Berlingske Tidende, 1752-01-21
Fortsættelse paa forrige Aars Historie. May. J Begyndelsen af denne Maaned blev Prinz Georg, den sidst afdøde Prinzes af Wallis ældste Søn, stadfæstet til Prinz af Wallis og Græve af Chester. Den 5te arriverede begge regierende Romersk-Keiserlige Majesteter til Presborg, hvor de bleve med megen Pragt imodtagne af de sammesteds forsamlede Ungarske Magnater. Den 6te blev den Polske Stad Opatowo lagt udi Aske, formedelst skiødesløs Omgang med Jld udi en Jødes Huus. Den 7de blev i Genua gjort en ny Anordning til at hielpe St. Georgii Banqve paa Fode igien. Samme Dag afbrændte i Wilna udi Litthauen, Hellig Trefoldigheds Kirke, med Hospitalet og nogle private Bygning, og 3 Mennesker satte Livet til derved. Den 10de blev paa Rigsdagen i Regensborg den Slesiske Garantie=Sag ført i Deliberation. Den 14de kom derpaa et Rigs=Gotfindende om dette Garantie sammesteds til Dictatur, hvorved det Tydske Rige vel garanterede Kongen af Preussen de hannem formedelst den Dresdenske Tractat overladte Slesiske Fyrstendømmer, men derhos reserverede sig sin egen Ret til Slesien. Den 18de blev i det Store-Britanniske Parlament den Slutning fattet, at, i Fald Hans nu regierende Kongel. Majestet skulde ved Døden afgaae, førend den unge Prinz af Wallis havde naaet sit 8de Aar, saa skulde hans Moder, Enke-Princessen, være eene Regenterske, havende til Assistence, foruden Hertugen af Cumberland som Præsident i det geheimeRaad, 7 Raads-Herrer, nemlig Erke=Bispen af Canterbury, Lord-Canzleren, Store-Skatmesteren, den første Commissaire af Admiralitetet, de tvende Stats=Secreterere, og den Kongel. Ober=Dommer. Den 19de foretog ArveStatholderen i de foreenede Nederlande, uagtet han var allerede syggelig, en Reyse til Zeeland, for der i egen Person at besørge adskillige Affaires, til Provinzens almindelige Beste. Den 24de blev Hertuginden af Savoyen, Jnfante af Spanien, lykkelig forløst med en ung Prinz og eventual Arving til den Sardiniske Throne. Den 25de udkom i Stokholm en Kongelig Declaration, hvorudi Hans Majestet gav sine Undersaatter, og fornemmelig de Herrer Deputerede til Rigsdagen, tilkiende, hvorledes Høystsamme, saae ugierne de udenlandske Stoffer og fremmed Stads, og derimod fandt Velbehag i, at i den sted brugtes indenlands fabriqverede Tøye. Den 30 døde den regierende Land-Græve til Hessen Philipsthal i hans Alders 23de Aar. Ellers vare i denne Maaned de Franske udi Canada meget misfornøyede og forbittrede over, at de vare af de Engelske blevne bortdrevne fra Chinecto, hvor de tilforn havde havt nogle Boeliger. De samledes derudover, tillige med Jndianerne, udi et stærkt Corps, og giorde adskillige Angreb paa den Skandse, som de Engelske til bemeldte Chinecto havde anlagt, men bleve med Forliis afviiste, dog mistede de Engelske imidlertid ogsaa henved 30 Mand derved. J Pariis viste man for Penge en Machine, som gav Svar paa alle fo lagte Spørsmaal. J Wien erholdt man den Beretning, at Fyrstinden Esterhast, Ambassadrice ved Hoffet i Napolis, havde begivet sig op paa Toppen af Vesuvio, og taget Aabningerne paa Bierget sammesteds i Øyesyn. Hans Majestet, Kongen af Preussen, holdt paa adskillige Steder Revier over en anseelig Deel af sine Armeer.