JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Politiske Nyheder. Belgien. - Holland. Hollændere og Belgiere begynde at gaae hinanden nærmere paa Klingen; de Første have saaledes gjennemstukket Diget mellem Bouchante og St. Laurent og oversvømmet Polderen; derved ere Beboerne bragte til Fortvivlelse, og man vil give dem Vaaben, ihænde for at forsvare sig. Hovedmassen af den hollandske Armee, vil ved Grave gaae over Maas floden, denne Bevægelse skal uopholdelig gaae forsig med den største Hurtighed; dette giver Anledning til flere Formodninger, den anden Divisions Hovedqvarteer under General Goethalz befinder sig i Aerschok. Den belgiske Hærs Styrke paa den hollandske Grændse beløber sig til meere end 50,000 Md., og ved Slutningen af afvigte Maaned ville den ved Jndkaldelsen af Hjempermitterede og Militser beløbe sig til 85,000 Md. Krigslysten blandt de belgiske Tropper, er paa nogle Puncter saa stor, at man har maattet forlægge enkelte Batailloner fra Grændsen, for at afholde dem fra at styrte løs paa Hollænderne. Den i Geldern og det østlige Brabant sammendragne, hollandske Armee vil over den høire Maasbred, bryde ind i Belgien, efterlade en Brigade for at indslutte Venloo og derpaa marschere directe løs paa Mastrict, hvorved den høire Flanke er dækket af Maafloden og den venstre ved Preusen. Hovedmassen af den hollandske Armee, der marscherer mod Grave, troer man vil foretage et Angreb paa den ved de 24 Artikler aftraadte Deel af Limburg. Fra Hasselt skrives under 23de Januar, at ved en Recogniscering paa Forposter nes yderste Grændse, vare 3 hollandske Husarer blevne tagne til Fange. Luxemburger Tidende melder, at de franske Frivillige skal have tilbudt sig, at holde 2000 Md. færdige til paa det første Skud at gaae over Grændsen. Det engelske Blad Sun siger at det troer ikke at Belgien i Længden, kan gjøre Modstand; men naar det tydske Forbund besætter Luxemburg, ville Belgierne nægte at betale sin Andeel af Statsgielden til Holland, hvorpaa Hollænderne ville spærre Schelden, og tvinge Belgierne til at give efter. Bevægelsen af de franske Tropper til Dannelsen af en Observations Armee paa den franske Grændse vedvarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Engeland. Fra London meldes und i 25de Januar den ikke uvigtige Efterretning, at Ministeren Lord Russel har erklæret sig mod de nærværende Kornlove, i en Skrivelse til Præstdenten for Antikornlov=Forsamlingen; han erklærer der sin Formening at en moderat fastsat Korn told, ville være meere hensigtsmessig, ene den nærværende afvexlende; Bladet Morning-Croniclepaastaaer derimod, at en fuldkommen og ubetinget Afskaffelse af Kornlovene, var overeensstemmende med alle Classers Jnteresse, (Efterretningen om Dronningens Forlovelse med Prinds Albert af Coburg, gjendrives som ikke officiel.) - Fra Montevideo meldes, at Rivira, efterat have holdt sit høitidelige Jndtog i Staden havde afsat alle Authoriteter, og gjort sig selv til eene Regjerende. J Buenos=Ayres har den forrige Præsident for Oruguay under 11te Novbr. f. A. udstædt en lang Proclamation, hvori han paa det høitideligste protesterer mod de Franskes voldsomme Jndblandelse i Republikkens indre Anliggender, hvilke han giver allene Skylden for Constitutionens Omstyrtelse i Montevideo.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Rusland. Fra Tiflis skrives under 24de Decbr.: "Hos os seer det vel stille ud, men store Rustninger foretages for at udføre et afgjørende Slag mod Ticherkesserne. Man er med Rette meget forbittret mod dem, fordi de havde myrdet et strandet Skibs Mandskab. Vi ere ikke vandte til en saadan Umenneskelighed af dette Folk, man troer derfor at det er skeet ved Engelændernes og især Hr. Bells Jndskydelse. Med hvilken Samvittigheds løshed, denne Mand og hans Langsmænd handle, sees deraf, at de paany opfordrede Ticherkesserne til den hæftigste Modstand og sige at en engelsk Hær staaer i Nærheden, der allerede har underkastet sig Afgahnistan. J Europa udsprede de ogsaa løgnagtige Beretninger og tale om Lesgiernes store Opstand, hvilke dog om Vinteren ikke overskride deres med Snee bedækkede Bjerge; der tales endog om at en af vore Generaler skulle have foretaget en Expidition mod Lesgierne i Kachetien, og i forrige Aar blev først den Bjerg, kjæde, der grændser til deres Land recogniseret af Oberst Besobrahoff. En nogaisk Fyrste Tambulat=Karamursin er den 2den Januar til Belønning for hans udviste Hengivenhed, og for at have befriet Skibscaptainen Baron Turnan af Abadessernes Fangenskab, udnævnt til Ridder af Wladimir-Ordenens 4de Classe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Fra Hamburg skrives under 31 Januar, at Hveden var falden nogle Rigsdaler, Prisen paa Byg var ogsaa meere nedtrykt. Havre noteredes til 44 a 48 Rdr. Cour. pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Indenlandsk. Fra de fleste Halliger har Man nu erholdt Efterretning. Beboerne have under Stormfloden i flere Timer svævet i Dødsfare. Heller ikke er det gaaet af uden Beskadigelse paa Warfter (opkastet Forhøininger, hvorpaa Husene staae og paa Bygninger. Den øieblikkelige største Nød bestod i Mangelen paa drikkeligt Vand, der maatte hidføres fra Fastlandet og de store Øer, da Færskvandstederne og Cisternerne ved Søvandet vare blevne ubrugbare og Man ikke havde en Draabe drikkeligt Vand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
(Alt. Mereur.) Hvad her nu meest er Tale om, er: hvem der skal have det store Embede i Helsingøer (Directeurposten i ved Øresunds Told). Det skal indbringe stadig 12000 Rbd.;men sidste Aar 14000. Hvilket ogsaa er troligt, da hvert Skib som passerer Øresund maa betale 1 Rbdr. til Directeuren foruden de øvrige Afgivter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Fra Kiel meldes, at Hs. Maj. Kongen vil til næste Sommer glæde denne Stad med sit høie Besøg. Tillige vil man med Vished vide, at en fremmed Monark (Kongen af Hannover) vil bivaane Troppesamlingen ved Rendsborg. Hr. C. En meget farlig Forbryder er den nu atter arresterede Julius Branderup, som, kun 18 Aar gammel, allerede forhen har været 4 Gange straffet. Den 19de Novbr. f. A. blev han sidstegang løsladt, og allerede den 4de Decbr. arresteret paany. Jfølge hans Tilstaaelse har han begaaet flere høist forvovne Tyverier og Jndbrud, deels i Kbhvn., deels i Omegnen. Blandt andet har han der i Byen paa to forskjellige Steder, efter at have indsneget sig i Husene, deels ved falske Nøgler og deels ved Brækjern, vidst at aabne sig Dørrene til Værelserne, og at han, ved at have hørt Husets Folk nærme sig, har skjult sig under Sengen; ja hans Forvovenhed gik saavidt, at han paa eet Sted, hvor der var tre Senge, lagde sig under en af dem, medens Folkene gik til senge, og blev liggende der indtil om Morgenen Kl. 4, da han sneg sig bort, uden at Folkene hørte det; da han dernæst mærkede, at en Pige aabnede Huusdøren, for at rygte et Ærinde i Byen og imidlertid lod Døren staa aaben, flygtede han med sine stiaalne Koster. Paa et andet Sted, hvor han ligeledes oppebiede Morgenen, under Sengen, faldt han endog i Sovn og sov i fire Timer, hvorefter han om Morgenen listede sig ud af Huusdøren, hvor Noglen, (hvilket saa ofte er Tilfældet her i Byen) stak i indenfra. At Branderup i flere Henseender var meget farlig, fremlyser deraf, at han ligefrem har tilstaaet, at han, dersom man havde attrapperet ham, vilde have sat sig til Mødværge, og at han, derfor var væbnet med skarpe Knive og Brækjern. Staden kan være glad ved, at den ved Politiets Aarvaagenhed nu er bleven befriet for en saadan Forbryder, da han formodentlig vil blive dømt til Fængsel paa Livstid. (Brig. Ap.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Fra Kjøbenhavn skrives under 25de Januar: Hs. M. Kongen har endvidere allernaadigst behaget at udnævne Vagtmester Styrup af det jydske Dragonregiment, Vagtmester Løvdahl af holst. Landseerregiment, Vagtmester Berets af Husarregimentet, Sergeant Lützow af andet Livregiment, Sergeant Brackel af det oldenborgske Inf-Reg., og Hoboist Dre wes af det andet Livregiment, til Dannebrogsmænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Hs. Majestæt har under 17de ds, allernaadigst tilladt, Hs. K. H. Prinds Christian Frederik at anlægge og bære den Høists. af Hs. M. Kongen af Bayern tildeelte Storkorsdecoration af den bayerske St. Hubertus(Ah. Av.) Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
J Choret i Kalslund (Carlslund) Kirke, i Tørninglehn, findes en udhugget Egeramme, som melder, at derundeligger begravet Poul af Villebol. Om ham fortælles, at han for blev kaldet Poul Bartskiær, og at han formedelst begaaet Mord havde været landflygtig, indtil hanunder Krigen med Sverrig 1643 vovede sig ind i Landet, og lod sig antage sam Matros paa den kongelige Flaade. Og bændte det sig da, at han i Slaget under Femern vae tilstede, da Kong Christian den Fjerde mistede sit ene Øie. Da Man nu dengang ikke havde nogen Bartskjær paa Flaaden (?), saa tilbod han sin Tjeneste. Og da han havde gjort sine Sager til Kongens Tilfredshed, gav denne ham Lov til at udbede sig en Naade. Poul Bartskjær fortalte da Kongen sin Misgierning, og bad ham om at maatte nyde Fred og Frelse, hvortil Kongen svarede: "Ja - min Fred skal du have, men Frændefred maa du først selv forskaffe dig, Efter de gamle Tiders Sindelave hævnede sig næmlig den Dræbtes Slægt paa Manddraberen, hvis denne ikke forsonede sig, ved Pengebøder.) Kongen gav ham ogsaa den Gaard i Villebol, hvori han boede, at have fri for Skatter, saa længe han levede. - Om samme seierrige Soslag imod de Svenske fortælles ellers ogsaa, at, da den saarede Konge styrtede, en befalingsmand forskrækket, herover commanderede en Matros op i Toppen, til at stryge Flaget, for at Fienden skulde høre, op, at skyde paa det ham saaledes overgivne Skib Men Matrosen kunde ikke bringe det over sit Hjærte, at lade Skibet. komme strax i Fjendens Hænder, og forviklede med Villie Flaget i Tougene. Jmidlertid kom den tappre alderstegne Konge sig igjen af sin Besvimmelse, og belønnede Matrosen med en Gaard i Amtet Haderslev. For at man kan gjøre sig et Begreb om, hvor liden Tilførsel af Kornvarer Christiania By faaer fra Landet, anføres: at der i hele Aaret 1838 kun er tilført 3,925, Tønder. (Brig. Td.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
J flere jydske Aviser læses nu Beretninger om hvorledes Man i Kjøbstæderne har feiret Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. I Randers var stor Parade af Linietropper og Borgervæbning paa Frederikspladsen, ved hvilken Leilighed Generalmajor v. Wildenradt under Salut af 27 Kanonskud udbragte et længe leve for Kongen. Om Aftenen var der Bal i Harmonien. Aalborg var ligeledes stor Militair= og Borgerparade; her udbragte Kammerherre, Oberst v. Moltke, R. a D.,et længe leve, og om Aftenen var der Souper og Bal i Selskabet Enigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Den følgende Dag gav det Müllerske Selskab Skuespillet: "Rean af Alexander Dumas. Berlingske Tidende erklærer den forleden i en Correspondent=Artikel til Aalborg Avis meddeelte Efterretning om en ved Politiets Assistence i Kjøbenhavn opdaget Fabrik af falske Femdalersseddel i Laxegaden, for op(Rd. Av.) digtet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Fra Aalborg skrives under 2den Februar: Jfølge hertil indløben Efterretning er den, den kongelige Kasse tilhørte, Hovedgaard Meilgaard med Afhyggergaarden Birkelund og øvrige Underliggende samt Besætning og Jnventarium, ved Auctionen den 31te f. M. solgt til Hr. Consul- og Kjøbmand H. P. Hansen i Aalborg for 75,200 Rbd., hvilket Bud, overeensstemmende med Statsgjældsdirectionens efter Auctionen aabnede Brev til den kgl. Godsinspecteur, er approberet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Efter de fra Kjøbstæderne og Landet indkomne Beretninger om Kornpriserne siden Sædens Jndhøstning, er Capitelstaxten for Aalborg Stift paa Afgrøden i afvigte, Aar 1838 fat saaledes: For Vensyssel og Han-Herrederne, Rug a Tønden 4 Rbd. 2 Mk. 12 1/2 s. Sølv. Byga Havre a - 1 - 5 - 15.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
For Thy og MorsøRug a Tønden 4 Rbd. 2 Mk. 1 1/4 s. Sølv, Byg a Havre a – 1 - 5 - Bondevennen, anfører følgende Middel til at finde Vandaarer i Jorden. Man kommer 5 Lod fiint stødt ulædsket Svovl, 5 Lod Grønspaan og 5 Lod, Virak i en ny, vel glasseret Leerpotte, dækker det til med 5 LodFaarenid, veier det Hele nøiagtigt, graver, det en halv Alen ned i Jorden og dækker det til igjen med Jord Efter 24 Timer graver Man Potten op igien og veien den. Har den da tabt i Vægt, da er der paa det Sted intet Vand at finde, men har den tiltaget i Vægt, finder Man Vand, og jo mere Vægten har tiltaget, des snarere vil Man sinde Vand. Har Potte, tiltaget i Vægt, 2 Lod, finder Man Vand 75 Fod (37 1/2: Alen) dybt; har den tiltaget 4 Lod, finder Man det 50 For(25 Alen) dybt, og saaledes videre for hver Lod, Potten har tiltaget i Vægt, finder Man Vandet 25 Fod(12 1/2 Alen) høiere oppe. Skulde Posten have tilinget 10 Lod i Vægt, er der kun 10 1/2 Fod til Vandet. I Tirsdags blev af Slagtermester Jacob Nathanson i Randers slagtet en, ikke fuldt 6 Aar gl., jydsk Stud, som i levende Live vog 1436 Pd., og slagtet afgav 54 Lpd. Kjød. Den skal være tillagt i Haslund, her ved Randers, og var i de to sidste Aar bleven fedet paa Bjellerup Ladegaard, hvorfra den solgtes for 120 Rbd. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Vor elskede Landsfaders Fodselsdag var denne Gang som altid en Folkefest; Dagens Anbrud forkyndtes med Kanonernes Torden. Paa Torvet paraderede Borgervæbningen, og et gjentaget Hurra tolkede Forsamlingens Følelser. Om Aftenen havde i Klubben en stor Deel af Byens og Omegnens Beboere forsamlet sig til Aftenspiisning og Bal, en Sang blev i Anledning af Dagens Høitidelighed affunget, og overalt herskede den gladeste Stemning, og de bedste Ønsker lode for vor alderstegne, Konges fremtidige Held!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Kjøbenhavns Børs den 18de Januar 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 199, Species 200; (Specier solgtes til – 1 - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 176 1/2 177 4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjæld 46, a 46 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95 - Sedl.; Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Kjøbenhavns Havnepriser den 26de Januar 1839. Hvede, sjællandsk 9 a 10-4.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Hvede holsteensk Fasa Rug, fra Provinds. 5. 2 AssaByg, toradet 4 28sal. Dito, sexradet 344sa, 4sk Havre. . . . . . 3. - 8sa 28 sk. Ærter, . . . . . 5 18s a 6 sk. Smør, jydsk Fdg. = 12 a 15 sk. Døde. Kjøbenhavn: Seilmager og OberstlieutenanN. R. Bangs Hustrue, Sophie Amalia, f. Struch; Jfr. J. M. Cato, 65 Aar; Conditor Firmenich; Emilie de Wer; Cicilie de Boelsmann, f. Bentzen, 74 Aar Mad. B. C. Petersen, 36 Aar; Fru M. C. Munch, 75 Aar; Skræderfrimester R. Bølle, 64 Aar; Strømpefabriqueur I. I. Hensel, 59 Aar; Joh. Ludv. Aug. Larsen, 17 Aar; Laurits Chr. Fr. Andkiær, fra Kbhvn. (druknet ved en Stranding under Vieland). - Næstved Mad. D. C. Borchsenius, f. Arnesen. - Odense. Bager Hans Peter Thygesen, 62 Aar efter kun 3 Dages Sygdom.; William Gjellerup. - Kjerteminde. Mad. Johanne Nielsen, f. Knudlen, 72 Aar. - Aulum Præstegaard, Sognepræst for Aulum og Hasager Menigheder, L. Sørensen. - Aalborg: Batazar Brunes, 6 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Ved Tallotteriets 1300 s. Trætn. i Wandsb. udkom: 90, 16, 8, 80, 52,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
AVERTISSEMENTS. Agger=Kanal. er efter en i Gaar den 1ste Febr. d. A. foretagen Pligtning, som ei for har kunnet finde Sted, næsten i den samme Tilstand, som før Oversvømmelsen, og vedbliver fremdeles at være seilbar. Kanalen er blevet noget bredere, og Dybden er ved Jndseilingen fra Havet paa Revlen i det søndre Løb 7 1/2 og i det nordre 7 Fod, paa Ankerpladsen ved Havet 16 til 18 Fod, paa Mellemgrunden 6 1/2 Fod, paa Ankerpladsen ved Fjorden 15 Fod og paa Fjordgrunden 5 1/2 til 6 Fod.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Oversvømmelsen har borttaget en Deel af Landtungen langs Havet, som nu næsten har samme Flade som Landtungen, og aabnet 6 nye Kanaler 3de norden og 3 sønden for Kanalen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Af disse nye Gjennembrud have 2de hidtil bestandig været aabne, det ene norden for Kanalen af 2 Kabellængdes Bredde og 12 Fods Dybde over Landtungen, det anden sønden for Kanalen af samme Bredde og 5 Fods Dybde. Paa Revlen og Fjordgrunden ere disse 2de Kanaler useilbare. De andre 4 mindre Gjennembrud ere for Tiden lukkede, men have siden Oversvømmelsen af vestlige Vinde været fyldte, og Havet, for hvilket Landtungen ei danner noget Værn, er da i en Distance af 3 Fjerdingvei, overalt gaaet over Landtungen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
De bortdrevne Kaber og Lodsbaade saavelsom flere Deele af Lodshuset ere bjergede paa Fjord kysten. For at Lodsningen, naar Vinteren ophører, og Søfarten aabnes, igjen strax kan begynde, er der truffet den Foranstaltning, at et Fartøi til Opholdsted for Lodserne for det Første i Kanalen paa Ankerpladsen ved Havet bliver henlagt, og at Kaberne med Signaler i Nærheden, paa passende Steder reises. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden den 2den Febr. 1839. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-05
Paa Torsdag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
No. 17. No. 1839. THISTI Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsavis og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 7de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
(J Gaaraftes ankom en Post fra Hamburg og Kjøbenhavn.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Blandinger. Jfølge fremmede Blade seer det temmelig betænkeligt ud med Hensyn til de belgisk hollandske Anliggender. Londonner Conferentsen har tilkiendegivet Kongen af Holland, at skulle H. M. ikke tiltræde Conferentsens Beslutninger, ville den aldeles opløse sig, men samtlige 5 Magter sørge for at den nærværende Status Qvo ikke ved Vaabenmagt bliver forandret. Belgiernes Konge der mod er bleven tilkjendegivet, at hvis han ikke tiltræder Conferentsens Beslutning, ville de 5 Magter ansee sig forpligtede til ved virksomme Forholdsregler at tiltvinge sig Udførelsen af samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Bladet Courier siger, at det er muligt, at hverken Holland eller Belgien antager Conferentsens Beslutning, da Holland faaer ingen Erstatning forde for Belgiens Skyld bragte Offere, og Belgien vil nødig miste en Deel af Limburg og Luxemburg. Hvad der er det værste er hvad der skrives fra Frankfurth, at man i Haag og Brussel er saa forbittret paa hinanden, at man synes ikke at kunne gjøre Regning paa at der vil blive handlet med roligt Overlæg. Det hedder ogsaa at Preussen, vil antage sig Hollands Jnteresse, og ved en allerhøieste preusisk Cabinetsordre af 12te Januar er Udførselen af Heste over den vestlige Grændse af Rhinprovindsen bleven indtil videre forbuden; en nye Handelstractat mellem Holland og Preusen er ogsaa i denne Tid bleven ratificeret. Fra Brussel skrives at man der d. 27de Jan, havde fuldkommen Vished om at Frankerig havde tiltraadt Conferentsprotocollen. Regjeringen vil nu blive nødsaget til at tage et afgjørende Skridt; og det hedder at Ministrene vil overlade det hele Anliggende til Kammernes Bestemmelse; de hollandske Tropper gjøre sig færdige til at angribe den høire. Maasbred. Vil den belgiske Regjering ikke antage en kraftig Holdning, løber den i Fare imod sin Villie at blive reven bort med Strømmen. Den forrige polske Overbefalingshaver Skrynechi, der i flere Aar har opholdt sig i Prag er hemmelig undvegen; man troer, at han har taget Veien til Belgien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Den bekjendte John Barrow, der over i 30 Aar har tjent i Marinen, har udgivet et i Skrift, hvori han angiver Styrken af de forskjellige Staters Flaader. Jfølge samme eier Engeland 90 Linieskibe, 93 Fregatter og 53 Dampbaade, foruden mindre Krigskibe, Frankerig 19 Linieskibe, 60 Fregatter og 37 Dampskibe, Rusland 50 Linieskibe, 25 Fregatter og 8 Dampskibe, Nordamerika 15 Linieskibe, 35 Fregatter og 10 Dampskibe, Tyrkiet 15 Linieskibe, 15 Fregatter, og 3 Dampbaade; Ægypten 12 Linieskibe, 7 Fregatter og 1 Dampbaad; Danmark 6 Linieskibe, Sverrig 10 Linieskibe, 8 Fregatter og - Dampbaade; Spanien 3 Linieskibe og 4 Fregatter; Neapel 2 Fregatter og 1 Dampbaad; Sar dien 6 Fregatter og 2 Dampbaade. Desuden skal Holland besidde 104 Kanonbaade, Danmark 67, og Sverrig tilligemed Norge 7 Bombeskibe og 327 Kanonbaade, som nu ere blevne forøgede med 30 nye, hver med 2 Sexpundinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Jmellem Regjeringen i Peru og den franske Consul dersteds er Uenighed opstaaet paa Grund af at man af en der bosat Franskmand, havde forlangt at han som Leiekudsk skulle til offentlig Tjeneste levere et vist Antal Heste, dette havde han vægret sig for, og var derfor bleven arresteret; i en Note som Consulen desangaaende havde indsendt, havde denne ikke engang brugt almindelig Høflighed. En Hr. Maury var ogsaa senere blevet arresteret, og nu fordrer Consulen i en bydende Tone, at han uopholdelig bliver sat paa fri Fod; Regjeringens Svar herpaa er værdigt, stolt og energisk, man veed ikke hvad Udfaldet bliver, saa meget mere som den har udstædt et Dekret, ifølge hvilket enhver Udlænding, der driver Detailhandel, skal underkaste sig de samme Byrder, som Andre; herimod har nu Consulen ogsaa protesteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Fra Spanien skrives, at de af de Cortes bevilgede 40,000 Md. skulle ufortøvet udskrives og i medio Febr. indtræffe ved Armeen. Selv General Espartero har ved Carlisternes Grusomhed ladet sig forlede til Repræsallier. J Melilla et isoleret spansk Sted paa den africanske Kyst, som er opfyldt med bevæbnede Oprørere og carlistiske Fangne, er en Opstand udbrudt, hvorved Stedet, er faldet i Carlisternes Hænder; dette er paa Grund af Melillas Hielpemidler ikke uvigtigt for Carlisterne; imidlertid bloquere nu engelske Krigskibe dette Punct af Kysten; og 2 spanske Fregatter, have ogsaa faaet Ordre til at begive sig derhen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Blandt de carlistiske Tropper i Salvatierra under Maroto var det kommen til blodigt Slagsmaal, i Anledning af Brigaderen Balmasedas Arrestering,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Indenlandsk. "Sjællandsposten" gjør opmærksom paa nok en Uskik, der gaaer i Svang i Hovedstaden, og nok omtrent en ligesaa gal som Nytaarsgratulationerne, næmlig: at adskillige Klædehandlere give Skræderne en betydelig Rabat paa de Varer, disse skaffe dem afsatte. For at overbevise en Kunde herom, klippede en kjøbenhavnsk Klædekræmmer forleden to Prøver af eet og samme Stykke Klæde, til 7 Rbd. pr. Alen, af til ham; bad ham dermed gaae til sin Skræder og sige: at den ene Prøve var fra ham (Klædekræmmeren, den anden fra N. N.; han skulde nu afgjøre, hvilken der var bedst. Manden gjorde, som det blev ham betydet. Næppe havde Skræderen seet paa Prøverne, før han udraabte: "Ja! her skal de strax see en Forskjel! Dette Stykke her fra N. N. er 10 Rbd. Alen værdt, naar jeg endnu vilde betænke mig paa at give 4 Rbd. for det andet."