Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Frankrige nyder nu den indvortes Lykke og Rolighed, som er Frugten af Napoleons Helte daad og Statsklogskab. Tilfreds med at have bragt sit Rige til saa høi en Pynt af Glands og Vælde, berelser nu denne store Monark i Selskab med sin unge yndige Gemalinde de Hollandske Provindser, hvor han overalt søger at efterlade sig Minder om sin Mildhed og Aandstorhed. Paa hans Vin anlægges nye Landeveie, forbedres Færslerne og befordres den offentlige Beqvemhed og Fornøielse. Og det er ogsaa paa denne Maade, ikke blot ved Støtter af Malm og Marmor, at en Regent kan forevige sit Eftermæle. Medens Keiseren saaledes paa sin Reise morer sig med fredelige Sysler, vedblive hans tappre Hære i Spanien at forfølge deres Seier. J Landet selv sysselsættes Konstnerne og Haandværksfolkene paa den ædleste Maade. Paris forskjønnes dagligen, og allene paa Slottet Versailles's Jstandsættelse arbeide 800 Mennesker. Ogsaa Manufacturerne opmuntres og understøttes paa alle optænkelige Maader. J St. Quentin levere Fabrikerne nu dobbelt saa mange Linons &c. som for Revolutionen, og sysselsætte 20,000 Vævere og 8 til 10,000 andre Haandværksfolk, ja, hvad der er uden Lige i Historien Keiseren har udsat en Belønning af en heel Million Franker for Opfindelsen af den bedste Machine til Hør=Spinding. Frankriges udvortes Politik skildrede Greve St. Jean d'Angely nylig i Lovgivningscorpset meget træffende. Han udmærkede de heldige politiske Forandringer, der yde Frankrige saa store Fordele, og nævnte især, Roms Forening med det Franske Rige, hvorved de saalænge adskilte Dele af det occidentalske Keiserdømme ere blevne forenede; Tractaten, hvorved Frankriges Grændser udvides mod Norden indtil Waal; Rhinforbundets befæstelse; Seculariseringen af een af Forbundsførsternes Stater; Sverrigs Tiltrædelse til Fastlandsystemmet, og Forbindelsen med det Østerrigske Keiserhuus ved Keiserens Formæling med Erkehertuginde Lovise. Om end Krigen, tilføiede han, endnu raser i Egne, som Engellændernes ulyksalige Magt kan naae, saa er det dog saa langt borte ved Grændserne af det Ottomanske Rige, at den ikke ret længe kan trykke mere Europa, men kun truer Asien, naar Divanet ikke forandrer sine Beslutninger, og Krigsfurien, vil kun udbrede sine Rædsler paa hiin Side Pyrenæerne, indtil Spaniens Havne om kort Tid ere aabnede for de Franskes Vaaben og lukkede for Engellænderne. Medens Frankrige saaledes har befæstet sin Magt og Anseelse som Landmagt, arbeider det ogsaa paa at opsvinge sig til en mægtig Sømagts Rang. Paa Værfterne i Toulon er man ivrig sysselsat med at bygge Krigskibe, og den Flaade, som ligger seilfærdig i denne Havn, bestaaer af ikke færre end 17 Linieskibe, 13 Fregatter, og et forholdsmæssigt Antal smaa Krigsfartøier. - At Frankrige midt under disse glimrende Fremskridt viser den største Tilbøielighed til Fred, naar det kan skee paa een med dets Ære og Tarv overeensstemmende Maade, sees af intet tydeligere end den Engelske Oberst Mackenzies gode Optagelse i Paris, som endog har foranlediget nye Fredsrygter. - Over dets Forhold med de forenede nordamericanske Stater udbredes et nyt Lys ved et Keiserligt Decret af 23 Martii, som paa Grund af den Americanske Regjerings Act af 1 Martii d. A. forbyder Americanske Skibe at løbe ind i nogen Fransk eller af Franske Tropper besat Havn.