JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Fredagen den 23de Martii. No. 80 Christian Carl Nielsen, c. Anderas Olsen Schifter. Dom: De til Forsendelse med Poster Bom. Den paa Christian Carl Nielsens Person den 6te, Ananii 178 tagnustede og den 8de næstefter martsatte Arrensetering saafuldes, og bør Anders Olsen Saften samt kan iminafa Jens Pedersen Høys Stervboe, een for begge og brage for en til Christian Carl Nielsen i nogenledes Reparation for ovenmeldte ham paalaade ulover Arret betale 1000 Rdlr. J det øvrige den Hof og Stadsretten. Dam ved Magt at stande, dog saaledes, at de Kanten, idømte Renter bortfalder, samt at Anders Olsen Safter bør tilsvar, det Christian Carl Nielsen tilhørende, og den 9de Augustii 1785 arresterede Tøi, efter den storretningen derover tilførte Specination af Vurdering. Denne Procesk Omkostninger ophæves. Ti Justitskaffen betaler enhver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
No. 86. Afg. Generalkrigscommissair Holtets Enkefrue, c. Meinert Hansen. Dom: Oberhofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskaffenbetaler Citantinden som Tabende 5 Rdlr. No. 81. Sognepræst Hr. Lauriz Gregasen, c. Mads Nielsen Baaballe. Dom, Sognepræsten Hr. Laurid Gregersen bør for sig tilbørlige Forhold bøde til Vor Frelseres alte 10 Rdlr. J Henseende til de begge Parter givne Martinicationer bør Hiemtingsdommen ved Magt at stande. Processens Omtoftninger for alle Retter betaler Estanten til Lontra Tilen, ten med 100 Rdlr. Saa betaler han og til Jannetasienteundsia Trætte 24 Rdlr. og end videre til sammat Cang 3 Rd. Nr. 82. Student Niels Børsen Nørbeid, c. Kiøbmand. Jens Schibbye. Dom, Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Juniiskaffenbetaler Citanten som Tabende 1 Rdlr. No. 87 og 83. Gullid Larsen Mør, c. Justitsraad og Sørendatsskriver Johan Blom, samt Sadeirags Grev medet Jarlsberg og afgangn Ober Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Plades Stervbr. Dom, Justitsraad og Søren bitteskriver Johan Blom der for Citaniens Tiltale i denne Saa følet at være, og Prorasens Omkostninger mellem dem at være ophævet. i Justitsraffen betaler Citanten som Tabende 1 Rdlr. Jen seende til Geheimeraad Hr. Friderie Anthon Greve af Med. Jarlsberg, og afg. Oberinspecteur Plades Ente og Arvinger, afvises Dagen. Udi Kost og Tarina betaler Justitsraad Blom til Geheimeraad Grev Mede Jarlsberg 6 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Tirsdagen den 27de Martii. No. 9. Kammerraad Marhus Ricter og Brøder Søren Ricter, cas Sognepræst Hr. Christen v. Hielmtones Enke samt Rigsgreve von Lüttichau. Dom: Udi Sagens 1ste Hovet Poste Naar Canterne, tilsvare General Krigscommissete Marene von Hielmkrone. i allene privilegerede Kiøbenhavnske nu denne Paaes 1st Monsrum 12 Rdlr. 4 Mk. 1. i 2det menpaa 32 Rbs i meget gergaMandan 3 Aar 2 Mk. paalige Memra. a. i mit abserdsser denne mine HamPrasten Hr. Hillades dets al endog paa . udi Saans anden den andet Laan gralrigsmaal Haantrones og Prastia de tiones Tillan til at være, saatt Saans af Hr. den af Generalrigscomman Hilsatione til Plan. Dicitrone den 26de April 1773 udstadte Obaade komme Citanterne til Hinder 1, for deres Tillid. des Generalrigscomman Hielmtrent at modsalg : taling og tilgaden af hvad dets paa sammen. eller af Administranden og Engsholms Gande: latteninden er indkommen. Udi Saade 4de Hansen. Stueralrigscomminialt Martus von Hulatronie. tanterne, i Følge Deregningen af 31 Apaa 128, 22. Rdlr. 4 Mk. 13 s. med skadesløs Renter 4 pro Lim22596 Rdlr. 4 Mk. 13 s. fra Snapslag 1786 til Bo. ling skeer; hvori dog bar komme til Afdrag 61 Rdl. 2. 23 efter denne Høisternes Damed Saa sine hos vest, med lige Renter deraf fra Snapering 1781. . Saaende 3de, øde 10de og 11te Hovedposter der paa Christian Friderich Tønne von Latichau imod Rimes. han best veed, vi og kan, i Følge sine den 22 Sahl. 1775 indgangne Cautioner, at den Generallige Hiemtrone idømte Summa til Snanterne betale 100 Rentes med skadesløse Renter 4dte Contomderaf fl. Noglader 1783 indet Detaling skeer. Udi Salg : den 3de Hovedposter, samt den andenge Lonen. . commissariernes Dom usterretten at være PlaOmkostninger for begge Retter ophæves. Til Hand betaler Rigtige von Lat han og afgangne Sognepige. Dirimtrones Sterøde og Arvinger hver for sig som Lan 3 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Onsdagen den 23de Martii. Nr. 5. Major Paaske, Capuria Mamurm.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Dom: De Jndstevnis har for Titaniens Tran, Saa frie at vare. I det oprig den Landstingsdomme. Maal at stande. Denne Pedresses Omtøndaget opdaget Til Justitskaffen betaler Enanten som Tabende 3 Rbd.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Torsdagen den 29de Martii No. 6 Mair Paaske i Himmand Land Hans Dom Contra Calanten bør for Ellamens sangaane Saa stil at være. J det ovrige bør Landstinde ved Magt at stande, dag saaledes, at den Maar hos idømte Maat bør være 20 Rdlr. til Giørtes Sogns gand og at han betaler ligesaa meget til Haanet d. D. Pertines Dato ingen taler Snaman kan ang med 600 Rdlr., saadalet han sat Han maser. Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Cand. 3 Rd.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
J. Kiøbh. Maanedl. Stads Tidender a.) Johan Andan Unders medske Baands. Da anden det efter Skandsetninger i hans medtage Lægen og at af urpaa Dyne Aars Konge. til andage, første og anden Deelser ere: nu en samt siden det Bælde denne de Kigt paa det Steds men den meen Delingende: Smed sorteraladede Personer, og dermodnede Ste sig en Snappedestal, vaanerne dandse. Fra Pressen er udkommet: Christendommen Dide. 1) At Peder Haman, Presedler Theele de Sønner. forlagt ved Harbogtrykker Møller, boenderender No. 2 De Herrer Sudsendommere vilde de ener ved Commannan behages aldele de der endog overlades dem ringeren Sophiegade. holder, nemlig paa sant Papir for 1 Rdlr. at de Til i Adie ligesom ande, der nu linde denne første De ser Subseridemes til den aden, og derfor overlades Da samme Praa, men naar begge Dele ere færdige, hver. at høiere for hver Deel. forn. Aug, Holsteens Td. Pd. mit Dansk, Td. a 8de Mandamt den Hamensk Td. Adem rogandsk Pd. andret. Siellandsk Pd. 4 Adam Gra Pd. . indsatte. Bog=Gryn T. . 3 Rd. 2 mk. t. Malt Td. . andler. Havre Td. . . 1 Ad mere. havre=Gryn Td. . 3 Rd. 4 mk. Boghvede Søn Td. . 3 Ad omtre. ter Td. . . Adkommet.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
fede Vahre. Vel. salted Lammested Td. Rd. 3 Mk. t. allesk, røger, Lpd. . 1 Rd. 1 Mk. 4 s. grønsalted, Lpd. . 1 Rd. . Mk. 12 s. Oste, svenske, Skpd. Ad. t. s. Holsteen. Admas
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Smør, Fyensk Td. de nant s. . Siellandsk Td. Rd. M. a. Holsteensk, Td. . Rd., Mk. Tælle, rispd. . . . Rd. Mk. Grøn Sæbe, en Otting 1 Rd. 3 Mk. 128. br. Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. mk. t. Graasen, salted, Td. . . Rd. M. t. tor, Skpd. 3 Mk. Klipsik Skpd. . 16 a 10 Rd. m. Norsk Torsk, salted, Td. . 3 Rd. m. Jslandskabe, Td. 7 a 3 Rd. . Mk. a. hun er gisk Sted, og a 2 Mk. a. Klipstk. Skpd. . 18 a 19 Rd. Mk. t. Klislanger Sted. . . Ad. mk. t. Dannhaar ild. 3 Adenantes. der al de saad. m. t.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Norsk Vaar Sild Td. anden. Hos Salle Td. . landske. Tran Pd. . 16 a 18 Rd. Mk. t. Sal. mere Pd. . . Ad. 141 mk. raneder. Pd. . . . Ad. St. Saa Td. . ind. anele Td. .. Adret. grane Td. andret. Vine. En udne Absaa maa sand. den. saa add.
Berlingske Tidende, 1792-03-01
Et Oxehoveder Bun da den den. paa ond. Et Oxehoved Frans min glas d. udens saa sand. Et Oxeb. Fransk Brænder 10 a 110 Rd. udenge . 6 a 100 Rd. Samle. Stunsviger og sand. . . Garleder ) Sted. 6 Rd. Mk. t. Brabands ) . . . Ad. mk. t. Børst den Stad. 14 Rd. a 14 Rd. 4 s. stian Th. . . Adaa Ad. 3 Mk. der Slad. lasse Adel efter dens Acen Hams Skpd. 27 a 100 Rd.) Sømtet. Brænde. Vommersk . . . A. a. dommer en kommers Gaard a 6 Al. holsteensk Bog s Alland. lodnenten . . . gien. . . . Slet Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brande. Et Sønderraad. saa. Etral Tørv ind amt aand. aul Td. . . . sering. derer stort a. . paa Ad. .et mindre dito . . . halmet las Ad. 2 mk a Adre. ane og Flødernære. Caltanske gamle Parret 2 Ad. . . ande Parret og Capuneriedet var rød . . med et Par . . . Høns gamle Parret . ange Parret Kallingeret har . Sing levende Stk. . .m. Slagede St. ret har Der er . . Egen Sale. . .
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Constantinopel, den 4de Januarii. Da Sultanen for kort Tid siden gjorde sin Bøn paa en Fredag i Moskeen kastede en Araber en halvanden pundig Kanentual efter ham, men traf ikke. Han var i Begreb med at kaste nok en anden, da man greb ham. Det blev besumset, at han var afsindig; og man huggede Hovedet af ham paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Nantes, den 4de Februari. Med et Skib fra Port an Prince paa St. Domingo har man her faaet den Efterretning, at Regieringen den 16de December har afsendt tvende Skibe, for at adsprede Mulat sterne, hvis Leir stad, franske Mile fra Port an Prince, at Stillene, som vilde udføre deres Ærinde og opfordrede Leiren. til at skillestaad, fik til Svar, at den ikke vilde vige, førende der var skudt paa den; men at det første Skud ogsaa skulde dere et Signal til at stikke hele Colonien i Brand; da Skibene dog alligevel fyrede; saa lode Mulatterne sig see med Fatter i Hænderne, og ved det tredie Skud stak den Vaaning Brand, som tiente dem til Forskandsning, og som bliver burderet for 150000 Livres, og siden efter endnu 7 andre Huse, saa at man er meget bekymrede for videre Følger.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Paris, den 6te Februarii. Under 30te Januarii er her bleven bekiendtgjort følgende engl. Proclamation. - Ved Decretet om et nyt SlageRecrutering har Nationalforsamlingen erkiendt Nødvendig heden af at giøre Linie Armeen fuldtallig. - Dersom vi ere hedie til Krig, saa vil den ikke blive begyndt formedelst er betrige politiske Hensigter, men formedelst Nationens, ved Repræsentanter bekiendtgjorte Villie. Dersom Kri aten undgaaes, da værer forsttrede, at Franskmændenes Dionereders Konge alt for kostbar til, at hans Omsorg ikke paalig skulde vare beskjæftiget med at anvende de Midler, sattunne svare det. Men Haabet, saavelsom Krigens Ud glemmer an paa en stor Udvikling af Maat, og den Maat meders Fiender meest frygter for, saasom de ikke kunne bestemme dens Størrelse, er alle Borgeres Enighed i at tilegne sig den Sag som de have antaget sig. Dersom Franskmændene skulle have Krig, saa skulle de sægte for Constitutionen, for Visheden om, at deres Landbesiddelser ikke uden deres Repræsentanteres Samtykke skulle blive paalagt nogen Afgift; for Befrielsen fra trykkende Paalæg; for Sikkerheden, af Hypotheket for Assignaterne, og endelig for alt det Gode, som giør enhver til Ven af Revolutionen, som Frieheden beskytter, enhver, som Frieheden berettiger til alle Poster, hvori han kan tiene sit Fædreneland. Naar National forsamlingen og Kongen, eders valgte Repræsentanter, og reders Arve=Repræsentant, i Fædrenelandets Navn forsikre og sige eder, at af alle Ofre, som i kunne bringe det, var det Offer, at i toge Tieneste ved Linietropperne, det nyttigste og nødvendigste til Fædrenelandets Forsvar, skulde de da endnu have fornøden at forklare eder de personlige Fordele, som i deraf kunde vente? Maatte i ikke af Skom blive uden for eder selv, dersom eders Fiender, som give Agt paa eder, ved Mistanke om, at ikke vilde blive fast ved eders Beslutninger, bleve opmuntrede til at angribe eder, De vilde vel bedrage sig i deres Forventning; og i vilde vel, naar Faren nærmede sig, blive muntre, men hvem kunde tilstaae, eder den Ære, at havde været de første i Striden.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Af en Skrivelse fra Paris, den 6te Februarii. Fra Fort-Royal, paa Martinique, meldes under 3die December følgende: Vi frygte her for den samme Ulykke, som har ødelagt St. Domingo. Mulatterne, som under Revalten i dette Land have opført sig vel, giøre allerede store Fordringer. Jnsurgenterne i Staden St. Pierre understøtte dem, og om en kort Tin ville vi og maaske her komme til at se Ødelæggelsens Vederstyggelighed. Blot Commandantens Hr. von Behagnes Standhaftighed lader os endnu noget Haab tilbage, saavelsom og Colonialforsamlingen, der opfører sig meget viselig og den 8de December skal begynde sine Forsamlinger igien. (Det er altsaa ikke sandt, at Hr. v. Bekaane star kafferet benævnte Forsamling, og indført igien dengamle Indretning, som et til Rochelle ankommen Skib har udbredt). Der skulle komme Deputerte fra alle franske Colonier paa de vestindiske Øer, for at tage en eenstemmig Beslutning angaaende Mulatternes Forlangende. Decretet af 24de September, hvorved det af 15de Maji igienkaldes, har endnu mere forøget deres Mistroe. Slaverne søge at drage Fordeel af disse Uroeligheder, og da de ikke frygte meere for Mulatterne, som hidindtil have holdt dem i Tømme, blive de daglig farligere, og synes at vente kun paa det Øieblik, at Mulatterne skulle bryde løs, for da at overgive sig til alle Udsvævelser. E. St. J Dag har Colonialforsamlingen begyndt sin Forsamling. Under Mulatterne hersker stor Bevægelse, men endnu have printet erklæret Oprør.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
London, den 7de Februarii. Til den 3die Bataillen af det 60de Regiment er bleven sendt Ordre, at indskibe sig ufortøvet fra Antigun til JamaicaFormindskelsen af vore Tropper og vor Søe-Etat, angivet hos os som et Beviis paa, at vi paa ingen Maade ville blandet os i de franske Anliggender. - Fra Gibraltar skrives, at Spanierne giøre stærke Tilrustninger i alle deres Havne. Den heder, at samme ere stil de imod Marocco, fordi Hs. mohriske Majestæt har tvertimod Folkeretten ladet den spanske Gesandt hænge op. Ved denne, i de nyere Tider uhørte, Opførsel, skal den spanske Regiering, som disse Breve føie til, være bleven saa opbragt, at den derfor vil søge den meest udmarkede Erstatning. - Den amerikanske General Willinson har været lykkeligere med fine kentuckiske Frivillige imod de fiendtlige Jndianere, end de andre Tropper have været. Han har fra Strandbredden af Oblottranget 200 engelske Mile ind i Jndianernes Land, dræbt 10 af deres fornemste Krigere, opbrændt 2 Stæder, ødelagt 500 besaarde Agre, og bragt inden 22 Dage 35 Fangne tilbage til Obto. - Jmmellem de forenede amerikanske Stater og Crieck og Cherokkeser, Jndianerne bliver under Megling af ten af deres Anførere: ved Navn Bowles, der for nogle Aar siden opholdte sig en gang Tid her i London, sluttet en Fredstractat. I et Privatbrev fra Lord Cornvallis, dateret Vellore den 31te August f. A., bliver meldt, at Tippo har lader bringe alle sine engelske Fanger, som han havde gjort i forrige Krig, fra de forskjellige Forter, hvor de sadde, til en Slette, paa hvilken Lord Cornvallie paa sin March maatte lette sig. Hel har han lader slaae Hovederne af dem, og ladet dem ligge ubegravne. Næsten maatte man tviver om dette Foregiven, de, endskiønt det er optaget i alle vore offentlige Blade. Tippo skal være en forslagen Mand; og dersom han ønsker Fred, vilde saadan en barbarisk Opførsel vist ikke befordre samme.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Strasborg, den 3de Februari. Fra Regieringen i Carleruhrer den 4de hujus kommen den Ordre, at alle Emigranter skulle i en Tid af 6 Timer forlade Schl. Hertugen af Würtemberg lader et Dragonregiment, rykke frem mod de biskoppelige rohanske Grændser; og da Hertugen fik at vide, at de Mirabranske Hofte havde skudte Jæger paa andserne og saaret 2, skal har strax have be let, at 2 Datailloner skulde giøre sig martfærdige, og lad hente 10 Kanoner fra Fæstningen Asberg, paa det at de mirahianske Corps ikke skulde trænge ind i hans Stater. Den skulle allerede være 800 Emigrantere i det Hohenlohiske, s. formodentlig ere komne fra Hanau, og endnu 1000 Ma skulle komme efter.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Wien, den 8de Februarii. Blot fra Bøhmen skulle 10000 Mand Fodfolk og 200 Ryttere, hvoriblant de Efterhaske Husarer, under Con mande af Grev von Wallis, en Bræder af Hoskrigsraad Præsidenten marchere igjennem Franken til de franske Gran ser. Jgiennem Schwaben marchere 8000. Svarende. de kriserlige Reqvisitions=Skrivelser ere endnu ikke indløbne, og derfor er Dagen til Tropperne Dybrud endnu ikke bleve bestemt. Disse Anstalter ere dog blot forsvarsvise, for dække de østerrigske Besiddelser saavel i Schiønden, som i N. derlandene.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Brunsvig, den 14de Februari. Afvigte Nat kom her en Stafette til Hs. Durchlauchahed, vor Hertug, hvilken bragte ham den Efterretning. han ufortøvet maatte komme til Berlin. Denne Efter ning var saa paaskyndende, at Hr. Durchlauchtighed aller i Dag har tiltraad Reisen derhen.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Stratborg, den 4de Februarii. Kied af at høreldtlige Klager over de i Rehl værende C. granter, som daglig insultere de derhan kommende Ste borgere, og søge at forføre Soldaterne af den Strasborg. Besætning, satte Marskal Luner naden 31te til Henred, ledsaget at to Adjutanter, til Rombroe. Da hende, kommen til Køhler Broen, end han sine Arsmanter til Kl. for at melde Capitainen ved Cavalleriet og Commandanten det der værende Husar=Detachement, Hr. Medling, at dehavde noget vigtig at sige ham, og bad samme at komme sig. Denne Officeer kom. Forandrid overgange Nord forlade Emigranterne Vertshusene, og følge Offeren fragttage deres Kikkerter frem, og da de saae, at Generalen. uden Følge, vovede de sig saa nær til, at de kunde høre Sal. talen. Folket fulgte med, og der var en almindelig For ning, hvad der vilde skeer. Læner, ledsaarattungsbeder. Adjutanter, saade i denne stor Holt Nørgarelse, en Omden hører idelig, at de i Rehlvarende Emigranter saa me stranskmændene, og søge at forfor vore Solmer. lader Dem vide, min Herre, at dersom dette reddere, kan jeg ikke undlade at gaa over Rømen, for at reyst som ere blevne Forrædere mod deres Fædrenelandshar han paa Emigranterne hvilke eders Fyrste beskytter: ville ikke gjøre Borgerne noget ondt, al ville tommen som Brødre; men Fyrsten ville vi have fat paa. S. det til Deres Markarspe. Med disse Ord vendte Hest om, og lod Officeren Emigranterne og Larsen. de hørt derie, staae forundrede tilbage. Man forsikres. ka at som sædvanlig gjorde megen Allarm i Rehl, Fade Ris. roelige.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Schien, den 8de Februarii. Da vor allernaadigste Konges Fødselsdag, den 29de JaHuarii sidstleden, indfaldt en Søndag, saa indbød Præses der Bradsborg Amts orkoniske Selskab S. T. Hr. Kammerherre Adeler, samtlige Medlemmer til Giemsøe Kloster, agendernæst den 30te, hvor Deelønninger for Jordforbeinger ved Myrers Udgravning og Steens Opbrydning, Direngierders og Steenhuses Andringelse, samt huusligFid m.m., blev uddeelt saavel i Penge som Agtelsestran til af Amtets Almues Mænd og Qvinder, som fra de nær Mit angrænsende Sogne selv mødte. Hr. Kammerherreninderefter det talrig forsamlede Selskaben Middag bevært, bing, som udmærkede Dagens Høitidelighed, og ved denne en Hs. Maj næt Kongen og Enkedrønningen s. Kon Følge høihed Kronprindsen, Arveprindsen med høi Gem ren der aandske Kongelige Hung allerunderdanigst erindret. Femmende Medlemmer er indtrædt i Selskabet Hr. Majo. v. erinden; Dr. Pastor Hierm; Dr. Consumtions=Forvalt i kiøb, og Kiøbmandene de Herrer Hans og Albreth Olom. Helsingøer, den 2den Martii.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Sundet er endnu for det meste fuldt af Driviis og Over Fiin meget besværlig. J Forgaars gik en Russisk Coureer, Frigiennem.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Kiøbenhavn, den 2den Martii. Torsdagen den 1ste Martii blev i Hs. Kongelige Maje til saavelsom Hr. K. H. Kronprindsens allerhøieste Over melse, Holmere aabnet. Anegererne toge Sæde i for al Orden: Høie Side fra Thronen: De Herrer GeSime-Conferentsraader Grev von der Osten og Brochen. Guen Hr. Saareminister og Geheimerand Scheel, de Hani Sebringraader Scheel v. Plessen, Grev Reventlau, i Brandt og Grev Kaabra de Herrer Conferentsraader erneman, Colbiørnsen og Schow; Øresk attraad Kaabderrer Prolesidder Cold og Sch i Venstre Side fra Chronen, Hr. Kammerers og Justitiosus Udrag Dr. grentsraad og Viten Daasemarige Cortseng de Herrer, alentsraader Tiestow og Jacobi; Hr. Etatsraad Hol mang Nr. Janitsraad vidste de Hatten Anserer DrewSporen og Feddersen; Hr. Catsraad og General. rialer Colbiørnsen, Hr. Dastigrad Graad; Hr. A. og de alsen; Hr. Kammerd ere Sten Genhard Moltke. E. Peter Scerie; Hr. Justitsraad Koneman de et Asiende Mich og Rørn.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
en 24de Februari d. A. har Hr. Majestæt alleraarigt Anne Candidatus Juris og Copiist ved det tydske CanT. Deres Grønland, til virkelle Cancellie=Secretair. af de Christiansborg Slot den 22de aabenan 1792. Hukommeren Placat, hvorved Udførsel af Hest fra Danen Morge til fremmede Steder tillades. en skinnet der af den sankende Forde Jndtægter i Aaret. Muner, og end videre bestemt i Løvet af dette Aar at an uden, omtrent 570,000 Rdlr. til Afbetaling paa State: gielden udenlands, kan bemelte Fonds havende comme Beholdning dog derved ikke gandske giøres frugtbringende. For at opnaae dette, uden hvilket Fonden ikke er i Stand til efter sin Bestemmelse uafbrudt at kunde virke til Statsgieldens Formindskelse, er det allernaadigst befalet, at Beholdningens herfra overskydende Beløb skalbenyttes til Afdragelse paa Statsgielden indenlands. J Følge Hs. Majestres Resolution af Dags Dato bliver altsaa til næstkommende 11te Junii herved opsaat følgende paa 3 Maaneders Opsigelse hadende Kongelige Obligationer til Udbetaling af den synkende : Fond, saasom :de Dato 8 Julii 179. de Dito 16 Decbr. 178. No. Rdlr. No. og lange, an Rd. 400. sidi. de Dato 9 Janaag. a Dato, Decbr. 15. er ogsaa and Rd. Tde. de Dato 24 Decbr. 1780. de Dato 11 Jan. 1783.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
de Dato 4 April d. og ere gaae Rd. alle de Dato 2 Jan. 1783. rang, alle Rd. . . gergang andes Rd. 20000 de Dato 3 Febr. 1783. og da de Dato 24 Febr. 17.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
de Dato 26 Julii. de Dato 24 Martii 1783. de Dato 12 Maji 178. de Dito 16 Jun. 1783. af ogsaa a 1 Rd. og de Dato 14 Aug. 178.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
de Dato 14 Sept. geraad, Alt Rd. 10. en saalede Rd. gode Dato 14 Aug. 1783. soner. de Datag, Septbr. 1783. ler og sagde: de Dato 24 Olie 1. . Oglig kan ere de Dato i Novbr. 43. de Dald gebr. 11 gansaae, og Rd. 600 de Dato og Decbroix. nopaa ands Rd. a. de Dato af Juli. at desaager 4429, affer Rd. 400. 300 og 340, a 1500 Rd. 3de. de Dan og og aae .de 354 Rdlr. No. Rdlr. 2500 de Dato 27 Octbr. 1784. 1250 460 og 461, a 300 Rb, 6000 de Dato 26 April 1784. 462 og 463, 11000 Rd. 20000. 37. 2000 de Dato 17 Novbr. 1784. de Dato 3 Maji 1784. 47. . -de Dato 27 Novbr. 1784. de Dato 15 Septbr. 1784. 4. . . . 6 300 493 a 499, a 2000 Rd. 10000. de Dato 29 Septbr. 1784. 305 a 503, 23000 Rd. 12000. de Dato 15 Septbr. 1784. 31. de Dato 13 Octbr. 1784. 52. 440 og 441, a 4000 Rd. 3000 523 og 524, 11000 Rd. 20000. 4423443, a 2000 Rd. 8000 4463449, a 1000 Rd. 4000 de Dato 31 Decbr. 1783. de Dato 27 Octbr. 1784. 1420, a 2000 Rd. 40000 45, . . . 7000 2144, a 1000 Rd. 20 Eierne af disse Obligationer ville derfor til 11te Junii 1792. paa det Sted, som nærmere vil blive bekiendtgjort, imod Obligationernes Udlevering imodtage sammes paalydende Summer tilligemed de deraf til bemelte Dag forfaldne Renter, da fra den Tid af ingen videre Renter for samme bliver godtgjort. Finants=Collegium, den 22de Februarii 1792. Schimmelmann. Scheel. Reventlow. Wendt. Ryge. Tetens. Lange. NB. Af ovennævnte Obligationer er Nr. 65, 411, 472, 474. 475 og 476, udi Avisen No. 16 anførte under urigtige Datis, som i denne Avis ere rettede. "Tirsdag Morgen, den 6te Martii, afgaaer den "Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiesa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen for, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Fra den 18de til 25de Februarii ere her i Staden copulerte 14 Par, fødte Drenge 28, Piger 17, tilsammen 45, døde Mænd 10, Qvinder 5, Drenge 9, Piger 12 tilsammen 36; ere altsaa 9 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykke af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 1, Brystsyge 4, Forkiølelse 1, Hidsig Feber 1, Kiøboste 1, Kopper 2, Nærvesyge 1, Slag 10, Sting 1, Trødske 1, Tænder 2, Tærende Syge 5, Uangivne Svagheder 2, Vattersot 2.