JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
No. 169. Aarhuus Stifts. Aar 1820. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes : den 14de October. Løverdagen og
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Blandinger. Den nyfødte franske Prinds vil sandsynligen i sin Tid vorde Frankrigs Hersker og er derfor nu de Retfindedes Haab. Han er Kongens Brodersens Søn. Kongens seldre Broderson, Hertugen af Angouleme har ingen Søn. Døttre ere udelukkede fra Arveret til Thronen, efter den i Saliske Lov, der fordum voldte de langvarige blodige Arvefølgekrige imellem Philip den Smukkes Brodersian Peilig af Valois, og hans Datterson Edvard Konge i Engelland, og disses Efterkommere. Var Hertuginden af Berry derfor bleven forløst med en Prindsesse, istedet for med en Prinds, da vilde Arvefølgen være gaaet lover til Sidelinierne af den Bourbonske Stamme, iblandt hvilke den Orleanske er den nærmeste. Et Folkeslag ved det caspiske Hav der kaldes Chatale i har den Skik naar en Prinds fødes dem, at han bliver sendt fra Bye til Bye over hele Landet, for at læg liges til Brystet paa alle de Mødre som give Die, og dette varer, indtil han vendes fra. Jndbyggerne agte sig derfore forbundne til at beskytte ham med deres Liv, for di de have suet af Bryst med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
J Staden Palermo ere to smaae Landstrækninger den ene mod Østen, den anden mod Vesten, hvor den fornemme Adel har sine Lystslotte, det østlige kald at laBagaria, det vestlige il Colle. J hiint findes blandt andre et Pallais, der vist aldrig har havt Lige paa den hele Jord. Det tilhører Prindsen af Palagonia, der er uhyre riig og har opoffect sit hele Liv for et Studiium af Uhyrer og Chimærer, langt større og latterligere, end alt hvad nogen Digters eller vandrende Ridders Jndbildningsskrafnogensinde har udtænkt. Den forfærdelige Mængde Billedstøtter, der omgive Slottet, har i en Frastand Udseende af en liden Hær til Husets Forsvar; men ved at kom me ind iblandt dem, troer man sig i en fortryllet Verden. Jkke en eneste af disse utallige Billedstøtter forestiller noget, som er til i Naturen, og Urimeligheden i den elendige Indbildningsskraft, der har fremavlet dem, er ikke mindre sælsom, end dens forunderlige Frugtbarhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Opfinderen har ladet sætte Menneskehoveder paa Rumpen af alleslags Dyr, og Hoveder af alle andre Dyr paa Menneskelegemer. Her sees f. Ex. et Løvehoved paa Halsen af en Gaas, og til samme Legemet af en Fiirbeen, Benene af en Gied og Halen af en Ræv, og paa Ryggen af dette Uhyre et andet endnu langt hæsligere, med 15 til 6 Hoveder og en Busk af Horne, der endog giør Dyret i Aabenbaringen til Skamme. Jngen Art af Horne gives der i Verden, han jo har dem samlede, og han finder sin Fornøielse i, at see dem alle prange paa et og samme Hoved. Billedstøtterne som saaledes omgive Slottets Forgaard beløbe sig over sexhundrede. Det Jndvendige i hiint Trylleslot stemmer nøie overeens med det Udvendige. Værelsernes høie hvælvede Lofter ere beklædte med lutter Speilglas, Dørrene ligeledes, blandede med Krystal og Glas af mangehaande Farver. Rundtomkring, sees Pyramider og Piller af sammenkettede Theepotter, Skaaler, &c. En deriblandt har til Fod en stor chinesiske Kammerpotte, og til Capitæle en Kreds af smaae nydes lige Urtepotter; Bullen paa Pillen er over fire Fod lang, og aldeles sammensat af Theepotter af forskjellig Storrelse, saaledes at de fra neden opad ere gradviis mindre. De fleste Værelser ere belagte med Marmortavler af forskellig Farve, blandet med Skildpadeskaller, Perlemor og Elfenbeen. Vinduerne ere sammensatte af mangesarvet Glas, uregelmæssigt mænget blandt hinanden, saa at man i hvert Vindue kan see Himmel og Jord i hvad Farve man behager. Sovekamret ligner Noæb Ark, neppe findes der et Dyr, som jo er hugget her af Mar nor. Eieren af denne besynderlige Samling er en af de rigeste Jndvaanere paa Sicitien, og man troer, at denne Verdens Skabelse har kostet ham 20,000 Pund. Mangfoldige Billedhuggere og Arbeidsfolk ernære sig ved hans Naragtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
J Genua er den 13de f. M. en Strømpefabrikants gaarige Datter frarovet hendes Forældre, og næste Dag fundet i en Mødding paa Pladsen Arco myrdet og ned pakket i en Kurv, med gruelige Saar i Hovedet, forvreden Hals, Legemet sammenseret med Strikker, for at kunne presses ned i Kurven, o. s. v. Efter nogle Timers ivrig Eftersøgning var Justitsen saa heldig at gribe Morderen, en lille Vantrevning ved Navn Cassinelli. - Otte Dage sildigere begikkes ogsaa et fælt Mord i Nürnberg, paa en gammel brav og formuende Spekhøker, Baumler, og hans Tienestepige, hvilken Morderne sendte bort i et Ærende medens de med en Øxe sloge Hiernen itu paa Manden, og da Pigen kom tilbage, have de endnu grusommere myrdet hende, skaaren hendes Tunge itu, og traadt hende omkring paa Kroppen med Støvler, beslagne med Hesteskoe, samt revet adskillige Lemmer ud af deres naturlige Leie, i hvilken Tilstand, han efter Skiøn, endnu maa have levet nogle Timer. Til Lykke er man ogsaa paa Spor efter disse Udaadsmænd, og har allerede en Karl fat, der er saare mistænkelig, og trækker Landet og med en Tøite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
J Skotland fandt en Mand ved Strandbredden, ikke langt fra det Sted, hvor Amond falder i Tay, en stor Tønde, som, da han aabnede den, var gandske fyldt med levende Froer. De vare sammenstuvede ligesom Sild pleie at være. Hvorledes de i saadan Mængde vare komne derind, er et hidtil uafgjort Spørgsmaal. Men da Frøer søge til deres Vinterleie varme Steder, saa er det ikke sandsynligt, at endeel af dem ere komne derind igiennem Spundshullet og have formeret sig der i saadan Grad. Der er Udsigt til, at Theen, hvorfor der aarligen gaae 20 Mill. Rd. fra Europa til China, vil blive forplantet til vor Verdensdeel. Den russiske Botanniker Hr. Howa, har bragt Planter af Keisertheen til Frankrige. Den er voxen der til 23 Fods Høide. Med Tiden ville de sydeuropæiske Lande let kunne dyrke den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Da nogle Privatpersoner, som for nylig reiste i en Hyrevogn fra Coventry til London, stege ind i Vognen, fandt de i et Hjørne af samme et Menneske, der syntes at sove, med Armene flyngede i hverandre, og Hatten dybt ned Øinene. Selskabet brød sig intet synderligt derom, og reiste saaledes bee Natten. Næle Morgen holdt 32. ved et Krohuus, for at tage Frokost. En af de Reise erindrede den Sovende paa det hosligste, at stige udtage Deel deri. Jntet Svar. Man overlod ham at faa til hans dybe Eftertanke og lod ham sidde, men saa dog til Postillonen, at den Reisekammerat som saa i Va ven, var ret en Flegel og en Grobian, der ikke en vilde svare Folk som talte hollig til ham. "Det troer i gierne - svarte Kudsken - thi den arme Diævel er i to Dage siden bleven hængt, fordi han havde stiaalet et Hest, og jeg maa nu bringe ham til London til en Felskiær, der har kjøbt ham, for at anatomere ham. troede ikke De ville have noget imod at jeg satte ham i Vognen, da der just var en Plads ledig. - Men Sa skabet vilde nu paa ingen Maade længere beholde deni Reisekompagnon, uagtet at han dog holdt sig saa gand rolig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
En nordamerikansk Fregat ankom forleden og Teneriffas Rhed. Den Spanske Kommandant vilde af korte et Skud i den sædvanlige Salut, fordi, hans Natio kun saluterede monarkiske, men ikke republikanske Staters Skibe med Skud for Skud." Den sto Amerikaner lod derpaa svare, at hans Nation ikke erkiendt nogen paa Jorden for større end sig selv og seilede dog uden Salut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Da Hertuginden af Parma forleden Dag reiste be fra Wien til fine italienske Stater, stormede en MængFolk omkring hendes Vogn, for endnu engang at see i lille Hertug (Napoleons Søn), der allerede veed at gi sig yndet af Høie og Lave. Men hans Moder fik ha ikke med sig, da han som hidtil skal forblive paa Ste tet Schønbruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
En katholsk Embedsmand i det Bayerske, der vil gifte sig med et protestantisk Fruentimmer, erholdt Til delsen dertil fra Rom kun under den Betingelse, at be af alle Kræfter maae bestræbe sig, at omvende sin tilkomende Ægtefælle til den katholske Tro, og at alle der Børn skulle opdrages i denne Religion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Fra Neapel skrives, at Prinds Christian hans Gemalinde ikke før til næste Sommer reise tilbeigien til Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Passerede fra Aarhuus til KallundborCapt. Kastrup, Frue Müller, Frue Bruun, Frøken Wil Jfr. Beckmann, Professorinde Stennecke, Grosserer Pugaard, Frue Kaalhauge, Jfr. Samsøe, Proprietair De rup, Forvalter Hansen, Amanuensts Giern, Jfr. Bags sen, Jfr. Læderer, Frøken Lillienschiold, Jfr. Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Skolelærer Michelsen, Søelieutenant Kruse, Organis Hansen, Pastor Worm, Toldbetient Borgaard og Kone, Apotheker Køster og Kone, Handelsmand Nissen, Fuldmægtig Poulsen, Amtsprovst Ridder Tetens, Pastor Basse, Farver Jansen og Kone, Mad. Brown, Frøken FlindtLitutn. v. Flindt, Student F. C. Petersen, Jfr. Byberg. Handskemagermester Aro, Capt. Kastrup, Cancellicassessor Toft med Familie, Pastor Holm med Familie, KiøbmanRøse, Lieutn. v. Lichtenstein, Kammerjunker og Baron Guldencrone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Dødsfald. Forstanderen for det Kongl. Skolelærer seminarium i Sorris og Eier af Skolebogtrykkeriet; sammesteds, Amtsprovst, Ridder Lodberg Krarup, er ved Døden afgaaet i sit 56de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Copulerede den 7de October i Skanderborg: Hr. Rasmus Wilstrup Eier af Hørning Kroe, og Jfr. Maren Hansen af Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Bekiendtgiørelser. Til Lysthavendes foreløbige Efterretning bliver herved bekiendtgjort, at Hovedgaardene Scheel og Schier vad med underliggende betydelige Bøndergodser og Tiender, beliggende i Nørre Jylland, Randers Amt og Nørre Herred, Hr. Kammerherre Lehnsgreve Jørgen, Scheels Boe tilhørende, vil i Begyndelsen af næste Aar ved offentlige Auctioner vorde opbuden til absoluBortsælgelse. Eiendommen forvises af Forvalteren, paa Scheel, hos hvem tillige kan erholdes Efterretning om Jordebogens Jndhold, hvilken er under Trykning og bliver tilligemed Conditionerne betimelig udsendt til Lysthavendes Eftersyn i og uden Provindsen, paa de Stæder som ved Auctionernes nærmere Bestemmelse skal vorde tilkiendegivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Administrations- og Realisationscommissionen i Hr. Kammerherre Lehnsgieve Scheels Boe, den 7de Octbr. Guldencrone. Aagaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Undertegnede lader ved een eeneste Auction, som afholdes den 18de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 i Grumstrup, bortsælge min der eiendGaard sammesteds i Hartkorn 6 Tdr. 3 Skp. 2 1/3 Alb. saaledes som den forhen i disse Tidender No. 73 d. A. er beskrevet. Skulde Salg ei blive muelig opbydes Gaarden strax til Bortforpagtning i nogle Aar, og skulde dette og være forgieves forauctioneres samme Dag Foder til 32 Hoveder paa Gaarden fra 1ste Novb. til 1ste Mai næste Aar. Conditionerne til Alt erfares: 14 Dage forud hos Procuratorerne Holst i Horsens og Nielsen i Aarhuus samt hos mig der og paaviser Eiendommen. Røygaard, den 24de Septbr. 1820. Jens Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Mandagen den 30te d. M. om Formiddag Kl. 10, slet bliver paa Serritzlevgaard afholdt offentlig Auction over efternævnte Mussmann & Schwedlers Opbudsboe, tilhørende Eiendomme, nemlig: a) En fæsteledig Gaard i Serritzlev Bye, som har været beboet af Jørgen Sørensen hvis Hartkorn er Ager og Engskyld 4 Tdr. Gaardens Eiendomme ere med Bevilling uddeelte i 9 Parceller, hvoraf Hoved Parcellen er 2 Tdr. Hartkorn, men enhver af de Øvrige fra een, indtil 3 Skp. Hartkorn, som saaledes hver for sig vorder opraabt og ved denne Auction agtes bortsolgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
En Huusplads med Hauge i Hundslund Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Endeel paa Serritzlevgaard opsadte Kakkelovne af forskellig Størrelse, saavel enkelte som 2etage, 3 tage og 4etage. Liebhabere ville behagelig møde fornævnte Tid og Sted, hvor Conditionerne vil blive bekiendtgjordte. Commissionen i Mussmann & Schwedlers Boe i Aarhuus den 2den October 1820. Lihme. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Torsdagen den 28de September, Torsdagen den 12te October og Fredagen den 27de dito førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, bliver efter vedkommende Udlægshavers Begiering, foretaget Auction over det af Jeppe Christiansen eiende Sted i Mellerup Bye, Støvring Herred, Randers Amt, med tilliggende Haugeplads samt en Toft og 4 Fag Huus. De tvende første Auctioner afholdes paa Randers Raadhuus, men den sidste i selve Huset, og naar denne er afholdt, forauctioneres endvidere samme Sted, de Jeppe Christiansen tilhørende Løsøre. Panthaverne advares. Rørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 23de August 1820. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Efter vedkommende Udlægshavers Begiering bliver: Torsdagen den 28de September, Torsdagen den 12te October og Mandagen den 30te October d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, foretaget offentlig Auction over den Andets Christensen tilhørende Gaard paa Gassum Byes Mark, i Nørhald Herred, Randers Amt, med tilliggende Jorder af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skp. 3 Fdk. og dertil hørende Afgrøde. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus, men sidste selve Gaarden. Panthaverne at vares. Nørhald a. Herreders Contoir i Randers, den 23de Wesenberg. August 1820.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Efter vedkommende Udlægshavers Begiering bliver offentlig Auction foretaget: 1ste Gang, Torsdagen den 16de November, 2den Garg, Torsdagen den 30te Novbr.,ten 14de December: 3 Gang, nænefer, hver Dags Formiddag Kl. 10 over det Sted, paa Hulum Byes Mark som Peder Hempel paaboer, med till egende Hovedparsel af den saakaldte Husum gaard, af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr., samt den deraf indavlede Høe og Korn Afgrøde. De 2de først Auctioner afholdes paa Gierlev Onsild Herreders Ting, sted der i Byen, men den Sidste i selve Stedet hvo da tillige bortsælges den ved Stedet værende og udlagte Besætning. De Lysthavende indbydes. Maringer den 9de October 1820. Schia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Den Kiøbmand Kigsraad Alstrups Opbudsboe tilbølende Gaard, Garvergaarden kaldet, beliggende paa denne Byes Søndergade under Matr Nr. 636, stillet til offentlig Auction. den 17de November: den 1ste og 15de Ditember d. A. hver Dags Eftermiddag Kl. 3 De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue og den 3die i Gaarden selv. Randers den 7de October 1820. Neckelmann I Dorteensstemmelse med Plataten af 2den Juni 1819, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, Arvingerne efter her i Børn ved Døden afgangne Dag, leier Christen Egeriis, til for undertegnede Skifteret at legitimere deres Arveret. Randers Byes Skifteret den 4de Octbr. 1820. Reckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Kiøbmand Matthin Ring her i Byen, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de August 1785 med 12 Ugers Varsel, at melde dem hos undertegnedSkifteret, for paa anordnet Maade at legitimere deres Klap. - J Boets Gaard paa Torvegaden her i Byen, afholdes Skiftesamlinger Fredagen den 24de Novbe- og Fredagen den 6te Jan. 1821, hver Dags Eftermiddar Kl. 3. Randere Byes Skifteret den 3die Octbr. 1820. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
J Følge allernaadigst meddeelt Bevilling, datter, 31te Marts d. A., og som behørig er tilyst ved vedkommende Over og Underret, indkaldes herved subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som i navnlig Hen land, maatte have noget at fordre i min afgangne, Mand, Kysterfalingsmand Jens Nøragers og mit sæl leds Boe, til inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, og undertegnede i mit Boe ansatte Curatorer: Kammer raad Esmarch paa Varienhoff og Fuldmægtig Harbei Grenaae, at anmelde og beviisliggiøre deres Fodringer. Tillige erindres Boets Debitorer om, snares mueligt, at clarere hvad de maatte være skyldig. Nimloft Mølle, den 6te October 1820. Else Catarine Lund, Sal. Nøragers. Esmarch. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
J Overensstemmelse med Placaten af 2den Juri1819, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, samt ge Credi og Debitorer i Bødker Arde Rasmussens sollitboe i Tenbrup i Randers Amt, til, inden dette Barsels Udløb, de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og sidste at indbetale deres Gield til Boet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Stamhuset Rosenholm, pr. Aarhuus, den 11te Septbr. 1820. Tommerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Samtlige Credie og Debitorer i Stevboet efter afdøde Fæstegaardmand Peder Sørensen Skovfoged i Mørke i Randers Amt, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaterne af 26de October 1792 og 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til, de første, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste at indbetale deres Gield til Boet, Stamhuset Rosenholm, pr. Aarhuus, den 11te Septbr. 1820. Tømmerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Samtlige Arvinger i Stervboet efter afdøde Else Pedersdatter, Huusmand Jens Jensen Sparris Hustrue i Tendrup i Randers Amt, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes herved Boets samtlige Credi- og Deditorer med 12 Ugers Varsel, de første til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste til at betale deres Gield til Boet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Stamhuset Rosenholm, pr. Aarhuus, den 11te Sepibr 1820. Tommerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
I den af Kiøbmand Snell forhen beboede Gaard kan erholdes nogle Værelser til Leie, ligeledes Stald sum for nogle Dragonheste, samt Plads for Dragoner ifald saadant skulle ønskes; man behager des angaaende at akkordere med Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Dem som endnu Resterer Vægter og Sprøiteskafor indeværende Aar, maae betale samme inden denne Maaneds Udgang ellers bliver indgiven RestandselistMikkel Sørensen, Kæmmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-14
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Aar 1820. No. 170. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede: er Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes :med Brevposterne. Tirsdagen. den 17de October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Nyheder fra Udlandet. Engelland. Den 3die October blev atter OverHuset aabnet og Dronningens Proces begyndt paa nyBroughams Forsvarstale for Dronningen varede først fra Klokken halvelleve til Klokken et uafbrudt og derpaa at ter fra Kl. 2 til 4. Han søgte deri at bevise, at Generalsiskalens Anklagepunkter vare ugrundede, da saadant ikke kunde bevises ved troværdige Vidner, og dernæst, at disse ere aldeles utroværdige. De første Vidner som frem skaldtes, vare: Lord Gulord og Lord Glenbervie, Ladskindsav (Dronningens Hofdame indtil 1817) og OberSt. Leger, hendes forrige Kammerherre. Alle disse erskiærede, at de aldeles ikke havde mærket til nogen nan stændig Fortrolighed mellem Dronningen og BergamiOg da de Dagen efter bleve kontonforhørte af Generalsollicitoren og Dr. Lusbington, var deres Udsagn gandske eenslydende. Samme Dag modtog Dronningen en Adresstra Hovedstadens Frimurerloge med ikke færre end 100,000 Underskrivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Portugal. Juntaen fra Oporto er nu tykket in i Lissabon; begge Juntaer have forenet sig med hinanden, sig tilladt Hr. Furiaz, en af det forrige Regentskabs Med stemmer, at afreise til Rio Janciro og fortælle Hs. Maj. sat hvorledes Tingene staaer sig i hans Rige Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Det vil blive høist interessant at erfare, hvilket Jndtryk denne mærkværdige Statsompæltning vil frembringe i Enhelland. Ogsaa det østerrigske Hof maae dette afficere meget formedelst dets nøie Familieforbindelse med det bra Finsk. Skebertugind. Leopoldine, der er formælet med Kronprindsen, bar født en deilig Datter, som ud ker sig i dette Land ved fine blaa Øine og sit blonde, Haar, hvilket man i Brasilien ikke er vant til at see og derfor kaldes tydske Haar og tydske Øine. Spanien. Den gule Feber er destoværre endnu a. Tilvæxt saavel i Cadix, som i Teres. - Jntet Dekret at af de Cortes har gjort saa megen Opsigt som Majoraternes Afskaffelse. Den 17de Septbr. have de Cortes antaget den fortreffelige Grundsætning, at alle Repressalier i Krig skulle afskaffes eller at alle Udlændingers Eiendomme skulle i respecteres lige med de Jndfødtes, og at alle Udlændinge. der nedsætte sig i Spanien, skulle nyde samme Rettighei der som Landets egne Børn. Ligeledes er besluttet: at i Klostrene skulle ophæves og deres Eiendomme tilfalde Nationen til Statsgieldens Afbetaling. (Spanien bliver saaledes omskabt, at det vil vorde gandske ukiendtligt for den der have seet det for et Aar siden).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Neapel. Til den saa farlig udraabte Sammensværgelse børes kun lidet. Hensigten skal egentlig have været en Kontra revolution og en Fremmed skal have været Medskyldig i Komplottet. Hovedmanden dertil er arresteret. Jøvrigt hersker endnu samme Uvished om den lande Tilstand. Medens man lader Carbonarerne skiælve saaledes for den østerrigske Hær, at de blot tænke paa gen Amnestie, har Kronprindsens Gemalinde selv bro dret Sløser til Armeens Faner &c. Som der ellers forsikres fra andre Sider, ere allerede 80,000 Østerriger indtrufne til deres Bestemmelsessteder og vare den 1ste J M. parate til at marschere videre. Med alt dette lover man sig endnu den bedste Virkning af de Breve, som Kongen og Kronprindsen af Neapel, har tilskrevet Monarkerne. - Den 18de Septbr. blev Hs. H. Prinds Christian af Danmarks Fødselsdag feiret paa Slottet, Quisiano, og sluttet med et meget glimrende Bal Tydskland. Den østerrigske Minister Grev Bombelles er rappelleret til Wien fra sin Post i Dresden for at begive sig som østerrigsk Gesandt til Neapel saasnart dette Kongerige har faaet en lovmæssig og uafhængig Regiering. Denne yttring synes at vise, at de allierede Magter ville forlange at Statsforandringen i Neapel skal gaae tilbage; ogsaa udvise de øvrige tydske Hoffers Forhold imod den neapolitanske Regiering hvorledes Stemningen i Kabinetterne er beskaffen. Saaledes meldes der fra München, at da det Baierske Hof har erfaret, at den revolutionaire Regiering i Neapel vil sende en Gesandt dertil, saa har det givet Ordre til, at han ikke maae komme over Grændserne. Kongen af Würtemberg har ligeledes forviist af fine Stater en neapolitansk Officeer ved Navn Blanch, som var kommen til Stuttgardt, hvor han bivaanede Revierne i neapolitansk Uniform. - J Churbessen skal den 18de Oct. fremtidigen feires som Kirkefest. - Handelstanden i Wien har sammenskudt 2 Millioner Gylden for, i Forening med Banken, at hindre Statspapirernes Fald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Frankrige. Efterat der i Hovedstadens Notredamekirke var holdt et offentligt Tedeum i Anledning af den nyfødte Prinds, var der hos Kongen stor Gratulationskour for de fremmede Ministre, hvis Ordfører var den pave lige Nuntius. Slutningen af Kongens Svar til dem, lød saalunde: "Jeg anbefaler dette dyrebare Barn til den hellige Faders og hele Kirkens Bønner, og til alle Souverainers Venskab. Hertugen af Alhusera var, den eneste af de tilsagte Vidner, der kom tidsnok til For lysningen, derfore er ogsaa Protocollen tilligemed ham underskrevet af nogle indkaldte Gardister, en Urtekræmmer, en Apotheker, o. s. Da ovenmeldte Hertug var en af Napoleons meest hengivne Generaler saa skulde man troe, han maatte være det sikkreste Vidne for, at Prindsens Fødsel ingen Tvivl kan være underkastet. Næsten overdrives det nu med Lykønskninger og Glædesyttringer, Man synger og dandser paa Gaderne, og efter Aviserne er Jubelen almindelig. J de elysæiske Marker har der været offentlige Folkeforlystelser som Monsicur endog har bivaanet. En af Dagens utallige Digtere udbryder, ved det trettende Skud saalunde: "O Frankrig, hører Du? Helvede berøvede os en Berry, Himlen har givet, os en igien!" En Gardegrenadeer som var med blandt Vidnerne, udbrød da han saae den lille Prinds: "Gi han alt i Dag kunde lade og passere Reve!" - Hertug, indens Accoucheur har faaet Æreslegionens Kors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-10-17
Sverrig. Nogle offentlige Blade ere blevne konskerede, som have tilladt sig fornærmelige Yttringer meden russiske Regiering.