JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
J den barnlige Alder, især i den tidlige ere Lidelserne vel ofte meget store, men de føles ikke stækere end i Dyreverdenen; det vil sige de føles uden Frygt og uden Bekymringer. Barnet lider, men giør sig ingen Tanker ved sine Lidelser. Barndommens Lidelser udspringe af de legemlige Svagheder, som følge med en saa spæd Alder, ofte forøges disse ved en fra Moderen eller Forældrene arvet Svagelighed. J den Indretning i den barnlige Alders Natur, at Børnene skulle faae Tænder, synes at være et Anlæg til, at de skulle giennemgaae en Lidelses-Periode. At de ikke kunne forklare hvad de lide eller at de Voxne, enten ikke kunne bemærke deres Lidelser eller at de ere skiødesløse og ligegyldige ved dem, ere et Middel til Forøgelsen af den barnlige Alders Lidelser. Som Barnet voxer til, og bliver mere istand til at hielpe sig selv, eller til at forklare sine ubehagelige Fornemmelser, formindskes vel de legemlige Lidelser; men nu skyde ogsaa Lidenskaberne og Sandseligheden frem; og der begynder en Kamp imellem dem selv indbyrdes; ligesom de ogsaa finde en Modstand i deres Bestræbelser og underkastes en Tvang af de Voxne, hvilket forvolder dem mange Ubehageligheder; endskiøndt de ere gavnlige og nødvendige for dem; dette gielder især om alt det, som de maae lære for at blive nyttige og lykkelige Mennesker i den voxne Alder. 2. J Menneskets voxne Alder forøges dets Lidelser istedet for at aftage; thi foruden Kampen med den physiske Verden, med Dyreverdenen og med sin Lige geraader Mennesket nu i den piinligste af al Slags Kampe, i Kampen med sig selv, hvorved det bliver udsat for et nyt Slags Onde, det moralske. Haabet om den jordiske Lykke og Legemets større Velbefindende formindsker vel Menneskelivets Ubehagelighed i Ungdommens Alder og Glædesfølelsen, er ofte stærk og levende; denne følger vel med endskiøndt i en svagere og mindre klar Strøm paa hele Livets Vandring. Men det vil dog altid blive et uafgjort og for et Menneskes Blik uopløseligt Problem, om Sorgen eller Glæden, Fornøielsen eller Misfornøielsen har Overhaanden her paa Jorden hos dens fornuftigste og ypperste Beboere (endskiønt det første er det troeligste).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
J Menneskets eget aandelige Væsen, aabner sig en langt høiere og renere Kilde til Lyksalighed; men denne Lyksalighed skal først erhverves, og være et Product af Menneskets Friehed førend den kan erholdes. Ubehageligheder eller Lidelser, og Besværligheder ere et Middel til at udvikle de aandelige Væsners Evner, og til at forhielpe dem til en moralsk Forædling. (Jordlivet er desuden en Disharmonie imellem Pligtfølelsen og Tilbøielig hederne, som først kan opløses i en fuldkomnere Tilstand; lever man for Tilbøielighederne, saa bliver man umoralsk og derved ulykkelig, og lever man for Pligterne, saa bliver Jordlivet ofte byrdefuldt, fattigt paa sandselige Glæder og fuldt af Lidelser.) Det vilde stride imod den hele Parellelisme, hvorefter den physiske Verden er anlagt; naar Gud vilde have skabt en Natur fuld af Glæder for Væsner, som først skulle øve sig i at blive fornuftige og dydige, eller ikke engang begynde paa at kunne blive det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
Da Siælen ikke allene formaaer at modtage Forestillinger igiennem Sandserne, og ved at bringe dem i Forbindelse med hinanden, at forarbeide dem videre; men tillige at udøve en Virksomhed, paa den dem omgivende sandselige Natur i Overeensstemmelse med disse Forestillinger, saa opdager den, at de Egenskaber ved Forestillingerne, som bevæge den til at udøve en Virksomhed for at sætte sig i en nøiere Forbindelse med dem, eller for at indgaae en saadan med de forestilte Gienstande, er Følelsen af det Behagelige eller Ubehagelige, som ere forbundne med disse Forestillinger. Tilbøielighed til Behagelighed eller Drift til Lyksalighed, er saaledes Bevæggrunden til Menneskets Handlinger og det vilde holde det for sin Bestemmelse at stræbe efter alt det som behager Sandserne, naar det ikke ved sin Fornuft opdagede en vis Egenskab ved det Sandselige, nemlig den, at meget af det Sandselige, som behager i Begyndelsen bliver siden ubehageligt, ligesom ogsaa omvendt. Det føler da, at det ikke kan ved sin Virksomhed aldeles overgive sig til det sandselige Jndtryk, men at det først maae nøie overtænke dets Beskaffenhed. At giøre dette er det Fornuftige; thi det er kun fornuftigt, som er overveiende godt og i sine Følger det bedste. Mennesket aabnes her et Valg imellem det Fornuftige og det Sandselige, og det iagttager hos sig en egen Kraft til at erklære sig for det ene eller det andet, som det kalder Friehed. (Frieheden bestaaer ikke i den Evne til at handle uden alle Bevæggrunde; men i en Evne til ikke at følge de som virke stærkest paa vor Sandselighed og vor Tilbøielighed. Det er en hemmelighedsfuld og en underfuld Egenskab ved Siælen; men man kan tydelig observere denne selvbestemmende Kraft ved sit aandelige Væsen).At følge den sandselige Lyst behager mere strax, at følge det Fornuftige behager mere i Tiden, og kun naar Siælen erklærer sig for det Fornuftige kan den give sig selv Biefald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
Anmærkninger. 1. Da Forverdenens Dyr lære os at denne, uagtet den var forskiellig fra den nærværende Verden, ogsaa havde megen Lighed med den, saa har vist ogsaa denne Verden en Lighed med den tilkommende. 2. At vi strax efter Døden skulle blive til rene Aander, er ikke sandsynligt; thi Naturen giør intet Spring: J Moders Liv vare vi blotte vegeterende Væsner; vi udviklede os fra et plantelignende til et dyrisk Væsen (erholdt Selvvirksomhedog Locomotivitet); men beholdt dog Spor af Plante og selv af Mineralriget i vor Organisation. Aarenes og Nervernes Ramisicationer minde os om det første; de steenagtige Concretioner i Legemet, f.Ex. Nyrestenen og acervulus Cerebri og Jernet i Blodet minde os om det sidste. Skulde vi ikke i hiin Verden beholde en Mindelse om vor jordiske Natur, Hiint Liv maae være en Fortsættelse af Jordlivet, som dette af Fosterlivet. Af dette træder Siælen ind i Dyrelivet, og af dette igien ind i Aandeverdenen. 5. J Larven ligger under Huden Grundformen til dens Figur som Sommerfugl; i ethvert organiseret Væsen ligger Spiren til dets forestaaende Udvikling, saaledes kan ogsaa i dette finere Siæleorgan ligge Spiren til Menneskets tilkommende, Forvandling. Legemet kastes bort som den udvortes Skal, ligesom Sommerfuglen bortkaster Larvens Fødder, Luftrør og Horn. Hele den legemlige og aandelige Verden er desuden fuld af uudviklede Spirer. Ved Fordøielsen, som er den daglige Proces til Livets Vedligeholdelse, foregaaer en Adskillelse af det brugbare og det ubrugbare Stof til dette Formaal; det brugbare bliver til Blodet og det ubrugbare til Excrementerne. Hvad er vel Døden nu andet end en saadan Proces, hvori det Stof af Legemet, som er tienligt for Menneskets tilkommende Tilstand skilles fra det som er ubrugbart derfor. Det Ubrugbare charakteriserer sig i begge Tilfælde ved samme ubehagelige Egenskaber. 5. Ligesom Døden af en Sands, f. Ex. Synet eller Hørelsen bestaaer i den vedkommende Ner ves Paralyse; saaledes bestaaer den totale Død formodentlig i hele Nervesystemets Paralyse; hvorved Siælen med sit Organ skilles fra Legemet og begynder sin nye Udviklings-Periode. Alderdommens Svaghed bestaaer i at Forbindelsesmidlet med den nærværende Verden (Nervesystemet) langtsomt paraliseres (eller svækkes), imedens den nye Udvikling er endnu ikke begyndt. Ottende Capitel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
Forsøg til en Theorie om det tilkommende Livs Beskaffenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
Slutningsord. Jeg har endnu et Par Ord at tale med Publikum efterat jeg har sluttet dette Værk: For det første at forsikkre, at Gud er mit Vidne til, at jeg ikke har skrevet det i nogen ærgiærrig Hensigt, eller for nogen timelig Fordeels Skyld, men at jeg meget gierne kunde have beholdt det i min Pult, ligesom saa mange andre Udarbeidelser, naar ikke en Pligtfølelse havde drevet mig til at udgive det: Denne bestaaer i, at jeg holdt det for min Pligt, at meddele de Betragtninger til andres Beroeligelse, som have saameget tient til min egen, og som ere Resultaterne af mine mangeaarige og sandhedskiærlige videnskabelige Granskninger. Jeg forlanger ikke Ære for dette Arbeide, og jeg venter af mangehaande Aarsager, som jeg ugierne vil opregne, saare lidet Biefald. At jeg ikke har ventet at vilde finde dette, men at jeg ventede at dette Skrift vilde ikke blive meget læst, bevægede mig til at uddeele det gratis, og jeg er Hr. Bogtrykker Magnus's Tienstvillighed i der at opfylde mit Ønske, megen Takskyldig. - Jeg maae bede de Jndsigtsfulde om Overbærelse med dette Værks store Mangler; thi ingen føler bedre end jeg mine Aandskræfters Svaghed, min Fremstillingsgaves Mangler og Videnskabernes Uoverkommelighed; ingen kan have studeret med større Anstrængelse end jeg, og ingen kan derfor bedre indsee dette. Naar man vil bygge sin Religion paa Verdens Betragtning, paa Guddommens Aabenbarelse i sine Gierninger saa udkræves et overskuende Blik paa det Hele, og hvad er et Menneske, som vil tage sig paa at lære alt, at begribe alt? Jeg havde ønsket at de Jndsigtsfulde i hvert enkelt Fag ville have hiulpet mig til at rette ethvert enkelt Parties Mangler; nu har jeg kun det Ønske tilbage, at dette Værk maae tiene til at fremkalde et fuldkomnere over samme Æmne, at det maae opvække Jnteresse hos Menneskene for den dem omgivende Verden, og bevæge dem til at leve i den med Opmærksomhed og Tænksomhed og med et følsomt Hierte for Guddommens Viisdom og Godhed og store Hensigter med os Dødelige; og at man vil indtil man faaer et bedre Skrift af dette Slags, gjøre dette til et Samlingsted for nye Betragtninger, som kunne tiene til dets Berigelse og dets Rettelse. – Jsær vil jeg have dette vore unge Theologer anbefalet, hvis Kald det er at lære at kiende det guddommelige Væsen og at lære andre at kiende det. Slagelse, 19de October 1832. H. Bastholm,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Siællandske Avis, Den Vest alter. Ugeblad. Slagelselse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aar. Tirsdagen den 1. Januar 1839. No. 4. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Betragtninger over det hengangne Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post har bragt den høist glædelige Efterretning, at Casteller ved Antwerpen har capituleret, hvorved der er kommet en Ende paa en Blodsudgydelse, som altid er i sig selv en høist sørgelig Begivenhed; men dennegang var tillige forargelig, fordi den var hensigtsløs, og kunde ikke betragtes anderledes end hvist som en ÆresSag, der aldrig maae føres paa andres Bekostning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Fra Haag berettes under 23de December fra Egnen ved Antwerpen, at efterat de Franske havde skudt Bresche i Bastionen Toledo, mod hvilken Jlden især var rettet, saa havde Commandanten efter Kl. 10 om Aftenen plantet en hvid Fahne paa den, hvorpaa Major van der Wieck, tilligemed Obersten for den første Afdeling vare afsendte som Parlamentaire langs med Arsenalet, og vare, ledsagede af en Fransk Officeer, ankomne til Marskal Gerards Hovedqvarteer, og under 24de meldtes, at Hollænderne have sænket 5 og opbrændt 6 Kanonbaade ved Castellet. Den Belgiske Monteur beretter fra Antwerpen den 23de Kl. 2 om Eftermiddagen: at Breschebatterierne have vedblevet at skyde til Kl. 10 om Formiddagen; Kuglerne havde dengang aldeles ruineret Murene og Bre schen var praktikabel. Nu meldes de to Hollandske Officerers Ankomst, hvorpaa Jlden hørte op Kl. 10 1/2. Man saae derpaa en Mængde Hollandske Officere og Soldater at bestige Voldene, som syntes at være meget fornøiet over at Fæstningens Defension skulde ophøre. Castellet ligger fuldt af Ruiner og dets Forsvarere synes at være udmattede og modløse af de overstaaede Besværligheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Moniteuren beretter af et Privatbrev fra Hovedqvarteret: at Parlamentairerne vare Oberstlieutenant Sely af Artilleriet og Jngenieurmajoren Deel prat, som ved Magdeborgs Beleiring har tjent under Gen. Haxo. Denne, Gen. Negre og flere forsamlede sig til et Krigsraad hos Marskallen, for at tage de Hollandske Forslag i Overveielse og Major Morie overbragte Ordre til at ophøre med Jlden paa den hele Linie. Kl. 10 kom den Belgiske Gen. Desprez i største Hast til Antwerpen, og noget sildigere Hertugen af Orleans og Remours i fuld Galop tilligemed Gen. Flahault og Boubrand til Marskallen, Kl. 11 blev Marskallens Adjutant Lafontaine afsendt til Fæstningen for at forlange at Garnisonen skulde høre op med at fortsætte sine Arbeider, hvormed den vedblev. Kl. 2 begav Marskallen sig selv til Breschen med General Rumigny for selv at besee den og 1/2 Time efter kjørte de Hollandske Parlamentaire tilbage til Fæstningen i en Postcabriolet med de af Marskallen fastsatte Betingelser, ledsagede af en Over officeer af Generalstaben og en Escorte af Gensdarmer og Husarer. J dette Brev siges, at den Franske Armee er misfornøiet med Capitulationen, da den haabede at Fæstningen skulde blive erobret med Storm. - Fra Antverpen berettes nu undet 23de December Kl. 5 om Aftenen, at følgende Betingelser ere underskrevne: Garnisonen skal strække Vaaben paa Glaciet og forblive Krigsfanger til Castellerne Lillo og Liefkenshoek ere ogsaa overgivede. Porten som vender ud mod Esplanaden og Halvmaanen bleve endnu samme Aften besatte af de Franske Tropper. Kl. 4 havde man endnu troet at Jlden skulde begynde paa nye, da Marskallen havde forkastet de Hollandske Propositioner og havde derfor sendt Oberst Auvrai til Castellet. En af dettes Kugler havde nær saaret dets egne Parlamentaire, da de afgik til Hovedqvarteret, og de bleve bedækkede af Jord, ogsaa blev en Fransk Artillerie-Officeer saaret af een af dets sidste Kugler. Den Nat, hvori der blev skudt Bresche i Fæstningen, kostede endnu de Franske meget; en Kanonkugle stod Hovedet af paa Artilleriebataillons-Chefen Gamal; Artilleriecaptain Grandstre, blev dræbt ved et Skud i Siden og Artillerie-Oberstlieutenant Molin blev haardt saaret i Benene og Armene. Den store Mørser havde udkastet flere Bomber; men uden synderlig Virkning. - Konge Leopold er nu afreist til Antwerpen. - Statspapirene stige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Fra Paris meldes under 22de, at man der forventede hvert Øielik at faae Efterretning om Castellets Capitulation; man fortæller allerede meget derfra om diplomatiske Forhandlinger, som ere aabnede, om hvad der skal foretages efter Capitulationen; men alt hvad derom siges, kan ikke betragtes som andet end som løse Byerygter. Endnu maae en Krigsberetning tilføies. Den Haager Stats-Courant beretter under 24de: at den forenede Hollandske Land- og Søemaat have Dagen tilforn foretaget en Landgang ved Deal, som mislykkedes: ved Landsbyen forefaldt en skarp Fægtning; men Fienden havde med stor Overmagt posteret sig bag Digerne. Hollænderne havde 14 Døde, hvoriblandt to Landofficere og 60 Saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Fra Paris skrives: at Conferencerne om de Ægyptist Tyrkiske Begivenheder vedvare; og fra Wien at meget behagelige Efterretninger fra Porten ere ankomne fra den Tyrkiske Gesandt Mawrosen i London. Han er bleven modtaget paa den meest forekommende Maade af den Engelske Regiering og synes at have opnaaet Hensigten af sin Mission. Flere Skibe vare allerede kiøbte for Porten og andre vigtige Acqvisitioner holdte i Beredskab. J Wien vilde man ikke troe, at Efterretningen om at Rusland vil hielpe Porten med en Armee, var grundet. Den Russiske Ambassadeur i Wien, Hr. v. Tatitschew, havde givet en glimrende Dine paa sin Keisers Navnedag, hvorved det hele diplomatiske Korps havde indfundet sig, paa den Franske Ambassadeur, Maison og den Belgiske Gesandt, Baron de Loe, nær, som havde foretaget sig en Excursion i Omegnen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Den Østerrigske Keiser er den 19de December afreist til Presborg for at aabne den Ungarske Rigsdag. - Det hedder, at han vil forlange af Rigsdagen 12 Millioner i Contributioner og 32000 Recruter. J Frankerige er Legionen af Udlændinge voxet til 6000 Mand, hvoraf to Regimenter skulle formeres under General Schneiders Commando.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Fra Oporto berettes under 15. Dec.: at Staden blev den 13de heftigt bombarderet fra de Miguelitiske Batterier i Villanova, at flere Huse bleve ødelagte og nogle Mennesker skudte; Jlden vedvarede til om Eftermiddagen, men uden at frembringe noget Resultat. Don Pedro og hans Tropper vare ved godt Mod, især og de Miguelitiske Blokade=Batterier paa den sydlige Bred af Douro ikke fuldkomment kunde opnaae deres Bestemmelse; thi det var ikke allene lykkedes for nogle Skibe at passere dem forbie; men de Constitutionelle havde desuden truffet Foranstaltninger til at Skibene kunne bringe deres Ladninger iland ved Barren ved S. Joacda Foz; paa den Maade havde Dampskibet Cito af Edingburgh landsat 150 Oxer fra Vigo, og 4 andre Skibe tilbragt Forraad; ogsaa skal et Barterie være anlagt paa Nordsiden af Douro for at bestryge dem paa Sydsiden. - Efterretning er fra Lissabon af 12te bebude, at Financerne ere i en jammerlig Tilstand, at Officererne forlange i en truende Tone deres tilgodehavende Sold, og at Krigsministeren Bastos har tvunget Banken til at forskyde 8000 Pd. St. Der presses stærkt til Armeen. Don Miguel forventes tilbage fra Braga. Et stort Dampskib skal fra Dower bringe Sukkurs af Mandskab til Don Pedros Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Extrapoft. Den Belgiske Moniteur beretter: at Oberst Auvrai kom først tilbage fra Castellet om Aftenen Kl. 10 den 23de December med Capitulationen, underskreven af General Chasse, hvis vigtigste og officielle Bestemmelse er: at Garnisonen bliver krigsfangen i Castellet til den Coureer kommer tilbage som er afsendt til Haag. Marskallen forlanger, at Castellerne Lillo og Lieffensboek skulle overgives; (General Chasse har nemlig erklæret, at det ikke staaer i hans Magt at give Ordre dertil, da de staae under Søemagtens Commando) giver Kongen sit Samtykke dertil, saa strækker Garnisonen Gevær paa Glaciet, bringes til den Hollandske Grændse og faaer der sine Vaaben igien. Siger Kongen nei, saa bringes de til Frankerige og betragtes som Krigsfanger. Marskal Gerard lod ved sin Adjutant Lafontaine bevidne General Chassesin Høiagtelse for den Tapperhed hvormed han har forsvaret sig. Garnisonen forbliver saaledes i Castellet til videre. Den 24de Kl. 9 1/2 om Morgenen, besatte General Royer med 850 Mand af det 65de Regiment Halvmaanen og Esplanade-Porten; det kostede Møie at giøre Adgangen dertil passabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
J Brüssel og især i Antwerpen er Glæden meget stor, alle flygtede Aarwerpener ile nu tilbage til deres Stad. – Man veed at Hollænderne ødelægge deres Kanonbaade imellem Antwerpen og Castellet. een af dem undkom ned af Schelden, men blev ved Kartescher fra Nordcastellet nødt til at overgive sig til den belgiske Captain Clars, Mandskabet blev bragt til Antwerpen og der insulteret af Pobelen. - Af den Belgiske Moniteur erfares, at alle 12 Kanonbaade havde forsøgt paa at undslippe paa Schelden, og at Hollænderne først ødelagte dem da de saae, at det kunde ikke lykkes. Den 23de havde 1800 Hollændere foretaget en Landgang ved Deal for at giennemstikke en Dige; men en Bataillon af General Sebastianis Division slog dem; 30 Mand bleve paa Pladsen og nogle druknede inden de kunde komme tilbage til deres Skibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Et nyt Ministerium er organiseret i Madrid, hvortil de meest indsigtsfulde og moderate Mænd ere udvalgte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Cholera uddøer nu aldeles i Norge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Kiøbenhavns Børs, den 28 Decbr. 1832. Cours. Hamborg 2 M. - avista 213. - Species 211 (d. 28. Decbr. 1831 210). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 10 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 9 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 84 a 84 1/2 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2 a 90. (i Fior 89 a 89 1/2 Rbd.) Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Feb. 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102 Rbd. Dito i Sedl. 107 a 107 1/2 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobl. gationer Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. 102. Dito dito til 4 Procent 98 a 98 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 Procent 98 1/2. - 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species 3 PC. Eng, Laan ved Wilson & Compagnie 67. - NB. 1 Pund Sterling beregnet til 14 Bemk. - Norske Speciesdl. 149 1/2 a 150. (Jstor 149 a 150). Svenske Sedl. 43 1/4 a 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 28 Decbr. Rug, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 M. 88. Hvede Tdn., 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Byg 221., Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Syger. Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Grøns. Flesk, 1 Rbd. Lpd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Mk. 12 s. a 1 Mk. 14 s., Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Siællandsk Smør pr. Td. - a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Ved Wandsbecks 1194 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
AVERTISSEMENTS. Min trofaste Mand, mine Børns omhyggelige og kierlige Fader, Niels Studsgaard Fuglsang, Consistorialraad og Sognepræst til St. Michels Menighed, indgik til det bedre Liv ved en rolig og blid Død den 29de Occember i sit 74 Aar, hvilket sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Familie og Venner. Slagelse den 30te December 1832. Anna Dorothea Fuglsang, fød Kierulf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Dagvogns Befordring. imellem Slagelse og Korsøer. Ved den Kongelige General Postdirections Foranstaltning, er en Dagvogns Befordring oprettet imellem disse Stationer, i Forbindelse med den tidligere bestaaende Dagvogns Befordring mellem Kiøbenhavn og Slagelse, hvilken Befordring første Gang afgaaer fra Slagelse Tirsdagen den 1ste Januar 1833, og derefter vedbliver som følger: Fra Slagelse til Korsøer, Tirsdag og Fredag Aften Kl. 10.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Fra Korsøer til Slagelse, hver Søndag og Onsdag, en Time efter at bemeldte Dages Brevposter ere ankomne fra Fyen. Dog, dersom usædvanlige Hindringer skulde forsinke Brevpostens Ankomst, maae Dagvognen i intet Tilfælde opholde sig længere, end at den kan indtræffe i Slagelse Mandag og Torsdag Morgen, Kl. 5. Fragten er pro persona 5 Mk. Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Jndskrivningen fra Kiøbenhavn skeer i Garder gaarden hos Hr. Giæstgiver Andersen: i Roeskilde, Ringsted og Slagelse derimod paa Befordrings-Contoiret i den Bye, hvorfra den Rei seende afgaaer, ligesom fra Korsøer til Slagelse paa det Kongelige Post Contoir i Korsøer. Jøvrigt er Reglementet for Dagvogns Befordringen mellem Kiøbenhavn og Slagelse gieldende ogsaa for denne oprettede DagvogneBefordring. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
De af Slagelse Kiøbstæds Jndvaanere, som ikke have betalt de dem for deres Børns eller Pleiebørns Udeblivelse fra Slagelse Borgerskole i November Maaned inbeværende Aar dicterede Mulcter, advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale disse Mulcter, der ellers ved Udpantning ville blive inddrevne. Slagelse den 28de December 1832. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Undertegnede har nyelig hiemfaaet, Brown-Stout Porter af Barklay Perkins Bryggerie i London, paa hele og halve Bouteiller. Slagelse den 15de December 1832. Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-01
Mandagen den 14de Januar bliver i Nordruplunds Skov afholdt offentlig Auction over circa 40 Stkr. Bøgetræer, deels paa Roden, deels omskovede, samt oper 150 Læs hugget og sammenbunket Underskov-Brændsel, m. v. Mødet bliver Kl. 11 om Formiddagen paa Nordruplund Hovedgaard. Fire Dage forinden Auctionen, kunne Træerne m.v. blive af Vedkommende Skovfoged foreviist. Sarauw.