JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Næste Dags Morgen Kl. 7 indfandt to Personer sig hos Tordenskjold, som endnu ikke var staaet op. Kammertjeneren bestilte dem igien til Kl. 8. Ved dette Klokkeslæt kom de ogsaa igjen og erklærede Viceadmiralen, at de vare sendte fra Oberst Stael, som bad, at han i Dag eller i Morgen vilde give ham Satisfaction paa et vist Sted, som han selv kunde bestemme, for den Tort, der var bleven ham tilføjet Aftenen i Forveien. Tordenskjold svarede, at han ikke kjendte Oberst Stael, langt mindre vidste, enten denne var Obest eller Major. Tilmed agtede han i Dag at reise til Berlin, hvorhen det stod den, der havde sendt dem, frit for, at reise efter ham, men at han ei agtede at gjøre noget Trin efter ham. Denne kunde søge sin Opreisning paa det Sted, hvor han var falden. Med saadan Besked gik nu begge Sendingerne. Mærkeligt er det, at den ene af disse var Generaladjutant Sickert eller Siquier, en født Franskmand, som man beskyldte for, to Aar i Forveien, snigmordisk at have ihielskudt Kong Carl den Tolvte i Løbegraven udenfor Frederiksteen. Beskyldningen blev vel siden ikke fuldkomment beviist, men afgjort er det, at han to Aar sildigere (1722) erklærede sig selv for Kongens Morder, skjøndt man paastod, han gjorde det af Sindssvaghed. At Stael havde valgt just denne Person først til Udfordringens Forkyndelse og siden til Secundant, opvækker ikke nogen gunstig Tanke om hans Omgangsvenners Sindelav og hans Sags Retfærdighed. Men uagtet Tordenskjold saa fast havde besluttet endnu at afreise samme Dag, blev det ham dog ikke mueligt, at udføre sin Beslutning. Hans Avindsmænd, som nu eengang havde ham i Garnet, vilde ikke lade ham slippe. Allerede Klokken ni og strax efterat de to, som udfordrede Tordenskjold vare gaaede, kom Bud til ham fra Kammerpræsidenten Baron Görtz, som lod bede: at Admiralen endeligen vilde opsætte sin Reise og gjøre ham den Ære at spise hos ham til Middag. Tordenskjold lød svare: "at han bad Hr. Baronen vilde have ham undskyldt, da han havde besluttet, endnu samme Dag at reise. Men Tieneren kom noget derefter igjen og hilsede fra sin Herre: Admiralen endeligen maatte bevise ham den Ære, i Dag at spise hos ham, da han hidtil ikke havde havt den Ære, at see ham i sit Huus. Tordenskjold troede nu, ikke at burde undslaae sig derfor lovede at komme og tog om Middagen hen til Kammerpræsidenten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Det er aabenbart, at Baron Görtz stod i Forbindelse med Stael og hans Tilhængere og at den gjentagne Indbydelse til Middagspiisningen ikke sigtede til andet, end til at afholde Tordenskjold fra at reise og faae ham til at indlade sig i Duellen. Blandt de talrige Fremmede, som her vare, fandtes ogsaa Oberst Münchhausen. Tordenskjolds Strid med Stael bragtes over Bordet paa Bane, hvor upassende end Stedet dertil var. Viceadmiralen fortalte, at Stael samme Dags Morgen havde ladet ham udfordre, men at han holdt det for unødvendigt, at give ham nogen Erstatning. Af disse Ord maa man slutte, at Stael maa have viist den forrige Dag en saadan Opførsel, at Tordenskjold, der overalt betragtede ham som en falsk Spiller, ansaae det for at være under sin Værdighed, at duellere med ham. Men hele Selskabet raadede vor Helt dog at give Stael nogen Erstatning, efterdi han for Resten var en god Cavalleer. Tordenskjold havde Ondt ved at negte det, thi vanskeligt var det uden Tvivl at bevise, at Stael var ene om Optrækkeriet mod den unge Lehn, da saadanne Spillecomplotters Medlemmer i Almindelighed deele den uretfærdige Gevinst imellem sig. En god Stund vægrede han sig ved at forandre sin Beslutning, men man plagede ham saalænge indtil han omsider indvilligede i, at møde Stael paa et Par Pistoler. Jmidlertid vidste Vedkommende uden Tvivl at Viceadmiralen neppe havde sin Lige i at skyde med Pistol, da man ofte havde seet ham skyde en Proppe af en Flaske, uden at skade den, træffe et Es paa et Kort, eller snyde med Kuglen et brændende Lys, der blev holdt i en temmelig Afstand. Nogle gjorde ham derfor den listige Jndvending, at med Pistoler gik man hinanden paa Livet, og at denne Duel derimod kun skulde være en Proformafægtning, for at give Oberst Stael nogen Erstatning. Den troskyldige Tordenskjold, der var større Helt end Menneskekjender, lod sig overtale til at antage en Udfordring paa Kaarde, skjøndt han aldeles ingen Færdighed besad i at bruge den og hans Modstander, derimod desto større. Man aftalte paa Stedet, at Oberst Münchhausen skulde være Tordenskjolds og Generaladjutant Sickert Oberst Staels Secundant. Men efter den hannoverske Præmier ministers Befaling maatte Duellen ikke finde Sted paa Hannovers Grund og begge Secundanter bestemte derfor, at man skulde mødes paa den hildesheimske Grændse. Ogsaa dette viste, at man indsaae Retfærdigheden af Tordenskjolds Sag og at man, i Tilfælde af at han faldt, som man syntes forud at være temmelig vis paa, i det mindste kunde undskylde sig med, at det var skeet udenfor Kongens Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Da Tordenskjold om Aftenen kom hjem, befalede han, at der skulde bestilles Postheste til næste Morgen, efterdi han agtede at tage et Par Mile ud paa Landet. Kammertjener Kold, der mærkede Uraad, spurgte: "skal vi med det samme reise herfra?" "Nei, svarede Tordenskjold, jeg vil kun til Herrenhausen." - Kold, som vidste, at Viceadmiralen nyligen havde været med Kongen paa dette Lystslot, yttrede den ædle Tvivl, som hans Hengivenhed for hans Herre, maatte opvække hos ham; men Tordenskjold svarede kort: "Lad kun Hestene blive bestilte!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Allerede Klokken 5 næste Morgen indfandt Oberst Munchhausen sig, der overalt tog sig varmt af Sagen og i hvem Viceadmiralen nok neppe havde valgt sig den bedste Secundant. Han spurgte: om Admiralen allerede var opstaaet, Kold svarede nei. Men Tordenskjold, som hørte det, spurgte Kammertjeneren hvo der var, Da han erfarede, at det var Oberst Münchhausen, sagde han: "lad ham komme ind!" Han stod op af Sengen, læste sin Morgenbøn, kom i Slaaprok ud i det yderste Værelse og hilsede paa Münchhausen. Tænker Hr. Obersteen, at vi skal reise derud i Dag, som vi talte om i Aftes Jo, svarede Obersten, det kan vel ikke være anderledes, eftersom det er blevet aftalt i Aftes hos Görtzes, men - tilføiede den Trædske - jeg troer næsten ikke, at Stael vil møde, thi jeg har hørt, at ham, allerede i Nat skal være reist herfra til Hamborg, men Admiralen maa dog giøre Reisen, for at holde sit Løvte." – Tordenskjold gik ind i sit Værelse og iførte sig sine Klæder. Inderligen bad nu Kold Oberst Münchhausen, at formaae hans Herre til at afstaae fra sit Forsæt, da han vidste forud, at han ikke besad den Koldsindighed kunne at forsvare sig med Kaarde. Obersten forsikkrede den trofaste Tjener, at Stael aldrig vilde møde paa Pladsen, thi han var allerede paa Halvveien til Hamborg. Med saadanne falske Forsikkringer stoppede han Munden paa Kold. Nu traadte Tordenskjold heel paaklædt ud igjen af sin Stue og spurgte: "Ere Posthestene komne? Ja, svarede Kold – vil Admiralen ikke have sine Reisepistoler med?" Nei, " sagde Tordenskjold, og Münchhausen tilføiede det gjøres, sandeligen ikke fornødent, thi det kommer ikke til det!" - Münchhausen svingede sig op paa sin Hest, Tordenskjold satte sig med Kold i en Chaise, og kjørte did hen, hvor han aldrig skulde vende tilbage fra. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Jndenlandske Efterretninger. Ligesom Kjøbenhavn nyligen mistede sin Commandant saaledes mistede det igjen d. 3die d. M. sin Stadshauptmand, Oberst v. Hallander, Chef for Kjøbenhavns Borgervæbning, R. af D. og D. M. Han opnaaede en Alder af 74 Aar, og var i sin Tid een af de første Bygmestere i Hovedstaden, som er prydet med mange Bygninger, der ere opførte under hans Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Hvorledes Stadshauptmandspostens Forretninger bleve bestridte førend Souverainiteten derom har Redactøren ei Oplysninger ved Haanden. Brandanordningen af 1653 kaldtes Chefen for Kjøbenhavns borgerlige Militaire: "Stadsens Hopmand. J Stadens Beleiring, nogle faa Aar derefter, blev Frederik Thuresen Stads Oberst, og indlagde sig ved sit Forhold stor Ære. Efter Souverainiteten blev han af KongeFrederik den 3di confirmeret i samme Post, og han har Kongens Portrait paa Brystet. Hans nærmeste Eftermand var Niels Envoldsen, som havde i Beleiringens Tid været Borgerkapitain, og fik ligesom de øvrige Capitainer, en Guldkjæde med en Medaille til at bære paa Brystet. Ved hans Tiltrædelse i Chargen blev Navnet forandret til Stadshauptmand. Saaledes beretter Jonge, i hans Kjøbenhavns Beskriv. S. 128, hvor de følgende Stadshauptmænd opregnes, og hvor det er bemærket, at under 17 Jan. 1772 blev Obersts Rang tillagt denne Post. J Reglementet for Kjøbenhavns Borgervæbning af 1 Juni 1808 er i 4 48 bestemt, at Stadshauptmanden rangerer med Oberster af Jnfanteriet, og i 850 læser man de ham paaliggende Pligter. Den sidste Stadshauptmand Jonge nævnte var Johan Jørgensen. Blandt hans Eftermænd var Jens Mylius, forhen Brygger. han blev den 20 Martii 1808 i Naade entlediget, og, som Beviis paa kongl. Naade tillagt sin hidtil havte Gage i Pension, samt forundt Rang med Nr. 16 i Rangforordningens 2den Classe. Tømmermester Hallander, som da var Major og Chef for det borgerlige Artillerieforps, blev under samme Datum udnævnt til Stadshauptmand og Chef for det borgerlige Jnfanterie, samt at vedblive som Commandor for det borgerlige Artilleriekorps, hvilket Corps skulde fremdeles staae under Overkommando af den høistkommanderende Officeer for det kongl. Artillitiekorps. (See Coll. Tid. 1808 S. 203.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Ved det i samme Aar udstædte ovennævnte Reglement blev det borgerlige Jnfanterie og Artilleie i Kjøbenhavn forenede under Stadshauptmandens Commando som Chef, saaledes at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Jnspektøren over Jnfanteriet i Sjælland for saavidt Jnfanteriet vedkommer og Chefen eller den høistkommanderende Officeer for det kongl. Artillerie saavidt Artilleriet vedkommer have Jnspektions Forretninger. ( 24).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Den kongelige Direktion for Døvstumme, Jnstitutet her i Staden har til Cancelliet indsindt Beretning om Jnstitutets Tilstand for Aaret 1827, hvoraf det væsentligste Jndhold er følgende: Jnstitutets betydelige Udvidelse i Aaret 1825 fra 70 til 93 Pladser viiste sig allerede i 1826 utilstrækkelig for et Antal Børn, som efter Alderen burde optages. Der blev altsaa gjort Udveie til 11 nye Pladser, saa at der haves i alt 104 Pladser, nemlig 71 Drengepladser, hvoraf de 68 vare besatte, og de 3 forbeholdne Børn, der ventedes at indkomme, og 33 Pigepladser, som alle vare besatte. Saaledes var ved Udgangen af Aaret 1827 Antallet af Eleverne i Stiftelsen 101, foruden at 5 Døvstumme, uden for Boligen, mødte der med Adgang til Undervisningen. Fornødne Udvidelser ere og skete i Skoleværelserne, Beklædningskamret, o. s. v. Ved Bespisningen er især med Hensyn paa den næsten almindelige Disposition hos Døvstumme til Kjertelsyge gjort Forsøg siden 1 Apr. 1827 med at afskaffe enkelte Spiser, som rimeligen kunde nære saadan sygelig Disposition, og saaledes er paa de to Dage om Ugen, paa hvilke før blev givet Ærter, med Flæsk, og Kaal med Flæsk, i dets Sted givet Kjød= eller Grynsuppe med færsk Kjød, og Kjertelsygen har siden, uagtet et større Antal af Børn, yttret sig hos færre og mindre ondartet; Dog tilskriver Direktionen ogsaa de idelige Søbade Sygdommens Aftagelse. J Stiftelsens Haandarbeidsskoler spindes Garn til Stiftelsens hele Forbrug af Strømper, Hørgarn til Lærred, fint Uldgarn til Hvergarn, der strikkes det hele Forbrug af Strømper, syes hele Forbruget af Linned, Kjoler, Forklæder og Lommetørklæder, til Pigerne; og der udbedres alt nødvendigt af Pigernes hele Beklædning og af hele Jnstitutets Linned og Strømper. J et Væverværksted, et Skomager= og et Skræderværksted gives ei allene, ved ansatte døvstumme Lærere, Underviisning i bemelte Arbeider, men der virkes og forarbeides hvad Jnstitutet behøver af Klædnings Artikler, saaledes forarbeides ogsaa i Skomagerværkstedet de fornødne Kasketter. Desuden drives ved Jnstitutet Paparbeide, bestaaende af Skriverbøgers Jndbindning, Paaklining af Tabeller, og Forfærdigelse af Perspektivkasser, hvortil Kobber stykkerne illumineres af Eleverne, hvilket giver nogen Jndtægt for Stiftelsen. End videre Dreining, som foretages af enkelte Drenge i Fri timerne, og Straafletning, hvori nogle af Eleverne have opnaaet megen Færdighed, men hvis Hensigt, da Arbeidet ifølge Stiftelsens Jndretning og Bestemmelse ikke kan drives i det store, allene er at aabne Udsigt til en Erhvervelseskilde i Fremtiden for Enkelte af de afgaaende Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Gymnastiken drives med megen Lyst og god Fremgang af Drengene, og Svømmeøvelserne ytre især en velgjørende Indflydelse paa Drengenes Sundhed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Den Veirspaadom, man nyligen læste i Skilderiet, er hidtil virkeligen gaaet i Opfyldelse. Naar man ikke vidste, at vi i Dag have første Paaskedag, saa skulde man, hvis man blot vilde rette sig efter Følelsen, troe, at vi skrive den 1ste November. Man har Sneefog, og Jis ligger paa Gaden. For Eftertidens Skyld fortjener Sligt at optegnes, thi der gives ikke mange, der have oplevet en saa kold Paaske, og Forfatteren af det gamle Digt den grønne April vilde falde i Forundring naar han saae denne hvide April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Odense den 4 April. Jgaar og idag have vi igjen fuldkommen Vinter. Paa de Steder, som Solen ikke beskinner, er Jorden stivfrossen og int vare de fleste Vinduer belagte med Jis. Man har Grund til at befrygte, at denne Afvexling af Veirliget vil afgive mange Koldfebere, der alt temmelig i dette Foraar have begyndt at udbrede sig. Det var altsaa Vinterens femte Alt; Epilogen ville vi gjerne skænke den!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Blandede Efterretninger. Den rige Banquier Lafittes Datter er ble ren gift med en Søn af Marschal Ney, Fyrste af Moskma. Formælingen blev festligholdt med e sjelden Pragt. De Jndbudnes Tal beløb sig til 2000, hvoriblandt over 1000 Fruentimmer staalede i deres Skjønheds hele Glands. Ballet var indrettet i det lasitteske Hotels Gaard. Førend Ballet var Concert, hvor Dem. Sontag, Mad. Pisaroni, Mad. Garcia og andre lode sig høre Orchestret anførtes af Rossini. Bruden, som ansees for den rigeste Arving i Paris, thi hendes Fader skal eie 80 Mill. Fr. over 26 Mill. 1. S.) havde en Psalmebog, der kostede 30,000 Fr. (10,000 Rd. r. S). Den er besat med kostbare Perler og Diamanter. Foruden den store Diamant paa Laasen dannes de Nygistes Navnetræk af Juveler. Strøetanker. (Meddeelte af Sp.) Det er noget høist underligt med den Svaghed, som næsten alle Fruentimre have tilfælles med mange Mænd, at de, paa det omhyggeligste, Kjule deres Alder. Mon det ikke er en stiltiende Tilstaaelse om den slette Brug de have gjort af deres Tid, Og skulde man saa ugjerne kaste et Blik paa det Forbigangne, dersom man havde anvendt sin Tid paa at fuldkomme sine Sæder og sin Characteer. Hos Fruentimrene er denne Daarlighed saameget latterligere, som man dog ikke troe dem paa deres Ord, da deres Yndig heders Aftagelse stedse tydeligere og tydeligere modsige dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 April 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier Beleau l. Bülow. Rbd. Sedl. 50 1/2 - Rbs. Tegn. 82 1/2 82 1/2 Rbd. Sedl. 112 1/4 112 3/4 Sedler. 98,98 1/2 Rbd. r. S. i Banco. - i Banco. i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/4, 57 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-08
Rettelse. J Nr. 28, S. 437. L. 17 nedenfra,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 30. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 April 1828. Peter Tordenskjold, en fædrenelandsk Novelle. XII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
J Sverrig selv gjorde Tordenskjolds Død ei vel fra hiint forskjelligt, men dog ikke mindre stærkt Jndtryk. Den Mand, som havde tilføjet dille Rige, under Krigen større Skade end en heil Flaade; hvis Erobringer havde lagt saa megen Vægt i Fredsslutningens Vægtskaal; hvis Navn de svenske Qvinder brugte til at stramme Børn, var man nu bleven af med paa en saa let Maade. Den Kraft, som ikke Hære i ti Aar kunde beseire, blev tilintetgjort i et Øjeblik ved det listige Brug af en eneste svensk Kaarde. Landgreven af Hessen, der havde selv været tilstede, da Striden mellem Stael og Tordenskjold begyndte, forfattede en Efterretning om hvad der var forefaldet, som, efter svenske Skribenters Forsikkring, skal være til Fordeel for Tordenskjolds Banemand. Grev Taube sendte denne Relation til Sverrig, hvor Afskrifter deraf gemtes i den Staelske Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Forfatteren af nærværende Novelle haaber at det ikke vil læses uden Deeltagelse af dem, der interessere sig for saadanne Gjenstande. Kiendere af den Tids Historie ville finde, at man selv i Fictionerne ikke har tabt den historiske Sandhed af Sigte, i det mindste ikke i Henseende til virkelige Characterer og herskende Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
De urettede Trykfeil vil Læseren behageligst undskylde, da de næsten ere uundgaaelige hvor kan een Correctur kun læses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Jndenlandske Efterretninger Odense, d. 7de April. J Løverdags Middags blev vor agtede, elskede, fortidlig bortkaldte, Byfoged og Politimester Kancelliraad Schønheider, ledsaget til sit Hvilested paa Stadens Assistens-Kirkegaard med et særdeles talrigt, for Størstedelen uindbudet, Følge af alle Borgerklasser, med hvilke han dels som Embedsmand, dels som almenyndet Omgangsven, havde staaet i Forbindelse. Liigkisten blev udbaaret paa Vognen, og nedsænket i Graven af Odense Byes eligerede Borgere, og alle her og i Omegnen værende Prokuratorer. Ved Graven holdt Hr. Stiftsprovsten en skjøn og rørende Tale. Paa Kisten var Retfærdighedens Emblemer anbragte i Billedhugger-Arbeide omgivne af en Laurbærkrands, og over denne en anden Krands af sorte kunstige Blomster og Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Siden Løverdag Middag Kl. 1 1/2, har Odins gamle Stad havt den Glæde, at huse Sangens Dronning inden sine Porte. Hun traade af i de for Hende bestilte Værelser hos Hr. Gjæstgiver Larsen, hvis Gaard med Rette kan kaldes: Hjertet af Byen, da den baade har Nummer 1, og omgives af Byens store Torv og 3 Hovedgader. - Vinterens Epilog blev os da ikke eftergiven; baade første og anden Paaskedag have vi havt fuldstændigt Sneefog, og Nætterne derimellem stræng Kulde, Odense, 8de April. Jaftes Klokken 7 gav Madam Catalani sin Koncert paa vor skjønne Raadhuussal, hvis Rummelighed ved denne Leilighed holdt sin Prøve; thi uagtet der skal have været udstedt 570 Billetter, var den endda ingenlunde propfuld; men kunde gjerne givet Plads til nogle siddende, og langs Vinduerne nogle staaende, Tilhørere. De Syngenumere, den med fuld Ret saa almeenberømte Kunstnerinde foredrog, vare: Scene og Arie af MorlachiRecitativ og Arie af Operen Tancredo, Arie af Zingarelli, de bekiendte Variationer af Paer, og umiddelbar derefter: God save Friderie ou King. Hvortil Choret gjentoges af det høist tilfredse Publikum. Der har været meget Liv og Rørelse i Byen i disse Dage, og Familier, som boe 6 til 10, og flere, Mile borte, endog i andre Provindser, ere komne hidreisende, Koncersen havde derfor endydermere det Jnteressante, at mange gamle Bekiendte, der just ikke egentlig høre til hinandens nøieste Omgangsvenner, her giensaaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Om Sangerindens Kunstværd hare saamange kompetente Dommere udtalt sig at vor Dom ei kan komme i synderlig Betragt forlader Odense. ning; thi naar endog Anmelderen erklærer hendes Sang for, den Bedste, han har hørt, saa vil dette ikke sige Meget, For den skuelystne Deel af Publikum havde Madam Catalani smykket sig med et Brillantdiadem, Juvelbesat Belte m.v. - Efter Reisen herfra menes, at Hun vilde give Concert i Flensborg; men maaske faaer man hende at høre i endnu een Concert, inden hun Regnskab for Bombebøssens 1ste Qvartal 1828. (Oprettet 1819, den 11te August.)(See Skilderiet Nr. 5 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Ved Bombebøssens 32te Aabning, den 2den April 1828, fandtes i samme: rede Sølv 29 Rbd. 38 s. S. v. T. 20 Rbd. 48 s. af hvilke 20 Rbd. r. S. vare indleverede fra Bombebossens gamle Venner. Fremdeles blev taget til Jndtægt . . . . . . . . . . 5 som vare sendte fra Jnstitutbestyrer v. Westen tilligemed 9 Stkr. Policer i det rentebringende Livrenlisocietet for alle Stænder, stiftet den 1ste Febr. 1809. Nettobeløbet af den til Fordeel for Stiftelsen den 20de Februar sidstleden paa det Kongelige Theater opløtte Concert . . . . 683 - 67 Renter til 6te Januar af en Rigsbankobligation, for 2000 Rbd. . . . . . . . . . . 87 = 48 Capitain Lütken indleverede. 30 = 36 hvilke vare indkomne for Salget af 243 Contrabøgit, som afbenyttes af forhyrede Søfolk. Jalt rede Sølv 34 Rbd. 38 s. S. o. T. 722 Rbd. 7 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Bombebøssen eier nu I Gaarden No. 147 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Inventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Hr. Conferentsraad Bruuns sidste Gave . . . . . . 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer, a 4 pC. . . . . . . Sølv C. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation, a 4 pC. . . . 6. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. . . . . . . . . ." Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongelige Obligationer, a 4 pC. ..... hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ei kommer Bombebøssen til Jndtægt. 8. Capital i en National-Bankobligation. . . . . . . . . . . . . . 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor . . 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. Qvartal. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts til 6 af de Søefolk, som - dersom de findes - have faret med afdøde Admiral Jessen. 11. Af en Velgiører skienket 2de Jnterimsactier i Badeanstalten ved Ryssensteens Batterie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12. En Nationalbankobligation af Laanet af 4 Febr. 1820 . . . . . 13. En Rigsbankobligation Nr. 2337. . . . . . . . . . . . . . . . . 14. J Sparekassen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fra Hr. Brygger Jensen, Dannebrogsmand, haver Stiftelsen erholdt 6 Tdr. Øll, i det sidste Kjøbenhavn, den 8de April 1828. M. Lütken. Langberg. Schack. Møller. Wilse. Transport Sølv 27418 Rbd. 39 1/2 s. r. S. Jalt rede Sølv og Sølv 32018 Rbd. 39 1/2 s. Larsen. Duntzfeldt. Arboe. Thrane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 April 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 112 3/4 112 3/4 Sedler. Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. i Banco. Rbd. r. S. - i Banco. i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/4 57 1/2 L. Sterl.