JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-10
Ankomne Bognyheder. Nogle bemærkninger om Daaben, foranledigede ved Professor Martensens Skrift: "Den christelige Daabe, af H. Brøchner, Cand. phil., 40 s.; Forsynets Veie, i mange sandfærdige Exempler, udgivet af A. Th. Høst, (i omtrent 6 Hefter Mk., 1ste Hefte, Naema, Novelle efter det Svenske, overs. af Fred. Schaldemose, 4 Mk.; Claude og Pauline eller Kjærlighed og Stolthed, Skuespil af C. L. Buller, overs. af Lohmeyer, 3 Mk.; En Betænkning om det theologiske Studiums Forhold til Exammen, med Hensyn til Spørgsmaalet om Points Jndførelse. 16 s.; Biøgraphisk Galleri efter Galerie des contemporains illustres), udgivet af P. D. Blicher, 2det H.,med Wellingtons Portrait, 24 s., Beckers Verdenshistorie, udgivet af J V. Loebell, 1ste Bds. 3die og 4de H., a 3 Mk.; Dansk Huusret for Hvermand, af J. R. Høft, 5te H., 56 s. (Subscriptionspriis 48 s.); Den franske Revolutions historie af Thiers, oversat af F. C. Rosen, 17de H., 48 s.; Joh. R. Høst's Maanedstidende for Lov og Ret for Herremænd og Bønder, 1ste Hefte, Subscriptionspriis 24 s. ere ankomne til og faaes i Bernh. Rees Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Kirsten Pedersdatter og tidligere afgangne Mand, Selveiergaardmand Christen Sørensen af Lyngbytorp, Lyngby Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 6te Juli 1833. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis. Aar 1843. No 157. Tirsdagen den 11te Juli.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Udlandet. Beretningerne fra Jrkaned indeholde Meddelelser om en af O'Connelt i Galway holdt Tale til Gunst for Repealen, der i Bestemthed overgaaer alle hans tidligere Taler i denne Retning. Han erklæret gjentagne Gange ikke at ville vide af noget Fordrag og ikke at ville hvile, for det irske Parlament er traadt sammen i Dublin. (Vi staae alle som en Mand, tilraabte man ham. Men mod otte Millioner Mennesker, der have eet Sind, kan der ikke længere gjøres Modstand. "Min Fader", sagde O'Connell, var en simpel Grundeier og jeg stod i min Ungdom paa det samme Trin, som I Alle. Naar jeg har gavnet mere, end mange Andre, naar jeg har erhvervet et Navn, der lyder igjen fra Andesbjergenes Høider til de ungarske Bjerge, saa er det kun skeet, fordi jeg med min hele Siæl, i al min Digten og Tragten har viet mig til Jrlands Sag. J Alle kunne komme til at staae i Lighed med mig, Mange af Eder besidde Evner til at overgaae mig, naar kun Enhver af Eder spørger sig selv ved alle Leiligheder: Hvad kan jeg gjøre for Jrland?" Jeg beklager den Mand, der ikke formaaer at virke for det Land, der er saa værdigt til, at man offrer sig til det. Giv mig kun 3 Millioner Repealstormere og jeg sønderknuser Unionen. Han mindede derpaa om, at ogsaa Catholikernes Emancipation var bevirket ved lignende Demonstrationer som den nærværende og lovede med fuldkommen Vished Repealen, saasnart der kun indtræder een af de politiske Begivenheder, af hvilke England nu trues, nemlig en fransk Jntervention i Spanien eller ny Tvist med de Forenede Stater og Oregan-Gebetet, eller endelig en ny Udvidelse af den russiske Magt i Orienten. Men selv omden europæiske Fred bevares, selv da lader Unionen sig sprænge; Jrland behøver nemlig kun at have Vilhelm den Tredies Exempel i Aaret 1688 for Øie, hans, der i Begyndelsen kun havde et saakaldet Conventions-Parlament at takke for sit Herredømme. Men bestaaer der først engang et irsk Parlament og vil England da undertrykke det ved Vaabenmagt, da skal det finde, at Jrerne, naar Nøden byder, forstaae at døe til sidste Mand, for at hævde deres Rettigheder, at Jrlands Uafhængigheds Hane ikke har ophørt at gale i Aaret 1798, men at den forstaaer at lade sin Stemme høre i Aaret 1844 ligesaa høit, som da.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Den 20de og 21de Juni vare atter sande Festdage for Ultramagharismen. En Deputeret fra Croatien begyndte at tale i det latinske Sprog. Strax reiste der sig en uhyre Tumult. Magarul, Magaru, skrege tusinde Stemmer, ikke blot ned fra Galleriet, men ogsaa i Salen selv. Dette Skrig blandede sig med Sablernes Klirren, og næsten en halv Time varede denne Concert. Efterat Larmen havde lagt sig, begyndte den kroatiske Deputerede atter paa Latinsk, men de samme Scener gjentoges. Da reiste Klauzel, den magariske Ungdoms Jdol, sig: Værer overbeviste, mine Herrer!" raabte han, at dette Sprog, som jeg troede aldrig meer at maatte høre i denne Sal, oprører mit Hjerte. Ja, dette er næsten en Fornærmelse. Han kjender det Magariske, og alligevel taler han Latin, Men han handler overrensstemmende med sin Jnstrux. Vel geraader den slet ikke hans Land til Ære, men vi skulle være høimodige. Han tale frit, men hans Tale kan ikke blive indført i Protocollen." Denne beroligende Tale virkede saavidt, at det blev den kroatiske Deputerede muligt at udtale en Protest imod en vedtagen Adresse; hans Ord kunde neppe høres for den vedvarende Larm. Herpaa holdt den Kgl. Commissair et Foredrag, hvori han søgte at vise, at ingen positiv Lov forbyder Brugen af det latinske Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Oppositionens Talere beraabte sig paa Rigsdagsbeslutningen af Aaret 1791, hvorved der allerede sættes Kroaterne den Opgave at lære det magariske Sprog, for at kunne betjene sig deraf paa Landdagen. Nogle beraabte sig paa den Lov af 1791, hvorved det paalægges Enhver, der beklæder et offentligt Embede indenfor Rigets Grændse, som Pligt at betjene sig offentligt af det magariske Sprog. Andre gik endnu videre og meente, at, om end Brugen af det latinske Jdiom ikke var lovstridigt, saa forkastedes den dog af den offentlige Mening. "Da vi for nogle Aar siden begyndte at correspondere i det magyariske Sprog med Hs. Maj., da kunde vi heller ikke støtte os paa nogen Lov, nedskreven paa Papir, men adlød blot den offentlige Menings Impuls. Kongen selv agtede ikke denne uværdig til hans Bevaagenhed og derfor tør Kroaterne heller ei ringeagte den." Den kroatiske Deputerede vilde endnu engang tage Ordet. Man var ubestemt paa, om man skulle tilstede det. Talrige Stemmer raabte: "Idag kan han endnu tale, som ham bedst behaget; men denne Dag skal for bestandig gjøre en Ende paa det latinske Sprog. Den Deputerede forlangte nu ubetinget Frihed for latinske Foredrag og gjorde tillige Paastand paa sammes Optagelse i Protocollen uden Forandring eller Oversættelse. Efter meget levende Debatter forenedes Stænderne og den Beslutning, at Jngen af Medlemmerne har Ret til at bruge noget andet end det ungarske Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Efter Beretninger fra Madrid af 1ste Juli var Hovedstaden rolig; Regenten befandt sig den 28de Juni i Albaceta. J Andalusien er Opstanden bleven almindelig. General Caratala har erklæret Cadix og Provindsen i Beleiringstilstand. Hele Galicien skal ogsaa have erklæret sig imod Regenten, med Undtagelse af Ferrol. J Castilien ere Burgos, Valladolid, Cindad=Rodrigo og Zamora gaaede over til Jnsurgenterne. Van Halen har hævet Granadas Beleiring, og har med Cavalleriet begivet sig til Regenten i Albaceta for at aftale Operationsplanerne med ham. Af Spaniens vigtigste Stæder har Regenten nu kun Madrid, Cadix og Saragossa paa sin Side. Ved det i Servien stedfundne Fyrstevalg er Alexander Kara Georgiewitsch valgt til Fyrste.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Det svenske Militair har ladet præge en Guld-Medaille i Anledning af Kongens aarige Regjering. Mare Jsambert Brunel, den verdensberømte Bygmester af Thems-Tunnelen, er født 1769 i Harquevine ved Ande lys i Frankrig, og var at sin Familie bestemt til Præstesanden. Hans Natur stred imidlertid herimod; Latin, Græ a. var ham modbydeligt, og han kjendte ingen større Lyst end den, i sine Fritimer at besøge Haandværkernes Værksteder og selv at beskjæftige sig med mechaniske Arbeider. Da hans Forkjærlighed for det Techniske saaledes ei lod sig miskjende, tog hans Fader ham igien ud af Seminariet og bestemte ham for Søvæsenet. Fra 1786 til 1792 foer han tilsøes; men hans Anskuelser bragte ham i Revolutionstiden ofte i Fare, og endelig udvandrede han til Nework; men vendte sig derfra, efter 5 Aars Forløb, til England, Zechnikens Hjem, hvor han snart udmærkede sig ved nyttige Opfindelser og storartede Arbeider. Saaledes opfandt han f. Ex. en Blok-Mechanisme, der navnlig for Marinen var af saa stor Vigtighed, at Regjeringen derfor tilstød ham en Belønning af 120,000 Specier. Det Værk, der nu har udbredt hans Navns Glands over al Verden og vil forplante det til den seneste Efterslægt, nemlig Kjøreveien 2 Tunnelen under Themsen ved London, paabegyndte han i Aaret 1825, og, trods store Hindringer og Farer af alle Slags fortsatte han det med en Jern-Udholdenhed, indtil han iaar kunde overgive sit Kæmpeværk til Publicums Afbenyttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Den franske Finantsministers Lacave-Laplagnes ældste Søn, ikkun 22 Aar gl., er druknet ved en Badning.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
J det franske Deputeretkammer har Larochesacquelin bebreidet Regjeringen, at den har skjænket Æreslegionskorset til en - Bordelvært fra Pondichery.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Literatus Blok, Tøren har offentlig afgivet følgende Erklæring: "Af de 16 eller 20 Dommere, som udgjøre den kgl. Hof- og Stadsret, have 3, eller 5, i Mandags afsagt en Dom over mig. Den indeholder, at jeg skal frikiendes aldeles, baade for Mulct og Censur, ifald jeg beediget, at jeg ikke, med det danske Egenskabs- og Fælleds-Ord kjæk, har meent den med et tydsk Egetnavn, betegnede Kock den Yngre. Denne er kun Almeenheden bekjendt af adskillige Politisager og sin aflagte Frikiendelses Erd, der blot tillodes i den Kehletske Sag, af Retten, imod høi Grad af Sandsynlighed for det Modsatte. Trøster jeg mig derimod ikke til, at aflægge hiin Eed, bør jeg betale 500 Rbd. til Kbhvns Fattigkasse. – Uagtet jeg nu, i det Mindste ligesaa godt som bemeldte Kock, kunde gjøre hiin FrikiendelsesEed paa, at jeg ikke har meent det tydske Egetnavn Keckmen det danske Egenskabs- og Fælleds Ord "kjæk, saa agter jeg dog Sprogmanden og Eden for høit til, at bruge den sidste til, at beedige, at jeg ikke har meent det tydske Eget navn Keck, hvor jeg har valgt og brugt det danske Egenskabs- og Fælleds-Ord kjæk. J det Mindste vil jeg først see en Høiesterets Dom derfor, og jeg har til den Ende besluttet, at indanke den usædvanligen paadømte Sag for Landets Høiesteret, der, end ikke imod end Forbryder har var at og brugt den Fremgangsmaade, at lade denne beedige, hvad han har meent om denne eller hiin, af ham, dumdristigen og skamløst beløiede vigtige Person. Overalt kunde saaledes Enhver, f. Ex. Spekhøker, der tilfældigviis havde det tydske Egetnavn Schwein, fordre Frikiendelses Eed af enhver Dansk, som valgte og brugte Egenskabs- og Fælleds-Ordet svinskJfald man, som Gud forbyde, begyndte saaledes at prøve Hjerter, og Nyrer, kunde man, om føie Tid, hverken vælge eller anvende det, ligesaa gamle, som sande og verdensberømte Ordsprog: Tanker ere toldfrie, Major ved Kbhavns, Borgervæbning, Grosserer Garbrecht, R. af D., har faaet tilsendt den holsteen-lüneburgske "Løverden, ogsaa kaldet de fire Keiseres Orden, formedelst hans Fortjenester af Menneskeheden. Denne Orden uddeles af et Selskab af Adelsmænd i Holland og Belgien. (O. Th. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
- Det hedder fra Christiania, at Theatret den 2den Juli, da "Kean opførtes, ikke var saa fuldt, som ellers i den sidste Tid. Hr. Nielsen blev efter sin Udførelse af Titelrollen fremkaldt og takkede med de Ord: "Deres Godhed er saa stor, at jeg snart begynder at mistvivle om, at min Evne strækker til at bevare den." – D. 13de de, vilde dHrr. Nielsen og Phister indtræffe i Drammen, for der i Forening med Christiania Skuespillerpersonale at give Forestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
I Anledning af den meddeelte Beretning om, at det kgl. danske Landhuusholdningsselskab har formaaet Landvæsenscommissair Tang til at repræsentere Samme ved den Forsamling af tydske Landmænd, som i næstk. Septbr. Maaned vil finde Sted i Sachsen, og som var optagen efter Ring kjøb. Avis, har Aarh. Av. modtaget en berigtigende Meddelelse, nemlig: at "Director Hofmann-Bang til Hofmansgave og Kammerraad Kratup paa Haraldslund ere, som Medlemmer af det kgl. Landhuusholdningsselskab, opfordrede af dette til at møde ved de tydske Landmænds Forsamling, og at denne skal holdes i Altenburg og ikke i Sachsen-Gotha.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Kjøbmand K. Monberg i Horsens har solgt sin hidtil beboede Gaard for Enden af Søndergade, med det deri værende nye Dampbrænderi til Kjøbmand Rasmus Schandorff af Aarhuus for 12000 Rbd. Sølv. J samme Kjøb fulgte 3 Engskifter. Gaarden tiltrædes i næste Uge af Hr. Schandorffs Søn og Svigersøn. (Horf. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
At Landmændene i Varde-Egnen ikke staae tilbage i Henseende til frivillig Aflevering af ulovlige Brændeviinsredskaber, kan skjønnes deraf, at i Hjerting Tolddistrict ere frivillig afleverede til Toldvæsenet paa dettes Reiser c. 600 Brændeviinstøiet foruden omtrent 1000 Brændeviinstøier, som ere solgte til Kobberhandlere. (Aath. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Af Bladene sees, at man har begyndt med at udgravRuinerne af Slottet i Pinneberg, der blev ødelagt i Trediveaarskrigen. Man har ligeledes i den senere Tid forsøgt Udgravninger paa den vesten for Ribe liggende store Bakke, hvor Riberhuus laae, og i det østlige Hjørne er man derved stødt paa Mure, der synes at være Grunden af et Taarn, ligesom en dermed i Forbindelse staaende Muur antyder Retningen af Slottets Fløi paa denne Side af Bakken. Endvidere er man stødt paa en muret, hvælvet Rende, der rimeligviis har gaaet underneden Bygningen fra Slotsgaarden ned i Graven. Det maa for enhver Ripenser have noget Tiltalende hos sig at see noget Meet af det gamle Slot, der i ældre Tider var en af Danmarks største Kongers Residents og Skuepladsen for saa mange interessante Begivenheder, end den blotte grønne Bakke, og derfor var det ønskeligt, at disse Eftergravninger, det bleve udførte ved private Sammenskud og ledede af dHrr. Adjunct Thorup og Dr. Dircks, maatte blive fortsatte, naar Omstændighederne tillade det, hvortil det vistnok ikke vil mangle paa Understøttelse fra Jndvaanernes Side. (Ribe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Jfølge kgl. Resolution af 9de Juni d. A. vil i Løbet af Sommeren 1844 aabnes en Concurrence ved Universitetet om det for Tiden ledigværende Lectorat i det medicinske Facultet.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
J forrige Uge faldt en Kone ned fra en Slyde paa Rødkilde, og forslog sig saaledes at Døden blev en Følge deraf, Forleden blev en Karl saa forklemt eller forslaaet ved at en underhulet Mergelgrav paa en Fæstegaards Lod i Nærheden af Odense styrtede sammen over ham, at ogsaa han blev et Dødens Bytte. (O. Tn. A.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Entrepreneuren, der havde paataget sig at opføre Fyrtaarnet paa Hanstholmen, har nu maattet forpligte sig til uden yderligere Betaling, end den, som var tilstaaet ved den om Arbeidet sluttede Contract, at nedbryde det opførte Taarn og opføre et nyt. (Aftenb., Det er en ikke umærkelig Omstændighed ved den saakaldte Hassing eller Ove-Sø i Thisted Amt, at der omtrent for en 10 Aar siden blev om Vinteren af en Aale fiske paa Jsen ved hans Stangtømmer opfisket et gammelt Sværd eller en Kaarde; for 2 Aar siden blev atter i samme So opfisket en saadan Kaarde eller Sværd, og sidste Vinter er atter et tredie Sværd opfisket, hvilket Kjendere ansee for et Slagsværd fra Middelalderens Tid; disse trende Antiquiteter ere opfiskede paa trende forskjellige Steder i samme Sø og man synes derfor at maatte antage, at en Mængde Sværde eller Vaaben ved en eller anden krigerisk Tildragelse i Middelalderen maa være kastede i Søen; ved Enden af denne ligger endnu Ruinerne af den saakaldte "Masterborg som i Fortiden skal have været omgivet af Volde. (Thist. Av.)Et Selskab af 50 Personer agter paa Torsdag at gjøre en Lysttour med Dampbaaden "Martello" fra Randers til Mariager og Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Aalborg, den 11te Juli. Det kgl. Dampskib Kiel afgik igaar Aftes Kl. 8 1/2 herfra for at gaae norden om Skagen til Fohr, da Vandstanden igaar Eftermiddags ved "Liim fjordens Overfart over Løgstørs Grunden fandtes at være for lav til at Kiel kunde passere Samme.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Handels- og Skibsefterretninger. Randers Sommer-Hestemarked, der afholdtes sidst i forrige Uge, var temmelig ubetydeligt. Kjøberne, hvoraf ikke faa havde indfundet sig fra Hertugdommerne, klagede over høie Priser og Mangel paa gode Hene; Sælgerne kaldte deri mod Priserne lave. De bedste unge Heste beraltes ialmindelighed med 110 til 150 Rbd.; simplere med 70 a 100.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
J Kobler udførtes over Sønderbro ialt kun 170 Stkr. i Rand. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Frederikshavn, den 9de Juli. J Fredags indkom i Havnen Briggen Grusader", Capit Th. Dowill af Stekton, kommende f. Pillau bestemt til London med gibestaver Den 30te f. M. var Skibet stødt paa Læss, og har der for at komme flot igjen, efter Sigende, udlosset en Trediedeel af Ladningen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Agger-Canals Skibsliste. Udg. Den 5te Juli. J. Rosenvold f. Lemvet Mand. N. A. Aanensen f. Struer t. do. M. Nielsen f. Lemvig t. Lilles. J. L. Weigner f. Nykjøb. r. Mand. D. 6te H. Breum f. Nykjøbingt. Norge. Allem. Kornv. - Jndk. D. 6te: C. B. Petersen f Christians. m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 6te Juli O. Hansen f. Christiansand, bestet. Kbhvn. m. Sild og røget Lax. D. 7de: S. Tørgesen f. Tvedeur, bestet Odensem. Træl. (udg. d. 8de). P. Mogensen f. Thornbyt. Wolgast m. Skibsinventarium udg d. 8de. H. Hansen og J. J. Varrer f. Altona, best. t. Aalb. m. Stykg. (uda d. 8de. Vinden, d. 9de Juli, sydlig, stiv Kuling og skyer Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Hals Skiksliste Jndk. D. 7de Juli. J. Christensen, f. Kbh. m. Stykg D. 8de: J. J. Warrer f. Altonam Stykgods. D. 9de H. Hansen m. Jern og Stykg. T. 10de. N. Klemensen f. Aarh. m. Klude. I A. Olsson f Götheborg. Jern. P. A. Seistrup og H. Tyggesen f. Læs m. Tømmerstokke. A. Sandberg f. Marstr m. Bræder. – Udg. D. 7de: Chr. Jensent Rand, m. Muurst. A. Jensen t. Hobro m. do. D. 8de: C. Gardell t. Marstr. m. Korn. B. Hansen t. Kiel m. Havre. T. 9de M. Alstrupt. Kbh. m. Korn. L. Jensen, t. Læs, ball. H. Nielsson og A. Andersson t. Halmstad, ball. (Caledonia", Capt. N. P. Møller, f. St. Uebes, ankrede paa Rheden d. 8de. J. N. Abildgaard og M. Petersen ligge her for Udg.) – Vinden d. 10de ORO., maadl. Kul., klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Reisende. Ankomne med Pakkeposten igaar, fra Fredershavn: Propr. Neergaard, Elev Wittendorph. Grosserer Meilby. Med "Liimfjorden den 9de Julii, fra Nykjøbing til Struer: Consul Rygaard, Toldinspecteur Lund; fra do. til Lemvig: Justitsr. Fristed; fra Struer til Aalborg: Brændeviinsbr. N. Hedegaard; den 11te f. Lemv. t. Aalb.: Møller Hemme m. Kone og 2 Børn, Strandingscommiss. Kastberg, Kjøbmand Jacobsen, Biskop Tetens, Justitsraadinde Tetens, Poul Abrahamsen m. Kone og Datter; f. do. t. Nykjøb.: Justitsr. Fristed; f. Nykjøb. t. Aalb. Handelsfuldm. Kelp, Propr. Hastrup og Smith. Hr. Oluf Christensen, f. do. t. Løgstor Kobbersmed Kun. f. Løgstor t. Aalb.: Jfr. Jensen, Kammerherre Skeel, Godsforvalter Hjorth, Forpagter Jacobsen, Propr. Weinschenck. Med Hebe igaar. f. Lemv. Farversv. Wæssel, Handelselev Futterup; f. Struer: Guldsmedlærling Schulstad, Student Feddersen, Laust Rotberg, Visted Marholm; f. Nykjøb. Pastor Aabye, Mad. Møller, Mad. Præstegaard; f. Thisted, Pastor Møller, Snedkersv. J. Petersen, Soldat Lars Snedsted, Mad. Christensen, Jfr. J. Toft, Hr. J. Brinkmann, Marie Astrup, Seminarist Rosendahl, Jfr. Rybsahm, Dhrr. Brøndum og Lund, Andreas Brein; f. Løgstør. Jfr. Møller, Skomager Lorentzen, Matros H. Clemensen, Consul Berthelsen, Jfr. Bie. Med Dagvognen igaar Aftes, fra Aarhuus: Thrr. Petersen, Langtved og Cortsen, Jfr. Lund, og Spreckelsen, Cancellir. v. Bergen: f. Hobro, Muurmester Jacobsen. Afreiste med "Jris" igaar til Kbhavn. Agent Galster med Kone, Jfr. Quist, Jfr. Thiesen, Pastor Thomsen, Mad. Elisab. Kanneworff med Datter og Søn, Jfr. M. V. Kaarsberg, Pastor J. Henrichsen, Contoirist Hegelund, Brændeviinsbr. H. Meyer, Mad. Marie og Bertha Beck, Pastor A. J. Kaarsberg, Stiftamtmand, Ridder Tillisch, Kjøbmændene Peter F. Lange, Chr. Kastberg, Bernh. Ree og J. H. Lundt, Jfr. Møller, Consul Berthelsen, Propr. Sachmann. Gartner N. Breinholdt, Skolel. G. Hoff, Md. Sophie Bomholdt, Mr. Lemos, Møller P. Lorenzen med Kone, Kbd. J. H. Levy med Kone, Tjenestepige Caroline Nielsdatter, Brændeviinsbr. N. Hedegaard, Smedem. Chr. Jørgensen, Student Julius Petersen, Past. Müller, Past. Aabye, Handelsbetjent J. Brinkmann, 8 Dækspassagerer. (Jalt 46 Passagerer.) Til Hals, 13 Passagerer. Med Personposten igaar, til Kolding, Kbd. Westenholtz; t. Veile, Jfr. Strøyberg; til Aarh. Gross. Meilbye. Med Hebe imorges til Løgstør, Pastor Feld, Fru Satterup, Matros Hans Clemmensen, Skomager Lorenzen; t. Thisted, Propr. Neergaard, Kbd. Jacobsen, Forvalter Wittendorff. Jernstøber Bock, Jfr. Bock; t. Nykjøbing: Jfr. Nisted, Md. Steenberg, Jfr. Steenberg, Fuldm. Hansen, t. Lemv., Kbd. P. H. Malling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Bekjendtgjørelser. Efterat de Grunde og Bygninger, som ikke forhen have været ansatte i Grundtaxt, nu, ifølge det kongelige danske Cancellies Resolution, ere foranstaltede skyldsatte ved en hertil nedsat Commission, opfordres de vedkommende Grundeiere til, inden 3 Maaneder at fremkomme med de Forestillinger imod Skyldsætningen, hvortil de maatte finde Anledning. Til Eftersyn for alle Vedkommende er desaarsag Skyldsætningscommissionens Forhandlingsprotocol med alle bemeldte Forretning vedkommende Documenter henlagte paa Aalborg Raadstue. Aalborg Raadstue, den 5te Juli 1843. A. Mørch. Wolfferdt. Heiberg. Dorm. Thorbrogger.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Onsdagen den 12te Juli opføres: Ørkenens Søn, romantisk Skuespil i 3 Acter af Fr. Halm, oversat af C. Borgaard. Titelrollen udføres af Hr. Kongelig Skue spille Holst. J. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
For et aldrende Fruentimmer, som vil paatage sig at bestyre en lille Huusholdning, er en Plads ledig. Adressecomptoiret anviser. Skummet Melk 1 1/2 s. og Fløde 1 Mk. pr. Pot, faaes i Ladegaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
8 Mahogni Spilleborde kunne erholdes tilkjøbs hos Snedker M. Mørch paa Hjørnet af Urbansgade og Kattesundet.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Skipper Jens Christensen afseiler paa Søndag til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods. Jagten ligger ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
For en Røgter og en Høstpige ere strax Pladse at erholde paa Kjellingberggaard. Samme Sted er til første November dette Aar en Plads ledig for en ugift Smed, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. De herpaa Reflecterende ville henvende sig til undertegnede Eier. Kjellingberggaard pr. Aalborg, den 1ste Juli 1833. S. Voss.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Bødkermester Th. Rinchlev ved Vesteraa er forsynet med 1/2 Tdr. 1/4 Tdr. 1/4 Tdr. og 1/4 Tdr., Alt til Smør, som ere accurate i Vægt og Rum. Paa andet Bødkerarbeide modtages Bestilling og leveres til de billigste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Jagten Adolphine, Capt. N. Anthonisen, agter sig fra Hull hertil. Dhrr., som ønske Gods med ham, ville behage snarest muligt at indsende deres Ordres. Det Nærmere erfares af P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Gigtstaale, af Magnetarbeider O. Bergelins fra Kjöbenhavn, faaes hos Naalemager N. P. Fisker i Løgstör.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-11
Lemon-drops. som for dets behagelige Kjøligheds Skyld især er at anbefale, hvor stærk Varme finder Sted, f. Ex. i Theatret, faaes i Æsker fra 20 sk. til 5 Mk. hos Bernh. Ree.