Berlingske Tidende, 1810-12-17
Blandede Efterretninger. Bemærkninger over Simplon Departement. Det forrige Wallis, nu Departementet Simplon, udstrækker sig mellem Canionerne Bern, Uri og Tessino, Kongeriget Jtalien og Døiro og Leman Departementerne; Genforsøen beskyller dets vestlige Udkant. Dets Overflade anslaaes efter de bedste Kort til 32 tydske Mile eller 227 franske Mile (25 paa 1 Grad) og har en Befolk, ning af 126000 Siele. Wallis er et biergrigt Land, som deles i Længden af en stor Da giennem hvilken Rhone flyder. Denne Dal er særdeles mærkværdig for den physiske Grographie; den adskiller 2 Kieder af Alperne, som begge indeholde en lige Mængde Fieldtoppe og Gletschere, saa at man kunde sige at Alpernes Contral Kiede er dobbelt paa dette Sted. Blendt de Bierge, der omgive Wallis, er mod Sønden BiergeRøse, 2430 Tviser over Havets Overflade, mod Norden Finsteraar, af 2206 Toisers Høide. Byen Brig, som ligger i Wallis mellem disse 2 Juncter, har ikkuns en Høide af 254 Tviser. Denne Dal en altsaa en af de dybeste man kiender. De Bierge, der begrændse den, frembøde paa alle Sider skrækkelige Afgrunde. J Længden har Wallis meget liden Heldning. Rhole falder blot 171 Toiser fra Brig til dens Udløb i Gensersøen. Denne physisk Beskaffenhed giver Wallitet lummervarmt Clima og forhindrer Luftens Forfriskning. Uddunstningen af Moradserne, der blive stinkende i de laveste og snevreste Dale, er et endnu større Onde ved den overordentlige Varme, der i Sion undertiden stiger til over 832 Fahrenheit. Det er disse locale Aarsager, som Sanssure tilskriver Cretinismens Oprindelse; denne besynderlige Egenhed der bringer en vis Deel af Walliserne til en moralsk Svagheds og physisk Følesløsheds Tilstand, som er langt under den, der findes hos umælende Dyr. Hævelse under Halsen ledsager undertiden denne Neværdigelse af den menneskelige Natur, men udgiør intet caracteristisk Symptom derved. At til kiendegiver hos disse ulykkelige Væsener en yderlig Svækkelse; deres e Kiød er blødt og slap, deres Hud tør og løs, deres tykke fremstaaende Læber lade deres tykke Tinge tilsyne; deres guulbrune Farve forhøiet den Rødsel, som Synet af dem indgiver. Der findes de iblandt dem, er som ikke ere istand til nogen vilkaarlig Bevægelse, uden blot til at nedsvælge; man føder dem med Skeer som nyfødte Børn. Nogle af disse et Ulykkelige kunne blot frembringe uar iculerede Toner, andre blostamme enkelte Ord; nogle af den lære, uden at have Fornuftens Brug, blot ved Efterligning, at beskeftige sig med huuslige Sysler. Det samme Phænomen bemærkes i Steyermark, Kienthen og Til d rol, hvor der gives dybe snevre Dale ligesom i Wallis. Man ta der der disse lave Væsener goanques, gagges og lappes, Navne, og som have Liighed med franske Ord, der betegne saavel fra den physiske de som moralske Side, usselt Menneske. Denne Lighed i Henseende til c. Stedet og Phænomenet synes at bekræfte Saussures Mening og Creer tindsmens Oprindelse. Overalt maa man bemærke, at de seienitiske at Vande, hos hvilke de fleste Kyndige have søgt Aarsagen til dette Onde ve stades i Steyermark og Karnehen saavelsom i Wallis. Denne Aars synes altsaa at kunne ansees som virkende tilligemed det stilt staaende som Vand og Luftens Hede. Hvo skulde troe, at en Dal, der mod Norden, Vesten og Tønden Baer omringet af umaalelige Gietschere, af hvilke nogle ere 10 til 12 franske Mile i Længden, skulde kunne frembyde yndige Frug haver, Ri skiønne Kornmarker og rige Viinbierge. Saaledes er Contral-Dalens . Udseende i dette Land. Markerne hvile der aldrig; de vandes, ligesom med Viingaardene og Engene, ved Kanaler, der ere indhuggede i de uhyre An Klipper, der omgive dem og beskytte dem mod de holde Norden og un Vesten Vind. Høsten begynder ved Maji Maaneds Udgang i det lag gi veste af Dalen; de sidste Markfruger i bløstes for Caden af October dø høiest oppe ved Foyen af Gletscherne. Mandel. Figen, og Grangt-Træer og Safran lykkes: Omtagen af Sion. Cognembin, Re og la Marque=Vinen, der vexer nær ved Martiigny, søges udenlende, kom J Omegnen af samme Bye vindes særdeles behagelig Honning. Wallis udfører til Jtalien en stor Mængde Qvæg, Smør og Ost. Kornet er nedre tilstrækkeligt til Landets Fornødenheder. Dør Walis strækker sig fra den Gietsche, under hvis Hvelvinger Rhones Kilder udspringe, til et Sted kaldet Morge, lidet neden for at Sion. Denne Deel af Landet var forhen en for det Republik, 6 ter staaende af 6 demoeratiske Land Cantoner, og Byen Side, hvis aristokratiske Bestyrelse stor under en Biskov, Prinds af det jydske Rige. A. Nedre Wallis, der strækker sig fra Bredden af St. Gingoulph til Gensersøen, erobredes 1475 af Republiken Øvre Wallis under Hertugerne af Saavien. Det har stedse været holdt i et Slags politisk Slaverie. sion, Landets Hovedstad, er beliggende paa en deilig Slette; har bevar de gamle Siduniers Hovedsæde og man finder det endnu Levninger af romerske Antiquiteter. Lidet neden for Sion ophører man at tale det franske Sprog.