JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Udlandet. Frankerig. Diplomatikkens Opmærksomhed synes gandske henvendt paa den franske Minister-Crisis, og hvad der ogsaa er mærkeligt, er, saavel Ministeren Villemains Sygdom, som hvad der synes at have foranlediget samme. J Geheime-Conseilet den 30te Decbr. var det, at Villemains Vanvid først viste sig pludselig til stor Forskrækkelse for Kongen. Ministeren begyndte nemlig paa eengang hæftig at tale mod Jesuitterne: han paastod at de forfulgte ham og tragtede ham efter Livet, og sagde at han maatte springe i Vandet for at undgaae en langsom Forfølgelse. Da han var bragt hjem, forsøgte han ved et Selvmord at gjøre Ende paa sit Liv. Senere har Ministerens Vanvid tiltaget paa en foruroligende Maade, da hans Læge vilde aarelade ham, reev han sig løs, og sprang ud af Vinduet ned i Gaarden, men til Lykke slap han ved et let Saar paa Kinden. Denne skrækkelige Sygdom, der saa pludselig har angrebet den dannede aandsstærke Mand, giver Anledning til den skrækkeligste Mistanke og Formodninger, man veed, at Hr. Villemain var Ophavsmand og Forfatter til det af det ultramontane Partie, saa forhadte Underviisnings Lovforslag, og man erindrer sig, at den berømte Eugen Sue for nogle Uger siden, som ved et Underværk undgik et Forgiftelselsesforsøg. Desuden har man et Exempel i Hr. Statsraad og Professor Libri, Forfatter til de bekiendte Breve og Jesuitterne i Bladet "Revne des den mondes, han foretog forrige Sommer en Reise til Jtalien, hvor han pludselig blev saa stærk syg, at han med Møie kunne bringes tilbage. Siden den Tid henvisner han daglig, Lægerne give intet Haab om Helbredelse, men angive som Aarsagen til hans Sygdom, en af hine langsomme Gifter, der tilberedes i Jtalien ikke uden Grund falder derfor Mistanken for Hr. Ville mains Sygdom paa Jesuitterne; og dog betænker man sig et Øieblik paa at rendse Riget, fra denne skjændige Orden!! Mærkeligt er det at Villemains Gemalinde blev vanvittig, da hendes Mand for første Gang var Minister og tabte sin Portefenille. Lægerne havde haabet, at hun ville faae hendes Forstand igjen, da Hr. Villemain anden Gang blev Minister; men den stakkels Kone forblev vanvittig og nu er hendes Mand det ogsaa Blandt begge Kammernes Medlemmer hersker en bevæget Stemning paa J Grund af en foregivet Yttring af Kong Ludvig Philip til den kun med en Majoritet af een Stemme af de Deputeredeskammer valgte Vicepræsident Debelleyme. H. M. skal nemlig have yttret til ham, da Kammerets Bureau gjorde ham dets Opvartning: "Det glæder mig at see Dem igien, jeg havde ønsket at deres Majoritet havde været større, men jeg gjentager det, at det glæder mig at see Dem, og de der troe det Modsatte ere Taaber!" (dupea.) Det er imidlertid neppe troeligt, at den forsigtige kloge Konge har yttret dette, skjøndt J. des Debats siger, at det er Sandhed. Ministeriet Guizot er allerede i Kammeret blevet angrebet for Tractaten med Marocco, men Hr. Guizot svarede, so at han ikke troede, at man kunne fordre meere af Marocco end en Pengegodtgjørelse, uden at indvikle sig i en ny Krig, Krigen havde fundet Sted mod Keiserens Villie og man kunne ikke straffe ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Engeland. J det ulykkelige Jrland dynger sig paa en foruroligende Maade Forbrydelse, paa Forbrydelse, hele Spalter af de irlandske Blade ere opfyldte med Beretninger og natlige Mord og Mordforsøg, – Den engelske Regjering vil med det Første skikke en Erpedition til Jishavet for at undersøge den nordvestlige Gjennemfart mellem det atlantiske Ocean og det stille Hav; Capitain Ross er tilbuden befalingen over Expeditionen. Efterretninger fra Amerika melde, at et nyt Manifest fra den nye Præsident, i Texas Anson Jones til den mexikanske Gesandt, er kun forskellig fra en aabenbare Krigserklæring, i Formen, og viser tydelig, at man har en stærk Allieret i Baggrunden. Fra Mexico skrives, at Præsidenten Santa Annas Stilling, paa Grund af de revolutionaire Bevægelser er meget kritisk, General Paredes der staaer i Spidsen for Revolten, opkaster sig i sine Proclamationer til Præsidentens offentlige Anklager; han beskylder ham for Underslæb, Ødselhed og Samvittighedsløshed, i enhver Henseende, og siger, at dette er Aarsag til at Finantsbestyrelsen er ved at spille Bankerot. En af Unionsstaterne i Nordamerika Staten Jndiana med 1 Million Jndvaanere, har ere klæret sig insolvent. Fra Manchester melder man atter et Ulykkestilfælde paa Jernbanen. En ved Banen ansat Embedsmand Hr. Forsyth ville afhente sin Fader, der boer nogle Mile fra Staden, til sin Søsters Begravelse, med et Extra Locomotiv. Under det hurtige Løb, troede han at bemærke, at han farer over et blødt Legeme; han lader da standse og vender tilbage, og finder sin Fader liggende i Stykker og død, han var uheldigviis gaaet over Banen, da Locomotivet, ankom, og blev knust; den tykke Taage havde forhindret Sønnen fra at lægge Mærke til ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Et qvindeligt Uhyre er nys dømt fra Livet i Liperpool: Betty Eccles, overbeviist om, at have forgivet sin Stedsøn, ene og alene for at kunne hæve det sædvanligt Bidrag af Liigkassen. Man fattede Mistanke og tidligere Forbrydelser, lod 6 af hendes egne Børn opgrave, som vare døde kort efter hinanden, og i de Fires Jndvolde fandt man Arsenik. Da Forbrydersken hørte sin Dødsdom, bad hun, at man vilde see gjennem Fingre med hende blot endnu denne ene Gang, Norge. Sidste Nr. af det norske Blad den Constitutionelle, indeholder følgende, ke uvigtige Meddelelse: "Regieringen har i disse Dage foretaget et uconstitutionelt og uklogt Skridt, der med Rette har vakt almindelig Forhauselse og Uvillie. Den har nemlig halvt officielt ladet bekiendtgjøre for Departements-Embedsmænd og Betiente en Statsraadsbeslutning, hvorefter enhver af bemeldte Embedsmænd og Betiente, der befindes at skrive offentlig imod Regjeringen, dens Personer og Handlinger, uden videre maa vente at blive afskediget, Saaledes er idetmindste Meningen of de mange Variationer, der mundtlig ere blevne meddeelte Vedkommende i de forskjellige Departementer og Contoirer." – Efter Sigende agter Kong Oscar i Slutningen af indeværende Maaned at begive sig til Norge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Norsk Statsraad Schouboe er død i Stockholm den 21de Decbr. Han var født i Bergen 1771. Han havde været Byfoged i Nykjøbing i Sjælland, senere Politimester i Helsingøer, Amtmand i Stavanger Amt, Stiftamtmand i Christiansand. o. s. v. Han var gift med en Frøken Morgenstierne og efterlader sig i Børn, hvoraf en Datter er gift med den danske Major Morgenstierne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Indenlandsk. Efter Bestemmelsen vilde Hs. kgl. Høihed Kronprindsen den 2den De afreise fra Fredericia, for at begive sig til Strelitz, hvor Hs. kgl. Høihed Kronprindsessen befinder sig i en vedvarende lidende Tilstand. Hamb. Correspd. vil vide, at Kronprindsen, agtede denne Gang, naar han passerede igjennem Slesvig, at tilbringe et Par Dage hos Prindsen af Augustenborg paa Slottet Gottorv. Fra Flensborg, havde Man, ifølge flensborg Td., indbudet Hs. kgl. Høihed til at bivaane et i "Borgerforeningen" sammesteds arrangeret Bal; men Man mistvivlede næsten om at see dette Ønske opfyldt. I Haderslev, hvortil den høie Reisende ankom i Torsdags Eftermiddags Kl. 5 og efter en Qvart Times Ophold, hvori Embedsmændene stædedes til Cour, igjen derfra fortfatte Reisen, hilsedes Kongesønnen af den paraderende, talrige Borgervæbning og øvrige Jndvaanere med Hurraraab; Klokkerne løde og Gaderne, igjennem hvilke han passerede, vare høitideligen illuminerede. De ved tidligere Leiligheder af Nogle ber præsenterede trefarvede Faner - siger "Dannevirke" - kom denne Gang ikke tilsyne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Af en Skrivelse fra Hr. Peter Hjort Lorenzen, dateret Haderslev den 4de Januar, og en medfølgende Klage til Politikammeret sammesteds (aftrykt i Aalborg Avis; thi i "Dannevirke forbød Cenfor den at optages) seer Man, at Hs. kgl. H. Kronprindsens Reise igjennem Byen dog har givet Anledning til et høist skandaløst Optrin. Da nemlig Hr. Lorenzen og nogle andre Jndvaanere af Haderslev, samt flere Bønderfolk, senere om Aftenen gik ind til en derværende Vært, for at drikke et Glas Virn inden de skiltes ad, bleve de, under et Par loyale Skaaler for Kronprindsen, og for Rigets Fane") forstyrrede af en indtrængende fjendtlig Hobs (hvoriblandt 4 Borgerofficerer, de 3 i Uniform, fule Haanlatter, ja end- og bilsede med nordalbingske Haandtag: "men saa viste vi, hedder det at danske Hænder, tilligemed et Par norske Næver, maatte lange til; og det kan ikke nægtes, at der spildtes, for Rolighedens Skyld, ikke saa lidt fortydsket Blod, medens det danske og norske forblev i sine Aarer."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Til Kjøbenhavn er indløben den Efterretning, at den første Embedsmand i Forst-Etaten, saavel i Kongeriget som i Hertugdømmerne, Over-Forstmester og Geheime-Conferentsraad v. Krogh til Rygaard, den 26de Debr. pludselig ved Døden er afgaaet hos Grev Wedel-Wedelsborg. Denne Efterretning skal have gjort et meget mertelig Jndtryk paa Hs. M. Kongen, der stedse havde skjænket den Afdøde sin særdeles Tillid og nærede meget Godhed for ham. Geheime-Conferentsraad, Over-Forstmester v. Krogh var ogsaa en Mand af det elskværdigste og meest indtagende Væsen, hvormed han tillige forbandt stor Forretningsdygtighed og mange Kundskaber. Hans for tidlige Død bliver almindelig beklaget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Paa det kgl. Generaltoldkammer- og Commerce Collegii Forespørgsel til det kongelige danske Cancellii, om den i Fordordningen 1ste Februar 1797 8 107 fastsatte Straf af Borgerskabs Forbrydelse for Smugleri kan ereqveres ved Ævrighedens Foranstaltning eller om retslig Tiltale i saa Henseende er fornøden, har Cancelliet svaret, at det efter Forholdets Natur og de om analoge Rettigheders Forbrydelse, gjældende Regler ikke antages, at den omsvurgte Straf, kan paalægges Vedkommende uden ved Dom, og at det, saafremt Paagjældene ikke maatte ville aflevere sit Borgerskabsbrev til Cassation, ansees rettest, at Sagen forfølges imod ham som Justitssag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Bankactierne - hedder det i Berl. Tid. - have bestaaet deres vanskelige Prøve. Alt hvad Manhar spaaet om skrækkelige Terminer og Ultimo December Dommedage har viist sig som Hjernespind og Phantomer. Unægteligen vare de Summer, som skulde modtages til den anførte Tid, særdeles betydelige, men alle Transactioner med Hensyn til disse anseelige, saakaldte Salg paa Tid med eller uden Præmie, bleve paa den meest tilfredsstillende Maade arrangerede uden mindste Gene for Børsen. Actierne ere ikke faldne, som Mange paastode at ville skee, men tvertimod stegne til omtr 135. De 4 pCt. uopsigelige Obligationer og de dansk engelske pCt. Obligationer ere desuagtet ikke faldne, og de uopsigelige 4 pCt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Statspapirer have ogsaa i denne Termin fundet Liebhavere. Gavlen og Tagværket, af Baghuset i Gaarden Nr. 128 i Farvergaden i Kbhvn, som er under Bygning, styrtede den 5te de om Eftermiddagen sammen og faldt ned deels i Naboeiendommen og deels i Bygningen selv. To Muursvende bleve ved denne Leilighed meget forslaaede og senere bragte paa Hospitalet. De skulle imidlertid være uden Livsfare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
J Gautiers Menageri i Kbhvn, har man i disse Dage begyndt at fremvise et Exemplar af den store amerikanske Hydra. Det er det samme Dyr, som man de sidste 50 Aar har fablet saameget om. De mærkeligste Dyr af denne Art har man seet ved den amerikanske og den norske Kyst til forskjellige Tider. Dets almindelige Navn er den store Søslange; Skade veed man ikke at den har anrettet. Dette Exemplar er over 10 Alen langt, og har en middelmaadig Mands Tykkelse. Den befinder sig naturligviis i en noget døsig Tilstand; men er ikke destomindre en yderst interessant Gjenstand for Beskuelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
En af Kjøbenhavns Spasmagere læste en Dag i Forbigaaende paa et Skildt "Her klinkes." Uden at betænke sig traadte han strax ned i Kjælderen, og spurgte høfligt: "Tør jeg spørge, om det er her, der klinkes:" - Til Tjeneste, min Herre. - Tillader De da ikke, at jeg maa klinke med Dem?" – fortsatte Spørgeren med et artigt Buk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Under 29de December har Hs. Majestæt allern. udnævnt Chefen for Handelshuset Hesse, Neumann & Comp. i Allona, G. H. Hesse, til Commerceraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Particulair J. Chr. Hilarius Kalko er ved Decret af Borgemesteren i Holbek erklæret umyndig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
En Kjøbstadbandlende havde ladet et Parti stemplede stempelpligtige Varer bortsælge ved en offentlig Auction paa Landet, hvortil han havde udsendt Varerne fra Kjøbstaden. J Anledning heraf har det kongelige danske Cancellii, med hvem Generaltoldkammeret paa indkommen Forespørgsel fra vedkommende Toldsted brevvexlede om Sagen, igjennem Amtet ladet Auctionsdirecteuren tilkjendegive, at den ovennævnte Forauctionering ikke har været lovmedholdelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Ogsaa i Hertugdømmet Lauenborg har, ifølge Kiel Corr. af 4de, det Ussingske Andragende og Stats eenheden fremkaldt en stor og aldeles uventet Bevægelse. Den 28de Debr. traadte Ridder- og Landskabet sammen og besluttede at indgaae med en Forestilling til Kongen, hvori man protesterer mod alle Conseqvenser af hvad der er foregaaet i Roeskilde, beraaber sig energisk paa Tractaterne og henviser, som det hedder, endogsaa til Forbundsdagens Jndskriven. Udkastet til denne Forestilling approberedes den 29de Debr. og den 31te skulde Actstykket afgaae til Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Fra Bogense skrives under 4 Januar. Vor Byes Jndvaanere bleve i Nat allarmerede ved Brandraab, idet den ved Byen beliggende Veirmølle aldeles afbrændte. Jlden udbrød omtrent Kl. 2 med en saadan Hæftighed, at Møllen, efter mindre end 1/2 Times Forløb styrtede sammen, hvorimod de i Nærheden værende Bygninger bleve reddede, da Vinden, bar derfra; og til Lykke er ikke noget Menneske eller Dyr indebrændt eller kommet til Skade. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke, men af det paabegyndte Forhør er der Grund til at antage, at Jlden er kommet fra Mølleværket ved Frictionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Paa Søderup Mark, i det nordlige Slesvig er i disse Dage gjort et interressant Fund. En Mand er næmlig ved Grøftgravning, 1 Alen under Jordens Overflade, stødt paa adskillige Sager af det fineste Guld, tilsammen til en Vægt af c. 1/4 Pd. To runde Stænger, hver af circa 1 Alens Længde og 1/4 Tommes Tykkelse, forsynede med Forziringer ved de tykke Ender, udgjøre de vigtigste Stykker. Aaben raaer Ugeblad haaber senere at kunne meddele nærmere Efterretninger og disse værdifulde Oldsager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Under det sidste pludselig indtraadte Jislæg, hedder det i Aalborg Avis af 1ste de, vare Fiskerne Job. Nielsen og Chr. Steffensen fra Aalborg paa Nedtouren fra Fuursund, indefrosne med deres Baad i Jsen i Livs Bredning og maatte saaledes tilbringe halvandet Døgn fra den 19de Decbr. om Aftenen til den 21de om Middagen, uden Fødemidler eller Beskyttelse mod den tiltagende skarpe Frost, i den kummerligste Tilstand, kun opholdende Livet ved den salte Jis. Efter Foranledning af Herredsfoggen i Løgstøer Hr. Cancellieraad Svanenskjold, begave allerede om Løverdag Aften den 20de Skibsførerne A. Schou, C. Davidsen og M. Davidsen, samt Sømændene M. Schønning, P. C. Conrathsen og J. P. Knudsen sig ud fra Løgstøer for at frelse de Faretruede, men maatte vende tilbage og først næste Dag, Søndag Middag den 21de, lykkedes det ved nye Forsøg at naae Baaden og bringe de af Kulde og Næringsmangel halvt Forkomne til Løgstøer, hvorfra de senere ere ankomne hertil og have bedet os fremsende deres inderlige Tak saavel til den Øvrighedsperson, der saa nidkjært tog sig af deres Redning, som til deres udholdende brave Redningsmænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
J Aalborg Avis læses som meddeelt: J Østergaard i Vive Sogn, Aalborg Amt, ere den 12te f.M. en Gaard, tilhørende P. Michelsens Enke, samt endnu en Gaard og et Huus, tilhørende N. Henriksen, afbrændte. Nærmere Detail, uden at en Mand med Nød og Neppe frelstes fra at indebrænde, ere Meddeleren ubekjendte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Udnævnelser. Under 2den d. M. har Hans Majestæt allernaadigst udnævnt Copiist M. P. O. Rosenørn til Fuldmægtig ved Kjøbenhavns Politiret og Politiets øvrige Forretninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Under f. D. har Hs. Maj. allernaadigst forundt den ved allerhøieste Resolution af 1ste December f. A. til Birkedommer og Skriver ved Gisselfeld Klosters og Grevskabet Bregentveds Birker fra 1ste Februar d. A. af udnævnte constituerede surnummerraire Assessor i Kjøbenhavns Politiret P. M. Brun Titel af Politiretsassessor med Rang i 6te Klasse Nr. 8 efter Rangforordningen. - Under f. D. har Hs. M. allernaadigst udnævnt forhenværende Copiist under det kongelige Rentekammer J. P. Hansen til virkelig Kammerassessor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Hamborg Cours var den 7de Januar paa London 13 Mk. 9 1/2 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 197 Rbd. 300 Mk. Banco. Hamborg C. 25. dansk grov Cour 25. Schillinge 25 a 25 1/2 s. p. C. slettere end Banco.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Kjøbenhavns Børscours den 3die Januar 1845. Hmb. 2 M. A vista 198 3/4; Species 200; Banko Die. 4 pCt.; dito paa Vexler paa Hamborg 3 pCt. norske Speciessedler 196 1/2 Rbd. i Sedler; svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjæld 47 3/4 a 47 1/8 Rbs. Tegn; RpCt. kgl. Obligationer (u. Renter) 102 a 102 Rbd.; 3 pCt. engl. Laan 86 a 86 1/2 Pd. St.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Døde. Kjøbenhavn, Enkefrue Etatsraadinde Ane Margrethe Wendt, f. Rasmussen; forhenværende Regimentsqvarteermester, Overkrigscommissair Hans Henrik Gjede; Niels Andersen; Skomagermester Schwalbe; Mette Kirstine Jveidorff, f. Møldorff, Johanne Marie Løser; Sara Wilhelmine Juel. Slagelse: Marcus Bagger. - Veile: Cand theol. Stephan Middelboe Schousboe; Marie Bagger, Wulff. - Horsens: Cantor og Chordegn Rothe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
AVERTISSEMENTS. At det behagede Forsynet at bortkalde vor kjære Moder Mette Margrethe Høyer født Hertel, 79 Aar gl., Enke efter afdøde Sognepræst Høyer i Nors, ved en rolig Død i Gaar Eftermiddag Kl. 4, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner af hendes tilstedeværende dybtsørgende Døttre Thisted den 8de Januar 1845. Therese Holm, Helvise Høyer. født Høyer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Licitation. Tirsdagen den 21de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring afholdt Licitation paa Raadhuset i Lemvig over den for Harboøer, Strand staaende, circa 70 Commercelæster drægtige, papenborgske Skonnert=Galease Amors" Afbringelse, og derefter Jndbringelse i Agger Kanalen. Det bemærkes, at de Sandbanker, som efterhaanden havde dannet sig ud for Skibet, og tildeels forhindret dets Udsættelse, nu ere forsvundne, og denne Hindring saaledes fortiden hævet. Conditionerne erfares paa Licitationsstedet, hvor de Lysthavende indbydes at møde. Lemvig, den 4de Januar 1845. Gundelach.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Regnskabet for Skolelærer-Hielpekassen i Hundborg og Hillerslev Herreders Provstie for Aaret 1844 henligger i Overeensstemmelse med Plac. 22de Marts 1843 § 7, i 14 Dage fra Dato hos Undertegnede til Eftersyn for Provstiets Skolelærere. Thisted Præstegaard den 10de Januar 1845. Michelsen. Provst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Præsteconvent i Thisted paa sædvanlig Til og Sted den 22de Januar 1845.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Den hidtil fra Thisted til Nykjøbing hver Fredag afgaaende Dagvogn ophørte fra 1ste dennes, ifølge Generalpostdirectionens Skr. af 28de f. M. Thisted Befordringscontoir den 8de Januar 1845. Nielsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-11
Et ungt Menneske, der er confirmeret, som forstaaer det tydske Sprog og at regne og skrive, ønskes anbragt ved Handelen. Addressecontoiret anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-14
Nr. 6. Aar 1845. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, Avertissementstidende, og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 14de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-14
Udlandet. Frankerig. Lykken er foranderlig, hedder det for et gammelt Ordsprog, og det kan man med Sandhed sige med Hensyn til det franske Ministerium; thi der skrives denne Post igien fra Paris, at Ministeriet atter er oven paa Hr. Falchiron og Cabinettets andre troe Tilhængere viste sig igjen den 4de Januar i Conferentsfalen med straalende Ansigter; da de conservative Medlemmer i Addressecommissionen have erklæret, at Ministeriet har deres fuldkomne Tiltro og de Commissionen meddeelte Documenter med Hensyn til de maroecanske og otabeltiske Anliggender ere af den Natur, at man umulig kan nægte at yde dem sit bifald. Hvad der imidlertid endnu kan blive farligt for Ministeriet, er, at der er opstaaet Uenighed mellem det conservative Partie indbyrdes. Hvordan det end gaaer, vil Ministeriet staae sig for det Første. Den finds svage Minister Villemain er i den senere Tid blevet roligere; saa at Lægerne begynde igjen at nære Haab om hans Helbredelse, man siger, at de hyppige anonyme Trudielsbreve han i den senere Tid har modtaget, skal være Skyld i hans Sygdom. - Det hedder, at Hr. Janier, Guizors personlige Ven skal overtage hans Portefeurle, som Minister for den offentlige Underviisning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-14
Bladet "Constuntionel meddeler nu Jndholdet af den Tractat, der er afsluttet mellem de nerdamerikanske Stater og China. Denne Tractat er ratificeret den 14de Septbr., den bestaaer af 34 Artikler, og indeholder i det Væsentlig 2de samme Stipulationer, som findes i Tractater mellem Engeland og China. Den chinesiske Regiering synes, at ville sætte sig paa samme venskabelige Fod med alle europæiske Nationer, som Tid efter anden ville afslutte lignende Tractater med China, hvor Folkeretten lidt efter lidt saaledes vil blive naturaliseret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-14
Spanien. Breve fra den svanske Grændse melde under 4de Januar, at alle de i Opstanden i Logrono og Huesca indviklede Personer ere med Undtagelse af de implicerede Officerer og Embedsmænd benaadede, og satte i Frihed. Den bekjendte General Romarino, der var forviist fra Spanien, er blevet opdaget og arresteret. Han vil under Escorte dringes til den franske Grændse og overleveres Authoriteterne der. Man har en Anecdot om den bekjendte Lærde Montesquien at da han, ved Middagstaffet blev af en ung ugift Dame plaget med Spørgsmaalet: "Hvori Lykken bestod skal han have svaret: "Den bestaaer i Ufrugtbarheden hos Pigerne, og Frugtbarheden, hos Dronningerne!" Er dette Sandhed, da maae Enkedronningen Christine være meget lykkeligt; thi hun skal atter være i velsignede Omstændigheder, og der skrives, at hun til Foraaret reiser til Paris, for at nedlægge sin ømme Byrde.