JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-04-06
2. Harritslev, Seilstrup og Racheby Sognekald i Aalborg, Stift, gl. Angivelse 200 Rbd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognene c. 283 Tdr. tiendeydende Hartkorn udgjør 25 Tdr. 5 1/2 Skpr. Rug, 171 Tdr. Byg og 3 1/2 Td. Havre. 2) Refusion af Seilstrupgaard 12 Tdr. Byg. 3) Qvæg iende 9 Rbd. 4) Smaarente 18 1/2 Ol Æg og 15 Lpd. Ost. 5) Offer og Accidentser 115 Rbd. 6) Af et Stykke afhændet Jord haves aarlig 1 Td. Byg efter Capitelstaxt. 7) Præstegaarden staaer for Hartkorn 10 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. med et Areal af 95 Tdr. Land geometrisk Maal af Ager, Eng, Hede og Overdrev. – Skatter, Bankrenter, Expenser og Communeafgifter udgjøre c. 150 Rbd. Den ene Sjettedeel af Bankhæftelsen er indfriet ved Laan mod 4 pCt. Rente, og Actieret haves for 228 Rbd. 8 s. Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1846-04-06
3. Børglum, Furreby og Veiby Sognekald i Aalborg Stift, gl. Angivelse 300 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognens c. 336 Tdr. Hartkorn (efter den nye Matricul) udgjør efter kgl. confirmeret Tiendeforening c. 26 Tdr. Rug og 200 Tdr. Byg. 2) Af to Annergaarde 9 Tdr. Byg, 7 Tdr. Havre og 16 Rbd. 3) Refusion 3 Tdr. 5 Skp. Rug, 8 Tdr. 1/2 Skp. Byg, 2 Rbd. Sølv og 2 Læs Hs. 4) Qvægtiende c. 16 Rbd. 5) Høitidsoffer og Accidentser c. 150 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 14 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr.,med et Areal af 104 Tdr. Land. Sandtørv haves i Overflødighed. – Skatter, Bankrenter og Communeafgifter samt Ex penser anslaaes til 160 Rbd. aarlig. Den ene Sjettedeel af Bankhæftelsen er indfriet ved offentligt Laan mod 4 pCt. Rente og Actieret haves for 310 Rbd. 4 Mk. 14 Sk. Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1846-04-06
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 16de Marts 1846. Nr. 280. - Procurator Bagge som Fuldmægtig for Kjøbmand F. Jaster i Hamborg (Ldsorpkt. Jespersen), contra Kjøbmand S. J. Philipsen i Ringkjøbing.
Viborger Samler, 1846-04-06
(Under denne Sag paaanker Eitanten, Procurator Bagge, som Fuldmægtig for Kjøbmand F. Jaster i Hamborg, en inden Ringkjøbing Bytingsret den 11te Juli f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Jndstævnte, Kjøbmand S. J. Philipsen i Ringkjøbing, til Betaling af 124 Rbd. 4 Mk. 12 1/2 s. r. S.)
Viborger Samler, 1846-04-06
Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Kjøbmand S. J. Philipsen og Søkrigscommissair Bagge, som Befuldmægtiget for Kjøbmand F. Jaster i Hamborg, bør for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves." Dom: Underretsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betalet Citanten til Jndstævnte med 20 Rbd., der udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Nr. 314. - Kjøbmand Bekmann i Holstebro (Ldsorpkt. Jespersen), contra Kjøbmand A. A. Gunst sammesteds (Ldsorpkt. Quistgaard).(Citanten, Kjøbmand Bekmann, paaanker under nærværende Sag en inden Holstebro Bytingsret den 15de Juli f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham imod Jndstævnte Kjøbmand A. A. Gunst, under hvilken Sag Citanten har paastaaet Jndstævnte tilpligtet at foretage en saadan Jndretning ved 2 1/2 Fag Vinduer, der ere anbragte i det vestre Huus af den af Jndstævnte beboede Gaard paa Torvet i Holstebro og vende ind til Citantens Gaard, at disse ikke kunne aabnes, samt at sætte Skuur for Vinduerne, saaledes at der ikke gjennem disse kan haves Udsigt indtil Citantens Gaard, og deels at tilmure en paa Muren i det samme Huus ind til Citantens Gaard anbragt Aabning, samt at nedlægge de Steen Jndstævnte paa Taget af sit Huus ind imod Citantens Gaard har lettet og at tætte Taget, saaat ingen Udsigt derfra kan haves; hvorimod Jndstævnte procederer til Underretsdommens Stadfæstelse). Ved den ovennævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Kjøbmand Gunst af Holstebro, bør under en Mulct af 1 Rbd. Sølv til Holstebro Kjøbstads Fattigkasse for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, udtage det i Muren ind til Citanten, Kjøbmand Behmanns Port anbragte Vindue, tilmure Hullet og henflytte Vinduet til det Sted, hvor det forhen sad, samt give det sin forrige Størrelse; men iøvrigt bør han for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Jndstævnte, Kjøbmand A. A. Gunst bør, under en Mulct af 1 Rbd. til Holstebro Kjøbstads Fattigkasse for hver Dag, han i saa Henseende sidder denne Dom overhørig, lade de ovenomhandlede 2 1/2 Fag Vinduer i hans Gaard paa Torvet i Holstebro indrette saaledes, at de ikke kunne aabnes, samt lade den ovennævnte Aabning paa Muren i samme Gaard tilmure. Jøvrigt bør Bytingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 337. – Gaardeler Lunding og Søn Niels Lunding af Sinding (Ldsorpkt. Jespersen), contra Forvalter Conradsen, af Sinding Østergaard.
Viborger Samler, 1846-04-06
(Citanterne, Gaardeier Lunding og Søn paaanker under denne Sag en inden Lysgaard og Hids Herreders Politiret den 4de Septbr. f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod dem af Jndstævnte, Forvalter Conradsen, paa Grund af, at disse skulde have overfaldet og slaaet ham m.m.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "De Jndstævnte, Gaardeier Lunding og dennes Søn, Niels Lunding, begge af Sinding, bør til Viborg Amts Fattigkasse bøde hver især 20 Rbd. og bør de derhos in solidum betale denne Sags Omkostninger til Klageren, Forvalter Conradsen af Sinding, Østergaard, med 5 Rbd. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Citanten, Gaardeier Lunding bør for Jndstævnte, Forvalter Conradsens Tiltale i denne Sag frie at være, og bør Processens Omkostninger mellem dem være ophævede. Derimod bør Citanten Niels Lunding bøde 10 Rbd. til Viborg Amts Fattigkasse, samt betale Jndstævnte de ved Politiretsdommen bestemte Omkostninger og endvidere i Procesomkostninger for Overretten 10 Rbd. Den Kongelige Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at Jndstævntes Jndlæg til Overretten af 2den Febr. d. A. ikke er skrevet paa stemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 355. - Skibstømmermand Lars Madsen Jepsen (Ldsorpkt. Jespersen), contra Else Marie Ottesdatter med Værge og Underdommeren Cancelliraad v. Bergen (Cancelliraad Møller for Sidstnævnte).¬
Viborger Samler, 1846-04-06
(Under nærværende Sag paaanker Citanten, Skibstømmermand Lars Madsen Jepsen, en inden Skagen Kjøbstads Politiret den 13de October f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte Else Marie Ottesdatter med Værge, under hvilken Sag hun har paastaaet ham tilpligtet at yde Alimentationsbidrag til et af hende den 3die Juli 1845 født Drengebarn; hvorhos Citanten for Overretten principaliter har gjort Paastand paa, at Underdommeren, Cancelliraad v. Bergen skulde tilpligtes at erstatte ham Processens Omkostninger for Overretten, fordi han ved en formeentlig aldeles urigtig Dom har sat Citanten i den Nødvendighed at appellere Sagen). Ved den ovennævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Lars Madsen Jepsen af Skagen bør efter Amtsøvrighedens nærmere Bestemmelse at udrede Alimentationsbidrag til det med Pigen Else Marie Ottesdatter, ligeledes af Skagen, avlede uægte Barn, Mads Otto Eligsus, hvortil han er udlagt som Barnefader. At efterkommes under Adfærd efter Loven og Øvrighedens Foranstaltning." - Dom: "Naar Citanten, Skibstømmermand Lars Madsen Jepsen, efter foregaaende lovlig Omgang, med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke i Aaret 1844 har havt legemlig Omgang med Jndstævnte, Else Marie Ottesdatter, bør han for hendes Tiltale i denne Sag fri at være; men trøster han sig ikke til at aflægge en saadan Eed, bør Politiretsdommen ved Magt at stande. Underdommeren, Cancelliraad v. Bergen bør til Citanten betale Processens Omkostninger for Overretten med 16 Rbd. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1846-04-06
Den 23de Marts, Nr. 54. - Ldsovrpkt. Holm som Actor, contra de Tiltalte Christen Nielsen Philipsen og dennes Hustru Maren eller Marie Jørgensdatter (Ldsorpkt. Møller), sigtet for at have overfaldet Peder Brandts Kone Maren Pedersdatter og Huusmand Jørgen Jensen af Egaae og ved Aarhuus Kjøbstads Extraret, dømte, Huusmand Christen Nielsen Philipsen til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, og Maren Jørgensdatter til at bøde 10 Rbd. til Aarhuus Byes Fattigkasse. - Dom: "Bytingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den, Maren Pedersdatters Bo tillagte Erstatning for den hende tilføiede Svie og Smerte bortfalder. Nr. 8. - Gaardeler Jens Frostholm af Wildholm (Ldsorpkt. Jespersen), contra Proprietair Hagensen til Ullerupgaard(Ldsovrpkt. Cancelliraad Møller).¬
Viborger Samler, 1846-04-06
(Citanten Gaardeier Jens Frostholm paaanker under denne Sag en inden Hillerslev=Hundborg Herreders Ret den 1ste April f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Proprietair Hagensen, til for Aarene 1841, 1842 & 1843, i hvilket Tidsrum Citanten har eiet nogle Parceller af Ullerupgaard, at give Jndstævnte forholdsmæssig Godtgjørelse for de Udgifter, som have været forbundne med at Jndstævnte har maattet opfylde den Forpligtelse, der paa hviler ham, som Eier af Hovedparcellen af Ullerupgaard, til at stille 2de Rytterheste). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Jens Frostholm, bør til Citanten, Proprietair Hagensen for Aarene 1841, 1842 og 1843 udrede forholdsmæssig Godtgjørelse af sit Hovedgaards-Hartkorn efter gammel Matricul 5. Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb. for 2 Rytterhestes Holdelse paa Ullerupgaard, hvilken Godtgjørelse bestemmes efter uvillige Mænds Skjøn, dog saaledes, at den ei maa overstige 2 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. Sagens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanten med 10 Rbd. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten, Gaardeier Frostholm til Jndstævnte, Proprietair Haagensen, med 20 Rbd. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1846-04-06
J Sagen Landvæsenscommissair Tørslev som Værge for F.N. Therchilsens Børn (Ldsorpkt. Lykke), contra de øvrige Arvinger efter afdøde Landvæsenscommissair A. Therchilsen og Hustru.
Viborger Samler, 1846-04-06
(Under nærværende Sag paaanker Citanten. Landvæsenscommissair Tørslev, som Værge for F. N. Therchilsens Børn, en inden Randers Skifteret den 22de Juli f. A. afsagt Kiendelse betræffende Spørgsmaalet, om et Beløb af 1000 Rbd., som forhenværende Kjøbmand Frederik Nicolai Therchilsen i sin Tid har modtaget af sin Fader, Landvæsenscommissair Anders Therchilsen, bør paa Skiftet efter hans nu afdøde Forældre komme til Afkortning i hans Arvelod, hvilken efter Bevilling af 24de October 1844 ikke tilfalder ham selv, men derimod skal indsættes i Overformynderiet til Fordeel for hans 3 umyndige Sønner, for hvilke Citanten, Landvæsenscommissair Tørslev er beskikket som Værge.) Ved den ovennævnte Kiendelse er saaledes decideret: "De af F. N. Therchilsen i sin Tid af hans afdøde Fader, Landvæsenscommissair Therchilsen modtagne 1000 Rbd. ville være at beregne til Jndtægt i Sidstnævntes Bo, og efterat Repartition har funden Sted, at afkorte i den Lod, der tillægges F. N. Therchilsens Børn." - Dom: "Den paaankede Skifte decision bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves.
Viborger Samler, 1846-04-06
AVERTISSEMENTS. At jeg for en billig Betaling paatager mig Graves Vedligeholdelse paa Kirkegaarden og beplanter dem med de dertil passende Ting, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. C. Møller.
Viborger Samler, 1846-04-06
Hauge= og Blomsterfrø, er nylig arriveret og faaes billigt og godt hos Handelsgartner C. H. Møller, boende hos Muurmester Krogsdahl.
Viborger Samler, 1846-04-06
At vi Undertegnede heraf Byen ere blevne enige i at forhøie Tourene, saaledes som her ere anførte. En Tour til Hjarbæk. . . . . . 1 Rbd. 2 Mk. - s. En Dagsarbeide paa Marken . . . 1 Et Læs Lyng . . . . . . . . . – 4 – . -Et Læs Hedetørv . . . . . . . . – 2 - 8 -Et Læs Tørv fra Vandetmose . . . 1 – 2 – : -Et Læs Tørv fra Porsmosen . . . . – 5 - : -Et Læs Torv fra Tranberg . . . . . – 4 – . .Et Læs Torv fra Langmosen . . . . – 4 – . .Et Læs Tørv fra Jegstrup . . . . . – 4 – . .Et Læs Tørv fra Ronboemose . . . . – 4 – : -Et Læs Muursand fra Dumpen . . . – 1 – : -Et Læs Stroesand . .Et Læs Muursand fra Nørre-Mølle . . – 2 – . .Et Læs Muursteen fra J Nygaard . . – 3 – : En Favn Træ fra Hald Bøgeskov. . 2 – 1 – : - En Favn Træ fra Hald Egeskov . . 1 – 3 – 1000de Muursteen fra Aunsberg . . 4 – – 1000de Muursteen fra Steendalsgaard 4 – 3 – : - En Favn Træ fra Søedal . . . . 2 – 1 – : - En Favn Træ fra Lindum . . . . 3 – 2 – : - En Favn Træ fra Jngstrup. . . . 2 – 5 – : - En Favn Træ fra Viskum . . . . 2 – 4 – : - En Tour til Vibæk . . . . . . . – 4 – : - En Favn Træ fra Palstrup . . . . 2 – 5 - : - En Favn Træ fra Kjersgaard . . . 2 - 4 - : - En Favn Træ fra Aunsberg eller Liselund 2 - 4 - : -Et Læs Muursteen fra Aastrup. . . 1 – 2 – : -Et Læs Muursteen fra Schals . . . 1 – 3 – : - 1000de Muursteen fra Hald . . . Viborg, den 30te Marts 1846. C. Balund. J. Andersen. S. Hvidberg. C. Hærup. A. Willads. P. Romlund. J. R. Hvas. C. Salling. A. Heltborg. U. Boldrup. C. Kold. V. Hjermind. N. Tørring. P. Schals. A. Taastrup. C. Andersen. Peder Christensen. T. Mæhlesen. N. N. Verum. Jsak Kristrup. A. Larsen. V. Olesen. U. Jørgensen. C. Olesen. M. Møller. P. Brenstrup. M. Bøstrup. S. Kjølsen. J. Lund. N. Jngstrup. J. Jørgensen. G. Daae. J. Wørre. N. J. Bøker. N. A. Møller.
Viborger Samler, 1846-04-06
Nyt Abonnement paa al Viborg Stiftstidende fra April Qvartal af, bedes snarest anmeldt enten paa nærmeste Postcontoir eller, for Viborg Bye og Omegn, hos Udgiveren.
Viborger Samler, 1846-04-07
74 Aarg.
Viborger Samler, 1846-04-07
Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 55. Pro StiftsTidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Han Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reisz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-04-07
J de nyeste Beretninger fra Lahore hedder det, at de nedslaaende Efterretninger fra Sutletsch i Forening med Jnsurrectioner i det Jndre have foranlediget Gulab Singh. til at seende Gesandter til Generalgouverneur Sir HenryHardinge for at knytte Underhandlinger. Disse Gesandter ere med uforrettet Sag vendte tilbage til Lahore; Gulab Singh selv, bestormet af de meere anseete Jndbyggere i Lahore om at sætte sig i Spidsen for Hæren, har hidtil vægret sig ved at efterkomme denne Opfordring, da hans Afreise fra Hovedstaden vilde være Signalet til Oprør og et frygteligt Blodbad. Man var derfor i La høre i den største Uvished og Raadløshed, der betydeligen forøgedes ved Efterretningen om Napiers Underhandlinger med Regenten i Multan.
Viborger Samler, 1846-04-07
Fra Sind meldes, at de militaire Forberedelser pludselig have erholdt en anden Form. Da den engelske Hær i Sind, 15000 Md. stærk med 30 Stkr. Skyts, var i Begreb med at bryde op, erholdt Sir Charles Napier den 7de Febr. Befaling om strax at begive sig til Generalgouverneurens Hovedqvarteer. Generalen tog den 8de Afskeed med Tropperne, overdrog Commandoen til GeneralHunter og indskibede sig den 10de i Sukkur paa Dampskibet "Napier; man troede at han den 17de vilde indtræffe i Hovedqvarteret. J Mittencote (i Multan) skal der være skudt paa Dampskibet, og det hedder ogsaa at Multaneserne havde ved Bhawulpore lagt et Baghold for Generalen, som han kun undgik ved at lande ved Utsch. Efter de sidste Efterretninger befandt han sig i Ahmudpur. Sind-Hæren skal opslaae en Leir, 50 Mile vestlig forBhawulpore, hvorfra nogle Regimenter skulle detascheres til Frozepore.
Viborger Samler, 1846-04-07
Frankerig. Det meest anseete ministerielle Organ Journ. des Deb. har i en Artikel givet sin Uvillie imod den af den østerrigske Regjering tagne Beslutning imod Fyrst Czartorysti Luft. Fyrstinde Czartoryskas, en født Prindsesse Sapieha, store Eiendomme i Galizien ere som bekjendt, belagte med Seqvester. Vi have, siger Journalen, meddeelt efter tydske Journaler den Beslutning, som udtaler Confiscation over Fyrstens og Fyrstinde Cartoryskis Godser i det østerrigske Monarkie. Denne Befaling er udstedet paa Grund af det Svar, som Fyrsten har givet de sig i Paris opholdende polske Landsforviste.
Viborger Samler, 1846-04-07
Man erindre sig, at i Aaret 1831, efter en 10 Maaneders Opstand, hvori Fyrsten spillede en fremragende Rolle, confiscerede den russiske Regjering hans Eiendomme, men lod dog hans Gemalindes Godser forblive urørte. Vi see med Smerte, at den østerrigske Regjering udviser en større Haardhed og dynger nye Forfølgelser paa tvende ædle, ved 15 aarig Landsforviisning allerede noksom straffede Hoveder. Hvad Nyt var der da egentlig i de Ønsker, Fyrst Cartoryski udtalte for sit Fædrelands Gjenoprettelse? Har han ikke i de sidste 15 Aar hundrede Gange sagt det Selvsamme, Skulde maaskee Fyrsten, da de landflygtige Polakker gave ham et Beviis paa deres Klogskab og Eendrægtighed, have tilbageviist deres Medvirkning; skulde han maaskee tvinge dem til at slaae ind paa en anden Vei, Og skulde Fyrsten, fordi Opstanden var udbrudt uden hans Medvirkning, have fordømt Opstanden; Hertugen af Anmale vil i Algier overtage Overcommanden over 3 a 4000 Mand, der om faa Dage skulle bryde op fra Milianah for at angribe den sig i Warenserisbjergene opholdende Kalif Hadji Segir, der endnu fegter for Abdel Kader. – Bu-Musa, der holdt Dahra i Uro, er slaaet af Oberst Saint Arnand, og han har maattet overgive Commanden over sin adspredte Hob til Bu-Adlem, da hans Arm er bleven knust af en fransk Kugle.
Viborger Samler, 1846-04-07
Kongeriget Sachsen. Leipzig, den 30te Marts. Uhyre Sensation har følgende, af den keiserlige østerrigske Regjering udstedede Decret vakt: "Paa Grund af at derfor kort Tid siden er udkommet paa Boghandler OttoWigands Forlag i Leipzig et incendiarisk (Mordbrænder) Flyveskrift i det ungerske Sprog under Titel af "AntiUrberivaltsag, hvoraf flere tusinde Exemplarer ere over Bukowina og Siebenbürgen indsmuglede i Ungarn, og med Hensyn til den Omstændighed, at denne Boghandler allerede flere Gange har ladet sig bruge som Redskab til Udbredelse af Skrifter, der indeholde de meest forkastelige, for Staten farlige og meest forbryderiske Lærdomme, – at han i Forening med den ligesaa yderst slet berygtede Leipziger Forlægger Reclam junior har udgivet en Mængde af de meest ophidsende og løgnagtige Smædeskrifter imod den østerrigske Regjering, og til disses Jndsmugling hyppig betjent sig af en Mængde af de meest uædle, ja endog bedrageriske Midler, til Ex. falske Titler, fremmede Firmaer m. m. og da, for paa en virksom Maade at standse saadant Uvæsen, der tilsigter Høiforræderi og Oprør, de sædvanlige Censurbestemmelser ere utilstrækkelige, saa har Hs. keis. kgl. Majestæt fundet for godt at forbyde i alle Allerhøistsammes Stater Afsætningen af samtlige OttoWigands og Reclam jun.s Forlagsartikler... - Hvad skal man sige til dette Forbud, naar man veed at den i samme som incendiarisk Flyveskrift betegnede Brochure er trykt og forlagt her i Leipzig med kgl. sachsisk Censur, at den af sædvanlig Boghandlervei er forsendt til Ungarn, og at dette Skrift endelig er et Priisskrift, som har vundet den af Grev Bathyany offentlig udsatte Belønning for det bedste Skrift om Afskaffelsen af Robbothbyrderne (Hoveribyrderne). Dette Motto, hvormed dette Skrift er prydet, er laant af en af de første ungerske Digtere, af et trykt Digt, hvoraf der i Ungarn circulere mange tusinde Exemplarer, og som forkynder Storm og Ulykker, naar Menigmand ikke befries fra hine Byrder. - Og af dette Motto har den østerrigske Regjering dannet et særegent Klagepunct.
Viborger Samler, 1846-04-07
Leipzig, den 1ste April. Deutsche Allg. Zeit, indeholder en energisk Retfærdiggjørelse fra de fornævnte Boghandlere.
Viborger Samler, 1846-04-07
De polske Anliggender. Efter directe Efterretninger fra Lemberg af 23de Marts vender Roligheden, efterhaanden tilbage. Fra Neisse meldes derimod under 29de Marts, at de insurgerede Bønders Skarer i Galizien blive større og større, og at en af disse har Natten imellem den 24de og 25de Marts taget en heel Escadron østerrigske Chevaurlegers tilfange.
Viborger Samler, 1846-04-07
J en Skrivelse fra Berlin af 31te Marts hedder det, at Efterretningen fra Warschau om at en polsk anseet Dame, hos hvem man har fundet Breve, der lagde forDagen hendes Deeltagelse i Opstanden, har erholdt en corporlig Revselse, har gjort et høist ubehageligt Jndtryk i den preussiske Residents.
Viborger Samler, 1846-04-07
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1846-04-07
Kjøbenhavn. Den 31te Marts høitideligholdtes Kunstacademiets Aars fest, under Forsæde af Academiets Præses, Hs. K. H. Kronprindsen. Jfølge den sidst afholdte Concurs bleve flere Belønninger uddeelte. Deraf erholdt Architekten, Artist L. Winstrup og Billedhuggeren Artist H. Conradsen, hver den store Guldmedaille og Billedhuggeren S. C. Freund og Maleren T. G. Wegner, hver den lille Guldmedaille.
Viborger Samler, 1846-04-07
Der er nu falden kgl. Resol. om den Fribertske Ansøgning om at vende her tilbage. Particulairkassen skal have eftergivet hvad der skyldtes den, med Undtagelse af 6000 Rbd., hvorpaa dens Ret forbeholdes; Pengeansvaret for de foranske Midler skal bortfalde, da det Fribertske Bo har betalt hvad der var borttaget. Hr. Fribert, der efter Forlydende alt er ankommet til Norge, kan vende tilbage til Landet, men Sag bliver at anlægge. (Forl.)
Viborger Samler, 1846-04-07
Den Artikel for hvilken "Dansk Ugeskrift er bleven undertrykt, men ikke actioneret, er den Samme, for hvilken Oversætteren, Copiist L. Moltke, er beordret tiltalt. Efterat nemlig bemeldte Artikel (betitlet Preussens politiske Tilstand") var bleven undertrykt i Prof. Schouws Ugeskrift, uden at Professoren sattes under Tiltale, havde Hr. Moltke i en Piece villet udgive Artiklen; men denne blev ogsaa beslaglagt - og Sag beordret anlagt. Vi - hedder det blandt Mere i Fædrel." i den Anledning - skulle ikke lægge Vægt paa, at Artiklen efter vor Mening intet Lovstridigt indeholder, thi derom kan der jo være to Meninger; heller ikke skulle vi videre omtale Undertrykkelsen, uden Lov og Dom af Ugeskriftet, derom er der i den offentlige Mening ikke to Stemmer; men hvorledes gaaer det til, at det kgl. danske Cancelli finder Noget, som gjøres af en Professor, lovligt, men foretaget af en Copiist, ulovligt, Thi Professor Schouw har forsøgt paa at udgive Artillen, det Samme har Copiist Moltke gjort, og den Forskjel, der finder Sted, at Professoren har gjort det i et Blad, Copisten i et eget lidet Skrift, maa efter Cancelliets Mening tale imod den Første, da Cancelliet ved sin Undertrykkelse af Ugeskriftet har erklæret, at Artiklen var af politisk Jndhold og altsaa efter Collegiets Anskuelse ikke maatte udgives i et Blad.
Viborger Samler, 1846-04-07
Grunden til, at Kjøbenhavns Criminal- og Politiret har idømt "Morgenpostens" Redacteur, Cand. theol. P. Larsen, en Mulct af 200 Rbd. og 10 Aars Censur, hidrørte fra, at han i en Bladartikel havde hentydet, til, at den danske Statsforfatning er saaledes, at ved Samme Borgerne ere berøvede Ret til at paasee, at Statens Jndtægter ikke bruges paa en uforsvarlig Maade, og for at have yttret, at Griffenfeldts Fuldmagt til Kongelovens Forfattelse er en ligesaa stor, ja næsten større Hemmelighed, end Frimureriet," og for saaledes at have insinueret," at Rigets Grundlov manglede tilstrækkelig Hjemmel. (Kbhvsp.) - Den Artikel, for hvilken Flyvepostens" forrige Redacteur er bleven frifunden, angik en Dværgs Forsvinden. (Flyvep.)¬
Viborger Samler, 1846-04-07
J Onsdags Nat Kl. 12 1/2 udbrød der Jld i et til Stedet Nr. 186 A i Overgaden over Vandet hørende Baghuus, der brugtes til Cichoriefabrik. Det nedbrændte aldeles. Kl. 2 1/2 afkmedes. (Bl. Td.)