JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
J Mühlheim have de Franske og Keiserlige Genera ter den 16de holdt en Conferen. De Franske Forposter have siden forladt Mühlheim, og kun 30 Mand ere Blevne tilbage som Salvegade; men herefter, og saalænge Vinteren varer, skal Mühlheim besættes af 15 Franske og 15 Østerriger. - Jndholden af den sidstleden imellem de Franske og Østerrigske Officierer i Neuwied sluttede Forening, er endnu ikke med Vighed, bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Mayland, den 18 Decbr. General Buonaparte er i stor Hast reist herfra, formodentlig til Armeen. Maylænderne skulle nu kun have liden Lyst, til at blive Nationalgarder, siden de see at National-Garderne af den cispadaniske Republik maae levere Forstærkninger til den Franske Armee, I Lodi opkom Uroligheder herover, hvorfor Commandanten i Mayland har erklærer hiin Stad i Beleiringsstand, lagt en Garnison i samme, ladet alle Klokketaarne tilmure og bekiendtgjort en streng Proklamation mod Jndvaanerne. General Administrationen, har anordnet et overordentlig Paalæg af 414000 Livres maanedlig, til Underholdning for den Lombardiske Legion, hvor til Provingen Maylland bidrager 221,000 Livres. Buonaparte blev nødt til disse Forholdsregker, da de forventede Forstærkninger et kom tidlig nok Men nu har han siden en 3 Ugers Tid faaet adskillige fra den Kellermannske Armee, og en stærk Artillerie Train er for nogle Dage fra Plemont ankommet til Mantua. Man rekruterer her et Corps Polakker, hvoraf et Compagnie allerede er marchert til Mantua. Den bekiendte Polske General Dombrowski skal commandere dette Corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Jtalienske Grændse, den 20 Decbr. Efterretningerne fra Armeen ere igien modsigende. Jmedens man ifølge Breve fra forskiellige Stæder i Jtalien, som tale og Buonapartes pludselige Afregse fra Mayland og om nye Bevægelser blandt de Østerrigske Tropper, skulde vente nye Optrin, melde Breve fra Batzen, at Tropperne, formedelst Veirets Strenghed, tye til deres Vinterqvarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Fra Verona forsikkres at Wurmser den 11te har giørt et nyt Udfald fra Mantug, ødelagt Frantsosernes nye Verker, og borttaget dem 6 Barker med Rekruter og Munition, som kom fra Modena.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Wien, den 24de Decbr. Fra Jtalien haves ingen videre Efterretninger end at Armeen holder sig rolig ved Brentastoden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Om Mantuus Forproviantering formedelst Wurmsers heldige Udfald fortælles følgende: General Buonaparte havde sluttet en Contrakt med en Jøde i Man land, over en Deel Proviant, som skulde leveres til den Franske Armee ved Verona. Jøden sendte denne Contrakt til en Ven i Triest; herfra blev den meddeelt General Alvinzy, som sandt Middel til at sende den, tilligemed alle fornødne Efterretninger til Wurmer i Mantua. Denne gjorde herpaa et Udfald, og var saa heldig, at bringe hele Transporten tiligemed Jøden til Mantna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Til næste Martii Maaned leverer Ungarn, af de bevilgede, 50000 Mand, allerede 20000 Mand fuldkommen exercerte. De øvrige 30000 ere i Maymaaned tienestedygtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Der siges at der, i Januar Maaned, skal foretages en Hverving i Erkehertugdommet Østerrige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Til General Clark, sam endnu er i Jnspruk, har vort Hof sendt følgende Erklæring: Dersom han vilde komme til Wien, for at slutte en separat Fred med Østerrig, da vidste Directoriet allerede for lange siden at sligt aldrig skeede, vilde han underhandle en Vaabenstilstand, da havde Erkehertug Carl tilstrækkelig Fuldmagt ertil, og havde endelig hans Sendelse Hensigt til en almindelig Fred, da blev denne allerede negoctert i Paris af Malmmesbury, som og havde erholdt Fuldmagt af Østerrig. Men dersom han, foruden disse Punkter endnu havde noget, da kunde han sikker tilliendegive det i JnsprukParis, den 23de December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Det officielle Blad af i Dag indeholder følgende Efterretning:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Lord Malmesbury, er endelig, efter at have bruge, alle Midler hans Politik lærte ham for at undgaae eller udsætte bestemte Erklæringer, bleven nødt til at erklære sig categorisk, Hans Forslag vare alle deels imod Constitutionen, og Lovene, deels imod Tractaten. Han foreslog Frankerig Beskiæmmelse og Troeløshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Da hans Forretning i Paris blot bestod i at modtage og afsende Pakker, er det blevet ham paalagt at reise herfra. Jmidlertid vil man høre videre Forslag af Engelland, men saaledes, at Correspondensen føres ved Couteres. Frødsunderhandlingerne ere altsaa for det første til Ende. Følgende ere det Nærmere denne Sag angaaende: Det var den 17de da Lord Malmesbury sendte Ministeren de la Croix en Note, tilligemed 2 andte considentionlle Opsatser. - J den første af disse foreslaaer Engelland følgende Fredsvilkaar, 1 Alle Erobringer tilbagegives Keiseren og Kongenaf Engelland 2 Frankrig Kutter med det tydske Rige en antagelig med den giensidige Jnteresse saavelsom med Europas, almindelige Sikkerhed, overeensstemmende Fred, enten med eller uden Kongen af Engellands Mægling som Keiseren finder det for best. 3 Frantsøserne strømme Jtalien, og love, ikke at blande sig i dette Lands indvortes Anliggender, der saa meget muelig igjen sættes i samme Stand, som det var førend Krigen. 4. Rusland skal have Ret til at indlade sig med i denne Underhandling, som og 5, Kongen af Sardinien. Paa disse Betingelser tilbyder Kongen af Engelland. at tilbagegive Frankerig alle Besiddelser han har frataget det i begge Indier, tilligemed Øerne St. Pierre og Miqvelon, samt Fiskeriet ved Terdenerve, paa samme Fod, som det var før Krigen. Men dersom Kongen skal tilstæde at Frankerig beholder den, samme af Spanien overgivne Deel af St. Domingo, maae han for denne Tilladelse forlange en Compensation. 7. Privatpersoner tilstaaes paa begge Sider uindskrænket Rettighed, at trække sig tilbage med deres Familier og Effekter, og at sælge deres Jorder og andre ubevæge, lige Eiendomme. Confiskationerne ophæves. - Den anden Opsats angik Freden med Spanien og Holland, og Lorden erklærer i samme, at endskiønt disse Frankerigs Allierte, hidtil ei havde yttret noget Forlangende at træde i Underhandling med Hs. Maj. Kongen af Engelland, saa vilde det dog ikke væte denne imod, dersom de vilde tage Deel i Negotiationen. Jmidlertid kunde der i Hensigt til Spanien ikke tales om Compensationer, og i Hensigt til Holland kunde Hs. Majst. ingenlunde tilstaae det samme Territorial=Tilstand som før Krigen. Jmidlertid vilde samme dog eftergive en betydelig. Deel af de Betingelser, han nu finder fornøden at giøre, dersom Frankerig fuldkommen kunde tilbagebringe Holland i den forrige politiske Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Lord Malmesburg havde ikke undertegnet disse Opsatser, hvorfor Directoriet sendte ham samme tilbage, igien, og forlangte, at han den 24 Timer skulde give sit Ultimatum paa en officiel Maade. - Mal mesbury, sendte herpaa de i samme to Opsatsen, undertegnet tilbage, og bemærkede i en medfølgende Note, at den peremtoriske Paastaaen paa et Ultimatum, var at ophæve al Underhandling, at han var villig til at indlade sig med Ministeren de la Croix o.s.v. Men denne erklærede ham derimod den 14de paa Directoriets Vegne At dette ikke kunde indlade sig paa Forslag, som var stridende mod Republikens Constituon, Love og Tractater, at han, som dog kun spillede en pasiv Rolle ved Underhandlingen, inden 48 Timer maatte forlade Paris og Republikens Geboet, og at Directoriet i det øvrige var villig til, ved Con rerer at fortsætte den begyndte Underhandling med Engelland. - Lord Malmes bury forlangte herpaa de fornødne Reisepasser, fik dem og reiste den 21de fra Paris. Man talede om at Folket vilde giøre en Opstand, forsamle sig for Lord Malmmesburys Bolig og derfra gaae til den lovgivende Forsamling, for i Folkets Navn at for lange Freden; men dette Project blev til intet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Endelig er den Brester Expedition afgjort. Den derværende Flaade er, efter først at have førenet sig med Richers Escadre af 5 Linieskibe, den 15de løbet ud. Den bestaaer foruden Fregatterne, Corvetterne og Transportskibene, af 21 Linieskibe. - Man har allerede forfattet Hymner og Seiersfange paa denne Expedition, hvis egentlige Hensigt imidlertid endnu bestandig er en Hemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Directoriet har ved et Budskab til 500 Raadet, formelig mødsagt Rygtet om et Oprør paa Domingo London, den Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Den 12te overleveredes et Kongelig Budskab i begge Parlamentshuse, som gav Efterretning om den Spanske Krigerklæring, Vort Hofs Svar paa samme er nu ogsaa bleven bekiendtgjort. Jmidlertid forsikkres, at Regieringen har faaer den Efterretning fra Patte, at den Spanske Ambassadeur de Campo har erklæret det Franske Directorium og Lord Malmmesburv at have faaet Fuldmagt fra Madrit til at være Medlem af enhver Congres, som maatte blive foranstaltet for at standbringe en almindelig Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
J Løverdags holdtes Cabinetsraad, som varede adskillige Timer. Efter sammes Endelse, fik to Stats bud befaling at ledsage Hr. Ellis til Paris, som da og den 12te har tiltraadt Reisen. Vore Ministerialblade forsikkre, at Hr. Ellis bringer det Franske Directorium en saa tydelig og fuldstændig Angivesseaf de foreslagne Compensationer, som tillige ere saa billige, at nærværende Underhandling vist vil ende sig med Freden, dersom Directoriet virkelig ønsker den. Paa Cap have der været nogle Uroligheder imeller det engelske Militair og Jndvaanerne. Sidste bleve understøttede af nogle Matroser af General Lucas Flaade, som man lod gaae fri omkring. Hr. Forts Forslag om at undersøge Ministerens Opførsel, som ude Parlamentets Bevilgning havde sendt Penge til Keiseren blev den 14de med 205 imod 83. Stemmer forkastet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Haag, den 29 Decbr. Conventen har paa adskillige reformerte Meenigheders Forestilling, decretert: at Ringen med Klokkerne ved Begraveller ikke er nogen Religionghandling og at følgelig enhver, efter eget Behag, ved sine Liig kan lade ringe eller ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Den 23de blev Proclamationen angaaende den at Conventen den 11te Novbr. besluttede bevæbnede Borgermagt bekiendtgjort. Alle Borgere fra 15 indtil 45 Aar ere pligtige til at forsyne sig med Vaaben, og naar det behøves at marchere til Grændserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
De som ere over 45 Aar, ligesom Koner, Piger og Tienestefolk betale en aarlig Afgive
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Blandede Efterretninger. Kongen af Sverrig, har i Betragtning af den rige, Høst man har havt Aar, tilladt sine Undersaattere, saavel paa Landet som i Kiøbstøderne, at sælge Brændeviin. - Det svenske Academie, som under Regentskabet blev suspendert, har faaet Tilladelse at begynde sine Forsamlinger igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Kongen af Preussens 2den Søn, Prinds Ludvig, er den 39de Decbr. død i en hidsig Feber, i hans Alders 24 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Nyekiøbing paa Falster, den 27 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Den 23de om Aftenen henimod Kl. 10, opkom i Selveierboud pen Weggerløse her paa Falster en Jlde brand, hvorved 3 Bøndergaarde og 3 Huusmændshuse, bleve lagte i Aske. Jlden formodes at være kommen af noget Foder, som man i et af de afbrændte Huusmænds Huse, hvorfra og Jlden først udbrød, havde lagt ved Jldstedet, for om Morgenen at hede Bagerovnen dermed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Kiøbenhavn, den 2 Jan. Med sidste Løverdags Post er fra Consulatet i Havre, de Graae indløben den Efterretning til det Kongel. Commerce=Collegium, at der er udstædt et Decret, hvor efter ikke allene alle engelske Vare, som indføres til Frankrig, men endog de Skibe som indføre dem, skulle confisqveres. Consulen beretter tillige, at her var ankommen et dansk Skib med 18 Baller af disse forbudne Vare. Varene blev strax confisqvert, men Skibet fik mod Consulens Caution, Tilladelse at fortsætte Reisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Avertissements. Efter Dagleier Jens Tafts Begiering her i Byen, erhans Boe af mig, som Skifteforvalter tagen under lovlig Behandling; for at faae det udgjort og til Beviis i Tiden, at hans Hustrue Maren Pedersdatret Toft, som i Aaret 1792. bortrømte fra ham, Børn og Boe her i Byen, ikke kunne tilkomme noget af deres den Tiid havende Boe. Desaarsag indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, efter Placaten af 16de October 1792, bemeldte Jens Toftes Hustrue, Maren Pedersdatter for mig at møde eller mode lade, om hun herved skulde have noget at erindre, samt dette Boes Credi og Debiører, da enhver skal nyde Ret efter Loven. Ringgiøbing, den 2den Decbr. 1796. S. Bort følge et imellem afgangne Niels Andersen Sølvberg og Hustrue i Schiærup Bye, Coldinghuus Amt, under 28 April 1787 oprettet, og under 3 September 1790 af Koligen confirmeret Testammente, haver hans Enke til mig som Skifteforvalter indleveret 10 Rdlr. efter Testamentes da desforudenselv tillagt 70 Rdl. tilsammen 80 Rdlr. for at deeles imellem den afdødes Arvinger, af hvilke tvende ere fraværende og hvis Opholdsteder er anderledes vides, end at den ene ved Navn Jens Knudsen, skal være boesadt i Lolland, og den anden ved Navn Maren Knudsdatter, hvis Opholdsted aldeles ikke vides. - Disse Arvinger indkaldes herved 3de gange i Rad med 12 Ugers Varsel at møde eller møde lade paa mit Contoir den 8de April 1797, om Formiddagen Kl. 10 for at modtage hvad enhver af bemeldte indleverende Penge kan tilkomme. Fridericia, den 5te Jan 1797. Buhl. Raadmand og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
Hvor en smuk meubleret Stue med Indgang fra 1 Gaden paa den ene Side i Forstuen, enten for en Officier eller anden honet Person, er at faae til Leie, anvises fra Adr. =Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-10
da Skipper Hans Jensen Jørgensen af Nørbye Sogn paa Fange ved Døden er afgangen, og hans Boe af mig er taget under lovlig Behandling, saa bliver herved hans Credi= og Debitorer, indkaldet med lovlig Varsel at møde ved Skiftet, de første for at lagttage og bevise deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige; ligesaa indkaldes herved den Afdødes paa Søerelser fraværende Søn, for at iagttage hans Arveret. Fande, den 8 Decbr. 1796. Engelstoft, Birkedommer og Skifteforvar, Anders Sørensen, som forhen har boet i Kongsted, men hvis Opholdsted nu ikke vides, eller Nogen af ham forsynet med lovlig Fuldmagt, anmodes at indfinde sig hos Procurator Lorenzen ; Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Frankfurt, den 24 Decbr. Man ventede - og man havde vist nok Aarsagavente - vigtige Efterretninger fra Kehl og Hutningen, og alligevel hører man intet derfra; i det mindste intet tilforladeligt. - Man siger vel at et Østerrigsk Corps den 24de er gaaet over Rhinen ved Sundhofen, for at beskaftige Moreau ved Strasburg, og at manhar gjort Anstalter til at beskyde Strasburg, da Moreau ikke med det Gode vilde overgive Kehl, men nyere Efterretninger modsige alt dette og forsikkre, at man forholder sig gandske rolig der i Egnen. - Det samme finder, ifølge Baseler Efterretninger, Sted ved Huningen. Siden den 13de December er der intet betydeligt bleven foretaget, og det Østerrigske Cavallerie trækker sig til dets Cantoneringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Wesel, den 29 Decbr. J lang Tid har ingen Begivenhed været saa megen Modsigelse underkastet, som Foreningen imellem de Franske og Østerrigske Generaler i Henseende til de Nederrhinske Armeers Vinterqvarteer. At imidlertid en foreløbig Forening, - den maae nu kaldes Vaabenstilstand eller hvad omhelst - virkelig er blevet sluttet, stadfæste, foruden de allerede meddeelte, endnu søl gende Efterretninger: Montabauer, den 17 Decbr. Man veed ikke hvad Udfald den imellem Østerrigerne og Frantsoserne sluttede Convention vil faae, thi kort efter sammes Undertegnelse fik General Wernek Ordre at angribe Frantsoserne. Han sendte strax en Coureer til Erkehertug Carl, hvis Svar nu vil ene privilegerte. Ca Con 13de Januarii 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmenhoff i Fridericia. afgiøre Sagen. Conventionen fastsætter en Opsigelse af 48 Timer i Forveien naar een af Parterne ei længere vil holde den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Mühlheim, den 20 Decbr. J Gaar ankom det Østerrige Detaschement, som skal ligge her saa længe Conventionen varer. Det bestaaer af 1 Officier og 12 Mand. - Paa hiin Side af Wupperen udbrede Frantsoserne sig overalt. De trække sig ikke tilbage, men forstærke endog deres Cantoneringer i Hükeswagen, Lenney a. Ogsaa bevogte deres Leirhytter, som ikke maae nedrives, Kølln, den 27 Decbr. Man maae sige og skrive hvad man vil, saa er det sikkert at man havde sluttet et Slags Vaabenstilstand, men som ikke blev ratificert af Obergeneralerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Bournonvelle, som skal ligge meget syg i Bonn, har nu virkelig nedlagt Obercommanden. Nogle sige, at han, saasnart han kommer sig igien, reiser til Paris, for at modtage et Embede som er meere passende for ham, andre, at han beholder Commanden over Nordarmeen. Kleber trædet af interim i hans Plads, som han dog ikke vil modtage for bestandig, fordi han troer, at han, som en Udlænding, dobbelt vilde være udsat for Bagtalelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Bossano, den 16 Decbr. Den stærke Kulde og den megen Snee giør, at alting er roelig. Forposterne beskæftige sig med at frakapre hinanden Patrouiller. Den Keiserlige Armee er endnu fordeelt paa ere Punkter. Frantsoserne have trækket, sig tilbage til Verong. - Jnden 8 Dage vil det forModentlig skee noget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Maylland, den 20 Decbr. sig interressante Efterretninger fra Armeen, men hid Siden General Buonapartes Afreise, vendes dag til forgieves. er gaaet til Florenz, efterat han først havde meldt Den spanske Minister Azzara har forladt Rom og Paven, Kongen af Spaniens Svar, at denne nemlig for Fremtiden ikke meere vil befatte sig med Pavens Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Den eispadamiske Republik, ny Constitution er, med 54 Stemmer imod 30 bleven antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Wien, den 28 Ddebr. Privatberetninger fra Jtalien melde, at Alvinzy er rykket frem igien. Men hvad han har udrettet er endnu ubekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
I Henseende til Rusland begynder man nu at faae forskiellige Meeninger. Nogle paastaae, at der skulle Keiseren af Rusland vel vil vedblive Alliancen, men træde 60000 Mand Russer i vor Tieneste, andre: at at han ved sin Gesandt har ladet erklære, at han ikke kunde levere Tropper, men istedet for samme vilde give Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Paris, den 25 Decbr. Alles Opmærksomhed er nu henvendt paa den Bre ster Expedition, og Forventningen og hvad den vil faae for et Udsald, har næsten udslettet det Jndtryk den Engelske Gesandts Afreise herfra havde gjort. Om Fredsunderhandlingernes Afbrydelse, dømmes af Oppositionen skyder Skylden paa Directoriet og Mide forskiellige Partier naturligviis meget forskiellig. nisteren, og Regieringens Tilhængere bande det Engelske Ministerium. Begge Partier søge at retfærdiggiøre deres Meeninger ved den Brester Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Oppositionen spaaer den et slet Udfald og haaber, at Man saa dog vil komme til at slutte Fred til hvilken Kombelst Priis; de Andre troe at den vil lykkes, og at Engelland da vil giøre antageligere Forslag. Det er imidlertid sandsynlig at Directoriet maae kunde undvære Engellands Mellemhandling, eller at det maaskee endog var nødsaget til at afbryde Underhandlingen. Hvad det første angaaer, da troer man nemlig: at Østerrig allerede for sig selv har indladt sig i Underhandlinger: Og i Henseende til Nødvendigheden af at bryde med Lorden, siges, at samme hidrører fra Spanien som skal have fattet Tvivl om, hvorledes den Franske Regiering vilde opfylde visse hemmelige Løvter til Spanien, dersom den først havde Auftet Fred med Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Et Par Opsatser i det officielle Blad synes at tilkiendegive at vor Regiering ikke længere giør Paastand paa en Jtaliensk Republik. Man slutter deraf, at Jtaliens Skjæbne allerede er afgjort, og at Freden med Østerrig er saa god som tilforladelig. Om, og hvorvidt disse Formodninger ere grundede, maae med det første vise sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Den Brester Flaade bestaaer af 1 Skib paa 80, 16 paa 74 og 1 paa 40 Kanoner, 12 Fregatter, og 14 mindre Fartøier. Skibene have Levoctomialer for 6 Uger, men der er hverken Transportskibe eller flade Fartøier ved Flaaden. Landtropperne staae under Høchs Commando, og ere omtrent 18000 Mand stærk. Richery commanderer Avantgarden. - De 600 Galeieflaver, som man havde indskibet med, ere blevne udskibede igien. Af de 10 i Havnen tilbage blevne Linieskibe udrustes endnu 5, Flaadens Bestemmelse er endnu bestandig en dyb Hemmelighed. Man taler vel om at General Hoche i en Proclamation opfordrer sine Soldater til Jrelands Befrielse; men endog i Brest ved man intet bestemt herom. De officielle Blade sige ci et Ord, hvoraf man kunde slutte noget, allene Directoriets lille Blad indeholder nogle Digte af varme Patrioter, som love Jreland Frihed, men dette ere kun Digte, og ingen Beretnenger. Lebois, der nylig som Forfatter til en saakaldt Folkeven, blev anklaget og frikiendt, er nu atter arrestert, formedelst et af ham udgivet Skrivt, under Titel: Directoriet, behandlet efter Fortieneste af det ulykkelige Fork. Af Daunous Forslage imod Trykke=Frihedens Forbrydelser er den første nu bleven decrerert: At nemlig de som udraabe Jouraaler, nye Domme o. s. v. kun skulle nævne Titelen men ei Jndholden. Ogsaa Forslaget om en officiel Journal for begge Raad ere antaget, dog med den Jndskrænkning at Journalisternes Loger derfor ikke skulle lukkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
J Egnen af St. Malo er det igien uroeligt. Hele Skarer af forrige Præster og Emigranter sværme der omkring, ophidse Landfolket, og skulle allerede have gjort et Forsøg paa at overrumple St. Malo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-13
Haag, den 31 December. Borger Hahn føreslog den 29de følgende Erklæring, over Menneskets og Borgerens Rettigheder og Pligter som Jndledning til den bataviske Constitution Det bataviske Folk forkynder hele Verden, at dets frie Statsforfatning urokkeligen skal være befæstet paa følgende Grundsætninger af Menneskets og Borgerens Rettigheder og Pligter. Rettigheder. 1) Hovedhensigten af den selskabelige Forening er Livets og Eiendommens Sikkerhed. 2) Jngen afstaaer derfor af sin naturlige Ret til Frihed og Lighed mere end høistfornøden. 3) Hver fattig Medlem er berettiget til at forlange Arbeide, eller Understørtelse ifald han nemlig ikke er i Stand til at arbeide 4) Den naturlige Lighed bestaaer i at enhver, som Menneske, har de samme Rettigheder og Pligter. 5) Den naturlige Frihed bestaaer i, at enhver kan giøre og lade hvad han vel, saalænge han ikke krænker andres Rettigheder. 6) Beviis paa et vefordnet Selskab, er Tilværelsen af borgerlig Lighed og Frihed. 7) Den borgerlige Lighed ophæver ikke den naturlige Ulighed i Henseende til Kræfter, Eiendomme, Talenter og Dyder, men den bestaaer i den lykkelige Forfatning af et velordnet Selskab, at ingen Borger paa en retmæssig Maade kan forpligte sin Medborger, til noget, uden at han derfor bliver underkastet nogen Forpligtelse igien. 8) Den borgerlige Frihed bestaaer i Borgerens Ret, ikke at underkaste sig nogen menneskelig Lov, som han ikke selv har givet sit Samtykke til 9) Frihed og Lighed beroe paa Lydigheden mod Lovene, som Selskabet er berettiget til at fordre af alle dets Lemmer. 10) Loven er Udtrykket af den almindelige Villie, eller af alle Statsborgeres Villies Plukalitæt, over Handlinger som kunne befordre eller hindre Selskabets Øiemærke. 11 til 13) Overmagten, er den Evne at giøre og fuldbyrde Love. Den tilhører hele Folket, er een, udelelig og afhændelig. 14.