JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1785-12-12
Hvormeget Sølvtraad behøvede man, for deraf at drage en Linie omkring Jordkloden. af 1 Lod Sølv kan man drage en Traad 600 Fod lang, da nu Jordkuglens Runddeel udgiør 360 Grader, men 1 Grad 15 Mile, 1 Miil, 1969 Rihnlandske Rødder, og 1 Rode 12 Fod, saa behøves der til dette Problem 6645 pd. Sølv, og en endnu større Dosis af Taalmodighed. Eee. En En gammel Spaadom, som en gl. Præst skal have uddraget af en Pergaments Bog, som var skrevet i Dronning Margrethes Tid, og fandtes i Jørgen Sefelds Bibliotheke. Cum Sol fuscatur, annus noviter numeratur, Sub Pacis Rege, Martis Gens Dacicollege. Curabit Castra, tamen hand linqvens suRastra: Accurrent læti, qvis Libertate repletiSecula cum dena lunt & septem qvoqve, plena. Dette siges, de danske Soldatere til Æreat være oversat paa dansk, og trykt i Odense 1704, saaledes: Ret ved det Pas, som Solen blid Skal under Mørket hvale 1, Og man begynder Aarets Tid Paa Riimstok nye at tælle 2. Da under Kongen Frederig 3, Skal Bondesønnen røre Sin Flint og Sværd 4, alt uden Svig 5, Dog skal han Arbeid giøre. Enhver med Friheds Hat i Haand 6. Skal glad paa Pladsen træde, Og og Og takke, at det Vorned=Baand 7, Blev løst til Landets Glæde.
Viborger Samler, 1785-12-12
Naar man skal skrive tusind Aar Fra Kristi Fødsels Time, Og man synhundred dertil faaer 8, Skal hvad her spaaes sig rime 1. Skal betyde den store Formørkelse i Solen den 13 Sept. 1699. 2. Skal betyde den nye Almanak, da vi fik den nye Stiil og Februarius mistede 11 Dage 1700. 3. Forstaaer sig selv. 4. Skal betyde, at Landmilien skal oprettes, som skede d. 22 Febr. 1701. F. Betyder, at de skal holde sig, som ærlige brave danske Mænd, 6. En Hat har altid i gl. Dage været et Frieheds Tegn. 7. Er, at Vorned Rettighed skulle ophæves, som er skeet d. 21 Febr. 1702. 8. Er, naar man skriver, et tusende sy hundrede Aar, efter Kristi Fødsel.
Viborger Samler, 1785-12-12
J en Hast at slukke en brændende, Skorsteen. Saasnart Luen slaaer op og brænder i Skorsteenen, antænder man en Haandfuld Svovltraadeller Bundter, et til to Pd., lige under Branden. Den suure Damp af Svovlt qvæler Luen Billig skulle alle Skorsteene i Byen være forsynede med en Blik=Klappe, som har et Leed, der udfylder tet det Øverste af Skorsteenen og kan opvindes ved lange Traade eller smaa Lænker; da Veiret drager sig den efter Trækluften og Røgen, og en i Skorsteenen opkommen Jldkunne ved Klappen strax blive dæmpet. Ellers slukker ogsaa et Flinteskud Jlden i Skorsteenen. Endnu hastigere udslukkes Jlden, dersom man sætter 1 Qvt. Knaldpulver d) paa en Jernskuffel over en Pande med Kul-Gløde i, lige under Skorsteenen. Saasnart Pulveret begynder brunt at smelte og at røge, slukker det paafølgende Knald Jlden saaledes, at Sodet tillige falder ned, og man kan ved dette Forsøg svare, at lade Skorstenen, feie. 1) Dette Pulver bestaaer af 3 Deele, tørt og renset Salpeter, 2 Dele, tørt Viinsteen salt, og 1 Deel Svovlblomster, vel sammenreven blant hinanden i en Morter. Det forvares i et vel tilpropper Glas.
Viborger Samler, 1785-12-12
Brussel.
Viborger Samler, 1785-12-12
Brussel den 28 Nov. Et ungt velskabt, men fartig Menneske af 24 Aar, 5 Fod og 8 Tomme høi, af god Gemytsbeskaffenhed, som ønsker at giøre sig og et Fruentimmer, lykkelig, vil udsætte sig selv paa Spil i det her værende Lotterie af 40,000 Lodder. Han ønsker derfor, at enhver Jomfrue eller Enke, som har Tilbøielighed til Giftermaal, ville tage en Billet for en Krone, hvorved, naar alle 40,000 Billetter ere afsatte, der kommer en Kapital tilsammen af 126000 Gylden. Det Fruentimmer, som har det Nummer, der først bliver udtrukken i dette Lotterie, skal vinde ham, som den store Lod. Han vil derfor selv giøre en Reise igjennem hele Nederlandene, paa det alle Fruentimmerne der kunde see ham. Det Fruentimmer, som vinder ham og ikke vil have ham, skal faae halvparten af de 126000 Gylden. Dette er en ung Sværmers Plan, som fattes intet andet, end Jverksættelsen og Deeltagelse i Regieringen.
Viborger Samler, 1785-12-12
Alexandrien i Ægypten den 24 August. Den Russisk Keiserlige General Consul, Baron Thouus, ankom her den 14 d. M. og den 16 plantede han sin Keiserindes Standarter paa sit ConConsulathuus, under 20 Kanoners Løsning, som han til den Ende havde ladet plante ved sit Huus.
Viborger Samler, 1785-12-12
Alle Consuler og over 40 Skibe af adskillige Nationer, som laae her i Havnen for Anker, lode deres Flage vaje og saluterede med 3 Skud. Begge Citadel lerne i vor Stad og to her liggende Russiske Krigsskibe saluterede med 5 Skud. Om Eftermiddagen holdt General-Consulen sit offentlige Jndtog til Hest, hvilket er en Ære, som endnu ingen Consul af nogen anden Nation har havt Paris den 25 Novemb.
Viborger Samler, 1785-12-12
General=Controlleuren skal med første forelægge, Kongen Stemplerne til 20 og 10 Soløstkr., hvoraf der skal præges for nogle Millioner, efterdi her er virkelig Mangel paa smaa Myndt. Fra næstkommende 1 Jan. af skal alle vore Lovisdorer tabe deres Cours, og en Lovisd'or gielde kun 25 Livres. Man regner, at der for nærværende circulerer for 440 Millioner Livres i Lovisdorer, baade inden og udenlands. En Unze Guld, som efter almindelige Caleuleringer galdt 100 Livres hos Juvelererne, er stegen til 104 indtil 105 Livres.
Viborger Samler, 1785-12-12
London den 25 Nov. Den uforsigtige Sidden og Soven for Kamin-Jlden koster saamangen Engelænderinde (gammel og ung,) paa den elendigste Maade Livet, men giør dem dog ikke vaersommere heri. J Søndags Aften. Aften satte en Kammerfrue, hos den gamle Prindsesse Amalia af Gunnersbury, sig for Kamin-Jlden i et af Prindsessens Gemakker, og sov ind; en Gist fløi af Jlden paa hendes Klæder, som tændte an, og før hun opvaagnede, stod hun næsten ganske i Lue, som paa ingen Maade stod til at slukke i saadan Hast. Hun døde under de største Smerter 1 Qvarteerstid efter Branden.
Viborger Samler, 1785-12-12
En anden Uforsigtighed dræber endnu langt flere og dertil ganske uskyldige Mennesker. Mange Huuseiere her lade slet intet reparere eller bygge paa deres Huuse, og forhale saalenge dermed, indtil Huset ei kan eller er værd, at repareres. En Følge deraf er, at mange Huse styrte ind. J Gaar Morges Kl. 4 fulgde saadan en bedrøvelig Jndstyrtning i Wel=Strædet, hvorved 15 Menneskeer bleve begravede under Ruinerne. En Kone og Barn, bleve strax udgravede døde, 8 andre bleve trukne levende ud og bragt til Hospitalet, efter de øvrige 5 blev der endnu gravet i Gaar Aftes.
Viborger Samler, 1785-12-12
Viborg. Fredagen d. 9 Decemb. blev her i Domkirken Hr. Jens Groth, Krag, allernaadigst kaldet resid. Cap. til Schive og Resen Meenigheder, indviet til det hellige Lærre-Embede. Capellanen til Domkirken Hr. Ferslew betiente sig til Jntimation af Sal. 1. v. 10, og deraf viiste: Hvor nødvendig en Pligt det er for Evangeliske Lærere stedse at have reene Hensigter under deres Embeds-Førelse. 1.) Pligten i sig selv. 2.) Aarsagen hvorfor den er nødvendig. - Til Jndvielsen selv blev, efter en kort Jndledning grundet paa de første Ord af Tit. 1. v. 9, af den foretagne Text Gall. 1. v. 7 forestillet: at de Lærere, der afvige fra Jesu og hans Apostlers eneste sande Evangelio, i hvor anseelige de end udvortes kan være, ere høist strafskyldige for Gud og afskyelige for alle retskafne Christne. 1) At Jesu og hans Apostlers Lærdom har været, er og bliver det eneste sande Evangelium. 2. ) At der blandt Lærere selv findes de, der afvige fra dette Evangelio, og at disse Afvigelser ere saameget farligere, jo mere udvortes Anseelse saadanne Lærere ellers kan have. 3.) At saadanne afvigende Lærere ere høist strafskyldige for Gud og afskyelige for alle retskafne Christne. Hr. Krag prædikede over Rom. 15, v. 7, og deraf betragtede: Christnes Forpligtelse til Kierlighed efter Christi Exempel. 1.) Jesu store Exempel paa Menneskekierlighed. 2.) Vor Forpligtelse at følge dette Exempel.
Viborger Samler, 1785-12-12
Afsagde Domme udi Høieste=Ret No. Løverdagen den 3die December 1785. 97 Peder Mogensen med flere Beboere i Jeistrup Bye, t. Anders Væver med flere Beboere af Rom lund.
Viborger Samler, 1785-12-12
De ergangne Domme frafaldes, hvorimod Andreas Væver med de flere indstevnte Romlunds Byes Beboere bør een for alle og alle for een erstatte Citanterne de omtviistede og opbrændte Torv Værdie efter uvillige Mænds Skiønnende; Saa bør de og enhver for sig at bøde 3de 40 Lod, Sølv; Udi Processens Omkostninger for alle Retter betale de indstevnte Romlunds Byes Beboere een for alle og alle for een til Citanterne 100 Rdlr. Saa betale de og paa lige Maade til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kassa 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-12-12
Dødsfald. J forrige Maaned i Marie Malene Præstegaard Hr. Giørup, Sognepræst for Marie Malene og Scharresøe Menigheder. J Randers d. 29 Nov. Kiøbmand Knud Bang, 46 Aar gammel.
Viborger Samler, 1785-12-19
en TRETTENDEAARGANG. Mandagen den 19 December. (Bos Om Livets ) forfængelighed. dødelige, som med en utøilet Klage, Vanærer Himlen, see og døm, Er ei hensarne Aar, lig de henfarne Dage, Og alt en Drøm. Og Og Du, som klagende ved Livets mørke Kummen Dig føler kun ulykkelig, Du Sørgens Søn, har Du forglemt, at Graven Slummer Skal qvæge Dig. Og Du fryddrukne Hob, naar tumlende DeOg søger Varighed der, stimer, Gaaer ei hins Tordensky, den Glædes gyldne Som Dunst forbi. Strimer, Og Du, som skabde Dig Dit Levnets Qval og Som Guldets Glands alene saae Smerte, Hvad har Du Gierrige, naar Dit guldhungri, Hierte, Et meer skal staae, Lad stolte Seierkrands, Din haarde Tinding Af snart forgaaer Dit Laurbærløv, pryde, Snart Harpen tier, og Dit Minde Lod skal Med Jordens Støv. nyde Rei ingen Varighed er Jordens Værker lovet, Alt kommer, modnes og forgaaer, See, See, Bølgen reiser nu sit hvide vilde Hoved, Hvor Stæder var O Du, som hvælvede en Himmel omkring Jor Du aander, Verdner blive tilden, Og for at styrte dem, ei greb du Magtens Torden, Nok naar du vil. Du gav, og Himlene skal om Din Godhed tale, Og Jorden henrykt fryde sig, Til Dødeliges Vel, en lys almægtig Straale, En Siel fra Dig, At den, som her adlød de Bud, Din Godhed, lærte, Som kiendte Verden, elske Dig, Hans Haab, hans Glæde blir, ei Støvers Fryd og Smerte, Udødelig. O Du, som smilende med Taaren i Dit Øie Til Dødeliges Kummer seer, O kom Taalmodighed, veileed mig mod det Høie, Hvor Glæden er Og dæm Du i mit Bryst, enhver utøilet Klage, Hver Suk, som Godhed vrede kan, Der At give Brod en bedre og nærerigere Smag. Man koger de Klie, som man pleier at sigte fra Brødmeelet, i en Kiedel fuld Vand, rører dem om, ster det kogte igiennem grovt Lærred, og deiner Suurdeien og det bestemte Meel med dette lunkede Klievand. Det i Klien skiulte Meel giør Brødet, ei alene meere smagende, men dette faaer endog en Tilvært af 1 pd. paa hver 7 pd. Til Brødbagning hører almindelig det letteste Vand, en kraftig Æltning og god Syre af en flygtig Viinlugt. Man kan i nogle Maaneder holde Brødet frisk i et tørt tilpakket Fad eller Tønde, naar man imellem hvert Brød lægger et Bret paa Lister, og saaledes kunde man, imedens man har Ovnen heed, uden Fare forrette mange Bagninger strax efter hinanden.
Viborger Samler, 1785-12-19
Sverrig bager man Brød i tommetykke Kager for et heelt Aar. En lidet kostbar Huusfernis. For at svare at bone Stole, Canopeer og Comoder, kan man bruge følgende Fernis. Man smelter Apd. reent Colophonium i en Potte, og rører deri et halv Pund Terpentinolie, hermed an stryger man Stolene med en Pensel.
Viborger Samler, 1785-12-19
Af en Skrivelse fra Gibraltar af 1 Novemb. Deyen i Algier har forkyndet de 13 Amerikanske Stater Krig, og lader desaarsag foranstalte anseelige Skibsudrustninger. Et Hollandsk Skib, som som kom i disse Dage fra Algier her i Havnen, melder, at Deien lader nu, uagtet den med Spanien sluttede Vaabenstilstand, udruste den største Kaper flode, der nogentid er bleven udsendt i det Middellandske Hav af en barbarisk Magt. Den Hollandske Capitain har alene talt 12 Røverfregatter, som have ført fra 36 til 44 Kanoner.
Viborger Samler, 1785-12-19
Donau den 3 Decembr. En af de værdigste Generaler foer for nogle Uger siden paa den rasende Donaustrøm til Ungern, og ved det han selv vilde styre Roeret, satte han sig i øiensynlig Livsfare. En Underofficeer bad Generalen indstændig, men forgieves, at han vilde slippe Roeret. Bølgernes Rasenhed blev stedse heftigere; og pludselig kastede Roeret Generalen ud i Strømmen, Underofficeren greb en Baadshage, fik dermed fat i den Synkendes Klæder, tog ham oppaa Skibet og reddede hans Liv. Generalens Frue, som glædede sig over sin Mands Redning, gav Underofficeren en Douceur. Men Subordinationens Love tilkiendte ham 2 Maaneders Degradation. Slutning af Jndstevnte Sager til Decemb. Landsting. No. 5. Forvalter Schmidt ved Nørre Elker, indstevner til Underkiendelse, et ved Horns Venneberg Herreders Ret den 4 Julii dette Aar begyndt og næstfølgende 1 August sluttet Tingsvidne, administreret af den beskikkede Sættedommer Sr. Jens Haarup paa Lindet, og erhvervet af Hr. Bye- og Herredsfoged Brychmann i Hiørring, i Anledning af den Forvalter Schmith ved ovenmelte Ret den 9 August f. A. tilføiede Fornærmelse, da Hr. Byefg. Brychmann, lod ham ved Stokkemændene fra Retten udsætte, ved ved hvilket Tingsvidnesførelse Sættedommeren mod Forvalter Schmiths Protest har tilladt bemelte Stokkemænd, at vidne i deres egen Sag og om deres egne Handlinger, afhørt Vidner efter Spørgsmaale, hvorved der ere lagt dem Ord i Munde, tilladt dem at vidne om Ord, der ikke i Følge Loven er paa færsk Fod, eller til første Ting, men først efter nesten et Aars Forløb forstevnte, og endelig bevilget Hr. Byefoged Brychmann Opsættelse i bemelte Vidne Sag, uden at forelægge de udeblevne Vidner, dem Citanten ikke skal have frafalden.
Viborger Samler, 1785-12-19
No. 6. Fuldmægtigen ved Kiersholm Sr. Nislef- og Svend Hjorth fra Vinkel, indstevner til aldeles Underkiendelse, &c., endeel af et Tingsvidne passeret under Administration af Hr. Herredsfoged Peder Hjorth i Humle Mølle ved Liusgaard=Hitz=Herreders Ret fra den 19 Otober til den 9 Novemb. sidst med derunder afgivne Kiendelser, og især Faldsmaals=Kiendelsen med derefter paa Kiersholm for idømte Faldsmaals Bøder gjorte Udlæg, udi og formedelst en Tingsvidne Sag, som S. T. Hr. de Friedenreich havde anlagt mod Sr. Nisleff for at bevise, at Nisleff i Kiersholms Fiske Vande havde udøvet ulovlig Fiskerie m.v. Thi omendskiønt Apellanten Svend Hiort strax fra Sagens Begyndelse exciperede Forum med Tilkiendegivende at hans Værneting var Høysleff Birk, har dog Herredsfogden ikke alene dømt Svend Hjort til at bøde sit Faldsmaal med 10 Rdlr., men endog derunder dømt Appellanten Nisleff som Contrapart i Sagen, at udrede Faldsmaals Bøderne, fordi det forstevnte var skeet i hans Tieneste, og saafremt Svend Hjort ei selv udredede samme, samt i Følge deraf for Faldsmaals Bøderne gjort Excecution og Udlæg hos Appellanten Nisleff m. v. Bøger. Den Videnskab at nyde en fornøielig Sindsrolighed, skrevet i det Engelske af en berømt Anter, og oversat ved Hr. R. H. Volquartz, 24 Skl., saavelsom og det 1ste og 2det Hefte af Lidelsenshistorie med Schlegells Anmerkninger, det 1ste 14 Skl., det 2det 2 Mk. 8 Skl., ere at faae hos Klokker Randrup i Viborg.
Viborger Samler, 1785-12-26
Dr. 1180 GER. SAMLER. No. 52. TRETTENDEAARGANG. Mandagen den 26 December. Nye, Paris den 5 Decemb.
Viborger Samler, 1785-12-26
De Bedragerier, som den bekiendte Greve Calliostro og hans Grevinde her have spillet før deres Arretering, komme nu omstændeligere for Dagen, da man, uden Historien om Halssmykket, sandsynlig ikke skulle have kommet i Erfaring om dem.
Viborger Samler, 1785-12-26
Jblant andet holdt Grevinden endnu d. 7 August en Forsamling hos sig af 36 Damer, som hun havde lovet at foretage magiske Experimenter med, og af Gag. hvilke hvilke enhver havde betalt 100 Lovisdorer, og havde maattet love, at holde sig fra deres Mænd i 9 Dage. Ved Jndtrædelsen maatte disse Damer aflægge alle deres Klæder, Snørliver, falske Haar &c. og iføre sig en hvid Levite med broget Livgjortel. De bleve derpaa førte ind i en illumineret Tempel, i hvilken Grevinden Calliostro sad hvid klædt paa en Throne, og havde 2 store Figurer staaende hos sig, som vare saaledes klædte, at man vidste ikke, om det skulde være Aander, Mænd eller Fruentimre. Efter adskillige latterlige Ceremonier, bleve alle de 36 Damer bundne til hverandre ved Benene, og Armene, og derhos af Grevinden gjort dem den Erklæring, at dette var dette Fruentimmer=Selskabs og deres Afhængigheds Symbolum, hvori Mændene søgte at holde dem. Efterat de igien vare blevne løste fra hverandre, aabnede sig en Art af en Hvelving, og en ganske nøgen Mand kom herud paa en Guldkugle, der havde i Haanden en Slange og paa Hovedet en lysende Flamme: Dette, sagde Grevinden, er den berømte den udødelige, den guddommelige Calliostro, som er kommen af Abrahams Skiød, som ikke er bleven født, og er betroet alt det, som har været, er og skal blive bekiendt paa Jorden. Nu maatte Damerne efter Calliostros befaling ogsaa aflægge deres Leviter, stode alle der gandske nogne, og bleve af Grevinden opmuntrede til Forlystelser, som det Væsentlige i denne Verden, hvorpaa ogsaa 36 Genii, klædte i Atlask, lode sig see, og opfyldte Forskrivten paa de 36 Damer. Til Skam for vore nærværende Sæder er det sandt, at Calliostro har bragt sig i Gang ved saadanne Bedragerier og vederstygelige Koblerier.
Viborger Samler, 1785-12-26
At forfiine Rog= og Snustobak.
Viborger Samler, 1785-12-26
Tobakshandelen er en vidtløftig Mark, den beriger dem, som dyrke den; men man kan og tillige sige, at Tilberedelsen af denne Røgplante falder ofte i slette Hænder, saa at hele Nationer blive derved bedragne og lide Skade paa Sundheden. Man kan endnu tilgive den Miskmask, at de skiere og blande Havane, Knaster og Varinas iblant de gemeene Blade af det saucede Landtobak, og dette Onde er næsten uundgaaelig ved de ringe og stærke Sorter af de Spanske Vestindiske Plantager. Man vil her fremsætte nogle Maader, hvorpaa man kan forandre den ringe Landtobak til en finere.
Viborger Samler, 1785-12-26
Paa de i et Kar nedpakkede ringe Tobaksblade øser man en stærk Lund af Potaske, Blommer og Øll, som er kogt en Time, og derefter afsiet.
Viborger Samler, 1785-12-26
Efter en Tid af 4 Uger tørrer man denne under Navn af Varinas adlede Landsmand. Andre lægge de ringe Blade kun i 24 Timer i Kiøkkensaltvand, slaaer det derefter af, og besprenger det derpaa med en Tinktur af Cascarille-Bark, eller SassafrasVand, efterat Bladene først ere skaarne. En anden Omskabnings, Sauce give Stilkerne af Knaster eller eller Varinas, naar man koger dem ud med Eddike og Sirup, og dermed besprænger de slette Blade, i et Kar. Andre farve de saucede Tobak guul med guul Okker, hvid Kride og Mandelolie.
Viborger Samler, 1785-12-26
Udi Aarhuus Stift er udi nestafvigte Kirke=Aar copulerede 981 Par. Fødte Mandkiøn 1760. Qvindekiøn 1669, tilsammen 3429, hvor iblandt 144 Uægte.
Viborger Samler, 1785-12-26
Døde. Frao til 10 Aar. Mandkiøn. Qvindekiøn. 100 og derover: Tilsammen 1891 - i alt 3634, altsaa 205 flere døde end fødte. Mærkværdigheder. Ved fødte: Anmeldt 51 dødfødte og 28 pr. Tvillinger. I Udbyeneder Sogn har en Kone født Trillinger. J Klachring Sogn har en Kone ligeledes i 3 paa hinanden følgende Dage født 3 Børn, hvoraf 2 levede i 5 Dage og den 3die i 5 Uger. Ved Døde. Druknede. Af Hierne Sogn en Mand paa Jisen, i Albøge Sogn en Dreng i en Tørvegrav, i Schanderborg en Dreng, paa Samsøe en Mand i en Brønd, i Giesing Sogn en Karl, i Thorsager Sogn et Barn i en Kiedel Valde, i Uth Sogn et Barn i en Kiedel Lund. Falden til døde: J Falling Sogn 1, i Aarhuus 1, i Ørum Sogn en Pige af en Hest, og i Haldum Sogn en Mand ligeledes. Qvalt og knusede: Ved Horsens en Mand i en Sandgrav, i Hatting Sogn en Mand under et Træe, Træerod han ville opgrave, i Graae Mølle ved Aarhuus en Karl ved Vandhuuset. Hastig død: i Aalsøe Sogn, en Mand som noget Øll og Brød blev siddende fast i Halsen, i Kastberg Sogn en Karl samme Dag han havde Trolovelse. Omkommet ved løbske Heste: i Rimsøe Sogn en Dreng, i Randlev Sogn en. Omkommet i Snefog. af Tulstrup Sogn en Mand paa Veien fra Aarhuus, at Tiirstrup Sogn en Mand paa Veien fra Ebbeltoft. Skudt af Vaade: i Giessing Sogn en Pige. Funden død paa Marken: i Udbyeneder Sogn en Mand, i Østertørslev Sog en Mand, paa Samsøe en Karl. Funden død i en Mands Lade: i W. Alling Sogn en Betler. Funden død ved Stranden ved Grenaae 2, i Hemmed S. 1, og af Hoed Sognen. Af Meislinger: i Raarupe Sogn 12. Angaaende. de Huusarmes Blok.
Viborger Samler, 1785-12-26
Sidste Onsdag den 21 Decembris vare SognePræsterne med Hospitals Forstander Bertelsen forsamlede i Domkirken ved denne Bloks Aabning, hvorudi denne Gang fandtes kun 4 Mk. 8 s. Men til Provsten var forhen indsendt i Banco fra en Veldæderinde, som ofte tilforn har givet os saadanne Prøver af en udmærket Retskaffenhed og virksom Deeltagelse i vore Fattiges 2 Rd. = Nød altsaa 2 Rd. 4 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1785-12-26
For hvilke Gaver, som blant 14 Personer af de allermeest nødlidende Fattige i alle 3 Sogner bleve uddeelte, vi sige deres og vores Velgiørere af Hiertet Tak, ønskende dem til en velsignet Fest den vor Herres Jesu Naade, som for vor Skyld er bleven fattig, da har var rig, at vi ved hans Fattigdom skulle blive rige. Men os og vore Fattige ønskede vi flere Efterfølgere af deres Exempel, at vor Fattiges Cassa, som nu atter helder, ikke ganske skulle undergaae. NørreJyllands Landsting. for 1786. holdes paa Efterskrevne Dage. Januarii den 25 Julii den 12 Februarii = 22 August = 9 Martii = 15 Sept. = 20 April = 19. October = 18. Maji = 17. Novemb. -15 Junii = 14 Decemb. 213. Ende paa den fiortende Aargang. Register. Register, over de fornemste Materier som findes i denne Aargang. No. 1. C.
Viborger Samler, 1785-12-26
Svar paa de i næstforrige Aars Samler No. 46. indførte Spørgsmaale. Jndfald. 2. Fortsættelse af No. 1.
Viborger Samler, 1785-12-26
Gravskrift over Sal. Frue Cancellieraadinde Steenfeldt. Om de Huusarmes Blok.
Viborger Samler, 1785-12-26
3. Slutning af No. 2. Udenlandske Nyheder.
Viborger Samler, 1785-12-26
Præste Ordination i Wiborg. 4. Æreminde over den i No. 44 f. A. bestungne sporede Helt. Tanker over afg. Hr. Otte Christian Høst.
Viborger Samler, 1785-12-26
Blandede Efterretninger. D. IV. &, V. Calendar. Febr. AnniMDCCL. V. Afbrudte Tanker i Anledning af Kronprindsens Fødsels-Dag, d. 28 Januarii 1785. Et Digt til Friheds Priis. paa Hans Majestets Kongens høie Fødselsdag.
Viborger Samler, 1785-12-26
6 Kongelig allernaadigst Plakat, angaaende Bøndergodsers Afhændelse fra Hovedgaarde. CapitelsTaxen for Aarhuus, Aalborg og Viborg Stifter.
Viborger Samler, 1785-12-26
Præstevielse i Viborg. - 7 Critisk Bedømmelse over de afbrudte Tanker samt Digtet til Friheds=Priis i Nr. 5. Om de Huus armes Blok. 8. Venskab. Slutningen af No. 7.
Viborger Samler, 1785-12-26
Blandede. Efterretninger.
Viborger Samler, 1785-12-26
9. Svar paa Censuren i N. 7. 10. Slutningen af No. 9.11. Echo af Venskab i No. 8. Noget i Anledning af Censuren i No. 7 og 8. Kongens Fødsels dags Celebration i Ribe og Ringkiøbing.
Viborger Samler, 1785-12-26
indsendt Vers. Blandede Efterretninger. Gravskrift over Afgangne Mad. Bering i Holsteb. 12. Til Bonden, som endte Feiden. Blandede Efterretninger. Gravskrift over afg. MadameWardinghuus. 13. Repliqve paa Verset i No. 9. Samtale imellem Peir og Kresten, holden paa de tydske Grændser, Aar efter Guds Byrd 1783.
Viborger Samler, 1785-12-26
Blandede Efterretninger. 14. Svar til de i No. 9 og 10 indrykkede Noter. De Jydske Sager, som indeværende Aar skal paadømmes i Høieste Ret. - 15. Fortsættelse af Svaret i No. 14. Præstevielse i Viborg.
Viborger Samler, 1785-12-26
16. En medicinsk Anmerkning om Nathuer. Tanker ved Guldsmed Sr. Stabells Død. Blandede Efterretninger. Om de Huusarmes Blok 17. Forslag til Betleriets Afskaffelse. Jndfald. Tanker ved Hr. Provst Neuches Død. Gravskrivt over Sr. Stabell Guldsmed. 18. Morgenen. Begravelse. Tale ved Hr. Provst Neuchses. Spørgsmaale.
Viborger Samler, 1785-12-26
19. Betleriets Afskaffelse i Calløe Amt.
Viborger Samler, 1785-12-26
En ubekiendt smuk Trækfugl, skudt i Aunsberg Hauge.
Viborger Samler, 1785-12-26
Om Samsons Rævefangst. Den hiertelige Barmhiertige. Jndfald. Sørgetanker over afg. Sognepræst Hr. Fr. Chr. Timmermann. 20. Om Betleriets Afskaffelse.
Viborger Samler, 1785-12-26
Om Provstevalg. Et lidet eenfoldig Riim,
Viborger Samler, 1785-12-26
offerered de høie og uforstaaelige Porter.