Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-12-24
der er en Green af Menneskerettighedernes Selskab, og hvis Plan gaaer ud paa at revolutionere Tydskland." Den skal bestaae af 100 Medlemmer, størstedeels Kunstnere og Haandværkere, som forsamles een Gang ugentlig, har en udbredt Brevvexling og Forbindelser selv i Nordtydskland, hvor de hemmelige Selskaber agte at sætte sig i Forbindelse med Pariser=Foreningen, for med den at forberede en republikansk Forfatning i Tydskland. Fra alle Sider indstrømme saa rigelige Penge=Bidrag (?), at den ei allene kan understøtte de tydske Flygtlinge, men ogsaa er kommet de til Schweitz udvandrede Pohlakker til Hielp med 3000 Fr. J de almindelige Forsamlinger oplæses revolutionaire Stykker, der siden trykkes som Flyveblade og omsendes i Tydskland. Jsær ere disse beregnede paa Almuen og Bondestanden og stillede imod Fyrster og Rigmænd o. s. v. Der har i den senere Tid været talt saa meget om en opkommen Uenighed imellem Krigs- og Finantsministeren, og de idelige Modsigelser bevise næsten, at dog Noget deraf maa være sandt. J det mindste ligge begge de ministerielle Organer "Journal de Paris" og "Journal des Debats i hæftig Strid sammen om, hvorvidt det havde været rigtigt at opløse Kammeret. Den første roser Ministrenes snilde Politik i at beholde et saa føieligt Kammer, hvis politiske Liv ingenlunde er endt, aldenstund der er saa mange af de i Chartet belovede Jndretninger at forbedre. Journal des Debats opvarter derimod sine Læsere med en saakaldet Kapuziner=Prædiken" og den materielle og den moralske Orden. Den første siges at være næsten fuldstændig oprettet i Frankerig, men ikke saa den sidste. Hvor spørges her - gives der en Lov eller en Statsmagt, som respekteres, Chartet maaskee, Jngenlunde, thi det gjelder kun for Kongen og Ministrene, siden to Deputerede have stilt sig i Spidsen for en repubikansk Forening. Jkke bedre gaaer det Kongen. Hvo, der har Øine at see og Øren at høre med, maa vel indsee, at Kongens eneste Privilegier bestaae i at blive haanet, fornærmet, bagvasket. Vil Nogen have en flan Vittighed for Lyset, hvem vælger han da til sin Skive, Kongen. Ham fremstiller Man i Karrikaturer paa alle Gadehjørner. J Vendeen afmales han som en Gudsforagter, en Tronrøver; i Paris som en Jesuit, et Medlem af den hellige Alliants. Kort! han er den almindelige Fiende. Det siger, synger, maler Man, i Prosa, i Vers, i Karrikaturer. Jkke bedre staaer det sig med Magistraten. Jurien tilbedes, naar den frifinder, bandes, naar den dømmer. Kun et mægtigt Jnstitut gives der, som opkaster sig til Herre over Alle, som siger: "Du skal ikke have andre Guder!" Menneskerettighedernes republikanske Forening. Frankerig bestaaer for Tiden af to Nationer: en monarkisk og en republikansk, hvoraf enhver har sine egne Love, Ministre og Soldater. Men er det Orden, Vil Man kun see Uorden, hvor der regner Flintekugler, Tilsyneladende staaer Statsbygningen endnu, men den truende Fare nærmer sig. Hvor er Hjelpen? Moralsk Orden maa sættes imod den moralske Uorden. Vi bør være enige, bør dæmpe vore Privat=Lidenskaber og Privat=Jnteresser, bør fordoble vor Ærefrygt for Konge, Charte og Øvrighed, o. s. v. Oppositionsbladene see i denne hele Artikel en Tendents til Undtagelses=Love, te. og Handelsjournalen mener, at hvis der virkelig findes saa megen moralsk Uorden, maa det tilskrives Regjeringen, som selv har gjort saa mange Jndgreb i Grundlovene. "Skaf forter og Fængsler - siger den - ville ikke gjøre Ende paa det intellektuelle Anarkie, hvorover Man klager. Forat gjenvinde den rystede Tillid til det repræsentative Monarkie, er blot Eet fornødent: at Regjeringen giver Exemplet, paa politisk Samvittighedsfuldhed og ufravigelig Jagttagelse af hine Grundlove."J Strasburg gik Rygtet den 9 dennes, at der var udbrudt nye Uroligheder i Rhinbayern, og næste Morgen afgik i al Stilhed en betydelig Afdeling ridende Artillerie til Weissenburg, Tydskland.