Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-01-10
Tanker ved Hr. Bierings dødelige Afgang. Vi mistede i Dig en Mand, Faa var Din Lige, En Mand, som med Dit Pund saa vel her aagrede, Ak! ak, vi sukke maa, med vaade Øine sige: I Dig her faldt en Mand, som viislig levede. Din Tanke Ring, Patrol, Din Argus os kan sige, Hvor Du bekymret var for det, som ei var ret, Hvor Du bestræbte Dig for Laster at bekrige, Hvor Du ret ønskede Enhver at giøre det. Hvor Du ei kied blev af, om Dydige at tale, For andre muntre til paa Dyd at lægge Vind, Hvor Du Dig lagde Vind paa Dyder at afmale, Og at indprente dem paa Hierte, Siel og Sind Hvor vel Du meente det, Dit Liv og Levnet viiste, Du Dine Pligter ei forglemte mod Din Gud; Du Uret gjorde ei, langt hellere forliiste, Naar det var stridende imod Guds Ord og Bud J Sygdom og i Nød Du Gud lod altid raade, Du haabede paa Ham, Din beste Frelsere, At leve var Din Lyst, at døe var Dig en Baade, Du færdig var dertil, naar Gud behagede Di Sallige, derfor Du nyder evig Glæde, Og er nu kommen der, hvor Du Dig ønskede, Udi Friemodighed Du stedse kan fremtræde For Lammets Trone, for Din Gud og Skabere. Nu kan Du ret Din Gud og Fader Lov=Sang siunge, Ei noget, Sallige, kan hindre Dig deri, Du kan nu bruge frit Din føde Engle Tunge, Og love Ham som Dig fra Synden gjorte frie. Du staaer nu yndig og iført de hvide Klæder, Med Palme Grenen i Din Haand, og store Mand, Du nu fornøiet er, paa Engleviis Dig glæder, Din Gud, Din Frelsere Du nu beskue kan. Gid! vi, og Sallige, som Du, her maatte leve, Gid, vi betænke, vi kun Jord og Aske er, Gid! vi for Graven ei, men for vor Synd maa bæve Gid! vi, som Du, maa Gud allene have kier. A. Borch. Om Odense Byes Tilstand. Om denne Byes Ælde og Navn, vilde Læserne behage at eftersee No. 45 i Aaret 1772, hvor der erfares at Byen har sit Navn af Othin eller Odin, som gandske Norden og endeel af Tydskland beviiste anddommelig Ære; hvoraf sluttes, at denne Bye iblandt alle nu værende Danske, ansees for den ældste. Dog haver denne Bye dette særdeles frem for mange andre, at den fra saa lang Tiid af ei er bleven sletterre, men bedre i Floer og Velstand, end de fleeste andre Stæder, som vi her til Lands kalde de ældste. Leire og Søeborg ere omskiftede til Bundebyer, Roeskilde, Wiborg, Ribe og Slesvig ere vel blevne nogenledes ved Magt, og i borgerlig Stand, men deres Storhed, Skiønhed og Formue er mærkeligen formindsket, ligesom Næringen haver fordeelet og flyttet sig andensteds hen. Odense derimod vides ikke at have været enten større eller bedre bebygget, end den nu er. Vel var i Pavedommet fleere Kirker og Klostere; men det beviser intet i den Henseende, og vidner allerne om større Overtroe, eller Tillid paa Kirke=Bygning, Billeder, og udvortes Anstalter til den offentlig Gudstieneste, end Øiemærket udkrævede. For Resten er Odense omtrent i samme Nærings Stand, som den længesiden haver været; thi skiøndt den skadelige Forprang og Snighandel i dette Seculo paa en Side har svækket dens Kiøbmandskab, saa haver derimod dens Søefart fra Stige=Strand i samme Tid mærkeligen tiltaget. Ligeledes ere visse Haandværker og Fabriqver nu frem fori gamle Dage, der flørerende, og Indbyggernes Tal større. Byens Længde er at regne fra St. Jørgens indtil Vesterport 3000 Alen, eller en Fierdinqvei, Ulen Breden, fra yderst i St. Hans Sogn indtil hin Side Sukkerhuuset, ikkun halv saa stor, Byen er inddeelt i 4 Qvarterer, som har følgende Gader, nemlig: Vesterqvarteer. 1, Torvet, 2) Korsgaden, 3) Paaskestrædet, 4) Adelstræ det, 5) Staalstrædet, 6) Dandsestrædet, 7) Flakhaven, 8) Vestergade, 9) Graabrødre lille Stræde, 10) Graabrødre store Stræde, 11) Strædet ved Graabrødre Kirkegaard, 12) Hosterdaare, 13) Klaregaden, 14) Puge strædet, 15) Kirkestrædet, 16) Klingenberg, 17) Strædet ved Munkemølle Port, 18) Strædet ved St. Knuds Kirkegaard, 19) Strædet uden Vesterport. 20) Heden, Bulbroe og Snapind. Nørreqvarteer 21) Nørregade, 22) paa Gravene, 23) Vindegaden, 24) uden Nørregade, 25) Skulkenborg, 26) Hans Jensens Stræde, 27) Ramsherred. Overqvarteer: 28) Overgade, 29 Sortebrødre Torv, 30) Bangsboder, 31) Overstrædet, 32) Mellemstrædet, 33) Myntestrædet, 34) vor Frue Præstestræde, 35) St. Jørgens Gade, 36) uden St. Jørgens Port, og Møllegaarden. Nordreqvarteer; 37) Nedergade, 38) vor Frue Stræde og Kirkegaard, 39) Møllebrogade og uden for Møllebroe, 40) Kragsberg. Gaarde og Huuse ere 933, som for den største Deel ere vel gammeldags, men dog anseelige nok, helst paa den store Adelgade, som her til Lands er en af de allerstørste og beste.