JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Da de ovennævnte Mangler forhale disse Sagers Afgivrelse og foranledige tidsspildende Correspøndene, saa skulde Cancelliet, for at undgaae begge Deele, tienstligst have Dem anmodet om, nøie at ville vaage over, at der herefter ikke indsendes nogen saadan Ansøgning hertil, uden at Samme ere vedlagte saavel Separations=Bevillingen som fornævnte Oplysninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Man seer i denne Tid falske Fem Rigsbankdalers Sedler, som ere temmelig godt efterskrevne. Man staae ogsaa i den Formening, at da Straffen for at eftergiøre Bancosedler ikke nævnes paa Rigsbankens Sedler, kan den heller ikke anvendes paa disse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Ved en Auction i Kiøbenhavn over 182 Kister hvide Havannasukker, som skulle sælges i rede Sølv, bleve ikkun nogle faa Kister solgte, Paa de øvrige Kister skeete intet Bud. Daden 17de 16 Piber Madera skulde sælges, ligeledes i rede Sølv, gjordes aldeles intet Bud, og Auctionen ophævede sig saaledes selv. Der skrives nu atter en Deel om at handle i rede Sølv, hvilket vist nok tilsidst bliver nødvendigt for Alle naar Man vil undgaae den evige Vilkaarlighed og Tab, som følger af Papiirspengenes imod al Forveutning endnu lige vaklende og ustadige Cours. - At en Rigsbankdaler saasnart kunde synke ned til virkelig Værdie af atten danske Courantskilling, er i det mindste ikke faldet Forfatterne af de mange skiønne Demonstrationer ind, som læstes paa Prent for et Par Aar siden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
J Aarhuus Avis læses følgende moersomme Indrykkelse: Et ringe Gratulations=Carmen, ærbødigen opsat, da Velædle Hr. Consumtions=Jnspecteur Warberg, og dydzirede Jomfrue Holm. lode sig sammencopulere udi Nibe i deres høie Alderdom, Snart males Amor af som ung og snart som gammel, Blandt alle Skielmer er han dog den største Skalk; Saaledes har han Jer ført hen til Brudeskammel, Dydædle Brudepar, at smage Elskovs Kalk, I flere Snese Aar foragted J Elskoven, See nu den hevner sig alt med sin hvasse Piil, Og skiønt de mange Aar til Kierlighed giør doven, Optørs gamle Folk dog ved dens blide Smiil. I mange, mange Aar har nu Hr. Jnspecteuren, Sig holdt fra Qvindfolk, skiøndt den Sag er ikke let, Desligest Jomfrue Holm har lukket sine Øren, For al letfærdig Snak, og holdet sig honet. Nu i hinandens Favn J hvile alle Nætter, J gamle Skielmer, at maaskee J hvile lidt Med Amors søde Kost J udentvivl Jer mætter, J som tilforn ei har udi hans Æble bidt, Gid I i Elskovs Vand maae svømme indtil Hagen, Og Myrther blomstre trindt om Eders Brudeseng, Gid Skiæbnen aldrig Jer maa give Smæk paa Bagen, Men inden Aar og Dag en Pige eller Dreng! Ebeltoft, den 1ste Febr. 1815. Cours, den 17de Febr. Hamb. 2 M. 660, a vista 660, London 2 M. 25 entrediedeel Rbdlr. Spec. 650. Specier, solgtes til 39 enhalv Rbmk., for Committesedler blev giver 65 enhalv pr. 100; Oblig. 250.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Ribe. Copulerede: I Domkirken den 19de Febr., Hattemagersvend Niels Rasmussen og Kirstine Mads Datter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard den 21de Febr. Skrædermester Jens Frederichsen, 62 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
AVEn Tissemen. Den 17de Februarii omskiftede min forglemmelige Søn, Kirkeværger Hans Christian Høeg efter ta Dages Sygeleie Tiden med Evigheden, dette i min høi Alderdom smertelige Tab, bekiendtgiøres fraværende Slægtninge og Venner, overbeviist om alles Deeltagelse i min billige Sorg, frahedes al skriftlig Bevidnelse herom. Abelone sal Høegs, fød Warmina. Tørrede Koe, og Hestehuder, saavelsom Kalveskind og Høreskind kjøbes af Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
J Anledning af Avertissementer under 9de dennes, angaaende Tyverie og Jndbrud her paa Breininggaard, meldes: at Tyven er paagreben, og bragt til Ringkiøbing i Arrest, samt det stiaalne igien tilbageleveret. Bretning=Gaard, den 13de Febr. 1815. Rosenvinge. Have Urte Frø er nu atter her at faae. 1. og ønskes at det deraf Forlangende, til at forekomme for megen Ophold i Udlevering, naar fra flere Stæder paa engang ordineres, jo før jo kiærere maatte bestilles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Nogle Knold Sellerie, Guule Røder og Kaal=Ra bi ere endnu her at faae. Riber Kloster, den 18de Febr. 1815. Ussing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Placat. Onsdagen den 1ste Marts næstkommende, Eftermiddag Kl. 1, vorder paa Sønderhoe Kroe stue efter Ribe Magistrats Begiering holdt offentlig Licitation til Opførelse af de paa Sønderhoe formedelst Krigen nedbrudte Kaber eller Søemærkers Anskaffelse af en Søetønde, alt for Ribe Byes Jndseiling, og alt efter Conditioner og Tegninger, som paa Licitationsstedet kundgiøres og forevises. Lysthavende indbydes. Fanse, d. 10de Febr. 1815. Norup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Da jeg undertegnede agter underhaanden at sælge i Laurup en til Troyburg henhørende Kaad med dens Tilliggende samt et Smede=Huus og Smede=Redskaber. Landeriet er meget beqvem liggende for en Haandværks Mand omkring ved Huset, hvorpaa er saaet 2 Tdr. Rug, og kan græsses derpaa 2 a 3 Kiøer. Haandværks=Redskaberne, er i god brugbar Stand, kan strax tages i Besiddelse, saasnart Liebhaberne hevender dem til mig for derom at afaccordere. Laurup, den 6te Febr. 1815. Hans Larssen. F. Alle og enhver som maatte have noget at fordre eller andrage under Skiftet efter afgangne Selveiergaardmand Hans Jversen og ligeledes afdøde Hustrue Anne Christensdatter af Lundgaard paa Vork Mark i Egtved Sogn, under Colding Herreds Jurisdiction, indkaldes herved med lovlig Varsel at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Jnden samme Tids Forløb ville Debitorerne ogsaa afgiøre Boets Fordringer. Herreds Contoiret i Colding, den 8de Febr. 1815. Westengaard. ligesom samtlige Creditorer og Debitorer udi Vertshuusholder Jørgen Jepsens Concours Boe i Colding ere ved Proclama af 2den t. M. som for vedkommende Over= og Underretter er publiceret, indkaldte at anmelde og berigtige ved Skifteretten deres Fordringer og øvrige Mellemværende, forsaavidt saadant ikke allerede er skeet inden Aar og Dags Forløb, saaledes bekiendtgiøres dette ligeledes i de offentlige Tidender til fornøden Efterretning. Colding Raadstue, den 8de Febr. 1815. Magistraten. Efter Arqvisition af Vedkommende Dom og Udlægshaver bliver over Avlsgaarden Nyegaard beliggende i Sterup Sogn under Veile Amt og tilhørende Hr. FrantEsstein, afholdt første Auction Løverdagen den 25de Dennes, anden Auction Onsdagen den 1ste Marts næstkommende, samt tredie og sidste Auction Løverdagen den ade næstefter. Gaarden staaer for Hartkorn, ufrie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng, 10 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 2 Alb, og Skovskyld 2 Fdkr. 1 enhalv Alb., samt sælge med eller uden Besætning, alt efter de Conditioner, som i ved Auctionerne, hvoraf første og anden holdes paa Raadstuen i Colding men tredie paa Gaarden selv om Formiddagen, blive bekiendtgjorte, og som nogle Dage forud vil kunne læses paa mit Contoir. Gaarden ligger i en behagelig Egn, har gode Jorder og Vaaningshuse for en Familie uden for Bondestanden. Herreds Contoiret i Colding, den 7de Febr. 1815. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Paa Veien fra Ribe til Høym er sidste Løverdag tabt et Valbirks sølvbeslaaet Pibehoved med et temmelig langt elastisk Rør, af sorte og hvide Beentriller, udi, Finderen anmodes at melde sig paa Adresse=Contoiret som anviser Eieren, der betaler en billig Findeløn. Det Mandskab, som den 30te Angust 1812 ; da Prisen, die Frau Elisabeth blev gjort af Nyeborg Roeflotille, var til Tieneste paa Stribs og Vosnæss Batterier, samt ved det kiørende Batterie i Odense, ville henvende dem til Undertegnede for at erholde deres Deel af Prisen udbetalt. En Underofficeer erholder 38 Ls. og en Gemeen 19 Ls. S. Holst. Courant. Spillemænd og Stykkudske erholde intet. Kiøbenhavn, den 4de Februarii 1815. Winkel Horn, Artillerie Premier Lieutnant, boende i Kronprindsens Gade Nr. 30, Tøverdagen den 25de Febr. 1815 Farmiddag Kl. 10, bliver efter Reqvisition af Hr. Strandings=Commissionair K. Westesen i Varde, afholdt offentlig Auction i Varde over 52 Tønder blank brun norsk Tran, 200 Stkr. Blaatræe eller Fustik, samt over circa 200 Stænger, Jern. Salget skeer i Rigsbankpenge Navneværdie, samt 8 Dages Credit. Warde, den 10de Febr. 1815. Rosenørn, Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Efterlysning, omtrent midt i Januar d. A. blev en Kone indbragt paa Politiekammeret for begaaet Tyverie, men ved hendes Arrestering fandt hun Leilighed til at undvige. bemeldte Kone er bekiendt under Navn af Niels Brøggers Kone, Birthe, ved Undvigelsen var hun iklædt en brun Trøie og Skiørt, en Kaabe og en Muffe. Enhver som maatte antræffe bemeldte Kone, bedes at paagribe hende, og for hendes Aflevering paa Politiekammeret hert Staden, loves, foruden de medgaaende Omkostningers Erstatning, en god Douceur til Overbringeren. Fridericia, den 3die Fehr. 1815. Lanng.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-21
Godt Mærsk Høe er tilkiøbs hos Spandet, Nr. 13 paa Nørregade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Wien, den 9de Febr. Efter de af MinisterialBurcau, i Overeensstemmelse med de fastsatte Congres Hovedpuncter, udkastede Detail=Udarbeidelser, bliver Demarcationslinien for Sachsen følgende: Den begynder ved de bøhmiske Grændser, følger derpaa langs med Wittich=Floden indtil hvor denne løber ud i Neisse, derpaa beskriver den længere nede (da Gørliz bliver sachsisk, en Linie fra Rothenburg (som bliver preussisk over Guttauer=Hede mellem Kønigs=Wartha og Wittichenau hen mod Schwartz=Elster, og derfra til Elster werden og indtil Elben mellem Belgern og Torgau Preussen faaer Routen fra Torgau til Eilenburg, derfra beskriver Demarcationen en Linie over Delitsch og Landsberg til Halle. Fra Thuringen løber Grændsen, med Saale, og Neustadter=Kreds ombyttes mod det Erfurske. Denne Strækning indeholder 380 sk. Mile, og følgelig meere end det Halve af Kongerige, Sachsen, med 782,000 Indbyggere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Berlin, den 16de Febr. Troværdige Efterretninger fra Wien melde Følgende angaaende det preussiske Monarchies nye Besiddelser. Ifølge dette faaer Preussen af det forrige Pohlen: 1) Westpreussen. og Nedistrictet med de samme Grændser, som det havde fra 1772 til Freden i Tilsit. 2) Stæderne Danzig og Thorn; den Sidste med et nyt bestemt Gebeet, som udfylder den forhen indspringende Vinkel af de mellem Vestpreussen og Thorn nærmestliggende Dele af Nesdistrictet. 3) af det forrige Storpolen den Deel, som paa en naturlig Maade afskiærer Vandene langs Linien fra den herefter polske Stad Wiltzin paa Grændsen af Nedistrictet, over Podwidt, Slupce, Peisern, Kalisch, Grabon, indtil den schlesiske Grændse, i Nærheden af Staden Pitschen. Kalisch med nærmeste Omgivelse bliver polsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Skadesløsholdelsen i Sachsen findes anført oven til under Wien, den 9de Febr. Desuden faaer Preussen i Westphalen og paa den høire Rhinbred Corvey, Dortmund og Hertugdømmet Westphalen, Hertugdømmet Borg, og Hertugen af Oraniens gamle Arvelande. Endelig paa venstre Rhinbred en anseelig Strækning, der danner et velordnet Heelt med de paa høire erholdte Besiddelser, og de anseelige Stæder: Cøln, Crefeld, Achen, Trier og Coblentz, som forsvares ved Fæstningerne Wesel, Julich og Chrenbreitstein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Wien, den 11te Febr. Sachsens og Pohlens Anliggender ere vel berigtigede til de contraherende Parters Tilfredshed; dog kunde mueligt endnu blive gjort nogen Forandring i Grændsebestemmelsen. Man venter at Kongen af Sachsen vil begive sig til Brunn, for at give sit Minde dertil. - De næste Underhandlinger skulle angaa Jtalien, og især Kongen af Siciliens Anliggender, for hvilke Keiseren af Rusland og Kongen af Frankrig interessere sig meget. Ogsaa skulle nogle Grændsebestemmelser afgiøres mellem Øster og Bayern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Under disse Omstændigheder turde Monarchernes Ophold maaskee forlænges indtil næste Maaned. - Lord Castlerengh bereder sig til sin Afreise. Denne udmærkede Statsmand har erhvervet sig en særdeles Agtelse hos Alle, der have havt med ham at giøre. De retfærdige Grundsætninger, han her har forfægtet med Varme, som og hans Efterfølgers bekiendte Characteer lade ingen Tvivl om, at man paa engelsk Side vil vedblive paa det eftertrykkeligste at opretholde de med Danmark sluttede Tractater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Den tydske Committee, der i 2 Maaneder har været uvirksom, skal nu igien begynde sine Functioner. De mindre Fyrster skulle deeltage deri, hvorom Fyrsten af Hardenberg i en Note til Metternich har andraget. Som det hedder skal Frankrig ikke være tilfreds med flere Bestemmelser, som ere gjorte af de høieste Magter ; dog er man overbeviist om, at denne Utilfredshed, ei vil have Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Hs. Maj. Kongen af Danmark havde i nogle Dage, en hæftig Forkølelses=Feber, men er siden den 9de fuldkommen helbredet saa at Høistsamme igien sysselsætter sig med Regierings Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
London, den 14de Febr. Jgaar sagde Hr. Wihtbread i Underhuset, at uagtet Ministerne havde erklæret i en foregaaende Session, at de ei vilde besvare noget Congressen angaaende Spørgsmaal, han dog ei kunde undlade at giøre Huset opmærksomt paa nogle bekiendte Kiendsgierninger hvilke tydeligen vise det af Hovedmagterne antagne System, hvori de brittiske Befuldmægtigede have taget Deel, eller i det mindste billiget. Han holdt en lang Tale, hvori han gjorde Lord Castlereagh flere Bebreidelser. Han anførte Proclamationer, udstædte i Sachsen og Genun, der vare i Modsigelse ei allene mod sig selv, men og med tidligere Erklæringer af de høie Allierede. Han dadlede med Bitterhed det Usurpationssystem, der syntes at være Grundvolden for deres Statskunst, og især Østerrigs Forhold i Jtalien. Endelig gjorde han flere Spørgsmaal om denne Gienstand, og gientog hvad der var debatteret for 2 Maaneder siden angaaende dem engelske Armee i Belgien. Det syntes ham, efter Congressens Opførsel at dømme, at Belgien kunde blive en Krigskueplads, skiønt de gientagne Gange havde erklæret, at de vare forsamlede for at opretholde Freden, i Europa efter Retfærdigheds Grundsætninger. Skatkammer=Cantzleren opfordrede Huset at bedømme, hvorvidt det var passende at anklage Fraværende. Det var ei heller Skik at beskylde et Parlamentslem, uden at underrette ham derom, for at han kunde forberede sig til Forsvar. Han besvarede altsaa ikke den ærede Herres Spørgsmaal. Hr. Withbread vilde tale mere; men han blev betydet Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Vore Breve fra Jtalien modsige bestemt Indmarschen af neapolitanske Tropper i Rom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Erkebispen i Cashel har vægret sig ved at indvie en nye Kirke i Caher, i Jrland, fordi den ei var bygt i Øster og Vester, den skal ellers være et Mesterstykke af Bygningsskunst. Det nybygte Skib, som drives ved Damp, og skal tiene til Paketbaad mellem London og Gravesaand, har gjort sin første Reise, og roede mod Flod og Vind i 2 1/2 Time sin Bestemmelse. Det er meget beqvemt, og rummer 300 Reisende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Breve fra Laquira melde, at de Kongelige ere Mestere i de fornemste Stæder i Carraccas; men at Oprørerne ere endnu i større Antall. Mellem begge Partier forefalde de blodigste Træfninger, og Seierherrerne udøve de meest barbariske Gruesomheder mod de Overpundne. Dog frygte de Kongelige for at blive overmandede, hvis de ei snart faae Forstærkning fra Moderlandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Den Efterretning, at den forrige Konge af Sverrig havde overleveret Sir Sidne Smith en Note, hvori han paa sin Søns Vegne protesterer mod dennes Frasigelse af den svenske Krone, erklæres i the Courier for urigtigt paa Grund af, at den engelske Regiering i en Tractat havde erkiendt den nuværende Konge og Kronprindsen som Tronarving Hvis en brittisk Officeer altsaa paa tog sig ovennævnte Hverv, kunde det synes som et Brud af denne Tractat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Frankfurt, den 14de Febr. Bekiendtgiørelsen. om den afsatte Konge af Sverrigs Reise til Jernsalem gienkaldes, og det erklæres at denne Efterretning er udspredt uden Kongens Vidende og Villie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Fra Basel anføres dog under 4de Febr. en Indbydelse til Christenheden af bemeldte forhenværende Konge angaaende denne Valfart, hvilken er forkyndet i Kirkerne i Basel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Paris, den 10de Febr. De Skibe, som afgaae til Stokfiskfangsten ved Terreneuve, skulle forsamles i St. Malo, hvor der skal gives dem Forholdsordrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Det Rygte at en engelsk Flaade krydser for Cadix, fra at hindre den til America bestemte spanske Flaade for at løbe ud, er ganske ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Offentlige Blade sige at Kong Joachims Gesandt har nu faaet Sæde og Stemme i den italienske Committe i Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Angaaende Begivenhederne i Jtalien veed man endnu stedse intet Bestemt, og man begynder at troe, at den heele Sag har været blind Allarm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Christiania, den 8de Febr. Grev Vedel=Jarlsberg, der er Finantsminister har bekiendtgjort, at Rigsbanken i Christiania har udstædt circa 20 Millioner Rigsbankdaler N. V.; omtrent 1 1/2 Million circulere formodentlig endnu i norske Assignations=Beviser, og danske Courant=Sedler, hele Seddelmassen er altsaa 21 1/2 Million Rbdlr. N. V. Omtrent 3 Millioner vare udlaante til Private; som man kan vente tilbagebetalte, altsaa Statens Gield 18 1/2 Million. Storthinget har besluttet, at inden næste ordentlige Storthing fatter en Beslutning, skal der ei udstædes flere Papirpenge, end de af Rigsforsamlingen i Eidsvold bestemte 14 Millioner Rbdlr. N. V.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske og indske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Korsøer, den 19de Febr. Idag er den Kongel. Brev, og Pakkepost første Gang igien overført herfra til Nyborg med Postjagten, efterat Transporten siden Slutningen af Januar Maaned d. A. formedelst Jis i Beltet har maattet skee herfra med Iisbaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
I en Siellandsk Avis findes følgende Samtale imellem en Rigsdaler og en Rigsbankdaler Rigsbankdaleren. Det giør mig ret ondt for dig min Broer, at det saadan skulde gaae dig; du og din Familie havde dog boet saalænge her i Landet, dine Slægtninger vare saa talrige, mange af dem vare 50 andre 100 Procent høiere oppe paa Straaet end du, du havde saa mage Venner, alle vilde have dig hos sig og dog kunde du ikke hytte dig. Rigsdaleren. Ja hvad skal man sige dertil, Intet er af Varighed i denne Verden; Keisere og Konger blive jo satte af i vore Dage, kunde jeg da vente at det skulde gaae saadan en Almuesmand som mig bedre, Rigsbankdaleren. Ja din Død er mit Brød; var det ikke gaaet galt med dig, saa var jeg ikke kommet i Velteen; imidlertid kan jeg dog sige dig, at jeg er ikke fornøiet; thi det synes, som Folk ikke vil giøre noget ret af mig, endskiønt min Kiole er langt smukkere end din og Luen er endnu ikke slidt af den. Rigsdaleren. Vær du kun rolig derfor, det kommer deraf at du skrantede lidt, deengang du blev født, det var ogsaa saadant ondt Veir i den Tid, troe mig! Veiret vil snart blive godt, og saa vil du no komme til Kræfter og Anseelse; og da vil de staae til Skamme, som nu speculere paa din Undergang. Rigsbankdaleren. Men der falder mig en Ting ind Broerlille, hvorledes gaaer det til, at jeg kan tale med dig, nu husker jeg først du er død. Rigsdaleren. Sandt nok, men jeg gaaer igien saa det er en Lyst. J forrige Tider var jeg i Folkes Lommer, nu er jeg i deres Munde, læg kun Mærke til naar de skal give Penge ud, saa nævne de aldrig dig, men mig, det er dog en Fornøielse at vandre igien paa Jorden og høre sit Navn nævne og see sin Agtelse holdet vedlige. Naar Folk skal kiøbe noget, betale Skatter eller giøre noget godt saa vogte de sig vel for at sige, at de skal betale en Rigsbankdaler, nei, da er deres Ord: der skal man betale hele 6 Rigsdaler, det er dog forskrækkeligt; det er dog rart at see, hvor fornuftige Folk kan være. Rigsbankdaleren. Veed du hvad Broder, jeg kan blive fortrydelig paa dig derfor, dit Navn har levet længe nok i Verden, bør nu ikke Touren komme til mig er det Ret saadan at tage Æren fra mig; Rigsdaleren. Vær du kun rolig! du kan være vispaa, at du bliver heller ikke forglemt; vi ere Brødre, og du og jeg skal ogsaa deele Æren broderlig med hinanden. Folk ere ikke saa uskiønsomme, naar de kun ikke skal betale noget, men skal have Penge af andre, saa forglemme de aldrig dit ærede Navn; hvem taler f. Ex. om, naar han har noget at sælge, at der derfor skal betales 6 Rigsdaler, du skal altid høre, at de da sige, at det koster kun en Rigsbankdaler, Menneskene ere meere billige end man troer, naar man kun kiender dem ret. Rigsbankdaleren. Tak for din gode Underretning og tilgiv mig min Mistanke mod Menneskene. Men enhver dømmer Menneskene efter sin Erfaring i Livet; dig har de troet for godt og mig troer de for ilde. Men jeg begriber af det Exempel, du har anført, at Folk har gode Grunde til hvad de giør, og naar kun Folk handle efter Raison, saa er der intet at sige derpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
I flere Aviser læses en Aneedote om en Frier fra en af Siellands Smaakiøbstæder, som var bestemt til at ægte en Justitsraad Datter i Kiøbenhavn, men ved sin Ankomst tog feil og forelskede sig i Barnepigen, der i Familiens Fraværelse fandtes siddende i Divanen, klædt i det moderne Muck med en Bog i Haanden. - Unægtelig kunne slige Feiltagelser let indtræffe i denne Tid, da Tienestepiger, især i Kiøbenhavn klæde sig som Jomfruer og Frøkener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
I Adrasten læses en Opfordring til Politiet om at standse Forlystelsessygen, der udbreder sig saa let over alle Stænder, ved at indskrænke de offentlige Forlystelser lige fra Ballerne en masque til de gemeneste Dandseboder. Forfatteren gaaer saavidt i sine Drømme, at han af Grækenlands og Roms Exempler vil indbilde Folk, at Staterne ene kunde bestaae ved følgende Dyder: Huuslighed, Sands for det Gamle, Patriotisme og Religion, Hans eget træffende Skilderie af vor nærværende Verden giendriver han bedst: Det synes - siger han - at Hovederne ei allene ere forstyrrede paa de Mennesker, der lide af Forlystelsens Galenskab, men de forstyrre endog de Familiers Rolighed, der ønske at leve i Stilhed; thi melankolsk, færsindet bliver Enhver, der ikke tumler sig med og en reen Uting i den fine og poleerte Verden. De sørgelige Virkninger af denne Forlystelsers Galenskab, klassificerer han saaledes: 1. For Jndividerne, der ved den evige Omdriven fra Forlystelse til Forlystelse tidlig blive sande Veteraner i Glædens og Fornøielsernes Tieneste, og udarte til blotte aandende Tapetfigurer, til maskerede Personer uden Hjerne, Liv og Kraft. 2. For hele Familier, der saaledes deele deres Tid mellem Forlystelse, Søvn og KiedsommelighedForlystelsens gamle Følgesvende, og kunne altsaa ei andet end forsømme deres eget Inderste, deres helligste Forhold til Børn, Venner og Familie. 3. For selve Staten, der nu fra disse Planteskolet ingenlunde kan love sig gode Borgere, men en Slaphed i dens artikulerende Dele og en Opløsning tidlig eller sildig. Paa det i denne Avis No. 12 fremsatte Spørgsmaal. læses nu i Mariboe Avis følgende Svar: "Naar enhver Ret, den være der eller her, er aabnet eller sat i Hs. Majestæts Navn, saa er enhver af de Tilstædeværende forpligtede til at tage sin Hat af. Da nu en offentlig Auction er en virkelig actus judicialis c. Rets handling, og Hammerslaget en virkelig Dom, ved hvilken Dommeren (Auctionsdirecteuren) i 2de dertil udnævnte Vidnesbyrds Overværelse, tilkiender den Høistbydende denne eller hiin Ting, som hans fuldkomne Eiendom, saa skiønner Udgiveren ikke rettere, end at den respective Spørger er forpligtet til smukt og høvisk at tag Hatten af, naar han vil overvære en afholdende Auction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-02-24
Prædikanterne. I Domkirken paa 3die Søndag i Faste Hr. Copellan Hansen. J Chatrina Kirke Hr. Pastor Satterup.