JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Toldvæsen. Postvæsen. No. 15. 116. Velgiørende Jndretninger og Handlinger. No. 54. 92. Næringsveie. No. 13. 16. 19. 35. 38. 39. Forlystelser og skiønne Konster. No. 5. 8. 9. 22. 49. 91. 21. Folkemængde. No. 57. 58. 100. 128. 141. Hovedstaden. No. 52. 78 70. 82. 121. 150. 23. Betragtninger over Naturen. No. 6. 7. 10. 14. 42. 46. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 24. Religions og Kirkevæsnets Historie. No. 121. 122. 123. 131. 132. 135. 25. Skolevæsnets Historie. B. Udlandet. 1. Sverrig. No. 9. 14. 157. 21. 22. 25. 26. 36. 38. 39. 43. 44. 54. 57. 61. 2. Rusland og Polen. No. 4. 7. 9. 13. 24. 25. 28. 32. 34. 36. 38. 43. 53. 67. 3. Preussen. No. 28. 37. 38. 44. 74. 83. 88. 98. 104. 105. 107. 110. 114. 116. 4. Østerrig. No. 4. 7. 9. 12. 14. 27. 28. 34. 37. 50. 53. 55. 72. 80. 87. 91. 5. Baden, Baiern, Hannover, Hessen, Sachsen, Würtemberg. No. 4. 7. 9. 12. 14. 15 6. Det øvrige Tydskland. No. 4. 5. 6. 22. 23. 28. 32. 34. 35. 44. 56. 66. 76. 7. Storbrittanien. No. 1. 2. 12. 14. 16. 17. 18. 20. 21. 24. 25. 26. 27.8. Nederlandene. No. 13. 24. 25. 28. 42. 78. 155. 9. Frankerige. No. 3. 5. 7. 8. 9. 17. 21. 22. 25. 27. 28. 29. 32. 34. 35. 10. Spanien. No. 21. 23. 25. 26. 28. 38. 42. 48. 53. 57. 60. 65. 67. 73. 75. 11. Portugal. No. 37. 38. 60. 67. 74. 78. 80. 92. 98. 101. 137. 141. 12. Schweits. No. 15. 25. 26. 42. 56. 90. 105. 126. 13. Kirkeflaten. No. 28. 49. 83. 96. 116. 147. 14. Neapel. No. 7. 23. 25. 48. 53. 99. 112. 126. 15. Det øvrige Jtalien. No. 8. 15. 26. 49. 87. 129. 154. 16. De joniske Øer. No. 14 42. 51. 67. 17. Tyrkiet. No. 6. 11. 15. 21. 22. 42. 44. 65. 67. 72. 86. 90. 99. 101. 105. 18. Nordafrika. No. 11. 20. 24. 34. 37. 42. 51. 65. 66. 71. 75. 83. 90. 93. 19. Det øvrige Afrika. No. 6. 24. 87. 126. 138. 20. China og Persien. No. 10. 36. 37. 38. 67. 71. 90. 101. 134. 154. 21. Ostindien. No. 10. 11. 19. 60. 71. 95. 98. 107. 116. 138. 147. 149. 152. 155. 22. Det øvrige Asien. No. 14. 23. Australien. No. 6. 79. 24. De nordamerikanske Fristater. No. 5. 6. 9. 13. 20. 24. 25. 36. 38. 42. 45. 25. De engelske Colonier i Amerika. No. 36. 85. 26. Vestindien. No. 155. 27. Domingo. No. 9. 11. 20. 28. 60. 73. 102. 116. 28. Mexico. No. 1. 2. 40. 41. 94. 95. 117. 118. 143. 147. 149. 150. 154. 29. Terra-Firma og Nye=Granada. No. 41. 106. 107. 108. 109. 110. 114. 115. 116. 30. Chili og Pern. No. 1. 2. 43. 103. 104. 120. 122. 125. 138. 153. 155. 31. Buenos=Ayres. No. 42. 97. 100. 102. 103. 118. 137. 138. 143. 145. 153. 32. Brasilien. No. 9. 28. 50. 55. 57. 63. 68. 69. 71. 72. 74. 75. 80 81. 83 33. St. Helena. No. 1. 12. 19. 27. 32. 34. 38. 42. 46. 55. 61. 92. 96. 101. 34. Curlositeter og Ulykkelige Begivenheder. No. 47. 91. 93. 135. 149. 151. 155. 35. Culturen. No. 91. 147. 148. 149.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden- og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. (3die Aarg. Torsdagen, den 2. Januar 1817. (No 1.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Jndenlandske Efterretninger. I et Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 24de December 1815 hedder det blandt andet: det Kieler aarlige Omslag begynder nu at nærme sig. Om alle Debitorerne kunne og ville efterkomme deres Forpligtelser, vil Tiden lære, i det mindste haaber man det Bedste, og det saa meget mere, da endeel Korn bliver opkiøbt og udskibet, hvorved mange Penge komme ind i Landet, og Pengemangelen følgelig bliver mindre følelig. For en Tønde Hvede gives nu allerede 9 a 10 Rdlr. S. H. Cour., og for en Tønde Byg eller Rug 6 Rdlr., hvilket er en meget høi Priis, naar den sammenlignes med fordums Kornpriser. Man frygter imidlertid, at det indtraadte Frostveir vil forhindre Udførselen til Vands.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Khavns Skilderie. Ledigt Embede. Herredsfoged og Skriver-Embedet, i Horns Herred, under Hiørring Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Befordringer og Afgang. Den 11te December er Copiist ved Kiøbenhavns Politieret og Politiets øvrig Forretninger. C. L. Øegaard, til Fuldmægtig, og Exam. juris J. F. Larsen til Copiist, begge ved bemeldte Politieret og Politiets øvrige Forretninger; Exam. juris G. Friz til Procurator ved alle Underretter i Siellands Stift; Cand. Theol. H. Viinholdt til personel Capellan hos Sognepræsten for Tolløse og Aagerup Menigheder; P. Schive med Pension entlediget fra Sognepræst Embedet for Græsted og Maarum Menigheder, i Sielland. Den 13de, forhenværende Landphysikus i Island, T. Klog, udnævntil Stifophysikus for Lolland og Falster. Den 18de, er forhenværende Capitain ved det holsteenske Jnfanterie=Regiment, S. F. C. Bochmann, beskikket til Justitsraad; Over=Auditeur J. H. Mundt, samt Cancellieraad og Contoirchef under Qvarantaine-Directionen, M. Skibsted, til Vice-Raadmænd i Kiøbenhavn; Herredsfoged og Skriveri Horns Herred, Cancellie-Assessor H. C. Hansen, til Byefoged, Politiemester og første Raadmand i Odense, samt Herredsskriver i Bierge og Aasum Herreder; Landfoged, Politimester, samt Skifteforvatter paa St. Jan. P. Friested, til Herredsfoged i Bierge de Aalum Herreder; Kammerjunker H. Moltke til Herredfoged og Skriver i Binding Herred; Exam. juris H. H. Lützhoft, til Procurator ved alle Retter i Siellands Stift, Høiesteret, OverAdmiralitetsretten, Lands-Overret samt Hof- og Stadsretten, og øvrige Retter i Kiøbenhavn undtagne. Den 3die December er Cand. Chir. F. C. R. Ring, beskikket til Chirurg ved de danske Establissementer i Guinea, med Prædicat af Regimentschirurg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Døde. Den 14de December: Ane Sophie Simsen, fød Sommerfeldt, i Randers. Den 15de: Frue Cleonore Rosine, fød Hellesen, 35 Aar, i Randers. Den 16de Controlleur C. R. Preezmann, 25 Aar, i Horsens; Overkrigscommissair Rists tvende Døttre, af Strubehoste, paa Rude gaard. Den 17de Mad. Jde Dorothea Schmidt, fød Høeg, paa Borup. Den 19de: Hr. Erhart Mønster, Skovrider, 44 Aar, i Odsherred. Den 10de, Frue Geheimeconferentsraadinde Justine Classen, fød Fabricius, 78 Aar, i Kiøbenhavn. Den 21. Urtekræmmer Jens Christen, 58 Aar, i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Kjøbenhavns Børs den 31te December. Cours. Hamb. 2 M. 590, a vista 600. Amsterdam 2 M. 550, a vista London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. Spec. 615. Fior d. 1 Januar 685). - Specier solgtes til 36 a 37 Rbmk. (J Fior 40 1/2 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 (Jfior 77) pr. 100. Obligat. 78 a 79. Norske Sedler 20. (Jfior 31.) Svenske Sedler 10 Mk. s. a 10 Mk. 8 s. Disc. 10 Proc. (Af Börsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 13de Januari 1817 Formiddag Kl. 10, slet, bliver paa Frihedslunds Mark foretaget og holdet offentlig Auction over Gavngiørende Ege- og Bøgetræer, omtrent 1000 Læs i alt; Lysthaverne indbydes at give Møde paa Gaarden Frihedslund til bemeldte Tid. Schardsdahl, den 28de December 1816. Beck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
Fredagen den 10de Januar 1817, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Hr. Assessor Neergaards Forlangende, afholdet offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Ege- og Bøgetræer i Carlsgaards Skou, ved Antvorskov. De Lysthavende ville møde ved Antvorskov Teglværk. Slagelse den 26de December 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-02
En ædruelig og forresten skikkelig ugift Karl, der forstaaer hvad udfordres til en Kiøkkenhauges Dyrkning og Pasning, kan blive antaget, strax eller til Foraaret, paa gode Conditioner, naar han herom, med paalidelige Vidnesbyrd, melder sig hos Eieren til Soelberggaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Den Vest-Siællandske Avis, eller Slagelse. Ugeblad. uden- og indenlandske Historie. Dagens ass vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Ne 2. Løverdagen, den 4 Januar 1817. (3die Aar. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Politievæsnets Historie. (Fortsat til No. 157. f. A.) Saavel Kiøbstædernes som Landets Politie har et fælleds Formaal i Henseende til Opsynet mod de Reisende, ved Rescript af 3die Julii 1817 er det tilladt Byfogden i Helsingøer at lade sig betale paa samme Maade som i Kiøbenhavn for Udstædelsen af Passer, nemlig 1 Rbdlr. S. V. for et Pas til en Reise i Udlandet, og 4 Rbmk. S. V. for et Pas i Landet. Colleg. Tid. 1826. No. 38. S. 5262.) –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
af det som skulde betales efter Plakaten af 31te August 1813, ligesom der ogsaa er befalet for Bommene paa Landeveiene. – J Skild No. 32. f. A. berettes: at der plantes Træer ligefra Vibenshuus og til Bernstorffs Støtte, og at det lader til, at man vil vedblive at plante Træer lige til Helsin ger, og der formenes, at naar man vilde plante Træer ligefra Kiøbenhavn til Corsøer, saa vilde Fremmede ikke kunne bebreide os, at denne Vei er saa øde og kiedsommelig, og Siælland vilde da ogsaa denne Henseende kunne regnes blandt de yndigste Øer i hele Europa. At man dog vilde indsee, at intet er kiedsommeligere end en uophørlig Alle, som er det evige eet og der samme og som betager at Udsigt, som vel gavner ved sin Skygge mod Solens Hede, men tillige i vaadt Veirligt hindrer Veien fra at tørres, og som letter deres Foretagende som ville stiæle paa Veiene ved det Mørke som Træerne udbrede og ved det at de forbindreUdsigten; derimod er det til Prydelse for Kiøbstæderne, at Alleer plantes paa Veiene omkring dem og i Nærheden af dem, og derved forskaffes tillige disses Beboere behagelige og skyggefulde Spadscerture.) Med Rette derimod dadles i samme Blad, at Gientofte Bønder lade Bernstorfs Støtte forfalde. – J Politievennen Nr. 33. f. A. er gjort Forslag til meget haarde Straffe mod den vist nok almindelige og saare lastværdige Almue Feil at giøre Skade paa Træer og Plantninger paa offentlige. Steder og private Besiddelser, som vel imellem foretages af Egennytte, men for det meste af tankeløs Kaadhed; mon det bedste Modmiddel mod dette Onde ikke var, som mod andre Nationalfeil, at lade Ungdommen indprente en Afskye for saadanne Forseelser og en Pligtfølelse for det Rette i deres første Underviisnings=Bøger, Jndprentelsen af saadanne moralske Marimer var meere gavnlig og hensigtsmæssig end Jndprentelsen af Troeslærdomme, for hvilke Menneskets Siæl ikke kan staae aaben i den barnlige Alder. – Politievennen No. 40. f. A. tilraader en videre udbredet Plantning af Træer heni Landet paa alle de Steder og Jordpletter, som ikke ere tienlige til Agerbrug, og vil, at det skulde paalægges Landmanden at beplante en vis Deel af sin Lod med Træer. (Vistnok vilde dette tiene meget til Landets Forskiønnelse og til at sikkre det for Mangel paa Brændsel i Fremtiden.)(Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Slagelse, den 1 Januar. Her er indtil videre sat følgende Tarter: for 1 Pund Rugbrød . . 10 Rbskill. N. V. 1 Pot fød Melk. – 1 Pot dansk Kornbrændeviin af 6 Eraders Styrke, ny Prøve . 76. 1 Pot got Øl . . . 10 – 1 Pot middel dito Desuden er der sat Tarter for Giæstgivere og de privilegerede Værtshuusholdere, m. fl.; hvilke Taxter findes opslaaede i enhvers Udsalgs-Stue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Ved Forligelses-Commissionen har i Aaret 1816. været behandlet 195 Sager; hvoraf 152 ere forligte, 1 udsat, 42 til Retten henviste, og af disse ere 9 for Retten indstevnte. – Ved Politietretten er behandlet 86 offentlige Politiesager; og af Sager som kunde forliges, 17, hvilke alle ere forligte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
J afvigte Aar 1816 ere i St. Mikkels Sogn copulerede 28 Par, fødte: Mandkiøn 33, Qvindekiøn 36, er 69 (deraf 2 Par Tvillinger og 5 uægte Born); døde: Mandlion 28, Qvindekion 2, er 55, lødfødtes; altsaa 14 flere fødte end døde. – J St. Peders Sogn, copulerede 16 Par, fødte: Drengebørn i (deraf uægte, Pigebørn 4, er 34; døde: Mandkiøn 15, Qvindekiøn 14, er 29, altsaa flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
De i Statstidenden No. 104 for forrige Aar efterlyste Forbrydere, som vare undvigte fra Wordingborg Kiøbstæds Arrest, Carl Frederik Behrmann og Jens Magensen, ere under 3 te f. M. paagrebne i Skousøe, efter at have forøvet Jndbrud og Tyverie i Sørbymagle Kirke og hos en Beboer af Sørbyemagle Bye, samt i Egnen af Wordingborg. Fruentimret Maren Pedersdatter her af Byen som forhen er tiltalt dømt og straffet for at have hælet og drevet ulovlig Handel med Slaven Hans Pedersen, er nu atter under Justiteens Tiltale fordi hun under Paaskud af, ved overtroiske og indbildte Kunster at kunde forskaffe stiftet Enighed imelsom Gaardmand Jens Nielsens Hustrue Ane Jensdatter af Holløse og hendes Mand, har paa en bedragerisk Maade tilvendt sig endeel Sølvtøi og Klædevare bemeldte Jens Nielsens Kone tilhørende og hun vil i denne Sag nu snart kunde vente sin Dom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Af en ved sin Cultur og Moralitet udmærket og høist respectabel Familie er oprettet et Jnstitut i Corsøer for unge Pigers Dannelse; hvori de undervises i det tydske Sprog, og i alle de Kundskaber, som kunne tiene til at pryde et ungt Fruentimmers Forstand og danne hendes Hierte, foruden i at brodere, tegne, og alle qvindelige Haandarbeider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Dette Jnstituts fortrinlige Beskaffenhed og heldige Fremgang er Redacteuren bekiendt, og kan med den fuldkomneste Tillid af ham anbefales; dersom nogen Familie paa Landet ønsker sine Døttre optagne deri, saa kunne de ogsaa modtages i Huset, paa Vilkaar, som Redakteuren er bemyndiget til at opgive for den, som personlig vil derom modtage nærmere mundtlig Oplysning af ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Viborg, den 26de December. Veiret var forJendognen roligt med Frost, der gav Gader og Veie et speilagtigt Udseende. Særdeles mærkelig var den klare Luft og Soe sin uden Taage, vi havde før Soelhuerv. Først den 22de December om Aftenen stormede det endeel og Natten derpaa tøede og regnede det. Det samme Toeveir har vi endnu. Som en Følge deraf komme endnu forske og meget fede Helt og Sild hertil. De første fiskes ofte paa ned i Fiorden. Overalt har Helt og Sild i mange Aar ikke været saa overflødige og fede som i Aar. Helten er solgt for 20 a 24 til 48 s. Stk. og Silden. for 2 Rbd. a 16 Mk. Ohlen. En Torveartikel har i Aar været, som noget usædvanligt, slagtede Gjæs for 10 a 15 Mk. Stkt. Bønderne pleie at sælge dem i Toftemarkedet i Flokkeviis til Østerboerne, som prange med dem; men de ere nu blevne saa kloge, at tage ligesaameget for de slagtede, og beholde Jndmad, Fedt og Fier, som de før fik for de levende. Det er og meget beqvemt for Kiøbstæden, at en gradviis Tilførsel finder Sted; thi for solgtes de kun her til Toftemarked, Mortensdagsmarked og Mortensaften.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Viborg Samler).J den 916de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere: 28. 78. 27. 62. 11. (Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ. St CETISSESSE¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
AVERTISSEMENTS. Vi føle det for vor Pligt, at yde vor Taksigelse til enhver, der har bidraget til det Offer, som af vore veltænkende Medborgere, Gjorttermester Hr. M. Grøning og Kaabersmedmester Hr. M. Grandt, ved deres Møie, Omsorg og Bestræbelser, er indsamlet og overleveret og Nytaarsdagen, for at glæde os ved Aarets Begyndelse, og derved at læge nogle af de Saar, som den ulykkelige Jldebrand havde tilføiet og Natten imellem den 1ste og 2den December f. A. Vi gierne der den Pligt opfylder, Som fanmer sand Erkiendtlighed, Mod Eder, vi saameget skylder, For at beviste Kierlighed. Gid Himlen lønne Eder, Derom til Gud vi beder. Slagelse, den 2den Januar 1817. C. Frederichsen. H. Jacobsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Mandagen den 13de Januari 1817 Formiddag Kl. 10, slet, bliver paa Frihedslunds Mark foretaget og holdet offentlig Auction over Gavngiørende Ege- og Bøgetræer, omtrent 1000 Læs i alt; Lysthaverne indbydes at give Møde paa Gaarden Frihedstund til bemeldte Tid. chardsdahl, den 23de December 1816. Beck. Et Kar, omtrent paa 30 Tønders Størrelse, en SvaleTønde og et Støve=Kar, anvises tilkiøbs i Avis-Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
Til forstkommende Paaske=Flyttetid er i min Gaard Værelser til Leie for en honet Familie. Slagelse, den 3die Januar 1817. S. Fal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
En ædruelig og forresten skikkelig ugift Karl, der forstaaer hvad udfordres til en Kiøkkenhauges Dyrkning og Pasning, kan blive antaget, strax eller til Foraaret, paa gode Conditioner, naar han herom, med paalidelige Vidnesbyrd, melder sig hos Eieren til Soelberggaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-04
For en Kudsk, som er overmaade ædruelig og skikkelig, og har lært at kiøre 2 og 4re Heste godt, er en god Ti neste ledig strax eller til 1ste Mai paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse. Avis-Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. landske Historie uden, og inden. for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. (3de Aar. Tirsdagen, den 7. Januar 1817. No 3.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-07
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Den 26de Decbr. ankom Hertugen af Wellington. uventet fra Cambray til London og havde derpaa en lang Samtale med Lord Castlereagh; som havde strax begivet sig til Staden, saasnart han erfarede Hertugens Ankomst. Man formoder at denne pludselige Reise skal være foranlediget ved den Mangel paa Levnetsmidler, som har for Øieblikket Sted, i Frankerige, hvor Nøden skal være meget stor, saa at det falder vanskeligt at skaffe de allierede Armeer den fornødne Underholdning; hvorfor ogsaa al have andraget paa, at tering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-07
den franske Re deres Antal maatte formindskes. Det samme meldes ogsaa fra Frankerig selv. Denne Bevæggrund til Hertugens pludselige Reise er den sandsynligste; de andre Grunde dertil, som man angiver; som at Hertugen vilde klage over, at Armeen ikke fik sin Sold rigtig udbetalt, eller at han dette sig at den allierede Armee i Fankevilde 33. mindskes, synes ikke at være saa ri rige skulde melige. – En Skrivelse fra Rhinen foregiver vel nu, at det er langtfra ikke saa roeligt i Frankerige, som man troer, at de Ultras, som modsætte sig Kongens System, overalt opvække Giæringer, at de vel i sig selv ikke ere saa talrige, men at Jacobinerne slutte sig til dem, for at udbrede en almindelig Misfornøielse; at der skulde være Spændinger i Paris imellem Rusland og England; at den franske Regiering ikke skal være i Stand til at betale de fremmede Armeer deres Sold i indeværende Aar; men hvor usikkre ere ikke saadanne Relationer, hvor liden Tiltroe fortiene de ikke, Fra England skrives: at Talleyrand, som er faldet: Unaade, men om hvilken det er forbudt de offentlige Blade at omtale noget videre, skal være Hovedaarsagen til den Bevægelse, som finder Sted imellem de forskiellige Partier, at Frankerig skal have andraget paa at faae Opsættelse til at afdrag sine Contributioner i 8 i Stedet for i 5 Aar, hvorimod dog Østerrig skal have erklæret sig; at Kongen af Frankerige skal være meere syg end Aviserne fortælle, til hvis Død Uroestifterne sætte deres Forhaabninger. Derimod fortælle de franske Blade os, at Kongen af Frankerige er fuldkommen restitueret og at han arbeider med sine Ministre. De nederlandske Blade vedblive at udstrøe mange falske Rygter og Frankerige, saaledes har det bonqvartiske Blad, kaldet: "den liberale, som udkommer i Brussel, og er intet videre end et nyt Navn paa det bekiendte Haanskrift: "den gule Duerg, nyelig vidt og bredt omtalt en lang Samtale, som den engelske Minister Canning skal for kort Tid siden have havt med den bekiendte Frue v. Staal, Neckers Datter, hvori han skulde have omtalt de Franske som et overvundet Folk, have udeladt sig med, at England skulde saaledes vide at indrette. sine Sager, at Frankerige inden 20 Aar skulde hverken have en Søe- eller Landmagt, og sagt meget ufordeelagtig om Ruslands Hensigter mod Frankerige; hvilket alt er intet andet end Opdigielter, for at opvække Misfornøielse. Det nærværende Forhold imellem den franske og engelske Regiering er meget godt, og den eneste Anlednig til Tvist, som endnu kunde finde Sted, nemlig, at England ikke har overleveret de franske Colonier i Afrika, nemlig Øen Goree og de ved Floden Senega til de Franske, har ikke sin Grund i at den engelske Regiering ikke har givet Ordre til Overleveringen, men at den ikke har afsendt Skibe til at afhente sine Tropper og Magaziner; af de Franske Tropper ere en Deel døde af Sygdomme. Derimod er Batavia og Øen Java den 19de August f. A. overleveret af den brittiske Gouverneur, John Fendel til de nederlandske Commissarier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-07
Politievæsnets Historie. (Slutning.) Vi har nu blot tilbage at giennemgaae Politie væsnets Historie, med Hensyn til Dyrene. Videnskabernes Selskab har af det Thottiske Lega udsat det Priis=Spørgsmaal: er det mueligt ved Lovgivning at indskrænke Dyrenes Mishandling, og om saa var, hvilke Love skulle være de meest passende og virksomme til denne Hensigts Opnaaelse? – Det kan vist nok være nødvendig at man, fra det Offentliges Side, arbeider mod Grusomhed mod Dyrene, som saa ofte begaaes, om ikke saameget af Ondskab, saa dog af Tankeløshed. Politievennen giør sig fortient af at lægge Mærke til slige Handlinger og at advare mod dem, saaledes læses et fortreffeligt skrevet Stykke om denne Materie i No. 23 af f. A., hvori Anmelderen fortæller, at han faae for en Tid siden to Herregaards=Vogne kjøre ind til Kiøbenhavn, hvorpaa der laae saamange Lam og Kalve, at nogle hang ud over Bagsmækken med den halve Deel af Kroppen og Hovederne nedad mod Jorden, og andre ud over Sidesiællene og stødte hvert Øieblik Hovederne mod Hiulene, og saadan havde de kiørt 8 Miil, man kan forestille sig disse arme Dyrs Lidelser. Ligeledes havde Anmelderen seet, hvorledes Slagterne, naar de skulde sammenbinde Benene paa Lam, som skulde slagtes, ofte gjorde det saa haardt og uforsigtigt, at Benene brækkedes paa dem. Han skildrer derpaa Hestens Mishandlinger, og hvorledes dette nyttige Dyr stedse behandles haardere jo ældre det bliver, og foreslaaer at en egen Lovbog om Pligterne mod Dyrene skulde forfattes til Brug i Skolerne, eller at i det mindste disse Pligter kunde indskiæres i de sædvanlige Lærebøger; vist nok en stor Fornødenhed; Menneskene trænge til at oplyses om disse Pligter, da de ikke ere saa ende som tankeløse, man seer det deraf, at de ere medlidende vedde Dyr som strige meget, men meest haarde ved de Dyr, som ikke kunne det, f. Ex. mod Fiskene, som de strabe imedens de ere levende, fordi de ere stumme, da Forstanden hos de fleste Mennesker ikke rækkerlangt nok for at tænke sig ind i Dyrenes smertelige Forfatning. – Ligesaa grusomt behandles Jnfecterne, hvorfor ogsaa det Forslag giøres i Politievennen No. 23 f. A., at det skulde forbydes Fiskerkonerne at sælge Krabber uden Kløer, da de pleie at rive Kløerne af de levende Krabber, eftersom disse sælges særskildt, et lignende Barbarie er det, at komme Krebs i koldt Vand, og som sættes over Jlden og derved at dræbe dem langsomt, kan man ikke først koge Vandet, og saa komme dem i Kiedelen, at de strax kunne døe. – J Hempels Avis besværer man sig over at den svenske Landmand nu begynder at begaae den Grusomhed i Forveien at blikke de levende Giæs, som bringes til Torvet i Odense, man kan sige at det Onde er snart lært. Selv de arme Heste kan man ikke lade i Roe paa denne Øe, da den Udaad der blev i Sommer begaaet, at Halen blev hugget af Bøndernes Heste om Natten, naar de gik paa Græs.