JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Wien. Nogle opbyde alt for at redde Sachsen fra at fortrænges fra Staternes Række, og søger at forskaffe Preussen andre Besiddelser som Erstatning, for at bringe Sachsen tilbage om just ikke til sin forrige Konge, saa dog til sit gamle Regenthuus. Hertug Albert af Sachsen Teschen interesserer sig med Nytte for Sagen. Ogsaa de mindre sachsiske Hoffer have sat alt i Bevægelse, for at redde deres Moderlands Selvstændighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Siden den 28 Nov. gaaer det Rygte, at Magterne nu ere enige om Hovedpuncterne og ere ifærd med at underskrive de forskjellige Jnstrumenter, Man er i en Tid af 6 Uger kommen videre i at ordne Anliggenderne end forhen i hele Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Fredsrygterne have ogsaa virket fordeelagtig paa den wienske Cours. J faa Timer gik den ned fra 261 til 261. Man vilde vide, at Kongres forsamlingen af 26 Nov. lovede Europa en varig Fred, at Polen vil blive deelt, og at Sachsen, paa nogle Undtagelser nær, vil komme til sin forrige Regent igjen. Den 6 Dec. var imidlertid endnu intet bekjendt af Underhandlingerne. J St. Stephans Kirken ere gjorte store Forberedelser til et høitideligt Te Deum, og Anstalterne skulde være færdige den 8de. Te Deum skulde finde Sted den 10de. Paa samme Tid skulle Kongressens Forhandlings Beslutninger offentlig kundgjøres. -J Tydskland skal nu, som man med Vished troer, Stændernes Forfatning igjen indføres. - Frankrig og Bayern vedblive eftertrykkeligen at forsvare Sachsens Uafhængighed. - Storhertugen af Baden har forgjeves anholdt om at optages i den Committee, der ordner de tydske Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Det hedder, at den souveraine Fyrste af Holland, vil blive kronet til Konge, og at han vil vælge Brüssel til sin Residents. - Det skal være afgjort, at om end Sachsen beholder sin Selvstændighed, skal det dog miste Storhertugdømmet Warschau. Baden har gjort Paastand paa sine ved Forbund garanterede Rettigheder og erklæret ikke at ville underkaste sig de fem Magters Anordning, hvoraf den tydske Committee bestaaer, Holland. Statsudgivterne for 1815 ere i den bekjendtgjorte Budget fastsatte til 61 Mill. Gyld.; det fyrstelige Huses Civilliste til 1,000,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Vor Marine bestaaer nu af 26 Linieskibe, foruden Fregatter, Brigger a., naar man regner de Skibe med, vi faae fra Antverpen. Frankrig. Politieministeren, Sr. Brug net, har faaet Marineministeret, Hertugen af Dalmatien (Soult) er bleven Krigsminister, og Hr. Andre General=Directeur for Politiet. Mellem Louis Bonaparte og hans Gemalinde (Hortensta) svæver i denne Tid en Sag for Re ten. – J Paris er al Kirkemusik forbuden saa længe den erkebispelige Stoel er ledig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Engelland. Øerne Martinique og Gugdeloupe ere hidtil endnu ikke besatte af franske Tropper. Den fra Brest afsendte Expedition var ankommen d. 1 Sept., men den engelske Øverst commanderende havde endnu ingen befaling faaet at overlevere samme Besiddelse. Man vilde ikke tillade Tropperne at gaae i Land, hvilket foraarsagede stor Misfornøielse iblandt dem. Gent. Efter Ankomsten af Depecher fra America til den americanske Deputerede, hersker stor Drivtighed blandt Underhandlerne. De ere saa sysselsatte, at de lade ingen komme for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Den 26 Nov. overgave de de engelske Underhandlere en Note, hvorpaa strax sendtes en Coureer til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Cadix, den 17 Nov. En Fregat, som den 15de dennes ankom hertil fra Havanna, har fem Millioner Plaster ombord. - Den til Buenos Ayres og Porto Rico bestemte Expedition ligger færdig til at gaae under Seil. De Landtropper, som afgaae med samme under General Mortlos Anførsel, beløbe sig til 12,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Jtalien, d. 18 Nov. Den 13de dennes aabnedes Jesuiterordenens Novitiat i Rom paa en høitidelig Maade. Dagen i Forveien havde 30 Jndividuer, hvoriblandt adskillige Personer af Rang, meldt sig til at indtræde i Ordenen. Man venter endnu 25.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Danzig, den 26 Nov. Under Dags Dato er her bekjendtgjort fra den Kongelige preussiske Politiepræsident, at efter en Beslutning af den Kongelige vestpreussiske Regjering skulle, formedelst den i Gibralter og Cadix herskende smitsomme Sygdom, for den almindelige Sundheds Skyld, alle fra Nordsøen kommende Skibe allene da tilstedes at løbe ind i den herværende Havn, naar de ere forsynede med danske Qvarantainepasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Ros Kas Ras Ellevte Aargang. No. 103. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 December 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Cadnu mærkværdigere end alle disse Jndretninger, til at forøge Frankrigs indvortes Vel og Anseelse, vare Napoleons Foranstaltninger til at grundfæste sin udvortes Magt ved at oprette et Føderatidsystem, og giøre Medlemmerne af sin egen Slægt til Grundpiller for denne, som det synes, for Evigheden opførte Bygning. Frankrig med sine 111 Departementer talte allerede over 36 Mill. Mennesker, og de med samme forbundne Stater havde næsten en lignende Befolkning. De Stater, som Napoleon saaledes kunde give een Retning, udgjorde henved 67 Mill. Mennesker, Vi have allerede seet, at Napoleon ved sin Stifsøns Formæling med Prindsessen af Bayern, havde knyttet det første Slægtskabsbaand med et tydsk Fyrstehuus: han gik nu videre og formælede sin Stifdatter Prindsesse Stephanie (Beauharnois) Napoleon med Churprindsen af Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Formælingen fuldførtes med stor Høitidelighed i Paris. - Hieronymus Buonaparte var i Efteraaret aldrig saasnart kommen hjem fra sit lykkelige Streifetog, førend han blev ophøiet til fransk Prinds, og strax derefter ved et Keis. Budskab til Senatet, foreslaaet til en tydsk Prindsesses Gemal. Joseph Napoleon blev af sin Broder udnævnt til Konge af Neapel og Sicilien, den 31 Marti, paa hvilken Tid det første Rige endnu ikke engang var heel erobret. Neapels Skjebne var imidlertid allerede afgjort strax efter Slaget ved Austerlitz, og den 16 Febr. 1806 var Murat, der anførte Armeen mod dette Rige, allerede indrykket i dets Hovedstad. Man var saa vis paa Seiren, at den neapolitanske Tronfølge allerede ved Josephs Udnævnelse til Konge blev fastsat i Paris. Napoleon forbeholdt sig i Neapel og Sicilien 6 store Rigslehn under sin Overlehnsherlighed, hvert med 1 Mill. Jndkomster, til Fordeling blandt hans fortjente Hærførere. Saaledes var nu den italienske Halvøe, efter Napoleons Ønske, en Bestanddeel af det store Rige, men en anden ved sin Beliggenhed og Jndustrie vigtigere og ønskeligere Deel, var Holland. Det samme Frankrig, som havde gjort denne Stat til Republik, omskabte den nu igjen til Monarkie, men dog ikke uden efter mange politiske Machinationer, der ikke syntes at have virket saa hurtig, som Napoleon ønskede det. Spiren til en saadan Regjeringsforandring laae allerede i den sidste bataviske Constitution, hvis 4de Artikel uden Tvivl ikke ganske hensigtsløst bestemte, at Raadspensionairen havde Ret til at nedlægge sit Embede, naar han vilde (det vil sige, naar Napoleon, bød det). Louis Napoleon, et svagt ungt Menneske, der i en Alder af 28 Aar allerede maatte bruge Badecurer for sit svækkede Helbreds Skyld, blev af sin Keiserlige Broder sat paa Hollands Trone. Denne unge Mand skal endog have vægret sig ved at modtage Kronen, og sagde offentli¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Advarsel for Huuskjøbere. Tillæg til Ørsteds nye Formularbog, S. 133 gatil 137, med mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Foruden de paa ommeldte Sted anførte Dokumenter og Attester, samt de endvidere S. 137 og 138 tilraadte Bevisligheder, bør Kjøberen tilholde Sælgeren at levere Attester fra Stadsbygmesteren, Brandmajoren og Skorstensfeieren, at Skorstenen, heelt igjennem er forsvarlig og iøvrigt indrettet i Overensstemmelse med Forskrivterne i Forordningen angaaende Brandvæsenet i Kjøbenhavn af 1ste Nov. 1806. Thi det hedder i Forordningens 7 s., at disse Attester skal Huuseieren til sin Sikkerhed i paakommende Tilfælde bevare under Straf. Det er altsaa Huuspapirer ligesaa vel som alle de andre, der have denne Benævnelse. Jmidlertid er Jndsenderen ikke istand til nu at formaae den, som har solgt ham en Eiendom for nogle Aar siden, da han var uvidende om Sammenhængen, til at ville forskaffe dem. Sælgeren tænker ikke reelt noktil at efterkomme denne sin aabenbare Skyldighed, og siger, aldrig at have eet Attester, uagtet Huset. er bygt siden Aar 1806. Har dette Udsigende sin Rigtighed, saa overholdes Forordningens Bydende ikke hidindtil. Til Betryggelse i Fremtiden vilde de tjenligste og sikkreste Midler være, at disse Attester i Retten udkrævedes ligesom de øvrige, og altsaa tilføiedes Listen af de 15 Dokumenter, som efter Ørsted ere nødvendige til Skjøders Læsning. - Samme Sælger har været saa galant, at tilbyde Kjøberen Straffens Beløb, men ikke at melde om, at dette, hvis Tingen forblev i samme Tilstand, oftere maatte betales, og at Uleiligheden, og Omkostningerne ved Attesternes Tilveiebringelse. ikke paaligge Kjøberen, hvorledes vilde det være, om Stadsbygmesteren o. s. v. ikke kunde udstede dem: Forresten giver Straffens Ubetydelighed (2 Rdlr.) intet stort Begreb om deres Vigtighed. Hvilke ere de i 7de §. paapegede Tilfælde, Forordningen af 24 Decbr. 1808 bestemmed visse Redskaber til Jisningsarbeide, og foreskriver at de skal haves ved enhver Gaard eller Huus. Bør altsaa Sælgerne ikke ogsaa aflevere disse Redskaber til Kjøberne? Og var det ikke retfærdigt, at de uvidende Kjøbere ogsaa i denne Henseende sikkredes for følgerne af Sælgerens Skjødesløshed, eller Egennyttighed ved en udtrykkelig Foranstaltning, En Attest om Jisningsredskabernes Tilstedeværelse kunde med ligesaa megen Skiel forlanges i Retten som den om de anordnede Brandredskaber, da begge Slags skal haves. Hvis enhver Eier paa ny skulde anskaffe sig disse Redskaber, saa forekom den Urimelighed, at de samme Personer, nemlig de, som uagtet Eiendommens Omvexling vare blevne boende, maatte bidrage til Omkostningerne flere Gange. Thi Forordningen siger, at Leierne skulle deeltage i Omkostningerne til Anskaffelsen. Hr. Skramme og hans Hustrue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Det var Ridder Hr. Skramme, Han gik i grønnen Lund, Og kjeded sig saa ramme Den lange Morgenstund. Den Regnen og den Tællen Ham hved aldrig ret; Den Graven og den Trællen Han længe alt var mæt. Han saae de Riddere drage Til Hertug Rudolfs Borg, Mens han og venne Mage Sad udi dyben Sorg. Han faae de Rids res Skade At fare fra afsted; De hed saa mangen Har J Gammen og i Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Det var Ridder Hr. Skramme, Han blev heel vred i Hu Han vilde gjerne bramme, Det vilde og hans FruMan lede frem min Ganger Og lægge Saddel paa; Ei Ro, ei Rist jeg fanger, For jeg afsted kan gaa." Jeg mig saa hold opsvinger Paa ædelbaarne Hest, Den overbradt mig bringer Til Hertug Rudolfs Fest. Jnd tren da Fru Malfrids, Svøbt i Skarlagenskind. Med Arme svanehvide, Og Hals som Hermelin. Hør mig, stolten Hr. Skramme, Jeg var Jer vænen Viv, Skal end jeg være samme, Saa skaan mit unge Liv Jeg vil for Sanden sin Du Allerkjerste min, Som jeg i Danmarks Rige. Hvor elsker Hustru sin Og hør J Hjertens Kiære. J rider til Rudolfs Borg, Kan jeg med Jer ei være Jeg over af Hiertesørg. de Fruer ere mange Udi Hr. Rudolfs Gaard; Om jeg kan Orlov fange Jeg svøber mig i MaardJført de gyldne Spangen Paa røden Silkepield, Jeg rider paa Jer Ganger Bradt over Dal og Field. Min Ganger er for liden. Og derhos alt for ung; Vi baade er for Tiden Den Ganger alt for tung.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Da meldte Fru Malfride Vred udi Hu og Sind Der skal jeg ene qvide Som den forladte Hind. Mens Øn i Høiloft frydes Og kaster gyldne Bold, Her hjemme jeg maa brydes. Med Arnen tusindfold. Og slux rigen Hr. Skramme Bort over Enge red; Hans Hustrue i det samme, De hvide Hænder vred, Den Ridder monne ride Saalangt hun kunde see, Tilsidst hun i sin Qvid Stak i ret høit at lee. Stat op da, Jomfru Sidse Hun melder Terne sin Du Veien mig skal vise Den til Husbonde min Man leder frem en Ganger, Den liden Abildgraa; Guldbidslet slux den fanger, Og lægges Saddel paa. Bradt red da Fru Malfride Paa vælig Abildgraa, Hun lider til at vide Hvor Husbond det mon gaaDe Stjerner tindre klare Paa mørke Himmelblaa, De Spøgelser alt fare Hist i det fjerne Graa Hun rider gjennem Skove. Hvor lede Trolle boe, Og kommer saa til Hove Om Natten Klokken To Her moder hun Hr. Skramme Ved breden Tavlebord, Ham Lykken ei vil ramme, Men Fristelsen er stor. Anden Gang Guldterning randt Og under Bordet faldt; Legen nu to Riddere vandt, Hr. Skramme tabte Alt. Mit røde Guld er borte, Jeg eier ei en Hvid; For det, som end mon store Jeg be er om Frist og Tid!" Vi ingen Frist Dig giver, De Hofmænd svare hold, at Jmens du est i Live, Du bliver i vor Vold Hr. Skramme i sin Harme. Sit Glavind drager brat, Der Fruen i hans Arme Raaber: est du besat, Hun lukker og sit Belte, Og drager Guldbørs frem, Hun rækker den de Helte. Som tage flux den hjem. Christ signe vil det KommeMalfride, Venne min, Rose for alle Blomme, Jeg bliver evig Din Han lofter Fru Malfride. Op paa rødblissed Hest. De rede over Lide Som baade kunde bedst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 16 Dec. 1814. Efterat være kommen tilbage til Kiel fra min lille Reise i Hertugdømmene, benytter jeg denne Leilighed, for at melde Dem at Blodgangen, som i afvigte Sommer havde yttret sig paa nogle Steder og bortrevet mange Mennesker, nu aldeles har ophørt, Qvægsygen, der ligeledes havde yttret sig paa Grændserne, har ei heller udbredt sig videre. Jeg mødte mange russiske Tropper der marscherede mod Grændserne. De vare alle vel klædte, muntre og oprømte. Der holdtes en fortreffelig Disciplin. Smaae Uordener kunde dog vel just ei altid forekommes. - Det er bekjendt, at man i Almindelighed troer, af et Menneskes Ansigtstræk, han være ung eller gammel, at kunne gjætte sig til hvad Landsmand han er. Dog er denne Regel neppe rigtig i alle Tilfælde. J det mindste har jeg paa mange Steder i Holsteen seet smaae Drenge og Piger, som jeg, dersom jeg ei havde vidst, at deres Forældre vare Holstenere og Børnene fødte i dette Hertugdømme, efter deres Ansigtstræk maatte ansee for smaa Spanier, Franskmænd, Russer, Englænder eller Polakker. – Fordum pleiede Jndvaanerne i Rendsborg at fornøie sig uden for Fæstningen paa deres Lyststeder, og i de omliggende Værtshuse, men nu ere alle disse Steder omkring Fæstningen ødelagte og mange Aar ville uden Tvivl henrinde inden de igjen ville blive opbygte. - Af politiske Nyeheder vide vi her intet, uden hvad Aviserne fortælle os. - Løverdag den 10de i denne Maaned kom Prinds Christian fra Augustenborg til Flensborg og var samme Aften paa Comedie, hvor en talrig Forsamling havde indfundet sig. - J en Tid af 8 Uger ere vi blevne hjemsøgte af Regn og Blæst, saa at Veiene paa mange Steder næsten ere ufremkommelige. Jsær er det i Marskegnene, hvor man sporer denne Ubehagelighed i sin fulde Omfang, og ikke sjeldent er det at see en Vogn sidde saa fast, at 6 Heste ikke formaae at lykke den af Stedet. - En Person fra Kjøbenhavn, som ogsaa i Hertugdommene har gjort flere Forsøg med Luftballoner, vilnu, som man siger, følge med Kosakkerne. - Paa Smør er der vel ingen Mangel, imidlertid er denne Artikel dog i meget høi Priis, da den søges stærkt og især udføres til Hamborg. Fedt Qvæg sælges for meget godt Kjøb, men Heste ere dyre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Colonialvarene vedblive at være i taalelig Priis. Comptoir-Chef i det Kongl. Slesvig-holsteenske Cancellie, Cancellie-Secretær Wiese, er bleven valgt som Syndicus her i Staden. Kort efter den ulykkelige Jldebrand, som lagde Sorøe Academie i Aske, bleve i Gruset paa det Sted, hvor Professorernes Contor havde været, fundne 7 Medailler af Guld og 3 af Sølv. Disse Medailler vare af dem, som Academiet 1785 lod prægge til Belønning for de Studerende, som havde skrevet over et eller andet forelagt Emne. De befandt sig tilligemed endeel Adkomstbreve, Protocoller m. m. i en saa kaldet Hovedcasse med 3 Laase, i hvilken ogsaa laae et Scepter af Sølv fra Christian den Fierdes Tid, og deraf formodentlig det sammensmeltede Sølv, som fandtes i Asken tilligemed Medaillerne. Paa de tvende af disse var Præget aldeles ubeskadiget, kun at de vare blevne sorte af Jlden. Præget er, paa Reversen, Academiets Bygning og Stiftelsens Datum, og paa Aversen en Laurbærkrands, der omgiver de Ord: Til Fliids Belønning. (Efter en Jndberetning fra Hr. Prof. Molbech i Sørøe.) (unis. og Skole-Ann.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Ved Begyndelsen af Skoleaaret 18131814, som indtraadte med I Oct. 1813, var Disciplenes Antal i de offentlige under Universitets- og Skoledirectionens Bestyrelse staaende lærde Skoler begge Riger omtrent følgende: Kjøbenh. Cathedralskole havde 160 Disciple, Roeskilde lærde Skole 44, Helsingøers 34, Frederiksborg 54, Slagelse 15, Wordingborg Middelskole 12, Rønne Middelskole 29, Nyekjøbing Enthedralskole 50, Nakskov Middelskole 24, Odense Cathedralskole 83, Nyborg, lærde Skole 30, Ribe Cathedralskole 38, Colding lærde Skole 30, Fredericia 16, Aarhuus Cathedralskole 54, Randers lærde Skole 50, Horsens 21, Aalborg Cathedralskole 46, Viborg 29, Christiania 55, Christiansands 44, Bergens 40, Tronhiems 33, Bessestad Skole i Jsland 20. - Disciplenes Antal i bemeldte lærde Skoler udgjorde saaledes ved sidste Skoleaars Begyndelse i alt omtrent III, hvoraf Skolerne i Danmark havde 819, de i Norge 172, og den islandske 20. (S. Skr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Viborg, d. 19de Dec. J Gaar, den 18de Decbr. (netop en Maaned siden den sidste stærke Storm, der gav Fregatten Perlen sit Banesaar) rasede her en gyselig orkanagtig Storm af S. V. og V. med Regnbygger. Stormen, som blev heftigere mod Aften, vedholdte uafbrudt til næste Dag og de 2 følgende Nætter, og har her i Byen beskadiget mange Tage og Plankeværker. Dette Efteraar udmærker sig især ved megen Regn og Slud fremfor andre. Et Par Gange har det i Decbr. begyndt at fryse; men efter et Par Dages Frost har Regnveiret atter begyndt. Liimfjorden har været iislagt 2 Gange; men er atter strax gaaet op, Viborg Søe har endnu ikke været tilfrosset. Vib. Av.)J Stiftelsen for Døvstumme (Sølvgaden No. 414) og hos Hr. Hois (Østergade No. 37), faaes, som sædvanlig, smaae Perspektivkasser med Prospekter. Priserne ere, efter Prospekternes Mængde, 6, 8, 10 Rbdlr. Desuden faaes enkelte og sammensatte Mikroskoper, Laterna magica, Pap- og Rav=Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Ligesom der hos Hr. Hornbech, i Vimmelskaftet No. 12, blev den 28 f. M. holdt en Bog auction, der kan regnes blandt de sieldnere, saaledes bliver næstkommende Tirsdag, den 27 d. M., paa samme Sted, holdt en i sin Slags sjelden Auction, da der gives ikke mindre end 500 Numere Prætiosa, tildeels med Diamanter og Perler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Tiden mellem Juul og Nytaar synes endog at være saare passende valgt, da mange af disse skjønne Sager kunde sikkert være anvendelige til Nytaars=Presenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Kjøbenhavns Børs den 23de December. Cours. Hamb. 2 M. 655, a viden 565 1/2. London 2 M. 21 3/4 Rbdlr., a vista 21 3/4. Spec. 556. - Specier solgtes til 34 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 pr. 100; Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp. Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Hieronymus Bonaparte opholder sig i Triest, hvor han har sat 2 1/2 Mill. Fr. i Omløb, hvilket har virket meget paa denne Handelsplads og gjort ham meget yndet der. Førend Feldtmarschal Lieutenant v. Koller afreiste fra Wien til Den Elba, havde Erkebispen af Wien adskillige Conferencer med Keiseren af Østerrige. Marie Louises Ægteskabsskilsmisse fra Napoleon skal nu være vis. Marie Louise, paastaaes fremdeles, samtykker nu selv i Skilsmissen, hvor meget hun end i Førstningen havde været derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Den engelske Fregat Crocodillen har paa den øde Øe Antecosta fundet endeel af et fra Cork til Quebet sendt Transportskibs Mandskab. Da det landede paa Øen havde det 700 Mand ombord; Resten af disse reddede sig paa hiin Øe, hvor de havde været i 37 Dage, da Crocodillen tog dem ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Universitetet i Oxford har udsat en Priisbelønning for det bedste latinske Digt i Anledning af de fremmede Monarkers Ophold der paa Stedet. Kirkestaten. En ny Division af den negpolitanske Hær, 11,000 Mand stærk, under General Mardonald, har begyndt at marschere igjennem Abruzzo. Det hedder, at Kong Joachim om faa Dage vil følge efter, for i egen Person at paatage sig Commandoen over Armeen. Paven har gjentaget sin Jndsigelse mod hans Gebets Krænkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Da den ny Konge nu har sluttet Forbund med Østerrige, og begge Hoffer have occrediterede Ministere hos sig, saa begynde disse Bevægelser at opvække stor Bekymring i Kirkestaten, Østerrigerne have besat næsten hele Jtalien, og leve i bedste Forstaaelse med Neapolitanerne. J Bologne ventes en fornem Person. Man troer, at det er Kongen af Neapel. Efter de østerrigske Commissairers Befaling føies der store Anstalter. - Den franske General Boulnois, som med private Andragender havde begivet sig til Neapel, er ved sin Tilbagereise paa Grændserne af dette Rige bleven overfaldet af Bevæbnede, og sine Papirer fratagne. Reisende, der fulgte ham meget nær, mødte disse Røyere uden at overfaldes af dem. - Det hedder, at Østerrigerne forstærke sig i Øvre Jtalien, og danne ved Etsch en Reserve af 40,000 Mand. 12,000 Mand Croater skulle være paa Marschen til Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Wien. Hvor længe Kongressen endnu vil vare vides ikke med Bestemthed. Efter nogle Beretninger vilde Souverainerne allerede afreise midt i December, efter andre troer man ikke, at det vil skee saa snart. Efter al Sandsynlighed ville Resultaterne af Kongreffen ikke blive kundgjorte i Aaret 1814. - Polens og Sachsens Skjebne skal være saa godt som afgjort. Det første skal definitiv forenes med Rusland, det sidste med Preussen. Rusland skal have foreslaaet, at erklære Thorn og Krakau for polske Hansestæder. Det hedder, at Østerrige vil med det første besætte de til Rusland i Aaret 1809 afstaaede Kredse af Østgallizien og en stor Deel af Vestaallizien. Ministernes Møder ved Congressen ere nu for største Delen tilendebragte. Til Slutning af samme ville Monarkerne selv holde endnu nogle Sessioner, forat lade sig Forhandlingernes Jndhold forelægge og sanctionere samme. - Den Note, som den engelske Gesandt overgav det russiske Ministerium, har opvakt stor Opmærksomhed. Man kjender ikke nøie dens Jndhold. Talleyrand understøtter for en Deel Lord Castlereagh. - Adskillige diplomatiske Personer nægte ganske, at allerede alting er i Rigtighed. Man lægger Mærke til, at en talrig Armee staaer under Gen. Hiller paa Grændserne af Gallizien, og en ikke mindre talrig under Constantin i Polen. - Den 27 Nov. skal det være bleven besluttet paa Kongressen, at Keiseren af Østerrige antager Titel af en Arvekeiser af Tydskland, at Preussen skal være uafhængig af Tydskland, og ligesaa antage Keisertikel, og ikke udgjøre nogen Deel af Conføderationen, at Østerrige skal ligesom Preussen beholde hver sin Deel af Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-24
Frankrig. De 8 Mill. som, efter Statsbudgetten, bevilges den Kal. Familie, fordeles saaledes: Monsieur faaer 4 Mill., Hertugen og Hertuginden af Angouleme 2 1/2 Mill. og Hertugen af Berry 1 1/2 Mill. Frank. - Af en Proclamation, som Negerne paa St. Domingo have udstedt, sees, at de ikke ville underkaste sig Frankrig. Christoph har ladet gjøre Fortet Heny til en stærk Fæstning.