Viborger Samler, 1783-02-10
Det maa herefter ikke være nogen af Undersaatterne tilladt, af Sølv eller Guld at bruge enten paa dem selv eller i deres Huuse, det er ved Selskaber, andet end Daaser, Kaarder, Spænder, Ærme- og Hals=Knapper, Uhre, Etuis, Skeer, Knive, Gafler eller de saa kaldede Bord=Bestik, samt Lysestager og Sukkerbøsser, Theeskeer, Sukkertænger, og hvad andet smaat kan være ved Bordene ligesom og Bønder=Bægere og saa kaldte Tomlinger, hvortil endnu kommer Ringe, og hvad Fruentimmer bruge til Øren og om Halsen, samt hvad Bondestandens Pynt af massiv Sølv kan være, og hvad andet til personlig Brug inden Dørre Folk kan have, ligesom og indtil 8 Fade til Bordet, samt Terriner og Kaffekander for dem, som nu allerede have saadanne, da alt andet til Taffel= og Thee=Borde henhørende Guld-og Sølv=Tøi ei meere skal være tilladt at bruges; dog maae det Sølv, som Løbere og Jægere bære, fremdeles vedblive, og glatte Sølvknapper i Liberie=Klæder kan være tilladt for dem, som samme vil give. J øvrigt skal alt fremmed Guld-og Sølv=Arbeide, som herefter maatte indføres, være at confisqvere, hvor det forefindes, da derfra intet undtages, uden hvad Reisende enten sø re med sig til personlig Brug, eller som virkelig Flyttegods lade indbringe. H. Alle Sølv- og Guld=Galoner paa nye Klæder, samt Qvaster, og hvad Navn saadant af Guld og Sølv paa Klæder kan have, skal fra denne Forordnings Bekiendtgiørelse være forbudet. Dog tillades enhver at bære saadanne nu allerede havende Klæder indtil 1ste Januarii 1786. Herfra undtages de Uniformer, som Kongen Selv kunde befale og bestemme, af hvem de maae bæres, eller og allerede haver befalet for visse Personer i virkelig Hof og Militair=Tieneste staaende, og som ingen anden maae bære. III. Brodeerte Klæder, være sig med Guld, Sølv eller Silke, maa ingen Mandsperson fra 1ste Febr. 1783 lade sig giøre, da de kan opslide dem, de have allerede, indtil 1ste Jan. 1786. Det samme gielder og Chaaberaqver og Haanddækner til Heste. Dog tillades indtil videre, at Fruentimre maae bære Broderie af Silke, naar det, hver Gang et Stykke, lidet eller stort, her er bleven færdigt, efter foregaaende Beviisliggiørelse og behørig Attest om sammes Forfærdigelse heri Landet, bliver stemplet i Kiøbenhavn paa Hallen; men i de andre Kiøbstæder saavelsom paa Landet foranstaltes saadan Stempling af vedkommende Embedsmænd, som Politiets Administration er anfortroet, da Stemplet bliver Kongens Navn i Chiffre med Aarstal og Omskrift: ile Brug. J øv J øvrigt tillades det Fruentimmerne indtil 1ste Januar 1786 at bære de broderede Klæder, som de nu have IV. Alle Klæder og Klædestykker af Brocade, eller hvori Guld og Sølv er indvævet, ligesom og alt hvad med fremmede Steene er indfattet, være sig ægte eller uægte, maa tilligemed ægte og uægte Perler ikke bæres eller sees paa nogen efter den 1ste Januarii 1784. Dog undtages som sædvanlig de af kostbare Steene gjorte Præsenter, hvormed Kongen og det Kongelige Huus kan nogen have benaadet. Fra bemelte 1ste Januarii 1784 maae og al Brug ophøre af Plumager og alle fremmede Kniplinger, ligesaa og alle saa kaldte Points. Men lader nogen af Steene, som falder i Kongens egne Lande, noget forarbeide, skal det med Attest kunde bevises, at det virkeligen her er gjort af Landets egne Steene. V. Al ægte Forgyldning eller Forsølvning saavel paa Vogne, som paa Meubler og i Huusene, maa fra denne Forordnings Publikation ei meere giøres, eller af nogen bestilles. V. Alle Knapper til Mandfolk=Klæder, de befalede Uniformeer allene undtagne, skal herefter være enten af Tøiet eller og her gjorte Silke= og Kammeelhaars Knapper. De gemeene Bonde=Knapper maae alleene beholdes. VII. Mandfolk tillades at bære til 1ste Januarii 1786 hvad Klæder, de af Silke og Fløyel nu kan have, og saadane som de nu ere, for saavidt som foregaaende 4de Post det ikke indskrænker; men det skal fra bemeldte Dag af være Mandfolk forbudet at bære, og fra denne Forordnings Publikation at lade giøre Kioler eller Overkioler af Silke eller Fløyel; Dog tillades dette Kiøn at bære indenlands gjorte Silke=Underklæder og Strømper, ligesom og Underfoeder af Silke, men Fløyel skal aldeles herefter være Mandfolk forbudet. Saa maa og alle Silke=Tørklæder, som ikke kan toes, ei meere bæres. Men ligesom dette Forbud ei angaaer Manchester og andre Bomulds Tøyer, saa strækker det sig ei heller til de saakaldte halv Silke= og Linned, og halv Silke= og Bomulds samt halv Silke og Uld- og halv Silke= og Floret-Tøyer, hvilket alt, naar det beviisligen her er gjort, maae, som tilforn bæres, VIII. VII. Ra 1ste Januarii 1786 bortfalder ganske al Brug af Pelsværk til Border og Stads=Klæder. Derimod til Overkioler og for Varme bruges derefter allene indenlandsk Pelsværk, og af fremmed allene det saa kaldte Graaværk. I. Tienere ved Embedsmænd og andre maae fra 1ste Januarii 1786 af Silke intet bære uden Haarpunge, Pidskell, Halsbaand og Strømper. Tienestepiger fra samme Tid he er ikke af Silke, undtagen Kaaber og en Sort Silke kiole. A. Fra 1ste Januarii 1786 maae paa FruentimmerKlæder ikke bæres andre Garniturer end af Tøyet, eller naar de ikke ere deraf, da er til høiere Priis end 16 Rdlr.