Berlingske Tidende, 1811-09-27
Beza, den 12te August. Latour Maubourg. Nordarmeen. Beretning fra Grev Dorsenne, Nordarmeens General en Chef, til Fyrsten af Wagram og Neuschatel: Min Herre! Ved mine Depescher af 22de og 23de d. M. huus jeg havt den Ære at forelægge D. Durchl. de Bevæggrunde, som bestemte mig til el at drælt læggere med at egere imod Armeen i Gallicien. Den 24de vare de Tropper, jeg havde formet til dette forersgende, i Opationslintnien ved Esa, den høire Fløi størrede sig til Leon, den vestre til Castro=Gorskio. Flinden havde sin Aventgarde i St. Martin de Tirles og sette Broen ved Cebronet; 6000 Mand stede ved Bøntz. 15000 i Puerte derbye, og hans Reserre, af 3 til 4000 Mand, i Astorga. Divisionen Bønner samt Genertierne i Dameustiers og Ruguets Divisioner fik Befaling at gaae over Elsa den 25de Kl. 4 om Moraner, og at marschere, den første Veien fra Lon og Astorga til Puente d'Orbiza, den anden fra Valencia de Den Juan til la Banzz og den tredie over Benevente til det semme Punct, imedens Reskeven, i hvis Spidse jeg befandt mig, opbrød til Valderet, for at merschere over Villequeide til Cebroges. Disse forskellige Bevægelser ere ud ørte med megen Overeenstemmelse. Den fiendtlige General Abadia, som først var bleven underrettet heremnogle Timer i Forveier, fik neppe Tid til at rømme sine Stillinger og trække sig tilbage til Astoria. Skrækket ved vore Troppers uforventede Marsch, skete hans Tilbagerog i største Overilelse. Hans Avangarde, som stod paa Høiene ved St. Martin, vilde forsvare sig der ; lig befalede Chasseurer til Hest og Chevaar Ligers af Garden, under Anførsel af Escaderschef Martin, at forsøge den derfra. Adskillige Eicadroner galliciske Huserer syntes at ville holde sig; men vore Brave angrebe dem, dræbte eener saarede 60 Mand og tøge adskillige til Fanger. Mit lette Cavallerie forfulges Flenden, efter denne Action, til forbi Palatron, hvor det tog en Stilling, i det Dumoustiers Division indrykkede i la Benja og Roguets i Cebrones, Bonnets blev opstillet foran Ordige og fra at kom til le Bank, hvor jeg erfarede at General Abadia havde i Sinde at forene hele sit Armee under Astorda og ber oppedie mig. Jeg hav, ifølge dette, alle mine Tropper Order at rykke derhen. Den 26de Kl. 7 om Morgenen var min Avant varde der, og Armeens Divisioner Kl. 8. Men Fienden havde rømmet Pladsen om Natten, og vedblev at rettrere paa Veien til Gallicien. Jeg befalede derfor General Bonnet at forfølge den spanske Armer med 2 Brigader Infanterie og 600 Heste og derved søge at beholde de 2 Veie, som føre fra Astorga til denne Stad. Divisionen Rognet tog en Stilling foran Astorga, og udsendte, under GeneralBønnets Marsch, stærke Tropper, for at holde Øie med Basserne i Asturien. Divisionen Dumonstier havde Befaling at holde sig færdig, for at blive hencommanderet, hvor det maatte behøves. General Bønnet tog samme Dag en Stilling foran Ravanal. Den 27de stødte han paa Rrigs de Ambrosos Høie paa Fienden, som var 5000 Mand stærk, og, uagtet en meget levende Jld, blev Fiendens særdeles faste Stilling i Øieblikket indtaget med Bronetten af det 34de Regiment, ler Infanterie. General Abedia, som selv var Vidne til fine Troppers Nederlag, skyndte sig at retirere over Orenses Birege. Den 28de om Morgenen indrykkede vi i Villa-Franca. J denne Stad og i PoutFarrade har man fundet 2500 Geværer, 400 fuldstændige Uniformer, 15,000 Pd. Riis og 120,000 Pationer. Fienden har ved dette Foretagende tabt 300 Mand i Døde og Saarede og 200 Fanger. Jeg har den Fornøielse at melde Deres Durchl. at ri i disse forskellige Fægtninger ikke have tabt en Mand. General Corsin, Oberst Burte og 2 Chasseurer til Hest ere saarede. Alle disse Beretninger give mig Bekræftelse paa at Armeen i Sallitien aldeles er bleven adspredt, og at det vil vare længe inden den igien kan agere offensiv; det Maal er altsaa opnaaet jeg havde foresat mig. Tropperne fortiene megen Roes for den strænge Mandstugt de have holdt paa denne Marsch. Jeg er med Respekt a.