Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-04
Ved Underretsdommen var Hartvigson idømt en Mulct af 20 s. og hans fornærmelige Udladelser mortificerede. Men ved Overretten er nu Hartvigson bleven aldeles frikiendt. J Anledning heraf hedder det i Aalborg Avis: "Da denne Sag knytter sig til en vidtløftigere Strandingssag, kunde det være ønskeligt at erfare noget nærmere om det af Byfogden brugte Forhold, som Citanten har betegnet med Udladelser, hvis Rigtighed Overretten ved sin Frikiendelse næsten synes at have stadfæstet, da det maatte være besynderligt, om Hr. Cancelliraaden som Embedsmand havde anseet dem for saa injurierende, at han derfor maatte sagsøge, uden at saadan Beskaffenhed ellers der skulde være indeholdt. Ligeledes vilde det være interessant at oplyses om, hvad Fremgangsmaade der af Amtmanden er bleven brugt under denne og øvrige Thistedske Strandingssager, der enten versere for Retten eller have været gjorte til Gjenstand for Klager til Cancelliet. Hvorledes Provsteretten i den mærkelige Sag som ifølge Cancelliets Ordre var anlagt mod Pastor Birchedahl i Sønderomme (der bestod af Provst Lerche Jørgensen og den const. Herredsfoged Hersleb, er kommen til det ommeldte Resultat (50 Mulct),er ei vanskeligt at forklare sig, naar det f. Ex. i Domspræmisserne hedder: at Embedsforholdene medføre, at den underordnede Embedsmand i Almindelighed maa være pligtig at efterkomme Alt, hvad der, hans Embede og hans Stilling som Embedsmand vedkommende, foreskrives ham af hans Foresatte eller de ham overordnede Autoriteter." Denne Regel – siges der - vilde imidlertid i væsentlig Grad tabe i Betydning, om den underordnede Embedsmand paa samme Tid, han skal holde sig en Tilkjendegivelse efterrettelig, eller efterkomme hvad der er ham foreskrevet, havde Berettigelse til, uden anden Jndskrænkning end den, Trykkefrihedsanordningen medfører, at underkaste de overordnede Autoriteters Resolutioner Kritik i offentlige Blade, eller under Form af Kritik at modarbeide det Øiemed, til hvilket han skulde (!) virke. At det ikke kan være saa, og at i ethvert Fald Kritiken maa være anviist snævre Grændser, træder klart frem, naar Spørgsmaalet angaaer Tilkjendegivelser om egentlige Embedshandlinger; thi, saa sandt Vedkommende er pligtig at holde sig samme efterrettelig, saa vist er han netop af denne Grund indskrænket i sine offentlige Yttringer derom. Men, hvad der saaledes gjælder om de overordnede Autoriteters Tilkjendegivelser til den Underordnede om selve Embedets Udførelse, maa idetmindste til en vis Grad ogsaa gjælde om andre Tilkjendegivelser, der meddeles ham som Embedsmand; og formener han, at den overordnede Autoritet har overskredet sin Myndighed eller paalagt ham Forpligtelser, hans Stilling ikke medfører, staaer det ham frit for at gjøre Modforestillinger; men hans Beføielse til at underkaste den overordnede Autoritets Resolution Kritik i de offentlige Blade bliver ikke større, og i ethvert Fald kræver Subordinationsforholdet, at han i sine Yttringer holder sig inden de snævrere Grændser, som den Ærbødighed og særdeles Agtelse, han skylder den overordnede Autoritet, foreskriver ham, naar han inddrager Sagen for et Forum, hvorunder den ikke hører. - Hvad nu Tiltaltes Kritik af Cancelliets Resolution af 25de Juni f. A. angaaer, da kan Retten ikke skjønne Andet, end at den maa ansees utilbørlig, idet han har ladet det mangle paa den skyldige Opmærksomhed og tilsidesat den Ærbødighed, han skylder Cancelliet, som det ham overordnede Collegium. Det er ikke saa meget ved de enkelte Udtryk, at dette er skeet, som – ved den skarpe Modsætning, hvori han stiller sin Mening til hvad Cancelliet har tilkjendegivet ham. Naar han saaledes, efter at have yttret, "at det høie Collegium ved at give Tilretteviisning har begyndt en ny Praxis, der efter hans Overbeviisning ikke er uden Fare for Kirken i Danmark, udvikler, at han og de øvrige Præster, hverken som Borgere, Embedsmænd eller Præster, have begaaet noget Ulovligt eller Uforsvarligt, naar han derunder yttrer, at indtil Lovligheden af Erklæringen er afgjort ved Domstolene, have de Ret til at betragte deres Handling, som forsvarlig, og der er Jngen i Kongens Riger og Lande, der, indtil deres Sag er tabt ved Høiesteret, har Lov til at kalde uforsvarligt, hvad Kongen indtil da tillader at forsvares, allermindst en høi Autoritet, som derved let kunde komme til at foregribe Loven og Domstolene", og naar han dernæst paastaaer, at han og de øvrige Præster, ved at offentliggjøre Erklæringen, kun have gjort, hvad der var en ueftergivelig Skyldighed og Pligt for enhver den Kirkens Tjener osv., da maa det erkjendes, at disse Yttringer og Paastande, som stillede imod Cancelliets Tilkjendegivelse om, at Præsternes Forhold var uforsvarligt, ifølge Tiltaltes Embedstilling ikke kunne forenes med den Ærbødighed, han skylder Cancelliet. Tildeels paa samme Maade maa den øvrige Deel af Jnseratet bedømmes, hvori Tiltalte gjennemgaaer Cancelliets Resolution punctviis; thi det er kun lidet passende, at han, hvem Resolutionen er meddeelt til Efterretning, fremstiller de brugte Argumentationer som aabenbar urigtige, og det er utilbør ligt, naar han endogsaa betegner en enkelt Passus, som indeholdende en saa forunderlig Paastand, at – den ikke behøver Gjendrivelse. (Hr. Birchedahl har, som meldt, indanket Dommen for høiere Jnstants.) Viin= og Boghandler Kjer i Veile, der under 27de f. M. af Amtet var beskikket til Næstcommanderende ved Byens Brandkorps, er nu ved en senere Resolution bleven udnævnt til Capitain ved den derværende Borgervæbning, istedetfor Capt. Hansen, som efter Ansøgning er afgaaet. Officiererne og Underofficiererne ved Borgerkorpset havde i denne Anledning i forrige Uge foranstaltet en Kanefart til Skovhuset, hvor de feterede deres nye Capitain J Løverdags indtraf til Viborg Efterretning om at fire af de fra Raadhuusarresterne undvegne Fanger, nemlig: Jens Poulsen, Anders Johansen, Jørgen, Jensen Skov og Jens Jørgen Josephsen, vare blevne indbragte til Nykjøbing paa Morso og der arresterede. Paa Øen Fuur skulle de have forøvet et Jndbrudstyveri og frastiaalet en Mand 200 P. (Den Femte skal, efter Forlydende, senere være paagreben i Hobro.)