Berlingske Tidende, 1767-08-24
Barchen, den 25de Julii. Dettede Deende fra hvis af Central-Conforderager Paaskebanen, have haft Anding des Kon Hs. Majest saavel som forden Vel mas, en naadig derfra for den Katholske Rabene, og de efter gamme Grund forterkammers og Friheders VedAacheldelse, hvorom de fra Hs. Majest. af de naadige ForFringer. Undertabtrat, som Kongen haver ladet udtage til at sammenkalde den overordentlige Rigsdag, og til dagens Gadelse, for at udsælge Landsalden ved denge Maader, naar afsat ud paa Dissenternes Gader, a den endte Driberatens Pest, som derved skal enhandLanddagen i Pohlen og Litthanen skal holdes den 24de n. General Landdagen for Praussen den 7de Septbr. EnHestaden for for meldt) den 5te Octbr. delig er alt det Fornødne bragt i Stand til Fyrsten Primas Sagers Aforstole til Rom, Canoniens Øinenti og en mentes fra Garsen have svaren, at de aldrig have bort der fort noget med den ningente Primes, som har været dende mod den Romerske Religion eller gode Sæder. Paade Dage have i for de her værende Bukopper holdt idelige Samtaler end ham, de treifte vil fornøyede med den de den udkastede Formar til at underskrive Conforderatiohave en nye, uagtet den er underskreven af Er Mon af Pemberg, Ølverne af Cracan og Kammer; Bi Horn af Colonien, som og har varet derved, har dog saameget billig, og saat, at han maatte bekiende, at denterne heden var et stor Uret, at som Biskop for de hans Samvittighed ham til at raade, at man fød vederfares Ret, efter de dem tilkommende Rettigheder, som Raadsherre maatte han bekiende, at Politiqve og Fr. Brat udfordrede det. Man arbeyder elles paa at Dedenternes Sager i Oden førend Rigsdagen, der endog alt atort Udkast til Conditionen dem an stede, dog allene de Concaliske og Reformerte, thi Graterne føres en aparte Condition. Den forn heder egenig 15 Panter, som ere alle mærkværdige, serne angaar den althes som de skal haves De Stam ter og Anordninger som for Reformationen ere fastsatte mod Kierterne, og dem man saa ofte ved forrige Rigsdag har an sort, og giort Disidenterne til Klætter, blive casserede, og skal ikke mere maae anføres mod Disidenterne, saasom Staturum Pladislas Jagellonis de 20. 1424, Statutuur Uladslat gral samt Decretum Janusii, Duets Majorie, efter hvilket ingen Lutheraner maatte boe i hele Masurien, eller nogen have af deres Bøger i Huse, de skal herefter ikke mere kaldes Klættere hverken i Tale eller Skrifter, ikke engang Lutheraner og Calvinisker, men kuns Disidenter; deres Præster icke mere Prædikantere, men Pastores, deres Kirker ikke mere forn Fana og Synagoger, men Temple, og dette alt under de Lovene for Bagvaskere fastsatte Straffe, de skal have Frihed at reparere alle de Kirker, de endnu have, og at bygge nye, om det giøres behov; at have Klok ler og Orgeler, at anlegge Skoler og Hospitaler, uden der at om spørge enten Biskop eller Provst; i alle Kongel. Stæder og adelige Godser, hvor Arveherren tillader det, skal det staae dem frit for at bygge Kirker og Skoler, naar derer tilstrækkelig Meenighed; deres Præster have Frihed at døde, troelove, begrave og besøge Syge, og altsammen efsentlig hele Pohlen og Litthauen, samt de derhen hørende Provincer, paa de Stæder hvor der maatte gives Tvistighed angaaende Kirkernes eller Kirkegaardernes Grund, vil Kongen udnævne Commissarier, som ere af Raadet og Ridderstanden, samt ikkans Verdslige, som skal undersøge og paadømme Sagen efter Samvittighed; den 12te Punct angaaer i Synderlighed Distenterne af Adel: Disse skal indsættes i alle deres adelige Fordeele og Rettigheder, saa at de kan erholde alle Æres-Poster og Værdigheder i Senatet, være Landsidde og Deputerede, have og besidde Starøster, og andre Kongel. Godser, i den 13de Punct tillades det end- og, at udenlandske af Adel, naar de have Fortienester, og kan være Fædrenelandet nyttige, kan, uagtet de ere Distdenter, paa Rigsdagen, med Stændernes Samtykke erholde Jndigenat; saa og at Disidenterne i Stæderne skal indlades og antages til alle borgerlige Rettigheder, i Laugene, paa Raadet; Constitutionerne af 1717, 1733. 1736, 1764 og 1766, som alle vare til Disidenternes store Fornærmelse, blivecasserede; men denne nye Constitution skal ansees som en Tractat, som bliver garanteret af de udenlandske Magter, men i sar af Rusland, Sverrig, Preussen, Engelland og Danmark, alle, som handle derimod, skal ansees og straffes som Freds og den offentlige Roligheds Forstyrrere a. - Man siger, at den Litthaniske Ober Ret havde sat de blant dens Lemmer ud fra Sæde og Stemmer i Retten, som have tiltraad General-Confoederationen i samme Hertugdom, men at den havde fattet andre Tanker efter visse giorte Anstalter fra Conforderationens Side. Man foregiver og, at samme Consoederation har begyndt at agere imod Cancellerne af dette Storhertugdom, imod Bispen af Wilna, den Litthamske Storfeldtherre, Starosten af Samogitien, Storskatmesteren af Litthauen, og imod nogle flere anseelige Personer, som havde foragtet et Kald og Varsel, som fra Confoederationens Side var dem forkyndet, Den 8de Augusti. Efterat nogle af de høye Lemme af Krigs- og Skatte-Commissionerne have takket af, ford de ikke ville sværge sig til General-Confoederationen, have de blivende Lemmer, samt Betienterne af begge Commissioner, den 1ste hujus svaret Kongen og Conforderationen, Troskab, hvorefter de nu holde deres sædvanlige Sessioner.