Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-21
Om Kammeret af de Deputerede fra Departementerne. 35) De Deputerede vælges af Valgeollegier, hvis Organisation skal bestemmes ved Lovene. 36) Ethvert Departement skal have ligesaa mange Deputerede, som hidtil. 27) De Deputerede skulle vælges paa 5 Aar. saaledes, at Kamret hvert Aar fornyes med en Femtedeel. 38) Jngen kan blive Deputeret, der ei er 40 Aar, og ei betaler en directe Contribution af 1000 Fr. 39) Skulle ri i et Dep. findes 50 Personer af ovennævnte Alder, som betale 1000 Fr. i Skat, saa skal Antallet fyldes af dem, som dernæst ere høiest ansatte og disse kunne da tillige komme paa Valg. 40) De kunne vælge Deputerede, der betale i directe Contribution 300 Fr., og ere 30 Aar gamle. 41) Præsidenterne i Valgeollegierne vælges af Kongen blandt Collegiets Medlemmer. 42) Jdetmindste Halvparten af de Deputerede skal vælges blandt de Valg dygtige, som have sin politiske Bopæl i Departementet. 43) Præsidenten i de Deputeredes Kammer vælges af Kongen. blandt 150 Medlemmer, som Kammeret foreslaaer. 44, Kammerets Session er offentlig; men paa 5 Medlemmers Andragende skee Forhandlingerne hemmeligt. 45) Kammeret deeler sig i Bureaux, for at raadslaae om de Udkast, som af Kongen overleveres. 46) Jngen Lov kan erholde en Forbedring, naar den ei er foreslaaet af Kongen, og naar den ei er sendt til Bureaux og der bleven discuteret. 47) De Deputeredes Kammer modtager alle Skatte Forslag, først naar disse Forslage ere antagne, kunne de bringes til Pairernes Kammer. 48) Jngen Skat kan paalægges eller ophæves uden begge Kamres Bifald, naar de ei ere stadfæstede af Kongen. 49) Grundskat bevilges kun paa eet Aar; de directe Paalæg paa flere Aar. 50) Kongen sammenkalder hvert Aar Kamrene; han prolongerer deres Session, og kan opløse de Deputeredes Kammer; men da maae et nyt Kammer inden 3 Maaneder sammenkaldes. 51) Jntet Medlem kan under Sessionerne eller 6 Uger før eller efter paalægges Arrest. 52) Under Sessionen kan intet Medlem af Kamret for criminelle Forseelser heftes, førend Kamret tillader det, undtagen han blev greben i en Misgierning, 53) Til ethvert af Kamrene kan ingen Petition indleveres uden skriftligen. Loven forbyder, at indlevere Bønskrifter personligen og ved Skrankerne. Om Ministerne. 54. Ministerne kunne være Medlemmer af Pairernes og de Deputeredes Kammer. Desuden have de Adgang i ethvert af dem, og maae høres, naar de forlange det. 55. De Deputeredes Kammer kan anklage Ministerne for Pairernes Kammer, der allene har Ret til at dømme dem. 56) De kunne, blot anklages for Forræderie og Concussioner. Om Rets=Forfatningen. 57) Fra Kongen. udgaaer al Justits, der forvaltes af Dommeren. 58, De Kongelige Dommere beholde deres Plads paa Livstid. 59) De ordentlige hidtilværende Dommerfæder, vedblive. 60) De udnævnte Handelsdommere vedblive. 61) Fredsdommerne vedblive; de kunne, skiøndt udnævn- og af Kongen, afsættes. 62) Jngen kan unddrages sine naturlige Dommere. 63) Ingen overordentlige Commissioner og Tribunaler kunne oprettes. 64) Criminelle Sager behandles offentligt, saafremt denne Publicitet ei er farlig for Orden og Sæderne. 65) Indretningen af de Svorne vedblive. 66) Godsers Confiscation er afskaffet. 67) Kongen har Ret at benaade og straffe, 68) Den nuværende Civil=Lovbog og de nuværende Love, der ei stride mod nærværende Constitution, blive ved Kraft, indtil de lovmæssigen forandres. Særdeles af Senatet garanterede Rettigheder. 69. De i Tieneste staaende Militaire, Officerer og Soldater paa Vartpenge, pensionerede Enker, Officerer og Soldater beholde deres Grader, Pladser og Pensioner. 70. Den offentlige Gield garanteres. 74) Den gamle Adel antager igien sine Titler, og den nye beholder sine. Kongen creerer Adelige efter Behag; men han tildeeler dem kun Rang og Ærespladser, og fritager dem ei for at bære Statens Byrder og Pligter. 72) Æreslegionen vedbliver. 73) Colonierne blive regierede ved særdeles Love, 74) Kongen og hans Efterfølgere ville ved Kronningen sværge troligen at lagt tage nærværende Constitution. Transitoriske Artikler. 75) De Deputerede fra Frankrigs Departementer, der havde Sæde ved det sidste Ajournement, vedblive at have Sæde i de Deputeredes Kammer. 76) Den første Fornyelse af en Femtedeel af de Deputeredes Kammer skal skee i Aaret 1816. Nærværende Constitution, som ifølge Proclamationen af 2den Maii blev forelagt Senatet og det lovgivende Corps, skal ufortøvet sendes til Mairernes og de Deputeredes Kammer. Givet i Paris i Aaret 1814 og Vor Regierings Aar. undertegnet: Ludvig.