JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Odense, d. 30 Marts. Atter er i forrige Uge Haagerup Præstegaard her i Fyen lagt i Aske. som om Eftermiddagen, da Folkene var re i Marken, uden at Aarsagen vides. Den retskafne og almeenagtede Sognepræst, Hr. Knap, Ridder, mistede ved denne ulykkelige Jldsvaade sin skjønne Præstegaard, den største Deel af sin anseelige Jndbo, alle sine Avlsredskaber; endog 7 Heste, 15 Stykker Qvæg, 5 Vædere, 2 Kalve og 2 Sviin bleve et Rov for Jlden; hans Bogsamling ruineredes; endeel Penge og Kostbarheder, foruden alt hans eget Linned brændte med Chatollet, hvori det forvaredes. - Det blev for nogen Tid siden i disse Aviser (Skilderiet No. 8, P. 118) bragt til Almeenhedens Kundskab, at Aftægtsmanden Jver Nissen i Vester Vamdrup, under Ribe Amt, blev den 16 Januar sidstleden skudt af en Snigmorder i sit eget Huus om Aftenen. Venner af Borgersikkerhed, Rolighed og Orden ønske uden Tvivl at vide, om noget er senere opdaget ihenseende til Gierningsmanden. Foreløbigen meldes da, at Retten, efter at have samlet al den Oplysning, som underhaanden var at erholde, indfandt sig i Vester Vamdrup afvigte 12 Marts, for at optage et yderligere Forhør. Fire fulde Dage varede Forhøret uafbrudt. Den almindelige Mistanke hvilede paa Gaardmand Hans Kresten Andersen, som havde afkjøbt den Dræbte sin Gaard, var ham i Anledning heraf Penge skyldig, stod til Rest med den Aftægt han skulde svare, og havde desangaaende været indkaldt til Forligelseskommissionen faa Dage før Mordet skeete. Resultatet af Forhøret blev, at Hans Kresten Andersen blev ført til Kolding Arresthuus. Det Omstændeligere skal til sin Tid vorde anmeldt, naar Sagens Beskaffenhed tillader slig Offentlig gjørelse. - J Gaar solgtes allerede Skovmærker her i Odense. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
J Viborger Samler læses følgende snurrige Bekjendtgjørelse: "Jeg Jens Jensen Smed, som har forliist i Jldebranden alt hvad jeg eiede paa Palstrup Mark, og jeg har erfaret atter en falsk Brandmand nu igjen, som foregiver sig fra Gram Sogn fra Ribe Kant, og som haver gros Post tur i Gesigtet og omtrent 65 Tommer høi og som taler Vendelboemaal eller Thyboemaal; thi naar han taler siger han Æ istedetfor vi siger A eller Jeg, da jeg ville ombede at samme Person maatte indføres i Auviser for at kunde blive angreben, da det er Spidsbuberi han gaaer paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Ribe, d. 30 Marts. Den 23de Marts sidst, udgik Skipper Hans P. Paulsen fra Sønderhoe med sit Skib bestemt til Altona; men da Vinden om Natten loede af, besluttede han at vende tilbage igjen. Han var da saa uheldig i stærk Storm og Sneefog at sætte an paa Bielken, hvorfra Folkene, ialt 6 Mand, efter nogen Tids Forløb maatte flygte i Baaden, da Skibet syndersloges, De Forulykkede naaede Skallingen; men her kan trede Brændingerne Baaden. De 5 Mand reddede sig; men Skipperen, en ung rask Søemand, tilsatte Livet. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Blandede Efterretninger. Bergen, den 6te Marts. Sildesiskeriet er er saa stort, i Forhold til Forraadet af Tønder, at Mange salte i Pakboder, der forhen ere fuldkommen tættede, indtil Tønder efterhaanden kunne erholdes. Beklageligt, at Salterie-Jndretningen ikke er bedre ordnet; thi den Sild, som i disse Dage kommer, finder ikke uden stor Vanskelighed Kjøbere, af Mangel paa Tønder. Prisen er pr. 100 store Vaarsild 8 a 10 tz. Sp., men paa en simpel tom Furutønde 1 Spd., og dog er der ikke saltet endnu saameget som i Fjor, efter Formodning ere her i Byen saltede 60 a 70,000 Tønder, men Silden gaaer endnu lige stærk til J Aaret 1814 indkom til Bergen i Norge fra Omegnen 4095 Tønder Hasselnødder, og i Aaret 1818 kun 23 Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
For at befordre en hurtigere Samfærsel imellem Sverrig og Fastlandet, er der nu oprettet en Brevpost over Østad og Stralsund ved Postjagter, der besørge Breve ligesaa hurtigen og til ulige lettere Porto end over Helsingborg. Men paa Brevet maa skrives over Ystad." Til Beqvemmelighed for Postsagtpassagerer ere nye hurtigseilende Postskibe blevne anskaffede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Efter Længdemaalings Bureauets Forslag har Prindsregenten af Engelland bevilget Nordpolexpeditionen følgende Præmier: den første engelske Skipper, der naaer til den 110de Længdegrad vestligen fra Greenwich 5000 Pd. St., den første Skipper, der fremtrænger til den 150de Sr. vestlig fra Greenwich, 15,000 Pd. St. og den første Skipper, der naaer det stille Hav igjennem hiin Nordvestpassage, 20,000 Pd. St. De til 1 April forfaldne halvaarlige Renter af det preussiske Laan paa 5 Mill. Pd. St., hæves, i Følge en Bekjendtgjørelse i Londoner Aviser, hos Hr. N. M. Rothschild. Allene ved nordamericanske Skibe ere 6 Mill. Dollars blevne indførte i Canton i China. (Et nyt Beviis paa, at dette Rige er det store Svælg, som opsluger Europas Sølv, uden at tilbagegive det Mindste deraf,) Det Militære i det Hannoverske bestaaer nu af 30,000 Mand, og koster 4 1/2 Mill. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Af den i Paris udkomne Minerve Francaise afsættes 15,000 Exemplarer. (J Danmark vil et Tidsskrift af lignende Jndhold og Fortrinlighed neppe afsætte 300.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
J London er nu sammentraadt et Selskab af Actionairer, der tilbyde sig at varme om Vinteren Værelser og hele Huse, ja endog hele Qvarterer, ved Hielp af Damp. De ville indgaae Contracter med enkelte Huusbeboere eller Forstandere for hele Districter. Efter den anstillede Beregning kan et Kobberrør af 4 Fods Længde og 18 Tommers Gjennemsnit, der følgeligen frembyder en Overflade af 32 Fod, levere 18000 Cubikfod, Luft, der er istand til at varme et Værelse af 9 Fods Høide. Med en Skjæppe Steenkulsaffald, der ikke koster mere end 1 Shill., lade fire Rør af den anførte Størrelse sig bringe til 70 Grad (Fahrenheit) Varme. (J hvor lang Tid en Skjæppe Steenkul er tilstrækkelig til at holde Vandet i den anførte Varme af 70 Sr., er i denne foreløbige Efterretning endnu ikke anført. Næst Besparelsen af de dyre Brændematerialier, vilde Dampvarmen ogsaa medføre den Nytte, at man undgik den næsten med de fleste Stuers Varmelse forbundne Røg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Theatret St. Cattino (Carlos) i Neapel skal nu belyses med Gas. Der paastaaes, at have bragt det saavidt, at man ved at dreie en eneste Hane, kan frembringe sex Nuaneer af Lys, og følgeligen ikke allene de forskjellige Gradationer af samme, lige fra Dagslysning til fuldkomment Mørke, nøie ville kunne fremstilles, men ogsaa Lyset paa forskjellige Maader vil kunne fordeles og farves. Man lover sig heraf langt større Virkning for Maleriet og især Perspectivet end man hidtil har været istand til at tilveiebringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Müllner har nu leveret et nyt Sørgespil die Albaneseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 April. Cours. Hamb. 2 M. 212, a vista 215 Amsterdam 2 M. 1988. London 2 M. 8 Rbdl. 90 s. Spec. 218. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 s. 4 13 Rbmk. 3 s. Oblig. 73. Committees. 96 1/2 a 96 1/4 Norske Rgsbk. 17 1/2 Rbdl. D. for 100 Rbdl. Norsk Svenske Sedler 63 1/2 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Med dette Numer begynder et nyt Qvartal af Skilderiet. Subskriptionen paa samme modtages hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mos HøstaterSextende Aargang. No. 28. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 April 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Kotzebues Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 24de f. M., allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst, at Daglønnen for Muur- og Tømmersvendene maa, for Sommermaanederne i 1819, fastsættes til 6 Mk. 8 s. Sølv. – Saa ville vi og, at Placaten af 6te April 1813 §. 14 forandres derhen, at Mesteren, uden Hensyn til om Svenden arbeider for Dagløn eller i Accord, ikkun maa beregne sig den ham, efter bemeldte §., tilkommende Mesterløn, i Forhold til det Dagetal eller den Tid, Svenden arbeidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Ved Forordning af 2den d. M. har det behaget Hs. Majest. at kundgjøre: "Ligesom Ve med landsfaderlig Omhue efter den gjenvundne Fred have været betænkte paa, Tid efter anden saa meget som Tidsomstændighederne tillode det, at lette Vore kjære og troe Undersaatter for en Deel af de Paalæg, som Statens overordentlige Udgivter under Krigen havde fremkaldt, saaledes have Vi ogsaa, til Lettelse og Opmuntring for Landets Heste- og Qvægavl, besluttet at nedsætte de for Tiden paa Heste og Hornqvæg hvilende Udførselsafgivter, hvorfor Vi, i Forbindelse med Vor allerhøieste Forordning af Dags Dato angaaende Nedsættelse i disse Afgivter for Udførselen fra Hertugdommene, herved allernaadigst fastsætte følgende Udførselstold for Kreaturer fra Danmark: For en Hest, uden Forskjel, til fremmede Steder 8 Rbd., til Hertugdommene 5 Rbd.; Hornqvæg, en Tyr eller Stud, til fr. Sted. 4 Rbd., til Hertugd. 2 Rbd. 48 s.; en Koe eller Qvie, til fr. Sted. 3 Rbd., til Hertugd. 1 Rbd. 48 s.; en Kalv, til fr. Sted. 1 Rbd. 48 s., til Hertugd. 1 Rbd. 48 s.; Sviin, levende, 1 Stkr., til fr. Steder 30 sk., til Hertugd. 30 s.; Faar, Lam, Bede, Buk, Gjed, Kid, levende, 1 Stk., til fr. Sted. 25 s., til Hertugd. 25 s. - alt Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Ligeledes har det behaget Hs. Majest. ved Forordning af 2den d. M. for Hertugdommene, Schleswig og Holsteen at kundgjøre følgende: Ligesom Vi med landsfaderlig Omhue have været betænkte paa, saavidt mueligt at nedsætte de ved Krigen foranledigede nødvendige Afgifter, og desaarsag ogsaa under 11te Septbr. 1816 alt have formindsket Udførselsafgifterne for Hornqvæg, saaledes have Vi, til endmere Opmuntring for Heste og Qvægavlen i Vore Stater, fundet Os allernaadigst foranledigede til, i Forbindelse med Vor allerhøieste Forordning af Dags Dato, angaaende Nedsættelse i Udførselstolden af Heste og Qvæg fra Vort Kongerige Danmark, end mere at nedsætte de forskjellige overordentlige Forhøielser i Udførselsafgifterne af Heste og Hornqvæg fra Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen. – Vi ville saaledes have de samtlige Afgifter, som skulle erlægges ved Kreaturers Udførsel fra benævnte Vore Hertugdomme, allernaadigst fastsatte saaledes som følger: for Heste til fremmede Steder, pr. Stk. 3 Rbd. Sølv, til Altona, imod den Attest fra Stadens Secretair der omhandles i den, Told-Forordningen af 8 Juli 1803 vedføiede, Extract af Told-Forordningen af 23 Nov. 1778, pr. Stk. 1 Rd. 57 7/5 s. Sølv, for Hornqvæg, Malkekøer, undtagne, til fremmede Steder pr. Stk. 1 Rd. 2 s. Sølv, hvoraf dog 24 s. godtgjøres imod Attest fra Torvefogeden i Altona, at Qvæget har været falbudet paa det derværende Qvægtorv, for Malkekøer, til fremmede Steder, pr. Stk. 1 Rd. 48 s. Sølv, for Hornqvæg, alle Slags, til Altona, imod foranførte Attest fra Stadens Secret. p. Stk. 1 Rd. 26 s. Sølv, for Kalve pr. Stk. 1 Rd. 16 s. Sølv, hvoraf 16 Rbs. godtgjøres imod Attest fra Stadens Secretair om Forbruget i Altona, eller fra Torvefogeden om Falbydelsen, paa det derværende Torv, for Sviin pr. Stk. 24 s. Sølv, for Faar pr. Stk. 12 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Den Kongel. Danske Hof- og Stats-Calender for 1819 er nu udkommet. Efter samme er efterfølgende Fortegnelse angivet: For Elephant-Ordenen er Hs. Maj. Kongen Ordens-Herre, Riddernes Antal er 63.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
For Dannebrog-Ordenen er Hs. Maj. Kongen ligeledes Ordens Herre. Denne Orden tæller følgende Medlemmer, i 1ste Classe, 2 Stor Commandeurer, i 2den Classe: 107 Storkors; i 3die Classe, 60 Commandeurer; i 4de Classe, 783. Riddere. - Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, som Hs. Maj. Kongen selv bærer, ere benaadede: 25 Riddere af Elephanten, 33 Storkors af Dannebrogen, 7 Commandeurer af Dannebrogen, 64 Riddere af Dannebrogen, og 822 Dannebrogsmænd. – Til Hs. Maj. Kongens Hofstat høre, 1 Over-Hofmarskal, 1 Over-Kammerherre, 1 Over Kammerjunker, i Over-Staldmester, 1 Over-Ceremoniemester, 172 Kammerherrer, 2 Staldmestere, 21 Hofjægermestere, 1 Ceremoniemester, 1 Confessionarius, 1 Overforstmester, 2 tjenstgjørende General=Adjutanter, 188. Kammerjunkere, 12 Hofjunkere, 22 Jagtjunkere, 2 Ridejunkere. - Af Geheime Conferentsraader ere 48, Conferentsraader 31, Rang med Conferentsraader have 2, af virkelige Etatsraader ere 107, Rang med virkelige Etatsraader have 13, titulaire Etatsraader ere 24, Rang med titulaire Etatsraader have 3. - Det Kongel. Danske Cancellie har en Præsident, 5 Deputerede og 2 Assessorer; det er deelt i 6 Departementer, og har et Personale af 17 Contoirchefer og 31 Cancelli ster, Undercancellister, Fuldmægtige, Copiister o. s.v. - Det Kongel. Slesvig=Holsteen-Lauenburgske Cancellie har en Præsident, 4 Deputerede, 1 Assessor, 1 Auscultant, og et Personale af 7 Contoirchefer og 14 Cancellister, Undercancellister, Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. Rentekammer har en Præsident, 4 Deputerede, 9 Committerede, 12 Auscultantere, og et Personale af 27 Contoirchefer o. s. v., og 82 Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har en Præsident, 5 Deputerede, 5 Committerede, 1 Assessor, og et Personale af 13 Contoirchefer, og 41 Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Hs. Maj. Kongen er til sine Tider overværende ved det Kongel. Admiralitets- og Commissariats=Collegii Forsamlinger; dette Collegium har 4 Deputerede, 4 Justitsbetjente, og et Personale af 8 Contoirchefer og 24 Fuldmægtige og Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
For det Kongel. General-Commissariats-Collegium er Hs. Durchl. Hr. Carl, Landgreve til Hessen, Gen. Feldtmarskal &c., Præses; det har 5 Deputerede, og et Personale af 7 Contoirchefer, og 30 Fuldmægtige, Cancellister o. s. v. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
General-Post Directionen har en General-Directeur, 4 Directeurer, og et Personale af 7 Contoirchefer og 18 Fuldmægtige og Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Den Kongel Søe-Etat har 2 Admiraler, 2 Vice Admiraler, 10 Contre-Admiraler, 11 Commandeurer, 6 Commandeur=Capitainer, 17 Capitainer, 22 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier=Lieutenanter, 39 Second-Lieutenanter. - Landmilitair Etaten har i General Feldtmarskal, 2 Generaler, 5 General-Lieutenanter, 17 GeneralMajorer, 11 Generaler, som enten staae a la suite i Armeen eller paa Vartpenge. Armeen bestaaer af Jngenieur-Corpset; Artillerie Corpset; Cavallerie, Livgarden til Hest, 2 Curasseer-Regimenter, 4 Regimenter lette Dragoner, 2 Landseneer Regimenter, I Husar-Regiment; Jnfanterie: Livgarden til Fods, 13 Jnfanterie-Regimenter, 6 Jægercorps, Raqvet-Corpset, de Vestindiske Tropper, de Guineiske Tropper, de Ostindiske Tropper. Bornholms Milice bestaar af 2 Artillerie Compagnier, 4 Dragon=Compagnier, 4 Compagnier National-Jnfanterie, 1 Jæger-Compagnie, 7 Borger=Compagnier og 4 Herreds-Compagnier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Kjøbenhavns Borgervæbning commanderes af Stadshauptmanden som Chef, og bestaar af 12 Compagnier Jnfanterie og 12 Compagnier Artillerie. (Fortsættes.) Prøvestenens kjekke Forsvarer i Aaret 1801, Contre-Admiral L. T. Lassen, Ridder af Dannebrogen, takker i Aviserne det Selskab af Fædrenelandsvenner, som sidstafvigte 2den April overraskede ham med et Agtelses- og Erkjendtlighedsbeviis. Slagelse. Jfølge Regnskabet for Slagelse Fattigvæsens Arbeidsanstalt for Aaret 1818. har i bemeldte Aar dens Jndtægt været 1369 Rbd. 3 Mk. 4 s., dens Udgivt 980 Rbd. 2 Mk. 11 1/2 s., dens Overskud 399 Rbd. 8 1/2 s., hvilket Overskud bliver saameget større, naar man dertil bemærker, at Arbeidsanstalten har af anførte Udgifts Summa tillige bestredet Omkostningen paa a) at spinde 19 Lpd. 5 Pd. Blaargarn og at væve 279 Al. Blaarlærred til Fattigvæsnets eget Brug. b) At indkjøbe ved Aarets Slutning 12 Lpd. 2 Pd. Uld, som endnu ikke ere gjorte i Penge, og som have kostet den 97 Rbdlr. 2 Mk. 3 tz. c) at anskaffe en Wulfe og besørge den opsat, hvortil er medgaaet 139 Rbd. 1 Mk. 2 s., foruden 200 Rbd. som det Reiersenske Rentefond skjænkede Arbeidsanstalten til Hielp til dens Anskaffelse. Denne velgjørende Stiftelse skjænkede desuden i 1818 Arbeidsanstalten 50 Rbdlr. til Uddeling af Præmier og Opmuntringer. (Slagelse Av., Aarhuus, d. 2 April. Hr. Roepkes udmærkede Konsttalent havde vi i Mandagsaftes atter Leilighed til at beundre i Kapelmesteren og i Gieren, et andet vakkert lille Syngestykke. Da denne Konstner har faaet Theatret overladt til fire Forestillinger, men formedelst sin Kones Upasselighed for Tiden ikkun har kunnet glæde Publicum med to deraf, saa har Konstens Venner endnu to saadanne Afteners herlige Nydelse i Vente. Særdeles vilde det interessere om Kapelmesteren kunde gives heel og holden ved Fleres Assistance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Blandede Efterretninger. J det norske Morgenblad læses et Stykke af Biskop Pavels i Anledning af de i adskillige norske Blade yttrede Forundringer over, at Pontoppidans Forklaring er ved Kongel. Resolution befalet at bruges overalt i Almueskolerne og ved Confirmandunderviisningen i Norge. Hs. Høier værdighed erklærer, at han, da hans Betænkning blev forlangt, bestemt har tilraadet, hvad siden er skeet. Blandt de Grunde, han anfører, høre især, at i Skolerne hidtil brugtes forskjellige Bøger: Campes Ledetraad, Balles Lærebog, Pontoppidans Forklaring, Abels Religionsspørgsmaale o. fl., og at ved Confirmation Præsterne komme i Forlegenhed ved denne Forskjellighed. Vel kan ingen ønske mere end han en Lærebog, der er bedre end alle de her nævnte, men intet er rimeligere, end at man iblandt de flere vælger den ved Lov autoriserede, fremfor at autorisere en ny, hvis Værd ei var desmere erkjendt, at man befaler Brugen af den Bog, der vel i de fleste af Norges Landegne, i det mindste i hele Bergens Stift, er den eneste, man kjender og nogensinde har brugt, fremfor en anden, hvoraf maatte gjøres uhyre Oplag, som kostede mange Penge, og maaskee om faa Aar skulde afløses af en ny. Naar nu desuden ingen af de anførte eller andre i vort Sprog udkomne Lærebøger er bedre til Confirmationsundervisning end Pontoppidans Forklaring, saa vilde hvert Bytte være et Tab og ingen Vinding. Er det sandt, at en udmærket Theolog og Lærer efter Regjeringens Befaling arbeider paa en ny Lærebog, saa er der ingen Tvivl om, at den efterhaanden vil vorde indført og Pontoppidans Forklaring afskaffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
J den norske Rigstidende af 30 Marts leveres følgende naturhistoriske bemærkninger af et Brev fra Slidte i Valders i Febr. 1819. Det øvre, høie Valders, Vangs og tildeels Slidre Præstegielde have Fieldstrækninger, hvilke, saavidt jeg kan dømme derom, fremfor andre i Stiftet ere Alpevegetationen gunstige. Leerskiferen og andre Bjergarter, som let forvitre, forekomme hyppig; Egnen forener mange af det mærkværdige Bergenhuus Stifts Egenheder med Landets indre Fjordes almindelige Natur, thi de vaade Havvinde, som virke saa frappant i det vestenfieldske Norge, udtømmes ikke altid, førend de naae det øverste Valders. Saaledes havde i forrige, tørre Sommer Vang og fornemmelig Filefeld dog nogen Regn, imedens sydøstligere Egnes Vexter næsten forbrændte af Mangel paa Regn. Desuden have Vangsfieldene (Vangsfieldet existerer ikke) en saadan Dannelse, at deres Vegetation ikke i det Hele lider saa meget af Mangel paa Regn, som andre Steder; thi, naar de fleste Fielde, jeg kjender, have vidtstrakte, jevne Rygge, med aabne, lidet steile Lier, (det Charakteristiske, som adskiller de Nordiske Alper fra Syd-Europas, som bestaae af milevide Heder, der ere udsatte for tørrende Vinde og ikkun vandes af Regnen, saa ligne Vangsfieldene heri mere Schweitz, at idel Smaadale i alle Directioner gjennemskære Bjerg kjæden, oftest Noget nedenfor Vegetations-Linien, Præcipicer og skarpe Tinder afvexle med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Agerdyrkningen er tilbage her, men der ere dog Mange, som gjerne ville gjøre Forbedringer. Jeg har i Sommer tænkt at see de mærkværdigste Gletscher, og lagt Planen for en temmelig vidtløftig Vandring saaledes: fra Valders igjennem den for sine Schweitzer-Situationer bekjendte Leerdal hen til Legangers og Sogndals Egnene, ere historisk mærkelige fra Snorro og Frithiofs Saga, derfra til Justedalens Jisbræer, over Sognefeld til Lom i Guldbrandsdalen, og derfra over hiin omtalte planterige Fieldkjæde tilbage til Valders, en vist nok interessant Tour, J Anledning af Undersøgelsen af Lovudkastet angaaende Aabningen af en CollectivRegning til Brug for den store Bog hvilken paa Forlangende fra Rentenererne, der ere Eiere af samme, skal omfatte individnelle Jndtegninger," blev nyligen i de franske Deputeredes Kammer Grundene for og imod denne Gjenstand veiede af Hr. Frocde la Belaye. Først fremsatte han de mod Lovudkastet fremførte Grunde. Hvad er Stats fonds, spørge Modstanderne. De ere et Sammenskud, en Anvendelse af Capitaler, som Agerdyrkningen, Handelen og Konstfliden kunne afsee. Allevegne, hvor der findes en Overflødighed af Capitaler, i Engelland, især i Holland, finder man, selv i de laveste Hytter, Obligationer af forskjellige europæiske Hoffers Laan, Statsforskrivninger, udenlandske og Nationalpapirer af hvert Slags. Renterne af disse Statspapirer rette sig, ligesom ved alle Gieldsbeviser, efter Laanets større eller mindre Risico. Nationalgieldens Renter ere sædvanligen lave; kun naar disse Renter ikke betales, tage Pengene en anden Retning. - Hos disse Nationer indskrænket saadanne Forretninger sig ikke blot til Hovedstæderne, ogsaa Provindserne tage Deel deri; de ere almindelige blandt og yndede af Folket. Men gielder det samme ogsaa for Frankrig, Alle, eller næsten alle Speculationer paa Statseffecter sammentrænge sig i Paris, de høie Renter vidne om Capitalers Sieldenhed; Jorden, Handelen, Manufacturerne behøve dem. Døv vilde man være mod de ivrigste Opfordringer, dersom man bevægede Provindserne til at blande sig i den Pariser Børses Vovespil. Glemmer man Jordeierens gamle Grundsætning, at drage af sin Jord en Fordeel af 2 1/2 til 3 1/2 PC. Han skammer sig at lade et Stykke Jord ligge udyrket, han sætter en Ære i at opdyrke Jordstrækninger. Men tilskynde, forføre J ham, give J ham et Middel i Hænde, at anbringe sin Capital til 6 a 7 PC., saa vil han sikkerligen ikke anvende mere sin Besparelse paa Forbedringen af sine Jorder og sin Naboes Konstflid, han vil ydermere søge at gjøre sin Jord til Sølv, for at forøge sine Jndkomster; han vil forvandle sine Skove og Enge til bevægelige Fonds, som han hvert Øieblik kan skille sig ved og efter Godtbefindende forskaffe sig. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 April. Cours. Hamb. 2 M. 211, a vista 214. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. Spec. 216. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1s. a 13 Rbmk. Oblig. 73 1/2. Committeesedl. Norske Rigsbk. 16 1/2 Rbdl. D. for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. acatzo-Ca Sextende Aargang. No. 29. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 April 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Konstudstillingen paa Charlottenborg (Fortsat; see forr. No.)