Aalborg Stiftstidende, 1831-06-04
Blandinger. Endnu gjentone mange danske Aviser af sal. Biskop Boisens hæderlige Eftermæle, og mange skjønne Digte læses til hans Amindelse. Det var ikke alene for sin huuslige Kreds og nærmeste Omgivende hans uskrømtede Kjerlighed, Hjertelighed og Mildhed gjorde ham saa usigelig kjer, men disse Egenskaber virkede ligesaa veldædig i hans store og betydningsfulde Embeds kreds i Stiftet. J denne kjerlige og kristelige Aand virkede han som Biskop i 26 Aar. Til den Afdødes Levnetsløb hører endnu, at han var født af Bondestanden, og hans Forældre som vare i ringe Kaar bestræbte sig dog for at holde ham til Studering. Han blev i sex Aar demitteret privat til Universitetet i Kiel rede han i 3 Aar. J Aaret 1786 tog han EmbedsExamen i Slesvig under Kanzler Cramer, og fik bedste Characteer med Udmærkelse. J Aaret 1787 blev han kaldet til Præst for Vesterborg og Birkets Menigheder i Lolland, og maatte, forinden han kunde tiltræde dette Embede atter lade sig examinere i Kjøbenhavn, hvor han erholdt bedste Characteer. Han giftede sig i Vesterborg med Enken efter hans Formand i Kaldet, og modtog med hende 7 Stedbørn, hvoraf det yngste dengang var kun 9 Uger gammelt. Som omhyggelig Opdrager for dem, og for fire Børn, han siden selv fik, havde han megen Glæde af dem; tre af hans Sønner ere Præster. Som Præst for benævnte to Menigheder, og i Venskab med, og understøttet af en for Skolevæsenets Forbedring og Folkets Oplysnings Udbredelse saa nidkjær Mand som Grev Christian D. Reventlow, fik han nu Leilighed til at organisere Sognenes Skolevæsen, hvorved han indsamlede mange for ham særdeles gavnlige Erfaringer. J Aaret 1802 op oprettedes det Westerborgske Skolelærer-Seminarium, ifølge hans, af Hs. Majestæt approberede, Plan. Han var selv, efter samme, første Lærer ved Jnstitutet, og tillige administrerende Directeur. Som Lærer underviste han to til tre Timer daglig i Religion, Catechetik, Bibelhistorie, og forestod tillige alle practiske Øvelser, alt uden nogen Betaling, og for at hele Jndretningens Udgifter skulde være indskrænkede til den muligst ringe Sum, afstod han dertil nogle Værelser af Præstegaarden; da siden, ved Krigens Begyndelse, Omkostningerne paa Localets Vedligeholdelse, Lysning og Skrivematerialier bleve besværlige, overtog han sig ogsaa selv at udrede samme. Ved dette Seminarium ere mange duelige Skolelærere dannede. J Aaret 1805 behagede det Kongen at kalde ham til Biskop i Aggershuus Stift. Hans Hjerte var bundet til det Jnstitut, som han havde faaet i god Gang, til de Mennesker, der ved fleeraarig Underviisning og Omgang vare blevne ham kjære, og til den nævnte ædle Greves Kreds, og disse Grunde for hans Ønske, at blive i den vante Virkekreds, vandt Hs. M. Kongens bifald. Det tillodes ham at forblive i Westerborg; da endnu samme Aar Bispe-Embedet i Laalands-Falsters Stift blev ledigt, erholdt han dette Embede, med Tilladelse at vedblive sine Fuuctioner som Præst og Seminarii-Lærer. Ved den, ifølge Forordning af 5te December 1806, anordnede Organisation af Amtsprovstier over hele Riget, hvorefter Amtsprovsterne skulde tilligemed Amtmændene udgjøre Amtsdirectionerne, hvorunder Skolevæsenet umiddelbart blev henlagt, blev det især i Begyndelsen vanskeligt at tilveiebringe Amtsprovsternes Lønninger; Boisen tilbød sig at ville, til Besparelse af AmtsprovstsLønning for Lollands-Falsters Stift, udføre sammes Pligter som Medlem af Amtsdirectionen, og dette fandt kongeligt bifald. Siden var han virksom Medlem af en Commission, som det blev overdraget at arbeide for den indbyrdes Underviisnings Jndførelse. Som Skribent viste han sig især i Skolefaget og som Folkelærer. Af hans Religionstaler, hans Andagtsbog, og flere Skrifter udkom, hvad her er sieldent, to Oplage. Det præstelige Embede i det hele taget, har han beklædt i en Række af 44 Aar.