Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-29
Den Keiserlig Østerrigske Gesandt i London Friherre von Binder Kriegelstein skal afaae med en Mission fra den Østerrigske Keiser til Brasilien for at formaae hans Svigersøn Kronprinsen til igien at erkiende Portugals Autoritet. Man vorde at de Europærske Magter endnu ikke have erkiendt Hs. Keiserlige Titel, men om han endog vilde nedlægge samme, saa vilde han dog ikke kunde udrette noget ved den Stemning som finder Sted mellem det Brasitianske Folk, hvilken gav sig tydelig tilkiende den 17de September dette Aar, da Corvetten Vondor ankom fra Lissabon med de to Portugisiske Commissarier, Greven af Riomajor og den forrige Brasilianske Minister D. Franc Jose Veira for at anmelde Kongens Restauration. Corvetten Bonder løb under Portugisisk Flag og uden Parlamentairslag ind i Havnen og affyrede sit Salutskud; men det blev ikke besvaret, og strax derpaa blev den Ordre sendt ombord: at ingen maatte komme i Land. Roeret blev taget fra Skibet og bragt i Arsenalet og Corvetten blev lagt under Kanonerne af et Batterie, og Rygtet gik, at Corvetten vilde blive erklæret foren god Prise, fordi den var løbet ind i Havnen uden Parlamentairslag. – Udkastet til den nye Constitution for Brastilien er færdig; man tvivlede om at Keiseren vilde antage den, fordi den er af et meget liberalt Jndhold, men han har ingen Jndvendinger giort imod den; dog troer men: at de Cortes ville giøre nogle Forandringer i den, inden den bliver antaget. – Constitutionsplanen er nu bleven bekiendtgjort, den bestaaer af 272 Artikker. Monte vider er anført i Fortegnelsen paa Rigets Provinser; endog Slaver som have faaet deres Frihed, og naturaliserede Udlændinger, uden Hensyn paa deres Religion, ere Statsborgere. – Constitutionen indrømmer Folket følgende Rettigheder: 1) Personlig Frihed; 2) Rettergang ved Erdsvorne; dog saaledes at den kun kan finde Sted i Kriminatilfælde; 3) Religionsfrihed; dog saaledes, at den Romerske catholske Religion bliver erklæret for Statens Religion; Jøder og Andre som ikke ere Christne bline vel taalede, men udelukkede fra alle politiske Rettigheder; 4) Næringsfrihed; 5) Eiendommens Uforkrænkelighed; 6) Trykkefrihed; dog faaledes at Biskopperne skulle erholde Censuren over religiøse og moralske Skrifter. Riget bliver ifølge Constitutionen et repræsentativt og arneligt Monarkie i den nærværende Keisers Don Pedros den 1stes Dynastie. Den politiske Magt bliver deelt i tre Deele, den lovgivende, den exekutive og den dømmende; enhver af disse Autoriteter overdrages af Nationen; Tiltagelse af nogen Magt uden Overdragelse betragtes som Usurpation. – Den lovgivende Magt. bestaaer af et Senat og de Deputeredes Kammer; enhver Legislatur varer i 4 Aar, men den aarlige Session kun i fire Maaneder. Naar Keiseren har te Gange vægret sig ved at sanctionere et Lovforslag og det tredie Gang passere begge Huse, saa er det af sig selv gyldigt. Folket udvælger Valgmænd, som igien udvælge de Deputerede; men Officere, Munke, Tienestefolk og Dagleiere have ingen Valg: ret. Keiserens Person er hellig og uforkrænkelig, han besidder Ret til at udnævne sine Ministere og Gesandte, erklære Krig og slutte Fred; ved sin Thronbestigelse aflægger han Eed paa Constitutionen og paa den catholske Religions Opretholdelse for Præsidenten af Senatet.