JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Om kolde og varme Aar. (Fortsættelse; see forr. No.) Særdeles varme og tørre Aar. 763 udtørredes om Sommeren alle Kilder. 870 døde Høstfolkene paa Marken af Hede i Nærheden af Worms. - 99394 brændte Korn og Frugt op af Hede. - 1000 var det saa hedt, at Fiskedammen udtørredes og Fiskene døde i Dynden. 1022 døde Mennesker og Qvæg af Hede. 1130 forsvandt Kilder og Floder ved Heden, Rhinen var udtørret ved Elsas. 1159 faldt i Jtalien ikke en Draabe Regn efter Maj. - 1171 var et meget varmt Aar. - 1232 var Heden saa stærk i Tydskland, at man fortalte, de kunde rist Æg i Sandet. 1260 døde mange Ungerske Soldater af Hede. – 1276-77 fortog Tørken saaledes Græs og Korn, at der var Fodermangel 129394 vare meget varme Aar. - 1303-4. udtørredes Rhinen og Donau. 1333 bleve Korn og Viin fortørrede. - 139394 vare varme og tørre Aar. - 1447 var Sommeren meget heed. - 147374 var Donau saa udtørret, at de gik over den. Ualmindelig varmt. - 1538 3940-Al udtørredes Floderne, og Heden var overordentlig stærk. - 1666 var Tørken saa stor, at Kilder ei holdt Vand. – 1615-16 var meget tørt over hele Europa. – 1646 var overordentlig varmt. – 1652 ansees for den tørreste Sommer; i Scotland den 24de Marts, en Mandag, indfaldt en total Solformørkelse, der gav Dagen Navn af den mørke Mandag. - 1679. var Sommeren mærkværdig varm. - 17012–3 vare meget varme Aar - 1717 var Veiret meget tørt og varmt over hele Europa. J 9 Maaneder faldt næsten ingen Regn. - 1719 steg Therm. i Paris 98 Farenh. 290 R. Korn og Græs tørredes bort, og Frugttræerne blomstrede paa nogle Steder 2 til 3 Gange. 172324 vare tørre og hede Sommere. – 1745 var varmt og tørt. 1746 var endnu hedere, saaat Træerne fældede Løvet om Sommeren; der, faldt hverken Regn eller Dug i flere Maaneder. 1748 var en meget varm Sommer. - 1764 var overordentlig varmt. - 177879 vare meget varme og tørre Aar. - 1788 var meget hedt og tørt. 1811 ligesaa. Desuden var Aaret mærkelig ved den ypperlige Viin, som det gav, og den skjønne Comet, som lod sig see. at overskue disse Optegnelser vil man kunne slutte, at ingen betydelig Forandring er skeet i Europas Klimat i de sidste 1000 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Man læser saa ofte til Ekkelhed grændsende Lovtaler over Hensovede, hvis Navne, betegned i Livet med Skjændsel, burde til Afsky og Skræk efter Døden opslaaes paa Publicitetens Skampæl, medens Mænd, Statens og Menneskehedens sande Venner, som virkede i Stilhed og udbredte Glæde og Held i deres Kreds, døde ubemærkede, uden at en eeneste Stemme hævede sig for at kundgjøre Tabet. Det synes derfor ikke upassende, at et simpelt Æreminde, som paa en Reise igjennem Jylland hændelsesviis af Jndsenderen fandtes i en Kirke, paa Papiir henskrevet, og lagt paa en Liigkiste, gjordtes offentlig, da Tankerne i samme forekomme ham for største Delen hjertelige og skjønne, og Egnens Beboere desuden bevidnede, at de vare i hver Deel stemmende med Sandhed. Manden, paa hvis Kiste Æremindet faae, var den for faa Aar siden bortdøde Oberste Otto Arenfeldt, Stamherre til Sæbngaard og Ottostrup i Vensyssel, og lyder saaledes: Ved Oberste Arenfeldts Nedsættelse i sin Familiebegravelse i Volstrup Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 223, a vista 227. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 9 1/2 Rbdlr. Spec. 229. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 12. Obligationer 77. - Norske Rigsbanksedler 18 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 55 a 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Bekjendtgjørelse. Den 4de Febr. sælges ved Auction i store Kongensgade Nr. 53, 1ste Sahl, en Samling af omtrent 2000 Vol. meest engelske og franske Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad HoothaskeSextende Aargang. No. 11. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Februari 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Slutning; see No. 9) Aarene 1817 og 1818 fortjene med Rette at kaldes Cours Forbedringsaarene. Ligesom den lige indtil 1814 forværrede sig, og denne Forværrelse blev Aarsag til saa mange Uheld, saaledes virkede nu Forbedringen i omvendt Forstand. Da Menneskene i Almindelighed ere mere tilbøielige til at troe det Onde end det Gode, saa er det naturligt, at de fleste betragtede en saa hurtig Forbedring for Noget, der i det mindste ikke kunde være af nogen Varighed. Men hvor der gives Papir penge, der maa Opinionen altid spille en vigtig Rolle, baade i Henseende til Forværrelse og Forbedring. Speculationsaand og Frygt driver en Cours ligesaavel i Veiret, som ned. Kommer nu en virkelig Grund til, saa virker den saa meget stærkere til den Side begge hine hælde. At vor Cours faldt fra 600 til 500, deri var den heldige Kornudførsel den vigtigste Aarsag, thi derved kom Contanter ind i Landet og var Pengetorvet bleven forsynet med Banco. Men det synes at være underkastet Tvivl, om den nogensinde var gaaet 200 Points ned i eet Aar, dersom Stilhed i Handel og Skibsfart, hvorved Søgningen efter Banco meget formindskedes, og Privates Mod at afgive Banco paa deres Credit, i den Tanke at vore Sedler nødvendigen maatte forbedre sig, saa meget havde bidraget dertil. Fra Jan. 1817 til Dec. s. A. var den gaaet ned fra 604 til 390, og fra dette Aar til December 1818 til 247. Jmidlertid er det en Lykke for Landet at den forbedrede sig saa meget i saa kort Tid, og Fædrelandsvennen bliver intet andet at ønske tilovers, end at Forbedringen nu maatte være af Varighed, og at ingen Storm eller Vinterfrost maatte standse den unge Pode i sin heldige Vext. For Handelen i det Hele var Aaret 1817 høist uheldigt. Fragtfarten var standset, Handelen paa Vestindien, som en Følge af en mislykket Sukkerhøst, forbundet med Tab. Skibene vendte deels tomme, deels med ringe Ladninger tilbage. Noget heldigere for denne Handel var Aaret 1818. Men hvad der blev vundet paa den ene Side, tabtes paa den anden, især paa Theer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Jndenlandske Efterretninger. Tirsdagen den 2den Februar fandt den aarlige Høitidelighed ved Universitetet, i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag, Sted i Regentskirken. Universitetets Rector Hr. Etatsraad og Professor F. T. Hurtigkarl holdt en Tale, hvori han, efter at have kortelig berørt nogle af de betydeligste Velgierninger, som vort Fædreneland skylder sine Regentere, oplæste Bedømmelsen, over de i det afvigte Aar indkomne academiske Priisskrivter og bekjendtgjorde Navnene paa de Studerende, som havde vundet Præmier. Jndbydelsesprogrammet til denne Høitidelighed, forfattet af Hr. Etatsraad, Professor og Ridder Thorlacius, indeholdt en hidtil utrykt Jslandsk Historie om Brand den Gavmilde og dennes Besøg hos Harald Haarraade, med Latinsk Oversættelse og Fortale. De, som academiske Præmier bleve tilkiendte vare i Lovkyndigheden Jens Olaus Hansen, Candidatus Juris, i Medicinen Peder Jungersen Estrup, Alumnus paa Elersens Collegium, i Philosophien Thorlev Gudmundsen Repp Candidatus Philosophiæ, og i Historien Theodor Svendbiørnsen, Candidatus Philosophiæ. J Philosophien blev Accessit tilkjendt Gisle Brynjulsen, Studiosus Theologiæ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Fyens Stifts litterære Selskabs Committee for Hr. Pastor Grundtvigs Oversættelse af Saxo og Snorro har ladet bekjendtgjøre, at den første Deel af begge nu er udkommen, og at foruden de for Menigmand bestemte 2000 Exemplarer, ere endvidere besørgede trykte 1000 Exemplarer. der overlades til dem, der ved Bidrag have understøttet Foretagendet, for den moderate Priis 1 Spec. hvert Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
J Torsdags Aftes var paa Skydebanen uden for Vesterport et stort Fyrværkerie i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Den 3die Februari lod Directionen for Nationalbanken ved Auction paa Børsen for Vedkommendes Regning opraabe en af Proprietair Niels Julius Eibe til Kammerraad Rasmus Nellemann under 10 Juni 1816 udstædt Obligation, stor 12,000 Rbdlr. i Sedler, med første Prioritets Panteret i den Billeshange Hovedgaard underlagte Konge-Korn-Tiende af Weilbye Sogn i Wends Herred, samt anden Prioritets Panteret næstefter 18,000 Rbdlr. Sølv i Billeshauge Hovedgaard; men intet Bud skeete.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Den 5 Febr. solgtes ved Auction paa Børsen 4 Stkr. Rigsbank-Obligationer, a 1000 Rbdl. S. V., for 74 Rbdlr. 3 Mk. i Sedler pr. 100; 5 Stkr. Kongel. Præmie dito, a 80 Rbd. S. V., for 27 Rbdlr. pr. 100 (foruden 6 PC. Omkostninger).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Capitelstaxt paa 1818 Aars Afgrøde for Sjællands Stift. Rug, Ton, 7 Rbdlr. 2 Mk. 13 s. Byg, Tdn. 6 Rbd. 1 Mk. 13 s. Have Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. 13 s., alt i Sølv, der efter nærværende Qvartalscours udgjør i Sedler og Tegn, Rug, Tdn. 9 Rbd. 2 Mk. Byg, Tdn. 7 Rbd. 5 Mk. 4 s. Havre, 4 Rbd. 6 Mk. 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Atter berigtiges i Merkuren Beretningen omden paa Godset Futterkamp fundne Kobbermynsaaledes, at den ikke er fra Keiser Heraklius Tid men sandsynlig først fra det 1 eller 15 Aarhundrede, og stukken af en Jtaliener, Lorenz fra Parma. Der skal findes et Exemplar af samme Mynt af Guld i Paris og Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Om Aftenen var et festligt Maaltid for nogle hundrede Personer anrettet i Polyhymnias Locale; i vakre Sange tolkedes Forsamlingens glade Følelser, og ved skingrende Skaaler gjenlød det af jublende Ønsker for Konge, Dronning og Kongehuus. Derefter var Bal til næste Morgengrye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Paa Theatret høitideligholdtes Dagen ved at Scenen forvandledes til en Lund, i hvis Baggrund et Altar var opreist, hvorpaa Hs. Majestæts Buste og omgivet af Damer og Herrer, der afsang et til Dagens Fest forfattet Chor. Paa Altaret læstes: For Ham i Fryd, i Nøden, Paa Land, paa Bølgen blaa, J Livet og i Døden Skal danske Hjerter slaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Skuespilhuset gjenlød ved Slutningen af den talrige Forsamlings tredobbelte Hurraraab. – Gud! Skjænk Danmark den Lykke endnu i en lang Række af Aar at kunne feire denne kjære Festdag! - Ogsaa her synes det at være Foraar, i Haverne staae Stikkelsbærbuskene med fulde Blade og adskillige Træer i Knopper. Viborg, Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsfest feiredes her i Staden ved Middagsselskab af Embedsmænd, Byens Jndvaanere og Damer paa Klubben, hvorved Hs. Majestæts og Kongehusets Velgaaende og heldbringende Øn skeer for samme udbragtes ved Skaaler, ledsagede af blæsende Jnstrumenter og 27 Kanonskud. Om Aftenen vare adskillige glade Selskaber, og 2 Baller, hvor man i Venne og Glæde Lag mindedes denne for det Kongen trohengivne Folk vigtige Dag. Hr. Cancelliesekretær og Borgemester Gundelach havde forfattet en Sang til Dagshøitiden, der blev afsjungen paa Klubben, da Hs. M. Kongens Skaal blev drukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Aarhuus Stifts Capitelstaxt for Rug a Tønden i Sedler og Tegn 9 Rbd. 6 Mk. 12 s. Byg Havre. Boghvedegryn 24 – . Smør, Ribe. - Capitelstaxt for Ribe Stift i Aaret 1818. Ribe Amt: Rug 1 Tde. 8 Rbd. 26 s. rede Sølv; Byg 1 Tdr. 5 Rbd. 93 s.; Havre 1 Tde. 3 Rbd. 47 s.; Boghvede 1 Tde. 7 Rbd. 33 s.; Tor Flesk et Lepd. 2 Rbd. 25 s.; Smør et Lspd. 3 Rbd. 16 s.; Honning 1 Potte 30 s. - Veile Amt, Rug 1 Tde. 8 Rbd. 94 s.; Byg 1 Tde. 6 Rbd. 49 s.; Havre 1 Tde. 3 Rbd. 6 s.; Boghvede 1 Tde. 8 Rbd. 35 s.; Tør Flesk et Lspd. 3 Rbd. 33 s.; Smør et Lspd. 4 Rbd. 39 s.; Honning 1 Potte 32 s. - Ringkjøbing Amt: Rug 1 Tde. 8 Rbd. 96 s.; Byg 1 Tde. 6 Rbd. 86 s.; Havre 1 Tde. 3 Rbd. 29. s.; Boghvede 1 Tde. 8 Rbd. 34 s.; Tør Flesk et Lopd., 2 Rbd. 62 s.; Smør et Lspd. 2 Rbd. 92 s.; Honning 1 Potte 34 tz. - Saaledes sat udi Ribe den 1ste Febr. 1819. - Ved Forligelses Commissionerne i Ribe Amt, er i sidstafvigte Aar 1818 foretaget 2, 184 Sager, hvoraf de 1494 ere forligte eller hævede, 6 udsatte, 684 til Retten henviste og der indstevnet 103. - Ved Politieretterne i Ribe Amt, er i samme Aar foretaget 84 Sager, hvoraf de 52 ere forligte, 7 udsatte og 25 paadømte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
J Wandalls Avis No. 13 læses følgende: Gode Raad for Landalmuen. – J min 1817 udgivne Bog: "Anviisning til den letteste og sikkreste Haugedyrkning for Landalmuen har jeg tillige givet Underretning om, hvorledes han med kraftige Urter, som Tobak, Peberrod, Hvidløg, Ræddiker, Mallurt, Loestilke, Mester rod m. m., hvilke han lettelig kan dyrke i sin Hauge, er istand til at sikkre sine Creaturer for Sygdom, og i deres Tilfælde hielpe dem til de res Sundhed. Desuagtet er det en almindelig Erfaring, at denne Kundskab ikke er saa udbredt, som det, for det almindelige Gavns Skyld, var at haabe. Nogle Landmænd have ofte faaet saadanne Urter hos mig, og efter egen Tilstaaelse brugt dem med Held til deres Creature, og selv kan jeg af egen Erfaring forsikkre om deres Godhed. Det vilde derfor være at ønske, at enhver Veltænkende bidrog sit til Udbredelsen af denne for Landmanden gavnlige og nyttige Kundskab. Den omskrevne Bog og Planterne faaes hos mig af Uformuende, uden Betaling. - Aalborg, den 29de Januari 1819. - H. Beck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Blandede Efterretninger. Da man nyligen ved lavt Vand undersøgte Levningerne af den Bro ved Mainz, som man formoder Trajan har bygt, fandt man en 4 Fod lang og 2 Fod bred Steen, af hvilken erfares, at den 22de Legion har opført Broen. Hiin kom i Aaret 79 fra Syrien til Maynz, og blev der indtil Constantin opløste Legionerne. Paa Stenen sees først Legionens Navn, en til Offer smykket Tyr og en Søhest. Stenen var Legionens Feldttegn, som man veed af andre Mindemærker, Søhesten maaskee en Cohortes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Offentlige Svenske Blade meddele nærmere Underretning om det i Motala-Strøm fundne Guldsmykke, hvilket i Førstningen troedes at have i sin Tid været et kongeligt Diadem. Det blev fundet den 4de Septbr. f. A. af Bergmanden Gabriel Gabrielson, og er siden fra vedkommende Embedsmand indsendt til Stockholm, for, som sædvanligt, at tilbydes Kongen og Staten. Rigs Antiqvarius m. m., den lærde Cancellieraad Hal lenberg, tilraadede Smykkets Jndløsning, og det blev ved den Kongl. Mynt vurderet til noget over 166 Species Ducater. Hallenberg har udgivet en Beretning om Samme, som viser, at det bestaaer af en rund Guldplade, en drøi Svensk Alen i Omkreds, omtrent af en Tallerkens Udseende og Størrelse. Paa denne Plade ere Huller borede, og i den indsatte opretstaaende Stifter, fastklinkede paa den anden Side, men paa den øvre Side prydede med Ædelstene og Figurer. Stenene ere: en smuk Saphir, adskillige Vand-Saphirer, Smaragder, Rubiner, Heliotroper, Amethyster og Granater, de fleste uslebne. Figurerne forestille Centaurer, Drager, Sphiuxer, Løver, Griffer og Ørne. - Efter Hallenbergs Gisning skulde dette Smykke have være en saakaldet Fibula, hvormed man i de Katholske Tider brugte at fæste sammen et Slags Præstekapper, og troer endog at kunne gjætte, at det skulde have tilhørt Biskoppen i Linköping, Petrus BenedictiEn anden Elsker af Oldsager drager i et af de senere Blade denne Gisning i Tvivl, og især Formodningen om en bestemt Person, som det skulde have tilhørt. Hiin Gisning svækkes derved, at Smykket er besat med lutter hedenske Figurer; Formodningen om Eieren synes at overskride Grændserne for antiqvariske Efterforskninger. Denne Oldgransker fremstiller imidlertid ingen ny Hypothes, men ønsker blot at foranledige nye Undersøgelser og et mere tilfredsstillende Resultat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Som Beviis paa den i Gothenborg herskende Pengemangel og almindelige Nød bør nævnes, at 17 faste Eiendomme, og iblandt disse adskillige ei ubetydelige Steenhuse inde i Staden, vare averterede til Salg, og bleve d. 14 Jan, paa StadsAuctionskammeret opbudne. Af alle 17 blev blot Et solgt, for en Summa af 450 Rd. Bco., hvilken Eiendom i Septbr. 1815 var, ligeledes ved Auction, bleven solgt for 900 Rd. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Det er mærkværdigt, at en af bemeldte Eiendomme var sat til Auction for indestaaende Contributioner, som sagdes at være imellem 3 og 4 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Norge. Den 26de Januari blev i Christiania Hans Majestæts Fødselsdag første Gang, efterat Høisamme var opstegen paa de forenede Rigers Throne, festligholdt paa forskjellige Maader. Medens man om Formiddagen skød tvende Salver fra Aggershuus Fæstnings Volde, trak Byens Garnison op paa Torvet, og paraderede med militaire Honneur for Statsraad Sommerhjelm i Hs. Excell. Statholderens Fraværelse. Byens fornemste Jndvaanere havde samlet sig til Middag paa et af Byens offentlige Steder, ligesom ogsaa det Norske Selskab og Enighedsselskabet i lige Hensigt vare samlede. Over 800 Fattige i de offentlige Stiftelser og udenfor disse bleve bespiste af det Dramatiske Selskab og Enighedsselskabet. Om Eftermiddagen gaves Skuespil, og en Prolog i Anledning af den festlige Dag blev opført. Denne var forfattet af Slotspræst Munch. J Norske Brødres Klub var Bal. Flere Steder i Byen vare illuminerede, og deels Transparenter deels Decorationer ved Lamper anbragte. J den nyligen ved Kongelig Resolution oprettede Tegneskole var anbragt Hs. Majestæts Buste paa en Piedestal med Underskrift: Institutor, og nedenfor Gratias artium fautori, Nora, siddende ved Piedestalens Fod, henviste de tre bildende Konster, forestillede ved qvindelige Figurer, til Hs. Majestæt, som deres Beskytter. - Hos Biskop Bech viste sig i det ene Transparent en Genius, gyden de Olie i hans Livs Lampe, under en Straaleglands fra Almagten, med Jndskrift: "Den Almagtskraft, som gyder Liv i Alt, Velsigne og formere Kongens Levedage!" og i et andet Transparent forestilledes Religionen og Videnskaberne som qvindelige Figurer, ledende ham som en Genius hen mod Udødeligheds Tempel, med Jndskrift: J Gudsfrygt og med Viisdom hans Blik er vendt Hen til Udødeligheds lyse Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Efter en udkommen Forklaring over forelæsningerne ved det Kongelige Norske FrederiksUniversitet i dets tolvte Halvaar fra Midten af Januar Maaned 1819, holdes Forelæsninger af Procantsleren, Dr. og Biskop Bech, af 16 Professorer, Dr. Skjelderup, Sverdrup, Rathke, Rasmusen, Stoud Platou, Dr. Sørensen, Dr. Thulstrup, Hersleb, Hansteen, Esmark, Lange, Steenbloch, Stenersen, Steenbuch og Orry, og af Lector Lundh. Desuden ere i samme Katalog Forelæsninger anmeldte af Lector ved den botaniske Hauge Flor, Professor Maschmann og Dr. Holst. Om Professer Keiser findes anført, at han med Hans Majestæts Tilladelse er fraværende paa en videnskabelig Reise i Udlandet. Denne Reise tiltraadte han i Midten af 1817, og var den bestemt for 2 Aar. Den sidste Efterretning fra ham er fra Livorno. Universitets Bibliotheket er aabent de fem første Dage i Ugen fra Kl. 1 til 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Fra Aamodt i Østerdalen meldes følgende J Søndags, den 17de Jan., Kl. imellem 1 og Eftermiddag, blev her fornummet et Jordskjælv, som meldte sig med en stærk Durren eller Rumlen, hvilken efter de Flestes Udsigende gik i en Direction fra Vest til Øst, hvorpaa fulgte en kort Jordrystelse, som paa nogle Steder dog var saa stærk, at Vinduerne rystede og Møbler i Husen bleve bevægede. - Anmelderen erfarede ikke det selv, men beretter det efter Fortælling af troværdige Personer fra forskjellige Steder i Sognet hvor Rystelsen blev fornummet mere og mindre stærk. - Man venter Efterretning fra andre Egne da man maa antage, at et Phænomen, der lykkeligviis her i Norden er saa sjeldent, nødvendig maa vække Opmærksomhed hos Agtpaagivende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 222, a vista 226. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 9 Rbdlr. 20 s. Spec. 227. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Obligationer 78 a 79. Norske Rigsbanksedler 183 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 66 a 56 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maa Gothester Sextende Aargang. No. 12. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Februari 1819. Characterer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Den Ondskabsfulde, Plankus er ond; derom ere alle Stemmer, enige. Men de, som ville undskylde hans Ondskab, udlede den af forskjellige Kilder, een tilskriver den hans Opdragelse, en Anden hans Stilling og Forhold, en Tredie hans svækkede Nerver. Men kan det ikke være Dig ligegyldigt om det er en Hvepse eller en Bie, der har stukket Dig, naar Stikket brænder og smerter, Spørger Du Slangen, hvorfra den har faaet sin Gift, og ønsker Du ikke at være fri for den, om end den selv er ganske uskyldig i at den udspyer Fraaden, Plankus er ond, hans Dudskab plager os, forsætligen eller uforsætligen er os ligemeget. Men det værste er, at han ikke engang er saa redelig som Klapperslangen, der ved sin Klappren forud bebuder sin Ankomst, og selv indbyder til at vogte sig for den. Han er sledsk, indsmigrende, selskabelig, tilsyneladende tjenstfærdig, godlidende, om, ved denne Sirenesang lokker han den Godtroende i Garnet, og har han først fanget ham, saa er det hans Glæde at kunne seipine ham. At ophidse Mennesker imod hverandre og faae dem til at forbittre hverandre Livet, er for ham en spansk Tyrefægtning, en Fest, hvorved han inderligen glæder sig. Han er allerede en Olding, men selv paa Gravens Bredde er det hans største Fryd endog at kunne række en Sokrates Giftbægeret. Hans sødeste Lidenskab er Hevn, og for at kunne nyde den opoffrer han Alt. Hans Hevn paadrager Du Dig let, Du behøver ikke at fornærme ham personligen, men kun en af hans Grundsætninger, Meninger, Griller, saa er Du forloren. Hans Snedighed og Rænker forfølge Dig til Verdens Ende, og lumskeligen benytter han sig af Venskabs hulde Engel til at nedslynge Lynet paa Din Jsse selv i Din tryggeste Søvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Jndsendt.) Prolog. Ei stride vil jeg, bort med Striden, Med store Ord, men Gierning ikkun liden! Kampen mindes værd er længst forsvunden; Kæmpen staaer og seer til i Baggrunden. Hvis bedre Klang min Harpe faaer engang, Da skal for Dig den ikke ukiendt blive; Lyt Yngling, Pige, Lyt da til min Sang, Kom hid og hør hvad jeg nu har at sige: Ærlig har jeg skridt, kun lidet vundet, Meget har jeg søgt, kun lidet fundet; Kjærligheden bær jeg i min Barm, Villien er mere riig end arm. Tonerne, jeg stammer her for Dig, Tonerne, jeg ikkun svagt kan synge, Synger jeg naar Livets større Klynge Farvesprængt jeg seer, end skjult for mig. For min Sang, du hulde, skjønne Pige! Kjærligt Kys mig lønner i din Favn; Derfor jeg Harpen slaaer, vil Strengen gribe, For Dig og krandser Sangen med dit Navn. Derfor vil stolt til Lyset op mig svinge, Som Ørnen under Himlen høit mod Skye; J Solens Straaler, under Ørnens Vinge Skal ogsaa Du, du Ædle, finde Lye. Og naar jeg da, som Alting, skal hensegne, Min Lampes Lys, det blinker blegt og mat: Saa har jeg dog mit Liv for Dig hensjunget, Saa skinner klart mig selv den mørke Nat.