Københavns Adresseavis, 1763-06-13
Kongsberg Sølv Bergværk. Dets Eyere. Hans Majestet Kongen tog herudi adskillige til Med=Participantere, selv førende det øverste Gouvernement, men for at observere, at intet skulde bygges paa Raf, men paa Bergmands Mancer, hvor nogen Forhaabning var at sce, haver Hans Majestet anordnet Ober=Berg=Haupt mand, og Ober=Berg=Mester, som Hans Majestet selv lønnede imod det, at han tog sin Kongelige Tiende og Mynte=Profit, men de andre Betientere ved Værket nøde deres Gage af Participaniernes Cassa, som der blev holden, og blev ellers en vis Grube, som kaldes Armen Grube, dreven for de Fattige allene, som imidlertid gav skiønne Jndkomster til deres Jnteresse og Casses Formerelse. Da nu en og anden Mis=Forstand imellem Participanterne og Betienterne Jndløb, og Verket ellers tegnede sig til Velsignelse, haver Hans Majestet, Høylovlig Jhukommelse Kong, Frederich den Tredie Anno 1661. resolveret at indløse sine Med=Participanter, og en fierde Part ansat til 6000 Rd. in Specie, som og saaledes succederede, at naar Tienden og Mynte=Profitten udelades (som bestod i dette, at Hans Majestet gav og betalte for hver Mark fiint Sølv, som Værket leverede paa Christiania Myndt, syn og en femtedeel Rigsdaler) saa var endda virkelig Overskud det Aar 1661. 15285 Rdlr. 60 Sk. En og anden Urolighed, som der ved Stedet altid haver været, tilligemed det at Værket faldt i slet Tilstand, bragte det derhen, at Sallig Rentemester Müller Anno 1673, blev skiødet Sølv=Værket med Jnventario og alt det dertil liggende Gods for 80000 Rd. paa hans Vegne blev holden en Forvalter, som lod Værkets Drift og Belegning ankomme paa Berg Mesteren med de andre Betientere under ham. Udi bemeldte Müllers Tid gav ellers Verket nogle Aar stor Velsignelse, men siden er der en slet Tilstand indfalder, ey heller var noget Jndskud at faae, hvorved alle Gruberne, som skee burde, kunde blive drevne, eller Arbeydere og Betientere lønnes, hvorudover Værket ved Betienternes Klage for Hans Majestet, Sallig Kong Christian den Femte Anno 1683. blev bragt udi Hans Majestets Hænder igien, og saaledes sadt under Ober=Berg=Hauptmand Schjortes Ober=Direction. Herved forblev det til Aaret 1685. Da Hans Majestet af sine egne Midler maatte sette Værket igien paa Fode, og til Berg=Hauptmand forskrive fra Hartz Henrich Schlanbusch i Schjortes Sted, hvilken og samme Aar indfandt sig i Landet, da Hans Majestet selv var der paa Stedet. Paa hans Forslag blev Værket siden udi et og andet forandret, blant andet, at da Ober=Berg Amtets Forretninger tilforn, allene bestod i at dømme udi Justitiens Sager, som faldt imellem Værkernes Proprietairer, og hvis fra Berg=Retten ved Sølv=Værket, hvorudi Borgmesteren præsiderede, kunde der indkomme, blev Ober=Berg=Amtet forflyttet fra Christiania til Kongsberg, og samme Ret i Begyndelsen, beklædt med Berg=Hauptmanden og Berg=Raad Fleischer, allene tilligemed en Ober=Berg=Amts=Skriver, indtil Ao. 1689. at Fleischer qvitterede, og Hans Majestet anordnede et complet Ober= og Under=Berg=Amt af adskillige Personer, baade for Justition og til Værkets Anstalter collegialiter at forrette, blev dog ey flere omsider virkeligen brugte herudi end Berg=Hauptmanden og Ober=Berg AmtsForvalteren, en Assessor, som var tillige Bergmester, og Berg Amts=Skriveren, som fik tilligemed Cassen at forvalte. Betænkning over Avlingen af et Slags Mark Frøe som her og i Tydskland under det Navn, Ægyptisk Rug er i Brug. 3 Aaret 1753, fik jeg tvende Korn fra Tydskland, som bærer Navn af nogen Byg. Frøet var anseeligere end den beste Rug, men mindre end Hvede. Det voxte fuldkommen saa høy, som det beste Byg, Axene vare samme, førend de blev moedne, gandske lige; men jo mere de nærmede sig imod, at blive moeden, jo mere mistede de Skiægget, og fik Lignelse af et Hvede=Ax. De moedne Kierner løsnede sig strax af Skallene, naar man gniede Axene imellem Hænderne, saa at man med liden Umage kunde faae dem fraskilte. Efter 2 Aars Forløb kunde denne Avling temmelig udbrede sig. Den kommer alletider vel frem, og Indhøsten beløber sig ingen Tid under 11; men vel høyere. Jeg har ladet lave Brød, Meel og Øl deraf. Det første faaer en god Smag og Farve; Det andet er mørkere af Farve end Hvede=Meel, men i mange Tilfælde god at bruge, Det tredie er meget feed, men vil ikke blive klar. Efter det tredie Aars Forløb, fandtes i Sæden nogle Bygkorn, som jeg forestillede mig vare komne af en tilgrændsende Byg=Ager. Jeg maatte altsaa lade rense Kornet og saae samme paa et særskilt Sted. Hvorved jeg fik det reenere frem. Men jeg merkede dog efter nogle Aars Forløb, omendskiønt jeg ey kom nær til nogen Byg=Ager, og det indhøstede Korn blev aftærsket og lagt paa et Sted, for sig selv, at dog nogle Bygkorn befandtes i samme, Denne Gang maatte min Jord, som er meere let end svær have Skylden for dets Udartelse. Men jeg har derefter befunden, at naar dette Slags Korn er avlet i tung Jord, er det villige ligesom fine Banke Byg i vore Lande til at forandres til Rug, saa og dette til Byg.