JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Om dette samme Slag ved Navarin have vi under Artiklen: London den 1ste Februar. Anskuelser af Brougham og flere andre af Underhusets Medlemmer, som nu atter have indtaget Plads paa Oppositionens Bænke, hvorimt Ministeriet jo rigtignok har faaet Nogle derfra over paa sine igjen. Brougham sagde, at det var første Gang han havde hørt brittiske Ministre beklage sig over vore Vaabens Held og han holdt det for et slemt Forvarsel, at hiin Begivenhed saaledes kunde omtales. "Umueligt kan Hans Herlighed, Lord, Feldtmarschall, Hertugen af Wellington, Hærens Overbefalingsmand og Skattens første Lord, undgaae det Alternativ, enten at have dadlet Seierherrerne eller Ministrene, som have foranlediget Seieren, og af hvilke jo endnu to ere i Ministeriet. Hans Naade er en stor Tactiker, men her kommer hans Tactik tilkort. - Jnderligere end jeg kan Jngen ønske Freden, baade for Grækenlands, for Europas og for vor egen Skyld; dog - hellere Krig, end selv at nedsætte vore Heltegierninger. - Saa lidet jeg kan rose den militairiske Maade, paa hvilken vor nærværende Administration er sammensat, saalidet jeg roelig kan høre paa Klager over Slaget ved Navarin, eller uden Bekymring iagttage den Viis og Maade paa hvilken Overhovedet for den protestantiske Jnteresse i vort Land omtaler den fromme og liberale tyrkiske Keiser som en gammel og troe Allieret - saa vil jeg alligevel ikke troe, at vi skulde vende tilbage til det elendige politiske System, som blev fortrængt af Cannings humanere Pulitik, Canning, der faldt som et tidligt Offer for de Fornærmelser, som Tilhængerne af det Forældede udstødte imod ham. Jeg vil holde mine Bekymringer i Ave, men - jeg tilstaaer det - den Venlighed med hvilken Tyrken omtales, giør mig angst og bange. - Jmidlertid vil jeg, hvad min Stemme angaaer, blot agte paa de Forholdsregler, man tager, uden Hensyn paa Menneskene, fra hvem de komme. Bii ver der holdt fast ved hine, da skulle de ligesaa eftertrykkeligt erholde min Understøttelse, som om deres Ophavsmænd endnu vare Ministre.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Lord J. Russel yttrede sig lidt haanligt om Hertugens finansielle Kundskaber, med Tilføiende, at enhver Regjering, som ei greb til forsonende Forholdsregler mod Jrland, vilde ingen Bistand kunne vente sig af ham. At omtale Porten, som en gammel Allieret, kaldte han en hæsselig historisk Bommert. "Vor første Tractat med den er af 1798. Desuden er det en af det Slags Allierede, fra hvis Gebeet vor Gesandt for omtrent en Snees Aar siden maatte liste sig volutionen i Constantinopel 1808, som kostede Sultan Selim Throne og Liv, men hvis Mærkelighed dengang mindre paaagtedes, da store Thron-Revolutioner i Christenheden hørte til Dagens Orden og lettelig kunde drage Blikket bort fra Orienten. Bittrest synes dog det Udfald af Brougham mod Hertugen at være, hvor hans i Løbet af sin Tale siger: "Det heder, at Hans Herlighed ikke skal være i Besiddelse af de Talegaver, som en første Minister maae besidde. Til denne Jndvending imod ham finder jeg ingen Grund. Jeg var tilstede, da Hertugen udviklede de Grunde, af hvilke han paastod ei at ville stræbe efter en første Ministers Værdighed, (vi vide hvad Hertugen desangaaende bekjendte om sig selv) og jeg har i mit Liv ingen bedre Tale hørt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Jmidlertid torde det Allervigtigste i disse Debatter, det, hvoraf bedst lader sig slutte til det rimelige Resultat, som Spørgsmaalet om Krig eller Fred i det mindste hvad Engelland angaaer vil føre til, være følgende ordlydende Yttring af Hertugen selv i hans Svar paa Lord Hollands Tale: "Det maae være mig tilladt at svare den ædle Lord paa Bænken ligeoverfor mig, betreffende Udtrykket "Gammel Allieret", brugt om Sultanen, at den ottomanniske Port virkelig er dette Lands gamle Bundsforvante, at den indtager en væsentlig Plads i den europaiske Ligevægt, at dens Opretholdelse har været en vigtig Gienstand ei allene for Engelland, men ogsaa for hele Europa og at den Omskiftning af Besiddelser, som i Europas Østen har funden Sted, gjøre dens Tilværelse som en uafhængig og mægtig Stat nødvendig for dette Lands Vel." (Her synes man at kunne skimte bag det politiske Forhæng.) Livs Billeder. (Fortsat see Avisen J 16.) Min Fader stod i Forbindelse med mange fromme Præster i Stiftet, og jeg var en opmærksom Tilhører ved deres fortrolige Samtaler om Guds Rige. En af den danske Kirkes ærværdigste Lærere, Provst Bang, logerede hos os i Landemodstiden, der var os saa festlig, at vi længe forud talte Dagene dertil. Og isandhed! Jeg veed heller Jntet, der kunde røre en barnlig Siel mægtigere, end den højtidsfulde Landemods Gudstjeneste, som den holdtes i hine Dage. Disse Skikkelser, der ikke blot kaldtes, men vare høiærværdige - disse fromme, med sort Kalot bedækkede Graahoveder, som ragede op over Kirkestolene - denne salvelsesfulde Prædiken, hvori den Herre Jesus var Alpha og Omega - denne hjertegribende Præstevielse med sin ydmyge Knælen, sin hellige Eed, sin apostoliske Haandspaalæggelse og Velsignelse: Jeg kunde ikke see, ikke høre mig mæt derpaa. - Hvor har ogsaa Dette forandret sig. - Da jeg, nogle Aar sidi ere, bivaanede det samme Landemode, og saae mig om i Kirken efter de gamle Prædikere, fandt jeg -at saa Faa, De ærværdige Hoveder havde lagt sig til Hvile, og Unge havde reist sig i deres Sted. Ordet ved Præstevielsen var det Samme; men jeg var ikke den samme, Jndtil jeg blev ni Aar gammel, besøgte jeg den danske Skole. Da jeg nu havde gjennemgaaet den, og min Fader mig ved Haanden, og vandrede med mig til den latinske Skoles Rector, Magister Kiøby, en Mand, om hvem jeg ikke veed, hvad enten han var mest from, eller mest lærd. Jeg mindes endnu, med hvilken Venlighed denne isandhed ærværdige Fadet tog mod den lille fattige Dreng, der franuar skulde være hans Varetægt betroet. Det er mig ogsaa i frisk Minde, hvor frygtsom jeg besøgte Skolen førstegang, og hvilken Helvedangst jeg udstod, da de andre Disciple, størstedeels voxne Mennesker, stimlede om mig, for at introducere mig paa gammel, barba Frisk Viis. Jeg var som et Vidunder for dem Alle.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Saa lidet et Menneske havde de endnu ikke seet inden de skumle Mure. Et nyt Liv oplod nu sine Porte for mig, men det havde intet Lysteligt for mig fra første Færd. Den latinske Grammatik indeholdt slet Jntet, som tiltalte mig. Hvergang jeg tog den i Haanden, brast jeg i Graad, og saaledes vedblev jeg at væde Bogen med mine Taarer det første halve Aar. Besynderligt er det, men dog sandt, at min Fader hialp mig mæg ligt, skjøndt han ikke forstod et Ord Latin. Naar jeg grædende tyede til ham med min grammatica la stina, vidste han saa grundigt at gjennemgaae Alt med mig, at jeg stedse kunde, hvad jeg skulde, og aldrig stod tilskamme. Det er godt, at han begynder med Graad - han vil ende med Glæde!" sagde min Fader, trøstende sig selv. Og virkelig fik jeg lidt efter lidt saadan Smag paa de døde Sprog, at det gik for mig som en Leeg. De Sidste blive de Første, og de Første de Sidste, sagde Mag. Kiøbs, da jeg ved Examen rakte ham min første latinske Prøvestil. Men det varede vel neppe et Aar, inden jeg havde glemt alle Exangelierne. Den høiere Underviisning førte det vel saaledes med sig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Dr. Sæder, som dengang herskede i Aalborgs Latinskole, vare saa vilde, at Man maatte forse sig derover. Vel var Kiøby en Mand af den mest exemplariske Gudsfrygt, vel tillod han aldrig, at Underviisningen nogen Morgen begyndte uden Sang og Bøn, vel holdt han ogsaa Disciplene til flittig Kirkegang - men han vidste ikke at hævde sin Myndighed, ikke at haandhæve Skoletugten. Han var for god, for troskyldig. Jeg saae Laster udøves her, hvorom heg før ikke havde mindste Begreb. Havde ikke Con rektor Frost holdt Skolen opret, da havde den maattet styrte, thi da var den bleven en aabenbar Planteskole for det Onde. Jeg vil forbigaae disse Skoleaar. Deres Historier, vilde kun indeholde saare Lidet, som kunde opbygge christelige Læsere. Det vilde Element i mit Væsen, havde faaet mægtig Overhaand. Jeg var ofte vanartig, ustyrlig, ulydig. Ei engang Saameget kan jeg sige til min Roes, at jeg var flittig. Jeg var ei istand til at læse vedholdende for idel Uro. Mit hurtige Nemme gjorde mig sikker. Christus viiste sig ved ofte for mig, truende, advarende, tilbagekaldende. Men jeg agtede det ikke. Tøileløs Frihed var Maalet for min Higen. Jeg spottede alle Skranker. Vel besmittedes jeg ikke af de Laster, der førte et saa vældigt Herredom i den dybtsunkne Skole; det Onde i mig tog en heel anden, ikke mindre fordærvelig Retning. Jeg vilde gaae ganske paa min egen Haand, Charakterbøger, og hvad Man ellers bruger i Skolerne til Flid og gode Sæders Vedligeholdelse, foragtede jeg. Stolt af mit Hoved, vilde jeg afryste Skoletvangen. Jeg Elendige, Jngen Stolthed er farligere, Jngen fordømmelsesværdigere. Jeg læste og omarbeidede fremmede Digtere; jeg tog en Blindlygte op paa mit Kammer, og sad halve Nætter over poetiske Arbeider; jeg skrev Satirer over mine Medmennesker, endogsaa over mine Lærere, bidende Vers, over hvis Ondskab jeg maa forundre mig med dyb Sørgmodighed den Dag idag; jeg skrev Commedier, hvori jeg gjorde bestemte Personer latterlige, og deeltog i deres Opførselse paa et Privattheater, som jeg, med adskillige Ligefindede, fik oprettet; jeg begyndte endogsaa at lade Et og Andet trykke, og Den, der berusedes af forfængelig Glæde ved at see sit Navn paa et Titelblad, var - Jørgen Thisted." Dog var ikke min gode Genius bortvegen fra mig. Og om han end tidt maa have seet ned paa mig Stakkel med smertelige Taarer, saa forlod han mig dog ikke. Nu havde jeg fyldt mit sextende Aar. Da reiste jeg til Høiskolen i Kjøbenhavn, med et Skudsmaal i Lommen, langt bedre, end jeg havde fortjent det. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Blandinger. Den Embedsmand som foregav at have tabt 5555 Rbd., har endelig under Forhør bekjendt, at have leveret en Borgermand de 4100 Rbd. og en Rangsperson de 900 i Bevaring. Resten beholdt han selv.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Endog tydske Aviser omtale Censur=Hullet i den Aalborgske Avis. Børsenhalle finder det meget paafaldende, saasom der ingen Censur gives i de kongl. Aalborg Jgaar valfaredes rask og uforfærdet over Fjorden heelt til Nørresundby, og Passagen var hele Dagen meget levende. Jdag er Fjorden endmere sikker, og svære Kilker med Brænde, Victualier o. s. v. overføres. Færge- og Kaage-Farten derimod skeer med megen Besværlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Kjøbenhavns Post til 16de dennes var endnu ikke ankommen ved Avisens Slutning i Dag Kl. 12.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Ved Tallotteriets 1157de Trækning i Altona udkom: Nr. 42. 84. 19. 47. 2.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Bekjendtgjørelser. Det alvise Forsyn har behaget at bortkalde i Dag, ved en rolig og stille Død, efter 12 Dages haarde Lidelser, vor elskede yngste Datter, Lovise Auguste, til et bedre Liv, i hendes Alders 8de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, af hendes dybtsørgende Forældre. Aalborg, den 18de Februar 1828. B. Schmidt, født Nørgaard. J. Schmidt, Garver.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
At min uforglemmelige Kone, Ane Jørgensen, født Christensen, 46 Aar gammel, den 11te Dennes, om Middagen Kl. 12, ved en stille og rolig Død, efter 3 Dages Sygeleie, indgik til et bedre Liv, fra mig og 2de efterlevende Sønner; bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. J 22 Aar deelte hun, som en trofast Ægtefælle, Livets Glæder og Sorger med mig. Flade Præstegaard, den 12te Februar 1823. Jørgensen, Sognepræst til Flade og Gjerum.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Friske Østers ere hos mig at bekomme for 10 Mk. pr. 100 Aalborg, den 17de Februar 1828. Thomas Borregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
En ung og dannet Pige, der for har conditioneret, ønsker sig Condition som Jomfru, enten her i Byen eller paa Landet. Nærmere Underretning gives fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
J Gaarden No. 132 ved Vesteraae ere gode Kornlofter af forskjellig Størrelse, indtil 3 a 4000 Tønder, strax at faae tilLeie og paavises af B. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
I Huset No. 164 i Kattesundsgaden er tvende gode Overværelser, Kiøkken, Spisekammer, Pultekammer og et godt stort Loft, og til Gaarden 2de gode Stuer, med Kjøkkener og Loftleiligheder at faae til Leie forestaaende Paaske=Fløttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
2de Huse i Hr. Ovesgade og 3de Beboelsesleiligheder i Klokkestøbergaden, er til Paaske=Fløttetid at faae til Leie, hvorom accorderes med J. H. Møller, sal. A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
En fund og frisk Amme kan strax erholde Condition, Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Et lille Kastetørklede er tabt i Aftes ved Trappen paa Comedien, den retsindige Finder ville behage at aflevere samme paa Stiftsbogtrykkeriet i mod en passende Findeløn. Hvor en ung rød Koe, der om 14 Dage skal kælve, er tilkjøbs, anviser Schierup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Den homoopatiske Huus- og Reiselæge eller uundværlig Hjelpebog for alle Huusfædre paa Landet, af Dr. Caspar, oversat af Lund; 5 Mk. - Fattigmands Gave til endnu Fattigere eller Gaader af H. v. Buchwald, at vexle for 1 Mark hvis Brug skal vorde bekjendtgjort. - Dydelære for Ungdommen i Tankevers og bibelske Sprog, af Birch, 4de forbedrede Oplag; 20 s. - Reise- og Skrive-Calender for 1828; 36 s. - Almanak for 1828, 10 s. faaes hos Rottbøll Sadolin. Da een ved Navn Bolethe gaaer om med en Rok og tager Lodder i, saa nødsages jeg herved at offentliggjøre, at jeg ikke har forfærdiget samme, endskiønt hun siger det i Byen, men, Rokken er forfærdiget af en Dreiersvend Pedersen, saa advares denne Bolethe ikke at sætte mit Navn til saadant Kluder=Arbeid, ifald hun vil undgaae videre Tiltale. Aalborg, den 16de Februar 1828. Reinert, Dreiermester.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Auctioner. Ved Auctionen den 5te Marts førstkommende i afgangne Møllers Gaard paa Vester Gade, bliver indsat til absolut Bortsalg en Deel Vahre, bestaaende af Klæde, Kalmuk, Lærred, Hestedekner, Baand, Bindler, Knapper, Traad &c. &c., blaae og hvid Steentøi, en stor Balance med Skaale og Lodder, et Halvtøi, samt nogle Avlsredskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Tirsdagen den 26de dennes Formiddag Kl. 10, bliver, formedelst Bortreise, afholdt offentlig Auction i Skibscaptain Svangs Boepæl i Nørre-Sundbye, over en Deel Løsøre, saasom: Borde, Stole og andre Meubler, samt en Deel Kjøkkentøi og Bryggers Redskaber m.v. Aalborg, den 18de Februar 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Tirsdagen den 26de dennes om Formiddagen Kl. 10, bliver det Christen Andersens Enke Margrethe Christensdatter tilhørende Huus i Nørre-Sundbye, stillet til Salg ved een eneste offentlig Auction, der holdes i Stedet selv. Aalborg, den 18de Februar 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
De Aalborg Havn tilhørende Tømmerpladse, beliggende mellem Enkefrue Kjellerups Gaard og Huset Snorren, vorder ved offentlig Auction, paa denne Byes Raadstue, den 22de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortleielse i 3de paa hinanden følgende Aar, efter de ved Auctionen fremliggende Conditioner. Aalborg Havne-Contoir, den 14de Februar 1828. Brinck.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Selveiergaardmand Niels Pedersen og ligeledes afdøde Hustrue Kirsten Jensdatter af Mellemkjæret, bliver den, fornævnte Dødsboe tilhørende Gaard, Mellemkjæret kaldet, beliggende i Westerbrønderslev Sogn, med Bygninger og Eiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 1 Fdk. 1 Alb., opbuden til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes i Stervboegaarden, Mandagen den 3die Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Saasnart Gaarden er bortsolgt, forauctioneres Stervboets ikke ubetydelige Løsøre af Borde, Stole, 1 Kakkelovn, Sengeklæder, Kister, Skabe, Kar, Spande, 1 Kobberkjedel, samt endeel Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, saa og Heste, Køer, Kalve, Faar, Vogne, Ploug og Harve samt andre Gaards- og Avlsredskaber m.m. Lysthavende indbydes. Børglum Herreds-Contoir i Hjøring, den 2den Febr. 1828. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Rettelse i sidste Avis, tversover til Hamborg læs Harborg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Nyeste Postefterretninger. Skrivelse fra den russiske Grændse, den 20de Januar. Man veed at det russiske Cabinet, da Efterretningen om de tre Gesandters Afreise fra Constantinopel naade Petersborg, dog ikke anordnede de Foranstaltninger, for hvilke den offentlige Meening i længere Tid havde erklæret sig, og som Øieblikket da syntes at gjøre fornødne. Meget mere indskrænkede vor Regjering sig til at lade afgaae Meddeelelser til Paris og London for at tilendebringe Jnterventions-Questionen og at erholde disse Magters bifald til Fyrstendømmenes Besættelse. Jndtil nu synes man i Petersborg at svæve i Uvished, om de to Hoffers Anskuelser og med Utaalmodighed at vente Svar tilbage, for at komme paa det Reene med sin egen Stilling og derefter at kunne indrette sin videre Fremgangsmaade.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Saalænge i Frankrig og Engelland de Personer sadde ved Statsroret, som havde havt Deel i Tractaten af 6te Juli, som vare besielede af en høimodig Politik, og af hvis Retsindighed man kunde vente, at de ei blot vilde have deres egen, men ogsaa andre Staters Jnteresse for Øie, saalænge kunde man med Tillid haabe, at see Anliggenderne i Orienten tilendebragte uden Blodsudgydelse. Men - saasnart der hos Cabinetterne i London og Paris gaaes ud fra et andet Sindelag, saasnart den Harmonie, som hidtil har lagt sig for Dagen imellem de tre mæglende Magter, mueligen kunde lide noget Skaar ved en Omvexling af de der befindtlige Administrationer, da bliver Udfaldet af de orientalske Anliggender tvivlsomt, og Ansvaret for de Ulykter, det kunde føde af sig, vil da kun traffe dem, som maatte ville frasige sig de engang indgangne Forpligtelser.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
J Petersborg kan Sammensætningen af det nye engelske Ministerium ei endnu være bekjendt; det Jndtryk som Lord Wellingtons Udnævnelse til Premier=Ministet der vil gjøre, er formodentlig af den Art, at man ingen Grund mere torde finde til ikke ufortøvet at gjøre Brug af de Forholdsregler, man allerede er enig om, ganske i Ruslands sande Jnteresse, saafremt der ikke tillige følger en Erklæring med, der kan ansees som Borgen for Londonner-Tractatens Overholdelse i dens hele Omfang. J hvad Aand det nye franske Ministerium vil gaae til Værk, er endnu aldeles ubekjendt; dog tør man smigre sig med at Grev la Ferronnay, som har levet saalænge i Petersborg og stedse været behandlet med største Udmærkelse af Hans Majestæt Keiseren, ogsaa i sin nye Virkekreds vil medtage det gode Sindelag han tidligere stedse har viist.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Skrivelse fra Donauen, den 5te Februar. Saa er da ogsaa i Engelland ved de Torys Gjen Optrædelse under de lykkeligste Auspicier for Storbrittanniens Almeenve, og National-Jnteresse, sat Skranker for det liberale, theoretiske, man torde sige, demokratiske Princips Døgnherredømme, som lykkeligviis, saalænge Europas Folkeslag med Kjerlighed og Troeskab hylde det monarchiske System, aldrig vil kunne fæste Rødder, saamegen Umage Liberalismen endogsaa gjør sig for at skaffe sine Lærdomme Jndpas i Gemytterne.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Hvad man for 6 Maaneder siden, da det engelske Folk jublede de Whigs imøde, holdt for umueligt, det er skeet, og selve i Frihedens berømte Land har man seet Exempel paa, at man for at aabne Øinene paa fredeligsindede Borgere som hænge ved Liberalismen, over dennes Færd og Virken, blot har nødig, i nogen Tid at lade dem staae ved Statsroret. Faa Maaneder have været nok til at visse Britterne, at deres dyrebareste Jnteresser vilde maatte bringes denne Afgud til Offer, denne Sandhed har opvakt alle politiske Partier i Engelland, den har der tilveiebragt en Forandring i Stemning, som til Verdens Held lover en bedre Fremtid, i det man med Smerte og Forundring har seet de meest revolutionaire Jdeer udvikle sig ved Føden af en Throne, som endnu for faa Aar siden var Monarchier nes Skjold. Jhvad ogsaa Oppositions-Partierne i alle Lande monne sige; Toriernes Gjenindtrædelse i det engelske Ministerium under de nærværende Omstændigheder, danner en nye Epoke. - Det engelske Folk venter af dets Forholdsregler Opretholdelse af den almindelige Fred, som i den senere Tid har staaet saa megen Fare for at blive brudt. Det er Mænd, som hænge ved Opholdelses=Principet og den gamle Rets Grundsætninger, som berettige til dette Haab. Den revolutionaire Gjengangers strafværdigste Forhaabninger ere i det mindste atter tilintetgjorte, og dette er Resultaket af nogle Maaneder i hvilke en vis Classe hengav sig til saa daarlige Selvbedrag.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Da Aanden, som i begge disse Skrivelser udtaler sig, er meget mærkelig, have vi givet vore Læsere dem uden Udtog.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Lissabon, den 23de Januar. Et Decret fra Jnfantinde-Regentinden anordner de Galla-Høitideligheder og Jlluminationer, som skulle finde Sted ved Jnfanten Don Miguels nær forestaaende og med Længsel forventede Ankomst. - En Deputation til at modtage ham ombord paa det Skib, med hvilket han kommer, er udnævnt. Man vil have Efterretninger, at han er forlader Engelland, forinden Dronningen og Marquis de Loule med Jnfantinden Donna Anna have forladt Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Toulon, den 31te Januar. Blokade-Escadren for Algier faaer en betydelig Tilvext i Linieskibene Provence, Scipio, Breslaw, la Bille de Marseille, samt Fregatterne la Magicienne, Proferpina, Maria Theresia og Circe (Dengang hialp Marseillanernes Besværinger).
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Odessa, den 27de Januar. Med de allerede tidligere omtalte Efterretninger fra Constantinopel af 14de Januar er ogsaa indløben den, at den rige Chef for Huset Rally, en Sciste, er ført i Bastandschi Baschis Fængsel, og der efter 2 Dages udstanden Tortur bleven stranguleret. Man sluttede deraf, at Slottet paa Scio endelig, maae have overgivet sig. Nogle andre Græker, som kunde vente sig en lignende Skjebne, have i Tide taget Flugten.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Constantinopel, den 31te Decbr. Til den 14de eller 16de Januar skal være bestemt et stort Divan, til hvilket Mufti og de fornemste Ulemaer skulde kaldes. Ti af de sidste Herrer ere strangulerede for deres Opposition mod Storherrens Forholdsregler. Det er tilkjendegivet baade den græske og armeniske Patriarch, at alle Subjecter af deres Nationer, som ville tage Krigstjeneste kunne giøre Regning paa at blive antagne og paa at behandles lige med Sultanens bedste Tropper, tillige paa aldeles fri Udøvelse af deres
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Gudstjeneste. Nogle Tilhængere af Janitscharene have maattet vandre af Nicomedien, andre af Strikkens Vei til Mahomeds Paradiis.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Paris, den 5te Februar. J en Skrivelse til Universitetets Rectorer fra dets nye Stormester Hr. de Vatismenil yttrer han sig overde Grundsætninger, som maae lede Lærestanden, blandt andet saaledes: "Moral og Religion ere de første Grundlæg for al god Opdragelse. Denne Sandhed, bør de offentlige Lærere stedse have for Øine. Jkke mindre vigtigt er det, at De i Deres Adfærd mod dem, som kunne være af en anden Troessect aldrig, glemme, hvad Chartet, Kongerigets Love og Universitetets Statuter, med Hensyn til Samvittighedsfrihed og Forældres Authoritæt, foreskriver. Kjerlighed til den legitime Fyrste er vel en Følelse, som er Franskmanden medfødt, dog maae denne Følelse, ved en rigtigt ledet Opdragelse, men i Særdeleshed ved sunde historiske Studier, som belære Ungdommen om det, som Frankrig skylder sine Konger, end ydermere bestyrkes og udvikles. - Som troe Undersaatter og oplyste Borgere vil Lydighed imod Lovene da blive dem let og de ville holde sig overbeviste om, at man først, naar man har lært at opfylde sine Pligter, viser sig værdig til at udøve Rettigheder. - Jeg troer især at maatte henlede deres Opmærksomhed paa Elementair-Underviisningen, som i en stor Deel af Kongeriget lader saameget tilbage at ønske. - Den forskaffer ei allene de arbeidende Classer mere Velstand, og Beqvemmeligheder, men den gjør dem ogsaa meere religiøse, moralske og roelige".