Københavns Adresseavis, 1772-09-02
Om en Skoles Jndrettelse i Odense findes en anden Beretning hos Hvitfeldt p. 841. men det skal formodentlig forstaaes om den Danske Skole paa St. Knuds Kirkegaard. Thi hvor der tales om de Latinske Skoler paa de Tider, kaldes de unge Børn, som der indkom, Peblinger eller Poge; men her hos Hvidtfeldt nævnes Børn 15 Aar gamle, som troelige har været de, der skulde lære at læse og skrive. Saa har og Borgemesteren i Odense med underskrevet denne Fundatz, hvoraf den Mening bestyrkes, at denne maa have været den Danske Skole, som er under den Verdslige Øvrigheds Opsigt, da de Latinske Skoler har altid været under den Geistlige. – Aar 1308, eller omtrent paa den Tid, skeete den Forandring med Skolen, at Provsten til Frue Kirke her i Odense bygge en Puge eller maasket rettere en Poge Skole paa samme Kirkes Kirkegaard. Hvilket gamle grundmurede Huus endnu sees der, og hvor Klokkeren nu holder dansk Skole. Samme Puge= eller Poge Skole blev færdig 1317 i Kong Erich Menveds Tid, og dens første Skolemester hedte Jens Tyndskiæg, til hvis aarlige Løn blev henlagt Degne Renten af Steenløse og Fraugede Kirker, og kunde beløbe sig i alt en og en halv Mark eller 24 Tønder Korn; Peblingerne i Skolen var da 32, hvilke biskop Peder Pagh gav aarlig medens han levede 10 Mk. eller 160 Tønder Korn til Underholdning. Om Puge Skolen paa Frue Kirkegaard melder Hvitfeldt p. 1086. bemeldte biskop Peder Pagh gjorde St. Knuds Kloster store Tienester, og gav det skiønne Jndkomster og andre Herligheder. See Bispe Kr. p. 40. - Aar 1343. blev Odense Skoles Privilegier confirmerede af beskopNiels, som og forbedrede Skolens Jndkomster med 1537. Rigsdaler. Samme Aar blev og Graabrødre Kloster i Odense indrettet. Om biskop Niels, hans Forretning og Gavmildhed mod Skolen læses i Bispe Krønniken pag. 40. Hans Efterkommer biskop Erik stadfæstede Brødrene alle deres Privilegier p. 41. - Aar 1383 lod Kong Ole og Grev Adolph af Holsteen see deres Gavmildhed mod Knuds Brødre. See Hvitfeldt p. 568. - Aar 1409 stedfæstede Kong Erich Knuds Brødre deres Privilegier i Malmøe p. 633. Fra denne Tid findes intet mærkværdigt enten og Kirken eller Skolen, førend 1464, da Kirken blev i sær forbedret med nye Bygning, og et Capell, som nu er Consistorium, alt paa biskop Mogens Krafts Bekostning i Kong Christian den 1ste Tid. Mag. Niels Andersen Ullfeld, Provst til Frue Kirke, gav til Skolen paa Frue Kirkegaard to Læster Korn, og satte til Skolemester, Magister Jvar Lauritzen, en lærd Mand, som havde til forn været en Caniche, og længe reist med ham i Frankerig, og Jtalien; og han var den første Lærer i Skolen, som var Magister og fit Navn af Rector. - Aar 1469 blev Knuds Brødre angiven for Paven, at de vare for gierrige og lagde formeget Gods under sig, og Aar 1470 bleve de under Pave Sixto udjagede af Klosteret. See Hvitfelts d. 922. 23 Aar 1488 androg Dronning Dorthe, Kong Hanses Moder, denne Sag anderledes for Pave Jnnneentio den 8de, og ma gode det saa, at de første Munke skulde ind igien i Klostret. See Hvitfelt 994. til 98. - Aar 1489 blev Munkene igien indsatte, og 1491 i lev Klosteret igien indviet af Beskop ClausRønnau. See B sye Krøg p. 40. Om den nye Bygning ved St. Kunds Kirke findes sammesteds. - Aar 1529 i Kong Christian 3dies Tid satte Magister Jørgen Jensen, som var den første lu herske biskop, en reformeret Skolemester ind i den Skole paa Frue Kirkegaard, samme hede Owe Lauritzen, og begge ligger begravne i Frue=Kirke.