JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst skjænket 100 Rbdlr. Sølv til Selskabets Kasse. for det sidstafvigte Regnskabsaar. Desuden har det, i samme Tidsrum, atter seet sig betydelig understøttet af dets sædvanlige Velgiørere, især af Hs. Excellence, Geheime-Conferenzraad Johan Bülow til Sanderumgaard (med 60 Rbd. Sedler); Greve og Kammerherre A. W. Moltke til Bregentved, Deputeret i Rentekammeret m. m. (med 100 Rbd. Sedler), Greve Knuth, Deputeret i samme Collegio (med 25 Rbd. Sølv), samt Etatsraad, Professor og Ridder Thorlacius (med 16 Rbd. Sølv). Som overordentlige Medlemmer i Danmark have desuden bidraget: Overlærer Dr. Mühlertz 5 Rbd., Regimentsqvarteermester Faber (for 2 Aar) 8 Rbd. 17 s., Cand. Theolog. Borring 3 Rbd. 40 s., Lærer Rasmussen (i Assens) 3 Rbd. 54 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
De ordentlige Medlemmers Bidrag ere specificerede i de trykte Regnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Selskabets Indtægter, bestaaende i Medlemmernes Bidrag her og i Island, overordentlige Gaver, hvad der er indkommet ved Salg af dets Forlagsværker, samt Renter af dets Hovedstol i offentlige Obligationer (alle paategnede at være Selskabet tilhørende) m.m., have i det sidstafvigte Regnskabsaar beløbet i Alt til 332 Rbd. Sølv samt 775 Rbd. 3 s. i Sedler og Tegn. Derimod have Udgifterne (som til Papir, Tryk og Indbinding for dets Forlags værker m.m.) i Alt været 65 Rbd. 40 s. Sølv. og 569 Rbd. 66 s. i Sedler og Tegn. J sidstafvigte Regnskabsaar er Selskabets rentebærende Kapital bleven formeeret med 200 Rbd. Sølv i Kongelige Obligationer. Ved Regnskabets Slutning var dets Eiendom (Bøger og andre deslige Effecter fraregnede), i Kongelige og BankObligationer 3000 Rbd. Sølv og 8000 Rbd. Sedler, som udgjøre dets faste Fonds, samt i Contanter 349 Rbd. 6 s. r. S. og 455 Rbd. 88 s.S. og T., som anvendes til at afholde de Tid efter anden paakommende nødvendige Udgifter, især ved Forlagsværkernes Trykning og Jndbinding m.m. J øvrigt kunne vi henvise til det af Selskabets Kasserer her i Staden til 28de Februar 1825 aflagte og i Trykken udgivne Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Med Hensyn til det i Selskabets fem sidste Aarsberetninger indførte angaaende Jslands Stiftsbibliothek i Reikevig, bemærkes: at Lieutenant og Cand. jur. Rafn, som en af sidstnævnte Stiftelses første og virksomste Befordrere, atter har indsamlet adskillige Bøger dertil, hvis Antal og Givere han selv vil offentlig anmelde, da han nu har tilbudt selv at ville modtage og afsende de Gaver, der fremdeles maatte her i Staden, skjænkes eller hertil indsendes, til den forommeldte offentlige Bogsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
J afvigte Aar blev constitueret Stiftamtmand over Island, Amtmand P. F. Hoppe, samt Landets Biskop, Steingrim Johnsen, udvalgte til Selskabets Hædersmedlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
J Selskabets Kjøbenhavnske Afdelings almindelige Forsamling den 30 Marts sidstafvigte blev Professor Finn Magnusen paa ny valgt til Formand, Cand. jur. Lauritz Thoraren sen til Kasserer, og Consistorial-Assessor Gun løg Oddsen til Sekretær. Endvidere bleve valgte: Professor Rasmus Rask paa ny til ViceFormand, Stud. Medic. Sæmund Brynjulvsen (som tillige forvalter det herværende Oplag og Udsalg af Selskabets Forlagsskrifter) til Vice=Kasserer, samt Stud. Theolog. Thorstein, Helgesen til Vice-Sekretær. Dets Afdeling i Island bestyres, som hidindtil, af Følgende: Stiftsprovst Arne Helgesen, som Formand, Land- og Byefoged Sigurd Thorgrimsen, Kasserer, Lector Theol. John Johnsen Sekretær; - Etatsraad Jslev Cinarsen ViceFormand, Adjunct Dr. Scheving Vice=Kasserer, og Landphysicus John Thorsteinsen som Vice-Sekretær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Det Islandske literære Selskabs Afdeling i Kjøbenhavn, den 31te Maji 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Om nogle Synonymer. (Meddeelt.) Ved at læse Dagen No. 133 f. d. A. stødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
jeg paa en Anmeldelse af det nyligen udkomne Skrift: Forklaring over eenstydige Ords Bemærkelse ved H. Marius Svane, hvoraf Anmelderen leverer et Par Exempler. Da Forfatteren selv med Rette tilstaaer, at et Arbeide af denne Natur er i mange Henseender meget vanskeligt, saa vil vel efterfølgende Moderindringer, som ved Læsningen af de fremsatte Exempler ere faldne mig ind, ikke være ham ukjære. At søge efter, siger Forf. er at gjøre sig Umage for at finde en skjult Gjenstand, at lede efter er længe og nøie at søge efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Efter min Mening kan man ligesaa godt søge som lede længe og nøje efter noget. F. Ex. "Jeg har længe og nøje søgt efter Barnet, og jeg har længe og nøjeledet efter Barnet, uden at kunne finde det." Men Forskjellen, bestaaer nok snarest deri, at man leder efter den Gienstand, som man har været i Besiddelse af, eller har Vished om at være til, men at man ofte søger efter en Gienstand uden at man har været i Besiddelse deraf, eller er vis paa at den er til. F. Ex. Han har forkastet sin Nøgle og leder efter den i alle Gjemmer; men han søgte efter en Kilde i Ørken, da han var nær ved at omkomme af Tørst." Han søgte ikke ledte) efter Lykken. "Forske efter, er, efter Forf. Mening, i videnskabeligt Øiemed, at lede efter men kan man ikke ligeledes forske efter i andre Øiemed; f. Ex. "Politiet har efterforsket hans Opholdsted, "At randsage er at lede efter en af et Menneske skjult Gienstand; men kan Bjergmanden f. Ex. ikke randsage Bjergets Jnderste for at finde Metaller, Forslagent er det Menneske, som af Naturen er listig. Den Listige er ogsaa listig af Naturen. Jeg troer et forslagent Menneske er En, der forbinder List med Dristighed, og som ikke seer saa nøje paa Midlets Moralitet, naar det kun leder til Øjemedet. Snu er det Menneske, som er listigt for at komme til Kundskab om Noget." Den, som er snu, behøver just ikke at være listig. Snuhed troer jeg, forudsætter en stor Grad af Virksomhed og Opmærksomhed, for i Tide at erfare det, som kan tjene til vor egen eller Andres Fordeel. "Snildt er det Menneske, som er listigt for at komme til sin Ret." Hvad Snildhed er findes bedst og fuldstændigst forklaret i O. Mallings Bog. S. 278. Snildhed er en Datter af Klogskab, Mod og Aandsnærværelse. Egentlig er Ordet snildt mere norsk end dansk. Ved en snild Karl forstaaer Nordmanden et Menneske, der forener naturlig Klogskab med tilvant Færdighed, og ved et snildt Arbeid noget, der ligesaa meget vidner om et opvakt Hoved, som om erhvervet Sagkundskab. Jeg har endnu ikke havt den Fornøielse at læse Skriftet selv. Mueligen faaer jeg med det første Anledning til atter at komme tilbage. til samme Æmne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 11te Juni holdt Universitetet sin aarlige Høitidelighed, i Anledning af Rectoratets Omskiftelse. Hr. Doctor og Professor Medicinæ O. L. Bang nedlagde dette Embede og Hr. Doctor og Professor Ørsted, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, blev hans Eftermand. Den fratrædende Rectors Tale handlede: de regimine Universitatum diætetico som Universiteternes Diætetik). Jndbydelsesprogrammet, forfattet af Hr. Etatsraad og Ridder B. Thorlacius, handlede: de privati Romanorum sacris. Ved denne Leilighed tildeeltes de forhen tilkiendte Præmier for videnskabelige Afhandlinger følgende: i Theologien: Marcus Pauli Hvass, Cand. Theologi, i Medicinen og Naturhistorien, Peter Wilhelm Lund, Cand. Philosophiæ, i Historien, Carl Holger Visby, Cand. Theologi, i Philosophien erholdt Accessit Paul Rützou, Cand. Theologiæ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Fyens Stifts-Physicat i Odense har den 10de d. M. ladet bekjendtgjøre følgende: "At der, foruden det i Munke=Mølle allerede værende Rednings-Apparat for Druknede, er tillige ved Odense Canal foranstaltet hensat et lignende Apparat, ved hvis Anvendelse i behøvende Tilfælde enhver af de herværende Læger vil afgive Assistence efter Anmodning, ifølge Forordningen af 4 August 1819, bringes herved til offentlig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Ribe, den 7de Junii. I Gaar blev Biskop Dr. Theol. Hertz, Ridder af Dannebroge, begravet, ledsaget til sit sidste Hvilested af et talrigt følge, saavel af Omegnens Geistlige, som Byens Jndvaanere. Processionen gik fra Bispe residentsen til Domkirken; her tolkede Hs. Høiærværdighed Hr. Stifts- og Amtsprovst Dr.Theol. Koefod i en hjertelig Tale sin og den almene Veemodsfølelse ved denne elskede Foresattes altfor tidlige Død. Før Talen blev fra Orgelet, ved Hr. Adjunct Hanssen, Hr. Musiklærer Lorenzen, 6 sortklædte Damer og nogle af Skolens Disciple afsjungen Psalmen No. 422. og efter Talen No. 424 i den evangelisk christelige Psalmebog. En Egekrands lagdes nu af et lidet hvidtklædt Pigebarn paa Kisten og 12 sortklædte Damer strøede Blomster omkring den, fulgte derpaa med følget til Graven, for efter Jordspaakastelsen igjen ved Blomsterstrøenning at hædre den hensovedes jordiske Levninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Aalborg, d. 13 Junii. Af de tvende Forestillinger, som det Beckerske Selskab har givet her i Aalborg, er man beføjet til at bemærke: at dette er et Selskab af virkelige og gode Skuespillere; at Decorationer, Garderobe og Omsorg, for Jllusion, frembringer Ønsket om at dette Selskab kunde erholde et bedre Locale, hvor den Deel af Publicum, der har Sands for mentale Forlystelser, kunne, uden den trykkende Hede og for en moderatere Betaling, nyde denne Forlystelse. Vel beklager man, især for Directørens Fordeels Skyld, at der gives tydske Forestillinger; imidlertid kan dog den største Deel af det Publicum, der søger Skuespillet, Tydsk, saa de kunne nyde disse gode Forestillinger med Behag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
(Anmeldelsen i Skilderiets forrige Numer om det Beckerske Selskabs Ankomst til Aalborg, indført efter Borchs Avis, rettes i et følgende Numer af samme Avis saaledes: Jomfru Ren stein læs: Jomfru Kirstein - Hr. Mapol, læs: Hr. Magot,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Blandede Efterretninger. Baade Grækerne og Romerne brugte Lodkastning til at erfare Gudernes Villie og visse Fremtidsbegivenheder. Den udgjorde altsaa en egen Art Spaadomskonst, som Grækerne betegnede med Navnet en soprei. Grækerne brugte meest sorte og hvide Bønner til at lodde med (i de ældste Tider ogsaa smaae Stykker Jord, Stene o. s. v.)men Romerne helst Tærninger, af Træ, Metal, eller en anden fast Materie, hvilke vare betegnede med visse Ord, Bogstaver eller Charakterer. Efterat disse vare kastede i et Kar, bad man til Guderne, og trak derpaa Lodden, for af de derpaa tegnede Charakterer at erfare hvad man vilde vide. Undertiden var Karret fyldt med Vand. Paa nogle Steder brugtes, ligesom ved vort Lotterie, fattige Drenge til at uddrage Lodden. Meest Tillid satte man til de Lodder, som gjemtes i et eller andet Fortunas Tempel, saasom i Præneste, Falerii, Cære. Det første Sted med sine klygtige Lodvælgere (sortilegi) var fortrinligen berømt, thi naar Lodkastningen fandt Sted i et Tempel, maatte naturligviis en Præst eller Præstinde fortolke Svaret. Det ansaaes for uheldvarslende, naar der tilstødte noget usædvanligt ved Lodningen. Saaledes fortæller Cicero de divinatione l. 1. c. 34 at da Spartanerne havde skikket et Gesandtskab til Dodone, for at adspørge Jupiter om de skulde seire i den Krig de førte, og Gesandterne havde opstillet Karret med Lodderne, kom en Abekat til at omstøde det, hele Apparat, hvorpaa Præstinden strax erklærede, at Lacedæmonierne snarere maatte tænke paa at redde sig end at seire. Man læser en interessant Afhandling af Hr. Dr. Theol. Prof. J. Møller om Menneskenes Tilbøielighed til at agte paa Varsler af Forsynet, og især om den religiøse Brug af Lodkastning hos Jordens berømteste Folkeslag, i N. theol. Maanedsskr. VI B. 118 o. f. Antonio Ugarte var tidligere simpel Dørvogter. Først gjorde man ham til General-Agent, og brugte ham til Ting, som udfordrede nogen Behændighed eller Snuhed. J denne Egenskab blev han brugt ved Forretningerne med den Russiske Gesandt, da denne kom til Spanien; ogsaa hos nogle franske Generaler betjente man sig af hans Virksomhed, den Tid, de Franske endnu vare paa Halvøen. Tatistscheff behandlede ham lang Tid som en simpel Tjener, og meer end een Gang saae man ham i sammes For gemak underholde sig paa det fortroligste med Tjenerne, indtil han pludselig blev kaldet til en Audients hos sin Herre. J kort Tid blev han Equias (Krigsministerens) Ven og Raadgiver; han beherskede ikke alene Krigsdepartementet og Armeen paa despotisk Viis, men vandt ogsaa snart Kongens Tillid. Hans Jndflydelse var i flere Maader af den Slags, at den kun kan sammenlignes med Godoy's, i dennes meest straalende Periode. (Denckwurd. Ferd. 7, v. M. J. Quin.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
En Forbindelse mellem London og Calcutta ved Dampskibe vil blive iværksat. Nylig er, ved Themsen et Dampskib, løbet af Stabelen, kaldet Entreprise, og bestemt til Paketbaad mellem England og Ostindien. Den vil komme til at passere Madera, San Yago, St. Helena, Mosambikkanalen, og gaae til Johanna og Bombay, derfra til Madras og til Calcutta. Paa disse forskjellige Steder vil den indtage de til dens Brug nødvendige Steenkul. - Man troer at disse forskjellige Farters Varighed vil blive Fra London til Madera 7 Dage; til St. Yago5, til St. Helena 11, til Godehaabs Forbierg, 6, til Johanna 11; herfra til Bombay 12 1/2 altsaa ialt 52 1/2 Dage for at komme fra London, til sidstnævnte Colonie; hertil regner man for nødvendig Ophold og Hvile 10 1/2, og altsaa vil medgaae i det Hele 63 Dage. - Fra Bombay til Madras 55 Dage, hvortil 12 Dages Ophold; altsaa 67 Dage. - Derfra til Calcutta 4. Altsaa fra Bombay til Calcutta 71 Dage, og fra London i alt 135 Dage. Den hurtigste Reise til Jndien, som hidtil er skeet, er den Medusa gjorde i Aaret 1805, som blev fuldført i 86 Dage. (Rerne enc.) Om at give noget efter i Qvarantaine Ordenens Strenghed, eller endog ganske at afskaffe alle Qvarantaineforskrifter, føres der en Strid i England. J Aaret 1819, da dette Anliggende blev undersøgt ved en Committee af Underhuset, gave 26 af de lærdeste og erfarneste Læger deres Votum herom. Med Undtagelse af 2, erklærede de sig samtlige paa det meest afgjorte for Existencen af Pestsmitte. J forrige Aar indbragtes en Bill om til Handelens Lettelse at eftergive noget i Qvarantainens Strenghed, og de fleste Talere i Underhuset erklærede sig for, aldeles at afskaffe den. En erfaren Læge fraraader høiligst denne Uforsigtighed i en Afhandling, trykt i London Medical Repository and Monthly Journal, og derfra oversat i Literar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Wochenblatt der Børsenhalle. No. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Man beregner, siger en Londoner Tidende, at ikke mindre end 500000 L. Sterl., under Parlamentets nærværende Møde, ere udbetalte til Advocater og Sagførere, for at bringe de forskjellige i Parlamentet fremførte Projecter, paa Papiret, forsvare eller bestride dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
J Bologna lever Giuseppe Mezzefante, der taler henimod 30 Sprog, og forstaaer henved 40 gamle og nyere occidentalske og orientalske Sprog, og det endog grundigen. Rumismatik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
For nylig er en høist besynderlig og sjelden Guldmynt af Richard den 3die, meget godt vedligeholdt, funden i et gammelt Huus i Devon, en Mynt, som endog var den sidst afdøde berømte Skribent om de brittiske Mynter, Hr. Rudall (Ruding) ubekjendt, og endnu ikke er beskreven i nogen Mynthistorie. Den er Kong RichardsEngelstykker (Ring Richards Angel) meget lig, og ogsaa fuldkommen saa stor, men Bogstavet Reer udeladt i den sidste Stavelse af hans Navn, og Bogstaverne i det sidste Ord paa Reversen, forsatte. Ogsaa afviger Forkortningen fra hine Englers, saavidt de nemlig ere angivne i historiske Beretninger. Omskrifterne lyde saaledes: Forsiden: Richad di Gra X Rex Angl. 2 Franc. Reversen: Per Cruce X tua X Salva Nos X. P.C Redempt. Denne Mynt eier nu Hr. S. Woolmer i Exeter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Kjøbenhavns Børs, den 17de Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 212. Species 215, Specier solgtes til 12 Rbmk. 14 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito . . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Rbd. Sedl. 52 152 3/4 Rbs. Tegn. 94 1/2 95 Rbd. Sedl. 89 1/2 89 3/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . 110 1/2 111 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. i Banco 89 89 1/2 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
In obitum Perillustris, summe venerandi et doctissimi Dni. JANI MICHAELIS HERTS.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Doctoris Theologiæ et Præsulis dioccescos Ripensis vigilantissimi, nec non Ordinis Danebrogici Eqvitis aurati. Væ mihi qvod lacrymas inter gemitusque cupressum Jam tremule ponam, Præsul amande, manu Væ mihi qvod qverulum moerenti pectore lessum Suppressa fletu jam Tibi voce canam! Ad Tua nec solus miseras ego busta qverelasFundo, cui semper, Dive, colendus eris. Cujus et afflicta magni documenta favoris Multa manent alta mente reposta Tui. Ast larymis cuncti fusis Tua funera lugent, Cognita qveis pietas, candor, smorque Tuus. Eqvus eras, constans, mitis, promtusque juvandi, Hostis at occultæ fraudis acerbus item. qvoties anmos solamine lingva replevit Sollicitos duleis speque fideque Tua! Pura etenim Domini docuisti dogmata qvondam Sacra pius populum vique nitore simul. Splendida lux nobis etiam post fata refulges Dotibus eximiis cordis, Amande, TuiQvidqve, Beste, Tuis tandem domnique fuistiUlla satis nunqvam pingere verba valent. Ante meos oculos pia stat Tua semper imago, Stabit et, har liceat dum mini luce frui. Jam Te blanda manent, moriens qvæ dule canebas, Gaudia, si virtus præmia digna ferat. Dive Patrone, vale, cæcat mihi lumina fletus, Atue ligata gravi lingva dolore silet. J. F. Biering. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 50. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Juni 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
Historiske og statistiske Optegnelser om Mynt, Pengevæsen &c. (Fortsættelse; see No. 44.) VIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
At den vigtige Hamborgske Bank i Slutningen af Aaret 1813 og Begyndelsen af Aar 1814, under det franske trykkende Herredømme, blev tømt, er bekiendt nok. Det var FinanzJntendant Chaban, der ansaaes som Ophavsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
Det var Natten imellem 4de og 5te Nov. man begyndte med Udførelsen af denne mærkelige voldsomme Handling, som siden i de følgende Maaneder blev fuldført. Den Hamborgske Senator, da værende Præses for Banken, Hr. C. N. Peh. møller, har givet Oplysning herom i Skrivtet; Geschichtliche Darstellung der Ereignisse welche in Folge der Verfugung des franzdsischen Gouvernements die hamburgiske Bank betroffenhaben. Hamburg 1814. Man seer deraf, at det hele Beløb af Banken udgjorde efter den sidste af samtlige Creditorer antagne Opgjørelse Bco. Mk. 7,489,343. 12 1/2 s. og af et Overskud af . . . 17,612. 7. Er 7,506956. 4 Den 11 Nov. bortførtes deraf 275 Punge Piastre, og 22 Punge Courant, af Beløb 744, 168. Mark Bco. 13 Nov. bortførtes 170 Punge Piastre og 33 Punge Albertsdalere. Siden i Nov. og Decbr. 372 Sølvbarrer og 42 Punge Courant. J det følgende Aar 1814 indtil 17. Apr., da Salden toges, bortførtes i alt 1512. Sølvbarrer. Mange to Marks Stykker udmyntedes, bekiendte under Navnet "Chabansstücke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
J Schirach's Beyträge &c. er et lidet StykkeS. 168-176 om den Hamborgske Banks Borttagelse ved de Franske, og sammes retlige Følger. tilintetgjorte 466, 113,625 Fl. Papirpenge, og derefter bliver kun omtrent 200 Millioner endnu i Omløb. IX.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
Fra 1816 til 1824 er i Østerrige bleven Til den forrige Altonaiske SpeciesbanksHistorie hører dens Forflyttelse i Aaret 1812. til Rendsborg. Derom har et af vore udmærkede Tidsskrivter, Staatsburg. Magaz. (IV B. 3 R. 4 H.) berettet følgende, der tjener til at berigtige hvad andre, f. Ex. Venturini, have sagt derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
Uagtet den saa høist betænkelige Forværrelse af de danske Banksedler beholdt dog de i Hertugdommen circulerende forskjellige Slags Papirpenge ikke alene i selve Landet deres fulde Værd, men bleve ogsaa uvægerligen modtagne i Hamborg og Lybek, som rede Penge, da de, i det de særdeles lettede enhver Handel, bestandigen ved Banken i Altona og den slesvig-holstenske Hovedkasse kunde erholdes omvexlede mod rede Sølv. Men den Tillid, som de slesvig-holstenske Sedler nød, blev ligesaa heftigt som uventet rystet, ved den altonaiske Bank rede Myntforraads Forflyttelse til Rendsborg. Under 12te August udstedte Bankdirectionen en Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold: "H. M. Kongen havde i Betragtning af de nærværende Omstændigheder. under 7de August behaget at befale, at den slesvig holstenske Speciesbanks contante Mynt forraad skulde uopholdelig føres til Rendsborg, og som Følge af denne Foranstaltning maatte alle Bankens Forretninger for det Første ophøre, hvorimod det nærmere skulde blive bekjendtgjort, naar de efter Omstændighederne igien kunde begynde. Hvilke de Omstændigheder vare, paa hvilke Directionen i sin Bekjendtgjørelse hentydede som de, der havde bevæget Regjeringen til dette Skridt, derom vare Meningerne da meget forskjellige. Jmidlertid vare kun meget faa underrettede om de egentlige Bevæggrunde hertil, og de forbleve at være en Hemmelighed, i det Regjeringen havde sine gode Grunde for, ikke at bekjendtgjøre dem. Dog antydede en Artikel i Hamborger Correspondent No. 130, af 14de August, rimeligviis paa høiere Foranledning, det Synspunkt, hvorfra Man ønskede at Sagen skulde betragtes. Denne Artikel lød saaledes: Fra Kjøbenhavn meldes, at Regjeringen har anordnet den altonaske og rendsborgske Banks Forening. Som det synes, har denne Bestemmelse foranlediget de altonaske Directeurers Afreise til Rendsborg, for at forberede denne Forening. Denne Forholdsregel, der blot er financiel, synes at have til Hensigt, at lade den rendsborgske Bank tage Deel i den velgrundede Credit, som den altonaske Bank nyder."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-21
En tydelig Fremstilling af Bankens daværende Forhold vil imidlertid oplyse Publicum om de sande Aarsager til Sølvforraadets Forflyttelse fra Altona til Rendsborg, og udviser tillige, at denne nødtvungne Forholdsregel ikke var fremkaldet ved noget Magtsprog af Regjeringen (efter Venturinis Udtryk i hans Chronik IX. 371), som man da, endog længe efter, ofte holdt den for, hvorfor den af Underrettede bedømtes haardt og urigtigt.