Berlingske Tidende, 1751-12-13
Det seeneste Jordskælv, den 23 Oct har imod Sønden, nedstyrtet en Deel af Toppen paa Bierget, som øverst ligner en Kegle. Bierget er paa bemeldte Side langt steyle, end paa den anden, og gaaer langt spidsere til. Saasom nu denne Kegleer bleven til af det Sand, der er opkastet af det øverste Gab paa Bierget, saa er vel den skeete Styrtning ikke saa dyb, men Circumferencen er stor, og har faaet store Rifter, hvoraf somme endnu udpuste idelig Røg. Sandet er paa denne Side hverken med Steene eller andet blan det. Man seer kuns gandske faa Steene, som formedelst deres overordentlige Størrelse og Vægt have trængt sig ind i Sandet, og ligget der i lang Tid. Neden for denne Styrtning, hvor Bierget staaer længere ud, og faaer en ny Skraa hed, der kand ansees ligesom Basis og Foden af Keglen, sees er Gab, hvoraf den tilforn ommeldte Jld-Strøm er udrunden. Da nu den brændende Materie har maat trænge sig igiennem saadanne Klipper, som vare gandske friske og ikke i mindste Maade calcinerede, saa følger af Fornødenhed, at den store Forre, der udfordredes til saadan Aabning at giøre, maatte foraarsage en stærk Rystelse i Bierget, som inden i er gandske huult, og dette var Aarsagen til det Jordskælv, der blev fornummet i de omliggende Egne. Den ne første Kilde, hvoraf i nogle Dage udvældede brændende Harpix, er derpaa bleven tilstoppet, og den deraf udrundne Materie, saa varm som den endnu er, er allerede bleven saa haard som Steen. To hundrede Skrit fra denne Kilde bedre af Dybet til, er en anden, hvoraf endnu en Jld Bæk udvælder. Gabet er i det høyeste ikke meer end 10 Fod viid, og den deraf flydende Jld styrtes nogle Skrit fra sit Udspring ned i Dybet. Hvor Materien først vælder ud, er den saa flydende som Vand, og løber saa hastig som en Bæk, der kand drive i Mølle=Hiul. Man har kastet store Stykker derind af samme Materie, som allerede var hærdet, men disse Stykker, omendskiønt de ere sammensatte af diverse Ting, ere dog ikke siunkne til Bunds. De have vommet oven paa, og ere med stor Force blevne bortrevne af Strømmen. Man seer intet videre end nogle Bobler, der stige op paa Overfladen. Couleuren er om Dagen grøn men ved Natte Tider synes den langt smukkere. Den deraf opstaaende Damp er gandske lys, og uddunster ingen Sovl, som paa Toppen af Bierget skeer. Den ligner den varme Duyst, der fornemmes ved de mineraliske Varme Bad. Naar Vinden bærer fra, saa kand man uden nogen Jncommodation paa 2 Skrit nær træde hen til den flydende Jld. Men naar Vinden bærer til, saa fornemmes Heeden paa 20 Skrit, men længere fra er der ved den nu rindende Strøm ingen Farlighed. Denne har taget sit Lob oven ver en gammel tilforn udvældet Strøm. Saasom nu denne Materie, naar den hærdes, bliver meget hvas og ujævn, saa løber den nu værende Strøm baade paa høyre og venstre Side over Brædderne, og fortsætter sit Lob efter Tyngdens Love og efter Landets enten høyere eller lavere Situation. Der var endnu en anden Kilde, hvoraf deslige Materie udflød. Samme var lidet oven for den, som endnu udvælder; men den er allere fortørret. Denne Strøm flyder endnu paa denne Side af Bosco=Bye igiennem en Krat. Dens Lob kand nøye observeres af den opstaaende Røg. Fra denne Krat, hvoraf Stedet Bosco-Reale har faaet sit Navn, tager denne Strøm den nærmeste Vey til Bosco=Bye. Det første Huus, den rammede paa, faldt om. Men det andet, som formodentlig var af stærkere Bygning, stod den rivende Strøm imod; hvorudover den fortsatte sit Lob af Siden til, og udbredede sig fremdeles og (Continuationen følger.)ver Marken.