JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Politidirecteuren i Khvn, havde, førend det sidst afholdte Møde i det skandinaviske Selskab, tilsendt Bestyrelsen en Skrivelse, hvori det tidligere givne Tilhold om at entholde sig fra al Politik atter indskærpedes Selskabet i Anledning af det anmeldte Foredrag: "Blik paa Nordens politiske Forhold i Midten af forrige Aarhundrede." Men da Bestyrelsens Formand, Prof. H. N. Clausen, havde gjort Politidirecteuren bekjendt med, at det ommeldte Foredrag kun var et videnskabeligt og angik Forhold, som tilhøre Fortidens Historie, i nærværende Tilfælde endog et Aarhundrede tilbage i Tiden, saa afholdt Cand. Brix uhindret sit bebudede Foredrag, der var meget interessant og vandt almindeligt bifald. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Den i Kjøbenhavn, paa Grund af de solgte Rente coupons, arresterede Person er Kjøbmand og hollandsk Viceconsul Boyesen af Frederikshald. Skjøndt man fandt endnu 24 af de bortkomne og senere mortificerede Coupons i hans Kuffert, nægter han dog vedholdende at have begaaet Bedrageriet. Obligationerne, som han havde solgt til en hvnsk Vexelleer, vare blevne anholdte paa Hambroes Contoir, hvorfra Renten af det svenske Hypothekkasse=Laan udbetales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Vi have allerede tidligere omtalt adskillige Bedragerier paa Kjøbenhavns Torv med Sæd, og vi see os nu atter istand til, blandt de ved Criminal- og Politiretten i denne Tid paadømte Sager, at anføre et Par Exempler derpaa. En Gaardmand fra Aashøi (i Nærheden af Kjøge, navnlig Niels Olsen, indfandt sig en Dag i Januar M. paa Torvet med 6 Tdr. Hvede, som han solgte til den dengang høie Priis af 11 Rbd. 24 s. pr. Tde. Hveden blev kjøbt efter en Prøve af særdeles smukt og vel renset Korn, og til denne Prøve svarede ogsaa det øverste Lag Korn i hver af Sækkene. Da imidlertid Kornet senere kommer paa Loftet og bliver udstyrtet af Sækkene, viser det sig, at omtrent den øverste Skjæppe Korn i hver af Sækkene svarede til Prøven, hvorimod Resten bestod i aldeles urenset Korn, saaledes som dette lige var feiet op af Loen, hvorved den solgte Hvedes Priis blev forringet med idetmindste 2 Rbd. pr. Tde. Hveden blev nu anholdt, og ved Criminal- og Politirettens Dom ansaaes Sælgeren med 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. – En anden Bonde, navnlig Ole Pedersen, der var Huusmand i Snoldeløv, i Nærheden af Roeskilde, kom i Februar Maaned paa Torvet med 5 1/2 Tdr. Havre, hvoraf kun 1 1/2 Tde var god og vel tenset, men de øvrige 4 Tdr. derimod i høi Grad maadelige og næsten ubrugelige til Hestefoder. Jmidlertid aabner han kun en Sæk, hvori var 1/2 Tde af den gode Havre, og foreviser denne som Prøve paa det hele Parti, idet han haabede paa denne Maade at kunne sælge dette til en, som han udtrykte sig, ordentlig Priis. Derved lykkedes det ham da ogsaa at sælge en Tde af den slette Havre til en Amagerkone for 5 Rbd., hvilket var idetmindste 1 Rbd. over Havrens sande Værdi; men Kjøberinden mærkede imidlertid snart, at hun var bleven narret, – Sagen kom for Retten, og ved dennes Dom ansaaes Sælgeren med en Mulct af 20 Rbd. (Khvns. Aftbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
For nylig er ved Criminal- og Politiretten i Khvn. paakiendt en Justitssag, der afgiver et mærkeligt Exempel paa Dristighed hos et Fruentimmer. Pigen Johanne Marie havde tjent paa et Sted ved Gammelstrand hos en Frue, der tilligemed en Datter beboede en Salsetage alene. Da hun saaledes kjendte Localiteterne vel, faldt hun paa at skjule sig i Huset, for at begaae Tyveri om Natten. J denne Hensigt gaaer hun en Aften mellem Kl. 10 og 11 op i Huset, og da hun kort efter bemærker, at Pigen gaaer ned i Gaarden og lader Kjøkkendøren staae aaben, smutter hun ind i Kjøkkenet. Hendes Plan var nu egentlig at skjule sig under et Spisebord i et Værelse, der stødte op til Fruens og Datterens Sovekammer, for, naar disse vare faldne i Søvn, da at gaae ind i Sovekammeret og borttage en Nøglekurv, som hun vidste om Natten var hensat under Frøkenens Seng, hvorefter hun vilde aabne en Chiffonniere, der henstod i Dagligstuen, og hvori hun vidste at Fruen gjemte sine Penge. Men Pigen vender imidlertid saa hurtigt tilbage fra Gaarden, at Johanne ikke faaer Tid til at komme ind i det Værelse, hvor Spisebordet stod, og hun nødtes derfor til at skjule sig i Sovekammeret under Frøkenens Seng. Her opdages hun kort efter af Pigen, og da denne derpaa vil anholde hende, finder hun vel Leilighed til at slippe bort gjennem Kjøkkenet, men bliver dog strax efter greben paa Loftsgangen, hvor hun søgte at skjule sig. Ved Criminal- og Politirettens Dom ansaaes Arrestantinden for dette Attentat paa et natligt Jnbrudstyveri med 3 Aars Forbedringshuusarbeide. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Om den unge Neger, som er bragt til Kjøbenhavn med Skibet Concordia, fortæller sammes Mandskab enkelte Smaatræk, der ikke ere uden Jnteresse, da de vidne om, at det er mere af Uvidenhed og Kaadhed, end af Slethed, at han har forseet sig. Blandt de flere Smaatyverier, han skal have begaaet, fortælles der saaledes to, som røbe, at Afrikas Søn baade har Lune og Poesi. Han stial nemlig fra en Gartnerenke en meget smuk Blomsterplante, hvoraf han derpaa med kunstfærdig Haand afskar tre Aflæggere, hvilke han podede paa ligesaa mange andre Smaatræer, og da dette var lykkedes ham, sendte han dem i smukke Potter som Present til Enkens tre Døttre, hvem han godt kunde lide. Det andet Tyveri er ikke mindre originalt. Da han en Dag bivaanede en Brudevielse i Kirken, bemærkede han, at Følget lagde Offeret paa den ene Side af Alteret, og han snappede nu dette bort lige for Præstens Øine, men han bragte det derpaa selv tilbage igjen. Da Præsten imidlertid fandt, at det hele Offer kun beløb sig til noget over en Piaster, troede han, at Regeren havde stiaalet deraf, hvilket foranledigede ham til at angive det Passerede for Politiet. Uagtet der nu af dettes Undersøgelser fremgik, at Brudefolkene ikke havde givet Præsten mere, kom der dog ved samme Leilighed andre Smaatyverier for en Dag, og disse havde da hans Anholdelse og Transportation til Følge. Paa Reisen vandt han ved sin Godmodighed hele Mandskabets Yndest, og da derfor Politiet afhentede ham, blev det Vidne til en meget rørende Afstedscene, idet han med Taarer i Øinene sagde Farvel til Matroserne, der mere havde behandlet ham som en Kammerat, end som en Forbryder. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Den 31te Marts feirede den i en stor Kreds hæderligt bekjendte Sognepræst for Mesinge M. paa Hindsholm, J. K. Schmidt, sit 50aarige EmbedsJubilæum. Jubeloldingen, der nu er i sit 83de Aar, har i sine tvende Ægteskaber havt 18 Børn, hvoraf de 12 endnu leve. Under den stedfundne Gudstjeneste, der indledtes ved en Tale af Provst Heiberg i Kjerteminde, fortalte Jubeloldingen med en for hans Alder ualmindelig Aandskraft og Liv sit Levnetsløb, hvoraf her blot anføres, at han af sin Fader, der var Huusmand i Jylland, blev ansat som Opvarter ved en Klub i Horsens, hvor han erhvervede sig Gjæsternes Velvillie saaledes, at disse satte ham istand til at begynde Studeringerne, hvortil han, skjøndt 10 Aar gammel, følte en stærk Tilbøielighed. Endnu førend han tog Embedsexamen ægtede han sin første Kone, og levede med Familie som Jnstitutbestyrer i Kjøbenhavn, indtil han, efter at have taget theologisk Attestats, blev kaldet til Præst paa Færøerne. Biskop Faber udviklede dernæst i en smuk Tale Betydningen af Præstens alm. Benævnelse af hans Menighed "Fader, og overrakte sluttelig Jubeloldingen kgl. Bestalling som Consistorialraad. Efter Gudstjenesten overrakte Menigheden ham en Sølv-Sukkerskaal, og afsang en i Anledning af Dagens Høitidelighed forfattet Sang. Det musikalske Selskab i Kjerteminde havde om Morgenen bragt Jubeloldingen en skjøn Morgenhilsen. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Fra Kiel hedder det: At de Reisende her maae tage Pas eller lade visere det havende Pas, og at denne Forpligtelse først for nylig igjen er indskærpet af vor nye Politimester, er factisk rigtigt; dog kan det ikke lægges Hr. Krohn til Last, men alene vore Love. Den af Fædrelandet paaberaabte Plakat af 7de August f. A. gjælder nemlig kun for Kongeriget, ikke for Hertugdømmerne; fra Danmark kan man uden Pas reise herhen, men maa ifølge vor gamle, fra Aaret 1811 nedstammende Pasforordning ikke forlade vort Land uden Pas. Denne guddommelige Tilstand kan meget let føre til det tragicomiske Resultat, at de Reisende her formelig løbe fast. Fra Øerne reise nemlig naturligviis alle Forretningsmænd uden Pas til Hamborg; kommer nu den Reisende tilbage, saa maa Rhederen betyde ham, at han maa forskaffe sig et Pas; den Reisende, der i Begyndelsen troer, at Rhederen lider af melancholske Griller, lader sig endelig bevæge til at anvende sine Penge til at forsyne sig med et saa nødvendigt Reiseonde; men han er ikke bekjendt her, kan ikke legitimere sig, den samvittighedsfulde Embedsmand kan altsaa ikke udfærdige ham noget Pas. Nu maa altsaa den Reisende ikke reise hjem herfra, thi han har intet Pas; han maa heller ikke blive her, thi han har intet Pas, i Hamborg optager man ham vel tilsidst ikke heller, thi han har intet Pas. Et Menneske nemlig uden Pas er egentlig slet ikke noget Menneske. Jmidlertid skal vedkommende Autoritet allerede i længere Tid have tænkt efter, om det skulde være muligt, at befrie de herfra tilsøes Reisende fra denne Pas uleilighed. Men hidtil er det endnu blevet ved det Gamle. (F. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Paa den Kieler Jernbane er nylig passeret følgende Ulykke: Et 3 a 4aars Barn, som vilde løbe over Banen, kom under en af Waggonerne, fik det ene Been skilt fra Kroppen, og døde strax efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Amtmanden over Tønder Amt, Kammerherre v. Krog, havde forrige Efteraar idømt Godseier Holst en Mulct af 25 Rdr. Cour., fordi han havde vægret sig ved at udlevere ham en ham anbetroet og til den slesvigske Stænderforsamling stillet Adresse og en constitutionel Forfatning og Slesvigs Tilslutning til det tydske Forbund. Men den slesvigske Overret har frikjendt Holst for Mulcten, og Overappellationsretten, hvortil Amtmanden appellerede, har meddeelt ham et af staaende Svar. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Den af Haderslev Politiamt anstillede Undersøgelse angaaende det meget omtalte Brev fra Redacteur Koch til Professor Flor, hvilket var stiaalet ud af Sidstnævntes Frakkelomme, har ikke bragt til videre Oplysninger end den, at "Lyng's Redacteur, Hr. Schulz, har udleveret Originalen med det Foregivende: at han en Dag havde fundet det paa sit Bord. Vi erfare i dette Øieblik - hedder det fra Flensborg, at vor Amtmand, Kammerj. v. Warnstedt, har forbudt Bønderne i Flensborg Amt at underskrive den slesvigske Folke=Adresse til Hs. M. Kongen og forlangt, at de skulle aflevere paa Amtstuen de Exemplarer, som findes i Circulation iblandt dem. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Natten imellem sidste Onsdag og Torsdag afreiste Professor Flor med Personposten fra Haderslev til Kjøbenhavn. Da han maatte afvente Postens Ankomst i Postholder Jürgen Rabens Huus, saa havde han for dette Tilfælde forud reqvireret Skytsvagt af Politiet, hvilket ogsaa blev ham tildeel. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Gjennem Ribe passerede forleden Dag den ved Holstebro paagrebne Morder S. Bjert og transporteredes til Haderslev. Han har bekjendt sin Forbrydelse og tilstaaet at have været tilstede ved Mordenes Udøvelse, men at det var Bjerregaard, der havde udført dem, og at han kun havde assisteret ham derved. (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Det Titchenske Skuespillerselskab aabnede den 5te de, sine Forestillinger i Ribe med en af Hr. Miller forfattet og af Hr. Søborg fremsagt Prolog. Theaterdirecteur Julius Olsen giver i denne Tid Forestillinger paa Theatret i Corsøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Skjærtorsdag Nat blev der gjort Jndbrud hos en Gaardmand i Fjeldsted og frastiaalet ham et Skriin med 20 Rbd. En Hændelse har nu ledet til Gjerningsmandens Opdagelse. En fattig Kone, der boede i Huus med en Jndsidder, yttrede nemlig til en anden Mand sin Forundring over at hiin, der var meget fattig, pludseligt var kommen til en overraskende Belstand, idet han til sit forestaaende Bryllup havde forsynet sig med adskillige vare Sager, saasom Flæsk, Caffe, Sukker osv., Alt efter en Reise, Dagen for Skjærtorsdag. Dette vakte Mandens Mistanke, da han havde hørt omtale det i Fjeldsted begaaede Tyveri, og han lod de Bestiaalne underrette derom. Disse meldte det til Herredsfogden, der lod gjøre en Randsagning hos Jndsidderen, hvilket førte til et heldigt Resultat. Ogsaa hos en Gaardmand i Høgsted er bortstiaalet et Skab, som Tyven opbrød ude paa Marken og deraf udtog de deri værende Penge, c. 100 Rbdr. i Specier og Femdalersedler, hvorimod han lod Papirer og Smaapenge blive liggende. Der hersker nemlig den Overtro blandt Penge lyve, at naar de blot lade nogle Skillinger blive tilbage, (Hjørr. Av.) saa opdages det ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Jfølge Beretning fra Thisted er det en engelsk Tremaster ved Navn "Vertunus, der er strandet ved Harboere, med en kostbar Ladning af Stykgods til St. Petersborg, bestaaende af Apothekervarer, Jndigo, Caffe, Porter osv. Skibet er Vrag, men af Ladningen skal dog en Deel i meer og mindre havareret Tilstand være kommen iland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Ved sidste Ansættelse af Sognefogden paa Jeginde har Herredsfogden, Justitsraad Rummelhoff, ladet Beboerne sammenkalde i et Valgmøde, for selv af deres Midte at udvælge en Mand til denne Post, som derefter indstilledes til Amtet. "Saavidt bekjendt er dette det første Exempel, hvor der er givet en Commune Leilighed til selv at have Jndflydelse paa Ansættelsen af deres Sognefoged, og det var ønskeligt, om denne liberale Fremgangsmaade maatte (Thist. Av.) blive efterfulgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Aarhuus, den 21de April. - J de to første Uger af indeværende Maaned, nemlig fra den 1ste til den 16de April, ere følgende Skibe afgaaede herfra til udenrigste Havne med Kornladninger: Galliot "Diana til England med 1400 Tdr. Byg; Skonnert "Lykkens Haab til dito med 1750 Tdr. Byg, "Tre Venner til dito med 1600 Tdr. Byg; Galliot "Speculationen til Jrland m. 1660 Tdr. Byg; Skonnert. Herold til England m. 1793 Tdr. Boghvede, Kuf "Zwei Gebruder, til England med 1150 Tdr. Byg; Galeasen Flora til Jrland med 1132 T. Byg, Kuf "Dorothea til England med 1115 Tdr. Havre; Evert Therese til dito med 1000 Tdr. Byg, Kuf Anja til Antwerpen med 900 Tdr. Hvede, Kuf "Gesina til England med 1080 Tdr. Havre; Do. "Drei Gebruder, til dito med 1250 Tdr. Havre; Galease "Johanne" til England med 1185 Tdr. Byg; Skonnert "Emmanuel til dito med 300 Tdr. Ærter; Do. Laurina til do. med 1470 Tdr. Havre; Do. Beres til Holland med 1232 Tdr. Raps; Jagt den gode Hensigt til Norgemed 140 Tdr. Rug og et Parti Ærter; Slup, Lina til Norge med 60 Tdr. Rug; Jagt "Skardine til England med 250 Tdr. Ærter; Skonnert Freia til England med 750 Tdr. Byg, Kuf "Vrou Mina til England med 700 Tdr. Hvede; Brig Kronprinds Frederik, til England med 500 T. Havre, 400 T. Byg og 350 T. Boghvede; "Anna Margrethe til Stettin med 600 T. Rug; Skonnert Johanne til Dublin med 650 T. Byg; Skonnert "Præciosa til Norge med 30 Tdr. Rug, 130 T. Byg og et Parti Ærter; Galease "Havfruen til Norge med 150 T. Rug og 175 T. Byg; Skonnert "Lafavette til Norge med 50 T. Rug og 50 T. Byg; Skonnertbrig "Pomona til Norge med 300 T. Rug, 500 T. Byg, c. 100 T. Ærter og Havre; Jagt Bolina til Norgemed c. 400 T. Rug og Byg; Jagt den norske Løve til Norge med c. 100 Tdr. Rug og Byg; Jagt "Charlotte til Norge med c. 400 Tdr. Byg og Ærter; Slup Elbe" til England med 1050 Tdr. Havre: Skonnert Amor til dito med 1200 T. Byg; Jagt Salomo til Norge med 460 T. Byg; Slup Makrelen til Norge med 150 Tdr. Rug og Byg; Evert Ane Margrethe til Altona med 600 Tdr. Havre; Skonnert Barbara til England med 1190 T. Byg, Galease Anna til Frankrig med 1100 T. Hvede; Skonnert Holstein, til Dublin med 625 T. Byg. Jalt c. 34,000 Tdr. Korn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Idag er her betalt 12 a 13 Rbd. for Rug, ja endogsaa budt 14. Aarsagen til denne uhørte Stigning er sandsynligviis den, at Politiøvrigheden er ifærd med at eftersee Kornhandlernes og Bagernes Kornbeholdninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Violinvirtsen Jeannowitz fra Prag, hvis udmærkede Spil og brillante Foredrag roses allevegne, hvor han har ladet sig høre, vil sidst i denne Uge indtræffe hertil, og give en Concert næstk. Søndag Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Landeiendoms-Salg. Uttrupgaard, en halv Miil Ø. fra Aalborg, med 100 Tdr. Land og nye Bygninger, er med Besætning af 28 Køer, 4 Heste, Jnventarium og Udbo, solgt af Auditeur Schou til Propr. Høberg for 14,500 Rbd. Hr. Hoberg havde kort iforveien solgt sin Eiendom Nærumgaard, halvanden Miil fra Khvn, for 50,000 Rbd. - Gaarden Sindholt, 2 Mile fra Nørresundby, er solgt af Hr. Michelsen til Hr. Mariboe senest Forpagter af Estruplund ved Randers) for 11,000 Rbd. Besætningen: 28 Stude, 10 Køer, 4 Heste &c. (Aalb. Av.) fulgte med i Kjøbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Copulerede. J Restrup Capel den 16de April: Boghandler Eibe fra Kjøbenhavn og Jfr. CamillaRoulund (Datter af afdøde Stænderdeputeret, Auditeur Roulund).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Jndsendt. I Aarhuus Stiftstidende Nr. 54 d. A. har en Gaardmand B. Pedersen af Gjerrild ladet indrykke en Annonce, mig betræffende, der, hvor absurd den i og for sig maa forekomme Enhver, dog maaskee kunde trænge til følgende Belysning, især for dem, som ikke kjende mig nøiere: Saalænge jeg har været Præst for Rimsøe og Kastberg Menigheder har jeg stedse staaet i et saadant Forhold af gjensidig Velvillie til disse, at jeg tør paastaae, at det paa begge Sider altid har været os en sand Glæde, naar vi kunde bevise hinanden Tjenester. – Som en Følge af dette Forhold overlod jeg under mit Ophold i Rimsøe i Febr. Maaned nogle Tdr. Havre af mit eget Avl, som jeg havde tilovers, til dem af mine forrige Sognefolk, som trængte til Sædehavre, for 4 Rbd. pr. Tde, uagtet jeg paa den Tid i Greenaa kunde have erholdt 25 a 26 Mk. pr. Tde. Jblandt flere, som ønskede Havre paa disse vilkaar, var ogsaa Gaardmand Anders Jacobsen af Rimss, der saavidt jeg erindrer udbad sig 4 Tdr., hvilke jeg naturligviis lovede ham. Men da han derefter sagde mig, at de 2 Tdr. ikke vare til ham selv, men til en Gaardmand i Gjerrild, betydede jeg ham: at denne ikke kunde vente samme Vilkaar som mine egne Sognefolk, men at han kunde faae af min bedste Tiendehavre, til den nævnte Priis, hvormed jeg formeente at han kunde være tjent. Da Manden, formodentlig den omtalte B. Pedersen, næste Dag kom til mig, var han misfornøiet med den Havre jeg vilde overlade ham til 4 Rbd. pr. Tde, og vilde heller ikke give 25 Mk. for min hjemme avlede Havre, hvorfor Sagen forekom mig i sin Orden, naar Manden beholdt sine Penge og jeg min Havre, og saaledes skeete det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Efter foranstaaende Oplysninger vil vistnok Enhver kunne tilstrækkelig dømme saavel om hiin Annonce som om dens Forfatters Værd. Børglum Præstegaard, den 18de April 1847. Budde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
J Løbet af Vinteren d. A. blev der fra Øvrigheden gjort Anmodning til Sogneforstanderskaberne om at besørge et Kornoplag i Sognet, hvorfra trængende Beboere, kunde til billige Priser erholde sikker Hjælp. I denne Anledning har Hr. Pastor Ramsing i Ands ager, formodentlig i Forbindelse med Sogneraadet, ladet bekjendtgjøre, at hver Mand i Sognet maatte besørge det fornødne Korn for sig indkjøbt, uden at anvise et eller flere bestemte Steder, hvor saadant Korn kunde erholdes til billig Priis for den Uformuende. Dersom saadan Advarsel skal udgjøre den befalede Omsorg for den Trængende i Sognet, da maa man høilig beklage den Ligegyldighed heri viser sig, da flere haardt kunde behove at faae Korn paa Credit indtil Høsten, og den Advarsel, at Enhver skal sørge for sig selv, er kun lidet trøstelig, og uden Ædelmodighed; ligesom at ogsaa en lignende Grundsætning synes at være fulgt, naar Præstetienden af Sognet bliver bortsolgt uden at være tilbudt Sognet for den Priis, som Fremmede giver, til hvilken Priis Sognet gjerne vilde kjøbt samme, istedetfor at transportere Kornet 2 a 3 Miil, da Sognet høiligen behøvede det i Aar. Andsager Sogn, den 3die April 1847. En Deel Beboere. Ved Frøken A. F. Seidelins Grav. Alt for snart, o skumle Grav, du favnen Denne eiegode Pige, Hun er ikke meer. Smertelig den Kreds, hvorfra du gik, dig savner. Og især Charlotte, som Du var saa kjær, Dog, nu med din Fader, Moder, du forenet er, For at glædes hist i evigskjönne Egne, Kjerligt vil Alfader dig belønne der, Derfor saae vi dig hos os saa tidlig blegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Bekjendtgjørelser. Atter har Skjæbnens Slag truffet os tungt, idet vor inderligt elskede, ældste Søster Charlotte Marie Seidelin idag Morges, i en Alder af c. 33 Aar, efter faa Dages Sygeleie og flere Aars tiltagende Svaghed, har fulgt efter sin saa kort iforveien bortkaldte Søster ind i Evigheden til sine forudgangne Kjære. Aarhus den 20de April 1847. J P. Seidelin. I. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Det har behaget Gud i Morges Kl. 1 at bortkalde til det bedre vor elskede Datter Jensine Henriette Andrea Olivia Nielsen, 8 1/4 Aar gammel, efter 17 Dages haarde Lidelser. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Ebeltoft, den 16de April 1817. Mathilde Sophie Nielsen, Niels Andreas Nielsen. født Møldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Ved de reorganiserede Borgerskoler i Aarhuus ville følgende Lærerpladser blive at besætte: A) Til første eller høiere Borger Drengeskole søges: 1. En Lærer, som skal være theologisk eller polytechnisk Candidat og skal undervise i Dansk, elementair Mathematik, Regning og Geographi. Løn, 300 Rbd. og friBolig for en Ugift, eller efter Commissionens Valg, 40 Rbd. til Huusleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
2 En Lærer, som skal være theologisk Candidat eller Seminarist og skal undervise i Tydsk, Engelsk og Dansk. Løn, 365 Rbd.; ingen Bolig. 3. En Lærer, som skal være Seminarist og skal undervise i Skrivning, Regning og geometrisk Tegning. Løn 350 Rbd.; ingen Bolig. 3) Til Borgerskolen for Piger: En Lærer, som skal være Seminarist og undervise i Tydsk, Historie, Geographi, Regning og Skrivning. Løn: 350 Rbd.; ingen Bolig. Lærerne, der ere forpligtede til at undervise 33 Timer, ugentlig, skulle finde sig i de Forandringer, som ved Skolernes nærmere Ordning mulig maae vise sig at være fornødne og af Skolecommissionen ville blive bestemte. Ansøgninger og disse Lærerpladser, der blive at tiltræde i Begyndelsen af September d. A., stiles til Directionen for Borger- og Almueskolevæsenet i Aarhuus og maae indleveres inden 1ste Juni, adresserede til Pastor Fonss i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Samtlige Lærere ville blive antagne paa et Fjerdingaars Opsigelse. Aarhuus, den 20de April 1837. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Den Kongelige Stalderat agter endnu i dette Foraar at indkjøbe til de Kongelige Spænd 8 lysebrune Halvblods-Hopper eller Vallakker mellem 4 og 6 Aars Alder, ikke under 10 Qv. 4 Tommer høie. De, der ere i Besiddelse af saadanne Heste og ønske at sælge dem, anmodes at møde med Samme i Randers, Mandagen den 3die Mai, om Formiddagen Kl. 10, hvor de henvende dem til de Vedkommende fra den Kongelige Stald, som der ville være tilstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Randers Amthuusholdningselskab agter at afholde sit ordinaire Qvartalsmøde Onsdagen. den 28de d. M., Kl. 10, paa Randers Raadhuus, hvortil dHrr. Medlemmer herved indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-21
Ved dette Møde vil blandt Andet nyt Valg, ifølge Lovene, være at foretage paa en Viceformand og en Secretair i de Fratrædendes Sted. Ligeledes uddeles Præmier for det bedste Byg, Kløverfrø, Hør og Hørfrø, Alt i Henhold til Selskabets tidligere offentliggjorte Beslutninger desangaaende. Randers, den 12te April 1847. W. Lorenz, p. t. Selskabets Formand. Paa Grund af, at den i Sparekassen indestaaende Capital i de senere Aar betydelig er forøget, er det taget under Overveielse, om det ikke maatte være til større Fordeel for det Almindelige, at en Deel af Kassens Midler blev gjort frugtbringende paa anden Maade, istedetfor, ifølge Statuterne, at indsættes i Kongens Kasse, hvorved Capitalerne komme ud af Circulation.