JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Den 12. Octobr. kom den anseelige Tyrkiske Flode med en Mængde platte Fartøier til den Russiske Side ved Kinburn, landede, da den fraværende Russiske Flode ikke kunde forhindre det, og begyndte samme Eftermiddag Kl. 4 at bestorme Kinbuen. Dette Angreb varede 4 Timer, og blev med stor Tapperhed afslaget, end- og da begge Generalerne Suvarow og von Reck, bleve blesserede paa Haanden. Jlden fra Festningen Kinburn var saa hæftig, at ikke alene mange Tyrker derved omkom, men endog skal mange af de platte Fartøier med samtlig Mandskab, reent være gaaet til Grunde. Natten igiennem tog GeneralSuwarow saadanne Messurer, at han den følgende Dag kunde bringe Tyrkerne imellem 2de Jld. Heele Natten igiennem stod Tyrkerne ikke langt fra Kinbuens Muure. Den 13. Octobr. blev denne Plan udført, og Tyrkerne bleve attaqverede med saadan Jld, af Russerne, at ikke alene en stor Deel bleve paa Pladsen, men endog mange paa Rettraden til Skibene, druknede. Russernes Tab regner man til 250 Gemeene, og 15 Officerer. Russerne havde ikke troet, at Tyrkerne vilde giøre Landgang paa deres Side.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Dordrecht den 6. Novembr. Den Preussiske Garnison, som sidste Fredaa herfra afmarscherede, har efterladt sig den største Berømmelse formedelst deres allerypperligst holdte Disciplin; Commandanten Capitain von Winzingerode har derfor erholdt af Staden en smuk guld Daase, med Stadens Vaaben og 50 Ducater, og saavel Officererne som og de Gemeene, have enhver efter deres Rang bekommet en Foræring i Penge. Aalborg den 23. November. Under 2 Novembr. sidstleden har Hans Majestæt allernaadigst bestilt den ved det her i Byen guarnisonerende Aalborgske Jnfanterie Regiment værende Kammerherre, Oberst og Chef von Moltke, Ridder, til at være Generalmajor af Jnfanteriet.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Ligeledes under 26. Octobr. f. M. har Hans Majestæt, allernaadigst udnævnt den her ved det Aalborgske Jnfanterie Regiment staaende Ober=Auditeur, Hans Andreas Brandt, til at være Politiemester i Bergen.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Copulerede. Den 21. hujus her i Byen, (S. T.) Hr. Knud Henneberg, Capellan ved Budolphi Kirke, og Jomfrue Mette Cathrine Boe. Samme Dag Bagermester Sr. Christen Hansen Gyrsting, og Mad. Bodil Kielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Til Hielpe=Cassen. Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Den 20, hujus indsendt med Hosskrift: Herre vær mig naadig!
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Den 22 befandtes ved Cassens Aabning med Hosskrift: Givet af en Moder for sin Søns uanstændige Opførsel imod Hans Oldermand. Er 2 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Døde. Den 16, hujus her i Byen, Uhrmager Johan Peter Hab nes Søn, Johan, 26 Uger. Samme Dag, afg. Skipper Lyder Lydersens Son, Peder, i 2 Aar. Den 19. af 2. Grenadeer=Compagnie, Bartholomens Albrets Søn, Albreth, i 3. Aar. Samme Dag, af 2. Grenadeer=Compagnie, Johan Schrøder, for i Meklenborg, 38 Aar. Den 21. Hr. Raadmand Hübertz yngste Søn, Jens Rasmussen, 15 Dage gammel
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Bekiendtgiørelse. Ja i Følge Hans Majestæts allernaadigste Resolution samtlige den Kongelige Islandske Handel tilhørende Skibe underhaanden skulle sælges til particulaire Liebhavere for særdeles billige Priser, og paa saadanne Vilkaar som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem til denne Handel og Fiskefangst, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre, at Liebhaverne dertil jo før jo heller og i det seeneste inden dette Aars Udgang skrivtligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nærmere skulle blive underrettede. Man er og sammesteds villig til at meddeele dem, der i næste Aar, da aldeles ingen Handel til Jsland for Kongelig Regning meere føres agte at beseile Landet, alle de Efterretninger som for hvert Sted i sær hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være dem nyttig eller nødvendig at vilde. J hvilken Hensigt man ønsker, at de som agte at foretage i næste Aar nogen Expedition paa Handel og Fiskefangst under Jisland, ville i Forveien, og om mueligen inden Aarets Udgang angive til bemældte Commission, hvad eller hvilke Havne de der have valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som mueligt kunde give dem den berørte Veiledning. For dem som ville nyde godt af den ved Forordningen af 6. Junii 1787. allernaadigst udsatte Præmie for Fiskeriets Søgning, vil en saadan betimelig Anmældelse desuden være fornøden, da Præmie er aleene lovet for de første 600 Læster, som derom mælde sig. Den Kongelige Islandske Handels Realisations=Commission den 11. Octobr. 1787.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
en Have uden Vesterport, som Podemesteren Søren Sørensen Thisted har havt i Leie, men nu frasagt sig, kan paa nye faaes til Leie og strax tiltrædes, naar derom sluttes Accord med mig, som pro Officio er tillagt Leien og den aarlige Afgivt af samme Have. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At Vi efter Os elskelig Hr. Theodse Levetzau, Ridder, Vores Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand over Aalborg Stift, samt Amtmand over Aalborghuus, Aastrup Børglum og Seiglstrup Amter, som Skifteforvalter efter afgangne Selveier og Skudehandler Niels Jacobsen af Lykken i Furrebye Sogn, under bemældte Børglum Amt, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii. med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem som forJmeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Niels Jacobsen, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmælde og beviisliggiøgre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører: Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, nog for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 28. Septembr. 1787. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre Jylands Landsting, Onsdagen den 7. Nov. 1787, under Nr. 3. Schinkel. Gierult. Tetens. Føntz. Og protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst læst paa Børglum Jerslev Herreders Ting, Korsdagen den 11. Octobr. 1787., og samme Tid protocollesit Folio 80. ved. Damsgaard. Nielsen. Blive alle og enhver som formeene at have noget at fordre ter forbemældte afgangne Niels Jacobsen, herved indkaldede sub pæna præclusi & perpetui silentii, at anmælde og bebisliggjøre for mig som Skifteforvalter, inden Aar og Dage løb samme deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret gier Loven og Boets Omstændigheder. Aalborg Slot den 15. Novembr. 1787. Lugtzau,
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Paa Høie Skifteforvalters Hans Excellence Høi Velbaarne Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand von LevetzausVegne, som Committeret. Chr. Selmer. som nu er logerende i UrbansgaMad. Petersen, de hos Bageren Sr. Peder Pedersen, beder sig recommenderet til alle Slags Linned=Syening, Opstikning og anden Fruentimmer=Pynt, som hun vil bestræbe sig for at forfærdige til saa billig Priis, som mueligt. Aalborg den 7. November 1787. 1de Skude og Selveier afg. Niels Jacobsens Stervboe udi U Lochen i Fuurbye Sogn, Børglum Herred, bliver efter hans Excellence Høi, og Velbaarne Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand von Levetzaus, som Skifteforvalters Foranstaltning, foretaget offentlig Auction Tirsdagen den 11. December førstkommende og følgende Dage over bemældte sal. Niels Jacobsens Efterladenskaber bestaaende af: 1) Stervboets EiendomSted i bemældte Løchen af 2 Længder Huus, nemlig 14 Fag Stuehuus og 10 Fag til Korn=Magazin og Udhuus, med den derved værende Brand alt indrettet og vel beqvem for en Handlende, som havde Lyst at nedsette sig paa dette bekiendte nærsomme Handelsted med Korn- og Tømmer=Handel. 2) Den halve Part i Galeasen Haabet kaldet, beliggende og opsadt paa Stranden ved Lochen, maalt for 12 1/2 Commerce Læst, bygt at nye i Norge 1784, Klinkebygning med tilhørende, staaende og løbende Redskab, Seigl, Ankere, Tachelage, Jndventarium og alt Tilbehør, som tilhobe er nyt og godt, ligesom Fartøiet er med de bedste som skal findes ved Nordstrandene. 3) Dernæst Stervboets gode Ind- og Udboe, af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Kakkelovne, et Stue= og et Lomme=Uhr, 118 Stykker gaae tildeels smaa Sølv Mynter, item Borde, Stole, Kister, Skabe, Chatoller, Senge, og Sengeklæder, Gang klæder Dekketøi og andet Linnet, Kiøkken- og Bryggersredskaber. item Køer, Faar, en Vogn, Drettetøi til et par Bester samt eendeel Tømmer, noget Salt, en stor Deel nye heele og halve Kiød=Tønder, med adskillige videre, som er for vidtløftig her at specificere. Thi ville Liebhaverne sig udi Stervboet bemældte Tid indfinde Klokken 9 Formiddag, da Auctionen tager sin Begyndelse, paa de da tilkiendegivende Conditioner og imidlertid ville de som have Lyst til Stervboegaarden samt Fartøiet behage at tage begge Deele i Øiesyen i Lochen, hvor Enken Madame Jacobsen lader samme forevise. Sæbye den 16. November C. B. Damsgaard.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Ved Madame Dorethea Christensdatter, afgangne ViinskjenÆ ker Peder Qvistes efterlevende Enke her i Aalborg, hendes dødelig Afgang sidstleden 25. Septembr., er Stervboet samme Tid af underskrevne Skifteforvaltere taget under lovlig Behandling med Forsegling, og derefter paa 30te Dagen registeret og vurderet Stervboets forefundne Eiendeele; og da, efter et Skifteretten overleveret og af den salig Afdøde oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente af 18. Maji 1787. til unverselle Arvinger ere indsatte, Maren Christensdotter Qvist, opholdende sig i Stervboet, og Sr. Johan August Bang, Guldsmed i Kiøbenhavn, som i disse Dage hertil Byen er ankommen, saa bliver det for dennem, saavelsom Stervboets Debi= og Creditorere Efterretning herved bekiendtgjort, at Skiftet videre vorder fremmet og foretaget paa Aalborg Raadstue 6te og 12te Uges Dagene fra Dato den 12. Decembr. og 23. Januarii 1788, om Formiddagen Klokken 10 Slet, til hvilken Tid enhver af forbemældte behagentlig ville tage Møde, deres Ret under Skiftet at observere, paa det samme ikke formedelst Udeblivelse skal lide ufornøden Ophold, og Vedkommende derved forspilde deres Rede i Stervboet kunde formeene sig at have. Aalborg den 31 Octobr. 1787. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1787-11-23
Paa Restrup Gods i Halds Amt, Stoertaarup Bye, er døden 1. Julii sidst, Huusfæsteren Anders Nielsen, hvis Stervboe strax efter Dødsfaldets Anmældelse er taget under lovlig Skiftebehandling, og da anmældt følgende Arvinger den Afdødes Farbroders Børneborn, navnlig: Lars Mortensen i Sundstrup, Niels Mortensen i Gleerup, Lars Mortensen i Kiøbenhavn, Jnger Mortendotter, gift med Jens Terkildsen i Rind Maren Mortensdatter, gift med Jens Thomasen i Lyndrup, og Kirstine Mortensdatter, gift med Jens Skiott i Laastrup, thi bliver disse og om fleere er til, herved indkaldet at møde 12te Uges Dagen fra Dato i Westerriis, hvor Skiftet videre fremmes. Westerriis den 8. Octobr. 1787. C. Klottrup, Foged ved Restrup pr. Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Aalborg den 30. November.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederich Carl, Emil af Holstein, Augustenborg, hidtil Oberstlieutenant at la Sulte ved Hs. Kongelig Høihed Kronprindsens Regiment, til virkelig Oberst og Chef over det Danske Liv=Regiment, i Steden, for Generalmajor v. Berner, som fra samme i Naade er timitteret med Pension; og hans Durchl. Prinds Christian August, til Holstein Augustenborg, hidtil Oberst lieutenant a la Sulte i det Danske Liv=Regiment, til Oberst saa la suite ved Kronprindsens Regiment.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Til Generallieutenanter ere allernaadigst udnævnte: Generalmajorerne v. Firchs, Commandant i Citadellet, Frederichshavn, v. Krogh, Chef for det Aggerhusiske Regiment Dragoner, og v. Penz, Chef over Kongens Regiment til Fods, og Medlem i det Kongel. Generalitets Collegio. Til Generalmajorer af Cavalleriet, Obersterne v. Koppern, v. Dürring, Chef over det Holsteenske Regiment=Ryttere, Baron v. Rantzau, Chef over det Siellandske Regiment=Dragoner, og v. Castenskiold, Oberstlieutenant ved den Kongel. Liv Garde til Hest. Til Generalmajorer af Jnfanteriet, Obersterne v. Moltke, Chef over det Aalborgske Regiment, Baron v. Haxthausen, Commandant i Fridericia, von Lützow, det Riberske Regiments Chef, d'Aubert, Commandeur over Artillerie=Corpset. Greve v. Schmettau, Chef over det 3die Tronhiemske Regiment, v. Krogh, Chef over det 1ste Tronhiemske Regiment, v. Schack, Commandant i Nyborg Fæstning.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Den 16, hujus er Examinatus Juris, Jørgen Peter Rommedahl, allernaadigst forundt Bevilling at være Procurator ved alle Ober= og Underretter i Jylland.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Efter Forlydende er Studiosus Laurids Lyngbye, kaldet til at være Adjunctus og Successor til Skivum og Giver Meenigheder i Aars Herred, udi Viborg Sift.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Tanker i Anledning af Kroe-Discoursen i Aalborg Avis No. 41.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
(Jndsendt.) kaf Bonden Penge, eller sufficant Caution, ingen fornuftig Proprietair staaer da inde for Fæstere, og betroer sin Velfærd til deres usikkre Bestyrelse. Jndtil saa længe, misund dem ikke, ved at betage dem den for Fæstere og Jorddrot saa fornødne Tillid, den Lykke, paa anden Mands Eiendom, at kunde gifte sig, avle og opdrage Børn, leve vel, og efter Omstændighederne samle Penge. Drømme er det, om ikke Ondskab, naar paastaaes, at Fæstere ei stræbe, fordi de ikke vide, om Børnene, nyde godt af deres Fliid, dette sidste veed hver duelig Bonde, som har duelige Børn, vist skeer, og hvem der springer sin egen Levetid, og endeel af Konens med over, for at sørge for Efterkommernes Udkomme, er en Nar, som duer til intet i Staten; den menneskelige Natur fornægter sig heller ikke saaledes, herom kan den blandt Bønderne almindelige Arvesvig belære enhver der troer, at Sandhed er Verden nyttigere, end Fordomme og Partie Had; dersom og ovenmældte Sætning var rigtig, hvorledes vilde det da gaae Herregaardes og andre Forpagtere, der ikke som Fæstere beholde Frihed at bruge den forpagtede Jord som de vilde, ikke heller som Fæstere have deres heele Levetid Leilighed, at nytte en god Forpagtning. Er Fæsteren endog under en ubillig Proprietair (hvis Jnterresse vores vise Lovgivere saa nøie har foreenet med Bondens ulykkeligere, end Selveieren under Triumviratet af Aagerkarlen, Vinkelskriveren og Lomme=Procuratoren? - Et Spørsmaal som fortiener al Eftertanke, naar Fæsteren sin Livstid bliver ved Gaard, har Selveier Gaardene mange Gange 2, 3 ja fleere Beboere efter hinanden, de Familier som gaae fra dem i Armod, bryder ingen sig om, de findes vist i Landet, men neppe blandt Landets Misundelse værdige Borgere. Nok et Samvittigheds Spørsmaal. Ere Herredsfogder meere end Mennesker. - Har de større Jnterresse i Bondens Conservation end Proprietairen, der har sat sin Velfærd i Bondegods, og skal svare Regieringen til sine Rettigheder af samme, Her har vore Lovgivere, hvortil ei findes Mage i andre Lande, saa at sige, nødt den fornuftige Onde til at blive god, d. c. mindre ond i sit Forhold i dette Stykke. Om Bonden vinder meest og allevegne ved at faae Brøstfælden sat i Kalk, Tømmer, Leer, Steen, o. s. v. eller i Penge, og med Frihed at bygge sin Gaard efter sin Magelighed, Tider og Omstændigheder, veed enhver fornuftig Landmand og Bonde, andre vilde lære det af Tiden. Ønske Beboerne i skarpe Egne Stavnsbaandets Ophævelse, og dette Ønske opfyldes, vilde de vist komme til at ønske om igien, naar de skal fordoble Kost og Løn, uden at kunde fordoble Jndtægterne, i saadanne Egne, vilde det da blive bedre at være Tienestebud end Boesat, Kiødets Drivter vilde intet tabe derved, Folkemængden ikke heller, og blev den end lidt engelsk, saa var den dog frie.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
J det fri Engeland, hænger man aarlig nogle Tusinde, sender mange bort til Botany=Bay og andre Exilia, men denne Skiæbne træffer ikkun de ulykkelige Skielmer, de Tilbageblevne ere talrige nok, til at foranledige en Assucurante imod Tyve; det er sandt, Friheden giør herved et stort Skridt, thi nu kan Tyven stiæle frit, han fornærmer jo ingen, og det lidet Selskabet giver til hver Skades Erstatning, kan ansees som et billigt Biedrag til den fri og slinke Tyvs Opkomst, og Kunstens Cultur. Men af Stavnbaandet hos os har Proprietairen jo ingen directe Nytte, det har Staten, de boesatte Bonder, ja de Stavnbundne selv, hvorfore skulde vel ellers fri Karle, forlange Følgeseddel, eller Reisepas af Proprietairer, forat passere for Stavnbundne. For den der med Skieldsaar og Alder, forbinder Jndsigt og Opdragelse, er Friheden en sand Lykke, men det Modsatte for Mængden; den fornuftige Skabning, Mennesket, er i Almindelighed langt mindre skikked til at bestyre sin Velfærd, end man skulde troe, hvorfra ellers uden for Bondestanden, de mange Banquerotter, De mange Drankere og Liderlige, De mange lade Haandværkere, De mange Forgieldede, over hvem Enker og Faderløse sukke, og dog er der i Stænderne over Bondestanden, ikke ganske Mangel paa Jndsigt, ikke ganske Mangel paa Opdragelse. Lader os derfore alene ønske Bondekarlen Frihed at fæste ind paa hvad Gods han vil, naar han skal sætte Boe, og Proprietairen Frihed at træffe hvad Accord ham kan om sin Eiendom, Tingene vilde da ganske stille jevnes af sig selv; gid det var skeet for længe siden, en heel nyttig og agtværdig Stand iværdige Jedividug i samt me svare selv for deres Gierninger, hvis Forbrydelse ei bestaaer i andet, end at have sat deres Velfærd i Herre, gaarde, som de ei kunde faae anderledes end Lovene have bestemt dem, var da ei bleven udsat for inden og uden lands Beskiæmmelse, ei udsat for hver Skole=Pæblingseller hvem der tænker som de, deres tomme Hiernes og værre Hiertes uanstændige Fostere, men saa havde ikke heller mangen svag Siel faaet Ord for at kunde giøre, Mirakler, eller nedlægge en hidtil uovervindelig Fiende, i ved at hugge i Luften eller tømre paa Veiermøller. Det fornuftigste i heele Kroe=Discoursen, er Ønskeet, at Hoveriet maatte blive bestemt, det bør hver retskaffenst Proprietair ønske og giøre sit til, saa længe Karlene ei be kan fæste ind paa hvad Gods de vilde, thi i dette Fald jevnes dette med alt det øvrige af sig selv. Men til Hoveriets Bestemmelse kan vist Anordningerne ei blive ligeover hele Landet, Forordn. af 1771. passede i Henseende til Dag=Tallet meget godt i Heede Egnene, men ei i den Gode.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Kongen skulde fastsætte uforanderlig Landgilde og Jndfæstning! Et Skridt videre lille Kirsten, Kongen skulde at give Bonden Proprietairens Eiendom uden Vederlag, Forl 6 en Kroekone, som under slig Bram, faaer mange Flaskerst, og Ankere udtømmede, ere fordraget ikke saa galt, menske vi andre uden for Kroen, takke Gud for en retfærdig Rest giering, og bede ham bevare vore Konger fra at tagede Bondens og give Proprietairen eller omvendt, thi i dettre Land hvor Eiendomsretten ei er hellig, kan ingen Sikkerhed, altsaa ingen Lyksalighed have Sted; Nei Moer Friefæstere, og da det bliver Proprietairen ligesaa meget om at giøre, at faae Gaardene beboede, som Karlene om at faae Boepæle, saa vil dette med alt det andet, uden Regieringens Mellemkomst jevne sig selv.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Den Bonde i Kroen, som haver 30 Tønder Land forlidt, i Forhold til hans Folk og Besætning, beklager jeg dersom han ikke paa en Hovedgaards Mark kan faae 3 a 4 Tønder Land aarlig at dyrke, thi derved kunde han jo uden at risqvere nogen Capital, svare den rede Skilling, hvad enten den skulde betales som Landgilde, eller Renter. (Slutningen følger i næste No.)¬
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Hr. v. Deden har ved Auctionen kjøbt Heisselt Gaard og Gods for 15000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
J Mandags udkom det Maanedlig Tillæg No. 9, for September Maaned, samme indeholder: Noget om den nærværende Handels Varighed. - Om Handelen med Hørgarn i Danzig. - Om Uldsortering. - Om Spindeskoler. -
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Døde. Den 16, hujus i Skagen Hr. Jens Lodberg, fød i Aalborg den 21. Octobr. 1722. Han kom til Academiet 1739., derefter var Collega ved den Latinske Skole i Aalborg paa 10de Aar, indtil 1753, da han succederede sin værdige Broder, som Capellan pro Persona ved Frue Meenighed, og derfra i Aaret 1754. blev kaldet til residerende Capellan i Skagen, hvor han siden som en retskaffen og høifortient Lærer, var yndet, æret og elsket af alle Retsindige, og blev den 24 Sept. 1777. kaldet til at succedere sin afdøde Broder, som Sognepræst til Skagen, hvor begge disse Brødres ærefulde Minde nu skal være og blive i Velsignelse. Han døde alsaa i sit 66 Aar. Den 23 her i Byen Else Bertels dotter, 70 Aar. Den 24. i Hospitalet, afg. Lars Peitersens Hustrue, Bodil Laursdatter, 82 Aar. Den 26. afg. Peder Himmerigs yngste Søn, Christian. 15 Aar.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Bekiendtgiørelse. Da i Følge Hans Majestæts allernaadigste Resolution samtlige den Kongelige Islandske Handel tilhørende. Skibe underhaanden skulle sælges til particulaire Liebhavere for særdeles billige Priser, og paa saadanne Vilkaar som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem sen til denne Handel og Fiskefangst, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre, at Liebhaverne dertil jo før jo heller og i det seeneste inden dette Aars Udgang skrivtligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nærmere skulle blive underrettede. Man er og sammesteds villig til at meddeele dem, der i næste Aar, da aldeles ingen Handel til Jsland for Kongelig Regning meere føres, lagte at beseile Landet, alle de Efterretninger som for hvert Sted i sær hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være dem nyttig eller nødvendig at vide. J hvilken Hensigt man ønsker, at de som agte at foretage i næ 1ste Aar nogen Expedition paa Handel og Fiskefangst under Jisland, ville i Forveien, og om mueligen inden Aarets Udgang angive til bemældte Commission, hvad eller hvilke Havne de der have valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som mueligt kunde give dem den berørte Veiledning. For dem som ville nyde godt af den ved Forordningen af 6. Junii 1787. allernaadigst udsatte Præmie for Fiskeriets Søgning, vil en saadan betimelig Anmældelse desuden være fornøden, da Præmie er alene lovet for de første 600 Læster, som derom mælde sig. Den Kongelige Islandske Handels Realisations=Commission den 11. Octobr. 1787.
Jyske Efterretninger, 1787-11-30
Tos mig kan faaes følgende nye Skrivter, for sam P. A. B. Orme Priis som i Kiøbb.: Hr. Birchs Søn og Festdags=Andagter. Forslag til Kirke=Sangen. Bibelsk LæseBog. Mine Hændelser, ved Lycke. Opdagelsen af America. Den Hollandske Falk. Engelbreth Maria Stokenbeck, som udgav sig for Skrædersvend. Den bundtede Snedker. Selskabs jurier. Andre smukke Arier. En dito om Fastelavn. Abespil let. Et Menneskes Leve=Regler. De Tolv gyldne Paaske=Æg. De ganske nye Vægter=Vers. Tale paa Mortens=Dag, med landre fleere indbundne Bøger. NB. Hos mig kan og bekommes alle Slags Nye=Aars=Stads. Ped. Ab. Borup. Bogbinder, log, hos S. Borup. ved vester Port i Aalborg.