Thomsen.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels= og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i HertugdømmenSlesvig og Holsteen, saaledes, som de vare i Slutningen af April Maaned 1822, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede, Rug Byg i Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. S. og T. C. og T. S. og T. S. og L. 5 3: - (2 ag (1 s.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Kiøbenhavn. os - 3: 2 Sols Helsingøer........ . . (2 164 (2 16 (16 2 31 (22 24 (21 i S. holde......... 5 = 232 a 16 1 og Kallundborg. . . .... (4. (2 .las, saa 32 a . (113 J Kiøge........... 3 16. 2116 2 - Corsøer . . . . . . . . . 3 32 2 16 1 164 11 Vordingborg. . . . . . . . 22, 2 148 Nestved . . . . . . . . . . . . . Stege . . . . . . . . . . 4. 2 48 2 8 - Nakskou..... . . . . 4 32 2 56 2 - Nysted. . . . . . . . . . 4 = 2 32 2 - Nykiøbing. . . . . . 214. 232 1 Stubbekiøbing. 4 43 2 16 11 1 Odense........... 5 = 248 a 32 16. Assens . . . . . . . 3 43 2 16 1 80 1 1 Nyborg. 4 2 32 1 s. 11 1 Svendborg . . . . . . Faaborg. . . . . . . 4 6 2 3. 2 8 12 Rudliebing...... 4143 . . . = 11 Aalborg......... = = 2 4 1 6. 1 Aarhuus........ 432 2 43 2 - Horsens 4 43 a 43 2116 12 Randers . . . . . . 4 48 2 a 164 1 1 Hobroe . . . . . . . . . . . . 2 4. 2 - Thisted . . . . . . . . . . . 2 48 148 1 Ribe............ 63. 1 33 15 1 Weile . . . . . . . . . . 365 2 33 1 92 11 Kolding . . . . . . . . . Frideriks . . . . . . . . 5 - 2 64 2 16 1 32 S. H. C. - S. H. C. - S. H. C. S. H. C. Hertugdommene. 1 Rbd. s. 1 Rbd. s. Rbd. s. 1 Rbd. f. ca Jaler 122 i 221. Flensborg. 13 12 a 16 a 12 Tønder. 41 1164 115 - Apenrade. . . . . . . . = 1 22 1 43 1 8 Efternforde . . . . . . . . . . Glückstad . . . . . . . . . . . . Kil . . . . . . . . . . . . . . . . Rendsborg........ . . . . 1. = = 1 3 beboe . . . . . . . . . . . . . . . . Sønderborg...... 3 145 1140 112 - Alten, Hvede, 10 a 85 Rdlr. pr. Læst, Rug 40 a 46 Rdlr. pr. Læs. Pr. 26 a 32 Rdlr. pr. væst, Havre 18 a 24 Rdlr. pr. Læst
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Udenlandske Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1822-06-24
London, den 14de Junii. I Tirsdags er Kongen kommen tilbage fra Windser. Ved den Lever, som den følgende Dag fandt Sted, blev Hs. Høihed, Prindsen af Danmark, ledsaget ind i Kongens Cabinet af Hertugen af York. Jgaar gav Kongen den anden Cirkel i dette Aar i Bucking, ham House. Forsamlingen var særdeles glimrende. Henimod Kl. 2 begav Hs. Majestæt sig i sit Cadiner, hvor, i Overeensstemmelse med Etiketten, Hs. Høihed, Prindsessen af Danmark, blev ham forestillet.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Paris, den 12te Junii. Her har man nu følgende Beretning om Begivenheden med Sa mang: Mod Slutningen af forrige Aar havde den Kongelige Statholder paa Martinique erholdt Forskrifter fra Regieringen angaaende Sørøvernes Uvæsen paa Kysten af St. Domingo og Cuda, hvorfor der blev beordret Krydsere derhen, og man syntes allerede den Gang at have Hensigter med Halvøen Samana, da vore Skibe, et efter det andet, lagde sig for Anker der. Da man i Januar Maaned erfoer Revolutionen paa den Spanske Andeel af St. Domingo, blev Briggen Silene expederet dertil, for at opservere, hvad der foregik, og seilede siden ligeledes til Samana. Capitainen paa een af vore Fregatter, som allerede laa der, expederede nu en lille Goelette til Generalen paa Martinique om Succurs. Strax blev der indskibe, 300 Mand, 62 Geværer, 2 Feldtstykker og Levnedsmidler, og inden 24 Timers Forløb afgik Divisionen, bestaaende af Admiralskibet, 2 Fregatter og 3 Fløitskibe, til Samana, hvor den traf den ovenmeldte Fregat og Briggen Silene, som man havde formaaet til at lægge ud af Havnen, fordi Boyer just Dagen forud havde bemægtiget sig Halvøen. - Da Spanierne saae den Franske Division, troede de, at den kom for at hjælpe dem, strøge det Haitiske Flag, og skuffede saaledes vor Admiral med Hensyn til deres Stridskræfter og Hensigter. Han lod nu 25 Voltigeurs sætte i Land, og udskibe Vaaben for Jndvaanerne; men man saae snart, at disse ikke vilde foretage noget. Der kom Republikanske Tropper til Stedet, og ved en Misforstaaelse blev der løsnet nogle Flinteskud, ja selv nogle Kanonskud fra et af Fløitskibene, hvorved een Neger faldt og flere bleve saarede. Voltigeurerne indskibede dem derpaa igien, og Jndvaanerne flygtede ombord paa vore Skibe. Da Admiralen saae, at der ikke var mere at giøre, lettede han Anker, og gik under Seil den 6te Marts.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Jgaar fandt her en Forsamling Sted af nogle Britter, der havde bestemt at samle Bidrag for de ulykkelige Jrlændere, hvilket skulde nedlægges hos Hr. Lafitte samt hos nogle Engelske Handelshuse. Den Engelske Gesandt havde Forsædet. Marqvis Stigo tegnede sig for 200 P. St. Blandt de andre Tilstædeværende vare Sir Syd ney Suth, Digteren Thomas Moore, Forfatter af de saa skiønne Jeske Sange, o. fl.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Finanzunisteren fremlagde igaar i de Deputeredes Kammer under enkelte og let overskuelige Afsit et Overslag paa det kommende Aars Fornødenheder, sammelignede de Summer, som havde været fornødne ifior, og fremstillede Grundene, hvorfor man ikke havde kundet iverksætte flere Besparelser. Der fordredes ialt til de forskjellige Grene 900, 475,503 Fr., og da næste Aars Jndtægter anslaaes i det Hele til 99, 130,783 Fr., saa vil der altsaa formodent, lig blive et ikke gandske ubetydeligt Overskud af mere end 8 Millioner. J Bordeaux har man sørgelige Efterretninger fra vor Expedition til Madagascar. Af 212 Personer, hvoraf den bestod, vare 3, døde og 167 syge. De øvrige 8 havde forlangt Hielp fra Bourdon. Paa Mauritius var der udbrudt en Negeropstand, som dog var bleven undertrykt ved Hjælp af de unge Creolere.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Der afgik nylig et hurtigseilende Postskib fra Marseille til Marlinique. Man troer, at det overdringer nye Jnstructioner til den derværende General-Capitain, der skulle befuldmægtige ham til Underhandlinger med Præsident Bover. Den 14de Junii. Udgiftsbudgeret for 1822 belod sig efter den forrige Ministers, Hr. Royls Udkast, til 889,5113 Franker. Rughøsten begyndte allerede den 1ste dennes i Egnen om Toulouse, men denne Sædart har lidt meget ved Frost og Tørke, hvorimod Hveden og Viinstokken tegne særdeles godt.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Vore Aviser melde fra Bilbao under 5te dennes, at Javalgs Bande daglig formerer sig, og at der - selv efterat de Militaire havde faaet Forstærkning - stedse hist og her forefalder Skiærmodsler. 25 til 30 fangne Factionister skulde strax henrettes, for at indgive de andre Frygt,
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Den 15de Junii. Assiseretten i Dise=Departementet har dømt en Person til Døden som skyldig i Mordbrand.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
J Madrid havde man arresteret fire Personer, som vare beskyldte for at have vildet myrde General Riego.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Et den 14de Maj til Smyrna ankommen Skib faae Dagen for den Græske Flaade i Bataille med den under Capudan=Pascha staae ende Tyrkiske imellem Øerne Spalmaduri og Forbierget Cara Burunved Jndløbet til Bugten ved Smyrna.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Toulon, den 31te Mai. Den Kongelige Corvette Coquill, som nu bliver udbedret her, er bestemt til en Reise omkring Verden i videnskabelig Hensigt, gandske efter den Plan, som blev fulgt med Corvetten Urania under Capt. Freycinet. Denne Expedition bliver commanderet af den unge Sø lieutenant Deperre, som gjorde Reisen med Freycinet, og er bleven meget anbefalet af ham.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Madrid, den 3die Junii. Den 25de f. M. modtog Congressen en Besværing fra Regimentet, Navarra over de for Bigotterie bekiendte Jndvaanere i Orchuelasom havde skrækkelig mishandlet og myrdet en Lieutenant og en Corporal af Regimentet, hvilke med et lidet Detaschement droge igjennem Byen. Man foreslog: at ophæve det derværende Dominicaner=Kloster og Universitetet, samt forlægge Capitulet til Alicante, hvilket Forslag erholdt den første Læsning. Den anden Secretair ved vor Gesandtskab i Wasbington, Hr. Banos, er ankommet her til Landet, og har bragt Regieringen den ubehagelige Efterretning, at de forenede Stater have anerkiendt vore insurgerede Sydamerikanske Staters Uafhængighed, hvilket der giør et dybt Jndtryk.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
En forhenværende Guerilla-Anfører, Feliciano Cuesta, havde samlet et Duzin Mennesker ved Caceres i Estramadura, for Pa forsvare Religion." Milizen fra Truillo har forsaget ham til Egnen ved Plasencia.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Endelig har man bevilget Handelstanden i Cadix et Skib, Fregatten Constitution, til at convoyere Coffardie=Fartøier til Havanna og Veracruz.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Allerede ved Forelæsningen af denne Beretning yttrede Hr. Salva, Deputeret fra Valencia, at Ministerne ikke saa gandske sagde Sandheden, da Folket havde dræbt General Elio, efterat være trængt ind i hans Fængsel. Han foreslog, at lade Ministerne kalde. De kom, men undvegge ved alle Spørgsmaal at berøre Hovedpuncterne. Nu fremkom Hr. Maran med de hæftigste Bebreidelser mod Krigsministeren, som - uagtet han længe havde været anmodet derom at de Deputerede fra Valencia - dog ikke havde vildet bortfierne det uconstitutionelle Artillerie=Regiment fra Valencia. Han foreslog, at anmode Hs. Majestæt og at udnævne en Minister, der fortiente mere Tiltroe. Hr. Beltran de Lis sagde: Det i Valencia udgydte Blod maatte hevnes med Ministerens. Han foreslog, at sætte denne under Tiltale, og Forslaget fik den anden Læsning.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Den 7de Junii. Den af Hr. Salva i Congressen meddeelte Efterretning om Elios Mord har ikke bekræftet sig. Det synes, som om den foreslaaede Anklage mod Krigsministeren ikke vil blive taget til Følge, lige saa lidet som den mod Exministeren Vallejo for det af ham afsluttede Laan. Den 18de f. M. var en Deel af Garnisonen i Sevilla beredt til, at bryde op mod Cadix; men denne Forholdsregel synes senere at være bleven overflødig, efterat der havde fundet talrige Fængslinger Sted i Cadix.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Bucovina, den 29de Mai. Fra Moldau ere 4000 Asiatiske Janitscharer marscherede bort, for at bruges i Krigen mod Perserne; derimod ere 5000 Europæiske Janitscharer igien indrykkede i Moldau. Dette Fyrstendømmes i hurtige Rømning er derfor ikke sandsynlig, især da Tyrkerne have bortforpagtet paa et Aar alle de Kirkerne, Klosterne, samt de udvandrede Bojarer og Grækere tilhørende Godser. Ogsaa have de udvandrede Bojarer i de tilgrendsende Lande afsluttet nye Leiecontracter og deres Bopæle. De Tyrkiske Tropper fare iøvrigt frem paa deres sædvanlige Maade, især røve de nu Døttre af de anseeligste Familier, hvilke de dog, naar der klages derover, og en Undersøgelse foranlediges, levere tilbage.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Pau, den 30te Mai. Nu begynde de Spanske Flygtninge igien at vise dem her. Af hvad Slags de ere, kan man slutte deraf, at en af dem offentlig pralede af, at have givet den i en Grendsebye myrdede Oberst Cruchaga det første Slag. Han fremviste Oberstens Sabel, Uhr og fire kostbare Heste, som han havde gjort til Bytte ved denne Lu lighed.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Lissabon, den 2de Mai. Man forsikrer, at vor Regiering er i Begreb med at sende en betydelig Magt - der siges 12,000 Mand - til Bahia. Skibsthederne ere indbudne til at anmelde, til hvor lave Fragter de ville levere Skibe dertil. Regieringen kan foretage dette ifølge en Beslutning, som blev fattet af Stænderne ved Modtagelsen af de sidste Efterretninger fra Bahia, og ved hvilken det gandske blev overladt til Kongen og hans Ministre, at sørge for de Brasilianske Anliggender efter eget Godtbefindende. - Man synes nu at antage, at deikke er noget andet Middel til at vedligeholde det skrøbelige Baand, som binder Brasilien til Portugal, og forhindre en Borgerkrig, endat sende en respectabel Styrke derover. Man troer derfor, at det er vor Regierings Hensigt, at danne en Central-Position i Bahia, hvor Tropperne - som bekiendt - tilsidst beholdt Overhaand, og giør denne Stad til en Vaabenplads, der skal modtage alle de Tropper, der maatte blive sendt fra Europa til Brasilien. - Den 10de April var Alting roligt i Bahia, og man var gandske uden Frygt, da Milizen og de Brasilianske Tropper vare fuldkommen afvæbnede. J Sierra Leona havde Schalupperne fra et Engelsk Krigskib den 2den Marts efter kort Modstand indbragt et Portugisisk Skib med 175 Slaver ombord. Skibet blev condemmeret af den Engelsk Portugisiske Commission, og Slaverne satte i Frihed. Den 28de Mai. Det hertil fra Pernambucco og Rio Janairoankomne Officeercorps har i en Adresse til Congressen fornyet Forsikringen om deres Hengivenhed for det nye System, og deres Beredvillighed til, indtil sidste Blodsdraabe at forsvare det. Man det mærker overhovedet iblandt Tropperne stor Begierlighed efter Fyldest giørelse for de, deres Vaabenbrødre paa hiin Side Oceaner, tilføiede Beskiemmelser. Forgangen Dag talte man her almindelig om 6 til 8000 Mand Troppers Afsendelse herfra til Brasilien. Dette Rygte, har hidtil været aldeles ugrundet; allene til Bahia bliver indskibet 600 Mand som Forstærkning, efter Gouverneurens Forlangende. Det er bekiendt, at Congressen har overladt til Regieringen at tage de fornødne Forholdsregler i Henseende til Bahia, og at denne Provindses Deputerede have forlangt, at Regieringen vilde holde inde med at sende Tropper dertil.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Den 2den Junii. Den 2de og 22de f. M. fandt Debatter Sted i Anledning af en Forestilling af de Deputerede fra Bahia, imod at der afsendtes Tropper dertil, da de formeente, at saadant vilde mere forhindre end befæste Jndvaanernes Tillid. Derimod blev indvendt, at det loyale Folk i Bahia havde Bistand nødig imod Anarchisterne, og det blev besluttet med 80 Stemmer mod 45, ikke at antage Ansøgningen. - Den 28de blev meddeelt en Beretning fra Pernambuco, i Følge hvilken Provindsen er i fuldkommen anarchisk Forfatning, og der er oprettet en Bataillon af Mulatter og gement Folk.
Berlingske Tidende, 1822-06-24
Triest, den 31te Mai. Jgaar ankom her et Skib, som havde forladt Constantinopel den 15de dennes. Efter sammes Beretning skulle alle i Constantinopel, indspærrede Sammioter og Chioter efter Storherrens Befaling være blevne henrettede.