JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
England. Efter Tumulten i London havde den 18de om Aftenen været paa det høieste, og Oprørerne, havde ved især at bestorme en Qvækers Huus, faaet dygtige Hug, have de Urolige siden tabt al Mod, da Militairet ikke tillader den mindste Gruppe at voxe til. Vel lode sig d. 20de 200 fletklædte Koner, hver med et Barn paa Armen, tilsyne for en Smørhandlers Bod, med hvem endnu en Mængde Jan Hagler slog sig i Selskab om Aftenen, men de vare ubevæbnede og holdte sig stille. Dermod vedbliver Folketummelterne i mange andre Stader saa alvorligt, at Militairet har fuldt Arbeid. J Marlow f. Ex. maatte Dragonerne jage 300 Koner og Skibsfolk fra hinanden. - Den 22de kom Hr. Pit ind i London igien. - Den 23 hiemkom paa eengang 19 rigladte Retourskibe fra Ostindien, hvoriblant 7 fra China, og 85 Skibe fra Vestindien. Fregatten Dorie har paa Reisen til Vestindien taget det store spanske Registerskib, Kong Karl, ladet med Cochenille, Kaffe og mange Pengekister, kommende fra Havanna. - J Vige Bay er en engelske Fregat og et bevæbnet Skib strandet i en Storm. Hin blev opbrændt, og dette taget i Besiddelse af Spanierne.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Blandede Efterretninger. Alexander den Stores Feld slige, malede af Lebrun, skulle opstilles i Galleriet paa Bonapartes Palais.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Keiseren af Rusland har skienket Hr. v. Kotzebue, paa Livstid, er Krongods i Lisland, af 3000 Rub lers aarlig Revenge, og tillige udnævnt ham til Hofraad, som et besynderlig Tegn paa Høisammes Naade.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Paa Raadhuset i Hamborg indfandt sig den 10de en ganske anstændigklædt Franskmand og forlangte at tale den første Borgemester til hvem han havde vigtige De pisker fra Bonaparte. Da dette ikke kunde tillades, fordi det stred imod Senetets Skik og Sædvane, blev han vred og raabte: "Der er kun to store Mænd til i Verden, Banaparte og jeg, vilde og med Magt trænge sig ind i Raadssalen. Ved at arrestere ham, gav det sig, at denne overordentlige Diplomatiker havde været en Komtoirbetient af et Handels=Huus, men var bleven en lediget af sin Tieneste, og derover kommen fra Forstanden.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
J sidste Marked i Winchester tvang Pøbelen Bønderne til at sælge Smøiret for 1 Shelling (24 Skill.) Pundet; men at den tog meget bort, og ikke betalte det, var slet ikke artigt. J mange af de engelske Kiøbstæder have de fornemmeste Jndvaanere og selv Magistratspersonerne gjort en Pagt med hinanden, at de for deres Huusholdning ikke ville indkiøbe Smørret dyrere, end 1 Shelling, Pundet, da den rigelige Høst og det grønne Efteraar slet ingen Mangel bebuder.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
J Holland har man fornyet Forbudet imod Udførselen af Levnedsmidler til England, og tillige, for at standse den overhaandtagende Dyrtid, forbudet at udføre nogen Slags Fedevare, samt Kartofler, endog under Straf paa Livet, Fængsel eller Landsforviisning.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Englænderne have i de vestindiske Vande ogsaa taget et amerikansk Skib, hvorpaa den spanske Vierkongei Mexiko med sin Familie vilde begive sig til Cadix.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Indenlandske Efterretninger. Fra Lieband meldes, at den nye Rug der i Egnen er fortrinlig i Bonitet, men kun ringe i Qvantitet. Af Vaarsæden ventedes en god Høst. Man formodede, at Forbudet mod Kornudførselen blev ophævet.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
De nye Prydelser i det kiøbenhavnske Komediehuus, bleve akkurat færdige til den den 25 Septbr. berammede første Forestilling. Kunstneren, Arkitoki Raucee, som Arbeidet var anbetroet, har ved de forskiellige Malerier og Udpyntninger leverer et nyt Beviis paa sin gode Smag.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Fra Helsingøer meldes, at vor elskte Kronprinds har tilstillet Magistraten og Borgerskabet der, et smigrende Taksigelsesbrev for deres udmærkede Jver under Misforstaaelserne med England.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Den fra Petersborg den 25 f. M. tilbagekomne Kabinetskoureer Brummer havde i 10 Dage tilbagelagt 300 danske Mile. Ved hans Ankomst til Petersborg var en Flaade af 25 Linieskibe fuldstændig udrustet.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Den 2 Octbr. gik Orlogskibet Sover en under Kom mand af Generaladjutant Kapitain Obelitz til Seils til Middelhavet.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Fregatten Jris er med Konvoi anløbet Mandal i Norge paa Hiemreisen fra Ostindien.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
De 2 Borgerkompagnier i Kristiansand besatte Hoved vagterne i Retranchementet og paa Oddersen fra den 2den til 7de Septbr., da saa mange af de Nationale ankom til Stedet, at Borgerne kunne afløses.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Presidenten i det danske Cancellie, Kammerherre Moltke; Justitiarius i Høiesteret, Konferensraad E. Colbiørnsen; Generalprocurør og Deputeret i det danske Cancellie, Konferentsraad C. Colbiørnsen; Deputert i det kgl. Admiralitets- og Kommissariats Kollegium; Generalanditor Nørregaard, og Professor Schlegel, ere allernaadigst befalede at sammentræde for at giøre et Urkast til Grundsætningerne for en nye Kriminal=Lov, hvilke siden kunne tiene til Leyetraad for en Kommission, som bliver anordnet til at udarbeide et Forslag til en filstændig Kriminal Lovgivning.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Af Mestertyven Peder Mikkelsens bekiendtgjorte vita og sat sees, at han er bleven anholdt og arresteret 14 Gange, har udbrudt af Aresten 5 Gange, deserteret 8 Gange, er dømt 8 Gange og straffet 12 til 14 Gange hvoriblandt 3 Spidsrods=Løben. J Børnehusets Sygestue desetterede han igiennem Skorstenen. Eengang røbede hans egen Søster ham. Han er født 1762 i Lyngbye i Sielland af Vægterfolk, som tidlig fradøde ham, og altsaa i sine unge Aar ganske overladt til sig selv.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Prof stor Astronomie Justitsraad Bugge, er, efter Tilbud, overdraget at holde de fornødne Forelæsninger i Phy stien, og at examinere i denne Videnskab, efter Professor Aasheims Død; hvorimod Prof. Warberg skal paatage sig hans Partes i Astronomien og med Professor Wolff alternere ved Exammen Philosophikum.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Den franske Republiks første Konsul har udstedt Bestalling for A. M. J. T. V. Laville at være Kommissarius for de franske Handels Relationer i Helsingøer. Han er forhen erkiendt under Navn af Konsul.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Ledige Embeder. Schade Herredsfogedemhed i Ribe Amt, Malt og Gjording Herredsfogedembede i samme Amt. Disse Embeder have tilforn været samlede, men ere nu, ved et Reskript af 3 d. M., adskilte.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Befordringer. Den 3 October er Kathcheten ved Holmens Kirken Kiøbenhavn, J. N. Tille mun, beskik tet til residerende Kapellan ved Dyenkirken i Viborg samt Præst i Tugthuset sammesteds, Kand. Theol. J. N. Hof til residerende Kappellan for Ringkiøbing og Rindum Menigheder i Ribe Stift.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Aalborg, den 10 October. J Onsdags den 8 October blev i Budolphi Kirke til Præste Embedet indviede: 1) Hr. Lorentz Sletting, til Sognepræst for Hørne og Asdal Menigheder i Vensyssel. 2) Hr. Jens Brøndlund Weise, residerende Kapellan for Wraae, Emb og Siertzlev Menigheder i Vensyssel. Til Forretningen intimerege den residerende Kapellan Hr. Henneberg over Proph. Jeremias 1, 7. H. J. Hr. Biskoppens Jndvictiostale var videre Fortsættelse af hans Betragtninger over evang. Johan 5 Cap. 39 40 Vers. Af de Oldineede prædikede Hr. Sletting og ver forelagt Text, Rom. 1 Cap. 16. V.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Prædikanterne paa 18de Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 4 October i Budolphi Kirke, Skorsteentleier Jonat Kinsmans Søn Friderik August, Fadderne: Mad. Nielsen, Jomf. Aagaard, Kiøbmand Kaarsberg, Kiøbmandskarlene Borup og Wigelsen. Den 7 October Arbeidsmand Niels Hougaards Søn Christen, Fadderne: Mad. Krog, Jomf. Møller, Kiøbmendene Christensen, Hillerup og Rostrup. S. D. i Frue Kirke, Garver Andreas Møllers forøn Johan Christian, Fadderne: Peder Kuurs Hustrue, Mette Marie Pedersdetter, ødrend Wenneberg, Snedker Jens Ulf, Bagersvend Holm.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Begravet. Den 6 October Parykmager Klodes Datter Magrete Elene, 11 Maaneder. Den 7 October Peder Andersent Kone Leene Sophie Winding, 24 Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Kiød Taxt. Hvorefter Slagterlauget i Aalborg indtil videre skal selge deres ferske Kiød nemlig: Oxe=Kiød, De beste Stykker, Brystet og nest Brystet, som afhuges efter Kiøbernes Forlangende a Pundet, Tyndtegen og Høiribbene som i smaat hugges a Pundet, Hele Fierdinger, at Pundet, Kalve Kiød, Bagfierdingen a Pundet, Forfierdingen a Pundet, Men naar det efter Kiøberens Begiering i smaat udhugges, paa 1, 2 a 3 Pund og flere a Pundet, Svine Kiød. Fersk Flesk, Forparten og Skinker a Pd. . 8 s. Mellemslæsket som det fedeste at Pundet os. Lamme Kiød, at Pundet Hvilket de saaledes holde sig efterretlig under Fride Rigsdalers Straf følge de allernaadigste Langerinders Bydende af 5 Mai 1683, 5te Post Aalborg Raadstue. den 6 October Anno 1800. Hornsyl. Top. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Avertillements. Efter nu brugelig Skik Bekiendtgiøres for Slægt og Venner, mit indgaaede Ægteskab med forhenra end Enkefrue de Hoffmann. Aalborg den 8 Ostoder 1800. Schow. Grundtegning af Europa, og tort Beskrivelse over dens Lande er igien at bekomme for 4 s. hos St. Borup.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Skipper Hans Jessen, som er beliggende gode arbo den, agter med sin førende Galease, især have afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Bonden fra Waast, som sidste Løverdag kiøbte Breder paa Broen ved Natmandens at og ham udekiendt Soldat, der haver stiaalet dem, og fore han dem til med en Baad; har betalt 1 Rdlr. i Mult til Regim. FattigKassen. Hos mig undertegnede forfærdiges, og er hos mig som sædvanlig at bekomme, alle Slags Bundtmagervahre, hvorved ogsaa store brune Muffer, dito Garneringer, og hvide Garneringer, samt Graaeværk og Pallentinerg alt for ringere Kiøb end samme nogen andensteds kan bekommes. Andreas Gottz, Bundtmager.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
En brun stiernet Hest, som sidst Hobroe Market blev solgt til een Hestekiøber (hvis Navn ikke viden, er Natten imellem den 4 og 5 October d. M. kommen til sin forrige Eiere Adam Sørrensen, Udflytter af Waarst, i Gunderup Sogn, Grevskabet Lindenborgs Gods, hvor den tiand dette Avertissements Bekostning kan erholdes, saalænge Hesten er nyder Forder, men i saa Fald, da for billig Betaling, efter uvillige Mænds Skiøn. Endnu erindres til ydermere Oplysning for Vedkommende, at paa venstre Læn er klipper et N. Haandbog for den læsende Ungdom, af A.F. Just, som indeholder nyttig Læsning for unge og voxne i Moralen og Naturhistorien m. m.; faaes hos Bogtrykker Wandall indbunden for 2 Mk. 12 s. - Til denne Bogs Anbefaling behøves blot at anføres at Forlæggeren, har begyndt med at lade et nyt Oplag trykke, da det første allerede er afsat.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Da Huusmand Søren Sørensen i Steen Bye under Baroniet Willestrup, for en 8te Dage siden ulovligen med Kone og Børn har forladt sit der i Fæste havte Huus, uden enten lovligen at frasige sig samme, eller anmodet nogen om at have Opsigt med Huset; der giver grundet Anledning at troe, at han er undvigt, for ikke meere at komme tilbage; saameget mere, da man ved Undersøgelse fandt, at han deels har solgt, deels medtaget ald sit Boehave; saa indkaldes bemeldte Søren Sørensen herved 3de Gange i de Aalborger Jydske Efterretningerg og et seneste inden October Maaneds Udgang d. A. at kom de tildage, da Huset. ellers paa nye bliver bortfæstet. J. testrup den 14 Sept. 1800. Paa S. T. Hr. Kammerherre Baron Rosenkrang. Vegne. mundkier.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Da min kiere Hustrue Maren Sørensdatter Haff den 2 Juli 1800 ved Dagen fra mig er bortkaldet og ifølge mellem mig og hende oprettede og allernaadigst confirmerede Testemente af 11 Januarii 1799, der indeholder at hen afdødes Arvinger, til en Kiendelse skulle 100 Rd. udbetales, naar den Længstlevende agter at indlade sig i nyt Ægteskab saa bekiendtgiøres herved 3 Gange i de Jydske Efterretninger at den Afdødes Arvinger behagentlig vilde indfinde sig hos mig Undertegnede der ifølge Testamentes Jndhold at modtage en liden Andeel enhver kan tilkomme. Aalborg den 27 September 1800. N. Paulsen, Skoemagermæster.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Mandagen den 27 Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Aalborg Raadstue foretaget offentlig Auction til Bortsælgelse, og ifald antagelig Bud ikke skulde skee, da til Bortforpagtning paa 12 Aar, det saakaldede Ladens Sundsted som tilhører Fattigvæsenet i Aalborg, alt paa de Conditioner som paa Auctionssteder fremlegges og ellers ere forinden at faae til Eftersyn hos Fattiges Jnspecteur Raadmand Gleerup i Aalborg. Aalborg den 30 September 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Et nyt opbygget Huus paa min Eiendoms Hauge uden for Vesterport er tilkjøbs at bekomme, naar Lysthavende behager derom at melde sig hos Gjeerup. Med Øvrighedens og Hr. Landphysicus Carstensens Tilladelse, borttager jeg undertegnede Ligterne af alle dem som behøver min Tieneste. Ligeledes har jeg et Middel som bortager Væggeluus, saaledes at de inden 3 Dage er borte. Mit Logie er hos Hr. Brünnes i Kirkegyden. Aalborg den 29 September 1800. Sem Katz, fra Amsterdam.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Brand-Directeuren for Aalborg Amt, Procurator Mrich Anthon Thorsøe, boet ved Vesteraae No. 127. tilket herved bekiendtgjøres. Da imellem 2den og 5te i denne Maaned, er skeet Jndbrud igiennem et Vindue i Vestre Side af Korskirken i Clade Kirke, og Skolekasse Blokken (som var en Ene Stolper i hvis øverste Ende Pengerummet, som var forsynet med Jern Bøller og Laas til 2 Nøgler, var indrettet) er bortstiaalen, og Gierningsmanden endnu ikke er opdaget, saa skeer denne Bekiendtgiørelse, med ærbødigst og tiensiligst Anmodning: at enhver, som kunde give Oplysning hvorved Gierningsmanden af dette grove og formastelige Tyverie beviis igen kunde opdages, vilde meddele S. T. Hr. Provst Monnich, og underskrevne Sognepræst Efterretning pr. Fladstrand. Flade Præstegaard den 27 September, A. Wanting. N. B. Daglig kan bekommes gode Hvidkaal, og Peberrod, i store og smaae Qvantiretter, hos B. Dokkedahl, uden Aalborg Vesterport.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Sir Carl Grandisons Historie, i en Samling af Breve af Sammel Richardsen, oversat af det Engelske, 7 Deele smukt inbunden; er hos mig indlagt til Forhandling, hvor den sælges for billig Priis. P. F. Wandal. Alle som have noget at fordre i eller gielde til Stervboet, efter ved Døden afgangne Peder Pedersen seenter, forhen Lors og Huusfæster paa Øen Hirtsholmen, indkaldes herved 3de Gange at møde den 19 Sept. og 31 October førstkommende i Stervboehuset paa bemeldte Øe, hvor da Skiftet foretages og agtes sluttet sidstmeldte Dag. Fladstrand den 20 August 1800. Frants ubersax, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Huusfæsteren Stephen Nielsen paa Øen Hirtzholmen ved Fladstrand, hans Hustrue, Maren Laursdatter er den 29 Julii sidstleden ved Døden afgaaet i hvilken Anledning Boets Credi= og Debitorer samt den afdødes Arvinger, iblangt hvilke er en Broder Ole Larsen der skal have været gift og boesat i Lybeck hvor han skal være død og have efterladt sig en Datter, hvis Navn er vides, indkaldes herved 3de Gange at møde i Stervboehuset paa bemelte Øe den 9 September og 21 Octobr. førstkommende, hvor da Skiftet som lovlig er begyndt, foretages og om muligt sluttes sidstmelte Dag. Fladstrand den 20 August 1800. Frants ubersax, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Creditorerne i Stervboet, efter afg. Hr. Christian Friderich Hass i Hornschaugaard, i Falstrup Sogn Slet Herred og Aalborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at legitimere og bevise deres Fordringer, paa den Maade som Loven fordrer, efter vad Mand. Ligeledes tilkiendegives Vedkommende at en Skiftes, ling er berammet: i Stervboet Løverdagen den 18 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, til hvilken Tid og Sted, og de som have kiøbt Vare ved de i Stergade holdte Auctioner, og er endnu erlagt Betalingen behagentlig, samme Dag ville indfinde sig, da Stervboets optagne Jucasator møder, for at imodtage Betalingen. Løgstøer den 22 September 1800. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
En Jomfrue af honet Familie og sat Alder, der i nogle Aar har tient, og forstaaer foruden vad der hører til en god Huusholdnings Forelse, alle Slags Fruentimmer Netheder, ønsker sig en Condition som Huusjomfrue hos et Herskab eller honet Borger Familie til i November eller Majdag. Paa Lønnen ansees et saa meget som paa en god Omgang; nærmere Underretning giver Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1800-10-10
Da jeg har nedsat mig, som Guld og Sølvarbeider, og boer i Svinglensgade, her i Byen; saa bekiendtgiør jeg det ærede Publicum, at hos mig forfærdiges alle mulige Slags Guld- og Sølvarbeide, efter de i Kiøbenhavn brugelige Møder, saa og efter de Tegninger eller Jdeer, den Bestillende maatte behage at afgive mig. Som den der nylig er indtraadt i den Borgerlige Virkekreds, anbefaler jeg mig Samtidiges, Andest og Tillid. Aalborg den 22 September 1800. Henrich Schiellerup.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Trykkes og udgives 2 Sal. Enneland. J en af de kongelige Ministre den 26de Septbr. holdte, Kabinets forsamling skal Vaabenstilstanden til Søes være bleven besluttet. Den 27de blev Depesken herom sendt til Paris. Hele Londen talede d. 27 og 28de om intet andet, end at denne Stilstand virkelig var undertegnet. Saa meget er vist, at de kgl. Ministre vente Svar fra Paris een af Dagen paa deres nye for slag. Der siges allerede, at Th. Greenville skal gaae til fredsgongressen i Lüneville, for at legge unsten alle de franske og hollandske Besiddelser i begge Jndierne i Vegtskaalen. Man paastaaer og, at alle de europæiske Magter ville paa hin Fredskongtes bestemme en almindelig Folkeret, hvortil Englands senere Opførsel, mod Danmark har givet Anledning. - Heftige Storme har overtalt Lord Vintent til at forlade Brest med den store Flaade og gaae hiem. Kungen Division deraf er forbleven ved Øen Quessont. - J Smaastæderne vedvare Dyttidt rolighederne endnu, og Rytteriet saarer mange Ulykkelige med - den flade Klinge. J Jpewich sprang en behiertet Magistratsperson op paa en Meel vogn, bestemt for en Bager, og reddede den for Plyndring ved at erklære, han ville opoffer sit Liv i at forsvare Lovene. Ellers subskriberer man nu stærkt, for deels at tage Fattigdommen nuder Armene, og deels at stække Vingerne paa Forprangeriet.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Jtalien. Tilligemed General Massena bleve 6 Divisions= og 22 Brigade Generaler hiemkaldte fra den italienske Armee. - De Misfornølede i det Genuesiske blive meget farlige igien, og vare ikke Franskmændene, opkom der vistnok et nyt Vender. - Med Sløifningen af Turins Fæstningsværker er man alt kommen vidt.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Den hellige September - Jomfrues Procession, som ren P. F. Wandal. pleiede at være saa talrig, bestod sidstegang kun af nogle faa Munke og en Snees Præster.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Holland. Forbudet mod Levnedsmidlernes Udførsel har gjort den velgiørende Virkning, at Priserne ere faldne over en Trediedeel.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Tydskland. J det keiserl. Rescript, hvorved den ungarske Nation opfordres til General-Jnsurrektion, forekommer følgende Sted."Den saaledes af disse Lande udkastede Fiende kunde ikke desmindre hverken tvinges til at formindske sin Rasenhed, eller til at antage en med Vor Værdighed og Vore Arvelandes Rolighed overeensstemmende Fred, ja han fordoblede sine Ødeleggelser, og blev endelig, da det lykkedes ham, at løbe af med en Seier, saa overmodig, at hen paa ingen Maade enten vilde foreslaae eller antage rimelige Fredsbetingelser, men overtimod truede han alle vore Arvelande med nye og nærmere Farer i Fortrøstning paa sin talrige Armee forøget med Folk af forskiellige Lande &c. Til Slutning blev erindret, at nutidens Maade at føre Krig paa udkræver mere Jnfanterie end tilforn. - J disse Dage lod den 7 aarige Kronprinds Ferdinand sig see paa Viens Volde i Borgeruniform, og blev tilraabt af Folket med et hierteligt Vivat. - Den hele franske Armee, trækker sig nu tilbage fra Stridspladsen og er i stor Bevægelse for at indtage nye Kantoneringer i Bayern, Spa ben og Franken. Den samme Bevægelse tilbage finder og Sted hos den østerrigske Armee. - Churfyrsten af Bayern har ved at miste sit hele betydelige Artillerie til de Franske, lilde et ubodelige Tab. - Den tappre Philipsborger Garnison, som ved sit lange forsvar har gjort sig udødelig, støder nu til Gen. Simbschens Korps ved Schweinfurt, Paa i en af Hommerne, som paa den franske Nytaarsfest (d. 23 Sepe.) blev afsiungen i Marstemplen, var Kleber lignet ved Rommeren Pompeius, der ogsaa ulykkeligviis mistede Livet Egypten. - Paa Seierspladsen gave de utallige opspændte Paraplier et lige saa nyt som broget Syn. - Dristig var Garnerins Luf fart midt i Stormen, som bragte hans Gondel og Ballonen i Uorden, og langt forvovnere var hans Nedfart med Faldskiermen. Da han nærmede sig Jorden, blev han siddende paa Spidsen af er jern Gitter, hvorfra man frelde ham og satte ham i Præsidentindens Kareth for det be varende Benar. - Ved at føre den berømte Turennes Lig til Marstemplen, blev den Kaarde, han sin Dødsdag havde paa, og den Kugle, der havde dræbt ham, baaren foran ham. Efter Bisættelsen lagde Carnot en Laurbærkrands paa Kisten og L. Bonaparte en Daase, med Medailler og Jndskrifter. - J Nationalskatkamme, ret skal nu ligge 300 Millioner Franker til Finantsministerens Tieneste. - Ved det franske Jnfanterie skal foregaae en stor Forandring. Det bestaaer, som bekiendt, af 140 Halvbrigader, det er at sige 420,000 Mand. De 3 Batailloner, en Halvbrigade bestaaer af, smeltes sammen til 2, hvorved over 4000 Overofficerer falde bort og Millioner spares. - General Clarke er af Bonaparte udnævnt til overordentlig Kommandant i Luneville og det hele Meurthedepartement, og skal strax gaae derhen, for at foranstalte det Fornødne til Kongressens Holdelse, og for at korrespondere med Luneville, skal en Telegraf indrettes. - Nogle bevæbnede Røvere have Nytaarsfesten borført Clemens de Ris, Medlem af det be varende Senat, fra sit Landgods ved Tours. - J Paris begynder man igien at stikke royaliste Skrifter ind under Dørrene om Nattetide.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Blandede Efterretninger. Det ved nogle tydske Aviser udbredte Rygte, at Øen Malta skulde d. 7 Septbr. være overgaaen til Englænderne og Napolitanerne ved Storm, behøver endnu stor Bekræftelse, da hverken Privatbreve eller Aviserne fra Wien, have meldt et Ord derom indtil den 30 September.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Den til London ankomne Ridder Cogny, der, som Hovedagent af det bekiendte engelske Udskud i Paris, sadt fangen i Temple, blev blot sat i Frihed, fordi hans egen Kone havde overleveret ham til Politiet, for at redde sig selv fra Arrest.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Da fornylig det ulykkelige Egteskab blev opført paa Drurylanes Theater i London, saae man alle Dameansigterne tildekkede med hvide Tørklæder og mange faldt reent i Afmagt og maatte bæres ud af Logerne. En Mand er død i London 106 Aar gammel. Han havde været Boldat i 60 Aar, og været med i Dronning Annes Batailler paa det faste Land.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
En fransk Lieutenant, Conrad, er af Bonaparte tilkiendt en Æressabel, fordi han i Maringo Slaget ikke vilde lade sig bære bort, uagtet et Been var ha afskudt, men lod Konstadierne bede at skyde lavere, for at ramme Benene paa Fienden.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
De i Havnen ved Barcellona tagne 2de Fregattet tilhørte ikke Hollænderne, men vare spanske. General Kapitainen over Catolonien er bleven afsat fra alle sine Embeder, fordi han ved den Leilighed forsømte sin Pligt. Alle øvrige militaire Chefer arresteres og stilles for en Krigsret.
Jyske Efterretninger, 1800-10-14
Epidemien griber nu ogsaa om sig i Sevilla. Kongen af England er blant andre Sieldenheder fra Tippo Saibs forrige Residents, ogsaa bleven sendt en Tiger, der er afrettet til Jagten.