JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Helsingør, den 20de Novbr. Ifølge den Interesse, den nye Communal-Anordning kan antages at have vakt i Almindelighed, formene vi, at det vil være vore Læsere kjærkomment alt nu at blive bekjendte med de Hovedpunkter i det provisoriske Regulativ for Helsingør, hvorom Magistraten og de eligerede Borgere i Forening have i disse Dage gjort Jndstilling. Vi see os saaledes istand til at meddele, at der er foreslaaet: at Helsingørs Magistrat adjungeres to borgerlige Raadmænd - at Borgerrepræsentanternes Antal bestemmes til 18 – at Besiddelsen af en Eiendom af Assurance=Værdi 2000 Rbd. Sølv udfordres for som Grundeier at vinde Borgerskab – at kunde, der som Næringsbrugere ere ansatte til i det mindste 32 Næringsskillinger i Skat, bør, naar de ei tillige eie Grundeiendomme af Værdi som nys anført, være valgbare til Borgerrepræsentanter, og - at Skatteligningerne foretages af en særskilt Ligningscommission, bestaaende af 9 Borgere foruden Kæmneren, dog at en af Magistratens Medlemmer tiltræder Commissionen især for at give den fornødne Veiledning med Hensyn til de forskjellige gieldende Principer for Skatteligninger. – Efter forskjellige Forsøg og meget ved holdende Arbeide lykkedes det igaar at bringe Orlogsbriggen Møen - Helsingørs mangeaarige Vagtskib af Grunden. Af Dampskibet "Prindsesse Wilhelmine blev den imorges bugseret til Khvn. (Hels. Av.) Fra det Holsteenske. Staden Jtzehoes Kammereburger og Achtmanner have indgivet en Supplik til Kongen, hvori de bede, at det maatte behage Hs. Majestæt snarest muligt at offentliggjøre en Oversigt over Finantsernes Tilstand, i det seneste til den forventede næste Stænderforsamling. Tillige er andraget paa, at samme maa, saa meget som muligt, gaae i Detail, og at deraf kan sees, ikke alene, hvad Hertugdømmerne bidrage til Statens Byrder, men ogsaa hvad deraf igjen kommer dem til Gode. Sidstnævnte Bøn er i Særdeleshed motiveret ved den forventede nye Toldforordning og den Billigheds Fordring, at naar Jntraderne fra Hertugdømmerne paa saadan Maade forhøies, da ogsaa dette større Beløb maa komme dem alene til Gode. (th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Skibs=Efterretninger. Ved Læsse var i de sidste Storme kommet paa Grund 5 Brigger, af hvilke nogle dog kom af igjen. Ogsaa et Fregatskib var kommet der paa Grund, men ved egen Hjelp sluppen af igjen. En af Briggerne, Commerce, af Shields, kommende fra Kronstadt med Tømmerlast, er slaget istykker. En Kuf staaer, paa Land ved Knobben. Den i Svendborg hjemmehørende Skonnert Haabet, fra Bristol bestemt med Salt til Khvn.,er total forliist ved Væderverne. Skipperen (Brandt) Styrmanden og en Matros have tilsat Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Kbhvns Børs=Cours den 21de Novbr. 1837. Hamb. 2 M. a vista 200. Sp. a 202 – 12 Mk. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 89 1 a 90. Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820. 102 a 102. 4 pC. uopsigelige Rasb. Obl. 102 a 102 1/2 Nat. Actier 42 a 43 i r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Ved den 1327 Trækning i Altona udkom: No. 66. 18. 40. 89. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Aarhuus. Det herværende Asyl for smaae Børn, som skylder Hs. Kgl. H. Prindsesse Carolines ædle Gavmildhed sin Oprindelse og sin Tilværelse, har i de to sidste Maaneder havt tvende Høitidsdage, hvor det ædle Fyrstepar mindedes med sand Taknemlighed. Saavel den 28de October som 22de Novbr. have været sande Glædes dage for de talrige Børn, som i Asylet have fundet Ly Veiledning og Underviisning. For at Børnene maatte lære at udmærke disse tvende Dage, der minde om den ædle Stifterindes og Høisammes Gemals høie Fødselsdage, paa hvilken sidste Hs. K. H. afvigte Aar lod denne velgjørende Stiftelse aabnes, vare Asylets Jnspectriceer og Forstandere paa disse festlige Dage forsamlede i Asylet, og det maatte i Sandhed fryde hver Menneskeven at være Vidne til den glade Munterhed, som ved det givne Festmaaltid opfyldte de barnlige Sjele, der i det høie fyrstelige Par erkjendte deres ædle Velgjørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Forlangt Jndrykkelse. Dersom Hr. Pastor N. N. N. N. til N. N. og N. Menigheder ikke, inden 4 Uger fra Dato, betaler mig mit for ham Udlagte, saa vil i dette Blad blive indrykket en udførlig Fremstilling af, hvorlunde han paa en beqvem Maade anlægger sig en Sti over mine Skuldre, der formeentlig skal føre ham til Himmerig. N., den 24de November 1837. N. N.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Bekiendtgjørelser. At vores elskede Moder og Svigermoder, Frue Conferenceraadinde Wormskjold, født Teilmann i Aftes Kl. 8 ved en stille og rolig Död, efter to Dages Sygeleie, omskiftede Tiden med Evigheden, efter at hun i afvigte Sommer hurde fyldt sit 80de Aar, dette bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. - Condolence frabedes. Aarhuus, den 23de November 1837. Rosenörn, paa egne og den Afdødes Börns Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Søndagen den 26de Novbr. afholdes et af de mindre Baller i Selskabet Polyhymnin, hvortil Fremmede kunne erholde billetter, a 1 Rbdr. pro persona, hos en af Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 7. Aarhuus, den 18de Novbr. 1837. H. Ree. P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
De publicerede Auctioner over det Anders Christian Jensen tilhørende Huus med Eiendomme paa Wenge Mark, blive herved, efter Reqvirentens Begjering, tilbagekaldte. Skanderborg, den 20de November 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Efter Vedkommendes Begjæring foretages Løverdagen den 9de December, Formiddag Kl. 10, offentlig Auction over circa 60 paa Roden staaende Bøgetræer i Sophiendahls Skov, hvoriblandt en stor Deel tjenlig til GavningstræSkanderborg, den 22de Novbr. 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Mandagen den 4de December 1837, om Formiddagen Kl. 10, foretages efter Begjering af Selveiergaardmand Niels Fihl i Veilbye, offentlig Auction over følgende ham tilhørende Eiendomme: a) et Selveierhuus i Veilbye, med Haveplads, hvilket fortiden beboes af Laurs Just. b) Et Fæstehuus sammesteds, med en halv Hedelod hvilket er bortfæstet til Peder Brodersen. c) Et dito i Elev, med Haveplads, bortfæstet til Peder Nielsen. d) 28 Fag Huus i Veilbye, til Nedbrydelse næste Foraar. (Dette er størstedelen god Bygning, muret med brændte Steen og forsynet med nyt Tage) Endeel Besætning og Løsøre, bestaaende af: et Vogn, 3 Plove, 1 Harve, 5 Køer, 2 gode Saltkar, 1 Taffeluhr, 3 Lommeuhre, endeel Jndboe, en stor Deel Bøger, hvoriblandt nogle af Ørsted juridiske Skrifter, Lægebøger og Bøger for Søfarende, m. m. m., og f) 3 a 400 Lpd. Høe, samt 20 a 30 Læs Tørv. Auctionen holdes i Reqvirentens Gaard i Veilbe. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 17de Novbr. 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Efter Reqvisition af Forstanderskabet for Aarhuus Cathedralskole bliver Onsdagen den 29de d. M., Formiddag Kl. 10, i Sognefoged Niels Hansens Boepæl i Gulev, afholdt Auction til Bortforpagtning paa 1 a 5 Aar af de fornævnte Skole tilhørende Konge Korn- og Qvægtiender af Thorsøe, Gulev, Sahl og Gjerning Sogne. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 10de Novbr. 1837. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Auction over forædlede Heste m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Onsdagen den 13de Decbr. førstk., Formiddag Klokken 11, bliver paa Hovedgaarden Gyldensteen ved Bogense, i Fyen, i Anledning af Hofjægermester og Kammerherre, Grev v. Bernstorff=Gyldensteens Dødsfald, afholdt Auction paa endeel forædlede Heste, hvorover en trykt Fortegnelse findes henlagt paa Postcontoirerne; samt over en Slup, "Delphinen kaldet, med staaende og løbende Redskaber og Jnventarium, i god og seilklar Stand; desuden sælges nogle Joller, Ridetøi, Kjøretøi, nogle Vogne, hvoriblandt en Holstensvogn og en moderne Wienervogn med Reisereqvisiter. Lysthavende indbydes at give Møde. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Contoir, den 13de November 1837. M. Knutzen. Paa Hovedgaarden Lykkesholm pr. Greenaabliver til næstkommende 1ste Mai et Hollænderie at erholde i Forpagtning, bestaaende for Tiden af 60 Stkr. Køer, men kan udvides. Alt udfordrende til Meieriets Gang kan overleveres. Det nærmere erfares ved at henvende sig personlig til Forpagter Eilersen paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Tobaks-Oplag i Kjöbenhavn. For de mange Handlende i Jyllands Kjøbstæder som hidtil har erholdt og i Fremtiden ønsker til Udsalg den af mig invensionerede Blanding af 12 forskjellige Sorter Røgtobakker tjener herved til behagelig Underretning af mit Oplag hos Hr. A. M. Brandt i Nyhavn i Kjöbenhavn nu er forsynet med et betydeligt Parti i Foustager paa 6 3 Pd. til den sædvanlige og efter Qvaliteten yderst billige Priis. Da Fabricationen af denne Tobakssort nu er min Hoved-Beskjeftigelse, og jeg paa Grund af den betydelige Omsætning jeg hidtil har havt har seet mig istand til betydeligt at forbedre den, anbefales den af Slagelse Tobaksfabrik. Adolph Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Vadmel til Varm=Stampning ved Harlev Mølle for 1 1/2 s. pr. Alen, og som expederes paa omtrent 8 Dage, modtages hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Hos Undertegnede kan strax erholdes 2 a 3 Værelser, for ugivte Personer tilleie paa kort eller længere Tid, samt Kost i Huset om forlanges. – Endvidere kan erholdes Sengeklæder tilkjøbs, som og velproppet Kjøbenhavnsk-Øl paa hele og halve Flasker. J. Bang. Skolegaden Nr. 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
En Handelsbetjent som har lært i en af Jyllands første Kjøbstæder og tør paatage sig dansk og tydsk Correspondence, ønsker sig en Plads til førstkommende Nytaar. Gode Anbefalinger medbringes. Reflecterende behage at aflevere deres Adresse, mrk. Condition, paa Aarhuus Adressecontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
En duelig Seminarist kan til Nytaar blive antaget som Hjelpelærer ved en Borgerskole i en Kjøbstad, naar han derom snarest muligt henvender sig til Hr. Skolelærer Aae, som meddeler nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Natten til den 21de d. M. blev blandt Mere, i Smedien ved Wosnæsgaard, bortstiaalen: et Sølv=Lommeuhr i 2 Kasser og Porcelains Skive med almindelige Tal. Som yderligere Kjendemærke opgives, at der saavel i selve Værket som i den ene Kasse var anbragt: "Nr. 3333, og Værket bar Spor af, at derover før havde været en saakaldet Sættecapsel. Den yderste Kasse var aldeles nye og inden i denne laae en Seddel hvorpaa var skreven Bogstaverne: S. B. O.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Hvo som maatte kunde give Oplysning om Gierningsmanden til dette Tyverie, ville behage, imod en god Douceur, derom at meddele Underretning til Undertegnede. Teisen. Wosnæsgaard, den 23de Novbr. 1837. En liden ny chinesisk Opstander=Pibe er tabt imellem Aarhuus og Randers af en Person med Pakkeposten Tirsdagen den 7de November. Den retsindige Finder vilde imod en passende Douceur aflevere samme til M. C. Carlsen ved Hr. Viinhandler Studsgaard i Randers eller og til M. Carlsen i Aarh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-24
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
No 210. Løverdagen den 25de November. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Blandinger. Det er en mærkværdig Omstændighed, at den nuværende Dronning af Sandwichsøerne forhen har været, eller rettere endnu er en russisk Grovsmeds Kone. Da et engelsk Skib for nogle Aar siden laae paa Høiden af den saakaldte Ræve=Øe, forelskede sig en af Officererne i en derboende Smeds Kone, og da hans Kjærlighed blev gjengjeldt, søgte han hemmeligt at bringe hende ombord i Skibet. Det lykkedes, men Captainen, der var opbragt over den begaaede Forseelse mod Skibstugten, lod Konen arrestere og ikke frigive igjen førend Skibet lagde an ved Sandwichsøerne, hvor hun blev sat i Land. Den forladte Ariadne fandt imidlertid her, til Erstatning for sin The sens, en Bacchus, det vil sige: istedetfor hendes Lieutenant, en kongelig Liebhaver. Øernes Konge forelskede sig dødeligt i den skjønne Russerinde, tog hende til Gemalinde og deelte sin Throne med hende. Denne Konge var en udmærket Monark, Statsmand og Hel tillige. Han skabte sig en egen Sømagt af flere meget velbyggede Fregatter, gjorde sine Undersaatter til fortræffelige Matroser, organiserede en Armee, underkastede sig de omliggende Øer, og efterlod ved Slutningen af sin glorværdige Regjering sin Eiendom og Throne til Dronningen, der nu regjerer som hans Efterfølger. Hun elskes af sine Undersaatter, besidder store Rigdomme, uhyre Hjorde og Riismarker, og sender sin forrige Mand ofte Foræringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Da Maria da Gloria, Portugals unge Dronning, forleden Aften legede i Slotshaven med fir lille Patteglut og gav sine Moderglæder ret lydeligt tilkjende, nærmede den gamle Hofcapellan sig i dyt Underdanighed, og gjorde, efter mange Undskyldninger for sin Dristighed, Hs. Majestæt opmærksom paa, at det ikke skikkede sig for hende, som Dronning, selv at give sig af med sit Barn, da ingen af hendes høisalige Forgængerinder havde nedladt sig dertil, undtagen i deres indre Gemakker. "O! svarte Hs. Majestæt deslige Formaliteter passede sig for dem, de vare virkelige Dronninger; men det vilde være taabeligt af mig, da jeg jo ikke er Andet end Hvad dHerrer Cortes tillade mig at være."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Atter har en Person truet med at ville myrde Dronning Victoria og hendes Moder. Det er en Bager ved Navn Stuber, Tydsk af Fødsel. Han havde for en Tid siden gjort Fallit, og er kommet paa den fire Jdee, at Hertuginden af Kent er Skyld. i hans Ulykke. Gjentagne Gange havde han truet hende, og var derfor sat under Politiets Opsigt. Men nu havde han, kort før den store Cityfest, erklæret, at ville ved Dronningens Jndtog skyde baade hende og Moderen. Man havde holdt Sagen hemmelig indtil Festen var forbi, for ikke endnu meere at forskrække de fyrstelige Damer, der allerede vare angrebne ved Optrinet med Ritmester Good, og for ikke at bringe Folket i endnu større Bevægelse. Bageren er nu sat i en Daarekiste, og Ritmesteren vil sandsynligviis faae samme Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Den 18aarige Dronning Victoria kjører eller rider hver Dag. Hendes Yndlings=Eqvipage er en let Phaeton med fire kridhvide Smaaheste. Seletøiet paa disse er af rødt Maroquin, besat med Sølv. De to Jokeyer, der ride Stanghestene, ere to Smaakarle med vidunderlig smukke Ansigter, glatte og ranke som Graner; de bære smaae speilblanke Rytterstøvler med funklende Sølvsporer, snevre Cathemirs Beenklæder, røde Trøier med Guldborter og sorte Fløiels Huer med Guldqvaster. Ligedan ere de to smaae Forridere klædte, Begge ligeledes paa glindsendehvide Smaaheste. Endnu hyppigere rider Dronningen, og blandt de forskjellige Heste, som tilrides for den kgl. Jomfru, synes hun meest at ynde en mørk Skimmel. Naar hun klapper dens lange krusede sorte Manke, hæver Dyret stolt sit fine Mohrenhoved, og træder paa de smaae Hove som paa Springfjer, og det synes som den veed, den bærer en Dronning. En til Jorden nedhængende Kjole af grønt Klæde omgiver hendes fine, men fyldige Figur; i den nationale Kunst, at fæste den sorte I Castorhat paa Hovedet, kappes Datteren af en tydske Moder seierrig med de ædleste Engellænderinder; intet Slør falder ned fra Hatten, Dronningens eneste Juveel er hendes Ungdomsfriskhed. Naturen har nægtet hende en høi Væxt, men til Hest forekommer hun ligesaa høi som Hertuginden, hendes Moder, en høi Dame, der for det meste rider ved hendes Side, og hun sidder derhos saa ædelt, at af de tolv eller flere fornemme Herrer i hendes Følge mangen synes at humpe. Men der seer Jngen paa dem, Alles Øine hvile paa Dronningen, der hilser til Høire og Venstre, lige mildt om det er Adelsmand eller Bonde. (Fra Shetlandsøerne er Dronning Victoria bleven tilsendt en Foræring af nogle Par strikkede Handsker, og Strømper, der ere strikkede saa fine, at et Par kunne trækkes igjennem den mindste Fingerring.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Onsdagen den 14de Novbr. gjorde Dronningen sit første Besøg i Drurylane=Theatret. Hun viste sig denne Aften i sin fulde Glands, var klædt i hvid Atlask, med Diamants Diadem og Pandebaand, samt Hosebaands-Ordenen om Armen, Da Hs. M. traadte ind i Logen, udbragtes et Jubelraab af den forsamlede Folkemængde, saa Murene rystede. Derefter blev fjunget God save the Queen og Rulle Brittania. Der blev samme Aften opført en ny Opera: "Rochelles Beleiring." Da Hs. M. var kjørt til Guldhall havde hun seet, at en Soldat af Livgarden lod sin flade Klinge falde noget vel drøit paa Folks Ryg, for at skaffPlads. Øieblikkelig lod hun Karethvinduet gaae ned og tilraabte den kommanderende Officeer: "Siig den Soldat, at han skal behandle Folket høfligere!" hvilket fremkaldte et rungende Hurra fra den omstaaende Folkemasse. (Til Festen i Guildhall havde Guldsmed-Compagniet i London foræret en massiv Guld Lysekrone af 1000 Unzers Vægt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Den hollandske Gouverneur i Arim, paa Kysten af Afrika, har en gandske egen Maade at haandhæve Retfærdigheden paa. Er der begaaet nogen Lovovertrædelse i en til hans District hørende Landsby, saaseender han sit Retsbud did med sin Stok, som han planter midt i Landsbyen. Alle vide, hvad dette har at betyde: Gierningsmanden skal, til Straf, erlægge en halv Unze Guld. Stokken bliver staaende 24 Timer, og udebliver Gjerningsmanden, saa sender Gouverneuren endvidere sin Hat, som hænges op over Stokken. Nu har Sagen allerede et andet Udseende og Forbryderen maa, hvis han vil undgaae haardere Straf, betale en Unze Guld. Vægrer han sig endnu saa sender Gouverneuren sin Kaarde. Nu bliver Sagen alvorlig, og Forbryderen maa betale to Unzer, Hidtil har man ikke oplevet noget Exempel paa, at ogsaa Kaarden har været sendt forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Den 6te Novbr. var i Madrid alle Folk paa Benene for at see en bekjendt Røverhovding Candelas blive henrettet. Han lod sig føre til Retterstedet i et overordentlig pragtfuldt Costume, besat med Diamanter og Brillanter, hvilke han ved Galgen uddeelte rundtomkring. Først efter hans Død erfores, at han ved Indbrud hos Hofpyntemagerinde DonnæVicenta Mormini havde tilvendt sig disse og vidst at skjulle dem, for at kunne glimre dermed paa sin Dødsdag, Et af de rigeste Partier i England er, som bekjendt, for Tiden Mis Angella Burdett. Hun har nemlig efter den afd. Hertuginde St. Albans arvet ikke mindre end 1,800,000 Pd. St. Man har udregnet, at denne Sum, i Guld-Souvereigns, ikke kan bæres af færre end 107 Mand, ikke tælles i ringere Tid end 10 Uger, 2 Dage og 4 Timer, og vilde, lagt tæt sammen i en lige Linie, optage en Distance af 24 engelske Mile og 260 Yards.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
En Jndvaaner af Landsbyen Landuun, det franske Departement du Gard, blev 1820 dømt til Galeierne paa Livstid, for at have myrdet sin Stifsøster, Moder til flere Børn. Nylig er man kommet efter, at han var uskyldig. Den dræbte Kones egen Mand var Morderen; Børnene havde seet Misgierningen, men bevaret den skrækkelige Hemmelighed saalænge, Faderen levede. Den uskyldig Dømte, en Olding paa 16 Aar, blev, da Frikjendelsen forkyndtes ham, saa overvældet af Glæde, at han døde to Dage efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
En engelsk Læge, Dr. Goodwin, der gjerne gade vide, om den Dødsmaade at drukne, er forbunden med megen Smerte, har i denne Anledning anstillet følgende vovelige Experiment: "Da jeg forudsaae: fortæller han, at jeg sagtens vilde stride imod, saa lod jeg mig binde Vægt baade ved Hænder og Fødder, og dermed gik jeg tilbunds. Alligevel modstredjeg meget, og fortrød strax det taabelige Forsøg. Derefter hensank jeg, paa en temmelig behagelig Maade, i en Slags Afmagt, hvori jeg hverken tænkte eller følte meere. Den største Smerte fornam jeg, da man indblæste mig Luft i Lungerne, for igjen at kalde mig tillive."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
To Pariser=Læger, Dr. Koreff og Woloffskiere geraadte i Proces med Hertugen og Hertuginden af Hamilton, hvis Datter, Grevinde Lincoln, de efter en 4 Maaneders Cuur have helbredet for et meget compliceret Nervetilfælde. Da de i den Tid gandske havde maattet opoffre sig for denne ene Patient og opgivet alle andre Kunder, saa fordre de et Honorar af 400,000 Fr., hvilket de, i Forhold til Familiens uhyre Rigdom, ei ansee for at være for meget; men i det Sted har man villet spise dem af med 24,000 Fr. Det Pariser Publikum er meget nysgjerrigt efter Sagens Udfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Pariserbladet Qvoditienne fortæller, at da Keiser Nicolaus var indtruffen i Leiren ved Wosnessensk havde han hilst paa Hertugen af Sachsen Weymar med de Ord: "Det glæder mig, ogsaa at see Dem her, Men De maae finde Dem i, at jeg ikke gratulerer Dem til Deres Nieces Formæling." Disse Ord havde Keiseren sagt saa høit, at hele Generalstaben havde hørt dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
J den franske By Møntfancon er i en Kirke, midt under Gudstjenesten, et paa Søiler hvilende Gallerie, styrtet ned, hvorved 50 Mennesker kom til Skade, og en halv Snees dræbtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Paa det Marmor=Monument der pryder den i London afdøde Rothschilds Grav, staaer de Ord: Den beregnende Forstand." Ved Siden af denne rige Mand ligger en fattig Diævel, der, fordi han ikke rigtig forstod Snittet, havde maattet gjøre Bankerot. Dagen efter at det rothschildske Monument var opreist, læstes paa den fattige Naboes Gravsteen: Den forregnende Forstand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Componisten Rossini er i denne Tid bleven skilt fra sin Kone, den engang saa berømte Madame Colibran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
De wienske Jurister ere i denne Tid beskjæftigede med en mærkværdig Retssag: Et simpelt Fruentimmer af pletfri Rygte fremstilte sig forleden, dreven af den mægtige Gud Amor, for Øvrigheden med det besynderlige Forlangende: at blive indsat i hendes hidtil hemmeligholdte Rettighed som Mandfolk. Ved den anordnede Undersøgelse skal det have viist sig, at hun er en i begge Henseender fuldkommen uddannet Mand Qvinde (hermaphrodit, Tvekjøn). Man er nu med get spændt paa Rettens Kiendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
J afvigte August Maaned d. A. er i Halberstadt som det skeete af Satire, eller ikke, maae vi lade være usagt) i nogle tusinde Tilskueres Overværelse, bleven afholdt et Hunde=Væddeløb, og det saagar med Hindringer, hvorved det gik saaledes til Enhver Kjører, som skulde løbe, havde en lille Sadel paa Ryggen, hvorpaa der sad en, fuldkommen som Jockey udstafferet Dukke Hindringerne bestode i stegte Pølser, som i visse Afstande, vare anbragte paa Banen. Ved Enden af samme var der ligeledes, men noget høiere, ophængt stegte Bedekoller, og større Pølser, udsatte af Hundeforeningen, som Belønninger for Hunde=Troskab. Flere ikke ubetydelige Væddemaal bleve gjorte. Da alle ved et Heste=Væddeløb brugelige Formaliteter vare nøie iagttagne, begave Hunde-Eierne sig til den modsatte Ende af Banen, og nu blev hele Kobbelet, under Tilskuernes tusindstemmige Hurra, paa een Gang slaaet løs, medens deres Herrer ved Enden af Banen, ved Kalden og Fløiten, gjorde sig al optænkelig Umage for at faae dem til sig. Kun 5 naaede det afsatte Maal, og erholdt de for Troskab, Lydighed og Hengivenhed ophængte Bedekøller &c. De andre Kjørere havde meer eller mindre graadigen kastet sig over de til Høire og Venstre af Banen anbragte Hindringer, uden at agte paa deres Herrers Kalden og Fløiten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Paa Elben hændtes forleden Dag den Ulykke, at en Seilbaad fra Hamborg med sex Personer der kom fra Andejagt, var paa Hjemtouren kommen et forbi farende Dampskib for nær, saa Baaden kantrede og fire Personer satte Livet til. De Druknede vare: Cancellist Rolting, Lysefabrikant Beyroth, samt Tømmermester Engel og hans tilkommende Svigersøn. De To bleve reddede af en Torve skipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Da Kongen af Sverrig den 20de f. M. holdt sit Indtog i Stockholm, var det netop Aarsdagen, da han for 27 Aar siden holdt sit Indtog som svensk Thronfølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-25
Reisende fra Aarhuus til Kallundborg: Kammerjunker og Auscultant Baron v. Rosenkrantz, Frøkenerne J. og H. Bloch, Skibskapt. Glad m. Kone, Garver Jacobsen, Proprietair Kyllesbech. Fra Kallundborg til Aarhuus: Pastor Mønster med Kone, Proprietair v. Cappeln, Cand. Cappeln, Godsforvalter Møller, Bundtmager Michelsen.