JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Avertissements. vende Heste, en sort og en rød, som af Under=Consumptions=Betienten Jens Gertsen, bleve antrufne den 8de d. M., efter Solens Redgang, i det saa kaldte Øxenrade i Hindsgavls Skov, hvorfra de skulle være udsmuglede til Hel steen; men som Vedkommende, da Betienten nærmede sig, af Frygt for Følgerne, lode løbe, ere nu opbragte til dette Steds Toldkammer, og efter det høi Kongelige General Told, kammers Ordre af 19 Martii d. A. ved offentlig Auction bortsolgte den 22de d. M.; hvilket herved bekiendtgiøres til Eiermandens Efterretning om han, inden den i Forordningen af 18 April 1792 bestemte Tid af 4 Uger, drister sig til, lovlig at paatale Anholdelsen. Middelfart Toldkammer, den 25 Martii 1796. Saxtorph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Told= og Consumtions Jnspecteur,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Paa den nye Udgave af Repertorium for Fædrelandets Religionslærere, som ventes fra Pressen strax efter Paaske, modtages Subskription hos S. H. Bek, Fuldmægtig paa Toldkammeret i Veile, som ogsaa har paataget sig Distributionen, af dette Skrivt i Naboe=Egnene. Stil Efterretning for samtlige Arvinger, Credi= og Debito& torer efter afgangne Hr. Ancher Borch, forhen Sognepræst for Ringgive, Gadberg og Lindeballe Meenigheder bekiendtgiøres: at en Skiftesamling i Stervboet foretages den 27 April førstkommende i Ringgive Præstegaard. Veile, den 26 Martii 179. Provst i Nørvangs Herred. J. R. Schiøth. Rdlr. umyndiges Midler, under Andst Herreds 700 geistlige Jurisdiction, er at faae til Laans mod anordnet Pant og Sikkerhed, og kan bekommes til Snaps ting dette Aar, naar Vedkommende derom melder sig hos Leirschov Præstegaard, den 21 Martii 1796. L. Kasbierg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Provst i Andst Herred. derlæremmester i en Skole, eller som Jnformator for honette Folkes Børn, i Læsning, Skrivning og Regning. Nærmere Underretning om hans Opholdsted erfares her paa AdresseContoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Onsdagen den 13de April førstkommende om Eftermidda- gen Kl. 3 Slet, bliver min forhen iboende og paa Hiørnet af Kirken og Grønnegade i Weile beliggende Gaard med Gaardsrum og Haugeplads, stillet til offentlig Auction og om antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt enten samlet eller deelt, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Huset, som vender mod Kirkegaden, bestaaer af 10 1/2 Fag, hvori er 5 Værelser, Forstue, Gang, Kiøkken, Spisekammer, Trappe Opgang og ovenpaa et Qvistkammer 2 Fag. Huset mod Grønnegaden 11 Fag lang, er for 4 a 5 Aar siden af nye opbygget, der er 2 Værelser, Bryggers, Loegulv, Staldrum til 4 Heste og 6 Køer, Karsekammer, Brændehuus og en liden Haugestue, samt et Qvistkammer i den søndre Ende. I Gaarden er desuden bygget et Halvtag til Vognremisse og et dito til Locum, Svine og Hønsehuus. I Gaarden er overmaade godt Pompevand. I Haugen, som er omplanket, ere nogle og 30 Alen Asparges Land, nye anlagte. Denne Gaard som kan blive foreviis naar forlanges, kan og forinden underhaanden faaes tilkjøbs hos Eieren. Kragballe. Weile, den 21 Martii 1796 Byeskriver og Postmester Hvor nogle blegede Hørlærreder, af 5 1/2 Quarteers Breede tienlig til Lagener, ere indlagte til Forhandling, for billig Priis, anvises her fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Haag, den 19 Martii. J Overgaars Morges Kl. 7 døde Borgeren Peter Paulus af en Catharfeber, i sit 42 Aar, efterat han nylig var blevet Præsident. Enhver Apartisk føler, at Republiken taber i ham en af sine vigtigste Stytter, og hans Død bliver almindelig beklaget. Sessionen blev i Overgaars aabnet med den Efterretning af Jnterimspræsidenten van de Castele, at den Afdøde havde indtil det sidste Øjeblik sysselsat sig med Republikens Anliggender. J Følge deraf bleve utallige Forslag, gjorte, hvoraf følgende allerne blev dekretteret: at der skulde sendes en Deputation af de 12 ældste Medlemmer i Konventen til den Afdødes Enke, for at bevidne hende Konventens Deeltagelse i hendes Sorg, og tilbyde hende at følge Liget til Graven. Men Enken fra bad sig det, da hendes afdøde Mand havde forlangt at ville begraves i Stilhed og uden al Ceremonie. For nævnte van de Castele er nu udnævnt til ordentlig Præsident. J Sessionen i Gaar bleve mange Jndvendinger gjorte mod den Bøn, der sædvanlig bruges, naar Sessionerne aabnes; dog blev ved 48 Stemmer imod 41 besluttet, at samme skulde vedblive Bønnen er følgende: Gode og Tilbedelseværdige Gud! Førend vi igien foretage os vore vigtige Forretninger, saa udbede vi os af Dig din Viisdoms og Almagts Naade, Stedse die. ville vi glæde os, da vi ere overbeviiste om Skabningers Lyksalighed er din Skabelses hvine Øi meed. O lad og det fri Nederlandske Folks Tels være os den høieste Lovl Oplys vor Forstand hertil; rens vore Hierter; tilintetgiør alle onde Anslag imod vort kiere Fædreland, og lad alting over heele Jordens Kreds falde ud til dit Navns Ære." Det er ikke let at see, hvad der kunde indvendes mod denne Bøn Mueligt har det kun været de, der hade alle Bønner, som have og villet, at denne skulde afskaffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Paris, den 13 Martii. Finantsministeren har meddeelt Publikum en Efterretning, han har faaet fra Nantes, hvori det heder, at Stofflet havde faaet en betydelig Sum af falske Louisd'orer til Hververpenge for hans Armee. De indeholde i Stedet for 24 kun 7 Livres og 10 Sols fiint Guld, ere noget mindre end de ægte, og kunne let kiendes paa deres slette Rand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Lodi, den 5 Martii. Rustningerne ved den Keiserlige Armee i Jtalien ere meget store. Der ligge 2 Regimenter i Mantua, 3 Neapolitanske Kavallerie-Regimenter her i Lodi, og den 20 Febr. ere 9000 Mand Jnfanterie og 900 Mand Kavallerie afgaaede fra Neapel, som om nogle Dage skulle komme herhid. Det Franske Hovedqvarteer er nu i Finale og Savona, og deres første Forposter staae ved Cairo. Den Franske Armee har trukket sig noget meere henimod Turin, og synes at have Hensigt paa de 3 Piemontesiske Fæstninger Ceva, Cunec- og Asti; men de ere alle 3 vel besatte. Der gik i Gaar atter 26 Kanoner fra vort Hovedqvarteer Pavia til den Piemontesiske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Turin, den 1 Martii. Der komme næsten daglig Keiserlige Tropper til Lombardiet, og gaae for den største Deel til det Montferratske. Østerrigerne have gjort alle Anstalter til med Eftertryk at forsvare de Desileer, der skille det Genuesiske fra Montferrat. Frantsoserne drive paa deres Side stærkere end før paa den Genuesiske Regiering, at Fæstningerne Savonna og Gavi skulle indrømmes dem, og skal man troe Breve fra Genna, saa synes det troeligt, at de, uagtet Senatets Afslag, ville være i Besiddelse af samme før Feldtogets Aabning Frantsoserne skulle nu være henved 60000 Mand stærke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Frankfurt, den 15 Martii. I det Zweybruckiske fattes Frantsoserne Kiød, Staden, Zweybrucken maae levere 4000 Pd. Tropperne faae daglig allene 2 Sols klingende Mynt i Lønning, og det øvrige i Assignater. Denne og fleere Omstændigheder giøre Tropperne meget misfornøiede, og de afden første Requisition, som komme til, forøge denne Misfornøielse meget. Ved Armeerne og i Grændse stæderne circulere mange satyriske Skrivter, der sigte til at opvække et almindeligt Oprør imod Regieringen. Man bebreider den deri, at den har revet Magten til sig og fortsætter Krigen imod heele Frankeriges og Armeernes Villie, og lader Tropperne lide Mangel paa I de Badenske Lande er det nu aldeles forbudet at supplicere og Geistlige Embeder. I dets Sted bliver der ved den aarlige Visitats fordret Erklæring af enhver Geistlig, om han forlanger Befordring, og under hvilke Omstændigheder han forlanger den, hvilke Pladser han ynsker sig, samt Bevæggrundene. De Geistliges Sed er og forandret, saa de allene love at forrette deres Embede overeensstemmende med GudsOrd og vor evangeliske Kirkeforfatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Danzig, den 4 Martii. Det er paa ny forbudet at udføre Hvede, og de Foestillinger, som de herværende Kornhandlere og Kommissionairer have gjort derimod, vare forgieves. De sidste have atter holdt en Sammenkomst, men som i visse Maader løb frugtesløs af, da nogle vilde, at den ny indgivende Supplik, til Kongen skulde lyde paa en uindskrænket Udførsel, men andre, at der skulde kun forlanges Tilladelse at udføre den nu værende Forraad af Hvede, der angives for 9000 Læster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Weichselen er nu saa stærk frosset, at man sikker kan kiøre over den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Stokholm, den 11 Martii. Der er nylig gjort Forsøg paa at skaffe det Inderste af Landet Kommunikation med Søestaden Torneo ved Hielp af den store Kemi=Elv i Øster=Bothnien, og dertil er nu kommet det første Skib, som har seillet 30 Mile paa denne Flod, som forhen har været holdt for useilbar formedelst dens stærke Hvirvler. Da dette kan blive af stor Vigtighed i Henseende til de store Skove, man ikke hidindtil har kunne udføre noget fra, da de laae saa høit oppe i Landet, saa har det Patriotiske Selskab belønnet dette første Forsøg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Bonn, den 15 Martii. Den 11 er Sambre= og Maasarmeernes Hovedqvarteer afgaaet herfra til Cølln. Siden den Tiid have mange hverandre modsigende Rygter udbredet sig. Saaledes siges der næsten overalt, at benævnte Hoved quarteer skulde inden kort Tiid blive forlagt til Mastricht, og man paastaaer tillige, at Fredspræliminairerne skulle saa got som være sluttede, og efter disse skulle Landene imellem Maas og Rhinen være neutrale, medens de nærmere Fredsunderhandlinger vare, og besættes af Preussiske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Kølln, den 15 Martii. Reisende, der kom i Gaar fra Siegburg, berette, at de Keiserlige Jægere have forladt deres Stilling ved Siegen, og trække sig til Limburg; deres Poster besættes igien af Churkøllnske Tropper. Der forsikkres for vist, at Frantsoserne ville samle en Leir af 15000 Mand ved Lüttich; men enten samme skal være af Sambre= og Maasarmeen, eller af de andre, vides endnu ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Lippstadt, den 19 Martii. Vi fik her nylig den Efterretning, at de Pfalziske Tropper i Elberfeld maae, efter General JourdansBefaling, rømme Staden og Landet til den 24 i d. M. Det heder, at Vaabenstilstanden skal være opsagt, og Fiendelighederne skulle begynde om 10 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Frankfurt, den 29 Martii. Saa viist som man havde Aarsag til at troe, at Feldtoget snart vilde blive aabnet, saa lidet tillade dog de nærværende Anstalter at troe det; thi de Keiserlige Militairdepots, som hidindtil have været borte fra Regimenterne, og stedse ved Marchen pleie at sendes tilbage, have nu derimod faaet Ordre at komme til Regimenterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Breve fra Speyer melde som ganske tilforladeligt, at Frantsoserne paa nogle Dage have fra Landau ført en Mængde Kanoner, Geværer, Krudt og anden Krigsforraad til Frankerige. Dette giver Anledning til mange Formodninger, af hvilke den er nok den latterligste, at Frankerige skulde afstaae Elsat til Østerrige. Den stærke vedvarende Koureer= og Stafetvexel til Hannover lader formode vigtige Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Frankfurt, den 19 Martii. De Franske Armeer paa Hunderyggen og i Westrich, leve næsten ganske paa de Egnes Bekostning, hvor de staae. En tredie Deel af Jndvaanernes Qvæg er virkelig allerede sat i Requisition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Der siges, at Marskal Clerfait skal efter Keiserindens af Rusland Jndbydelse begive sig til Petersburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Brussel, den 17 Martii. Jgiennem Luxemburg gaaer bestandig Artillerie og Munition fra Frankerige til Sambre= og Maas=Armeen, ligesom og alle andre Anstalter synes at give stærk Formodning og Krigens Fortsættelse. Jkke desmindre giør man sig dog endnu Haab om Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Haag, den 19 Martii. Man taler her meget og Fred, og vil paastaae, at den største Anstødsteen, nemlig Belgiens, Skiebne, allerede skal være ryddet af Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Jtalien, den 5 Martii. De Rustninger, som giøres af de Keiserlige og Sardinierne, ere meget store og vise, at man har i Sinde at agere med Eftertryk. Der er kommet et Korps af meere end 10000 Østerriger til Grændserne af Piemont, og flere ere underveis. 3 Batailloner Franske Tropper ere marcherte til Codebuona. J Magazinerne i Savona ere der henved 15000 Telte og en stor Mængde Mund= og Krigsforraad, der ere og ankomne 4 Millioner Livres i tede Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Regensburg, den 14 Martii. I Dag er den 35 Extrakt af Rigsoperations=Kassebogen bragt til Diktatur, efter hvilken Jndtægten, for næstafvigte Februarii Maaned beløb sig 103328 Fl. Danmark har hertil betalt 40000 Fl. for 32 1/2 Kr. den Kongelige Danske Andeel af Hertugdommet Holsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Wien, den 16 Martii. Ligesaa ombyggelig som der sørges for Rhinarmeen, blive og Transporterne til Jtalien befordrede. J Ungarn ere der sluttede Kontrakter om at forsyne den Jtalienske Armee med Kiød, og fra Polen gaaer en stor Transport Stude til Rhinarmeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Stokholm, den 15 Martii. Drivisen hindrer nu Kommunikationen med Finland saaledes, at der ere allerede 3 Poster opholdte ved Overfarten. Græve Aloysius von Fyrstenberg, har derfor og paa sin Reise til Petersburg maattet tage den nordlige Vei igiennem Bothnien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Blandede Efterretninger. Der siges at den svenske Konge nu ikke skal givtes med hans bestemte Brud, men med den russiske Stor fyrstes Datter. Frantsoserne skulle have sluttet Kontrakt med nogle Gennesiske Kiøbmænd om 15000 Stk. Slagteqvæg, 6000 Heste og Fourage for 3 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
J Paris seer man i et af de offentlige Blade følgende National-Barometer: Jacobinerne Lynild og Torden. De 500 Raad . . Storm. De Gamles Raad . . Tempereret. Det fuldbyrdende Direktorium. Foranderligt. Assignaterne. Vindigt. Folket . Meget tørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Kiøbenhavn, den 22 Martii. I Gaar Aftes Kl. 7 kom en Koureer fra Paris hertil, som strax fortsatte sin Reise til Stokholm. Efter Forlydende kommer ikke den svenske Flaade til at gaae ud i Forening med den Danske i Aar, da den imellem Danmark og Sverrig sluttede Tractat, til fælleds Neutralitets Forsvar, nu er ophævet. Desuag. tet vil den danske Flaade med det første legge ud af Bommen og maaskee blive formeeret med nogle flere Krigskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Fra den 13 til den 20 i d. M. ere 36 Skibe gaae, de igiennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Under 18de d. M. er udkommet en Forordning angaaende forældede Namsdommes Jndkaldelse ved Forligelses=Commissionerne, og sammes Forfølgelse ved Retterne, naar de skulle sættes i Executions Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Samme Dag er fra det Kongelige General=LandOcconomie og Commerce Collegium udkommet en Plakat, hvorved det befales de Skippere, der fare under Dansk Flag, ved Ankomsten til Stokholm eller Hamborg at melde sig hos det der værende Danske Gesandtskab, for at lagttage Forordningens Bydende af 24de Febr. 1796, angaaende en overordentlig Afgivt af Skibsfragter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Fridericia, den 31 Martii. passerede Skippere. hvorfra hvorhen. Dato Skippernes Navne 25de J. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Flensborg Norge. dito dito J. Andreasen, Leverpol Flensborg. 26 P. P. Jost dito Apenrade. H. Closter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Middelfart. Bergen. A. Bune. Norge. 29 M. Nissen Flensborg. dito M. Bune. dito J. Kiempe dito dito 30 N. Jørgensen dito Samsøe,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Ved Tallotteriets 555 Trækning i Wandsbek, udkom Nr. 50, 35, 83, 17, 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Avertissements. vende Heste, en sort og en rød, som af Under=Consump2 tions=Betienten Jens Gertsen, bleve antrufne den 8de d. M., efter Solens Nedgang, i det saa kaldte Ørenrade i Hindsgavis Skov, hvorfra de skulle være udsmuglede til Holsteen; men som Vedkommende, da Betienten nærmede sig, af Frygt for Følgerne, løde løbe, ere nu opbragte til dette Steds Toldkammer, og efter det høi Kongelige General Told, kammers Ordre af 19 Martii d. A. ved offentlig Auction bortsolgte den 22de d. M.; hvilket herved bekiendtgiøres til Eienmandens Efterretning om han, inden den i Forordningen af 18 April 1792 bestemte Tid af 4 Uger, drister sig til, lovlig at paatale Anholdelsen. Middelfart Toldkammer, den 25 Martii 1796. Saptorph. Told= og Consumtions Inspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling d. D. 11te hujus, indkaldes herved lub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeene sig at have nogen Slags Fordring udi Kiøbmanden her i Weyle, Hr. Johan Gotfred Rehhorus Opbudsbo, hvorfra samme end maatte devirere; Jntet nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden fornævnte Tids Forløb, hos os undertegnede som Opbuds=Commissarter udi Boet og deres Fordringer beviisliggiøre. Jligemaade bekiendtgiøres det herved til Vedkommendes Underretning, at en Samling i Boet er bestemt til den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 10, for at afhandle og bestemme Auction over Boets Eiendomme w. v. hvorfore man ønsker at de Herrer Creditorer selv eller ved Fuldmægtige, ville indfinde sig paa samme Tiid og Sted. Veile den 14 Martii 1796. Andreas Roesteen Lindved, Peder Bøge. Kiøbmand. Oberrets Procurator.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Onsdagen den 13de April førstkommende om EftermiddaL gen Kl. 3 Slet, bliver min forhen iboende og paa Hiørnet af Kirken og Grønnegade i Weile beliggende Gaard med Gaardsrum og Haugeplads, stillet til offentlig Auction og om antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt enten samlet eller deelt, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Huset, som vender mod Kirkegaden, bestaaer af 10 1/2 Fag, hvori er 5 Værelser, Forstue, Gang, Kiøkken, Spisekammer, Trappe Opgang og ovenpaa et Qvistkammer 2 Fag. Huset mod Grønnegaden 11 Fag lang, er for 4 a 5 Aar siden af nye opbygget, der er 2 Værelser, Bryggers, Loegulv, Staldrum til 4 Heste og 6 Køer, Karlekammer, Brændehuus og en liden Haugestue, samt et Qvistkammer i den søndre Ende. I Gaarden er desuden bygget et Halvtag til Vognremisse og et dito til Locum, Svine og Hønsehuus. I Gaarden er overmaade godt Pompevand. I Haugen, som er omplanket, ere nogle og 30 Alen Asparges Land, nye anlagte. Denne Gaard som kan blive foreviis naar forlanges, kan og forinden underhaanden faaes tilkjøbs hos Eieren. Kragballe. Weile, den 21 Martii 1796. Byeskriver og Pommester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Hvor nogle blegede Hørlærreder, af 5 1/2 Quarteers Breede 2 tienlig til Lagener, ere indlagte til Forhandling, for billig Priis, anvises her fra Adresse=Contoiret. gen Seminaris fra Assens Seminarium, som kan forevise - gode Skudsmaal, ønsker sig en Condition enten som Underlæremmester i en Skole, eller som Jnformator for honette Folkes Børn, i Læsning, Skrivning og Regning. Nærmere Underretning om hans Opholdsted erfares her paa AdresseCoutoiret. Rdlr. umyndiges Midler, under Andst Herreds 700 geistlige Jurisdiction, er at faae til Laans mod anordnet Pant og Sikkerhed, og kan bekommes til Snapsting dette Aar, naar Vedkommende derom melder sig hos Leirschov Præstegaard, den 21 Martii 1796. L. Kaasbierg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Provst i Andst Herred. Indretning af en Lygte, som uden Fare kan bruges i Stalde, Loer og andre saadanne Steder, hvor Forsigtighed udfordres. Uforsigtig Omgang med Jld og Lys har upaatvivlelig ofte gjort Skade, og derfor burde alle saadanne Indretninger benyttes, hvorved dette kan forebygges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Nu har man hørt, at en Herregaard var afbrændt, nu at en Bondegaard havde samme Skiæbne, og nu at en stor Deel af en Kiøbsted blev forvandlet til en Steen og Askehob, og hvad var Aarsagen, Folkene omgikkes ikke forsigtig nok i Stalden eller Loen med Lyset, og undertiden kunne de undskyldes. Karlen passer sine Forretninger, eller maaskee paa Naturens Vegne gaaer udi sine egne Forretninger, og imidlertid falder en Tande ned i Lyset, som brænder saalænge indtil det gaaer midt over, falder paa Glasset eller Hornet, og dersom der da er løst Foder enten ved Siderne eller paa Gulvet saa er alting i lys Lue. Følgende Jndretning kunde forebygge saadan Skade, og derfor overlades til andre at bedømme, om den bør bruges eller ikke, og om ikke Anordningerne for Brandvæsenet kunne fastsætte, at en saadan Lygte burde findes hos enhver, som havde Avling, og holdte Heste og Vogne. En fiirkantet Lygte giøres, ligegodt enten af Træ eller Blikplade helst med Glas; dens Høide kunne være omtrent 2 1/2 Qvarteer, og dertil giøres et Lyse=Futteral af lidet meere end et Qvarteers Høyde. Dette Futteral, som inden i skal være forsynet med en Slang, af Staaltraad, paa hvis ene Ende skal være en Blik plade til at sætte Lyset paa, skal have en Skikkelse som et Lys, og være saaledes indrettet, at det kan af skrues i den ene Ende. Naar dertil i Lygten giøres en saadan Pibe, som nøie er passende, saa er heele Jndretningen færdig, og ved dens Brug kan aldrig skee nogen Skade. Det forstaaer sig selv, dersom Lygten er af Træe, saa maa oventil giøres et rundt Huul, og paa det at Foder ikke skal falde i Løgten, maa det forsynes med en Plade, som er fuldt af smaa Huller Naar Lygten skal bruges, sættes i Futteralet et Stykke Lys saa lang som fiire Fingres Breede, og dersom Lyset er godt, saa brænder det en tre til fiire TiimerLyset maa ikke være tykkere end at det villig gaaer op- og ned i Lyse=Futteralet, og Lyse=Futteralet bør altid holdes vel reent. Hver Morgen burde det skol des i reent Vand, og dernæst henlægges til at tørres; thi dersom Tælg bliver siddende derudi, forhindrer det Lyset at skydes op, og dersom Staaltraaden ruster, taber den fin Fieder=Kraft. Denne Indretning har følgende Fordeele: Lyset sætter ingen Tande, da denne bestandig falder bort i Aske. J Træk forhindres Lyset fra at løbe, da Futteralet standser Luftens Virkning, og Lyset staaer sikkert, da Piben engang efter Futteralet er indrettet. Et ligesaadant Lyse=Futteral af noget meere end en halv Alens Længde kunne med Nytte bruges af dem, som enten have udrøye Lys, og agter at svare, i Særdeleshed dersom de ikke have saadant Arbeide, hvortil stærk Lysning udfordres; da derudi kunne sættes et længere Stykke Lys end forhen er meldt. Den første Bekostning er den værste, men i Længden giver den sand Fordeel, og Lysningen er bedre end ved en Lampe. Dersom Blikkenslageren skulle have Lyst til at giøre saadanne Lygter, saa anviser Adresse=Contoiret, hvor en saadan Lygte kan faaes til Eftersyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
En Person, som har meget gode Skudsmaal, ønsker sig en Condition at informere honette Folkes Børn, i Læsning, Regning og Skrivning, Tydsk og Dansk, og noget Musikalsk for en billig Løn, enten nu Paaske eller St. Hansdag. Nærmere Efterretning faaes her paa Adresse=Contoiret. plysning om en mærkværdig Tvistighed i Ribe, imellem 2 den da værende Stift=Amtmand, nu Ober=Præsident i Kiøbenhavn, Hr. Kammerherre Urine, og Apotheker Eilschou sammesteds, faaes hos Forfatteren i Ribe og herpaa Adresse=Contoiret for 2 Mk., og 2 Mk. 4 s. heftet Sølgende indbundne Bøger ere indlagte til Forhand d) ling her paa Adresse=Contoiret, og faaes for hos tegnede Priis. Clarissa, 8 Bind, 2 Rdlr. Grandison, 7 B. 2 Rdlr. Martin Dickius, 3 Mk. Grafen von Fathom, 2 Bd. 1 Rdlr. 1 Mk. (een af de bedste Romanee) Reisen nach Indien und Persien, 2 Bd. 1 Rdlr. 1 Mk. Reise nach Dalmatien, 2 Bd. 3 Mk. Graf Münnich, 2 Mk. Masaniello, 1 Mk. 8 s. Graf von Warwich, 1 Mk. 8 s. Graf von Ostermann, 2 Mk. Leben des Stanislaus von Lesinsky, 2 Mk. 8 s. Durchgang der Jsraliten durch das rothe Meer, 12 s. Schrevel, grædske Lexicon, i fransk Bind 1 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-01
Den allernaadigst anordnede Ny Confirmations=Bøn, faaes her paa Adressecontoiret for 2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-05
Philladelphia, den 7 Jan. Tør man giøre Slutning fra de sidste 5 Aar til Fremtiden, saa maae Amerika bestandig tiltage i Velstand.