JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Skibe passeret Store Beltet fra 26 Marts til 1 April inel. Skp. J. Glassus, J. 10 L., f. Aarhuus t. Lybek m. Huder &J. H. Rusch, J. 172, fra Kiel til Bergen med Kornvare, N. N. Bruun J. 20 L., fra Marstal til Aalborg m. dito. N. Hansen, J. 27 1/2 L., fra Rudkjøbing til dito, ballastet. M. Alsen, J. 27 L., fra dito til dito med Kornvare. Vinden har holdt sig mellem Sydvest og Nordvest. J Tirsdags haard Storm af Vesteen; Strømmen meest Sydfra; kun i Onsdags havde den nordligt Løb. Odense Bynyt. Fra den 28 til 31 Marts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Døbte: Ritmester C. R. J. v. Schubarts Søn, Hermann, Christian Henrich, Fadd. Frue Majorinde Sehested FrøkerLeth. Justitsraad Andresen, Ritmester v. Schultze og Kammerjunker Lieutenant v. Wind. Muursvend H. Jørgensens Søn, Niels Petersen; Fabd. Postkjører H. Nielsens Kone, Rugbrødbager P. Caspersens Kone, Muurmester P. Krone, Tømmermester Thor og Muurmester A. Jørgensen. Snedkermester P. Jørgensens Datter, Anne Marie; Fadd. Jomfruen A. D. endresen og Felsing, Snedkermesterne Mart. Milo og J. Lindegaard, Handelsbetjent T. Jørgensen. Johanne Marie Olsdatters Datter, Wilhelmine Kirstine, Fadd. L. K. Møller, A. L. Alt Blikkenslager Hyltoft, Skomagermester Larsen og Muursvend H. Rasmussen. Konfirmerede. J. St. Knuds Kirke 16 Drenge og 12 Piger. J Frue Kirke 8 Drenge og 7 Piger. J St. Hans Kirke 8 Drenge og 12 Piger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Kopulerede. Skoemagersvend Henrik Frederiksen og Anna Margaretha Henningsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Jndsendt. udfaldet af det i Stiftsavisen bekjendtgjorte Maskerade bal i Svendborg fortjener at vorde berørt for den Orden, giensidig Tilfredshed og almeen Fornøielse hos enhver Deeltagende, endskjøndt Omstændighederne for denne Gang udkrævede, at sammenblande et omtrent lige Antal af Maskerede og Umaskerede. Et nyt Beviis paa at Maskerade under hensigtsmæssig Bestyrelse, endog som Prøve, ikke behøver at være ledsaget af mundtlige eller skrivtlige Fornærmelser. Tanker ved Efteretningen om Forpagter Jacob Severin Lunds Død paa Gyldensteen. Du var værdige Forældres velgrundede Haab og Glæde; Begyndte en agtet Faders roesværdige Vandel; Du har en brav Moders hulde billede, Og var 6 Sødskende en kjær Broder. Dine Fædre lig - var Du altid den Ærliges Ven Og derfor var Du, ædle Yndling, ogsaa agtet af enhver Retsindig. Tanken om: aldrig mere her i Livet at møde denne vennehulde og for sine Sielepner og moralske Værd saa brave unge Mand har saaret mit Hjerte, Jacob Severin Lund, Paa Din Gravhøi bør plantes Symbolet, som betegner Ædelmodighed, Sædelighed, og et vel ført Livs Vandel. J Livet var Du Sandhed troe Var altid froe og eiegod. Enhver Dig agted for Din Daad, Kuns var Du alt for kort hernede! Du er hos ham, som vi tilbede; Gid at vi ligne Dig i Alt: Kuns At for tidlig fra Os kaldt, Du gik til en bedre Verden, der er Du lykkeligere end vi som begræde og savne Dig her. Det algode og vise Forsyn, som styrer og leder Alt, vil ikke lade en retskaffen Fader og Moder, Tabet af en kjær Søn uerstattet i 6 ligesaa haa befulde Børn som den Afdøde; hvis Minde imidlertid staaer, hos mig, saalænge jeg selv har Livet. C. C.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Avertissements. Oldingen Johannes Nikolai Loppentin, som haver konditioneret hos os i sine sidste 22 Aar, døde den 28 Marts i sit 70de Aar. Denne agtværdige, redelige Mand blev baaret til Graven af endeel unge Mennesker og et talrigt følge: Vores Tak ydes Enhver. Nyborg den 2 April 1815. O. C. Beck & Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Paa Adressekontoiret faaes. De sorte Riddere, et romantisk Epos i ni Sange. af B. S. Jngemann, 6 Rbdlr. 3 Mk. indh - Procne. en Samling af Digte ved Samme, 4 Rbdlr. 3 Mk. - Blanca, et Sørgespil af Samme, 4 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. ind. - Masaniello et Sørgespil af Samme, 4 Rbdlr 1 Mk. 8 s. ind. - En liden gavnlig Moerskabs bog, eller Bidrag til en Kontrafey af den vidtberømte nyeste Kritik ved P. Wegener, 5 Mk. 8 s. indh - Helge et Digt, af Adam Ochlenschlager, 4 Rbd. 8 s. indheftet - Hagbarth og Signe, Tragoedie, af Samme, 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. indheftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Onsdagen den 19 April førstk. om Formiddagen Kl. 9. sælges ved offentlig Auction paa Magaard ved SvendbergMeubler og andet Indboe, Avlings og Meierieredskaber, Kreature, Ege- og Fyr-Tømmer, med mere som forevises paa Auctionsstedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Førstkommende Fredag den 14 April og følgende Dag, bliver i Skjellerup offentlig forauctionerede afdøde Sognefoged Mads Kortsens og ligeledes afdøde Hustrues Efterladenskaber. Disse bestaae af Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, Bygningstømmer, Sengestæder og Sengeklæder, Borde, Stole, Hængeskabe, Dragkister, et Stueuhr med meget andet mere, efter de Konditioner som paa Auctionsstedet skal blive bekjendtgjorte. Thi ville de Lysthavende til bemeldte Tid og Sted behage at indfinde sig Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10 præcice. Winding, Bjørge og Aasum Herredsfogderie d. 4 April 1818. S. L. Vaden
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
En god nye Muurvogn af Egetræe, malet med rød Oliefarve, samt tvende gode Træer og hidselinie m.m., en underhaanden for billig Priis at faae tilkjøbs, naar de Lysthavende ville henvende dem jo før jo kjærere til Peder Hansen Muurmester i Rønninge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Fortegnelse over de ved Odense Postkontoir overblevne og undløsse Breve i Januar Qvartal 1815. Porto Fra Til1) Aalborg Madame Ane Søndhal i Langeskous Kro Schoubye = = = = = =Hr. J. Nielsen i Odense . = = Rbs. dr. Odense = = = = = = = 24 2) Altona Niels Hansen Træskomands Enke i - - J. Nielsen i dito = = = = = 5) Assens Anne Christensdatter i Hunderup . . Jørgen Christesen i Trøstrup Korup . = 5 Bogense Jørgen Nielsen Skovfoged = = = 2) 8) Faaborg Hans Jørgensen paa Christiansdahl = = 9) Fridericia Sylvester Christensen ved fyenske Dragoner 12 10) Flensborg Hans Sørensen Schmidt i Seeden = = 11) Helsingøer Madame Catrine Sophie Osenbrygi Odense . . = = = dito dito 12) Hamborg i Dicht Prem. Lieut. ved Hs. M. Kongens Reg. 3 Bataillon :Sal. Lottrups Enke = = = = 14) Horsens dr. Soelle Forvalter paa Hesselagergaard 16 Frue Amtmandinde v. Bentzon = = 2 17) Kjøbenhavn Karen Kristens uden for Vesterport = 10 13) - - Chr. Jørgensen afleveres i Herringe Præstegaard = = = = = = = 10 Joh. Henbr. Hansen paa Frue Kirkegaard 10 Christen Nielsen Gaardmand i Lydinge : Niels Jensen Gaardmand i Pederstrup. Niels Jensen Hybshuus hos P. Bager i Vestergade = = 23. - - Anders Olsen i Tørresøe = = = = 24. - - Mette Kirstine Jørgensen hos Brændeviinsbrænder Lars Hansen paa Flakhaugen 10 25) - Peter Nielsen Fleninge i Fleninge = = 16 Hr. Rakker Kjøbmand i Odense franco. 27) - - Joh. Hendr. Hansen paa Frue Kirkegaard 16 28) - - Hr. C. F. Helgerud paa Christiansdahl 29) - - Kirsten Caspersdatters i Eibbe = =- Anne Jørgensdatter i Aarslev = =- I. C. Weil i Odense = = = = = 32) Nestved Anders Clausen Huusmand i Gjesteller 33) - - Peder Jensen Huusmand i Espe = = dito dito = = = 332 Ringsted Anders Hansen Eiense ved Prinds Fordinands Dragoner = = = dito ved dito 3. Ribe Hr. Poulsen logerer hos Bogtrykker Jversen = = = = = = 33) Rendsborg Wibye Konsumtionsbetjent = 39) Ringkjøbing Jep. Sørensen ved fyenske lette Drag. 20 40) Randers Paul Pedersen Assentoft ved dito = 20 41) - - Anders Albjerg Torbiørnsen hos Bager Nielsen. france. 42) Svendborg Johanne Simesen paa Christiansdahl = 3 43) - - Jens Jensen Gaardmand i Smedstrup - . . 44) - - Søren Nielsen i Odense 45) Weile Jens Jørgensen Bechgaard ved fyenske france. Dragoner No. 51. 4 Esqvadron = = 12 Odense Postkontontoir den 3 April 1815. Lausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Skipper P. D. Walløe, førende Jagten Anna Barbra, beliggende ved Skibsbroen, ønsker sig en Fragt, hvor som helst. Underdanigst fremtræder jeg Undertegnede med denne min tinge og ufuldkomne Talsigelse til ethvert Menneske som rakte mig hjelpsom Haanden paa min store Nøds= og Revselsesdag den 19 Februar 1814 da jeg ved en ulykkelig Jldebrand, som opkom i min Gjenboe Smedens Huus, mistede min for faa Aar siden af nye opbygte Gaard. Ja dette var mig et dobbelt Hjertestød; foruden et meget betydeligt Tab da jeg som fraværende under Branden, erfarede ved min Hjemkomst, at al min hele skjønne Bygning til min store Sorg og et ubødeligt Tab var forvandlet til en Askehob. Jeg takker ydmygeligen ethvert Menneske, som med store Anstrængelser ja næsten med Livsfare reddede mine Kreature og endeel af mit Boehave; men ikke lidet tabte jeg af det Sidstnævnte, tilligemed trende jernbeslagne Vogne, samt alle mine Avlsredskaber. Jeg takker enhver Ædeltænkende, som haver skienket mig Meget eller Lidet til min Gjenopreisning; men jeg maa især underdanigst nævne en ædel Forgjenger nemlig Hs. Durchlauchtighed Prinds Philipsthal, som Øienvidne ved Branden blev rørt af dette rædsomme Syn, og skikkede samme Aften 1000 Rd. d. K. til velærværdige Hr. Pastor, Brandt i Gamtofte, som blev os Brandlidte til Deling. Hs. Durchlauchtigheds Exempel viiste sig virksom paa hans underhavende Officerer, som kort Tid efter skienkede os 732 Rd. d. K. Jeg maa end ydermere underdanigst nævne tvende for mig meest godgjørende høie Mænd, nemlig Hr. Etatsraad de Ryberg, Ridder af Dannebrogen, Herre til Frederichsgave, og den salige Herre Hr. C. A. Rantzau, Greve til Brahesborg. Disse ovennævnte høie Herrer tilligemed andre høitagtede Mænd af høi eller simpel Stand, som have beviist mod mig medet eller lidet Godt i denne min trængende Forfatning, skylder jeg underdanigst og kjerligst mit Hjertes inderligste og varmeste Tak, for ethvert mod mig beviist Gode. Wolbroe i Gamtofte Sogn den 30 Marts 1815. Underdanigst A. Hansen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Signalement. Af den paa Skoverbeide i Kjersgaards Skove detascherede Kommando, er den 27 Marts undvigt følgende Soldater nemlig: 1) Hans Rasmussen af de vestindiske Tropper, født i Odense; han var ved Undvigelsen iklædt en rød Trøie og derover en Lerredsskittel, graae Buxer og derover et Par blaae lange Buxer, hvide Strømper og Kamisskoe samt rund Hat; han er omtrent 62 Tommer høi, blond af Haar, blaae af Øine, stærk af Skuldre og Been; han taler Dansk og Tydsk, og 2) Vilhelm Petersen af de vestindiske Tropper, norsk af Fødsel; han var ved Undvigelsen iklædt en rød Arbridstrøle med en hvid Lerredstittel over, et Par Lerredsbuxer, hvide Strømper og Kamisskoe samt rund Hat, er omtrent 61 Tommer høi, blond af Haar, blaae af Øine, bred, af Skuldre og stærk af Been: taler Dansk og Svensk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Jeg maae der og tjensterbødigst anmode alle respektive militaire og civile Øvrighedspersoner, som maatte antræffe bemeldte Soldater, at lade dem arestere, og behageligen underrette mig om saadant, da alle Omkostninger skal vorde erstattet, og de Undvigte strax afhentes. Kjersgaard den 29 Marts 1815. Meyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Prem. Lieut. i Kbhvn. Jnf. Reg., Heistkommanderende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Den 7 April lader Underskrevne ved Auction E. I. bortsælge i sit iboende Huus Adskilligt, bestaaende af: Kobber, Messing, Tin, Sengeklæder, Dragkister, Sengesteder og endeel Kjøkkentøi, m.m. Nyborg den 25 Marts 1815. E. Kieler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Paa et godt Apothet hos en honnet Mand kan strax antages et ungt Menneske, som Lætling. Anviisnin, skeer fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Krigstilberedelser. Efterhaanden falder Dækket alt meer og meer for de alskens Rænker og Trolesheder, som høre til Dagens Orden. Saaledes har Man nu med overordentlig Leilighed faaet den bestemte Efterretning fra Wien af 27 Marts 2 Langen af Neapel har erklæret Østerrig Trig, og er med sine Tropper trængt frem i Kirkestaten. Hans Hovedqvarteer skulde være i Macerata (Hovedstaden i Mark Ancona), og Paven skal have besluttet at blive i Rom, hvis det tillades ham. Endnu sex Dage for havde en Koureer overbragt Depescher til Wien fra Kong Joachim, hvori han atter forsikrede de Allierede om sin Hengivenhed, og tilbød at lade sine Tropper marscher imod Bonaparte, hvor ugjerne han vilde optræde for Bourbonnerne, da disse havde undslaaet sig for at erkjende ham. Formodentlig er han bleven omstemt ved den sidste afterrigske Koureers Ankomst, som ingen behagelig Erklæring medbragte. Saavidt vides, har Man nemlig til buet Kong Jorchim Øen Sardinien. Nu hedder det atter, at de tree i Jtalien staaende østerrigske Armeekorps under Hiller, Frimont og Blanchi skulle kommanderes af Erkehertug Carl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
J de sidste Dage vare ankomne flere Kourerer med Depescher fra Paris til Wien; men af Tausheden lutter Man, at sammes Jndhold ikke maa være behageligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Det selvsamme meldes fra London den 29 Marts. J det Wiener Hof= og Statsbogtrykkerie er et andet Manifes, under Trykken, hvori de allierede Monarker høitideligst erklære for hele Europa, til hvis Beroligelse de blive sammen, ikke at ville nedlægge deres Vaaben for Bourhonnernes Tront er befæstet, og det franske Folk, hvis det maatte ønske en Regjerings=Forandring, betaget Muligheden til at virke imod dets retmæssige Souvernin og at fornye en Borgerkrigs Rædsler. Fra den engelske Regjering imodesees ligeledes en Erklæring om alle franske Havnes fornyede Blokade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
De østerri ske Tropper ere allerede i fuld Marsch tjennem det Bøyerske til Rhinen, hvorhen endeel af de først til Jtalien bestemte Regimenter ogsaa ere beordrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
En Kolonne paa 20,000 Md. gaaer igjennem det Sal bariske over Landsberg a. og et andet Korps over Regensborg. Der skal i Alt sendes 150,000 Østerriger til Over Rhinen og Schweitz, medens en anden stor Armee i Jtalien byder Kang Joachim Spidsen. Efter Forlydende stillet Bayern 64,000, Würtemberg 25,000, Baden 16,000, Darmstadt 8000, Nassau 4000 og de sachsiske og reussiske Huse 3000 Md. De allierede Tropper siges at skulle fordeles saaledes: Østerrigerne i Jtalien og lige til Base 160,000 Md., tydske Tropper fra Basel til Maynz 80,000, preussiske fra Maynz til Lüttich 120,000, fra Lüttich til Ostende 80,000, østerrigske Reserver 120,000 og preussiske 100000 Mk., eller i Alt en Troppemasse af 660,000 Mk. Dertil kommer Russerne, som ere paa Marschen til Tydskland med 4 Armeekorps, bestaaende i Alt af 180,000 Ad. &c. Man taler fremdeles om, at de allierede Hære skulle opstilles i tree Hovedlinier, den første i Norden indtil Maynz anført af Hertugen af Wellington, den anden danne Russerne og den tredie atter Preussere og samtlige Landeværn under Fyrsten af Bücher-Wahlstadt. De russiske og preussiske Garden formere Reserven under General Barclay de TollyDen hele preussiske Krigsmagt er deels allerede samlet paa hiin Side af Rhinen, deels paa Marschen dertil, ligesom alle tydske Forbundstropper; dog kunnede fleste Stridskræfter, ikke ventes samlede før til 1 Mai. General Greisenaupasserede den 28de igjennem Frankfurt til Armeen; derimod var Hertugen af Wellington endnu den 27de ikke afreist fra Wien; men havde nogle Dage før bivaanet en Lystjagt hos Fyrsten af Schwarzenberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Garnisonerne i Strasburg og Landau, der (som nedenfor vil erfares) ogsaa have slaaet sig til Bonapartes Partie, have alt tilladt sig nogle Drillerier imod Nabo Tropperne. Ligesom i Revolutionens første Dage udmærke disse Stæder sig ogsaa denne Gang ved deres Pikanterie mod Tydskerne, som deres nærmeste Naboer, endskjøndt knap den femte Deel af Jndvaanerne taler og forstaaer det Franske. Allerede har Garnisonen i Landau gjort et Udfald til de omliggende tydske Stæder, for at røve Frugten og Qvæg. Brohovedet ved Kehl er stærkt befæstet, og saasnart General Volkmann erfarede Omvendelsen i Strat burg, lod han den tydske Deel af Broen afbryde, hvorhos han erklærede Marskal Suchet, at dette ingenlunde skeete i nogen fjendtlig (?) Hensigt, men blot for at sikkre den ham betroede Post imod et Overfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Generalgovernøren i Storhertugdømmet Berg har ogsaa Langfredag udstædt en kraftig Proklamation til Beboerne, om at reise sig paa ny til Kampen. Bonaparte - siger han - er vendt tilbage. J forbrydersk Tummer har det høimodig forskaanede Babylon modtaget ham. Dog forsager ikke, men stoler paa, at det Onde vil fuldende sit Kredsløb. Saa byder den Evige. Syndemaalet er fuldt; Dommens Dag nærmer sig. Babel vil falde og knus Menneskehedens evige Fjende under dets ryggende RuinerFredrus høieste Velsignelser nærmede sig allerede. Provelsens Time er atter kommet. Opdal Ruster Eder med den gamle Troe, det gamle Mod og Redelighed. Det gielder det Godes Kamp imod det Onde. Menneskeheden kalder, den hellige Fane vaier, det hellige Kors er opreist. For det evige Ord døde paa denne Dag Frelseren paa Korset; under dette ville ogsaa Vi stride og døe for Sandhed, Dye og Ret &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Det Kongelige preussiske Krigsministerium indbyder atter alle Ynglinger til at tage Tjeneste, da de forrige Fortrin for de Frivillige atter skulle træde i Kraft. Krigsministeren Boyen, som selv er kaldet til Wien, har før sin Afreise offentlig tilkjendegivet de Anmeldte sin Agtelse, da han ikke særskilt kan besvare de Mange, som have tilbudt sig at kjempe for Konge og Fødeland. J Lybek opfordres ligeledes Frivillige til et Troppekontingent, og i Hamborg holdtes allerede i Søndags Mønstring paa Helligaandsmarken over 5000 Mand af Borgervæbningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
J Engelland skal paa ny udskrives 20,000 Mand Jnfanterie. Tilberedelserne i Arsenalet i Woolwich ere overordentlige, og ikke mindre end 415 Kanoner skulle indskibes til Fastlandet. De første 150 Transportskibe, som ere ankomne til Ostende, havde 14 til 15000 Md. ombord, og om nogle Dage ventedes lige saa mange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Man vil endnu vide, at Kongen af Spanien, paa første Efterretning om Bonapartes Landgang strax har besluttet at samle to Armeer i Katalonien og Biscain, hver paa 60,000 Rd., hvoraf den ene skal undsætte Bordeaux, samt at portugisiske Tropperskulle til Sørs bringes hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Bonapartes Anstalter. veed Man saa meget mindre om da den sidste franske Post ikke er ankommen til Hamborg, men bleven anholdt paa den belgiske Grændse, for at den Aand, som hersker i de Bonapartiske Blade, ei skal udbrede sig videre. Monitøren af 25 Marts opregner flere Beviser paa den bestandige Tilvært af hans Tilhængere. Da Hertugen af Bellund (Victor) var paa Marschen imod Paris med den anden Nilitærdivision, paatog Tropperne den treefarvede Kokarde og Hertugen maatte tage Flugten; det samme gjorde den 3die og 4de Division, hvormeget en Præfekt og nogle Generaler søgde at holde dem derfra; ligesaa Hertugen af Albusers (Suchei) og General Gerard i Elsatz, Burgund og Franche Comte. J Orleans lod GeneralPajol Kokarden uddele, og blev derfor hæftet af Marskal St. Cyr, som lod Portene inkke; men strax bleve disse indslagne af Kyrassererne og Marskallen forsvandt. Staden Rouen og hele Normandiet, Bretagne, og navnlig Rennes, have ogsaa erklæret sig for Bonaparte. Land= og Søemagten i Toullon (den sidste bestaar af 35 Linieskib og Fregatter) har udstukket den treefarvede Fane. J Marseille var Man af en anden Tænkemaade og havde sammenbragt 15000 Md. til at marschere i med Bonaparte, dog haabes, at disse Bevægelser vilde ophøre, saasnart Mander fik hans Ankomst til Paris at vide. General-Lieutenant Clauzel er afreist til Bordeaux, for der at paatage sig Kommandoen, og Hertuginden af Angouleme har indskibet sig. Hertugen selv var den 20 f. M. afreist fra Nismes og flere Troppekorps havde sat sig i Bevægelse, for at afskjære hom at Forbindelse med Kysten. Fra Paris ver efterhaanden afmarscheret 40,000 Mk. til den nordlige Kant af Riget, og Avantaarden under General Excelmanns skulde den 26de indtræffe for Litr. 4 herfra ud marscherede Regimenter vare vendte tilbage; Grev d'En lon, som var undvigt af sin Arrest, har atter paataget sig Kommanden over sin Division sammesteds; National fanen er plantet og Man havde Forsikring om, at ingen Tropper med den hvide Kokarde, som maatte være til bøielige til at sægte imod Nationen (o: Bonaparte), vilde blive optaget i Fæstningerne. Ellers maatte Tropperne kuns i Tilfælde af Angreb øve Fjendtligheder imod de kongelige Soldater. Da den gamle Gorde præsenterede sin forrige Ørne for Bonaparte havde han kysset dem, og derpaa holdt en Tale til Officererne. Det Rygte, at har selv skulde have været i Lille d. 24de, er aldeles uden Grund. Videre hedder det, at Brest, Dieppe og Havre ligeledes have erklæret sig for Bonaparte; derimod skulle Jndvaanerne i Dunkirchen have afvæbnet Garnisonen under Udraabet: leve Kongen, Paa alle Krigskibe i de franske Havne er lagt Embargo. Bonaparte skal imidlertid have udstædt en Proklamation, hvorefter alle Fremmede (Emigranterne undtagne) kunne blive i Frankerig, og som Man paastaaer, behandles især alle Engellændere her med største Forekommelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
Det var den 20de at Municipalraadet i Strasburg, vedtog en Troskabs=Adresse til Kongen, og den 23de udgev Hertugen af Albusera en Dagbefaling til Soldaterne, hvori han erklærer Keiserens Sag for Nationens og deres, som den, der sikrer Frankerig sin Uafhængighed og Fred!! Om Eftermiddagen reed Marskallens Adjutantere i Galop gjennem Gaderne, proklemerede NapoleonsJndrykning i Paris saavelsom hans Tronbestigelse og raabt: leve Keiseren, At Bonaparte liig en Hvirvelvind overraskede Paris, beviser især den Omstændighed, at det allene lykkedes den østerrigske og preussiske Gesandt at slippe bort forinden hans Ankomst, hvorimod de engelske, spanske, hollandske, svenske og russiske Gesandtskaber af Mangel paa Passer maatte blive tilbage, og hidtil forgiæves have forlangt samme, saa Man endog befrygtede, at de imod al Folkeret vilde blive tilbage. holdte som Fanger, maasker saalænge, indtil Bonaparts erfarer Udfaldet af Hertugen af Vicenzes Reise der end- og er afsendt til Wien, for at indbyde Erkehertuginde Marie Louise til Paris. Da Bonaparte, omgivet af sine Drabantere, holdt sig Jndtog i Hovedstaden, havde alle Jndvaanerne lukket Dørre og Vinduer; men bleve snart vakte af deres Dvale ved Bo. falingen om at illuminere deres Huse. Men aldrivar nogen Jllumination sørgeligere. J Gaderne saae Man kun ulde Soldater og Mennesker af den laveste Pebri. De to følgende Dage røre alle Bøder lukkede; men og saa disse fik Man snart befaling at aabne igjen, nu er Man endog saa lykkelig at maatte have dem aabne om Søndagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-06
J den for ommeldte Tale ved Mønstringen den 21de sagde Bonaparte endnu til Soldaterne: Vi ville marschere for at jage Udlandets Hjelpeprindser ud af vort Gebeet. Vi ville ikke blande Os i fremmede Nationers Anliggender det er nyt 1), men Vee dem der vilde blande sig i vores Jerngitteret om Thuillerierne holdes Dag og Nat lukket og kuns de Fortrolige udlades. Bonaparte skal være usædvanlig urolig; selv det blotte Syn af Forræderen Ney skal have rystet ham meget. Faa Dage for havde denne Marsktistet sig for Kongens Fødder og beret Hs. Majestæt om en Kommando, for at bekjæmpe Uhyret og bringe ham det i et Jernbuut (saa løy Marskillens enne Ort). Forinden han gik udbod han sig endnu 5000,000 Franes til de fornødne Udgivters Bestridelse. Hs. Majestæt bevilgede ham strax 120000, og med denne Sum ilede Marskallen afstæd til Bonaparte!