JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-10
- Auction. Paa Grund af allernaadigst Høiesteretsdom og det derved stadfæstede Udlæg bliver, efter Vedkommendes Begiæring, Hals Ladegaard i Hals Sogn og By, at Ager og Engs Hartkorn 9 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb., stillet til offentlig Auction, som afholdes: Løverdagen den 26de August, Kl. 9 Formiddag, Løverdagen den 9de September, Kl. 9 Formiddag, Mandagen den 25de September, Kl. 10 Form. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den sidste paa Hals Ladegaard. Auctionsconditionerne, efter hvilke 8000 Rbd. Sølv af Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen, paa 1ste Prioritet imod Forskrivning til den under den kongelige Statsgjældsdirections Bestyrelse værende extraordinaire Laanefond, ere til Eftersyn hos Cancellieraad Procurator Jensen i Aalborg, som Auctionsreqvirenpaa Statsgjældsdirectionens Vegne. Dette bekjendtgjøres herved til behagelig Efterretning for Liebhabere saavelsom ogsaa for secundaire Pant= og andre Retshavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 2den August 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Udgivet af D. Chr. Borch & A. Ph. Lies Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Gudstjeneste. Tolvte Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. ProvsHertel. – J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Foght, Neapel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
En Skrivelse fra Neapel af 22de Juli meddeler Efterretninger fra Palermo, der, med Hensyn til Choleraen, lyde noget mere beroligende. Siden den 20de er Antallet af Dødstilfælde sunket ned til under 100 daglig, hvorhos Staden nu ogsaa igjen har opnaaet den Ro, som den, efter saa uhyre Lidelser, saa haardt har nødig. Derimod taler man i Neapel destommere om den Gjæring, som synes at herske paa den østlige Deel af Øen, saavel i det Jndre som i Messina. Foruden de til Sicilien allerede afsendte Tropper har endnu et ikke ubetydeligt Antal Regimenter og Corpser af alle Vaabenarter Ordre at holde sig færdige og ere tildeel allerede paa Marschen. Det Troppecorps, som saaledes træk kes sammen paa den anden Side af Messinastrædet, kan anslaaes til henved 10000 Md. Det er den almindelig Formening, at Kongen følger med Tropperne, men, for det første, kun til Regio, for derfra at anordne det Fornødne. Jøvrigt hviler et uigjennemtrængeligt Slør over hele Sager og Jngen veed med Vished, hvad Regjeringen vel egentlihar til Hensigt. Paa Børsen var det et Rygte, at Kongen vilde benytte Omstændighederne til at indføre et andet Regjeringsystem paa Sicilien og, med Hensyn til Stempelasgiften, Conskriptionen m.v. sætte sine Undersaatter der samme Stilling, som i den øvrige Deel af Kongeriget, men dette Rygte trænger til Stadfæstelse. Om Aftenen den 22de erholdt Tropperne i Neapel Ordre, ufortøvet at indskibe sig og man kan være meget spændt paa de næste Efterretninger derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
England. Valgsagen er her naturligviis for Øieblikket det vigtigste Thema. J de første Dage af August have Valgene tage en noget toristisk Vending. J Grevskaberne, hvor de umaadelig rige Godseieres afhængige Vasaler udgjøre Fleertallet af Vælgerne, maatte Valgene naturligviis for den større Deel falde ud til deres Herrers Fordeel; den 4de August var saaledes Majoriteten for Reformpartiet dalet ned til 12 Personer. For Grevskabet Middelser har den bekjendte Hum været paa Valg med et Par Toryer og har, uagtet sin store Popularitet maattet vige Een af dem Pladsen; han ansees som et Offer for den ædle Fasthed, med hvilken han har afviist ethvert Forslag til at tilkjøbe sig Stemmer og for det Had, han paadrog sig ved den Kjækhed, med hvilken han traadte i Skranken imod Orangelogernes frihedsmorderiske og høiforræderiske Planer. Saaledes staae Sagerne for Øieblikket, men der er alligevel neppe nogen Tvivl om at Valgene i det Hele ville falde ud til de Liberales Fordeel Dette Udfalds Vigtighed for det hele øvrige Europa erkjendes i England og Coureren af 2den August har derom en Artikel, der fortjener at meddeles i Uddrag, da dens Hentydninger gaae ud fra den skjønne og dybe Sandhed, at der i vore Dage hersker et saadant Samqvem imellem alle Nationer og at disses Bervringspuncter ere saa mange, at den hele Menneskeheds Velværen er afhængig af de Systemmer, der gjøre sig gjældende hos hver Enkelt af dem. Ligesom de nyere Medicinere betragte alle Sygdomme kun som Livs kraftens Bestræbelse efter at skille sig ved et eller andet skal deligt og fremmed Stof, saaledes maae Nationernes Kamp og Krige kun betragtes som Midler til at fjerne det Hindrende og Fjendtlige fra Menneskehedens store Samliv; ved denne Sammenligning maa man rigtignok erkjende, at Hippocrates's Maxime, hvor Lægemidler ikke hjælpe, der maa Kniven bruges", ikke sjeldent kommer til Anvendelse!
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Blandede Efterretninger. Ved et stor Diner hos Dronningen af England i det nye Pallads var ogsaa Prinds Christian af HolsteinGlücksburg en af Gjæsterne. Han tog den 3die Aug. Afsked fra Medlemmerne af den kongelige Familie. Forinden sin Afreise havde han endnu Besøg af Hertugen af Sussex, af den svenske og danske Gesandt og af Grev Danneskjold-Samsøe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
J Kulminerne i Workington, tilhørende en Hr. Curver, som løbe hen under Havet, er dette brudt igjennem paa et Sted, hvor Arbeiderne havde svækket Skillevæggene for meget. Gruberne fyldtes øieblikkelig og 25 Mennesker og 28 Heste fandt deres Død.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Kronprinds Oscar opholder sig endnu i München, hvor han med Jnteresse tager alle Stadens Mærkværdigheder i Øiesyn. - J Stockholm tales om, at Kong Carl Johan til Efteraaret vil gjøre en Reise til Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
(Meddeelt af et Brev fra Kongsberg Sølvværk. Den saakaldte Armen=Grube og Kong Christian den 4de ere nu de to eneste, der drives og give hver Uge et Udbytte af over 500 Mark gedigent Sølv med en temmelig liden Arbeids styrke. Grubernes nederste Punct er 700 Alen under Fieldet paa det Sted, hvor dens Aabning er. Man stiger ned i Gruben af næsten lodrette Stiger fra Afsats til anden. - Ved et Skud, som blandt flere blev fyret medens Chefen for Finantsdepartementet, Statsraad Vogt og Jngenieurcapitain, Ridder Tønder for kort Tid siden vare tilstede, faldt et Stykke Erts, som indeholdt 700 Mk. reent Sølv. Det reeneste og fineste Sølv falder kun her, og er aldrig blandet med fremmede Bestanddeele. Gruberne love fremdeles meget rigt Udbytte. Nogle Dage senere hendte den Ulykke, at Jld opkom nede i Gruben i noget gammelt, halv raaddent Træværk, hvorved en Mand, som befandt sig ved Gesænket og ikke kunde redde sig ud med de Øvrige, fandtes død nogle Dage efter, da Branden var ophørt og Røgen næsten borte. Flere vovede sig ned for at redde ham men vare nær selv blevne Offere, da Branden og Røgen havde sat Stank (Kulsur=Gas, der slukker Faklerne og hvis Jndaanden er dræbende). De bleve slæbte halvdøde op af Andre, som sendtes efter og havde fundet dem paa Tilbagetouren omfaldne og bevidstløse, efter nogen Møie og ved at slaae 10 a 12 Spande koldt Vand over dem kom de si endelig efterhaanden. Men, uagtet denne sørgelige Erfaring, vare Dagen efter 4 Mand saa dumdristige at gaae ned i en, i Forbindelse med Hovedgruben Stall Kronprinds Frederiks) staaende mindre Grube eller Skjærp (Lichiloch) til den førende (7 Stoll) for at eftersee Pumperne; 2 vendte om, da de fandt Stank dernede, men de 2 Andre, unge og raske Karle, 23 a 24 Aar gl., vovede sig et Par Stiger længere ned, men kom ikke tilbage. Man anede strax deres Ulykke, men enhver, som vilde have forsøgt paa at redde dem, vilde være blevet Dødens visse Offer. Der føiedes nu strax Anstalter til at faae frisk Luft i Skjærpet og 6 a 7 Dage senere fandt man de stakkels Forvovne staaende døde ved en Stige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 8de August. Hvorledes er Stemningen i Hovedstaden?" Under denne Overskrift læstes nylig i Den Frisindede, en Artikel hvoraf Følgende er et Udtog. Om Laanet og Stændernes Sammenkaldelse til October, derom dreier sig nu Spørgsmaalet, naar man har et ledigt Øieblik. Hvad Laanet angaaer, da giver dette Project Rygtet Stof nok til Omtale. "Den maa ikke laanes!" tilraadte Stænderne. "Der kan, der tør ikke laanes!" siger Kjøbenhavnsposten. Men, Rygtet underskriver dog daglig Laanet, og Uvisheden begynder dog snart at blive ængsteligere, end selv den sørgeligste Vished. Dog endnu have de Sindigere Tillid til Regjeringen og ere ligesaa overbeviste om, at intet Laan er skeet, som at det just ikke er uundgaaelig nødvendigt, at det maa skee. Hvad Sammenkaldelsen af Stænderne angaaer, da har man søgt at berolige de Vantroe ved den Fortolkning, at de to Aars Mellemtid ikke skal regnes fra October til October, men fra sidste Forsamlings Ophør. - Ja, ja Vi leve i en sand Fortolkningstid. Ogsaa Hages Domfældelse har paa en førgelig Maade nedslaaet Gemytterne. Den ene Skribent efter den Anden kommer under Censur; der er intet Forhold imellem Straf og Brøde; og skal det længe vare ved, da have vi snart en complet Censurindretning, uden at nogen ny Forordning desangaaende behøver at udfærdiges.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Hr. Cand. juris Fr. Klee indbyder til Subskription paa en historisk-statistisk Haandbog, under Titel: "Amerika, især i den nyeste Tid. Værket, der baade kan betragtes som et Sidestykke til Europa siden 1815 og som selvstændig, vil indeholde omtrent Følgende: 1) En kort historisk Fremstilling af Amerikas Opdagelse, samt af Columbus's Liv og hans Reiser; 2) af de videre Opdagelser i Amerika, samt af de dermed i Forbindelse staaende Reiser og Erobringer (især af Mexiko og Perud; 3) en kortfattet Beskrivelse af Amerika og dets Beboere paa Opdagelsestiden; 4) af disse Beboeres Skjæbne under det europæiske Herredømme og om Europæernes Colonier og Colonisationssystemmer; 5)
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Følgerne og Jndflydelsen af Amerikas Opdagelse paa Europa 6) Overblik paa de forskjellige amerikanske Stater og deres Frihedskampe; 7) disse forskjellige Staters specielle Historie indtil den nyeste Tid. Ved hver enkelt Stat vil dernæst blive tilføiet: 8) en Udsigt over Landets Størrelse, Beskaffenhed m. m.; 9) over dets Beboeres Antal, Religion, m. m.; 10 og 11) Krigsmagt og Finantser, forsaavidt samme ere bekjendte; 12) over Statsformen og Statsforvaltningen, borgerlige Indretninger m.m. Flere havde formodet, at de store Forandringer ved det kgl. Theater ikke kunde fuldendes i det korte Tidsrum af 2 Maaneder og at Saisonens Begyndelse derfor vilde blive udsat til Midten af September. De ere imidlertid ikke blot saavidt fremmede, at Theatret kan afbenyttes til Prøver, saalænge før Skuespillenes Begyndelse, som er nødvendigt, men flere Forandringer til Tilskuernes Beqvemmelighed og Theatrets Prydelse, som ikke vare indbefattede i den oprindelige Plan, ere endogsaa blevne udførte. Saaledes er ikke alene hele Theatrets indvendige Decoration opmalet, men Logerne ere ogsaa, for at give Salen et livligere Udseende, malet røde indvendig, Bænkene ere i første Etage belagte med fastspændte Hynder og i anden Etage beklædte med Udstopning. Alle Dørene ere paa en Messingtridse blevne indrettede til at løbe til Siden. Enhver Logerække har faaet sin særskilte brede Trappe og Udgang, foruden de fælles Udgange og Trapper i Forsalen. Ved flere Forbygninger har man faaet bekvemme Steder til at ophænge endeel af Tilskuernes Overklæder og det Øvrige vil kun være til liden Uleilighed paa Gangene, da disse nu ved Dørenes nye Jndretning have deres hele Brede og Tilskuerne fra hver Loge række saaledes hurtigt kunne komme ud paa Trapperne. For at vinde saamegen Plads som muligt for Tilskuerne imellem Acterne, er den af Punschesalen dannede Foyer for Tilskuerne i begge Ender aldeles aaben til Gangen bagved forste Etage, fra Balustraden, der er anlagt i anden Etage og hvorfra man kan see ned i denne Foyer, føre 2 Trapper ned i den. Tredie Etage har vundet meest ved de gjorte Forandringer, og dens Loger ville formodentlig, deels fordi Tilskuerne nu med Lethed kunne komme ud af Huset og deels fordi de imellem Acterne kunne beqvemt gaae udenfor, atter blive besøgte af borgerlige Familier, istedetfor at de i de senere Aar, til ikke liden Uleilighed for Theatersøgerne i det Hele, næsten ganske have været i Logehøkernes Hænder. Bagved Galleriet er tilveiebragt en anseelig Plads og Gangene paa Siderne have faaet en meget betydelig Udvidelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Ved at Bygmesteren har inddraget en hidtil ubenyttet Vinkel og igjennem alle Etager lagt den til Logerne, have disse faaet en Forøgelse af gode Pladser, der anslaaes til en aarlig Indtægt af omtrent 3000 Rbd. Derved er det lykkedes ham at capitalisere en langt større Sum end de foretagne Udvidelser have medtaget.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Selvmordraseriet synes at tage meer og meer Overhaand i Hovedstaden. Det begynder at høre til Dagens Historie, og vilde man meddele slige sørgelige Begivenheder, saa havde man Stof nok. Saaledes styrtede igaar et velklædt Fruentimmer sig i Canalen ved Trøstens Bolig (Assistentshuset).¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
(J forrige Uge ere 5 Personer druknede her i Staden.)At Væddespillet hos Knirsch er ophørt, er vistnok en god Foranstaltning; kun Skade, at Politiet ikke kan udstrække sin Myndighed til over Sundet; thi ved Ramløsa florerer nu Haardspil saaledes, at man gjerne kunde kalde Sundhedskilden en Giftbrønd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Verel-Cours. Hamborg, den 8de August. Bordeaur 188 1/2. Petersborg, 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 s.; k. S. 13 Mk. 11 ½ s. Madri. 43. Cadir 438. Lissabon 45. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 1/4 pCt. Rabat. Louisd'oren, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Blandede Efterretninger. Til Told- og Consumtionsinspecteur i Helsingør er i disse Dage allernaadigst udnævnt Kammerraad L. Lassen, som hidtil har fungeret i samme Egenskab i Ringkjøbing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
I Dagen Nr. 182 læses: Jkke sjelden meddeler Redacteuren af Kjøbenhavnsposten Efterretninger, der ikke stemme med Sandheden, skjøndt fremsatte i en saa bestemt og afgjørende Tone, at den Uindviede maa troe, at det forholder sig fuldkommen saaledes, som Redacteuren finder for godt at anføre. Saaledes findes en Beretning i Kjøbenhavnsposten af 22de Juli om, at Statsraad Wiborg, Deputeret i Admiralitets- og Commissariatscollegiet, skulde have faaet et Gratiaale af 2000 Rbd. - Jndsenderen negter ikke, at han i Førstningen blev forledet af Kjøbenhavnspostens bestemte Tone til at troe, at det virkelig forholdt sig saaledes, men ved at undersøge Sagen kom han til et andet Resultat, hvilket herved meddeles Publicum. - Da Jnspecteur Friis, som bestyrede Seildugsfabriken, døde for omtrent 6 Aar siden, blev Etatsraad Wiborg, (dengang Contoirchef) og Capitain N. Tuxen ansatte som Bestyrere ad interim. Jnspecteur Friis's Gage, 600 Rbd., blev lige fordeelt mellem begge ovennævnte midlertil dige Bestyrere, men Statsr. Wiborg frabad sig for Øieblikket disse 300 Rbd., med den Erklæring, at forinden han kunde modtage dette Tillæg, maatte Erfaringen først vise, om Fabriken virkelig havde gjort Fremskridt. Da nu, efter Sigende, begge de midlertidige Bestyrere fratræde og en fast Bestyrer eller Fabrikkeur tiltræder, har Collegiet, da Fabriken, efter kyndige og upartiske Dommeres Mening, er i en fortrinlig Stand og mange Forbedringer foretagne, saavelsom fordi Wiborg har store Fortjenester af heele Fabrikens Organisation, udbetalt ham paa een gang omtrent det samme som Tuxen, der hvert Aar har hav 300 Rbd., havde faaet. Hvorvidt dette kan kaldes et Gratiale maa Jndsenderen overlade til Læserne at bedømme. -15- J forrige Maaned, hedder det fra Kiel, greb man en Dreng der var løben bort fra Settorff og paastod, at han kjendte i Gettorff Ophavsmanden til flere Jldebrande. Forhørt af Retten, sagde han, at han flere Gange havde seet sine Forældre anlægge Jld, og at han, fordi han havde seet dette, var bleven mishandlet af dem og allerede flere Gange skulde have været hængt, men havde kun med Nød reddet Livet. Retten der sendte det optagne Forhør til vedkommende Jurisdiction; men først flere Dage derefter bleve Forældrene af samme arresterede, og efter holdt Forhør bleve de igjen frigivne. Paa samme Gods har man havt Exempler paa, at før efter 3 Ugers Forløb er der blevet optaget Forhør over et mistænkeligt Brandtilfælde. Ved en saadan Behandling af criminelle Sager, er det intet Under, at Forbryderne ikke frygte meget for Retfærdighedens Sværd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Fredagen den 18de Juli gik et heftigt Uveir over Itzehe- og anrettede ikke ubetydelig Skade paa haver og Skove, hvorved mangt et kraftfuldt Træ blev rykket op med Rod. Andensteds skal Uveiret have været endnu heftigere. J Wilstermarsk ere mange af de Møller, hvormed man maler Vandet ud af Engene, omblæste, paa nogle Steder have endog saa Lader og andre Bygninger ikke kunnet modstaae de voldsomme Vindstod. J Warringholz omblæste saaledes en stor og næsten ny Lade, hvorved en Brolægger blev ihjelslaaet. De andre Brolæggere havde taget Flugten, men denne ilede tilbage for at hente sin afblæste Hat og fandt i det Sted Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Fallitter. Kjøbmand Niels Kragh i Helsingør. Kjøbmændene G. Esmann og Ph. Wilmar i Nyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
I Thomsens Avis læses under Overskrift: "For LandmændeOm Virkningen af at afplukke Kartoffelplanternes Blomster har Prof. Seb. Lenormand med megen Omhyggelighed anstillet endeel Forsøg i 1835 og 1836 paa en ham tilhørende Ager og har erholdt følgende Resultat: 1) at de Kartoffelplanter, som man ikke lod komme til at blomstre, i Begyndelsen af October endnu viste den meest levende Vegetation, og at hver Stængel i Gjennemsnit havde 30 Pd. skjønne Kartofler og ikkun meget faa smaa Knoller; 2) at de Planter derimod, som man lod afblomstre, ved den Tid allerede vare visne og gule og i Gjennemsnit ikkun leverede 4 Pd. Kartofler, hvoraf endog de fleste kun bestode af smaa Kartofler Reisende. f. Kallundb. t. Aarh. Prof. Hjort og Engelstoft; Tobaksfabrikeur, Stænderdeputeret Funder; Fru Professorinde Taber; Jfr. Fangel; Md. Salling; Cpt. Schmidt m. Frue, Pensionair Hodgeon; Styrmand Molou; Cand. pharm. Nielsen; Apotheker Arntzer; Dhrr. Dorph og Broberg; Forvalter Justesen Student Buhl; Hr. Gottlieb; Frøken Poulsen; Kbm. Nielsen. - Med Daqv. til Aalb. d. 100de. Fra Veile: Hr. Christens Fra Rand.: Kammerjunker Preetzmann, Capit. v. Soderberg; Forvalter Obel; Kniplingshandler Frederiksen, Prof. Engelstoft, Komd. Nielsen. Fra Hobro: Md. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Døde. J. D. B. Lychegaard, f. Jørgensen, 24 A., i Morup Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 7de Aug: J. Hansen f. Guduml. m. Steenkalk og Muurst. D. 8de: S. A. Jacobsen f. Norge m. Træll. og Jern. D. 9de: T. Thomsen f. Flensb. m. Rug og Stykg. - Udg. D. 7de: S. Sørensen t. Ringkjøb. m. Huder, Skind, Uld og Blaar. H. Andersen t. Rudkjøb., ball. D. 10de: S. Jespersen t. Kbh. m. Uld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Hals Skibsliste. Jndk. D. 9de Aug. C. Christensen f. Sæby m. Brænde. I. Christensen f. Hurup m. Sand. P. Jahnsen, og d. 10de :H. Elstrøm og D. Larsen f. Halmstad, J. Bessesen f. Kongsbak ke; Alle m. Træl. P. C. Pettersen f. Helsingør, ball. O Pallesen f. Petersborg m. Hør. S. Willumsen og R. Nielsen f. Kbh. m. Stykg. P. T. Madsen f. Königsberg m. Rug. Udg. D. 8de: D. C. Stephansen t. Læss m. Stykg. D. 9de: H. Clemmensen t. Østerr., ball. C. Davidsen t. Gothenborg m. Uld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Aalborg Torvepriser, den 12te August. Oxekjød 4 a 6 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; saltet Flesk 12 s.; fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 20 s.; Bøndersmør, 17 a 18 s.; pr. Pd. Nye Kartofler 4 s.; pr. OttingkarÆg 16 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Aalborg Kirker. Copulerede. Den 11te August: Corporal Emmanuel Balling og Pigen Mette Christensdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Døbte. D. 4de Aug. Skomagermester L. C. Ellermanns Datter, Caroline Christine Ellermann; Fadd. Barnets Forældre, Mad. Nielsen, Skolelærer og Kirkesanger, Paulsen, Graverkarl A. Borregaard. - D. 6te Muursvend S. Sørensens Datter, Anne Johanne Pauline Sørensen; Fadd.: Muursvend P. C. Møllers Kone, Pigen D. L. Holmsberg, Muurmester N. Hassing, Muursvendene J. Sørensen, A. og J. Scholdan og H. Lundbeck. Møllerkudsk, Anders Lassens Datter, Anne Kirstine Lassen; Fadd. Mad. Lassen, Pigen D. C. Christensen, Værtshuusholder N. Ørsøe, Tønnes Sørensen, Møllerkudsk Jochum Nielsen, Møllersvend Rasmus Sørensen, Tjenestekarlene Thomas Nielsen og Thomas Sørensen. Fisker Jens Larsens Søn, Ole Larsen; Fadd. Huusholdersken Jnger Marie Andersen, Pigen Kirstine Andersen, Ungkarlene Niels Christensen, Chr. Hansen og Marcus Bech. Overkrigscommissair og Toldbetjent Klugleins Søn, Anthon Frederik Wilhelm Kluglein; Fadd. Fru Kammerraadinde E. Lund, Frøken Strandgaard, Viinhandler Simoni, Vice-Consul og Komd. Wibroe, Kjøbmændene C. Sødring, Hilligsøe, Christiansen, Mørup og Brix, Coffardicapitain Nisted. Snedkersvend Schulzs Søn, Søren Frederik Wilhelm Schulz, Fadd.: Snedkersvend Riiss's Kone, Snedkermester Schou Datter, Bødkermester Jørg. Kohsel, Værthuusholderne Poulsen og Petersen, Jernstøbermester Mebuss, Billedhugger Borregaard, Snedkersvendene Jversen, Hansen, Østergaard, Mørk, Sand og Mather, Jernstøbersvend Mebuss. Den 11te: Kbd. Christiansens Søn, Ernst Laurit Anthon Christiansen; Fadd. Mad. Schunnemann, Frøken N. de Hoffmann, Kjøbmand Schjørring, Farver, Wibroe, Kjøbmand F. Simont.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Ved Tallotteriets 1322de Trækning i Altona udkom: Nr. 30. 45. 6. 39. 71.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand, vore Börns kjærlige Fader, Proprietair Johan Michael de Neergaard, den 9de Dennes blev mig ved Döden berøvet, i hans Alders 54de og vort Ægteskabs 34te Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst paa egne og 10 Börns Vegne for deeltagende Slægt og Venner. Vivebrogaard, den 11te August 1837. C. Neergaard, föd Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Skive=Skydning. ved Hjørring den 21de Septbr., hvorved Præmier, til et Beløb af 200 Rbd., blive bortskudte efter Planen, som en til Eftersyn hos Gjæstgiver Petersen og Kraglund i Aalborg og Sørensen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
En lille Beboelse, helst i Nærheden af Østerport, ønskes til Michaeli. Adresse-Contoiret anviser. Da der i denne Tid er bortstiaalet paa Dronninglund nogle næsten aldeles nye, saavel Hørlærreds som Blaarlærreds=Lagener, tildeels mk. R. F. og N. F., R. H. F., og desuden 2 Stkr. fiint, ubleget Hørlærred, 4/4 Qv. 4 T. bredt, med Tvists Jslæt, og disse Sager muligen tidlig eller seent ville blive falbudne, saa ombedes Dhrr. Handlende og Andre, som noget lignende maatte forekomme, at være opmærksomme paa hvad der tilbydes og af hvem, samt om derved maatte findes noget Mistænkeligt, at anmelde det for nærmeste Politimester. For Tyveriets Opdagelse udloves desuden en passende Douceur. Dronninglund, den 8de Marts 1837. A. Formann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Da al Tvivl om Patent Gjødningens Virksomhed nu maa ansees for hævet, var det önskeligt at Brugen heraf heri Landet vilde blive mere almindelig. For at fremme dette har jeg nedsat Prisen saaledes, for Partier af idet mindste 50 Tönder til : 3 Mk. Rb. pr. Tönde ved Modtagelsen paa Fabrikken, 9 Mk. 12 Skilling frit leveret ombord. For mindre Partier 10 Mk. og 10 Mk. 12 Skilling pr. Tönde. 8 a 10 Tönder udfordres til I Tönde Land. Aldeles vederhæftige Kjöbere tilstaaes, imod Revers, 6 Maaneders Credit. Gjødningen forsendes billigst löst i Skibet, smaa Qvantiteter bedsti Foustager, som beregnes Kjöberen. Breve om denne Gjenstand bedes frankerede. Den 11te Juli 1837. Joseph Oven. store Kongensgade, 218. i Kjöbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
At Fornyelsestiden til 4de Classe af det 90de kongelige Classe=Lotteri er udløben den 22de Dennes, bringes herved i behagelig Erindring. Aalborg, den 11te August 1837. Bech. Bech.