Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Stænderforsamlingen i Viborg. Stændertidenden for d. I. December indeholder en Deel af den foreløbige Behandling af Sagen ang, stænderiske Kommitteer, hvori Fleischer som Referent oplæste Kommitteebetænkningen. Denne gaaer imidlertid ikke ud paa nogen bestemt Jndstilling, men indeholder blot en aaben Udtalelse af Meningerne om de stænderske Komitteer og Anledning for Forsamlingens Medlemmer til ligeledes at udtale sig herover. Naar Hs. Majestæt - i Motiverne til sit Ønske om at indføre stænderske Komitteer – anerkjender det Ufuldkomne i den nærværende Stænderinstitution og har tilkjendegivet sin Villie at fremme den Udvikling, hvortil den trænger, da har Allerhøistsamme efter Komitteens Formening givet Folket et yderligere Beviis paa, hvormeget dettes Vel ligger Ham paa Hjærte og hvilken Jnteresse Han føler for efterhaanden at uddanne Justitutionen paa een, Folkets Ønsker og Landets Trang tilfredsstillende Maade, og Komitteen finder saaledes, at der er den fuldkomneste Føie for Forsamlingen til herfor at udtale sin udeelte og uskrømtede Tak. Det er tilkjendegivet, at Stænderkommitteerne skulde optræde deels som raadgivende, i Sager som Hs. Maj. fandt Anledning til at forelægge dem, deels som mæglende, i Sager, der havde fremkaldt Menings ulighed i Stænderforsamlingerne. Jmod den første Virksomhed maatte man med den roeskildske Forsamling erklære sig, da Stænderinstitutionen derved vilde forringes og nedsættes i sin Betydning, ligesom man ogsaa maatte fraraade, at provisoriske Lovbestemmelser forelagdes Stænderkomitteerne. Ogsaa som mæglende Leed, hvorved den roeskildske Forsamling havde antaget at Stænderkommitteerne kunne stifte Gavn, maatte Kommitteen i Viborg fraraade deres Virksomhed, idet den meente, at det vilde destruere Stænderforsamlingerne som Folkerepræsentation og berøve dem deres Betydning som saadan, følgelig ogsaa Folkets Jnteresse, dersom de Delegerede kunde forandre og kuldkaste hvad Forsamlingen, være sig eenstemmig eller med Majoritet havde besluttet. Ogsaa mener man, at den nærværende Spænding og Adskillelse ved Stændernes Deeling er vil aftage eller ophøre ved de foreslaaede Stænderkomitteer, men snarere tiltage og fremskyndes eftersom Forsamlingerne jo dog vedblive at være adskilte. Derimod har Komitteen tilraadet Stænderkomitteers provisoriske Jndførelse til Behandling af saadanne Livsspørgsmaal, der angaae den hele Stats høiere Velfærdsanliggender. Ogsaa ansaae Komitteen det som et høist vigtigt Gode, at der maatte tillægges saavel Stænderne som Stænderkomitteerne en raadgivende Medvirkning ved Affattelsen af det almindelige Stat budget, hvorimod man ikke ønskede Stænderkomitteerne nogen Petitionsret indrømmet. Med Hensyn til Stænderkomitteernes Organisation, meente Kommitteen, at de Delegeredes Antal for hver Stænderforsamling kunde bestemmes til 9, hvoraf enhver af de 3de Klasser skulde vælge af sin egen Midte med absolut Pluralitet de 2de Delegerede, og de øvrige 3de paa samme Maade vælges med frit Valg af Forsamlingen som en Totalitet iblandt alle dens Medlemmer. Ligeledes finder den det hensigtsmæssigt, at der af Hs. Maj. udnævnes et Medlem for hver Stænderforsamling, altsaa ialt 4 Medlemmer, af den geistlige og lærde Stand, og den maa være enig i, at der ikke synes at være nogen Anledning til, at Allerhøistsamme, i Lighed med hvad der er bestemt i Forordningen af 15. Mai 1834 1, udnævner Delegerede blandt de Grundeiere, som han har kaldet til Sæde i Stænderne, ligesom og deri, at det vil være at iagttage, at Medlemmerne af den lærde og geistlige Stand i de enkelte Forsamlinger, saavelsom de af Hs. Maj. iblandt Grundeierne valgte Medlemmer, ikke kunne udøve Valgret ved Udnævnelsen af Delegerede til de stænderske Kommitteer eller have Valgbarhed uden ved hele Forsamlingens frie Valg. Ogsaa haabes, at de af Stænderforsamlingerne valgte Delegeredes Jndtrædelse i Stænderkomitteerne ikke vil vorde betinget af allerhøieste Approbation, ligesom Komitteen ogsaa tiltræder den af Østifternes Forsamlings Pluralitet antagne Mening, hvorefter Omvalg af Deelegerede vil skee hvert andet Aar, og anseer det tilstrækkeligt, at der for hver Klasse bliver valgt en Suppleant for de af Forsamlingen frit valgte Delegerede. Endelig deler Komitteen den Fortrøstning, at der vil vorde fastsat en vis og bestemt Sammenkaldelsestid for Stænderkomitteerne, forhaabentlig hvert andet Aar. - Efter en Discussion i et foregaaende Møde har Forsamlingen i Mødet d. 28. f. M. med stor Fleerstemmighed vedtaget at foretage Withs Forslag om de slesvigske Forhold udenfor Ordenen. Andragendet er nu bragt ind i følgende Form: "Forslag om at indgaae til Hs. Majestæt med en allerunderd. Adresse, der skulde gaae ud paa at udtrykke Folkets Tillid og Hengivenhed til ham, med Forsikkring om dets Beredvillighed til ethvert Offer, for at bevare Folkets Eenhed, og en Bøn om, at han vil gribe til kraftige Midler til at hævde den danske Nationalitet i Slesvig og Statens Eenhed."