Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-14
Det fornemmelig Glædelige i dette Hs. Maj. Svar er vistnok, at Kongen saaledes selv opmuntrer Stænderne til i deres Raad og Andragender stedse at bestræbe sig for at hylde Sandheden; thi endskjøndt der vel ikke kan være Tvivl om, at Folkets Repræsentanter ville opfylde en saa billig Forventning, saa maa dog en saa umiskjendelig Opfordring dertil nødvendig blive en endnu stærkere Spore for dem til at søge og bevidne for Kongen den usminkede, frimodige Sandhed, som ene kan være den, Kongen siger altid at ville skjænke sin allerhøieste Opmærksomhed. Men at en saadan Sandhed ligger til Grund for Folkets Ønsker og Andragender om at Landets stadige Fremgang maa for den nærmere og fjernere Fremtids Skyld blive sikkret paa en fredelig Maade ved statsretlige Garantier, - derom kan der ikke længe meer herske nogen fornuftig Tvivl, og naar da Stænderne, understøttede af Folkets talrige Petitioner og derved noksom overtydede om, at det, i Stedet for at være Enkelte, er saagodtsom hele den selvstændige og selvtænkende Deel af Folket, der frembærer disse Ønsker, - indkomme til Kongen med deres Overbeviisning om, at det er Sandhedens Røst, der lydelig taler i disse Andragender, da vil Hs. Maj., efter saaledes at være kommen til den Overbeviisning, han vel endnu ikke synes at have, sikkert ikke tøve med at iværksætte det skjønneste og høieste Hverv, som Forsynet har nedlagt i hans Hænder, det nemlig: at sikkre Danmarks Fremtid. - De Ord, som en enevældig Konge udtaler eller (Khvnsp.) lader stile til Folket eller dets Repræsentanter ere unægtelig af overordentlig Vigtighed, naar de nemlig tilkjendegive Eneherskerens Villie, eftersom der imod en saadan absolut Villie aldeles ikke kan optræde nogen retsgyldig Jndsigelse fra Folkets Side. Af ikke stort ringere Vigtighed ere en absolut Konges Ord tilsit villieløse Folk, naar de kun indeholde Meningstilkjendegivelser, Opmuntringer og Løfter, eftersom de nemlig udgjøre den eneste Borgen for hvad det vil behage den uindskrænkede Hersker som saadan i Fremtiden at foretage sig. Det maa derfor ansees for en Pligt, af slige Tilsagn at udlede alle de gode Forhaabninger, man deraf kan erholde, for ved Hielp af samme nogenlunde at kunne slutte til det Gode, der i Fremtiden vil skee, dog naturligviis kun forsaavidt der overhovedet kan bygges paa Tilsagn og Forsætter af et enkelt Menneske. Det glæder os derfor at kunne sige, at der af den sidste kgl. Kundgjørelse til Stænderne endnu stedse lader sig efter Omstændighederne udlede mange gode Forhaabninger om hvorledes Fremtiden paa en fredelig Maade vil udjevne hvad der rigtignok desværre endnu for Øieblikket kan synes at ville optaarne sig mellem Folkets retfærdige Forhaabninger og Ønsker og Kongens absolute Villie. (Khvnsp.)- Af Kongens Svar paa Stændernes Adresse vil man med Beklagelse have seet, at det endnu stedse er Hs. M. Formening, at det skulde være Enkelte, som tiltage sig i Folkets Navn at forlange Forandringer i Statens Grundlov. Men da det tilfulde kan sees af den officielle Stændertidende hvormange Petitioner der allerede ere indkomne til Stænderne om Skattebevillingsret og statsretlige Garantier, og det af den Berlingske Tidendes Søndagsblad erfares, at de fra Hovedstaden, flere Kjøbstæder og Landdistricter, til Stænderne indgivne Petitioner om Skattebevillingsret have saavidt hidtil bekjendt allerede 8,500 Underskrifter, saa viser det, at der endnu aldrig har været andraget paa Noget af en saa stor Mængde, oplyste og selvstændige Borgere og Jndvaanere i Danmark som nu om Skattebevillingsret og statsretlige Garantier. (Khvnsp.)- J Stændernes Møde den 30te Juli blev paa eengang afleveret til den Committee der er nedsat for at give Betænkning over de indkomne Andragender om Skattebevillingsret, af Agent Voigt et lignende fra Svendborg, af Proc. Rye et dito fra Stege, af Capt. Recke et dito fra Corsøer, og af Statsr. Steenfeldt et Andragende fra Helsingøer, der tillige ansøger om "hensigtsmæssige Forandringer i Statsforfatningen; og endelig af Cancelliraad Hempel en af 53 Jndb. paa Langeland indgiven Petition imod Skattebevillingsret. Den 3die Aug. indkom til Fors. en Skattebevillings Petition fra 350 Borgere i Randers.