Jyllandsposten, 1838-07-02
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 1ste Junii. (Fortsat.) Møller Tøstesen oplæste dernæst et Forslag om at Kobber=Rigsbanktegnene maatte indløses med Sølv og Kobberpenge, der have deres fulde Valuta, og tillod sig at indstille til Forsamlingens Overveielse, om det ikke kunde ansees tilraadeligt, allerunderdanigst at petitionere Hs. Majestæt Kongen om: at de nu som Skillemynt i Omløb værende Kobber-Rigsbanktegn maatte indløses med Sølv, og Kobberpenge, der havde deres fulde Valuta. Efterat flere Medlemmer havde yttret, at det almindeligen antoges, at der vare mange falske Kobbertegn i Circulation, og Ritmester Friis i denne Henseende havde gjort opmærksom paa, at Bankcontoiret i Aar. huus, efter hvad der var ham bekjendt, havde, ved i dette Foraar at modtage Jndbetalinger fra forskjellige Amtstuer, tilbageviist en stor Mængde Markstykker som uægte, blev det med 30 Stemmer imod 13 besluttet, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Committee, og til at udgjøre denne, hvis Medlemmers Antal bestemtes til tre, bleve med Stemmefleerhed valgte: Kammerraad Christensen, Proprietair Føns og Laurits Borberg. Mødet den 2den Junii. Kammerjunker Mylius oplæste et Forslag om at Bestemmelserne i Plakaten af 9de Marts 1838 maatte udvides til det Tilfælde, at en Godseier opfører Tyendehuse, og tillod sig at foreslaae Forsamlingen: allerunderdanigst at ansøge Hs. Maj. Kongen om, at Bestemmelserne i allerhøistbemeldte Placat og saa maa være anvendelige, hvor de ovenmeldte Tyendehuse etableres, og at saaledes den ved Placaten det kongl. Rentekammer tillagte bemyndigelse udvides med dette Hensyn. Efterat have oplæst Forslaget bemærkede Proponenten, at mange Aars Erfaring havde overbeviist ham om, at den foreslaaede Opførselse af Tyendehuse, der forøvrigt for Jyllands Vedkommende alene kunde komme til Anvendelse med Hensyn til en Deel af det Østlige, vilde have høist velgjørende Følger. Han henviste dernæst til Jndholdet af den paaraabte Placat af 9de Marts 1838, og fremsatte derhos følgende susidiaire Jndstilling: at Bestemmelserne i den nævnte Placat maatte udvides til de Hovedgaardseiere, der frivilligt have afskaffet Hoveriet. Dernæst sattes under Afstemning, om der i Anledning af samme skulde nedsættes en Committee, blev dette Spørgsmaal med 35 Stemmer mod 5 besvaret benægteende. Da Proponentens subsidiaire Jndstilling ikke var fremsat førend i dette Møde, blev den ikke sat under Afstemning, men det overlodes til ham, om han vilde gjøre den til Gjenstand for et nyt Forslag. Proprietair Sørensen oplæste et Forslag om at Eierne af Hovedgaardstaxt Hartkorn maatte deeltage i Veiarbeide paa Biveiene. J Betragtning af en forventende Meddelelse fra Commissarius, dette Forslag betræffende, samtykkede Proponenten i dets Udsættelse, indtil man erholdt nærmere Efterretning om, hvorvidt der i nærværende Session vilde blive forelagt Forsamlingen Udkast til en ny Veianordning. Procurator Ostenfeldt forelæste et Forslag om at det nye Veiarbeide maatte for det Første stilles i Beroe. Med Hensyn til den ved forrige Sag omhandlede forventende Meddelelse, blev ogsaa denne Sag med Proponentens Samtykke udsat. Et af Kammerjunker Mylius indgivet Forslag om nogle Foranstaltninger i Henseende til Viborg Snapsting, hvilket Forslag var berammet til Foretagelse i dette Møde, blev af ham begjært udsat, hvilket Forsamlingen bevilgede. Kammerjunker Mylius oplæste derefter et Forslag om at der i ethvert Amt maatte etableres et Pupilfond. Efterat Proponenten havde motiveret sit Forslag, blev det med 20 Stemmer mod 19 besluttet, at derskulde nedsættes en Committee til at prøve samme. Til at danne denne Committee, som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, valgtes derefter med Stemmefleerhed: Justitsraad Holm, Kammerraad Christensen og Justitsraad Estrup. Mødet den 6te Junii. Kammerjunker Mylius oplæste et Forslag betræffende Tiendevæsenet. Da det derefter stilledes under Afstemning, om deri Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, blev dette Spørgsmaal med 41 Stemmer mod 2 besvaret benægtende. Procurator Ostenfeldt oplæste et Forslag om Ophævelse af Hoveriet paa de kongl. Godser, og tillod sig at andrage paa, at Forsamlingen indgiver en allerunderdanigst Petition om: at Hoveriebaandet paa de kongl. Godser maa blive løst, enten ved Selveiendom, eller imod en passende aarlig Afgift. Der blev med 24 Stemmer mod 19 afgjort, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Committee. Til at danne denne Committee, som vedtoges at skulle bestaae af 3 Medlemmer, valgtes med Stemmefleerhed: Kammerraad Christensen, Justitsraad Fielstrup og Møller Knudstrup. Ole Kirk oplæste derpaa et Forslag om en Forandring i Jnddelingen af Herreds-Jurisdictionerne, med ærbødig Begjæring til den ærede Forsamling om at indgaae til Hs. Maj. Kongen med allerunderdanigst Begjæring om: at vi snarest muligt enten maae blive henlagte under Fogderiet i Holstebroe, eller at der paa anden Maade maa føies Anstalt til, at vi faae lettere Adgang til vor nærmeste Øvrighed." Kammerraad Christensen formeente, at en stor Deel af det i det oplæste Andragende omhandlede Onde vilde ophøre, naar det blev paalagt enhver Herredsfoged, som, uden at have noget med Kjøbstæderne at gjøre, dog boer i disse, at flytte ud og tage Bopæl i sin Jurisdiction; thi det synes temmelig haardt, at en i Jurisdictionen bosiddende Mand skal i ethvert ubetydeligt Anliggende, han maa afgjøre paa Herredscontoiret, reise en Vei frem og tilbage af 10 til 12 Mile, fordi Herredsfogden af Lyst til Bylivet eller af andre Grunde har taget Bopæl udenfor sin Jurisdiction i en eller anden af Landets Kjøbstæder. Efterat Proprietair la Cour til Thimgaard og Overkrigscommissair Christensen havde understøttet det oplæste Forslag ved at anføre Districter, hvor den omhandlede Ulempe var særdeles stor, blev det sat under Afstemning, om der i Anledning af samme skulde nedsættes en Committee, hvilket Spørgsmaal da med 28 Stemmer mod 15 blev besvaret bekræftende; og til at udgjøre denne Committee, som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, valgtes derefter med Stemmefleerhed; Overkrigscommissair Christensen, Justitsraad Holm og Kammerraad Christensen. Overretsprocurator Møller oplæste et Forslag om en Forandring i Henseende til Forkyndelsen af Appellationsstævninger i Skiftesager. Kammerraad Christensen understøttede Forslagot, og med 42 Stemmer mod 1 besluttede Forsamlingen at lade det prøve af en Committe, der skulde bestaae af 3 Medlemmer, hvortil derefter med Stemmefleerhed bleve valgte: Justitsraad Fleischer, Justitsraad Bruun og Procurator Petersen. Mødet den 7de Junii. Etatsraad Brink-Seidelin oplæste et Forslag til Kjøbstædernes Beskyttelse i deres fortrinlige Rettighed til Haandværksbrug. Der ere adskillige Grunde, hvorfor Landboerne kunne undersælge Kjøbstædhaandværkerne, og det ere følgende: 1) J Kjøbstæderne maa Haandværkeren svare Bygningsskat, Bankrente, Brandpenge, eller og Huusleie, som er ansat høit med Hensyn til de nævnte Tributer. Paa Landet svarer han kun Skat, naar han er Jordbruger, og den vedkommer da ei hans Haandværksbrug. Consumtion fordyrer Levnetsmidlerne og adskillige Haandværksmaterialier. Denne Udgift kjende Landboerne ikke til. J Kjøbstæderne maa Haandværkeren bevise sin Duelighed; paa Landet kunne Fuskere arbeide. Hist skal han være myndig; her spørges der ei om Alderen. Og hertil vil jeg endnu føie At ligesom Kjøbstædhaandværkernes Fortjeneste er aftagen, er deres Fornødenhed tiltagen. Embedsmænd og adskillige Handlende, der ere ringere Occonomer end deres Fædre, nyde flere Fornøielser, og Beqvemmeligheder, end før. Denne Lyst smitter, og Haandværkstanden mener, at den ei bør være udelukket fra al Nydelse. Saaledes skeer det, at de nu behøve større Overskud end forhen. Jeg antager: at vore Love, i Disharmonie med det Princip, de have angivet at hylde, have udvidet Landboernes Ret til at drive Haandværk, og 2) at adskillige Bestemmelser, som skulle værne om Kjøbstædhaandværkernes Rettigheder, ere frugtesløse. Det indstilles med allerunderdanigst Petition til Hs. Majestæt Kongen, at Allerhøistsamme vil befale: at de nugjeldende Love og Landhaandværkerne underkastes Revision, og at en ny Lov udarbeides. Forsamlingen vedtog med 48 Stemmer mod 2 at underkaste det en Committees Prøvelse. Valget af Committeens Medlemmer blev, med Hensyn til den nære Forbindelse, hvori Oberst Brocks nedenstaaende Forslag staaer med det af Forsamlingen nu antagne, udsat indtil hiint var blevet foretaget. Oberst Brock lod derefter oplæse et Forslag om en ny Lov for Kjøbstædhaandværkerne i Nørre-Jylland. Med 38 Stemmer mod 11 besluttede derefter Forsamlingen at lade ogsaa dette Forslag, som blev understøttet af Agent Nielsen, prøve af en Committee, og efterat det derhos var vedtaget, at dette og det foregaaende Forslag af Statsraad Brink-Seidelin begge skulde tages under Overveielse af een og samme Committee, bestaaende af 5 Medlemmer, bleve hertil med Stemmefleerhed valgte: Assessor With, Landvæsens commissar Wulff, Tobaksfabriqueur Funder, Justitsraad Estrup og Proprietair Nyholm. Overkrigscommissair Christensen oplæste dernæst Forslag om at Bestemmelserne i Lovens 212-1-2 maatte sættes ud af Kraft. Efterat Proponenten yderliger havde motiveret sit Forslag, blev det ved Afstemningen besluttet med 26 Stemmer mod 24, at der ikke i Anledning af samme skulde nedsættes nogen Committee. Kammerraad Christensen oplæste et Forslag om at Øvrighedernes Erklæringer paa Ansøgninger maatte blive Supplicanterne bekjendte, og tillod sig at indstille til den ærede Forsamling, om den ikke skulde finde Føie til at indgaae til Hs. Maj. med en allerunderdanigst Petition om, at et Lovudkast maa emanere og blive næste Stænderforsamling forelagt, hvorved det befales: 1. At naar en Ansøgning til Hs. Maj. eller de kongl. Collegier, hvori en Naade eller Gunst er ansøgt, afslaaes, skal det paa Supplicantens Begjæring være Øvrighedernes Pligt, at lade ham komme til Kundskab om de afgivne Erklæringers Jndhold, i det Tilfælde han attraaer at gjentage sin Ansøgning; og 2. At ingen Ansøgning, hvori en Tilladelse, Privilegium eller Bevilling ansøges, ved hvis Meddelelse andre forud, mod aarlige Afgifter til Staten, privilegerede Mænd Rettigheder kunne lide Tab i deres Næring, maa forelægges Hs. Maj. eller Collegierne, forinden de Paagjældende er given Leilighed til derover at erklære sig. Med 46 Stemmer mod 4 blev det besluttet, at deri Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Commitee, men Valget af dens Medlemmer blev, med Hensyn til at Møller Knudstrup havde indgivet en Petition om samme Gjenstand som den i hiint Forslag omhandlede, udsat indtil denne sidste Sag var bleven foretaget. Møller Knudstrup oplæste derefter sit Forslag om at Øvrighedernes Erklæringer paa Ansøgninger maatte blive Supplicanterne bekjendte, og tillod sig at indstille, at Forsamlingen vil indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hs. Maj. om: "at et Lovbud maatte emanere, hvorved det gjøres vedkommende Øvrighedspersoner til Pligt, om forlanges, at tilkjendegive de Ansøgende Jndholdet af de begjærte Erklæringer paa deres indgivne Ansøgninger." Efterat ogsaa dette Forslag var blevet antaget af Forsamlingen med 44 Stemmer mod 6, og det derhos var vedtaget, at dette og det foregaaende Forslag af Kammerraad Christensen begge skulde prøves af een og samme Committee, hvis Medlemmers Antal dernæst blev bestemt til 3, bleve med Stemmefleerhed valgte til at udgjøre denne: Auditeur Roulund, Justitsraad Fleischer og Ritmester Friis. Mødet den 8de Junii. Ole Kirk oplæste et Forslag om Jndførelsen af almindelig Værnepligt. Med 30 Stemmer imod 19 blev det besvaret benægtende, i denne Anledning at nedsætte Committee. Kammerjunker Mylius oplæste derefter følgende Forslag om en større Frihed for de værnepligtige Reserver. Jeg foreslaaer den ærede Forsamling at ansøge Hs. Maj. Kongen om: at bevilge de værnepligtige Reserver en saadan Udvidelse af deres Frihed til at flytte fra et Sted, til et andet, som Allerhøistsamme efter Nutidens Omstændigheder maatte finde passende." Den kongelige Commissarius bemærkede, at det vistnok var særdeles ønskeligt, at det tilstaaes de Værnepligtige den muligste Lettelse i Henseende til de med Flytningen forbundne Former, men Spørgsmaalet er alene, om man vil see sig istand til istedetfor de nu anordnede at foreslaae andre, mindre bebyrdende, hvorved dog den fornødne Orden kunde vedligeholdes. Efterat Proponenten, foranlediget ved at Kammerraad Christensen, der forøvrigt stemmede for en Committees Nedsættelse, gjorde den bemærkning, at Forslaget burde formeentligen havde været bestemtere, havde gjort opmærksom paa, at det angav et bestemt Middel, hvorved den tilsigtede Udvidelse i Reservernes Frihed kunde opnaaes, nemlig Følgeseddel, som maatte være at remittere til den Lægdsmand, der havde udstedt den; og efterat Oberst Brock, Justitsraad Fielstrup, Møller Knudstrup og Sognefoged Jesper Sørensen havde understøttet Forslaget ved at anføre flere Exempler paa det Byrdefulde for Reserverne i den nu bestaaende Jndretning, blev det af Forsamlingen med 44 Stemmer mod 5 besluttet, at der i Anledning af samme skulde nedsættes en Committee, og til at danne denne Committee, der skulde bestaae af 3 Medlemmer, bleve derefter med Stemmefleerhed valgte: Stiftamtmand Rosenørn, Baron Arenfeldt og Justitsraad Holm. Justitsraad Fielstrup oplæste et Forslag om at en Procentskat maatte blive paabuden. Forsamlingen vedtog med 38 Stemmer mod 11 at lade det prøve af en Committee, og til at danne denne, som bestemtes at skulle bestaae af 3 Medlemmer, bleve derefter med Stemmefleerhed valgte: Proprietair Nyholm, Etatsraad Brink-Seidelin og Oberst Brock. Mødet den 9de Junii. Præsidenten anmeldte, at han ved den Deputerede for det 12te District iblandt de mindre Landeiendomsbesiddere, Sognefoged Jesper Sørensen, havde modtaget et Andragende fra Dyngbyes Beboere og Jndførelsen af den nye Matrikul; hvilket Andragende vil blive afgivet til den i Matrikulsagen nedsatte Committee.