JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-12-14
J et Brev fra Henriette de Ma til Jomfrue Schoth Kiøbenhavn, 1 Rdlr. J Brevet er hverken Afsendelsessted eller Datum benævnt.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
J et Brev fra Jnger Stubbe til Enken Mad. Babsi Kiøbenhavn, 1 Rdlr. delsested eller Datum benævnt. I dette Brev er hverken AfsenJ et Brev fra Olof Mathon i Kiæringhada til Johan Morck i Kiøbenhavn, dateret 11te August 1794, en svensk een og en dito 2 Rdlrs. Rigsgieldsseddel. 16) J et Brev fra Sven Bergaren i Nykkiøbing til Erich, Gustaf Schelin i Kiøbenhavn, dattret 28de Octbr. 1797, en svensk 5 Rdlr. Species Rigsgieldsseddel og en dito 2 Rdlr. Rigsgieldsseddel. a) En svensk 24 Skilling Rigsgieldsseddel, fra AnnaSkylberg i Opbog Brak til Snedkerlærlingen Anders Grønberg i Kiøbenhavn, dateret 16de August 1793. 18) I et Brev fra Johan Canter i Carlstad til Johan Herblad i Kiøbenhavn, en 10 Rdlr. Species svensk Rigsgieldsseddel, Brevet dateret 14de Juni 1799. 19) J et Brev, dateret Gothenborg den 24de August 179. og underskrevet Cavin (saavidt det kan skiønnes) en svensk 5 Rdlr. Species Rigagieldsseddel. Brevet er til Johan Peter Cronsander i Kiøbenhavn.I et Brev til Marcus Frantsen Korsmoe ved ArtillerieCorpset paa Friderichshald, 2 Rdlr. Brevet er dateret Korsmoe i Grue Sogn den 8de Julii 1797, og er fra Frantz Arnesen.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
J et Brev til Studiosus Juris Christen Biering i Kiøbenhavn 1 Rdlr., fra Hans Halvorsen Dehlen. Brever er dateret Dehlen i Grans Sogn den 25de April 1797. 22) I et Brev til Jens Olsen i Christiania, 1 Rdlr. Brevet er fra Live Christophersdatter, og dat. Rüland den 1ste Novbr. 1795. I et Brev til Musqvetair Hans Larsen Østbye eller Opset 1 Frederichshald, 1 Rdlr. fra Lars Olsen. Brevet er dateret Østoye den 27de Marti 1789. J et Brev til Gunder Larsen i Lund i Skaane, 3 Rdl. fra B. Ahlberg. Brevet er dateret Christiania den 24de Juni 1793. J et Brev til Stine Sophia Holm i Christiania, 1 Rd. fra Helche Maria Holm. J Brevet er hverken Afsendelsessted eller Datum anseet.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
J et Brev til Jens Larsen i Frederichstad 2 Rdlr., fra Dorthe Jensdatter. Brevet er dateret Mosvigen den 26de December 1795. I et Brev til Hans koman paa Lybsammen a Chuliania 1 Rdlr. Brevet er underskrevet Karen Hansdatter og dateret den 7de December 1789.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
Proclama. 1802 & 3) J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling dateret 9de November sidstleden, som den 19de November næstefter er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de som formene at have noget at fordre udi Professor Magnus Hofmann Sevels Fallitboe, med deres Fordringer at fremkomme og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for os i Hof og Stadsrettens Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 20de November 1804. Stendrup. J. Kragh Høst. Haa sin lovlige Reise til Kiøbenhavn, og efter at være med Reisepas herfra forsynet og afskediget, er ved Døden afgaaet forrige Huusholderske her paa Boltinggaard Elisabeth Marie Holm, efter hertil skeet Anmeldelse af hendes Moder, og i hvilken Anledning hendes efterladte ubetydelige Boe, her er taget under lovlig Behandling; thi bliver herved forbemeldte afdøde Ensabeth Marie Holms Arvinger med lovlig Varsel indkaldet at møde herpaa Skriverstuen den 2den Januarii og 13de Februarii 1805, hver Dags Formiddag Kl. 10, da Skiftet den Tid foretages og tillige om muligt, sidste bemeldte Dag vorder Auttet. Jligemaade indvarsles Stervboets Credi= og Debitorer til samme Tid at møde. Enhver som ikke melder sig inden 6te og 12te Ugersdagen fra Dato, maa tilregne sig deraf flydende Tab og Ultilithed, da dette fattige Stervboe ei formaaer at udstæde andet Proclama. Boltinggaard den 21de November 1804. Rasmussen, Forvalter,
Berlingske Tidende, 1804-12-14
Ved Hiemmel af Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de Vi November 1804, som i Dag i Hof= og Stadsretten er læst, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden alle dem som maatte formene sig at have nogen Ret til Huset No. 10. i Studiestrædet (Nørre Qvarteer), som saavel min afdøde Hustrue Kirstine Dorothea Meviis, som hendes første Mand Jens Axelsen, og hendes anden Mand Hau Rasmussen, og nu jeg som hendes universelle Arving, have været i Besiddelse af siden 17de December 1767, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Skifte= og Brevskriver ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, S. T. Hr. Cancellie Assessor Borch, at anmelde og beviisliggiøre, da saadan Jndkaldelse i Aviserne skal ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Kiøbenhavn den 26de November 1804. Michael Friderich Rosentrattersen, Skibstømmermand, boende i ovenmeldte. Huus. Caroline Wæde, som tiente for Overmejerske ved Hoved de gaarden Dallund, er den 2den d. M. i ugift Stand ved Døden afgaaet. Til Oplysning om hendes Slægtskab vides intet og om hendes Fødested, blot allene at samme skal være et Steds i Holsteen. Fornævnte Caroline Wædes Arvinger, bliver herved 3de Gange i de Berlingske og begge Odense Aviser indkalde at møde og beviisliggjøre deres Arveret for Undertegnede inden Aar og Dag fra underskrevne Datum. J Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes tillige Boets Credi= og Debitorer at melde sig inden 12 Uger. Til Underretning for Arvingerne tiener; at Boets Ubetydelighed lader formode at enten liden eller intet bliver at arve. Dallund pr. Odense den 23de NovemStrøbech. ber 1804. J Følge Kongelig Bevilling af 28de August indeværende Aar, som er læst for vedkommende Værneting og Oberritter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver som formene sig at have noget hos mig navnlig Maade at fordre, dermed at melde sig inden foreskrevne Tids Forløb hos mig selv i CalCollin, indborg. Sognepræst for Callundborg Menighed.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
J Følge sluttet Skifte efter Møller Enke Madame Lund Dager i Nyested, er hendes forhen afdøde Mands Hans Rasmussen Lundagers Heel= og Halvsødskende, paa Grund af et imellem disse 2de Ægtefolk oprettet Testamente, tilladet samtlig 197 Rdlr. 5 Mk. 13 s.; men da disse skal være døde, og deres Børn følgelig arver in Capita, saa indkaldes bemeldte Hans Rasmussen Lundagers Heelbroder Knud R. kundager og Søster Maren Lundager, der begge skal have boet i Kiøbenhavn, deres Børn om de nogen har efterladt, at melde sig med lovlig Legitimation hos Skifteretten i Nyested, Lolland inden 12 Uger fra Dato; thi i dets Mangel bliver samtlig Hans Lundagers Arvingers Arv, i Følge Lovgivningerne, deroneret i Kongens Kasse. Nyested, den 25de November, 1804. Sterlew.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
(1804) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 12te og i Siællands. Landsting den 14de November 1804 ere alle de, som maatte have noget at fordre i afgangne Præst Sidelmanns Enke Friderica Anna Sophia Schives Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovet Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
(34 1804) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de November og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 3die December 1804, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Frøken Marte, Elisabeth Heyers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
1804) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 12te og i Siællands Landsting den 14de Novbr. 1804, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Kattunfabrikant Andreas Hitzings og efterlevende Enke Amalia Hitzings fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, forat anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
(358 1803) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 12te og i Siællands Landsting den 14de Novbr. 1804, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Tømmersvend Johan Friderich Møllers og efterlevende Enke Anne Magdalenes fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1804-12-14
(1804) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 17de, og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 29de October 1804, ere Creditorerne i Conditor Johan Peter Møllers Fallitboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, som behandler bemeldte Boe, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Skrivelse fra Madrid den 15de Novbr. I Gaar Middags afreiste den engelske Chalge de Affaires Hr. Frere herfra. Det Utimatum, som han havde overgivet fra sit Hofs Side, er ikke fundet antageligt af vort Hof Vi see altsaa en Krig med Engelland i Møde. Vore offentlige Fonds ere herved faldne betydelig.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Skrivelse fra Cadix den 16de Novbr. Fire engelske Linieskibe og to Fregatter, e i denne Tid. viist sig for vor Rhed. Deres Ankomst sk. os i Bestyrretelse, da man heraf kan formode ufredeligbe hidtil ikke have øvet nogen Fiendtlighed. ligter, skiønde, De hervæstende engelske Koffardieskibe ile med Afrelsen. Vor Stilling, vilde ved en Krigs Udbrun være ret sørgelig, da man ikke her har Kornforraad længer end til Midten af Decbr. Maaned. Sygdommen har, Gud være lovet, næsten gandske ophørt der. Kun en halv Snees Mennesker døe daglig; de Udvandrede vove imidlertid endnu ikke at vende tilbage.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Skrivelse fra Mayland den 26de Novbr. Lucien Bonaparte med sin Familie er i disse Dage ankommen hertil fra Rom og er stegen af den forrige Krigsminister General Trivulz's Huus. Man troer, at han vil ophold sig her nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Det herværende Sundhedsraad har udstedt passende Forsigtighedsregler mod Smitten i Livorno, under Trudsel af haard Straf mod Overtræderne. Sygdommen skal samme steds være i Aftagende. De franske Tropper, som garnisonerte i Livorno ere imidlertid afmarscherte derfra, paa et lidet Corps nær, som de efterladte til Forternes Besættelse. Florenz er opfyldt med Flygtninge fra Livorno. Alle i det Neapolitanske og Toskanske værende Engellændere giøre sig færdige til Afreise, ogsaa de, som opholde sig i Rom og Kirkestaten relse bort. drene B.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Skrivelse fra London den 30te November. Ved en Kongelig Proclamation ere Parlamentets Forsamlinger blevne prorogerte til den 15de Januar 1805 Vigtige Sager skal da tages under Forhandling. Et Kabinetsraad blev nylig holdt, som var bivaanet af alle herværende Stats Ministre. Fiendtlighedens Udbrud imellem os og Spanien synes uundgaarlig.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Som man forsikkrer, skal man have gjort det russisk kelserlige Hof ny Tilbud til endnu nærmere Forbindelser. - Det hedder, at vort Admaa itet skal have meddeelt det russiske Admiralitet sine Privat=Signaer.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Den Danske og Svenske Gesandt havde i Forgaars Conference med Lord Harrowby, hvore ter den russiske og Spanske ligeledes havde en Conference.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Hr. Pitt lod i Forgaars de vigtigste Kornhandlere komme til sig for at bestemme, om det var nødvendigt at forbyde Brændeviinsbrænden. Hidtil er det ikke bleven holdt for nødvendigt.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Efter vore Tidender skal vor Regiering med det første ville sende en ny Charge d'Affaires til Hamburg.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Efter Beretninger fra Amerika har Dessalines faaet 6 hun tigsellende udrustede Skonnerter og en Brig fra Amerlee, hvorfra han snart faaer 6 andre. Han har udnævnt 2 Admiraler og 20 Eskadrechefer og vil forøge sin Marine til 4000 Mand. Han har allerede over 20 udrustede Skibe, som hver fore 70 til 100 Mand. Af Krudt her han stor Overflødighed, som Amerikanerne have forsynet ham med Skrivelse fra Paris den 3die Debr.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
I Gaar var den i det franske Riges Historie for stedse mærke værdige, festlige Dag, paa hvilken Napoleon blev kronet til de Franskes Kelser. Høitideligheden blev fuldbyrdet med største Pragt og i den skiønneste Orden uden noget Uheldstilfælde.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Vore Tidender indeholde følgende nærmere Omstændigheder. Deres Keiserlige Majestæters Salving og Kronning blev i Saar fuldbyrdet i Notredamekirken. Jntet kunde overgaae Processionens Pragt. Hs Helligheds og Deres Keiserlige Majestæters Vogne udmærkede sig fortrinlig ved Pragt og Segance. Processionen vendte under Faklers Skin tilbage paa den bestemte Vel. Alle Huse og Balconer, som Processionen passerede forbi, vare zirede med Blomster=Guirlander. Overalt bleve Deres Majestæter hilsede med det lydelige Udraab: leve Keiseren, leve Keiserinden Hs. Majestæt Keiseren holdt næsten bestandig Karethvinduerne aabne. for at takke Folket. Om Aftenen var en prægtig Jllumination. Fra den tidlige Morgenstund vare alle Gader opfyldte med en utallig Mængde Tilskuere, som beqvv sig til de forskiellige Puncter, hvorigiennem Toget skulde gaae. Kl. 9 kjørte Paven fra Thuillerierne i en Vogn forspendtmed 8 prægtige graae Skimler. Toget var meget langtsomt og først efter en Times Forlad kom den hellige Fader til Notredamekirken. Keiseren, som kjørte een Time sildigere, kom først Kl. halv Tolv til bemeldte Kirke. Ved Toger herskede den største Orden; en overordentlig Mængde Kavallerie reed foranKronningsvognen. Det er næsten umueligt at beskrive Ceremoniens Glands. Man tænke sig 7 a 8000 Mand af det skiønneste Kavallerie, blandet med Hautboistchor, Eqvipagernes Pragt, en Sammenstimlen af 4 a 500000 Mennesker, og man har endda kun et ufuldstændt Begreb om det Syn, som Kronningstoget frembod. Saavel over Kronningsvognen som Hr. Helligheds Vogn befandt sig en Krone, og de 8 Skimler for hver Vogn vare zirede med kostbare Fiederbuske. Kl. 3 om Morgenen vare Stolene i Notredamekirken besatte af de offentlige Betiente, som vare ankomme fra Deparumenterne. Tribunatet, det lovgivende Corps og Senget kom efter hinanden og besatte Kirkent Middelpunct. Statsraadet nedlod sig paa sin Plads. Det diplomatiske Corps tog Plads over Statsraadet. Churførst Erkekantsleren og nogle andre fremmede Førster tøge Plads paa en Tribune ved Siden af Tronen.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Siden mine Paglingsaar have alle mine Tanker ene og al sene været Folket helligede, og jeg maae her sige, min Glæde og min Kummer reise sig nu blot af mit Folks Lykke og Ulykke. Mine Efterkommere ville længe beholde denne Trone. De bille i Leiren være Armeens første Soldater og opofre deres Liv for at forsvare deres Land. Som Øvrighed ville de aldrig glemme, at Foragt for Lovene og den borgerlige Ordens Forstyrrelse ere blot Resultater af Førsternes Svaghed og Frygtsomhed. Og Deres Aand, Senatorer, hvis Raad og Understøttelse jeg aldrig manglede i de vanskeligste Omstændigheder, Deres Aand vil tildeeles deres Eftermænd. De maae stelse være Støtterne og de første Raadgivere hos den Trone, der er saa nødvendig til dette store Riges Lykke. - Tribunatet blev forestillet Keiseren samme Dag. Tripunatets Præsident Fabre fra Aube=Departement var Ordføreren. I Gaar var en meget stor Audience i Tuillerierne, hvor Churprindsen af Baden, Vicepræsident Melzi og Deputationen fra den italienske Republik, samt alle franske Cardinaler, Erkebiskopper og Biskopper, som paa nærværende Tid opholde sig i Hovedstaden, bleve Keiseren forestillede. Keiseren har udnævnt Hr. Baccloch til Senator og han er i Gaar bleven taget i Ed Senatet.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Moniteuren anmelder den til 1 Dag fastsatte Uddeeling af Ørnene paa Marspladsen Alle de Autoriteter og Corps som bivaanede Kronningen, begive sig om Morgenen Kl. 5. med samme Escorte, som paa Kronningsdagen, til ScolMilitair. Kelseren forlader Tuillerierne Kl. 10 med samme Procession som paa Kronningsdagen. Artilleriesalver forkynde naar Deres Majestæter forlade Tuillerierne kiøre forbi Invaliderne og ankomme til Marspladsen. Det diplomatiske Corps indlades til Cour hos Deres Majestæter i EcoleMilitair. Strax efter Andiencen anlægge Deres Majestæt ter de kelserlige Prydelser og begive sig under Actilleriesalver til Deres Trone. Alle Ørnene stilles paa Trinene til Tronen. Hver Ørn bæres af en Oberst. Departementerne 108 Faner bæres af Valacollegiernes Præsidenter eller af Præfecterne. Militair=Deputationernes Colonner nærme sig derpaa til Tronen, hvorpaa Keiseren holder følgende Tale til Armeen: "Soldatet, her ere Eders Faner; disse Ørne skulle tiene Eder til Foreningspunkt, de Fulle være allevegne, hvor Eders Keiser finder det nødvendigt til Si Trones og Slt Folks Forsver J sværge; at opofre Eders Liv, for at forsvare dem og stedse ved Eders Mod at holde dem paa Velen til Seieren." J dette Øieblik løfte Obersterne Ørnene i Veiret og sige: Vi sværge, Denne Eed gientages af alle Deputationer under en Artilleriesalve. Soldaterne præsentere Geværet, sætte Hattene paa Dajonetterne og forblive i denne Stilling, indtil Fanerne ere ankomne til deres Corps Deres Majestæter vende tilbage til Ecole Militair, stige i Vognen og kiøre under Artilleriesalver tilbage til Slottet.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
En af Ministeren Talleyrand undertegnet Bekiendtgjørelse af 30te Novbr. erklærer: "At Personer, som staae i noget Forhold med det udenlandske Ministerium, maae directo- og ene og allene henvende sig til dette Departements Minister; at ældre og nyere Forordninger strengt forbyde dette Departements Chef, Underchef og Betienter, at staae i noget middelbart eller umiddelbart Forhold med nogen, der har officielle eller private Forretninger at afgiøre med Departementet; at benævnte Embedsmænd ikkun maae see de af de udenlandske Magter ecrediterede Agenter af enhver Rang eller Titel hos Ministeren, undtagen naar de i bestemte Tilfælde faae Ministerens specielle Befaling dertil; at de ikkun Følge en slig befaling maae modtage de inden eller udenlandske Personer, som ere forsynede med Fuldmagt og have noget at søge hos det udenlandske Ministerium, i deres Huus ell 2 Burreaux; at det samme gielder om Petitionairerne af alle Stænder og endelig, at de ikke maae modtage nogen Jndbydelse fra udenlandske diplomatiske Agenter eller indbyde tem heller ikke giengielde noget Besøg eller besvare noget Brivder handler og en offentlig eller privat Sag, som angaaer Tienesten.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Et engelsk Skib, der gik fra Jamaica til Engelland med 52 franske Kanonerere fra St. Domingo, var allerede i Begreb med at løbe ind til Portsmourd, da Kanonererne bemestrede sig Skibet, toge Mandskabet fangen og seilede tilde franske Kyster. Skibet er ankommet til Tregure.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Skrivelse fra Leipzig den 4de Decbr. Siden Midten af Novbr. Maaned blive alle til Augsburg, fra Jtalien kommende Brevsække bragte til det for Staden, liggende Lazireth, hvor alle Tidender og Breve endnu engang blive giennemstukne, dyppede i Viinedike og glennemsøgede.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Ligeledes blive de fra Jtalien kommende Post og Fragtvogne henviiste til hiint Logereth og alle indbragte Baller og Pakker udvendig rensede med dephlogistiseret Vitriolsyre.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Til Wien er fra Gouverneuren i Dalmatien indløben den officielle Efterretning, at den gule Feber har i Ragusa yttret sig ombord paa et ragusisk Skib, som kom tilbage fra Spanien, og at Capitainen og 4 Matroser ere døde deraf i et Par Dage. Man har derfor fordobblet Forsigtigheds Anstalterne i alle de østerrigske Havne ved det adriatiske Hav.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Blandede Efterretninger. Frankrig. Scepteret, som Kelseren har ved sin Kroning, er af Sølv, omvundet af en Guldslange. Paa Spidsen befinder sig en Jvedkugle og paa samme Karl den store Billedse.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Ved Tilbagetoget fra Kronningen bleve to af Hestene for den friserlige Vogn saa sky i Montblanegaden, at man maatte spænde dem fra. Kun faa Damer bivaanede Kronningen. Den sorte Føl els med Sølv broderede Kiole, som ved denne Holtidelighed, maatte bæres kunde koste 1500 Livres, og denne Udgivt har ikke været enhvers Leilighed.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Paa Reisen til Kronningshøitidelighederne i Paris ere ta Kardinaler døde, nemlig den lærde Cardinal Borgia i Lpou- og Cardinal Braschi, som ikke kom længere end til Turia. Canonicus Bornevie holdt en skiøn Liigtale over den af Videnskaberne saa fortiente Carolnal Borgia.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Keiseren har sendt 6 Læger, hvoriblandt Hr. Degenettes til Livorne og Mallaga, for nøie at undersøge den sammesteds grosserende Epidemies Caracteer, og angive de tienAgste Midler mod sammes Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Med det ny Aars Begyndelse skal efter Forelydende i Mairzaabnes en Congres, som skal bestemme de Forhold, der for Fremtiden skal finde Sted imellem begge Rhinbredder.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Engelland. Følgende Anecdote fortælles om vor Konge: Strax efter Hans Tilbagekomst fra Weymouth til Windsor, traf han en fattig Dagleierkone arbeide ene paa Marken, Kongen reed nærmere og spurgte hende, hvorfor hun arbeidede allene paa denne store Mark, som behøvede en Mængde Arbeidere. Hun svarede: at hendes Medarbeidere var gangne til Windfor for at see Kongen, og at hun var bleven her, da Godseieren ellers vilde afdrage noget fra hendes Løn. Kongen forærede hende derpaa 5 Guineer med de Ord: Slig dine Medarbeidere, at Kongen har været herfor at besøge dem. Caritonhouse, Prindsen af Waleses Palais, bliver paa en pragtfuld Maade istandsat. Alle Zirater skal være efter den gamle ægyptiske Smag, som nu er herskende i Engelland. Det bekiendte theatralske Phænomen, Betty, som i anogsaakalder den unge Roscius, en Dreng paa 12 Aar, der spiller de vigtigste Theaterroller, skal i denne Vinter vise sit Talent paa de londonske Theatre. Alle Loger ere forud optagne og man har maattet sætte Vagt ved Indgangen, for at forebygge Ulykker ved Trængselen. Han faaer 100 Guineer for hver Aften, han spiller.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Preussen. Den bekiendte Overconsistorialraad og Provst Teller er død i Berlin den Alder af 71 Aar. Tydskland. J Würzuurg har to Studentere hendinger na Kizingen og Lomel fra Würzburg havt en ulykkelig Duel, hvori den første er bleven haardt saaret, og den sidste dræbt paa Stedet ved et Stik giennem Lungen.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Spanien. Jnqvisitionen i Madrid har bekiendtgjort en Liste paa de i dette Aar forbudne Bøger sammesteds. Paa denne Liste staae: Peter og Thomas Corneilles Værker, som forføriske og stridende mod Religion og Sæder; Locke over den menneskelige Forstand, som nedbrydende al Begreb om Goet og Ondt; Popes Værker, som smudstge, kitterske og fornærmelige for Paven; Abt Mablys Værker, som oprørske og litterske, Decade philosopiqve, som ugudelig og fornærmende for Monarken, og tillige en Tale af Statsraad Portalis som intolerant. Jtalien. Churorindsen af Würtemberg bliver paa sin Reise i Jtalien behandlet med megen Udmærkelse. J Venedig har man foranstaltet endeel Festligheder til hans Ære.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Helsingøer den 17de December. Fra den 14de til i Dag ere 19 Skibe expederede i Sundet. J Løverdags sellede Fregatten Friderichsværn, der har været stationeret som Vagtskib her paa Rehden, tillag til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1804-12-17
Kiøbenhavn den 17de December. Hs. Kongl. Høihed Hertuginden af Augustenborg med høie Gemal Hs. Durchl Hertugen er Fredagen den 14de ankommen hertil fra Augustenborg.