Berlingske Tidende, 1779-08-13
De som eengang herfor haver faaet Premie eller Gratisikasion, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage. 22. For de i største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet alene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn: For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den neste, ikke mindre end 60 Fjerdinger, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rigsdaler. For den nest derefter, ikke mindre end 30 Fjerdinger Selskabets større SølvMedalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde=Saltnings= og Nedlegnings=Maade meddeles følgende: 1. Holland salter og nedlegger alene i nye tætte Eege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Sørrelse, vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, er alene beste, af edsorne Vragere, spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne; og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblandt. 3 De tilladte Salter bruges baade for sig alene og blandede. En af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, før den kjendes tjenlig til Saltning. De tomme eller saakaldede Jomfru=Sild, ilde udseende, ravn og melk syge, ildelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde friske, ubeskadigede og ret gode; hvilke alene saltes og nedlegges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden ganes og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efter haanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages inden Borde. 6. Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maae nedlegges til Udskibning end fulde, hele og friske Sild, og skal Silden, heder det, nedlægges med største Flid, tæt, næt, ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træct. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlegges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandelag, for at treffe lige Lag, Tæthed og Nøiagtighed i Lægningen. 8. Saaledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udfør res ikke een Tønde; men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under cedsorne Vrageres Opsigt, igjen aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af cedsorne Saltere saltes, og paa bemelte Maade for alles Øjne paa nye nedlægges. 9. Bunden skal efter Nedlægning nedtrædes med Fod, og Træet lættes, før det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nat over efter Om saltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og slet, og faaer det endnu eengang Lage, før det bortføres fra Salte=Stedet. 11. Jntet Træe maae udføres, før Silden haver ligget til Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12. Man gjør Forskjel paa Merkerne, efter Jakobi, den 25de Julii, efter Bartholsmæi, den 24de Aug.; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kjende Fangsten og Sildens Godhed. 13 Fjorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre ti efter Ompakning, efterdi Sorte ringen ved Omsaltningen endnu nøiere, end om Bord, kan iagttages. Al Fangst til Saltning maae skee imellem den 7de Juli og 1ste Januar., og uden for de hitlandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøie paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsteen. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden geledes af bemelte tilforladelige Beviser inden 1ste Desember 1779. Den eller de, som eengang haver vundet den 1ste og 2den Premie, kan ikke æske Præmie til Erholdelse deraf oftere. 23. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøj strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste Desember nestkommende, og i det mindste maatte af forbemelte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fem Fjerdinger. Attesterne maae ejalene formeligen og ordentligen got gjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadan Fartøi, som forhen meldt er men de maatte endog tydeligt bevidne, at Fangsteen og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fiskeet ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om de dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøjets Størrelse, og Beskaffenhed, samt om hvor og hvor langt fra Kysten, Fangsten er skeet. (Fortsættelsen følger.)