JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Pengemanglen i det Brandenborgske tager dagligen til; paa Bancobeviser tabes mod Treforbeviser 5, PC.; paa disse 9 PC. mod contante Penge, altsaa paa hine 14 PC. Søhandels-Obligationer sælges mod Sølv hos Banquiererne med 25 til 30 PE. Tab., Pantbreve, som endnu for kort siden kjøbtes med 11 til 12 PC. Agio, tabes for nærværende Tid 2 PC. paa Efter Privatbreve fra Paris har H. M. Keiseren foræret det jødiske Sanhedrin et Huus, som fører Navn af Rabbinernes Hotel; Forsamlingen har holdt der d. 24 Dec. sit første Sæde. Ved dets Aabning d. 1 Febr. skal der foretages en Proces mellem to Jtalienere i tredie Jnstance. Blandt de 27 Artikler Congressen har udkastet, findes ogsaa den, at fra Aaret 1802 af ingen Rabbiner tør ansættes, som i Frankrige ikke er det Franske og i Jtalien det Jtalienske Sprog mægtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Den Ungerske Garde i Wien har nu til Brug ved almindelige Fester faaet et nyt Slags Jnterims-Uniform, som bestaaer af en kirsebærbruun, Canisol, og Beenklæder af samme Farve, besat med Sølv, og en grøn Feldthue med en sort og guul Fjerbusk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
J Harlem er udkommet et Ediet, at ingen maa holde Hunde, uden udtrykkelig Tilladelse, som, efter Hundens Beskaffenhed, koster 3 til 8 Gylden. Numeret af Tilladelsesbeviset, maa anmærkes paa Hundens Halsbaand, under en Mulct af 25 Gylden. Den, som uden Tilladelse holder en Hund, maa betale en Mulct af 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
J Stokholm er der anlagt tre Ugers Hofsorg for den afdøde Hertug af Brunsvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Elben er i denne Tid saa fuld af Driviis, at intet Fartøi kan seile op eller ned af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Sachsen, som nu er blevet til et Kongerige, har havt mange Regenter, som bare Keiser og Kongekronen. Da den Carolingiske Stamme uddøde 911, skulde Otto være Konge i Tydskland, men han afstod Kronen til Greve Conrad I. (912- 918). Conrads Søn, Henrik d. T., blev valgt til Tydsk Konge. Hans Søn, Otto d. 1ste eller Store, var Konge efter ham (936974) og bragte det saavidt, at han 961 blev i Mayland kronet til Konge af Jtalien, og i Rom til Keiser, Efter ham fulgte i samme Værdighed Dito 11, Otto III og Henrik II. (983-1024), og efter de Frankiske Kongers Død Hertugen af Sachsen Lothar II (1125-1137). Albrecht II, Keiser Rudolph., Svigersøn, kom første Gang i Besiddelse af den da grundfæstede Chur værdighed. - Churførste Friedrich III eller den Vise(1486-1525) kunde efter Maximilians Død ( 1519) blive Keiser, men han vilde ikke modtage Kronen, og hialp den mægtige Carl V til Keiserværdigheden. Endnu i det afvigte Aarhundrede vare to Sachsiske Churførster, Friedrich 1 og Friedrich Augustl., som efter hinanden bestege den Polske Trone - prydede med Kroner. Ogsaa den nuværende Regent i Sachsen, som har udmærket sig ved 47 Aars retfærdig Regjering, kunde, dersom han havde villet, have blevet Konge af Polen. Det nuværende Sachsen har paa et Fladeindhold af 716 - Mile, 2,010,000 Jndb., en Krigsmagt af omtrent 34,000 Mand, 12 Mill. Fr. Jndkomster. Det er 3 Gange saa stort som Wirtemberg, og i sin nærværende Tilstand vel 100 Mile mindre end Bayern, men i sig selv frugtbarere og bedre dyrket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Siden Nytaar arbeides uafladelig paa Fæstningsværkerne ved Büderich, og Øen mellem samme og Wesel. Naar Veirliget tillader det skal der begyndes paa Muurarbeidet. Arbeiderne ere saa betydelige, at man maa lade komme Arbeidsfolk langt borte fra, at de ville medtage en Tid af 8 Aar, og at man har maattet give Anviisning paa alle Jndkomsterne af Roerdepartement. J Rastadt blev Øen Baderich erklæret for neutral, men nyligen er den bleven henlagt under den 25de Militairdivision.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Gjenerobringen af Buenos Ayras ved Spanierne er stadfæstet. 1200, Engellænderne og Sicilianere landede nylig ved Maraten, hvor de forskandsede sig. General Lamarque indsluttede dem og tog dem til Fanger. Jblandt disse vare adskillige bekjendte Jnsurgent=Anførere, hos hvilke man fandt Breve, hvori det hedte, at Preusserne havde slaaet de Franske, at Napoleon flygter &c. Kong Joseph har benaadet disse Chefer, og de have allerede tilsvoret ham Troskab J Berlin have Børnekopperne i afvigte Aar bortrykket 490 Mennesker, Derectionen for Trollhættens Canal og Sluse værker udlover en Belønning af 25 Hollandske Ducater for den bedste og hensigtsmæssigste Model til et Fartøi for Trollhætte=Canalfarten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Chronologisk Tabel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
(Fortsat.) September. 26. Kongen af Storbritannien ophæver igjen den siden d. 16 Maji befalede Bloende af Tydske Kyster og Havne. 29 og 30. De Franskes Seier over Russerne og Montegrinerne i Dalmatien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
30. Churførsten af Würsburg tiltræder som Storhertug Rhinforbundet. - Den Engelske Escadre forlader Lissabons Havn. Anm. J de første Dage af denne Maaned hedder det endnu, at de Franske Tropper med det første ville forlade Tydskland. Men endnu førend Midten af denne Maaned kaldes de Franske Marchaller til Parts, Leiren ved Mendon ophæves. Marchallerne vende meget hastigen tilbage til Tydskland, og bryde med deres Armeecorpser, endnu i Slutningen af denne Maaned op mod Bayern og Schwaben. - Ogsaa de Preussiske Tropper con entrere sig bestandig mere og mere ved den sydvestlige Grændse af Sachsen. Alting bebuder, at Krigen er nær ved at udbryde. October.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
1. Keiser Napoleon kommer til Frankfurt. - Et overordentlig Gesandtskab, i Spidsen for hvilket Lord Morpeth staaer, reiser fra London til Kongen af Preussens Hovedqvarteer. 2. Keiser Napoleon kommer Kl. 7 om Morgenen til Aschaffenburg og om Aftenen Kl. 6 til Würsburg. Den Preuss. Gefandt v. Knobelsdorf forlader Paris. 4. Det Preusse Hovedqvarteer forflyttes til Erfurt. J. Den Franske Gesandt Laforest forlader Berlin. Fredsførsten (Generallissimus) i Spanien opbyder Statens Kræfter til ny Krigsrustninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Keiser Napoleon i Bamberg. Opraab til hans Soldater, hvori han bekjendtgjører Krigen mod Preussen. - Skrivelse fra de jødiske Deputerede i Paris til deres Troesbekjendere i Europa til at møde i det store Sanhedrin, der skal aabnes i Paris. 7. Franske Tropper besætte Coburg. 8. Begyndelsen af Fiendtlighederne mellem Frankrige, og Preussen. Storhertugen af Berg forcerer ved Saalburg Overgangen over Saale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
9. Det Preuss. Krigsmanifest udkommer i det Preuss. Hovedqvarteer i Erfurt. - Fredsunderhandlingerne mellem Engelland og Frankrige standse. Lord Lauderdale vender tilbage fra Paris til London, hvor han indtræffer d. 13de. - Fægtning ved Schleitz. Preusserne drives tilbage. October.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
10. Kongen af Preussen gaaer med Hovedqvarteret til Blankenburg. - Træfning ved Saalfeld. Preusserne og Sachserne slaaes tilbage. Prinds Louis's Død. Keiser Napoleon udstæder fra Ebersdorf en Proclamation til Sachserne, at skille sig fra Preusserne. Kongen af Holland indtræffer i Wesel og den Preuss. Gesandt Jacobi=Klost ankommer i London. 11. Det Preuss. Hovedgaarteer forflyttes til Weimar. 12. De Franske trænge frem over Kuhla og Dorn Den Preuss. Leier ved Weimar bryder op. burg. 13. De Franske rykke ind i Jena. - Den Preuss. Hovedarmee gaaer til Auerstadt; det Rüchelske Corps rykker ind i dens Leier ved Weimar; det Hohenlohe ske Corps besætter Høiene imellem Kotschau og Capellendorf. 14. Slaget ved Jena og Auerstadt. De Franskerykke ind i Weimar. - Porten fornyer sin Alliance med den Russiske Keiser. 15. Keiser Napoleon vælger sit Hovedqvarteer i Weimar. 16. Erfurt overgives ved Capitulation. - Hertugen, af Gothas Lande erklæres for neutrale. - Om Aftenen indtræffer den første Colonne Preuss. Krigsfanger, escorteret af Franske Tropper, i Gotha 7. Slaget ved og i Halle. - Chursachsen slutter en Neutralitets=Convention med Frankrige. Den første Colonne Preuss. Krigsfanger befries igjen ved den Preuss. Lieuten. Hellwig i Nærheden af Eisenach. 18. Leipzig besættes af Franske Tropper. 20 og 21. Den Preuss. Administrations=Commission forlader Hannover. En Jnterims-Regjering i det Hannov. Statsministerium ophæver strax igien de Preuss. Jndretninger. 22. Lord Morphet vender fra Hamborg tilbage til Engelland. 22 og 23. Den Franske Armee gaaer ved Wittemberg og Torgau over Elben. - Landstændernes Ophævelse i det Hessen Darmstadtske. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Fra d. 16 til 18de Januarii er ankommen Lieuten. v. Jørgensen fra Møen, Capit. v. Schmidt og Ambrosius fra Landet, Auditeur Kierulf fra Helsingøer, en Engelsk Officier, Forolst, kommende over Roeskilde; afreist, Major v. Friet, af Husarregimentet, til Kiel, Landphysikus G. Arctander til Stavanger, Sognepræsten til Saltdalen i Trondhjems Stift C. Daae, med Kone og Datter, samt Studenterne Fritzner og Kahrs, til Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ger hersker Fjerde Aargang. No. 30. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 24 Januarii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Den politiske Skribents Pligter, Allerede i den sidste Anordning om Trykkefriheden siges. Dersom, i Kongens Riger, noget Skrivt vorder trykt, der fornærmer fremmede, i Venskab med Ham værende Magter, enten ved at laste og forhaane de regjerende Personer, eller, uden at nævne sin Hjemmel, at tillægge fandanne Regjeringer pretfærdige og Kammelige Handlinger, da straffes den Skyldige med at arbeide i Forbedringshuset fra 3 Maaneder til 3 Aar, efter Fornærmelsens Natur. Rescriptet af 10 Januarii kan altsaa i Grunden kun betragtes som en nøiere Jndskjærpelse af det anførte Kongebud, paa den Omstændighed nær, at endog den, der kan nævne sin Hjemmel, skal straffes ligefuldt. Men uagtet Tidsomstændighederne upaatvivleligen have gjort denne Skjærpelse nødvendig, saa have adskillige dog været af den urigtige Formening, at enhver frimodig Betragtning over de store Verdensbegivenheder, som maa vække Phlegman selv af sin Dvale, enhver ubehagelig Sandhed om regjerende Hoveder nu med eet skulde være forvist fra det Dannemark, der hidtil har viist sig saa selvstændigt og conseqvent i alle sine Handlinger. Ensaadan prang Mening bør offentlig og eftertrykkelig gjendrives, og den Skribent, hvis Maal det er, at hævde sit Lands Hæder, og vise den retfærdigste Regjerings Hensigter i det human Lys, de fortjene at sees, kan aldrig anvende det Pund, Naturen har forundt ham, til et værdigere Brug, end at bortdrage Sløret fra Mængdens Øine, og udvikle Lovgiverens liberale Øiemed paa det tydeligste. Med den Frimodighed, som anstaaer en Dansk Borger, og med den Agtelse, man skylder den Danske Regjering, skal Forfatteren fremsætte her sine uforgribelige Tanker om dette vigtige Æmne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Den store Grundlov for alle moralske Love, gjør mod Andre hvad du vil, at Andre skulle gjøre mod dig, synes at være det Princip, hvorfra Lovgiveren er gaaet ud. Dette giensidige Værn mod skrivtlige Fornærmelser er nødvendigt blandt venskabelige Magter, og den Regjering, som fordrer Agtelse af andre Stater, bør først og fremmest sørge for, at dens egne Undersaatter ikke fornærme de Regenter, den leve i Venskab med. Denne giensidige Omsorg for at hævde gjensidig Agtelse er saa naturlig, at ingen billig Tænkende kan have noget at indvende derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Men her vil maaskee adskillige opkaste de Spørgsmaale, hvad forstaaer Lovgiveren under Ordet fornærme, Kan ikke enhver ubehagelig Sandhed af den Paagieldende ansees for fornærmelig, og gives der nogen Kjendsgierning, som den krænkede Stolthed eller Egenkjerlighed ikke betragter som en Fornærmelse, naar den offentlig fremsættes, Men disse Spørgsmaale besvarer Forordningen af 27 Sept. 1799 tilfulde, naar den udtrykkelig bestemmer Forbrydelsens Natur ved følgende Yttring: enten ved at laste og haane de regjerende Personer, eller uden at nævne sin Hjemmel, at tillægge saadanne Regjeringer uretfærdige og skammelige Handlinger."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Hvad enhver ærekjer og human Skribent ikke tillader sig mod Privatpersoner, det vil og bør han saa meget mindre tillade sig mod Personer, hvis offentlige Agtelse staaer i saa nøie en Forbindelse med Millioners Skjebne. Men uagtet det ikke er tilladt at laste og fornærme Regenter, eller, uden Hjemmel, at tillægge dem uretfærdige eller skammelige Handlinger, er det langt fra ikke forbudet, at fremsætte Kjendsgierninger og historiske Documenter, som ligge aabenbare for hele Europas Øine, og, som selv de Magter, de ere stilede imod, ikke tage i Betænkning, at indføre i deres officielle Tidsskrivter. Saaledes har man læst i Moniteuren oversatte Stats documenter, forfattede i de djærveste Udtrykke mod Frankrige, og saaledes har man i Engelske officielle Blade læst de djærveste Yttringer mod Engelland, tagne af Franske Tidskrivter. Hvad altsaa saadanne Stater selv ikke finde betænkeligt, at optage i deres egne Skrivter, kunne de umuelig finde fornærmende, naar de see dem oversatte hos andre Nationer, der, uden offentlig at tage noget Partie, blot fortælle dem som Bidrag til Dagens Historie og Materialier for den tilkommende Historieskriver. Skulde man antage, at Krigserklæringer, Krigsbulletins og andre saadanne Statsdocumenter, der altid maae indeholde ubehagelige Yttringer for een af Parterne, skulde betragtes som fornærmelige, saa maatte al Statshistorie ophøre, og det vilde da ene være vore Efterkommere forbeholdt, at læse vore Dages Statsbegivenheder, ligesom det blandt vore Samtidige kun i det Høieste vilde være dem, der ere fremmede Sprog mægtige, som vilde see sig istand til at erfare, hvad der i udstrakt Forstand foregaaer paa den store politiske Skueplads. Men denne Mening gjendriver sig selv, naar man tager Hensyn til Forordningens egne Ord, og naar man betænker, at Lyst til at fremme Oplysning og forsage Alt, hvad der lægger Hindringer i Veien for Nationens Cultur, kort sagt, ædel Sandhedsiver og anstændig Frimodighed altid have været Egenskaber, som den Danske Regjering ikke allene har taalet, men endog i alle sine Jørætter har hyldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Europas nuværende politiske Stilling og Crisis, hvor Jnteressen, Venskabsbaandene og Forholdene ere saa ganske forskjellige, har frembragt en Gjæring, der ikke kan andet end foranledige Yttringer, ganske forskjellige fra dem, man var vante til at høre for et Decennium siden. Disse Yttringer, som ere saa nøie indflettede i Rigers og Regenters Skjebne, kunne, hvor uskyldigen de end fremsættes, ikke andet end saare enkelte af dem, men ophøre de derfor at være historiske Sandheder, Naar Archenholtz i det sidste Hefte af sin Minerva anstiller Betragtninger over det Preussiske Monarkie, og taler i de kraftigste Udtrykke om hvad det har gjort og hvad det burde gjort, om hvad det har tabt for en Tid, og om hvad det maaskee har tabt for Aarhundrede, saa kan man ikke negte, at saadanne Sandheder, selv i en Graties Mund, ere haarde, bittre og ydmygende, men ere de derfor ogsaa fornærmelige? Hvilken Regent paa Jorden kunde vel føle sig fornærmet ved at læse paa Prent, det, som tusinde Kjendsgierninger vidne om det, som Seierherren i alle sine offentlige Bekjendgjørelser taler om, det, som hans egne Undersaatter bebreide ham: Men den Lovgiver, som har tilladt hver redelig og oplyst Mand, med Frimodighed og Anstændighed, at tilkjendegive sine Tanker om Landets egne Love og Indretninger", vil endnu mindre, at Danske Undersaatter skulde blive uvidende om de store Rystelser i den politiske Verden, som lære dem at sætte saa meget større Priis paa den Lykke og Fred, de selv nyde, eller at nogen historisk Kiendsgierning, nogen offentlig Erklæring, der netop er skreven fordi den skal læses, bedømmes og tages til Eftertanke af enhver Stats Undersaatter, uden Forskjel, skulde udelukkes af Danske Tidsskrivter. Den, som fortolker Lovgiverens Ord paa denne Maade, misforstaaer ham, og miskjende, den humane Aand, der i en Række af Aar har udmærket vor Lovgivning og forskaffet den andre Nationers Høiagtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Fra denne Synspunct har Forfatteren af den historisk politiske Artikel i dette Blad betragtet det sidste Rescript, og efter disse Grundsætninger agter han fremdeles at underrette sine Medborgere om de store, vigtige og tildeels blodige Begivenheder, som i saa høi en Grad har tildraget sig hvert tænkende Menneskes Opmærksomhed. Som upartisk Verdensborger, der hylder Fornuft, Sandhed og Retfærdighed, skal han søge at forene sømmelig Frimodighed, med Agtelse for de Love, han gjør sig en Glæde af at adlyde. J den Bevidsthed, aldrig at have næret andre Følelser i sit Bryst, end dem han kan forsvare for Guds, Kongens og sit eget Hjertes Domstoel, vil han stræbe at blive Sandheden tro, uden at træde Beskedenhed et Haarbred for nær. Den Skribent, der for Alvor attraaer at fremme det Gode, bør være sin egen Lovgiver, bør selv kunne bestemme Grændserne for sine Tankers Yttring, bør kjende den Tidsalders Aand, hvori han lever, og jeg smigrer mig i det mindste med den gyldne Drøm, at der engang vil komme en Tid, hvor Straffelove mod Skribenter, ved den stigende Oplysning vil ansees for ligesaa unødvendig som Love for Fadermord hos Athenienserne. Ligesom Solon regnede en saadan Forbrydelse blandt de umuelige, for at opvække des større Afsky for den, saaledes vil man maaskee engang ansee det for umueligt, at den hvis store Kald det er, at tale Lovens og Sædelighedens Sag, at være Lasternes og Daarlighedernes Svøbe, kan trænge til at holdes i Tømme ved Straffelove, der ellers kun ere bestemte for lave Forbrydere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Udenlandske Efterretninger. Af det trykte Regnskab for Lyngby Sogns Fattigvæsen sees, at dette siden Aaret 1802, da det blev oprettet, har Aar for Aar faaet flere Fattige. 1802 havde det imellem 50 og 60 Lemmer, 1804 over 100 og 1805 endnu mange flere. Som Aarsager til denne overhaandtagende Fattigdom anfører Hr. Pastor Rønne: Skolegangens Forsømmelse, Ligegyldighed for at lade sine Børn danne til nyttige Borgere, Letsindighed, Forlystelsessyge, Krogang, den Ubesindighed, hvormed Ægtefolk knytte og løse Baand, Ringeagt for Religionen, og Alt hvad der flyder deraf. Det rosværdige Fattigvæsens nuværende Indretning og Pleie skaber selv Armod og fremkalder idelig Trang. Fattigcassen har efter 4 Aars Forløb over dobbelt saa mange Fattige og Udgivter, og blandt sine Lemmer en stor Hob modt villig forladte eller paa ulovlig Maade avlede Børn, som koste langt mere at underholde end de ældre Fattige. J andre Sogne. har man allerede seet sig nødsaget til at gjøre nye og betydelige Paalæg, hvilket man i Lyngby Sogn ogsaa vil blive nødt til. - Det Fru Drewsenske Hospital, som i Aaret 1804 kjøbtes, er 1805 istandsat og indrettet. Det har Plads for 6 Syge, nemlig 3 af hvert Kjøn, som i Sygestuerne forsynes med Senge, Klæder og øvrige Fornødenheder. Ligeledes har det Plads for en Vaagekone og 4 fattige Børn, samt for 6 a 8 voxne Almisselemmer, som der have Huusly, Sengesteder, og nyde nogen Jldebrændsel til Varme om Vinteren. Capitalen er allerede i Aar forøget ved en Høiesteretsdom, efter hvilken Executorerne i Fru Drewsens Bo skulle tilbagebetale af deres Salarium 1500 Rdlr., hvoraf Lyngby fik den ene Halvdeel og Søllerød den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
For omtrent 3 Aar siden blev i Fridericia et ledigt Fruentimmer, som nylig havde født et Barn, befundet i den meest trængende Tilstand. Fridericia Fattigcommission bar strax Omsorg for hende, og lod Barnet derefter udsætte hos en Huusmand i Erritzøe, hvilken antog det spæde Barn, som ellers af Elendighed maatte have omkommet, for 2 Mk. 8 s. ugentlig. Et og et halvt Aar derefter givter Moderen sig med en Soldat af det Fyenske Jnfanterie=Regiment, og følgelig tilkom det nu disse, selv at sørge for deres Barn; men da Regimentet kort efter marcheerte derfra, og Barnets Forældre med, saa forblev Barnet paa Fattigcommissionens Foranstaltning hos denne Mand, indtil nu for kort siden, da Forældrene ere komne hjem, og de altsaa tilbøde sig at modtage Barnet. Men denne Mand har imidlertid fattet saa stor Godhed for dette Barn, at han ei allene tilbød sig at underholde og opdrage Barnet uden nogen Betaling, men gav endog Barnets Fader Penge, for at kunde beholde samme. Mandens Navn er Niels Jochumsen. Hans Kaar ere maadelige, og han har selv 2 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Under 9 Jan. d. A. har H. Maj. besluttet, at Nicolai Kirkes Rudera maa istandsættes og indrettes til en Bygning, hvori 96 Stykker Brand karrer med Tilbehør kunne bevares, og Sprøite Slangerne smøres, tørres og repareres; at Taarnet skal indrettes til et Vagttaarn i Jldebrands og andre overordentlige Tilfælde, og til Benyttelse ved Sprøiternes Prøvning; at Stakittet og Træerne, om det findes fornødent, skal borttages, Gravene i Kirken og paa Kirkegaarden jevnes, og Pladsen omkring Kirken brolægges. Tomten overlades til Brandvæsenet uden Betaling, men Kirkens Fonds gives Erstatning for disse Rudera paa den Maade, at det til Brandvæsenet d. 10 Jan. 1806 bevilgede Laan af 85,000 Rdlr., forøges med den Sum, som disse Rudera taxeres for. - Arbeidet skal, det snareste skee kan, iværksættes og fuldføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Udenlandske Efterretninger. I det sidste Hefte af Archenholz's Minerva siges, at Fæstningen Magdeburg, som uden at forsvares af sin stærke Besætning, blev i denne Krig, overgivet, er i Syvaarskrigen, under alle Lykkens Omvexlinger, ikke engang bleven beleiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Den fortræffelige Victoria, et Mesterstykke i Billedhuggerkonsten, som findes over Brandenburger Porten i Berlin, er nu virkelig bleven nedtagen og sendes til Paris. Men Churførstens Billedstøtte, som ved at nedtages vilde vanzire Porten alt for meget, skal, efter den gamle General Møllendorffs Forbøn hos Keiser Napoleon, blive staaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
D. 26 Oct. f. A. forestillede man det medicinske Collegium i Paris et Barn paa 2 Aar og 2 Maaneder, som, naar det beholder Livet, vil blive en Dverg. Det er endnu ikke over 17 Tommer høi, og veier ikke meere end 6 Pund 4 Lod (da derimod i Almindelighed hver andet fuldbaaret sundt Barn veier strax efter Fødselen 8 Pund). Dette Dvergbarn seer overordentlig levende ud, og dets Muskler ere næsten uophørligen i Bevægelse. Det har allerede 10 Tænder; Øinene ere meget smaa; iøvrigt besidder det, paa Lugten nær, som endnu ikke synes udviklet, alle de øvrige Sandsers Brug; men det kan endnu ikke gaae, udtaler heller intet Ord tydelig; alle dets øvrige legemlige Forretninger gaae deres naturlige Gang; men Pulsen slaaer hastig, og man tæller 150 Pulslag i et Minut.