Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-10-05
Udenlandsk. Nederlandene. Fra Brussel skrives un 21de Septbr.: Siden i Gaar har vores Stad et et høist sørgeligt Udseende, Pøbelen har, efen haard Kamp, faaet Overhaand, og endog svæbnet en Deel af Borgergarden, under Fore tvende at Borgerne vare for frige til at rykke mod jenden. Saaledes har en vild tøilesløs Hob paa 900 Mennesker samlet sig, som havde tvunget den rige Deel af Borgerne til at slutte sig til den. De tsindige Jndvaanere zittre for Liv og Eiendom. befaling fra Sikkerhedscommissionen, at atticher-Banden igjen skulle fortrække, gav Sig al til Udbrudet af en Folke Opstand og en Folkeegjering. Seieren hældede i Begyndelsen af ompen over paa Borgergardens Side, men da Fol i fra Landet gjorde fælles Sag med Pøbelen, saa aatte Borgergaarden ligge under. At ogsaa itticherne have spildt en Rolle i dette uværdige rama, ligesom ogsaa en Eleve af den polychiske Skole i Paris, er mærkeligt. Den rrige provisoriske Regjering blev afsat, og hvem r havde stemt for Lüttichernes Afreise, blev kat i Fængsel. Den nye Commission gav sig havn af Central=Forening, og Løsenet var Potter og Stassart. Den 20de havde man al rede erfaret, at de kongl. Tropper ved Vilvorgjorde en Bevægelse fremad, det blev da beet af Folket, at alle Porte skulle paa ny tilspærres. Om Natten vare nogle Frivillige uddragne, og havde paa Veien tvunget AmsterdammerDeligenen til at vende tilbage til Brussel, og havde i Ternenven bemægtiget sig 4 Heste, der hørte til Marschauseen. Da begge Deele var skeet uden Ordre, udstædte Sikkerhedscommissionen en Proclamation, hvori denne Handlemaade dadledes høilig, som mod al Krigstugt, og den befalede at Hestene skulle gives tilbage. Denne Bekjendtgjørelse opvakte stor Misfornøielse, Folket reev dem ned, en stor Mængde samlede sig for Raadhuset, og Lütticherne droge under Trommeslag og med flyvende Fane ind i Raadhuset til det Værelse, hvor Sikkerhedscommissionen var forsamlet, og mange Borgere fulgte, som alle ville have Vaaben, og fik ogsaa nogle udleveret. Jmidlertid forblev Folkesværmen forsamlet, som mod Midnat opførte sig endnu mere oprørsk, afvæbnede flere Poster og Patrouiller af Borgergarden og ville storme Hovedvagten. Her opstod er Fægtning, hvorved 1 Mand dræbtes og 3 bleve saarede. Om Morgenen, da Folkehoben var bleven betydelig forstærket, geraadede Staden i en ubeskrivelig Forvirring. Kl. 10 styrtede Folket ind ad Raadhuusdøren, og bemægtigede sig der det hele Forraad af Gevæhrer og Sabler, Sikkerheds Commissionen opløstes, og nu blev fornævnte Central-Forening oprettet. Der afgik nu Anmodning fra Brussels anseeligste og mest agtbare Borgere til Prinds Frederich i Vilvorden, om at rykke ind i Staden og ved Hielp af de kongelige Tropper at bringe Orden igjen tilveie. De kgl. Tropper vare imidlertid blevne indsulterede: den 22de September vare en Hoben Lüttichere dragne, ud fra Brussel, overrumplede om Natten ved Oreye et Detaschement Tropper, som det slog paa Flugten og tog 19 Mand til Fange. Den 21de Septbr. Kl. 2 om Eftermiddagen havde nogle lette Dragoner viist sig ved Forstaden Schaerbe, for at recogniscere, strax gik Allarmklokken, og man begyndte paa Nye at arbeide paa Gadernes Sværring, og en Hoben Lüttichere droge ud, og stødte paa en Rytter-Forpost, som drog sig tilbage, men paa Veien til Løven begyndte de at skyde paa nogle Detaschements Ryttere og Jnfanterie paa en 6 a 700 Mand; Fægtningen skal her have varet 1 Time og skal have kostet flere Døde og Saarede, hvoriblandt nogle Dragoner og en Lütticher-Frivillig. Om Aftenen blev det igjen roligt; men om Midnat børtes igjen Stormklokken, og de Frivillige droge igjen i stor Mængde mod Schaerbecker-Porten, og skulle være blevne sendte tilbage med blodige Pander, thi den 23de September om Morgenen have de kgl. Tropper under Prinds Frederichs Commando, efter 4 Timers Kanonade, i Spidsen for 30,000 Mand, med stormende Haand indtaget Brussel. Da Oprørerne saae at det blev til Alvor, havde de afsendt 2 af Hovedmændene, Duepetieur og Everard, for at afhandle om de Betingelser, paa hvilke det skulle tillades Tropperne at drage ind i Staden, hvoriblandt var, at man skulle aflægge Cocarden, men bære Farverne som Uhrbaand. Men Prindsen fandt det under sin Værdighed at indlade sig med dem; lod dem arrestere og marscherede derpaa løs paa Brussel: Kl. 5 om Morgenen begyndte Kanonaden; Kl. 11 havde Tropperne bemægtiget sig Schaerbeckerporten; da de trængte indi Gaderne, bleve de beskudte fra alle Vinduer med Stene, Jldebrande, sydende Olie og Vand; først Kl. 5 om Aftenen naaede de Place royale, og havde bemægtiget sig den Øvre-Stad, herfra spillede Kanonerne gjennem alle Gader, for at bemægtige sig den nedre Stad. Kl. 10 a 11 skulle Oprørerne, som i den nedre Stad var bragt mellem 2de Jlde, have forlangt at capitulere. Den egentlige Borgergade skal have forholdt sig neutral, Nogle sige, at den skal have hjulpet de kgl. Tropper. En officiel Beretning siger, at Tropperne skulle have rykket frem mod Place royale uden megen Blodsudgydelse; de egentlig detaillerede Omstændigheder fattes man. H. K. H. Prinds Frederich havde foreløbig udstædt en Proclamation til Brussels Jndvaanere, hvoraf Følgende er det Vigtigste: "Jndvaanere, Kongen, vores durchl. Fader, er beskjæftiget med, ved forenet Beraadslaaelse af Nationens Repræsentantere. og paa den eeneste Maade, der lader sig forene med Eders Eed, at tage de Ønsker i ombyggelig Overveielse, som have ladet sig høre fra Eders Midte. Jmidlertid bliver Roligheden indenfor Eders Mure uafladelig forstyrret, og medens vaage for den private og offentlige Eiendoms Sikkerhed og Bestandighed, som fortjener den største Roes, ophidser en liden Hob Oprørere, som holder sig skjult blandt Eder, Pøbelen til Plyndring, Folket til Opstand og Hæren til Vanære; de kgl. Hensigter blive bespottede og miskjendte, de offentlige Authoriteter satte ud af Kraft, og Friheden undertrykt. J Overeensstemmelse med Kongens befalinger, ville vi anvende det eneste sande og afgjørende Hielpemiddel mod denne Tilstand, der tilintetgjør Eders Stad: at igjen oprette Lovenes og Ordens Overholdelse. Nationaltropperne ville drage ind mellem Eders Mure i Lovenes Navn, og efter de mest velsindede Borgeres Begjæring, for at lette dem Alle en besværlig Tjeneste, og forlene dem Bistand og Beskjermelse. Hovedmændene for Foretagender, som ere for forbryderiske til at kunne vente Eftergivenhed af Lovenes Strænghed; og Fremmede, som have misbrugt Gjestfriheden til at sammensmede Uordener i Eders Midte, skulle alene drages frem for Retten; Eders Sag har Jntet at gjøre med Deres. JFølge de os meddeelte Fuldmagter befale Vi herved, at 1. Nationaltropperne vende tilbage til Brussel; 2 alle Hindringer for sammes Jndmarsch ryddes af Veien; 3 de af Stadens Garde, besatte Poster skulle overgives til de kongel. Tropper; 4. Bevæbnede, som ikke høre hjemme i Staden, skulle ubevæbnede vende tilbage til deres Boepæle; 5, de af en Deel af Stadens Garde, som Adskillelsestegn antagne Farver, skulle aflægges; 6. Stedets Bestyrelse, Sikkerhedscommissionen, Raad og Formændene for Stadsgarden, blive, forsaavidt enhver vedkommer, ansvarlige for ovennævnte Foranstaltningers Fuldbyrdelse, indtil Tropperne ere indrykkede. Fra det Øieblik af, at dette er kundgjort, bliver enhver af fornævnte Corporationers Medlemmer, personlig ansvarlig for al Modstand som maatte møde den offentlige Magt; 7 Besætningen skal saa hurtig som muligt forlægges i Caserner; 8 al Modstand, skal dæmpes ved Vaabenmagt, og de der gjøre sig skyldige deri, skulle overleveres til de competente Dommere og dømmes paa Livet. Givet i vores Hovedqvarteer i Antverpen, den 21de Sept. 1830. Frederich. J Lüttich staaer Garnisonen i Citadellet og Stadens Jndvaanere i fjendtlig Berørelse med hinanden; en Hr. Wiberin blev skudt af en Skildvagt, efterat han var advaret om ikke at nærme sig hans Post. En af de bevæbnede Positioner, som truer Staden; Fortet Chartreuse, er indtaget, og et Comp. Borger-Artillerister bestormede endog samme, da de 20 a 30 Md. som forsvarede dette vigtige Punct, flygtede uden Modstand og bleve tagne til Fange. J Staden Mons angreb Pøbelen den 19de Septbr. de bevæbnede Borgere, afvæbnede dem og drev Stadsregjeringen fra hinanden. Jndvaanerne fra Forstaden Ni mi, angreb derpaa derpaa den befæstede Port af dette Navn udenfra, medens Oprørerne angreb den indenfra; men en Lieutenant d'Alcantara, som var betroet denne Post, forsvarede, skjønt haardt saaret, denne tappert; hvorpaa Plads Commandanten General Tuvivier kom ham til Hielp med et svært Detaschement og 2 Kanoner; efterat Generalen havde brugt alle sine Overtalelsesgaver for at formane Hoben til Rolighed, men uden Nytte, blev han nødt til at adsprede Oprørerne med Magt, hvilke efterlod nogle døde og Saarede. Senere er Roligheden aldeles tilveiebragt.