Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Buonapartes Official=Depescher til Direktoriet er dateret fra det erobrede Gradisca den 20 Mart. og har i det væsentlige følgende Jndhold: den 18de rykkede de 3 Divisioner under Generalerne Bernardotte, Serrurier og Gujeur frem mod den venetianske Grændsefæstning Palmanuoa. 10 Dage forud havde Østerrigerne bemægtiget sig denne Plads, men ikke faaet Tid til at sætte sig fast sammesteds; de rømte derfor samme ved Franzoss. Nærmelse og efterlode disse 30,000 Portioner Brød og 1000 Cent. Mee til Bytte. Den 19de indsluttede Bernardotte Gradisca- og Sertarier rykkede frem til St. Pietra, for at gaae over Jsonzo=Floden, bemægtige sig Høiene, som beherske Gradisca, og derved afskiære Tilbagegangen for den i denne Stadliggende Garnison. Buonaparte anordnede adskillige Manøvrer, som gjorte Fienden bestyrtet og Overgangen over Jsonzo blev uden synderlig Modstand sat i Værk. Ogsaa ved at besætte de beherskende Høie bleve Østerrigerne ledte vild formedelst et forstilt Angreb paa deres forreste Forskandsninger; Serrarier naaede lykkeligviis Høiene og Garnisonen i Gradisca blev Tilbagegangen gjort umuelig. Den kapitulerte og Franzoserne gjorte 3000 Md. - (efter Buonapartes Udtryk) Kiernen af C. H. Karle, Armee - til Fanger, og erobrede 10 Kanoner og 8 Faner. Til samme Tid gik Resten af Armeen over Floden og tog Gradisca i Besiddelse. Endnu melder denne Official=Beretning om en Fægtning ved Casasola (paa Veien til det faste Kærnther=Bierapas Pantaffeld, hvori MassenaaDivision bemægtigede sig Fortet Chiusa. De fransk Grenaderer forceerte i sluttede Kolonner Broen ved Casasola, kastede Østerrigerne, trods deres Forskandsninger, overende, forfulgte dem til Pantaffel og fratoge dem 600 Fanger, hvilke samtlig høre til de først nylig fra Rhinen kommende Regimenter. Alle Magasiner, som de Keiserlige paa denne Side havde, ere faldne i Republikanernes Hænder. J den Proclamation, som Budnaparte i Anledning af den videre Jndtrængelse i Keiserens Arvelande, har ladet udgaae til sin Armee, og hvori han kalder dens forrige Bedrifter tilbage i dens Minde, siger han blant andet: J have seiret i 14 Hovedslag og 70 Fægtninger, gjore over 100,000 Fanger, frataget Fienden 500 Feldtstykker. 2000 Fæstningskanoner og 4 Skibsbroer. Kontributionerne i de af Eder erobrede Lande have underholdt og besoldet Armeen det hele Felottog igiennem. Desforuden have J skikket 30 Millioner til Nationalskatten. J have berige, det Pariser=Musæum med mere end 300 af det gamle og nyere Jtaliens Mesterstykker, hvilke et Tidsrum af 3000 Aar neppe kunde frembringe, J have erobret Europas skiønneste Egne til Republiken; den Lombardiske og Cispadanske Republik skylde Eder deres Frihed; de franske National farvernes Glands pryde første c. det adriat. Have Bredder, over for det gamle Macedonien, som de kuns ere en Dags Reise borte fra. Kongerne af Sardinien, Neapel og Hertugen af Parma ere fratraadte Konlitionen med vore Fiender og have søgt vores Venskab. I have fordrevet Engellænderne fra Livorno, Korsika og Genua; men endnu have J ikke gjort alt a. - Resultatet er, at Armeen maa søge Freden i Hiertet af de østerrigske Arvelande, (Slutningen indeholder de sædvanlige Formanninger til Soldaterne, at respektere Jndvaanernes Religion, Skikke og Eiendom, ogsaa taler han og Friheden, som skal blive bragt den brave ungerske Nation og truer med at nedsætte Husets Østerrigs nærværende mægtige Høide.) - -De videre Privat=Breve, som imidlertid maae erstatte Mangelen af senere Official Depescher, indeholde følgende: J tydske Tyrol er Franzosernes Fremtrængelse ikke ganske saa hastig, som de sidste Efterretninger meldte. Saa modsigende de nyeste Skrivelser over den egentlige Tilstand, end ere, saa veed man dog af Jnsprucker=Breve fra 29, Mart. med Vished, at Republikanerne denne Dag endnu ei vare trængte frem til i denne Hovedstad, men at de af alMagt søge at bane sig Vei derhen. General Kerpen er et heller hverken bleven, eller tagen til Fange, men havde me meget mere endnu den 27 Mart. sit Hovedqvarteer i Sterzingen (7 Mile foran Jnspruck). Landstormen, som ledsagedes af den kraftigste Opfordring, har pludselig forsamlet en talrig Hær af Tyroler, som, forsynede med alle Slags Vaaben, blive opstillede ved Mühlbach, Meran og Mittewald og vare fast besluttede, at forsvare de Klipper, som Naturen gav dem til Grændse. Den 30te skulde Al være samlet. Nogle angave allerede deres Antal til 50,000 andre endog til 120,000 (1) Md. General Kerpens Stilling, hvori han søger at forsvare vor Hovedstad (hedder det i ovenmeldte Insprucker=Skrivelse af 29de) er en at de fasteste i Landet og bliver dækket ved Brenneren.) Lykkes Angrebet, som man har for med Landstormen imod Franzoserne, saa torde de i lang Tid angre deres Fremtrængelse i Tyrol; men falder Angrebet ulykkeligt ud for os, saa kan Fienden være her (i Jnspruck) inden 12 Timer. - Franzoserne angrebe den 26de Østerrigernes Position ved Clausel, bleve første gang tilbagedrevne, toge den ved et 2det Angreb i Besiddelse, men mistede den strax igien ved de i utroelig Mængde tilstrømmende Bønders Medvirkning Midlertid melde Breve fra Salzburg og Stutgaard fra den 31te Martii og 2den April, at Franzoserne den 28de have i en nye Fægtning ved Sterzingen og Mittewald, forteres Broen ved det sidste Sted og med Heftighed kastet Østerrigerne tilbage. Disse skulle have retireret til Jnspruck, men Franzoserne besat Sterzingen og være rykkede efter dem over Brenner. Nu troede man, at det vilde tilsidst endnu komme til en almindelig Fægtning mellem Republikanerne og de i Masse opstandne Tyroler i Egnen af Hovedstaden. Men endnu nyere Beretninger fra det tilgrændsende Kempten melde, at Kerpen med sine Tropper alt har trukken sig tilbage over Jnfloden bag Inspruck og en anden Skrivelse fra München forsikrer ligefrem, at de Keiserlige havde reen forladt Tyrol og alt trukket sig henimod Biergfæstningen, ) Et uhyre Bierg imellem Sterzing og Jnspruck hvorover Lande, veien til Inspruck gaaer i en Længde af næsten 2 Mile.