Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-07-09
Under Overskrivt Kongen af Preussen og de nordiske Studenter læses i Folkebladet af 4ds. følgende: "Sommeren har bragt os tvende Besøg af høist forskjellige Beskaffenhed; en af de fem Mægtige, der raade for Europas Skjæbne, har været her, en Flok Studenter fra Upsala, Christiania, Lund har gjæstet vor Stad. Med Hensyn til det første Besøg skulle vi indskrænke os til et Par Bemærkninger; thi vi kunne naturligviis ikke ved en saadan Visit komme til Klarhed om Visitens Betydning af holdte Taler, Skaaler o. s. v. Vi kunne da ikke negte, at det har fornøiet os, at Kongen af Preussen har vist os den Ære, at besøge os, hvad enten det nu er vor skjønne Natur eller vore Kunst gjenstande eller det paa Rygen med vor allernaadigste Konge stiftede Venskab eller andre Forhold, der have bevæget ham til at seile over Østersøen. Det er godt, at Jordens Mægtige see hverandre, tale med hverandre; thi der er Meget, som ved den personlige Sammenkomst kan udjævnes, og kan Fyrsternes Venskab end ikke altid modstaae Forholdenes Magt og bevare Freden, saa er det dog et Lod med i Vægtskaalen. Saaledes kan det da ei heller Andet end være særdeles tilfredsstillende at see den preussiske Monark gjendrive ved sit Besøg de Forestillinger. som let kunde opstaae ved forskjellige Yttringer i preussiske Blade, om noget Truende i den preussiske Regierings Stilling, foranlediget ved, at vor Regjering ei vilde gjøre ubetimelige Opoffrelser med Hensyn til Øresunds Told, for ikke at tale om de Rygter, der have cirkuleret, om en vis Tilbageholdenhed fra Preussens Side i Forhold, der staae i en nær Forbindlese med den danske Stats Eenhed. Det forekommer os, at den preussiske Monarks Nærværelse i Danmarks Hovedstad er den kraftigste Demonstration mod Formeningen om en vis Spænding i den danske Regjerings Forhold til den preussiske. Skulde dette ikke være Tilfældet, da maatte der være noget særegent og eiendommeligt ved dette Besøg, ligesom der er noget aldeles særegent og eiendommeligt i saa mange andre af vore Forhold. Undertiden har det vel hændet sig, vi kunne ei negte det, – at Folkene aldeles ikke have troet at have havt nogen Anledning til at glæde sig over Fyrsternes Sammenkomster, thi ei sjeldent ere de i det sidste halve Aarhundrede komne sammen, for med hverandre faderligen at raadslaae om, hvorledes Folkenes og deres eget Vel bedst kunde befordres, og et sjeldent er Udfaldet af disse Raadslagninger blevet, at Folkenes Frihed er bleven indskrænket. J denne Henseende kan imidlertid det danske Folk, saavidt vi skjønne, ikke have nogen Grund til Frygt, thi det danske Folk er ikke i Besiddelse af nogensomhelst Frihed, som en preussisk Konge kunde finde anstødelig end sige farlig. Saaledes har der viste nok aldeles ikke været nogen Foranledning for det danske Folk til et med Venlighed at modtage den fremmede Monark, og efter alt, hvad der er kommen til vor Kundskab, har Modtagelsen været en saadan, at Allerhøistsamme uden Tvivl vil have fundet sig tilfredsstillet. Dette er da ogsaa aldeles i sin Orden. Hvormeget end Regjeringen og Folket formentlig kunde have at erindre med Hensyn til hinanden, saa maa Konge og Folk dog føle sig som eet, naar Talen er om Fremmede, de bør bære sig ad ligesom Medlemmerne af en Familie, der, selv om de ellers surmule, dog sætte et venligt Ansigt op, naar en Gjæst træder ind af Døren. Vi indrømme nu villigen, at Hans Majestæt har fyldestgjort denne Fordring langt fuldkomnere ved de norske og svenske Studenters end Folket ved den preussiske Konges Besøg, men fordi Folket i denne Henseende er blevet overgaaet af sin Konge, saa følger dog ikke deraf, at der er Grund til at dadle det. Om nogen stormende Enthusiasme kunde der jo ikke være Tale, thi den preussiske Monarks Fortjenester af Menneskeheden høre ikke til de glimrende og slaaende, de høre til dem, der virke paa en stille, fordringsfri Maade: og for et Oppositionsblad tør det maaskee være tilladt at tilføie, at den preussiske Monark ikke synes at ansee en rask og kraftig Udvikling af den folkelige Frihed som det for hans Land mest tjenlige. Endelig bør det ei heller lades ubemærket, at vi ere aldeles uvante til at modtage fremmede Konger, og at vi derfor ei heller ere ret bevandrede i de meere fuldendte Former, hvorunder en saadan Modtagelse pleier at skee. Jkke desto mindre har Modtagelsen ikke fra Folkets Side savnet en venlig Deeltagelse. Aalb. Avis mener, at den nylig til Generaldecisor udnævnte Etatsraad Brink-Seidelin vilde blive en passende duelig Efterfølger efter afdøde Rentekammerdeputeret, Conferentsraad Lund. Sanders Niels Ebbesen", som Hr. Skuespiller, Nielsen havde paatænkt at give til sin Benefice, ved Sommerforestillingerne, vil, ifølge et Forbud, ikke blive opført. Aarsagen hertil er let at indsee og vil ikke overraske, da det let under nærværende bevægede Forhold vil kunne agttere Gemytterne. Flyvep.)¬