JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Generalgouverneuren over de engelsk ostindiske Besiddelser, Lord Ellenborough, befalede sin politiske Agent i Scinde, Major Outram, at forelægge Emiren en Tractat til Underskrivning, hvorved de forpligtede sig til at aftræde Englænderne en betydelig Landstrækning ved Jndus med Staden. Heiderabad. Denne Voldsdaad blev kaldet Straf, fordi Emirerne imod de med Compagniet afsluttede Tractater havde indladt sig i Brevvexling med andre Magter. For at understøtte disse Fordringer blev Generalmajor Napier afsendt med 2500 Mand; Emirerne modsatte sig først, men lode sig dog tilsidst bevæge til at undertegne Tractaten. Men strax efter erfarede man, at Englænderne vilde aftvinge dem endnu Mere, hvorover de bleve saa forbittrede, at de rustede sig og underrettede Major Outram om, at han ikke længere kunde være sikker i Heiderabad. Dog blev han. Om Morgenen den 15de Februar omringede de to Emirer, Schedad og Mohammed Chan, hans Residents med 8000 Mand og angrebe Majoren, der i 4 Timer forsvarede sig med 100 Mand, hvorpaa han trak sig tilbage, og paa to Dampskibe seilede ned af Jndustil Hala, hvor Napier befandt sig. Dutramhavde derved kun 3 Døde og 10 Saarede, Fjenderne 90 Døde. Den følgende Dag drog Napier afsted med 2800 Mand og 12 Kanoner, og mødte den 17de Februar Scindierne, som havde 25000 Mand. Kampen varede med den største Forbittrelse i 3 Timer, hvorpaa Fjenderne aldeles bleve slagne. De efterlode paa Kamppladsen 1000 Døde, deres hele Artilleri med alt Tilbehør, og samtlige Faner. Napiers Tab var 62 Døde, hvoriblandt 32 Officerer (!) og 194 Saarede, hvoriblandt 65 Officerer (!). Dagen efter kom 6 Emirer til Englændernes Leir og overgave sig som Krigsfanger, hvorpaa det brittiske Flag blev opreist i Heiderabad. Det franske Deputeretkammer vedbliver at understøtte Ministeriet i alle politiske Sager. Saaledes er et Forslag af Odillon-Barrot, som gik ud paa, at alle politiske Sager, navnlig angaaende Trykkefrihedsforseelser og hemmelige Selskaber, atter skulde henhøre under Eedsvorne=Retten (Juryen) og de sædvanlige Domstole, og fratages Pairskammeret, – aldeles forkastet ved den foreløbige Prøvelse i Comitteerne, saa at det ikke engang er kommen til offentlig Forhandling i Kammeret. Ligeledes har Ministeriet vundet en afgjørende Seir ved Sammensætningen af en Comitee over det kongelige Lovudkast og Oprettelsen af et hemmeligt Statsraad, hvorved en Sammenligning med den første ministerielle Bebudelse dog viser, at Regjeringen har givet noget efter for de af Oppositionen fremsatte Jndvendinger. Disse for Ministeriet gunstige Afstemninger tilskrives for en stor Deel den Understøttelse, det har fundet hos Thiers og hans Venner, som nu aabenbart have adskilt sig fra de Ultraliberale. – Fra Algier lyde Efterretningerne noget mere gunstigt for de Franske. General Gentil har vundet en fuldstændig Seier over Kabylerne og gjort et Bytte af 712 Fanger, 400 Oxer og 4000 Beder. De Jndfødte havde 300 Døde; Franskmændene kun 11 Døde og 18 Saarede. Dog skal General Bugeaud have forlangt en Forstærkning af 30,000 Mand for at gjøre det af med AbdelKader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Gudstjeneste. Jmorgen (første Paaskedag) begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. - Anden Paaskedag. Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Dødsfald. Den 9de dennes, om Natten Kl. 11½, bortkaldtes til et bedre Liv vor elskede, retskafne Fader, Kjöbmand og Garver M. Hörup heri Byen, ved en blid og rolig Død i en Alder, af 62 Aar. Dette Sörgebudskab bringe vi herved den Afdødes fraværende Slægt og Venner. Maribo den 10de April 1843. Den Afdødes Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. Nylig har forladt Pressen: Medgift for hele Livet til den christelige Ungdom paa Confirmationsdagen, af Rosenmüller. Oversat af Pastor J. L. Rohmann. 221 Sider, Octav. 1 Rbd. i Papbind. - Dette Skrift, indeholder: 1) Erkjend den Lykke at være en Christen, 2) Vær arbeidsom. 3) Lær allerede tidlig at føle den Salighed, som den med Glæde opfyldte Pligt har i sit Følge. 4) Vær sparsommelig. 5) Vil du have det godt i Verden, saa være overalt ærlig og redelig i din Vandel. 6) Hold paa din Ære. 7) Bevar Uskyldigheden og et reent Hjerte. 8) Nogle Raad til at bevare Uskyldigheden. 9) Hellige ogsaa dit Legeme Gud til et Tempel. 10) Vær forsigtig i Valget af dem, med hvilke du omgaaes. 11) See dig for, at ikke ogsaa dine Venner vorde dine Forførere. 12) Vær maadeholden i Nydelsen af sandselige Fornøielser. 13) Lær at beherske dig selv. 14) Vær aarvaagen over dig selv. 15) Selvprøvelse. 16) Anvend eensomme Timer vel. 17) Vær flittig til Bønnen. 18) Læs flittig Guds Ord. 19) Lad Søndagen være dig hellig. 20) Træd ogsaa du, o Yngling og Pige, ofte hen til din lidende Frelsers Kors. 21) Erindring, i Skriftemaalet, om de begangne Synder. 22) Eftertanke over den hellige Radvere. 23) Vær taknemmelig imod de Mennesker, som vare dine Velgjørere. 24) Vær allerede i Ungdommen betænkt paa en lykkelig Alderdom. 25) Glem aldrig, at dit nærværende Liv er en Forberedelse til Evigheden. 26, Nogle korte Leveregler. hvilke Emner ere behandlede i et smukt og kjærnefuldt Hjertet ret tiltalende Sprog. J Tydskland har Skriftet funden en saa gunstig Modtagelse, at det i kort Tid har oplevet 11 betydelige Oplage. Det faaes i de fleste Boghandlinger i Danmark, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, i Nakskov hos Thierry og i Mariboe hos Giegengack, samt i Odense hos den Hempelske Boghandling. Forlæggeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
At Dampskibet "Caroline Amalie paa dets Fart d. 13de dennes fra Aarhuus til Kjøbenhavn formedelst et Bræk paa Axelen, maatte vende tilbage til Aarhuus, og at Skibet paa Grund af den fornødne Reparation indtil videre maa standse med dets Farter, hvilke Reparationer formodentlig ville medtage nogle Ugers Tid; det bekjendtgjøres herved til Efterretning for Retsende, med Tilføiende, at naar det er repareret og atter kommer i Fart, skal det nærmere blive bekjendtgjort gjennem dette Blad. Gaabense Befordringscontoir den 15de Arnkiel. April 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Da jeg til anstundende 1ste Mai dette Aar forlader min Condition, som Mestersvend paa Eiegod hollandske Mølle ved Nykjøbing, skal jeg aflægge Rede og Rigtighed for det der forestaaede Udsalg af Meel og Gryn; som Følge heraf, nødsages jeg til at maatte anmode Vedkommende, som staae i Debet for bekomne Vare, at betale samme til mig, allersnarest og senest inden denne Maaneds Udløb. De som muelig formene at have noget tilgode hos mig, anmodes ligeledes inden forbemeldte Tids Udløb, at melde sig. Eiegod Møllehuus den 15 April 1843. Rantzon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Jeg P. J. S. Kaare vil herved aabenbarlig bringe min Tak til den velgjørende og hjælpsomme Hr. Stadshauptmand Ridder Schulz i Nykjøbing paa Falster, hos hvem jeg har drevet Smaa=Handel i 23de Aar, og deraf kjender ham for en meget velgjørende og hjælpsom Mand. Jeg er vis paa at flere Snese Mennesker vil bringe ham deres Tak hemmelig eller aabenbar, er det muligt at andre simple Mennesker udeblive med deres Tak, som de ere ham skyldig, saa vil jeg tænke blev ikke T. frelste, hvor ere de Nik Luc. 17de. Jeg gjør det ikke for at smigre eller forlanger Eftergivelse paa hvad jeg er den hjælpsomme Mand skyldig; men jeg vil bede den algode Gud sende Velsignelse over ham og over saadanne hjælpsomme Mennesker, Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
At Dhrr. Postmester Møller i Mariebo og Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing. velvilligst have paataget sig uden anden Godtgjørelse end det havte Porto-Udlæg, der, fordeelt paa flere, for den Enkelte ikkun vil blive en Ubetydelighed, at modtage Capitaler til Jndsættelse og Forretning i den for Lolland i Nakskov oprettede Sparekasse, samt, paa Forlangende, atter at foranstalte Capitaler med opsamlede Renter, opsagte og udbetalte til ved kommende Jnteressenter, er det undertegnede Direction en særdeles Fornøielse at kunne bekjendtgjøre til behagelig Underretning for dem af dens Medborgere, for hvem det maatte være forbunden med mindre Uleilighed og Bekostning at benytte disse Mænds godhedsfulde Tilbud, fremfor directe af henvende sig til Sparekassen selv. Nakskov den 4de April 1843. Fasting. Møller. L. Theisen. KiskySchou. Wilhielm. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø-, Hr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkiø- - S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov, bing. J. N. Lunddahl i - J. Gottschalck i Stege.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Mariboe. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. B. H. Pohler i Nødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Chocolade fra Hr. C. Kehlets bekjendte Fabrik, faaes igjen hos Undertegnede fra 44 s. til 6 Mk. pr. Pd. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
For en duelig Seminarist er en Hjælpelærer Plads ledig. Lønnen er 50 Rbd., foruden Alting frit i den gamle Skolelærers Huus. Han maa kunne forestaae Kirkesangen. De, som attraae denne Ansættelse, ville snarest henvende sig til Undertegnede. Østofte den 10de April 1843. Kofod-Ancher, Districts-Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Ved Grevskabet Christiansholms Teglværk paa Vanthore Skov kan fra nu af daglig bekommes heelbrændte Muursteen for 8 Rbd. pr. Tusinde og Mellembrændte for 6 Rbd. pr. Tusinde, mod contant Betaling og Udleveringsseddel fra Undertegnede. Paa større Partier gives desuden Rabat. Aalholm den 6te April 1843. J. C. Lund. Alle, som ved Lodtrækning have erholdt Adgang til den paa Durupgaard paa Fal Øster opstaldede ayrshirske Tyr, anmodes om at gjøre Brug af samme snarest mulig, da bemeldte Tyr den 26de d. M. afgaaer til Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Fredagen den 21de dennes agter Undertegnede at afseile til Kjøbenhavn, hvortil medtages Fragtgods. J. Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
En Dreng, som har Lyst til at lære Dreier professionen, kan blive antaget i Lære hos Dreiermester J. C. Hertz i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Auctioner. Onsdagen den 26de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Pastor Bosen i Anledning af Forflyttelse, ved offentlig Auction i Nebbelunde Præstegaard bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af MahogniSeng, Divan, Fortepiano, Spilleborde, et ovalt Bord, Bøge træes Divan, Stole m. m. Meublement, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Have=Redskaber, Plove, Harver, 7 Stkr. gode Malkekøer, forskjellige Kar, Bøtter og Ballier med mere thi anmodes Lysthavende at møde bemeldte Tid og Sted. Rødbye den 8de April 1843. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Jfølge Eierens Begjæring bliver Gaarden Westensborg i Sydstofte Sogn, Falsters Nørreherred, stillet til absolut Bortsalg, først i Parceller, og dernæst samlet, ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen. den 4de og 11te og Onsdagen den 17de Mai d. A. Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Falsters Birks Tinghuus, og den sidste Auction paa Gaarden selv. Eiendommen, som er beliggende omtrent 1/2 Miil fra Nykjøbing, altsaa særdeles fordeelagtig med Hensyn til Producternes Afsætning, staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 10 Tdr. 4 Skpr. med et Jordtillæg af omtrent 94 Tdr. Land, hvoraf en forholdsmæssig Deel er udmærket Eng og circa 4 Tdr. Land med fredet Skov. Bygningerne afgive Vaaning for en herskabelig Familie, rigelig Plads for Avlsbrug og Hollænderie, ere vel vedligeholdte og omgivne af betydelige Frugt- og Kjøkkenhauger, ligesom Jorderne alle ere mærglede og i en omhyggelig Drivt. Med Eiendommen, som kan tiltrædes saasnart Auctionen er afholdt, følger en Besætning af 30 Stkr. Qvæg, Vogne, Plove og andre Avls- og Meieri=Redskaber, samt Leievaaninger for 9 Huusmandsfamilier, der forrette Ugedage til Gaarden. Af Jorderne ere omtrent 16 Tdr. Land besaaede med Vintersæd, 4 Tdr. Land med Raps og 8 Tdr. Land med nyt Kløver, ligesom og de fornødne Foraarspløininger og Vaarsædens Nedlægning vil blive besørget forinden Auctionerne, forsaavidt Aarstiden tillader det Af Kjøbesummen kan 3/4 Dele, eller efter Omstændighederne 2/3 Dele, fremdeles blive indestaaende i Eiendommen med Panteret i denne. Conditionerne, Taxationsforretning, Adkomstbreve samt flere Eiendommen vedkommende Documenter ere forinden til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen. Falsters Birks Auctionscontoir i Nykjøbing den 11te April 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Paa Mandag anden Paaskedag) udgaaer intet Numer aff denne Tidende. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Lollands Falsters te, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 46. Torsdagen den 20. April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Med Bedrøvelse seer man det ene Mindemærkfra Oldtiden at forsvinde efter det andet, ogsaa dette vil og faa Aar ikke mere findes, thi Fæsteren har begyndt at borttage Stenene og gjøre Brug af dem, saaledes har han fornylig ladet sprænge een af Stenene, og har afdenne ene faaet 12 Ledepæle, hvilket jeg bemærker for at betegne Stenens Størrelse; men det er netop den Formodning, at dette Mindemærke og faa Aar ikke meere vil findes, der har foranlediget Jndsenderen til her kortelig at omtale det, for at henlede deres Opmærksomhed der paa, hvem det maatte interessere. Falster den 15de April 1843. S. r. p. S.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Jndenlandske Efterretninger. Jerndampskibet Caroline Amalia's" første Kjøbenhavnstour fra Aarhuus iaar var ikke heldig, thi efter at det sidste Torsdag Morgen Kl. 4 var gaaet ud, og kommet 4 a 5 Mile bort, knak Axelen i Maskineriet, saa at det ikke kunde fortsætte Reisen, Lykkeligviis havde Christian den Ottende", som var gaaet fra Aarhuus 4 Timer sildigere, observeret at det andet Dampskib laae stille, var styrtet hen til det og havde taget alle dets Passagerer, omtrent 30, ombord, og bragt dem til Kallundborg, hvorfra de ved Foranstaltning af Conducteuren, som iaar er ansat ved det Flensborger Dampskib, og paa Rhederiets Bekostning, bleve, tilligemed deres medhavende Gods, uden Ophold befordret videre til Kjøbenhavn. Samme Dags Eftermiddag kom Caroline Amalia ved egen Hjelp, formedelst tilsatte Seil, da Vinden var gunstig, tilbage igjen i Havnen, og i Tirsdags er det taget paa Slæbetoug af Bugseerdampskibet Prindsesse Wilhelmine, for at bringes til Frederiksværk, hvor det skal istandsættes, hvortil der, efter Forlydende, da Rhederiet nu tillige vil lade hele Maskineriet undergaae et Generaleftersyn, vil medgaae saavel en Maaneds(Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
J Fredags blev der overrakt Thorvaldsen en Adresse, underskreven af over 250 Studerende ved Kjøbenhavns Universitet, hvori disse for Kunstneren udtalte deres Glæde over at vide, at han havde besluttet for Frue Kirke at udføre en billedstøtte af Luther, der betegner et Hovedpunct i Kirkens og derved tillige i hele Culturudviklingens Historie - samt det Ønske at hans Nærværelse i Fædrelandet maatte være ham en Anledning til Fuldførelsen af et Værk, der ved den store Kunstners skabende Genius vilde fremstille Reformatoren i hans fulde Kraft og Sandhed. Særdeles velvillig modtog Kunstneren Udtalelsen af dette blandt de Studerende nærede Ønske, og yttrede, at det vilde være ham kjært og magtpaaliggende, nu at udføre den af ham tidligere fattede Beslutning. (Fdl.)J Aalborg Avis beklage tvende Mænd, Godsforvalter Nees paa Ausumgaard og Toldbetjent. Kaas i Hjørring sig over Politiets Behandling i Aalborg. Da de nemlig med et stort Antal andre Passagerer vare paa Dampskibet Liimfjorden komne om Aftenen sildigt til Aalborg og forgiæves havde søgt Logis i de overfyldte Gjæstgivergaarde, henvendte de sig til Gadevægteren, for at denne skulde om muligt anvise dem et saadant eller ledsage dem til Politimesteren i dette Øiemed. Vægteren førte dem da med Magt til Byens Arrest, hvor de uagtet deres Protestationer til ham og Slutteren, bleve stødte ind i et bælmørkt og med Uhumskheder opfyldt Locale under Trappen, hvor de blottede for enhver Beqvemmelighed maatte opholde sig til næste Dags Formiddag Kl. 10 forinden de bleve løsladte. Forvalter Nees er bleven syg efter denne gjæstfrie Behandling, og begge agte at klage over denne Fremgangsmaade, angaaende hvilken man vel tør vente nærmere Oplysninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Hvor betydelige Strækninger Land der i Fyen ere indvundne fra Havet eller ved Konst beskyttede imod dettes Jndvirkninger, erfares af den nylig udkomne Beskrivelse af Odense Amt af J. A. Hoffmann-Bang. Her berettes nemlig, at man ved Jnddæmning har i dette Amt beskyttet 1213 Tdr. Land Eng mod Havet og inddæmmet 3,920 Tdr. Land Strandgrund, hvoraf Meget allerede giver den bedste Afgrøde. Det største Areal er indvundet ved Østrupgaard (1100 Tdr. Land, med en Bekostning af over 40,000 Rbd.), samt ved Einsiedelsborg og Scheelenborg (omtrent 600 Tdr. Land). Endnu staaer meget tilbage at inddæmme, og intet Terrain egner sig saa meget hertil som Kjerteminde Fjord, der strækker sig en Miil ind i Landet henimod Odense og har et meget smalt Jndløb samt en god Grund, men Kjerteminde By vil aldrig give sit Samtykke hertil, da Jndløbet til Fjorden ved den daglige Ebbe og Flod har en rivende Strøm, hvorved alene Byens Havn kan holdes fri for at tilstoppes af Tang og Dynd. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Aarhuus, den 15de April. Ved at grave i en Have paa Middelgade, her i Byen, er der i Fredags, i omtrent en Alens Dybde, fundet Skelettet af et saavidt skjønnes fuldvoxent Mandfolk, der laae paa Ansigtet, men hensmuldrede da man rørte ved det. Efter Lægens Skjøn maa det have ligget i Jorden over et halvthundrede Aar. Ovenpaa Liget laae der en Rad temmelig store Steen, og der var ikke mindste Spor af Kiste eller Træ. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Den 3die d. M. foretoges ved den kgl. Landsoverret Sagen: Afgangne Landmand Carl Christian Firs Arvinger efter Loven, Kammerherre H. v. Rothe, Commandant paa Fæstningen Cronborg, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, paa sin afdøde Svoger Oberstlieutenant v. Firs fraværende Børns Vegne, Kammerjunker og Ritmester C. P. Rothe og Consul F. C. Thalbitzer i Ægteskab med Mathilde født Rothe, contra afdøde Landmand Carl Christian Firs Enke Mette Helene Fix med Lavværge Pastor Rosen. Ved en af Skifteforvalteren i Falster Birk Justitsraad Pontoppidan i afgangne Landmand C. C. Firs Bo den 4de November 1841 afsagt Resolution var eragtet, at han ansaae videre Skifte efter C. C. Fir ufornødent og at Boet kunde extraderes Firs Enke (Jndstævnte) naar hun erlagde den Skifteretten tilkomne Recognition med Afgifter, til Kongens Kasse og da Citanterne protesterede imod denne Extradition af Boet, hvis samtlige Eiendele de paastode registrerede, blev ved en af den nævnte Skifteforvalter derefter foretagen Decision denne Citanternes Paastand forkastet. Bemeldte Resolution og Decision indankedes nu af Citanterne under ovenstaaende Sag til Overretten, der imidlertid, idet den ophævede Processens Omkostninger, stadfæstede samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Corresp.) Kjøbenhavn den 15de April. Vi meddeelte i vort forrige Brev, at den fra Livet dømte Forbryder Slagtersvend Schneider skulde have hængt sig. Dette er ikke Tilfældet; han skal tvertimod befinde sig i bedste Velgaaende. Efter et almindeligt Rygte, for hvis Rigtighed vi dog ikke kunne anføre andet, end at "man siger det, skal hans Broder, ligeledes Slagtersvend, have banket et Medlem af det herværende Gauthierske Beriderselskab saaledes, at han blev liggende som død paa Stedet, og derpaa være flygtet til Sverrig. Franskmanden skal imidlertid være kommen sig. Man maa saameget mere beklage de ulykkelige og meget agtværdige Forældre, da de endnu skulle have et tredie Barn, som har foraarsaget dem megen Sorg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Paa Kunstudstillingen, der i Aar er rigere end den nogensinde har været, sees det Drikkehorn af Sølv, som af danske Medborgere er bestemt for P. H. Lorenzen. Det er særdeles smagfuldt efter Medailleur Chrisensens og Architekt Winstrups Tegninger. Oven om er anbragt Navnet: "Peter Hjort Lorenzen. Paa en Plade foran Navnene: "Posselt, Nis Lorenzen, N. Jepsen, P. Nielsen. Neden under, og rundt om: Han vedblev at tale Dansk, og Fra erkjendtlige Danske Mænd.""Jtzehoer Wochenblatt og Aarhuus Avis" klamres om, hvad enten P. H. Lorenzen skal betragtes som altid Dansk eller som en slesvig-holsteensk Apostat. Vi skulde mene, at der ingen Tvivl kan være om, at han er en frafalden Slesvigholstener. Foruden mange andre Citater, som "Jtzehoer Wochenblatt anfører, ville vi blot erindre, at det var ham, der gav Anledning til det frygtelige Spektakel om Trykkefrihedsselskabets Kort. Men Sagen er ikke saa vanskelig at forklare. P. H. Lorenzen er en meget varm Ven af den constitutionelle Sag; han troede, at den kunde fremmes paa den af Slesvigholstenerne indslagne Vei, men han er kommen til en anden Erkjendelse, han er bleven bange for det slesvigholsteenske Aristokrati, thi han er og har altid været en varm Bondeven, eller bedre sagt en varm Ven af sand Folkefrihed, og derfor udtalte han sig allerede i 1838, skjøndt da Slesvig=Holstener, for de danske Slesvigeres Ret til at bruge deres Sprog i Rettergang og Skole. At han har forandret Overbeviisning, eller rettere sagt, sin Mening om, hvorledes Maalet for hans Bestræbelser skal opnaaes, kan ingenlunde forkleine Manden. Det har saa mange store Mænd gjort, og vi skulle blot som Exempel anføre, at der for Tiden gives kronede Hoveder, som følgelig ere meget gode Royalister, og som i deres yngre Dage have været declarerede Jacobinere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Efter hvad vi have erfaret, skal det være officielt indberettet, at det ikke forholder sig saa, at hamborgske Politiagenter have borttaget det Jastram Snitgerske Skrift i Tønningen; men hvad der er skeet, skal være udført af det tønningske Politi. Herom vil man da snart faae authentisk Vished, da der jo er anordnet Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
J Sagen mod Bartholin Lund, der som bekjendt har været arresteret som mistænkt for Brandstiftelse, vil der ikke blive nedsat nogen Undersøgelses-Commission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Kjøbenhavns Børscours den 18de April 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. Nationalbank Actier 112 a 112 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
Kjøbenhavns Torvepriser den 15de April 1843. - Rug 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 40 s.; Hvede, 5 Rbd. 16 s. a 6 Rbd. 24 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 60 s. a 3 Rbd. 76 s. dito Gradet, 3 Rbd. 36 s. a 3 Rbd. 52 s.; Havre, 2 Rbd. 88 s. a 3 Rbd. 28 s.; Erter, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 72 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 2 Rbd.; Smør, Pd., 25 sk. : 28 s.; Æg, Snesen, 20 sk. a 23 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen 13 Rbd. a 15 Rbd. 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-20
AVERTISSEMENTS.