Viborger Samler, 1815-07-10
J en anden Beretning af Fyrst Blücher, datMerbles de Chaten af 20de Juni om de 3 Dages Slag, siger han om Slaget d. 16de ved Ligny Kampen begyndte om Eftermiddagen Kl. 3, de Franske havde 130,000 Md. Preusserne kun 80000 Md. Ved Landsbyen Ligny leveredes den blodigste og haardeste Træfning man nogensinde saae, der blev uophørlig fægtet i Byen selv 5 fulde Timer. - Jdelig rykkede friske Tropper frem fra begge Sider. Begge Hærene havde opplantet 200 Kanoner paa Høiderne uden for Ligny hvormed de be skjøde den; der kom Jld paa nogle Stæder i Husene. Blücher ventede Undsætning af Englænderne; men Wellington var selv angrebet og kunde ikke komme. Blücher manglede friske Tropper, det franske Kavalleri og Jnfanteri faldt ham i Ryggen; har maatte lade 15 Kanoner staae i en Huulvei - Preussernes Jnfantert trak sig ganske ordentlig og koldblodigt en Fjerdingvei tilbage og afslog imidlertid alle Kavalleriangrebene. Fjenden vovede ikke at sætte efter dem og Preusserne holdte hele Natten Ligny besat; skjøndt Slaget var tabt, var det dog skeet med Ære og Troppernes Mod var usvækket - Fyrst Blücher selv var den Dag i største Fare. Et Kavalleriangreb, som han selv anførte, mislykkes; imens det franske Rytteri hurtig forfulgte de tabende Preussere, blev Fyrstens Hest skudt af en Kugle. Af Smerte gjorde den et overordentlig Spring og blev ved at løbe til den styrtede. Blücher fik derved et bedøvende Stød og den døde Hest laae paa ham. Preusserne vare alle redne forbi ham og det var kun en Adjutant hos ham; han formaaede ikke at faae Hesten fra ham. 2 Gange kom de franske Ryttere galopperende forbi ham; men saae ham tilLykke ikke Nu dreve Preusserne dem tilbage og da fik man Fyrsten med Møie reddet ud fra Hesten; har satte sig strax paa en Dragonhest. Den 17de Juni skrev Wellington til Blücher, at han ville tage imod de Franskes Opfordring til Slag, ifald Preusserne ville understøtte ham. Blücher lovede at komme med hele Armeen og foreslog at angribe Napoleon med samlet Magt, ikald de Franske er selv ville angribe. Man seer deraf, at Preusserne d. 16de ei vare kraftesløse. Om Slaget d. 18de siger han i Beretningen. Den engelske Armee var 80000 Md. De Franske 130,000, Bonaparte troede at Preusserne retirerede til Mastricht og ville ganske skille dem fra den engelske Armee. Englænderne fægtede fortreffelig. Skotterne tilbagedrer Gardens gjentagne Anfald. Men Fiendens Overmagt var stor - og Tiden var kostbar, General Ba lov faldt derfor de Franske i Ryggen, der strax fattede sig og sendte sin Reserve imod os. General Thielemann blev angrebet ved Vavre af et stærkt fiendtligt Korps. Blücher blev sin Plan troe, lod idelig friske Tropper rykke frem, tilsidst angreb han med sin hele Styrke. De Franske fægtede som Rasende. Jmidlertid bemærkede man Uorden i deres Bevægelser og saae at de sendte mange Kanoner, tilbage. I dette Øieblik angreb General Ziethen Fjendens høire Flanke; nu var Seiren afgjort. Vi angreb de Franskes høire Fløi fra 3 Sider. - Den veeg. Vi angreb nu fra alle Sider i Stormskridt, imens den hele engelske Linie satte sig i Bevægelse. Kl. 9 1/2 Aften var de Franskes Rettrade en fuldkommen Flugt. Blücher samlede alle Chefer og befalede med den sidste Anstrængelse af Heste og Folk at forfølge dem - det skede. - Uordenen blandt Fjenden var skrækkelig. Fra 9 Steder hvor han ville hvile sig, drev man ham fra. J Genappe fik man Napoleons egen Kareth, som han sprang ud af Sablen lod han staae i Vognen; men Hatten tabde han ved at springe ud. Han kastede sig paa en Hest og flygtede. J den grueligste Uorden flygtede 40,000 Franske gjennem Charleroy, og dette var hele Levningen af Armeen. Kl. 3 samme Dags Efterm. havde Bonaparte sendt en Coureer til Paris fra Valpladsen og sagt sig at være Seier. herre og, nogle Timer derefter havde han ingen Armee mere.