JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Det faldne doctrinaire Ministeriums Organ, Journal des Debats, bryder ud i Jammerklager over det Passerede: Hvor har dog Alting forandret sig i faa Dage, almindelig Ro og Sikkerhed herskede, man saae neppe hist og heren liden Sky paa den fjerne Horizont, for den strax igjen var forsvunden; der gaves neppe noget væsentligt Strids punct, over hvis Afgjørelse Meningerne alvorligt vare deelte paa engang see vi idag et styrtet Ministerium, et Kammer, der er ueens med sig selv, en usikker Fremtid, tusinde Slags Forviklinger, som syntes loste, men som nu paa ny have knyttet sig til haarde Knuder. Hertil kommer endnu et nyt, og skjæbnesvangert Stridspørgsmaal, om Rentereductionen! Hvorledes har man kunnet saa modtvilligt fremsætte det: Vi ville ei skildre med altfor mørke Farver; vi ønske tvertimod, at De, som have reist denne Storm, ogsaa maatte, vide at sætte Grændser for den, og derved, paa engang, givel Beviser paa deres Jndsigt og Redeligheden af deres Hensigter. Man seer deraf den store Sensation, Ministeriets Fald har vakt, den Bitterhed, man nærer i sit Sindelag mod den forrige Finantsminister og udentvivl tillige den skjulte Hensigt at vække Uvillie imod ham. Processen imod Fieschi gaaer sin Gang. Uagtet de andre Anklagedes Bestræbelser for at modsige og benægte Fieschis beskyldninger imod dem, synes dog Sagens Gang at vidne om, at disse beskyldninger ikke have været ugrundede. Saaledes er allerede Boireau bragt til halv Bekjendelse og ved hans Udsagn, saavelsom ved Fieschis Maitresses NinaLassaves ere allerede Pepin og Morey bragte betydeligt i Knibe. Fieschi selv griber Leiligheden, hvor han kan, til at prale med, hvad han kalder, de lykkelige Følger af hans Udaad. Saaledes erklærede han, i et af Møderne, at han ansaae det for en reen Bagattel, at der kom til at falde 5 Hoveder for et Attentat, der havde havt saa lykkelige Følger for Landet; ja! han yttrede endogsaa, at selv de ved Explosionen dræbte og saarede Mennesker ikke kunde komme i Betragtning imod hvad der ved Attentatet var vundet. Over dette sit Yndlingsthemaa udbredte han sig, i et andet Møde, i følgende Udtryk: "Hvis jeg ikke havde været, dexisterede Regjeringen ikke meere; Kosakkerne vilde da allerede have staaet paa denne Side af Rhinen. Jeg siger ikke dette i min Jnteresse, men i mit Fødelands Jnteresse, hvis i Storhed misundes af den hele øvrige Verden. Disse Ord: ere ogsaa talte i deres Jnteresse, mine Herrer Pairer, gaae De den lige Vei og man vil ikke være utaknemmelig imod dem. Jeg haver Utaknemmelighed mere end Tyveri. Jeg ser ikke utaknemmelig. Den der engang har viist mig en Velgierning, kan giøre Regning paa min varige Hengivenhed. Vel tyve Gange har jeg vovet mit Liv for min Velgjører Lavocat. Jeg vilde gjøre det endnu, hvis jeg var fri. Men fri bliver jeg ikke mere; mine Timer ere talte, jeg har gjort mig fortrolig med Døden; den har indtaget mine Elskerinders Plads; min Længsel efter den er idet mindste ikke mindre.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Blandede Efterretninger. Keiser Nicolaus har befalet, at ved Embeders Besættelse i Polen, skal den Candidat, som tillige kan Russisk, under forresten lige Betingelser, have Fortrinet; men efter 2 Aars Forløb, fra 1ste Jan. 1838 at regne, skal Ingen meere kunne befordres til offentligt Embede i Polen, forinden han aflægger Prøve paa at besidde tilstrækkelig Kundskab i det russiske Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Den 1ste Febr. begyndte det ottende ordentlige norske Storthing sine Forhandlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Om Vinterens Strænghed i forskjellige Egne af Europa meldes endnu følgende: J Spanien lægger Sneen mange Hindringer i Veien for Beleringen af Fortet S. Virgin de Hort, og i Portugal har man i mange Aar ikke havt sa stræng en Vinter som denne. Dourofloden har 2 hele Dag været tilfrossen ved en By i Tras-os=Montes, og selv i Lissabon har man en Morgen seet Iis. J Rom nyder man det uvante Skue, at see danske og tyske Kunstnere løbe paa Skøiter. I Odessa steeg Kulden den 26de Decbr. fra om Middagen til om Natten fra 3 1/2 til 20 Grader. Ogsa i Nordamerika er falden en uhyre Mængde Snee. Hvorvidt man nu i Paris har bragt det i at gjøre Nat til Dag, sees deraf, at det sidste Bal hos Hr. Thiers blev aabnet Kl. 1 efter Midnat af Prinds Nemours med Fru Thiers. Alene af Blomster, om naturlige eller kunstige, meldes ikke, brugtes for 6000 Fr. Valtsefabrikeuren Straus er bleven indbudt til Cassel med alle sine Musikanter. Længselen efter at høre en rigtig Valts der kan skjære, er saa stor, at man indestaaer ham for 1000 Daler. Han har allerede sat Fødderne i Bevægelse i Darmstadt, Hanau, Offenbach og Frankfurt, og truer, som en moderne Orpheus, med, at han skal faae hele Rhinegnen til at dandse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
For kort Tid siden fandt et qvindeligt Sendebud fra Colmar til Strasborg, paa Landeveien, ikke langt fra førstnævnte Stad, en temmelig svær Koffert, som tvende Jndivider hialp hende at læsse paa hendes Vogn. Disse Jndivider, som syntes at reise samme Vei, forsvandt efter at have bragt Kofferten i Sikkerhed. J Colmar blev dette Fruentimmers Vogn visiteret, og da der ikke fandtes nogen Nøgle til bemeldte Koffert, maatte en Smed aabne den. Man blev ikke lidet forundret over deri at finde det blodig Legeme af et med Saar bedækket Menneske. Den ka Procurator blev strax underrettet derom, og Justitien sort sætter sine Efterforskninger angaaende en saa uhørt Forbrydelse, hvis Ophavsmand endnu er ubekjendt. I den nordamerikanske Stat New=Hampshire har er Bygningskyndig, Abdiar Parker, opfundet et Slags Muur, kalk, der efter 8 til 10 Dogns Forløb bliver haard som Graasteen, og kan modtage Slibning som Marmor. Medens den er blød kan den farves, men naar den først en tor, trodser den alle Veirets Paavirkninger. Dens Bestand, dele ere saa almindelige og godt Kjøb, at man kan anvende den til hele Bygninger, og erstatte baade Muur- og Brud steen dermed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Nr. 53 og 51 af Roeskilde Stændertidende indeholder: 1) Slutning af Sagen at gaaende Etatsraad Treschows Andragende betræffende Arvefølge med Hensyn til Selveierbøndergaarde, Forsamlingens Jndieningspuncter i Andragendet til Hs. Maj. om denne Sag lyde som følger: a) at der maatte udarbeides og til Stændernes nærmere Betænkning forelægges en Lov hvorved der for det Tilfælde, at en Selveierbondegaard efter Forældrenes Død skal gaae i Arv til disses Livsarvinger, og hine ei have efterladt sig nogen testamentarisk Disposition om, hvorledes der skal forholdes med Gaarden, tillægges En af Arvingerne en Ret til at overtage Fædrene= eller Mødrenegaarden, og til det Øiemed forlods at erholde en saadan Deel af Gaardens Værdi, at denne Arving i Almindelighed kunde vente med Held at bestaae ved Gaarden; b) at denne Lov tillige maatte fastsætte, at naar enten Selveierbonden eller hans Hustru ved Døden afgaaer, der da tilstaaes den Længstlevende saadanne Fordele, at den kan vente at beholde Gaarden i en udeelt og ei overbetynget Besiddelse. Forsamlingen fremsender derhos Etatsraad Treschows Andragende, og henstiller de i samme samt i Committeens Beretning fremførte specielle Forslag til Hs. Majestæts Overveielse. J Anledning af de Yttringer, som Etatsr. Treschows Andragende indeholder, om Selveierbonden bør have Ret til at behæfte sin Gaard for en høiere Sum, end den, der oprindeligen er given for samme, bemærker Forsamlingen, at Negtelsen af en saadan Ret, efter sammes Formening, vilde være en altfor indgribende Jndskrænkning i den Bonden som Boets Værge tilkommende Raadighed over den Gaard, der er hans og hans Hustrues Eiendom, ligesom en slig Bestemmelse, ved at anvendes paa en stor Deel af Bøndergaardene i Danmark, vilde kunne indvirke lammende paa Handel og Vandel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Blandede Efterretninger. Igjennem Generalpostdirectionen er under 8de Jan. udfærdiget en allerhøieste Forordning for Hertugdommerne Slesvig og Holsten, hvorved den de Reisende hidtil paahvilende Forpligtelse, til deres Befordring at tage Extrapost, fra 1ste Febr. d. A. skal være ophævet, hvorimod det herefter skal være alle indenlandske Hyrekudske og andre Jndvaanere af Hertugdommerne Slesvig og Holsten, der udleie deres Heste og Vogne for Betaling, tilladt at befordre Reisende, under Jagttagelse af de i Forordningen nærmere angivne Bestemmelser, hvoriblandt den, at der skal erlægges en Stationspenge af 2 1/2 s. Courant pr. Miil for hver Hest, men for Eenspændervogn 3 s. Man kan vanskelig gjøre sig en rigtig Forestilling om, til hvilken Grad Smugleriet drives ved den flesvigske Nordvestkyst. Der gives i den tønderske Marsk og i hele En nen lige op til Ribe næsten ingen Landsby, hvori der jo findes een eller flere Handlende, der ere saaledes forsynede med alskens Varer (dog fornemmelig i Colonialfaget), at det vækker Forundring. At de ikke indkjøbe disse betydelige Forraad i de nærmeste Kjøbstæder og Flækker, er en aldeles afgjort Sag, og at de selv gjøre Jndklareringer, altsaa fortolde Varerne i Partier, er vistnok et yderst sieldent Tilfælde. Man kan derfor uden Overdrivelse antage, at de 3/5 af alle de Varer, de sælge, ere indsmuglede. Hvor er det vel altsaa muligt, at de Handlende i Kjøbstæderne skulde kunne holde Priser med dem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Ved den kgl. Landsover= samt Hof= og Stadsrets Dom af 9de Januar, som, forsaavidt Straffen angaaer, stadfæster Falster Birks Extraretsdom af 30te September f. A.,er Arrestantinden Birthe Hansdatter dømt at have sit Liv forbrudt, for, i den overlagte Hensigt at bringe sit hemmelig fødte og udenfor Ægteskab avlede Barn af Dage, strax efter Fødselen at have indbragt endeel Ureenlighed, og en Pind i dets Mund, og, da hun ansaae det for qvalt, at have henlagt det i et udenfor Gaarden, hvor hun havde Tjeneste, værende lidet Gruushul, hvor hun tildækkede de med noget Gruus og ovenpaa det lagde en liden Fjæl. De Barnet blev fundet her, først af Arrestantindens Madmoder, der havde fattet Mistanke til hende, og derpaa, efter Tilkaldelse, ogsaa af hendes Huusbonde, var det endnu ilive og bragtes ved hensigtsmæssige Midlers Anvendelse tilbagi en saadan Tilstand, at dets senere paafulgte Død af Lægerne skjønnedes ikke at staae i nogensomhelst Causalforbindelse med den tidligere Behandling. Som Bevæggrund til denne Udaad har Maleficantinden angivet, at hun frygtede for ikke at kunne bestride de med dette Barns Opfostring: forbundne Omkostninger, da hun havde et andet uægte Barn, til hvis Opdragelse hun maatte svare et aarligt Bidrag af 6 Rbd. af hendes Løn. Hun har tidligere været anseet med Straf af 8 Maaneders Forbedringshuusarbeide for ikke at have anvendt pligtskyldig Omhu for at frelse et 3die af hende udenfor Ægteskab født Barn, der blev fundet dødt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Reisende. med Dagvognen fra Aalborg idag. Til Kolding: Propr. Cahlsen. Til Hobro: Kbmd. Lillienthal.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Aalborg Kirker. Fredagen den 19de Februar holder Hr. Licent. theol., Pastor Hald Fasteprædiken i Frue Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Bekjendtgjørelser. Da nogle unge Damer have gjort mig det Forslag, at paatage mig deres Veiledning i Skræde dersyning og anden Slags Dame-Arbeide, er jeg saa fri at indbyde Flere til Deeltagelse heri, th uden et passende Antal melder sig, kan jeg ikke paatage mig det. Man ville behageligst gjöre Aftale med mig desangaaende forinden denne Maaneds Udgang. Aalborg, den 18de Februar 1836. Pouline Green.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Fire Arbeidskarle med gode Skudsmaal kunne til 1ste Mai og 2de før, faae Tjeneste paa Bjørum.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
For en Karl, der er vant til Markarbeide, er Condition at faae til 1ste Mai. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Skifte-Jndkaldelse. Løverdagen den 19de Marts næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bliver, paa undertegnede Herreders Contoir i Nørre-Sundby, afholdt en Skiftesamling i Boet efter den i forrige Maaned i Hals afdøde Enke=Madame Dorthea Elisabeth Jacobi, fød Jahrn, hvorved vil blive taget Bestemmelse om Boets Behandling i det hele taget og Boets Realisation og Proclamaets Udstedelset i Særdeleshed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Til fornævnte Skiftesamling indkaldes herved samtlige Boets Vedkommende at møde eller lade møde. Hvilket saaledes bekjendtgjøres i Medfor af Placat 21de April 1824. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 17de Februar 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
En Handelsbetjent, med gode Anbefalinger, søger Emploi til anstundende 1ste Mai i en af Jyllands Kjøbstæder. De herpaa Reflecterende bedes behageligst at henvende dem til Hr. Kjøbmand P. Th. Berg i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
En Jomfru, der kan forestaae en liden Landhuusholdning og har nogen Kjendskab til et mindre Meieries Bestyrelse, kan strax eller til 1ste Mai faae Condition i Nærheden af Aalborg. Man opgive sig til Adressecontoigret i billet mærket 4.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Til forskjellige af dette Amts Forstrande er i Løbet af f. M. lost af Havet inddrevet nogle Foustager med Talg, der alle skjønnes at have ligget længe i Havet, eftersom de ere begroede med Havmoes, nemlig: Til Skagens Forstrand. 18 Foustager, tildeels mærkede A og N. C. Til Horns Herreds Forstrand. 4 Foustager, mærkede: 152. 811716. ihugget CI 7 b. SSylTil Læss Forstrand. 6 Foustager, mærkede: B. I. 52. 186, 127 og 129, samt den ene Foustage le a 100; desforuden er i Søen bjerget noget løs Talg. Endvidere er under 29de f. M. løst af Havet til Skagens Forstrand inddrevet et Skibsvrag med Kjolen opad, saa at det ikke med Bestemthed har kunnet skjønnes, hvorvidt samme er af en Slup eller en liden Skonnert, hvilket sidste ansees rimeligt, da man troer at have fundet Spor af 2de Master.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Af Ladningen, som befindes at have bestaaet af Been og Furre Dæksplanker, er bjerget af sidstnævnte Slags, circa 80 Tylter fra 15 til 20 Fods Længde, men til Navn, eller andet Mærke findes intet Spor, kun skjønnes Vraget at have ligget længe i Havet. Ligeledes er i Løbet af de 3 sidste Maaneder løst inddrevet til Stamhuset Sæbygaards Forstrand en Mærse stang, 15 1/2 Alen lang, en beskadiget Skibstønde, 2 Stkr. Skibsvrag samt en Ege Skibs= eller Dæks=Bielke; Alt ruden Mærke. Eierne eller andre Rethavende indkaldes herved med Aars og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, til for mig at legitimere deres Ret til det Bjergede eller det Proven, hvortil samme er udbragt. Hjørring, den 13de Februar 1836. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Auction. Efter Begjæring af Vice-Consul Fabricius, som i Commissionair for vedkommende Assurandeurer, bliver, Fredagen den 26de Februari næstkommende, afholdt offentlig Auction i Consul R. Bergens Gaard i Skagen over den bjergede Takkelage og Jnventarium fra den under 7de November f. A. ved Skagen strandede Skonnert, Neptunus af Kjøbenhavn - bestaaende af 23 Stkr. forskjellige, tildeels nye Seil, en stor Ankerkjetting, Ankertoug, Pertline, 3 Skibsankere, staaende og løbende Gods, 2 Skibsbaade, Master, Rundholter, samt endeel mere Skibsinventarium. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfogedcontoir, den 11te Februar 1836. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Spørgsmaalet om Krig og Fred mellem Frankrig og Nordamerika nærmer sig sin endelige Afgjørelse, og, efter hvad Posten igaar har bragt, maa man antage Krigen, for uundgaaelig. Præsidentens nye Budskab til Congressen, som ene og alene angik Forholdene til Frankrig, fandt levende Gjenklang, ikke alene i Repræsentanternes Huus, hvori Præsidenten stedse har havt Majoriteten for sig, men end- ogsaa i Senatet, hvor man i det Hele ikke er ham gunstig, men hvor man især har misbilliget hans Fremgangsmaade i Sagen mod Frankrig. Vel forsøgte en Opponent at bekæmpe Budskabets Anskuelser, han pegede paa, at en Krig med Frankrig, der nu neppe vilde kunne undgaaes, let kunde spille de forenede Staters Handel i Englands Hænder og vilde medføre større Fare for Staterne, end selv en Krigs med England; men endogsaa disse vægtige Grunde strandet de paa eenstemmige Erklæringer fra flere andre Medlemmer, som gik ud paa, at det nu gjaldt Nationalæren og at Eftergivenhed nu kun vilde hedde Svaghed. Budskabet forelægger hele Sagens Sammenhæng i 131 Bilag. Den Erklæring, hedder det, som Frankrig fordrer af Nordamerika, er tydeligt udtalt i den franske Ministers Brev. Vi ville betale Pengene, siger han, naar de forenede Staters Regjering er beredt til, paa sin Side, at erklære os, idet den henvender sig til os af den officielle Vei og skriftlig, at den beklager den Uenighed, som har reist sig imellem begge Lande; at denne Uenighed beroer paa en Misforstaaelse; at det aldrig har været dens Hensigt at drage den franske Regjerings Redelighed i Tvivl, eller at antage en truende Stilling mod Frankrig, og Ministeren føier endnu til, naar de forenede Staters Regjering ikke meddeler denne Forsikkring, saa ville vi det franske Ministerium, see og nødte til at antage, at denne Uenighed ikke er Resultater af en blot Misforstaaelse. Budskabet gjør nu den Anskuelse gjældende, at den amerikanske Regierings diplomatiske Forhandlinger maa drives med den største Aabenhed og Ligefremhed og da denne Fremgangsmaade er fulgt fra Amerikas Side under hele Sagen Gang, maatte en saadan Fordring, som ovenstaaende, fra fransk Side foranledige den amerikanske Gesandts Afreise.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Det er nu paa Tiden, at denne Sagens vaklende Tilstand, faaer en Ende og at den lovgivende Magt holder sig beredt, til at anvende saadanne Forholdsregler, som Omstændighederne maatte gjøre fornødne. Under Formodning om, at det ikke kan være den franske Regjerings Alvor, at holde Sagen paa dens nærværende uforsvarlige Standpunct, anseer Præsidenten det for hensigtsmæssigt, for det første, at gjengjælde Frankrigs saaledes betingede Vægring for at opfylde sine Forpligtelser, ved at lukke de amerikanske Havne for franske Producter og franske Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
De offentlige Efterretninger og Rustningerne i franske Havne, der gjælde de amerikanske Farvande, ere samtidige med den amerikanske Charge daffaires Afreise fra Frankrig. Vel har Præsidenten om disse Rustningers Aarsag og Udstrækning, ingen andre authentiske Efterretninger, end dem, der ligge for det hele Publicums Øine, men, efter hans Formening, maae de, idet mindste fra amerikansk Side, mødes med passende Forberedelser til den muligt forestaaende Kamp. Han andrager derfor paa, at der øieblikkelig bevilliges store Pengesummer til at forøge den amerikanske Sømagt og til at fuldstændiggjøre Forsvarsvæsenet, paa Kysten. Naar Frankrig ved militair Ostentation gjør Regning paa, at virke paa den nordamerikanske Regjerings og Nations Bestemmelse i den paagjældende Sag, da vilde det være vanærende at tøve et Øieblik med at vælge imellem de Alternativer, som en saadan Tingenes Tilstand frembyder. Der maae komme hvad der vil, saa kan den Erklæring, som Frankrig forlanger, aldrig bevilges, og ingen Udrustning, ihvor mægtig og truende den end kan være, enen den saa er fjern eller nær ved Amerikas Kyster, vil nogensinde kunne afskrække den amerikanske Congres fra at opfylde de Pligter, som skyldes dens Constituenter og Nationens Caracteer. - Undlod man her at tage passende Tvangs forholdsregler, for at afværge skadelige og fordærvelige Resultater af lange og sindige Underhandlinger, saa vilde man paadrage sig Ansvar for Humanitetens, Religionens og Retfærdighedens Domstol, hvorimod man, ved at gribe til disse Forholdsregler, handler, ikke alene i Statsborgernes pecuniaire Jnteresse, men tillige iagttager, hvad Regjeringens Uafhængighed og Landets Ære fordrer og saaledes hævder Tractaters Gyldighed for Fremtiden. Saavel Senatet, som Repræsentanternes Huus have overdraget Budskabets Prøvelse til Committeen for Udenrigs=Anliggenderne og vedtaget, at et Antal af 20,000 Exemplarer af dette vigtige Actstykke skal trykkes. (Haabet om Fred paa denne Kant støtter sig da nu alene paa den storbrittaniske Mægling.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Jtalien. Natten til den 2den Februar, Kl. 1, døde Napoleons Moder, Madame Maria Lætitia Bonaparte, af fuldkommen Afkræftelse. Hun var født den 24de August 1750 i Ajactioaf Familien Romolini, og havde, siden det for hende og hendes Familie skjæbnesvangre Aar 1814, valgt Rom til sit Opholdsted. Allerede i flere Aar var hun blind og sengeliggende efter et Hoftebrud. Hun tog nu kun liden Deel i Verdens=Begivenhederne og saae kun faa Fortrolige; hendes Stedbroder, Cardinal Fesch, var daglig om hende og forlode i hendes sidste Øieblikke ikke hendes Leie. Denne Kone, som, i en Periode af sit Liv, saae alle sine Børn paa Lucian nær, som kronede Hoveder, har siden Napoleons Fald kun erholdt Jobsposter fra sin Familie og derfor visselig kunnet giøre Fordring paa hele Verdens Medlidenhed. Sørgebudskabet om Prindsessen af Montforts Død, en Prindsesse, som hun især elskede, skal have angrebet hende meget. J. hele Verdens Historien har vel neppe nogen Qvinde været saa begunstiget af Lykken, som denne Lætitia Bonapartes var det i en Periode af sit Liv, men neppe har heller nogen, siden efter, maattet prøve saa haarde Tilskikkelser og saaledes tilbunds udtømme Skjæbnens bittre Kalk som hun. Mansk vidste i Publicum neppe, at hun var sygere end sædvanligt og vilde i Begyndelsen slet ikke troe hendes Død, som falske Rygter allerede oftere i Fortiden havde forkyndt. Ogsaa heri ligger noget usædvanligt; Samtiden var ligesom utilbøielig til at forestille sig den store Mands Moders Aftrædelse fra den Verden, som han engang satte i saa megen Bevægelse. Med fuldkommen Bevidsthed til sit sidste Øieblik slumrede hun blidt og roligt ind. Den Maade, paa hvilken hun har hædret sin store Søns Minde, er en Hæderskrands om hendes eget Minde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
En Coureer fra Neapel har til Florents overbragt Efterretningen om den regjerende Dronning af Neapels Død, at en Galdefeber, 8 Dage efter hendes Nedkomst med en Kronprinds. Hun heed Marie Christine, og var en Datter, af den afdøde Konge af Sardinien, Victor Emanuel. Hun var født den 14de November 1812 og blev formælet den 21de Novbr. 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Vi berøre her blot foreløbigen, at Frankrigs nye Ministerium endnu ikke definitivt er udnævnt, at Undersøgelses forhørerne i den Fieschiske Sag ere tilendebragte og at Sagen optages til Dom, naar Actors og Defensors Jndlæg, ere hørte. Om disse Gienstande skal vort næste Blad meddele det Udførligere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Blandede Efterretninger. J Allg. Zeitung læses Følgende, i en Skrivelse fra den nordlige Deel af Nederlandene, af 26de Jan.: "De betydelige Rustninger i de engelske Havne og den uophørlige Courer=Vexling imellem London og den engelske Station i Middelhavet, lade med Grund formode, at der er noget Mar end Almindeligt i Værk. Kan man troe Rygtet, saa vil Admiral Rowle faae Ordre til at foretage en Demonstration imod Dardanellerne, ja endog at bemægtige sig dette Pas, saasnart de alvorlige Forestillinger, som England i dette Øieblik lader gjøre i Petersborg, skulde blive afviste. Naturligviis er den russiske Regjering vel underrettet om Hvadder foregaaer i England, og man kan saaledes ikke undre sig over, at der i det sydlige Rusland træffes store militaire Forberedelser, der maae have en ganske egen Bestemmelse. Fra Malta skrives, at den derværende engelske Flaade ventedes i anstundende Marts Maaned betydelig forstærket, og at den engelske Gesandt i Constantinopel, Lord Ponsonby, til samme Tid formeentes at ville indtræffe til Malta En anseet engelsk Journal taler om en, af nogle franske Speculanter gjort mærkelig Opdagelse, at Kartoffelskrælling, i tørret og forvandlet til fiin Pulver, har en saa paafaldende 1 Liighed med Snustobak, at selv de fineste Snusere have ladet sig skuffe deraf. At Kartoffelen har noget narcotisk ved sig, er bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-20
Man seer nu paa Gaderne i Paris et nyt Slags Kjøretøi, Karrer, som fra øverst til nederst ganske ere bedækkede med Bekjendtgjørelser. Om Aftenen oplyses de indvendig, saa at Vognen bliver et vandrende Transparent. i Fædrenelander.