JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Constantinopel, den 10de October. J forrige Løverdags blev Portens Tolk, navnlig DrakoSuzzo, tilligemed Exfyrsten Ypstantii, forviist i Landfingtighed, saaledes, at den første maatte vandre til Tenedos, og den anden, i Selskab med sine tvende Sønner til Øen Rhodus. Men hvilket et sieldent Phænomenon i Portens Opførsel ved denne Tildragelse; thi man har endog virkeligen Aarsag til at ønske de Forviiste til Lykke, saasom denne Strablev dem tilskikket, uden at deres Gods, Midler og Papiret bleve confiskerede eller forseglede. Den nye Tolk er en vi Alexander Maurokordato, en Søstersøn af den nyeligen udvalgte Fyrste i Moldau og Svigersøn af Hospodaren i Wallachiet, en ung, elskværdig Mand, som i den sidste Krig havde tilbragt nogle Aar i Rusland, og formælet sig med ser artigt Strasborgerfruentimmer, men hun gjorde ham nart derpaa til Enkemand. Han baade taler og skriver det Franske og Tydske Sprog med en særdeles Færdighed. Det fortiener herhos, som et besynderligt Tilfælde, at tilkiendegives, at den nu værende Storvizier og Portens Tolk besidde begge Kundskab i det Tydske Sprog, og det temmelig grundigen. til Oprør er her endeligen ved den nye Storviziers kloge, Politik blevet dæmpet. Man maa lade denne Minister vederfares Ret, og tilstaae, at han er en Mand af sieldne Egenskaber. Den afsatte Storvizier havde ikke Alvorlighed og Standhaftighed nok, til at holde den gemeene Mand og Militsen i Tømme. Storherren blev derfor nødt til, at lade Caputhan Pascha, (Storadmiralen) komme tilbage med Floden en heel Maaned tiligere, end ellers pleyer at skee, paa det han, som en Mand af stor Forstand og megen Erfasting, maatte hielpe til, at tilveiebringe Orden og Rolighed, Chrilket ogsaa snart skeedte ved ham og den nye Storvizier. Nogle store og fornemme Herrer, som havde været Stifters af disse Forvirringer, bleve afsatte, andre kastede i Fængsel, log mange af Pøbelen ere blevne henrettede. - Da de fleste af de Lovforstandige stemme for Krigen i Anledning af de i Crin opkomne Uroeligheder, og Folket syntes at give disse oplyste Nænds Godtbefindende Gehør, hvilke bedre kiendte deres Love end Rigets slette Forfatning; saa blev deres Forstander, Mufti, afsat, og en nye valgt i hans Sted. Denne, en Mand af stor Duelighed, i det mindste en saadan, som veed, at en Krig i disse Omstændigheder har langt meere at betyde end Pøbelen tænker, stemmer ganske for Freden, og det lader sig allerede forlyde, at det Russiske Keiserlige Hof og Porten ere blevne enige om at udvælge en af de Europæiske Magter til at mægle dem imellem i denne critiske Stridighed, angaaende Crim.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Cadix, den 22de October. Der maae i Nærheden af os være forefaldet en Træfning paa Søen; thi vore Fiskere have den 20de hørt en stærk Kanonade, som igien begyndte den 21de. - De Franske Tropper, som have været i Leyren ved St. Roch, rykke ind i denne Stad. Formodentlig skulle de gaae herfra til Amerika eller Vestindien.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Paris, den 4de October. Hr. von Vandreuils sidste Depecher ere meget foruroeliggende. Da den Magt, han commanderer, er ringere, end den fiendtlige, saa vil han være nødt til, at forblive i Havnen ved Bosion, indtil han faaer den Forstærkning, hvorom han anholder. Den forlængede Belering for Gibraltar har forhindret sammes Afsendelse; thi man troede for ganske vist, at denne Fæstning vilde være erobret førend den 15de September. Vort Hoffes Udkast saavel angaaende Operationerne i Nord=Amerika, som i Henseende til Fredsunderhandlingerne, have derved faaet en anden Vending. Til Hr. von Guichen og Hr. de la Mothe Piquet er den Befaling bleven udstædt, at de skulle komme tilbage til Brest. Man troer, at den sidste skal strax afsendes med nogle Skibeogen Convoy, tilligemed 12 Millioner for de forenede Stater, til Hr. von Vandrenil. Hvad Freden angaaer, saa taler man endnu om en Kongres, og det er vist at Hoffet i Madrieer tilbøyeligt til, at antage Fredsforslag.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Paris, den 8de November. Paa en Tiid, da man ikke tænkte paa at faae nogen Efterretning af Vigtighed fra Gibraltar, har den Kongel. Spanske Ambassadeur ved vort Hof, Græven af Aranda, i Forgaars faaet en Coureer fra sit Hof, hvilken den 29de i forrige Maaned var afgaaet fra Madrit, og har medbragt den Efterretning: at den forenede Flode har fulgt meget nær efter den Engelske, da den seylede tilbage fra Middelhavet til Strædet ; at Hr. de la Motte Piquet har den 20de med sin Avantgarde naaet den fiendtlige Flode og vexlet Kugler med samme; at denne dog desuagtet har fortsat sin Reyse; at Hr. von Cordova og Guichen derpaa ere stødte til Hr. de la Motte Piquet, hvorved 32 Skibe af den foreenede Flode bleve samlede; at Lord Howe, som var 34 Linieskibe stærk, har, da han saae dette, vendt om, og at begge Floderne herpaa om Aftenen Kl. 6 kom i en 3 Timers Trefning med hverandre, hvilken ved Nattens Mørke blev afbrudt; at den foreenede Flode har bekommer i samme 56 Døde og 212 Saarede, iblant hvilke sidste vare 24 Officerer; at det Engelske Forliis ligeledes maae have været meget betydeligt; at Hr. de la Motte Piquet i Besynderlighed har sat an paa et Engelsk Skib, som førde 74 Kanoner; at Hr. von Guichen og Cordova ogsaa have fegtet med stor Tapperhed; at den forenede Flode Morgenen derpaa har vildet fornye Trefningen igien; men at den Engelske Flode havde om Natten fortsat sin Tilbagereyse til Engeland; at 14 Skibe af den foreenede Fløde, som vare blevne tilbage, den Middellandske Søe, endnu ikke den 21de var at see i Strædet; at den forenede Flode skal vende tilbage til Cadix; at Lord Howe har ladet adskillige Transportskibe blive tilbage i Middelhavet; og at 5 af disse ere blevne tagne af nogle Fregatter og Skebekker, som horde til den foreenede Flode. -
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Det synes nu at blive vist, at Fæstningen Gibraltars Beleyring bliver ophævet. Vore Tropper have allerede den 15de hujus brækket op til Cadix. - Efter adskillige private Breve fra Leyren, ere kun 36 Transportskibe løbne ind til Gibral. tar, endskiønt Admiral Howe har havt hos sig til denne Fæstnings Proviantering 48 til 50 Skibe.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Til Orient er ankommen et Skib, som har medbragt den Efterretning, at Fregatterne, lillige paa 40 og le Gloire paa 32 Kanoner, som i August Maaned dette Aar afseilede fra Brest til Amerika, og havde 3 Millioner Peng og adskillige Officerer inde, have ved Jndløbet af Delavare floden havt en Træfning med et Engelsk Skib paa 74 Kanoner, og vist skulde have entret samme, dersom ikke 5 Engelske Skibe havde kommet dertil. Den ene Fregat, la Gloire er lykkelig kommen ind til Philladelphia; men den anden, Aigle er strandet. Dog har man reddet Pengene og det meeste at Mandskabet paa samme, men Capitainen, Hr. de la Touche- og henimod 22 Saarede er blevne gjorte til Fanger af Fienden. Paris, den 11te Nov.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
J Forgaars ere vel atter Privatbreve ankomne fra Madrit dog har man ved samme ikke erholdet nogen nærmere Efterretning om Kanonaden imellem begge Floderne, end den, som er bleven meldet. Man har ventet Græven af Artois i Escurial den 29de i forrige Maaned, hvor han sammesteds har villet opholde sig til den 5te hujus; men den 19de agter han at være i Orleans, og den 20de igien i Versailles. - Den første Spanske Coureer, som kommer, vil ustridigen melde os Hr. Cordovas Tilbagekomst til Cadix, og tillige sætte os i større Vished i Henseende til mange andre Ting; thi efter de sidste Breves Jndhold fra Cadix, af 22de i forrige Maaned, har man sammesteds ikke vidst noget videre, end at den foreenede Flode forfulgde den Engelske; der har sammesteds ikke været det ringeste bekiendt om en imellem samme forefaldet Træfning. Og i den korte Journal, som staaer i MadriieTidenden, og kun gaaer til den 19de i fornævnte Maaned, bliver det tilskreven en stærk Vestenvind, at den forenede Flode har ikke kunnet bringe Admiral Howe til en Fægtning. Græven af Estnings Vogn er gaaet i Stykker paa hans Reyse, hvilket har foraarsaget ham et Ophold i Estampes af 3 til. Timer. Han skal endnu i denne Maaned afseyle fra Cadi med en anseelig Flode til Vestindien. Fæstningens Gibraltars Beleyring vil altsaa formodentligen blive ophævet Dersom man vilde fortsætte samme, saa skulde vel Fæstningen neppe kunde holde sig over en 6 Maaneders Tiid, formedelst de mange Mennesker, som ere i samme. - Forresten haman endnu erfaret, at Gouverneur Elliot har sendt alle Krigsfanger tilbage igien til Leyren ved St. Roch, undtagen 46 Sveitzere og Walloner, hvilke have taget Engelsk Tieneste, - Henimod den 25de hujus skulle i Brest 12 Skibe vare seylfærdige. - Med det nyeligen ommeldte Fartøy, som et ankommet til Orient fra Philladelphia, er der ankommer en Kongres=Deputeret, og en Sekretair fra Hr. de la Lucerne. vor Minister ved de forenede Stater; men man veed ikke, hvori deres Commissioner bestaae. - Foruden Græven af Estain skulle, som man hører, de Herrer Marquiser af Castries og Græverne af Afry og af Vaux, ophøyes til Marskaller af Frankrige.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
London, den 29de October. I Gaar ankom der en Expresse fra Hr. Fitzherbert i Parritil Statssecretairen Lord Grantham, hvilken meldte det Hoviske Escadres Ankomst for Gibraltar. Den kom derinden 11te hujus, og seylede i Nærheden af Fæstningen indi den 14de. J den Tiid vare Flodens Baade beskieftigede me at bringe i Land Soldaterne, Levnetsmidlerne og Krigsmunitionen, som vare bestemte for Fæstningen. Alting gi lykkelig for sig, og den foreenede fiendtlige Flode af 48 Krigsskibe, hvoriblandt 44 Lini skibe, blev liggende for Anke uden at foraarsage vor Escadre den ringeste Besværlighed, Den 14de om Morgenen reyste der sig en heftig Storm af Nordvest, som nødte den Brittiske Escadre til at lette Ank og gaae videre. Faa Timer derefter blev den foreenede Flod nødt til at giøre det samme; men 2 af dens Skibe blev drevne paa Grund. Det ene, et Spansk Linieskib, ske gandske være forliist, og det andet et Franskt, bleven meget beskadiget. Man ventede at det skulde komme til en Trefninimellem begge Floderne. Vor Flode bestod af 34 Linieskib - Det er ugrundet, at Præliminarierne til en separat Fre med Hollænd er blevne undertegnede. London, den 1ste November.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Alle de Efterretninger, som melde os Gibraltars lykkeliProviantering, ere komne til os over Frankrige; der er endnu ikke indløbet det allerringeste fra Lord Howe selv detsangaaende, men man venter hans Depecher hvert Øyeblik. Hidindtil vide vi kun for vist, at det Spanske Linieskib, St. Michel, er strandet ved Spidsen af Europa og taget i Besiddelse af Gouverneur Elliot; men om ogsaa nogle af de Franske Skibe ere forulykkede, derom have vi endnu ingen sikker Efterretning omendskiønt der i vore Tidender meldes om adskillige at samme.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Wien, den 6te November. Man siger, at der skal udkomme en Forordning her imod den alt for store Pragt og Overdaadighed, i Følge hvilken det skal allene være Cavalererne, Damerne og Adelen tilladt, at bære gyldne, sølv og silke Stoffer. De, som ikke ere af Adelen, skulle indskrænke sig til Klæder uden Zirat, og Fruentimmerne maa afholde sig fra den høie Hovedpynt. - Med det første skal en ung Evangelisk Cavaleer, efter erholdet Keyserlig Tilladelse, optages i det Theresianske Adelige Collegium til Opdragelse og Dannelse, hvilken er den første ukatholske Lærling i dette Ridderlige=Academie.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Berlin, den 16de November. J Forgaars har vort Kongelige Hof, i Anledning af Hendes Kongelige Høyheds Prindsesse Charlotte Amalie af Danmark Dødsfald, anlagt Sorrig, som bæres i otte Dage.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Haag, den 9de Nov. Man hører nu, at Enigheden i Provindserne Tiid efter anden igien oprettes, saa det Engelske Partie begynder at blive svagere. - Paa det forulykkede Skib Unie har Prindsen af Anhalt ikke befundet sig; men vel 12 unge Herrer fra 12 til 14 Aar, hvilke ere Børn af anseelige her værende Familier. Blandt samme befinder sig, destoværre, ogsaa den eneste Søn af Hr. Baron Rheede, vor Gesandt ved det Berlinske Hof. - Vore Ostindiefareres Ankomst, som saalænge have maattet ligge i Norge, har foraarsaget en saa meget desto større Glæde, som disse Skibe have saa rige Ladninger inde, hvis lige ikke i lang Tiid er ankommen hertil fra Ostindien.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Pohlen, den 9de November. Efter sikre Beretninger fra Ukrainen skulle Urolighederne: Crim lykkeligen være endte og bielagte ved det Russiske Hoffes Klogskab og den der værende Generals Standhaftighed. Den forrige Chan er igien bleven antaget og indsat, og hans Broder er paa en anden Maade bleven stillet tilfreds. Dette skal og være Aarsagen til, at de nye Russiske Tropper, som vare underveis, fik Ordre til at ikke marchere videre, saasom deres Nærværelse, efter disse Sagernes Omstændigheder, ikke meere behøvedes, besynderlig da den Ottomanniske Port ikke directe vilde menge sig i denne Sag, hvortil den Russisk Keiserlige Ministers kloge Opførsel i Constantinopel i Særdeleshed skal have biedrager meget.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Corsøer, den 14de November. Jndkomne: Den 11te hujus Kongel. agende Post 7 Læs, Kiøbmand Angel fra Altona til Kiøbenhavn. Den 13de: Geheimekaadinde Juel Wind fra Fyhn, Kammerherre von Schilten med Frue fra Holsteen, Kiøbmænd Heitz og Kegner fra Hamborg, alle til Kiøbenhavn. Udgaaet: Den 8de hujus Jøden Abraham Marcus til Nyborg. Den 10de: Kiøbmænd Henrich Meyer, Carl von Weismantel, Andreas Winckler og Carl Henrich Wolf fra Kiøbenhavn til Amsterdam. Den 11te: Kongel. agende Post 6 Læs. Den 12te: Pastor Barfoed fra Kiøbenhavn til Odense.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Helsingøer, den 18de og 22de October. Den 15de hujus indkom fra Nordsøen 26 Skibe, deraf 1 K. Svensk Fregat til Carlscrone, 2 Fregatter af og til Kiøbenhavn fra St. Croix med Sukker, Kaffe og Tobak, Skipper Carbun af og til Femmern fra Rotterdam, 1 Dansk af Drage fra Amsterdam med Stykgods til Kiøbenhavn. Den 16de indkom fra Nordsøen, 34 Skibe, deraf 16 Svenske fra Gothenborg, Marstrand og Udewalle med Stid, 1 Snov af Christiansand, i dito af Flensborg, begge fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker, Kasse og Tobak. Den 17de indkom fra Nordsøen 19 Skibe, deraf : Svenske fra Gothenborg og Marstrand med Sild, saa er og ankommet 1 Fahrtøy af og fra Anholt, som beretter, at i en stærk Storm og tyk Luft er der forulykket i Gallioth af og til Stettin fra Amsterdam med Stykgods. Af Ladning eller Skibet er aldeles intet bierget, men Folkene ere alle biergede og lidet af Takke lagien. J Sundet ligge 135 Skibe, som til Nordsøen ere destinerede, deraf i Kongel. Engelsk Orlogskib, 2 Fregatter, 1 Snov, 1 Kutter og 75 Engelske Koffardieskibe. Den 15de huj. indkom i Havnen Skipper Erich Brandt her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods, Skipper Petersen af og fra Erveskiøbing med 500 Tønder Kornvahre af Rug, Byg og Havre, i Gallioth af og fra Calmar med Bræder, 3 Fahrtøyer af og fra Jsefiorden med Byg. Den 17de indkom 1 Fahrtøy af Hornbeck fra Kiøge med 250 Tdr. Byg. Den 18de hujus indkom fra Nordsøen 18 Skibe, deraf i Kongel. Engelsk Kutter paa 16 Kanoner, uden at bringe noget Koffardieskib med under sin Convoy. Den 19de indkom fra Nordsøen 16 Skibe, deraf i Kongel. Engelsk Orlogskib paa 64 Kanoner. Den 20de ankom fra Nordsøen 18 Skibe, deraf 2 af og til Dantzig fra Hull til London med Stykgods, Resten meest Sven skee fra Gothenborg med Sild til Østersøen; og ankom fra Østersøen 11 Skibe, saa laverede og ud af Sundet 35 Skibe, meest under Preussisk Flag. Den 21de indkom fra Nordsøen 25 Skibe, meest Svenske, fra Gothenborg, Marstrand, Warberg og Ude valle med Sild til Østersøen. J Sundet ligge 125 Skibe, som til Nordsøen ere destinerede, deraf 2 Kongel. Engelske Orlogsskibe, 2 dito Fregatter, i Snov, 2 Kuttere og 75 Engelske Koffardieskibe. Den 18de hujus indkom i Havnen Skipper Erich Brandt her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods, 3 store aabne Fahrtøier med særske Sild. Den 21de indkom Skipper Wiin berg her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods, og udgik Skipper Jacob Carbuhn af Femmern til Kiøbenhavn med Blye, i SvensGaliase af og til Calmar.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Kiøbenhavn, den 22de November. Den 21de Sept. er Proprietair Nicolai Tofte allernaadigst beskikket at være virkelig Cancellie=Raad. Den 25de Oct. er Studiosus Christian Koch beskikket at være Præst ud Citadellet Frederichshavn. Den 9de Octob. Sognepræst Hr. Jørgen Christian Guldberg at være Sognepræst for Bragernes og Strømsøe Meenigheder. Den 18de Oct. er Claus Baahd beskikket at være Vice Raadmand i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Under Dato Christiansborg Slot den 11te November har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Forbudet af 14de December 1778, i Henseende til fremmed Rugs Jndførsel, til Brug i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grævskabet Ranzau, til 1ste Julii 1783 ophæves. Hr. Conferensraad Peter Christian de Schumacher, har ved en ham den 6te Oct. d. A. af Hendes Majestæt Keiserinden, af Rusland meddeelt Audienz, overleveret sin Creditiv=Skrivelse, som Kongel. Envoye extraordinaire og Ministre plenipotentiaire ved det Russisk Keiserlige Hof.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Ved Anledning af den imellem det Danske og Russiske Hof nu sluttede Commerc=Tractat, har det behaget Hendes Keiserlige Majestæt af Rusland at lade ved sin Minister Hr. Baron von Sacken allernaadigst tilstille Hr. Statsminister Baron Rosencrone og Hr. Geheimeraad Stats Secretaire Høegh Guldberg, hver en kostbar med Brillanter besat Tabatiere, ziret med denne store Keiserindes Portrait; ligesom og til den første Secretair i det udenlandske Departement Hr. Legationsraad Høyer en smuk Brillant=Ring.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Ved Tal=Lotteriets 232 Trækning i Wandsbeck udkom No. 5, 27, 66, 6, 60.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Ved Tal=Lotteriets 352 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 61, 73, 7, 69, 42.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Fra den 9de til den 16de Novbr. d. A. ere her i Staden copulerede 34 Par, fødte Drenge 24, Piger 28, tilsammen 52; døde Mænd 13, Qvinder 13, Drenge 14, Piger 14, tilsammen 54; ere altsaa 2 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 1, Brystsyge 5, Falden til døde 1, Feber 6, Flod 1, Forraadnelsesfeber 4, Hastig Død 1, Kopper 17, Kræft 1, Slag 6, Svindsoet 1, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 6.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Copulerede. J Kiøbenhavn den 20de November Hr. Hans Christian, Muusmann, Administratør ved Canal- og Handels=Compagniet og Mad. Anne Catharina Testrup, fød Hammond.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Døde. J Rostock den 10de Nov. Hr. Christopher Ernst von Schack, Ridder af Dannebroge og Kongel. Dansk Kammerherre, Fader til Hs. Extellence Hr. Geheimeraad og Ober hofmarskal von Schack.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
J Trunhiem den 4de Nov. Hr. Etatsraad Niels Collin, 65 Aar. J Kiøbenhavn den 16de Nov. Sr. Herman Andresen Klow, Jslandsk Kiøbmand, 37 Aar; Sr. Hans Diderich Fester Viintappersvend, 23 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Med dette No. udgaaer ingen Kiøbenhavnske nye Efter i retninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling under 25de Octobr. sidst, saaledes lydende: vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Peder Arvesen Sørøe, Byefoged udi Vor Kiøbstæd Hobroe og Herredsfoged udi Gierlew og Ondsild Herreder, og Jacob Hasselhalch Told=Controlleur udi Vor Kiøbstæd Mariager, i Vort Land Nørre-Jylland, som Opbudsmænd udi Kiøbmand Peder Kirketerps Opbudsboe i bemelte Hobroe, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den Wiborger "Samler, samt den Altonaiske Mercurio, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemelte Kiøbmand Peder Kirketerps Opbudsboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos fornævnte Opbuds=Commissarier, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i "Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn. den 25de Octobr. 1782. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Byefoged Peder Arvesen Sørøe af Hobroe og Told=Controlleur Jacob Hasselbalch af Mariager, som Opbudsmænd i Kiøbmand Peder Kirketerps Opbudsboe i bemelte Hobroe, Bevilling at maa i Aviserne indkalde bemelte Peder Kirketerp, Creditorer. Bliver alle forbemelte Hr. Peder Kirketerps Opbudsboes Credi og Debitorer herved indkaldede til de i Loven for inden og udenlandske foreskrevne Tider for os i Opbudsboet i Hobroe, at møde den 23de Decbr. 1782, den 3die Februar. og den 23de Decbr. 1783, Creditorerne for deres Fordringer, at anmelde og lovlig bevise, saafremt de ikke formedelst Udeblivelse vil tage Skade for Hiemgield, og Debitorerne for deres Debit at betale, da enhver skal nyde Begegnelse af den Ret Loven byder og Boets Omstændigheder tillader. Opbudsboet i Hobroe, den 11te Novembr. 1782. Sørøe. Hasselbalch.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
J Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, af 13de Novbr. 1782., saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Andreas Stad Kiøben. Christian Palle af Vores Kl. havn, hans for Johannes Heyliger af bemelte Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Johannes Heyliger, paa egne og Med=Arvingers Vegne, maa ved Proclama sub pæna præclum & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Peter Heyliger og hans ligeledes afgangne Hustrue Marie Aletta Heyliger lod Meyer paa Vort Eyland St. Croix i America, de i Vore Riger og Lande, samt Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og der Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle deres paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 13de Novbr. 1782. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Johannes Heyliger af Kiøbenhavn, Bevilling at maae paa egne og Med=Arvingers Vegne i Aviserne indkalde afg. Poter Heyliger og Hustrue Marie Aletta Meyer af St. Croix, deres Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 18de Novbr. 1782. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii forbemelte afg. Peter Heyliger og Hustrue Marie Aletta fød Meyer, deres Creditorer, at melde sig inden foreskrevne Tider, enten hos Major Martinus Meyer Heyliger paa St. Croix eller hos mig underskrevne, med behørige Legitimationer, da enhver kan vente sig deres retmæssig havende Fordringer betalt. Kiøbenhavn, den 19de Novbr. 1782. Paa egne og Med=Arvingers Vegne Johannes Heyliger.
Berlingske Tidende, 1782-11-22
Efterdi det befindes at i Hof= og Stats=Calenderen ved Antegnelsen af Jndskrivnings Froknerne i Roeskilde adelige Jomfrue=Kloster, er indløben Jrringer, da adskillige af dem deels ere døde, deels gifte, saa bliver dette herved til Advarsel bekiendt F. C. Scheel. gjort.