JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-10
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg hos H. L. Hesselberg. – J Hillerød hos Hr. Thorsen. - J Slagelse hos Hr. O. R. Strande - J Sorøe hos Hr. Tronnier. – J Storheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. -J Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. - J Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskiør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. – J Faxøe hos Hr. O. Grum. J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændig Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 161 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp. (Hermed følger 1ste Binds 12te Ark af Historiens Philosophie.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden, og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, 20de Aarg. Løverdagen den 14de Juni 1834. No. 47. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark, og Hertugdømmene. Om Verdensbygningen. (Af Bode.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Efter Skaberens velgiørende Hensigter skulle Jordens Egne tiene til et Opholdsted for fornuftige Væsner, derfor forbleve de ingen ufrugthare Ørkener; men saavel det faste Land som Havet blev opfyldt med Planter og Dyr; hvis utallige forskiellige Arter og Organisationer, den opmærksomme Naturforsker betragter med Forbauselse, og som tillige opfylde den Deel af deres Bestemmelse at tiene til Menneskenes Nytte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
De tusinde Millioner Mennesker, som efter den sandsynligste Beregning leve paa Jorden, fordeele sig i, Nationer, Slægter og Familier. De dyrke og forandre Jordens Overflade, opsøge deres Føde saavel under som over den, og bestræbe sig for at tilfredsstille deres Fornødenheder; de forskiønne Naturen ved Konstens Værker, opslaae deres Boepæl fra en Pol til en anden, eftersom Klimatet, Jordbundens Beskaffenhed, deres Sæder, Levemaade og Skikke udkræve det, og giøre sig de øvrige Skabninger paa Jorden underdanige ved den Fornuft, som Gud har givet dem. Kun Mennesket har erholdet den ophøiede Forrettighed frem for Jordens øvrige Skabninger, at opløfte sin Mand til sin Tilværelses Skaber, at tilbede det uendelige Væsens Magt, Storhed og Godhed, og at prise det med et taknemmeligt Hierte, som opfylde Jordens Egne med saa utallige Velsignelser, og prydede den med saamegen Skiønhed for at indrette den til en behagelig Boelig for levende Væsner. Tæt omkring vor Jordklode strømmer til en Høide af nogle Mile et fiint giennemsigtigt og clastisk Fludum som vi kalde Luften. Den tiener alle levende Skabninger til at indaande; og tillige til at vedligeholde Jlden, forplante Lyden (som frembringes ved Luftens bølgeformige Bevægelse mod Trommehinden i Øret, til at befordre Planternes og Dyrenes Væxt (hvorfor den ogsaa kaldes Livets Foder; Pabulam vitæd og til megen anden uundværlig Nytte, (den er Skibets Hest og Møllens Driver.) Den er i den Region, som er nærmest ved Jordens Overflade, som er maaskee knap en Miil høi, og som egentlig kaldes Armosphæren eller Dunstkredsen, Vindenes Opholdsted, som nu have en roelig Bevægelse, og nu styrte sig rasende frem under Navn af Orkaner, og sætte hele Naturen i Bevægelse. Den er det almindelige Samlingsted, hvori alle Uddustninger af dyriske og Plantelegemer opstige og forene sig i Skyer, hvilke ofte ved deres glimrende Figurer og Farver pryde Himlens Hvelving, (det er en moersom Beskjæftigelse naar man kiører, at betragte Skyernes forskiellige og afvexlende Skikkelser, hvori Jndbildningskraften opdager mangehaande og frapperende Ligheder.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Til andre Tider naar ved mangehaande Giæringer og Modificationer, skadelige Dunster sammen hobe sig i dem, saa sætte de Menneskene i Angest ved frygtelige Lynild og Tordenbrag. Sædvanligen bæres disse Skyer paa Vindens Vinger fra et Land til et andet, og opløse sig i Regn, Snee, Dug og Taage, (hvilken sidste er en Skye, som har lagt sig ned paa Jorden, for at give Jordens Overflade ved en frugtbargiørende Væde det tilbage, som er opsteget derfra i den. Jordkloden bliver oplyst og opvarmet af Solen, hvis velgiørende Straaler overalt udbrede Liv og Frugtbarhed (en beundringsværdig Natur indretning, som allene maatte være tilstrækkelig til at opløfte Menneskets Aand til sin Skaber; da den forkynder Forbindelsen af to Himmellegemer til let velgiørende og nødvendigt Formaals Opnaaelse, en Indretning og en Overeenstemmelse som aldeles ikke lader sig tænke uden som et Værk af et allviist Væsen. Men Vanen svækker efterhaanden alle Menneskets Følelser, og den menneskelige Aand er saa dybt nedsunken i en fandselig Dorskhed, at den tankeløs betragter de Underværker, som dagligen omgive den.) Solens daglige Op- og Redgang, frembringer Dagens og Nattens Afvexlinger, og dens aarlige tilsyneladende Omløb paa Himmelen denne periodiske Tilbagekomst af de forskiellige Aarstider, er den Skaberens vise Jndretning, for at giøre vor Planet ikke allene omkring Æqvator, men ogsaa omkring Polerne, saa beboelig som mueligt. (J denne Natur=Indretning viser sig i høieste Grad, som et giennemtænkt Værk, saa passende til den menneskelige Naturs Beskaffenhed, saa tienlig for at bringe Jorden til at opfylde sin Bestemmelse, at være en Livets Boelig. Man kan være overbeviist om, at enhver anden af Naturens Jndretninger, i hvor uforklarlige de end kunne forekomme os at være, er ikke mindre giennemtænkt, og ikke mindre velgiørende.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Fra dette Opholdsted betragter den med Fornuft begavede Jordens Beboer de glimrende Legemer, som synes ham at staae over Skyerne i det saakaldte Firmament, eller paa Himmelen. Allerede det sandseligt skiønne Syn tildrager sig hans hele Opmærksomhed, og lader ham abne noget Stort. Han seer Solen lyle med en majestætisk Glands, og han fatter alle de vigtige Fordele, som Jorden erholder af dens daglige og aarlige Omløb. Daler dette Dagens Lys om Aftenen under Synskredsen, saa træder Maanen med et meere dæmret Lys frem paa Skuepladsen, og en talløs Stiernehær pryder Himlens natlige Hoelving, og udbreder sig til alle Sider, saavidt Øiet kan følge dem. Beundreren af dette saa prægtigt oplyste Firmament ønsker at erholde en nøiere Kundskab om disse Guddommens Værker paa hiin Side af Jorden, for ikke blot at forlyste sig ved Synet af dem. Han betiener sig af den Fornuft, hvormed Gud har begavet ham, og af paalidelige Jagttagelser, og veiledet af disse Førere, søger han at befrie sig for Fordomme, og at giøre sig vigtige Forestillinger og Verdens Bygningen, som kunde være dens uendelige Aarsag værdige. Ved Hielp af Maalekonsten i Forbindelse med Observationer og Slutninger har Menneskets forskende Aand vovet sig høit ud over Jordkloden, for at udfinde Himmellegemernes Storhed og Afstand, og for at bestemme deres Baner, og deres Beskaffenhed. Han undersøger først hvilken Plads Jorden indtager i Verdensbygningen, hvorledes dens Bevægelse er beskaffen, hvordan dens Størrelse forholder sig til de øvrige Himmellegemers Størrelse, i hvilken Forbindelse den staaer med dem, og hvorledes den er et Led af den store Kiæde, hvormed Almagten forbinder den ene Verden til den anden, og alle til et Heelt. Det heldige Resultat af disse Bestræbelser opmuntrer ham til at fortsætte sine Undersøgelser igiennem hele Himmelrummet. Han opdager da, at Himmellegemerne staae i forbausende store Afstande fra Jorden, og fra hinanden indbyrdes; og jo længere han undersøger og tænker derover, destomere nødes han til at tænke sig disse Afstande endnu større. Saa uhyre stor som Jorden end forekommer dens Beboere at være, saa hensvinder den dog som ganske ved sin Lidenhed, naar den sammenlignes med andre Himmellegemer. Bliver Afstanden tilsidst saa stor, at Observationerne og Udmaalingerne ikke længere blive tilstrækkelig, saa udledes Slutninger af den Lighed, (Analogie) som synes overalt at herske i Verdens Bygning, for at komme Sandheden saa nær som mueligt. Vil Tænkeren trænge videre frem, saa maae han dog ved sine sandsynlige Formodninger erkiende hvor indskrænkede hans Kundskaber ere, og overbevise sig om, at han kun er et Menneske Jmidlertid er der ikke ved blotte Forudsætninger og Hypotheser; men ved nøiagtige og omhyggelig anstillede Observationer, ved rigtige Beregninger, som ere byggede paa sikkre Grunde, og ved de af de nyere Tiders største Astronomer udtænkte Grundsætninger, følgende udbragt om Verdensbygningens Beskaffenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Nyeste Post-Efterretninger. J de Engelske Blade læses en Skrivelse fra Tauris i Persien af 23de April, af det Jndhold: at Thronfølgen i dette Land, kan ikke gaae af uden en Borgerkrig, da den Persiske Schabs mange Sønner have erklæret, at de ikke ville underkaste sig Mohamed Mirza, den afdøde Thronfølger Abbas Mirzas Søn. Den Russiske Regiering, skal have erklæret den Persiske, at naar den ikke betaler Resten af den skyldige Godtgiørelses-Summa 50,000 Pd. St. til August, saa vil den besætte Provinsen Gbilan, hvorved den kunde faae Jndflydelsel paa Thronfølgen, som ansees for nærforestaaende. - Nu berettes fra Belgrad, at en Coureer er passeret der igiennem den 25de Mai fra Constantinopel, til den Franske og Engelske Regiering, og har medbragt det Rygte, at et Russisk Korps er rykket ind i Persien og har besat en Provins; en overordentlig Virksomhed skal herske i den Engelske og Franske Ambassadeurs Cancellier; dog hviler endnu et Mørke over denne Sag. - Den Tyrkiske Flaade er løben ud for at blokere Samos.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Jfølge Efterretninger fra London af 6te Juni, har man nu først faaet officiel Anmeldelse om Minister forandringen. Den 5te holdt Kongen en Lever og en Geheimeraads-Forsamling. Hertugen af Richmond, Greven af Ripon, Hr. Stanley og Sir James Graham overleverede Kongen deres Embedseal, og Greven af Carlisle blev taget i Eed som Geheime-Seglbevarer, og Hr. Thomas Spring Rice, som Statssecretair for Colonierne. Hr. Charles Poulett Thomson er bleven udnævnet til Præsident for Handelsbureauet, og Lord Aukland, blev som første Lord i Admiralitetet, ligesom de øvrige Ministre indladte til Haandkys. General-Postmesterens Embede er endnu ikke besat, da Greven af Mulgrave har vægret sig ved at modtage det. Greve Grey og Viscount, Palmersion havde ogsaa Audience hos Kongen. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Fyrsten af Talleyrand forestillede for Hs. Majestæt de Franske Pairs Fyrsterne af Moskva og Eckmühl. - Den 6te Juni forlangte Hertugen af Newcastle i Overhuset en Forklaring om Forandringerne i Regieringen. Han skildrede Administrationen som en Modstander af den herskende Kirke, og beraabte sig paa en Tale, som Hs. Majestæt havde nyelig holdet til Clerus. Han spurgte om Regieringen vilde tilraade Hs. Majestæt at bryde sin Kronnings-Eed, ved at sanctionere Forholdsregler, som ville tilintetgjøre den herskende Kirke. Greve Fiz William kaldte Hertugen til Orden, da det er uparlementarisk at blande Kongens Navn ind i Forhandlingerne. Greve Grey nægtede, at han havde givet noget Raad hvad denne Tale angaaer; men naar Hs. Majestæt har holdet den, saa indeholder den ogsaa hans Meninger. Forresten erklærer han sig for at være en ivrig Protestant, og at han altid vil forsvare den herskende Kirkes Værdighed og Virksomhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Den ædle Hertug kunde ikke forudsætte, at noget Medlem af Hs. Majestæts Regiering vilde give eet for den protestantiske Kirke skadeligt Raad; vilde nogen gjøre det, saa vilde Hs. Majestæt jage ham bort af sit Raad, og naar den ædle Hertug kunde tiltroe Regieringen saadanne Anslag, saa burde han være indkommen med en Addresse til deres Afskedigelse. Denne omtalte Tale var et Svar, som Hs. Majestæt havde i en Privat-Audience givet Erkebiskopperne af Canterbury og Armagh paa en Lykønsknings=Skrivelse fra Erkebiskopperne og Biskopperne til ham paa hans Fødselsdag. Hs. Majestæt erklærede heri sin Hengivenhed for den herskende Kirke, bekiendte at den nøieste Forbindelse med den Revolution, som havde bragt hans Familie paa Thronen og hvilken ikke havde blot til Formaal at beskytte Folkets Frieheder; men ogsaa Religionen. Han tilstod, at han endog meget omtvivlede at forbedringer af et ringere Slags, nemlig i Henseende til den kirkelige Disciplin vare fornødne. Han omtalte derved at han ikke ventede at leve længe, og at Kirkens Fienders Foretagender giorde det til en Pligt for ham at udtale saameget stærkere sin Overbeviisning. - Greven af Wicklow dadlede i Overhuusets Møde den 6te at det var paafaldende, at Regieringen havde udnævnet en Undersøgelses-Commission for Jrlands kirkelige Forhold paa den samme Dag, da Kongen havde holdet en saa fortræffelig Tale, og beklagede, at Regieringen havde skilt sig ved saadanne Medlemmer, som Publikum betragte med Tillid, som beskyttere af den Protestantiske Overvægt, nu meente han, at Revolutionens Hiul havde faaet frit Løb, og at man kunde forvente at slette Grundsætninger vilde komme for Lyset (det er underligt saaledes at forvexle Religion og Kirkens Eiendom med hinanden, saaledes at sammenblande det Himmelske med det Timelige.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Lord Althorp beklagede ogsaa meget i Mødet den 3die at de fire Ministre vare udtraadte af Kabinettet. Det Rygte var i Omløb i Publikum, at Lord Brougham er den hemmelige Drivefieder til denne hele Begivenhed. Lord John Russel antog, at Ministeriet billiger Sæcularisations-Principet. Den forrige Minister Hr. Stanley talede med Varme mod dette Princip, og imod at Kirkens Eiendomme skulle anvendes til timelige Formaal; den nye Minister Hr. Spring Rice forsvarede Principet. Hr. O'Connel satpriserede over det Passerede; men var dog tilfreds med Minister-Forandringen. Sir Robert Peel bekiæmpede med meget Talent Hr. Wards Forslag, og Udvælgelsen af den bekiendte Commission, og spaaede, dersom Sagen gik igiennem, den protestantiske Kirkes Undergang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Marqvien af Londonderry forlangte i Overhusets Møde den 4de, Underretning om det var sandt, at Don Miguel havde nedlagt Regieringen; Greve Grey var ikke tilstæde, men Marqvien af Landsdovn gav den Oplysning, at han var ombord paa et Engelsk Krigskib. J Mødet den 5te erklærede Lord Grey at en Opsættelse af Ratificationen af Tractaten fra Portugisisk Side, kom blot deraf at den Portugisiske Regiering havde tilfældigviis begaaet nogle Udeladelses-Feil i Documentet, hvorfor dette maatte sendes tilbage til den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Man har ikke faaet i England nyere Efterretninger fra Portugal, men blot med to Poster endeel interessante Efterretninger om det allerede bekiendte. Der var blevet skudt 2 Gange efter Don Pedro, da han begav sig fra Lissabon til sit Lystslot Ramelbao ved Cintra; Morderne skulle have været Landbeboere. J Slaget ved Asseceira den 14de kom Miguelitterne i den største Uorden, da et Regiment faldt dem i Ryggen; de styrtede sig i Tajofloden, og den var saa lav at mange vadede igiennem den. Den Miguelittiske Armee var 7000 Mand stærk, den Constitutionelle kun 5000; Don Miguel havde paa en Høi observeret med en Kikkert Udfaldet af Fægtningen. J de følgende Dage deserterede mange af hans Folk, hvoriblandt 300 Mand Cavallerie. Den 18de Kl. 6 om Morgenen rykkede de Constitutionelle ind i Santarem. Miguelitterne lode deres Munition i Stikken. Kl. 9 ankom Don Pedro og Greve Saldanda dertil. Staden var saa stærkt befæstet, at det vilde have kostet Møie at tage den med Storm. Don Pedro lod Hertugen af Terceira tilkalde, takkede ham og spurgte ham om Raad ved den videre Operationsplan. Fienden blev forfulgt paa Veien til Elvas den 19de. Den 20de rømmede den Miguelittiske Garnison Fæstningen Abrantes. Jndvaanerne afsendte en Deputation til Hertugen af Terceira. Don Carlos tog Flugten til Elvas. Sir J. Campbell skal friegives; General Macdonel har indskibet sig. Elvas er siden bleven indtaget, hvor man fandt 300,000 Pd. Sterling. Don Pedro har ved et Decret ophævet Jesuiter Klosteret i Combra, hvis Munke skulle sendes ud af Landet. Dronningen af Spaniens Decret og Valgene til de Cortes Forsamling er udkommen, og bestaaer af 3 Titler og 48 Paragrapher. De Procuraderos Forsamling skal bestaae af 188 Medlemmer, hvoraf 3 for de Canariske Øer, 4 for Cuba og 2 for Philippinerne. Det nye Spanske Valgsystem er bygget paa en liberalere Grundvold end det Franske Charte af 1830. En Valgberettiget maae være en født Spanier, 25 Aar gammel, og have en aarlig Jndtægt af 6000 Realer, eller være Kiøbmand i de store Stæder, naar han betaler aarlig 400 Realer i Skat. Men ogsaa Advocater, Læger, Notarier, Professorer, Academiker o. s. v. ere valgberettigede. Jfølge det sidste Amnestiederret ere de Spanske Generaler Mina og Vigo afreiste til Madrid. Engelske Blade melde fra Aranjues under 24de Mai, at den Preussiske Gesandt har forladt Madrid, og den Russiske forlangt sine Passe. Man forventede at Regieringen vil snart erkiende den Brasilianske og den belgiske Regiering. Deputationer vare ankomne fra de Baskiske Provinser for at underhandle om de insurgerede Egnes Paci5) Klage til Biskop Müller over Stiftsprovst Clausen, og Capellan Gad &c.; heft. 4 6) Promemoria til Biskop Müller; af Skoemagermester Sørensen; 2 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Disse Skrifter faaes i Sorøe hos Hr. Holm, i Holde hos Hr. Bertelsen og i Slagelse hos Bogbinder Møllers Enke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Jfølge Forlig og Execution bliver Tirsdagen den 17de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 9, hos Kiøbmand I. T. Smith heri Byen afholdt Auction over endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Mahognie og andre Meubler, saasom en Sopha, Stole, Borde, Speile, Senge og Sengeklæder, Plouge, Harver, Piber, Oxhoveder, Ankere, Heste m.v. Auctionen holdes i Gaarden No. 46 & 47. Korsøer den 11te Juni 1834. B. Bentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Mandagen den 30te Juni 1834, Formiddag Kl. 11, bliver ved offentlig Auction ved Teglgaard i Suserup, bortsolgt Havre paa Roden, Kløver, Raigræs og Eng slæt, samt Græsning, afsat i Lodder paa omtrent 1 Td. Land. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A.P. N. Nyegaard. Slagelse Bibelforening holder sin aarlige Generalforsamling i St. Mikkels Kirke i Slagelse, Son dagen den 15de Juni 1834, Eftermiddag Kl. 6, ved hvilken Leilighed Talen holdes af Foreningens Medlem, Hr. Benzon, personel Capellan hos Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Til at bivaane denne Forsamling indbydes herved samtlige Foreningens Medlemmer og Enhver, som af Ynden for dens Øiemed maatte være tilbøielig til at understatte dens Bestræbelser for de hellige Bøgers Udbredelse til christelig Kundskabs Fremme Tapet Papiir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Hos Undertegnede er nyelig arriveret et Partie smukke og gode Tapet Papirer, som udsælges til meget billige Priser. Slagelse den 4de Juni 1834. P. C. Bollbornn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
En hvid Han=Hønsehund med brune Pletter, 6 Maaneder gl., brugelig for en Herre, anvises tilkiøbs fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Nye Lodsedler til 3die Classe. Classe=Lotteriet af det 27de Kgl. Classe=Lotterie saavel Hele, Halve som Qvarter, ere at bekomme hos Undertegnede. Tiden til Lodsedlernes Fornyelse fra 2den til 3die Classe, er udløben den 21de denne Maaned. Slagelse den 11te Mai 1834. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
En dannet Families Datter, som er vel ovet i alle huuslige Forretninger, ønsker sig en Plads til 1ste August som Huusjomfrue, i en agtværdig Familie, helst paa Landet. Paa Lønnen sees ikke saa meget, som paa en god Omgang. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge billet hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, med Mærke. Landet No. 8.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
At Korsøer Fugleskydning for i Aar er berammet at foretages Fredagen d. 20de Juni, samt at Selskabet samles paa Postgaarden om Morgenen Kl. 7, bliver herved til Dhrr. Jnteressenteres behagelige Efterretning bekiendtgjort. Tillige bekiendtgiøres, at det er vedtaget, at til Skydningen ikkun maa bruges glatte Bøsser. P. Hammer, Selskabets Secretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Foruden diverse fine og ord. røde og hvide NB. Vine, er arriveret god Portvin til 4 Mk. Flasken, god Cogaae 2 Mk. 8 s., dito gl. 3 Mk. 8 s., dito Pommeranz 3 Mk. 8 s. god Biskop 2 Mk. 8 s. Flasken, hos J. F. Alling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
En confirmeret Dreng af honette Forældre, som har Lyst til Handelen, og dertil er skikket, kan blive antaget hos en Kiøbmand i Slagelse. Man behager at melde sig hos Bogtrykker Magnus Undertegnede agtet at afholde en Pot-Skiveskydning i Garvergaarden ved Slagelse, Fredagen den 27de Juni d. A., om Morgenen Kl. 8, efter 4 meget skiønne og gode Sølvgevinster, og koster det første No. 4 Mk. og det andet No. 3 Mk., hvilket herved bekiendtgiøres for Dhrr. Lysthavende. Slagelse den 12te Juni 1834. Ærbødigst J. Wedell. samt Haarduger til Skaberak. Ridedækkentøier, Stole og Sophabetrækker, i alle Breder, samt til Flue skabe, bekommes til billige Priser hos T. Høyer, Østergade No. 11 i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Forpagtning eller Fæste. En Mand af sat Alder, der er født i Fyen og har tient i omtr. 20 Aar, deels ved Godsbestyrelse og deels ved Avlsvæsenet, ønsker sig i Siælland en Forpagtning, en stor Fæstegaard - ikke under 100 Tdr. Pløieland, god Jord - eller en Mølle. De fortrinligste Beviser for den Søgendes moralske Characteer og gode Opførsel kunne fremvises. Reflecterende bedes i portofrie Breve at henvende sig til Forvalter Warberg paa Eensomhed pr. Odense.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
En confirmeret Dreng af honette Forældre, som har Lyn at lære Bogbinderprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos Bogbinder Wivel i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Thornips-Frøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Af den saa meget yndede Thornips, særdeles anbefalende til Qvægfoder, kan bekommes til 3 Mk. pr. Pd. hos Jørgen D. Schmidtlige for Vesterport i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-14
Til Michelsdag Flyttetid dette Aar er i min Gaard paa Løvegaden at faae til Leie en Leilighed, som bestaaer af 2 Værelser til Gaden, et dito til Gaarden, samt Kiøkken og Spiiskammer, samt Brændehuus og Ivert Jorgensen. et Stykke Haugejord. Skoemagermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-17
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for da landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, Tirsdagen den 17de Juni 1834. 20de Aarg. No. 48. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.