JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Fire Personer skulle have i en Uge, eller een Person i en Maaned: Flesk 1 Skaalpund Første Periode. . Fra 1522 til 1749.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Det første Glimt af et særeget Hospital for Gale, Kræftfulde, Vanvittige og Krøblin32 Lod, Nødekjød 7 Pund, Smør 3 Skaalpund, Sild 1/4 og 1 Otting, Bergensk og Jslandsk Fisk 3 Pund, Gryn 1/2 Otting, Brød 1 Fjerding 55 Skaalpund, hvert Pund Brød til 1 1/2 a 1/2 s., Øl 1/2 Tønde, Æddike 3/4 Pægel og 1 Pot, Sennep 17 og 1 Ottingkar, Ost 3 Pund. Priserne vare følgende: En Tønde Rug 7 Mk. 8 s., ogsaa til 3 Rdlr. i de dyreste Aar, en Tønde Erter 10 Mk. 8 s., en Tønde Byg 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s., en Tønde Byggryn 2 Rdlr. 3 Mk., en Tønde Smør 14 Rdlr., en Side Flesk 3 Mk., en Nødekrop 4 Rdlr., en Lammekrop 2 Mk. 4 s., en Gaasekrop 12 s. En Side Flesk skal veie 21 1/4 Pund, en Tønde Smør skal veie foruden Træ 14 Lispd. En Tønde Svendeel af en halv Tønde Malt, Humle 1 1/2 Pd., beregnet til 5 Mk. 8 s. Tønde Øl. Til otte Personer, som spise sammen en Ret, udregnes Retterne at skulle indeholde følgende: Af en Faarekrop 3 1/2 Ret, en Kalv 5 Retter, et fuldvoxet Lam 5, en færsk Oxe 40, et Par fuldvoxne Gæs 1 Ret, en Tønde Svine fødder 60 Retter, en Tønde Oxekjød 30, en færsk Gaas 2 Retter, en saltet Gaas med Kraaser 1 1/2 Ret, en Tønde Kallun med ingen Fødder 70 Retter, en Tønde Oxefødder 50, en Tønde Vildtbrad 30, en Tønde Sild vel ger har et mundtligt Sagn bevaret i Navnet Pesthuus, Spedalskhuus, St. Jørgens Hospital, stiftet af en Catholik Claus Dennem 1522. propper og forhøiet 100 Retter, en Tønde Sild uforhøiet 92, en Tønde forhøiet hovedløs Torsk 60 Retter, en Tønde Torsk uforhøiet 52, en Tønde Lax, vel pakket 100 Retter, en Tønde Aal, som er forhøiet 160, er Lispd. Bergefisk 9 Retter, hundrede Flyndre 5, hundrede Hvid linger 6, en Snees tørre Torsk med Hoveder og Been 20 Retter, en Snees Rokker 15, en Tønde og en Fjerding Erter 120 Retter, en Skok Ruskebøtter 3 Retter, en Hare 2 Retter, et lidet Vildt 4 Retter, et stort Vildt 7, et Par Vildænder 1 Ret, to Par Duer 1 Ret. et stort Sviin 8 Retter, en Griis 1 Ret, en kalkunsk Hane 1 Ret, et Par Agerhøns 1 Ret, En Tønde Smør 3416 Maaltider for een Person, 1 Lispd. Ost 64 Maaltider. Prisen paa Rug var her 12 s. til 40 s. Skjeppen, eller 15 Mk. Tønden i det høieste: 1652 var Prisen 22 Mk. Tønden. Hvor nødvendigt altsaa, at Hospitalerne eiede Jord og Bønder, hvis Afgivt var bestemt i Natural=Leverancer, som endnu er Brug ved Nykjøbings Hospital i Falster, hvor Bønderne i Omgang levere Brød, Øl, Gryn til 30 gamle Koner, der leve af 400 Tønder Hartkorn Bøndergods og 600 Tønder Hartkorn Tiende, foruden Renten af 20,000 Rdlr. Capital. Hver Kone har 30 s. daglig, og fri Logis, eller skulde have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Endnu en vigtig Anmærkning, der taler høit Det var anlagt tet ved Kallebostrand paa Vesterfælled, ikke langt fra Tømmerpladsen. Aldeles intet har Historien levnet os, om denne Stiftelse, hvis Usselhed vi først blive bekjendte med 1749. Da dette Hospital allerede den Gang længe havde været underordnet Fattig imod, ikke at sætte Fattige paa Redepenge, men at give dem Almisse i Spisevare. Thi Aar 1500 blev Eenrigsdaler=Mynt først indført i Dannemark, og gjaldt 2 Mk. Dansk,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
da Frederik den Anden døde 1589, gjaldt den 3 Mk. Dansk, 1600 gjaldt den 4 Mk.; 1620 den 12te August 66 s. Dansk, 1609. den 6te April 68 s.; 1610 den 11te April 74 s.; 1616 den 4de Julii 80 sk.; 1618 den 1ste Maji 84 s., 1619 den 1ste Decbr. 1 Rdlr. pr. 6 Mk. 96 s. Saaledes stod Rigsdalernes Værd urokket til 1652, da den steeg til 6 Mark og 2 s. imellem Mand og Mand. Naar nu den Fattige faaer 28 s. om Ugen, saa betyde jo disse snart 2 Mk. 4 s., snart stige de lige til 3 Mk., i en Tid af 4 til 5 Aar; den Fattige kan ikke lægge denne Difference til af sit eget, den maa tages fra Vegten i hans Spiisning; han skal æde Lod som om det var Halvpund, og Lod som Qvintin, da dog hans Mave vil have een og samme Vægt og Gluten anmal og vegetabile samt frisk Luft, for at vedligeholde Anmaliseringens Af- og Tilgang sundt Blod, sund Marv. Penge modtoge de Fattige ikke i de ældre Hospitaler lige til efter Souverginiteten. væsenet i Kjøbenhavn, kan dets sære Bestyrelse ikke sætte os i Forundring. Med Øienvidners egne Ord fra 1758 ville vi male den ynkelige Tilstand af dette Pesthuus. J denne Rønne vare 180 Lemmer, en ynkværdig Samling af Fjantede, Heel= og Halvgale, Vanføre, med Flod og Kræft beladte Mennesker. Den saa ærværdig Catholik Claudi Rosset siger i den trykte Samling af hans Fundatser, at han fandt disse Ulykkelige 1749 liggende i bare Straa og Lang fra Stranden, ja blottede forKlæder og Linned. Denne Pesthuuslemmernes første Velgjører bestemte derfor sine Gaver til at klæde de Nogne og skaffe dem qvægende Leie. Allerede 1758 havde Claudi Rosset ved sin virksomme Gavmildhed befriet nogle Elendige fra at ligge i Stran og Tang. Men den storre Deel af Lemmerne, meest de Heelgale, bleve et Offer for Tidernes Fordom. Nøgenhed, Ureenlighed, Sult, Fortvivlelse var det, som den ene Broder fængslede her den anden til og lod ham fanderslides af i denne fæle Kule.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Det var en Spisemesterinde, der 1749, ligesom og for den Tid, tilligemed sin Broder, styrede Alt ved Stedet. Denne lad hos Jnspecteuren hver Løverdag afhente paa Conventhuset, en heel Uges Penge, beregnede til fire Skilling. for hvert Lem. Jnspecteuren over alle Kjøbenhavns Hospitaler skriver, at han daglig var Vidne til rørende Syn blandt disse Elendige. Han saae her Forhungrede, der neppe havde Kræfter til at skjære Tænder, og anholdte enhver, som om de vilde æde ham. Paa Gaarden laae der henslængt sorte Brødskorper, Skrællinger og Fleskesvær, med Jis og Straa sammenfrosne Roeskrællinger, om hvilket de Forhungrede droges som Jagthunde, for at nedsluge det. Jngen Oplysning maatte eller turde nogen af de fornuftige Lemmer give Jnspecteuren eller nogen Anden. En Slavisk Frygt og større Sult bandt alle Tunger *). Endelig lykkedes det Jnspecteuren at faae Tilladelse af Commissionen for Fattigvæsenet, at faae et eller andet Lem fra Pesthuset sat indi Brøndstrædehospitalet. Af disse samledes da følgende Oplysning om Lemmernes Mishand*) Skrivefrihed havde ikke skielvet for disse Spisemesterinde Vaaben, men havde nedlynet Haan og Forbaandelse over denne Menneskehedens mere end barbariske Mishandling. ling i Pesthuset. Om Løverdagen, naar Uge pengene vare ankomne, gav Spisemesterinden, Stiftelsens Gudinde, med Lynriset i Haanden, hvert Lem et Brød, beregnet til 14 s., en liden Klat Smør til 4 s., Ost for 2 s., Trækul til Fyrfade for 2 s.; for Vask tog hun 2 s. af hvert Lem. Denne bestod deri, at een af Gangkonerne skyllede en Særk eller Skjorte i bare Vand. Derfor fik Gangkonen en Portion Mad den Dag, men Gudinden tog selv over 200 Rdlr. aarlig Vaskergevinst. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Blandede Nyheder. Pintseaften Kl. 12 1/2 er en Vægter paa Hjørnet af Nyamagertorv og Høibrostrædet betydelig saaret i Ansigtet af et Menneske, som havde en skjult Dolk i sin Stok. Personen, som strax tog Flugten over Slotspladsen, skal efter Vægterens Udsigende, have været en Militair, og den Saarede paastaaer, at han vil kunne kjende ham, om det end var blandt Hundrede. Stokken med Dolken, havde Vægteren bemægtiget sig, og det kommer nu an paa, om den kan lede til at komme paa Spor efter Gierningsmanden. Anledningen til det Hele er ikke ganske bekjendt, men det vilde i ethvert Tilfælde være at ønske, at en Person, der vovede at betjene sig af saadant Banditvaaben mod et Menneske, der skal vaage over den offentlige Sikkerhed, maatte blive paagreben og straffet. Vægteren ligger endnu til Sengs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
J den Kongelige Stald paa Frederiksberg sees nu en Africansk Hjort, som Hr. Capitain Fisker i forrige Aar har hjembragt fra Ostindien. Det er et nydelig lille Dyr af Størrelse som en meget lille almindelig Hjort. Det har to sortagtige Horn, uden Tagger, og meget levende Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
J Fredags er der ankommen hertil Hovedstaden en Troup Franske Skuespillere og Skuespillerinder, bestaaende af elleve Personer, fra Stokholm. Det hedder, at de agte at spille her i Sommer. En af dem har allerede spillet Commandantens Rolle i Adolph og Clara sidste Fredag med bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Efter Forlydende skal den nyfødte Prindsesse, der befinder sig meget vel, bære Navn af Frederike Marie, og Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Sverrig, Prinds Carl af Hessen og Gemalinde, samt Kurprindsen og Kurprindsessen af Hessen skulle blandt andre bedes til Fadder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
- Madame Rosenqvist har denne Gang betjent H. K. H. Kronprindsessen ved Forløsningen, og Madame Lydike nyder nu en Pension af 200 Rdlr. Hr. J. C. Purup i Christianssund, Lærer ved den Bernstorffske Stiftelse, har i Trondhjemsavisen ladet indrykke et vidtløftigt Forsvar mod en Anonym, der har skrevet en Satire over det Theater, som Hr. Jens Kaasbøl har ladet indrette i sit Huus og uden Forskiel indbudet saa mange til, som Rummet tillod. Hr. Purup roser Hr. Bogtrykker Stephanson for, at han har negtet dette i Dølgsmaal fødte Hjernefoster Plads i sin Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Præsten Hr. Wulfsberg i Christiania anlægger nu i Forening med Overlærerne Hr. Rasmussen og Hr. Flor, Hr. Adjunct Platou og Kjøbmand Thrane en Underviisningsanstalt for unge Handelsmænd. Et rosværdigt Foretagende, som fortjente at efterlignes i Kjøbenhavn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Søndagsskolen i Bergen er nu i en blomstrende Forfatning. Dens Jndtægt i det tredie Skoleaar, nemlig fra 1ste Maji 1804 til 1ste Maji 1805 var 914 Rdlr. 23 s. - To Klubber bidrage, den ene 50 Rdlr. og den anden 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
J det anførte Tidsrum er der blevet underviist 162 Elever, og i de tre Aar, Skolen har existeret, 252. Følgende have gjort sig fortjente ved at give Underviisning i de Fag, som her anføres, uden mindste Betaling: Hr. Porath i Skrivning, Hr. Gørbitz i Frihaandstegning, Hr. Gjestvungen i Figurtegning, Hr. Pastor Welhaven i Retskrivning, Hr. G. Bohr i Regning. - Hr. Stiftamtmand Bull og Hr. Amtmand Vibe anstilte en offentlig Prøve den 19de f. M. og den første hædrede sytten Elever med passende Præmier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Ved Høiesteretsdom er en Mand, ved Navn Lars Thomsen, i Fyen, som paa en mordisk Maade har slaaet sin Kone til en Krøbling, bleven dømt til sex Maaneders Arbeide i Odensee Tugthuus, samt at forblive der endvidere og aftjene sin Underholdning ved forholdsmæssigt Arbeide, indtil han stiller saadan Borgen, at hans Kone og Børn kunne være betryggede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Den Franske Sømagt bestaaer i denne Tid af følgende Krigskibe: ved Brest laae for kort siden 1 paa 120, 2 paa 110, 2 paa 80 og 16 paa 74 Canoner; ved Toulon. 4 paa 80 Canoner, 7 paa 74, af Fregatter og Corvetter: 1 paa 24, 5 paa 18, 2 paa 12 paa Stabelen 2 Rangskibe paa 74 og 1 Fregat; ved L'Orient 4 paa 74 ; ved Rochefort: 1 paa 120, 1 paa 80, 3 paa 74, 1 Fregat paa 24 og 2 paa 18 paa Stabelen: 1 paa 120, 2 paa 74, ved Nantes 1 paa 18; ved Cadix i paa 74, i Ostindien 1 paa 84 og 2 Fregatter; i America 3 Krigsskibe, ved Ferrol 5 paa 74 og 1 paa 42. Foruden disse Skibe skal der endnu være 6 Linieskibe og 1 Fregat. Den hele Franske Sømagt bestaaer altsaa af 53 Linieskibe. Antallet paa de opgivne Fregatter og Corvetter beløber sig til 20, hvortil endnu maa regnes de mangfoldige Canonbaade og andre smaa Krigsfartøier. Den Landsoldat, som for kort siden var bleven saaret paa Gaden, er nu næsten fuldkommen helbredet igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Da den Franske Skuespillertroup i Hamborg, d. 30 April gav den sidste Forestilling, til Benefice for Mad. Foures, reiste der sig en stor Allarm. Saalænge Skuespillet varede blev Mad. Fou res hver Gang modtagen med uhyre bifald, men da Stykket var ude og Tæppet var gaaet ned, begyndte man at stampe og applandere. Directionen lod Lamperne slukke. Nu raabte Tilskuerne: "Lad Dækket gaae op!" Da dette ikke skede, klavrede adskillige over Orchesteret, og trak selv Tæppet op Nu kom Mad. Foures frem, under lydeligt Bravoraab, men forlod snart derpaa igjen Skuepladsen. Man raabte nu paa Directeuren Hr. Bonnet. Derpaa fremtraadte Hr. Adam, en forhenværende Med directeur, og erklærede, at han havde ladet søge efter Directeuren, men at han var ingensteds at finde. Langt og længe maatte Hr. Foures træde frem og erklære, at han og hans Kone ville komme tilbage. til Hamborg i September Maaned. Dette beroligede Tilskuerne, og Allarmen, som havde varet, til Kl. 12 om Natten, hørte nu op. J Lloyd's Evening post tales om Aarsagen til Differencen imellem Frankrige og Sverrig. Der anføres tillige en Delingsplan, som f. A. skal have været iværk. J samme Tidende siges, at Sverrig agter at sælge Svensk Pommern til Rusland. Den Lombardiske Krone, som den Franske Keiser er bleven kronet med, bestaaer egentlig kun af en flad, tre Fingre bred Guldring. Jndentil er den forsynet med en Jernring og udvendig er den besat med Ædelstene. Aarsagen til det første er ubekjendt, skjønt Overtroen paastaaer at Jernet er et af de Søm, som Christus er bleven forsfæstet med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
En Bayersk Prindsesse, navnlig Theadelinde, har ladet den forfærdige i Aaret 593, for at lade sin Gemal Agilolf krone dermed, den er altsaa 1212 Aar gammel. 774 havde Carl den Store den paa, da han blev kronet til Konge over Lombardier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Efter de nyeste Lister findes nu i Paris 140 Apothekere, 81 Doctorer, 291 Chirurger, 72 Gjest givere, 555 Hotel Garnierer, 211 Restaurateurer, 714 Bagere, 590 Slagtere, 237 Hattemagere, 3555 Bijoutierer, 202 Uhrmagere, 188 Bogtrykkere, 305 Boghandlere, 34 Musikhandlere, 1242 Snedkere, 254 Guldsmede, 186 Tapetmagere, 114 Bogbindere, 1431 Skrædere, 30 Theatre, 104 Banquirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
J Cherson oprettes et Handelscompagnie for det sorte Hav. Der udstedes 1000 Actier hver paa 1000 Rubler. J Brun døde nylig den berømte Klædefabripaa 1000 Rubler. J Brun døde nylig den berømte Klædefabricant Baron v. Mund. For 30 Aar siden kom han som en Fattig Mand derhen, og arbeidede som Svend i en Fabrique. Efterat han havde etableret sig bragte han det saavidt, at hans Fabrique, hvori Keiser Joseph selv engang havde besøgt ham, aarligen leverede 6 til 7000 Stykker Klæde, som gjorde udenlandsk Klæde undværligt. Han efterlader den største Klædefabrique i Landet, 3 betydelige Allodialgodser, samt mange Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Nyeste, ki derie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Givtermaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J vore Dage, hvor Navne og Titler igjen komme saa meget i Mode, vil det maaskee ikke være unteressant at læse noget om de Kjøbenhavnske Gadenavne. Mange af dem ere meget caracteristiske og kunne give Anledning til adskillige Betragtninger. Adelgaden synes i det mindste i vor Tidsalder at være en af de meest bidende Satirer over Adelen. Jkke i en eneste Gade i hele Staden boer saa meget Blandingsgods, eller findes der saa mange usle Bygninger som her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Gadernes Hof= og Statscalender staaer Adelgaden lavest, ligesom den i Sprogbrugens staaer øverst. Med enhver adelig Ting forbinder man sædvanligen noget Ædelt, men der gives ingen uædlere eller uadeligere Gade, end Adelgaden, hvortil dens nøie Beslægtning med Nyboder maaskee ikke er een af de ringeste Aarsager. Borgergaden. Derivationen til dette Navn er vanskelig at bestemme. Der gives tre forskjellige Meninger i den Henseende. Efter den første er Borgergaden en Antipode til Adelgaden. Efter den anden er det en Gade, hvor man borger meget ud, og efter den tredie derimod en Gade, hvor Folk gjerne borge eller tage paa Borg. Men den lærde og vidtberømte Doctor og Magister Confucius Feirfax har i et kronet Priisskrivt beviist, at alle disse Meninger ere falske. J hans gyldne *) Afhandling fremsættes følgende skarpsindige Grunde derfor, For det første er Borgergaden en *) Gylden kaldes saadanne Afhandlinger for saavidt som de betales med Guld. langt reenfærdigere, langt anstændigere og langt anseeligere Gade, end Adelgaden, til at den skulde kunne være Antipode til en Gade, der har et saa uadeligt Udseende. Det burde da snarere være omvendt. Dernæst kan Borgergade ikke betegne en Gade, hvori der boer Borgere, da der ikke gives en eneste Gade i Kjøbenhavn, hvori der ikke boer Borgere (Citoyen eller rettere Bourgenis). For det andet kan det heller ikke betegne en Gade, hvor der boer Folk, som tage eller give paa Borg, thi saadanne Borgere finder man jo i alle Gader, og man kan ikke indsee, hvorfor man just skulde udmærket Borgergaden fremfor alle de andre. Man maatte da antage, at man i gamle Dage havde anviist saadanne Borgere en egen Gade. Men dette lader sig ikke tænke paa en Tid, hvor man ikke borgede Hundrededelen saa meget som nu omstunder. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Blandede Nyheder. J Dannemark og i Norge, i Jisland og i Grønland, og overalt hvor der findes Danske Embedsmænd, vil der vist og findes de, der have kjendt, yndet og elsket Regents=Sveitseren Feldtner. Tro og aarvaagen understøttede han i 22 Aar mangen Ynglings Flid, ved ganske tidlig om Morgenen at vække ham til Studeringer. Skjønt 77 Aar gammel vedligeholdt han lige til sin Død sin sædvanlige Munterhed, Virksomhed og Tilfredshed. Med en sjelden Ro gik han til Hvile den 9 Junii, efter tre Dages Sygeleie. Regentsens Alumni og andre Videnskabsdyrkere forhøiede hans JordefærdsHøitidelighed ved deels at ledsage, deels at bære ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Jomfru Winther har i disse Dage forladt Skuepladsen, hvis Pryd hun i en Række af Aar har været. Hun skulde næstkommende Vinter have havt en Benefice. Mad. Clausen skal i Fremtiden fornemmelig erstatte hendes Savn. Det hedder, at det fra Sverrig ankomne Franske Skuespillerselskab skal have faaet Tilladelse til at give otte Forestillinger, og Hr. Foures endnu tre i Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Kjølbygaard i Thy med underliggende Gods, Tiende og Møller, har Hr. Proprietair Overgaard solgt til Hr. Capitain og Byfoged Skønau for 80,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Et fireaars Barn faldt sidste Fredag ud fra et Vindue i fjerde Etage i Myntergaden, med et Glasblækhuus i Haanden, uden at komme til Skade. Ved den residerende Capellan Hr. Boesens Bestræbelser er der nu i Faaborg blevet oprettet et Læseselskab, som tillige har det roesværdige Formaal, at Bøgerne, som alle skulle være af almeen nyttigt Jndhold og Danske, efterat de ere læste af Medlemmerne, gives til et frit offentligt Bibliothek for Byens Jndbyggere og for Reisende, som der maatte blive opholdte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Den første Auction paa den afdøde Ladiges Sukkerraffinaderie, hvis Bygninger ere vurderede for 44,200 Rdlr., skal holdes d. 19 Junii. Auctionen over den Afdødes store Mængde Actier er endnu ikke bestemt. Hans Bo er, som bekjendt, et sandt Actiemagazin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Efterhaanden seer man nu de gamle Bygninger, som den sidste store Jldebrand har levnet, forsvinde, eller i det mindste faae en ny Skikkelse. Aldrig saasnart ere saadanne Steder solgte ved Auction, førend Kjøberen foretager en Forandring dermed. Dette har iblandt andre ganske nylig været Tilfældet med den afdøde Bogholder Olivarius's og Agent Svendsens Gaarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J Trondhjemsavisen indbyder Stephanson, alle ædle Norske Landboere til at bidrage til de brandlidte Trønders Understøttelse. 23 Huuseiere, siger han, ere blevne huusvilde, foruden mere end 40 Jndlogerede og et stort Antal Børn. Byens Øvrighed har allerede sørget for, at anseelige Gaver ere indkomne i Trondhjem selv, men ogsaa Landmanden opfordres til at række en hielpsom Haand med Penge, Tømmer, Bord, Bag eller Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J samme Avis siges, i Anledning af Landhuusholdningens udsatte Præmie for Skoves Besparelse i Norge, at der paa mange Steder i dette Land holdes meget ilde Huus med Skovene. Delphin & Schandorff have i Christiansands avisen ladet bekjendtgjøre, at de nu fabriquere to Sorter Viinedike, der er langt stærkere end den Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J en Strasburger Hospitalkielder gjemmes endnu Viin fra Aaret 1472, da Høsten var saa velsignet, at man, efter gamle Skrivters Forsikkring, i en stor Tørke vandede Viinrankerne med Viin. Denne over 300 Aar gamle Viin blev prøvet paa den Jtalienske Kronningsfest. Kongen af Sverrig har tilladt de Engelske, at have i Stralsund Oplag af alle raae og foradbeidede Varer, der komme fra Storbritannien og dets Colonier i Engelske eller Svenske Skibe, saalænge Krigen imellem Engelland og Frankrige varer. Udførselstolden skal ikke overstige 3/4 pro C. ad volerem, og ere Artiklerne bestemte til indenlandsk Brug skal der betales den samme Afgivt, der kræves af begunstigede Nationer. - Den Svenske Leir i Skaane bestaaer omtrent af 10,000 Mand, saavel Cavallerie som Jnfanterie, samt et forholdsmæssigt Antal Artillerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Den 26de Maji er Keiser Napoleon bleven i Mailand kronet til Konge af Jtalien. Ceremonierne vare pragtfulde og næsten ganske de samme som ved Keiserkronningen. De øvrige Høitideligheder overgaae al Beskrivelse. Paa een af de Pladser, hvor der fordum blev brændt saa mange uskyldige Mennesker, har der denne Gang været et kostbart Fyrværkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J Livorno er der ankommen 500 Corsicanere, som skulle afløse de der garnisonerende Franske Tropper. De skulle forøges til 3000 og føre Navn af den Keiserlige Corsiske Legion. De ere undersætsige, kraftfulde Mennesker, og see meget martialsk ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Kjøbenhavn er ikke den eneste Stad, som Sommeren i Aar behandlev saa stedmoderlig. Selv i Jtalien er Veiret saa koldt og fugtigt, at de ældste Folk ikke mindes et saadant Foraar. Dette Veirlig strækker sig lige til Neapel, hvor man allerede i Maji pleier at have en brændende Hede. Paa visse Steder i Norge skal det derimod i denne Tid have været overdrevet varme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J Grenoble har et ungt Fruentimmer nylig forgivet sin Fader. Hun skal udføres i en rød Særk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
J Moniteuren findes der adskillige Anmærkninger over Engelske Efterretninger. J disse siges: at Frankrige ikke kan beskyldes for Ærgjerrighed, fordi det, som en Nation paa 40 Millioner Mennesker, ønsker at leve paa samme Fod som en Nation paa 10 Millioner; at der ikke kan tænkes paa nogen Fred, førend Engellænderne opgive det Project, at udelukke Frankrige fra hele Verdens Handel, da en Nation der har saa vidtløftige Kyster og fire Gange saa stor en Befolkning som de, aldrig vil tillade det. For Frankriges Ærgjerrighed behøver man ikke at frygte; det har to Gange givet Slip paa Halvparten af Tydskland og de Venetianske Stater. Det Bourbonske Huus besad fordum Kongeriget Neapel og Hertugdømmet Parma, og Venedig var afhængigt af de Franske. Det sidste tilhører nu Østerrige, og det første er engelskindet. Kongeriget Jtalien indfører ikke Ligevægten, og opveier ikke de Lande, der før stode under det Bourbonske Huus. Paa Holland har Frankrige kun den naturlige Jndflydelse, som en mægtig Stat altid har paa en svag. Overalt bør man aldrig tale om Ligevægten i Europa, uden tillige at tage Hensyn til Ligevægten i Jndien. - Enhver Coalition er umuelig, og kunde den end realiseres, saa vilde den foraarsage Engelland lige saa stor en Skade, som om det blev skilt fra Jrland. Steenexpeditionen mod Boulogne, som skulde giøre Havnen utilgjængelig, maatte altid blive frugtesløs, fordi man har Ebbe og Flod der, og kan i de tre Timer, da Vandet er lavt, bortrydde alt hvad Engellænderne sænke der.