Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-14
Jndsendt fra Kjøbenhavn. Det er desværre en Sandhed, som ikke kan bestrides, at vor Tids politiske Partistridigheder, i hvor meget Godt de i og for sig bevirke ved at lette Begrebene, ved at fremkalde nyttige Jnstitutioner, og ved at give det offentlige Liv et høiere Opsving, have den misligge Side, at de let udarte til Personligheder, og at mangen en høist agtværdig Characteer ved Angreb, der indblande Personen i Sagen, berøves sin Agtelse i det større Publicums Øine, netop fordi han hører til et vist Parti, hvis Talsmand han føler sig kaldet til at være. Denne Sandhed træder især levende imode ved at læse den i disse Dage udkomne Biographie af den Berlingske Tidendes Redaceur Hr. M. L. Nathanson, forfattet af Hr. Gottlieb Siesbye, Hr. Nathanson har nemlig saa ofte paa Grund af sin Stilling været udsat for personlige Angreb, at det næsten har været en Selvfølge, at hans Personlighed, idet mindste i en Deels Øine, har maatte fremtræde i et ufordeelagtigt Lys, men naar man nu læser denne Biographie, saa nødes man, til hvilket somhelst Parti man end hører, dog at indrømme, at Hr. Nathanson er en ædel Statsborger og Characteer, som ethvert Land maatte være tilfreds med at eie. Biographien, der fornemmelig er fremkaldt ved den nye mosaiske Fattigskoles Jndvielse, indlader sig ikke paa at omhandle hans politiske Virksomhed, men dreier sig fornemmelig om de Fortjenester han har havt og endnu har af det jødiske Samfund i Kjøbenhavn, hvortil han hører. Fornemmelig Nathanson skyldes det, at dette Samfund har hævet sig fra den dybe Uvidenhed og aandelige, vel ogsaa sædelige Fordærvelse, hvori det i det Hele taget befandt sig ved Slutningen af det forrige Aarhundrede, til den Stilling det nu indtager i Staten, og hvorved det neppe skjælves fra de øvrige Statsborgere. Det er ham, som skyldes Oprettelsen af de fortræffelige mosaiske Drenge- og Pige=Friskoler i Kjøbenhavn, ved hans Forsorg fik Jøderne en tidssvarende Repræsentation og et eget Fattigvæsen, ved ham var det, at Confirmationen blev indført, at offentlige Andagtsøvelser i det danske Sprog bleve holdte, og at saaledes den første Impuls gaves til den sande, ædle Religiøsitets Jndtrængen blandt Jøderne. Det vilde være for vidtløftigt at omtale Alt hvad han har gjort for dette Samfunds Forædling, hans Biographi er det bedste Sted til at erfare det nærmere; men en Ting troer man under nærværende Omstændigheder ikke at lade omtalt. Skjøndt Holstener selv (han er født i Altona 1780) udgik fra ham den egentlige Impuls til at det danske Sprog ogsaa blev Familiesproget hos Jøderne, idet han nemlig i Fattigskolerne, der vare under hans Opsyn, gjorde Alt for at faae det vanzirende Gangon udryddet, som dengang taltes i Familierne. Ogsaa bør ikke lades uomtalt, at han af sin egen Formue anvendte betydelige Summer til alle disse ædle Øiemeed, og en Mængde unge Mennesker, saavel Jøder som Christne, har hans Understøttelse at takke for deres Udvikling og Fremkomst i Livet. Biographien giver i denne Henseende Oplysninger, der maa glæde enhver Menneskeven, og hver Den, som ved de hyppige Angreb paa Nathanson har erholdt mindre gode Tanker om ham og hans Virken, vil sikkert ved at læse den, faae et ganske andet Begreb om Manden, og ikke nægte ham sin uskrømtede Agtelse."