Berlingske Tidende, 1829-02-14
Brüssel, den 31te Januar. De Potters og Duepetiaus Sag blev den 26de dennes forhandlet ved Cassationsretten, hvor den af de Anklagede var indstævnet til den tidligere Doms Underkjendelse Denne er imidlertid af Cassationsretten bleven bekræftet. Denne Domstoel har ligeledes under 29de d. M. forkastet Hr. Class, Jottrands og CochsMommens Jndsigelser mod de dem betræffende Domme. Den 3die Februar. Garette des pays-bas indeholder i sin officielle Deel en af de mange Petitioner betræffende den offentlige Underviisning foranlediget og til Kongen den 30te f.M. af Indenrigsministeren aflagt Beretning, hvori denne udvikler de Grundsætninger, som Administrationen vedkjender sig og følger med Hensyn til Underviisningsvæsenet, og hvori denne slutteligen andrager paa, at det maatte behage Hs. M., at anerkjende disse, hvilket ogsaa er skeet i en Kongelig Efterskrift at 31te f. M. Det andet Kammer var indkaldt igaar for at høre en Meddelelse fra Regjeringen, og Central-Sectionens Beretning over de nye Lovbøger og over indkomne Petitioner. Stokholm, den 12te Januar. Plenum hos Ridderskabet og Adelen, den 9de dennes, begyndte om Formiddagen Kl. 10, og var ikke tilende før Kl. 7 om Aftenen. Adskillige Betænkninger af Oeconomie= og Expeditions=Committeen bifaldtes uden Discussion. J Anledning af en anden Betænkning fra samme Committee, og Fritagelse fra LandeværnsExcercitien for Indbyggerne i Asele=Lapmark, hvilken forkastedes, opstod en levende Dircussion, og Regjeringsformens 76de §. tillod directe at forkaste en Committees Betænkning den første Gang, naar denne foredrages, eller om den ikke, naar Anmærkninger derimod gjordes, burde uvilkaarligen remitteres til Committeen. Landmarskalken og Pluraliteten af Ridderskabet og Adelen var af den første Mening, hvorfor ogsaa Proposition om Afslag af Betænkningen gjordes, og blev med Ja besvaret, imod hvilken Behandling i Formen Professor Cederschjold reser verede sig. Oberstlieutenant G. Hjerta oplæste derpaa et Memorial, som gik ud paa at Stats (Finants)-Committeen maatte anmodes om, inden den kortest mulige Tid (1ste Februar) til Rigets Stænder at have afleveret saavel det saakaldte Inkomst=Betankandet", som Betænkningen over de uundgaaelige Udgivter, hvilke sidste skulle bestemme det Stats-Behov, som var nødvendigt at dækkes ved almindelig Beskatning, hvorved Rigets Stænder skulde sættes i Stand til at bestemme Beskatningens Beløb. "Først da, naar man fik at vide, hvormeget det uundgaaelige Behov krævede, kunde man tænke paa Udgivter til Forbedring af Samfundets Tilstand og prøve, hvorvidt Folkets Velstand stod i Forhold til Fordringerne i denne Deel, m.m. Dette Hr. Hjertas Memorial begjæredes af flere Medlemmer lagt paa Bordet. Det Spørgsmaal, som egentligen optog Tiden i dette Plenum, angik Constitutions=Committeens Betænkning, i Anledning af Kongens Skrivelse, angaaende en forandret Redaction af 24de §. af Rigsdags=Ordningen, som handler og Stændernes Contoir=Betiening. Dette Kongelige Forslag, var foranlediget af Rigets Stænders Skrivelse ved sidste Rigsdag, angaaende Bondestandens Rettighed til, efter eget Valg, at ansætte sine Notarier. Denne Ret var af Kongen bleven udøvet for 1809. og havde ligeledes, uden at man havde agtet derpaa, fundet Sted ved Rigsdagen 1816, ved Rigsdagen 1818 opstod Spørgsmaal derom hos Stænderne; men det blev uafgjort fordi 2de Stænder havde en imod de 2de andre Stænder stridende Anskuelse. Men Stænderne 1823 optoge atter denne Sag, og ansaae eenstemmigen, at Bondestandens Ret, til selv at ansætte deres Notarier, er tydeligen bestemt i Rigsdags=Ordningen §. 24de, hvori det for ingen Person af Stændernes Contoir=Betiening, end Bondestandens Secretair, findes udsat, at Kongen kan ham forordne. Kongen fandt imidlertid Grundlovens Forskrivt i denne Henseende saa utydelig, at han næsten mere ansaae Rigets Stænders Anskuelse deraf at indeholde en Fortolkning end Forklaring af Grundloven, hvorfor han ikke kunde, imod Regjeringsformens 83de C., give definitivt bifald til Rigets Stænders Fremstilling, forinden Redactionen af 24de § paa grundlovmæssig Maade var forandret, og foreslog da, i Overeensstemmelse hermed, følgende Redaction : "Til samme Betiening (Stændernes), hvilken af Stænderne selv ansættes, regnes hos Ridderskabet og Adelen 4 Cancellister, i Præstestanden en Notarius og to Cancellister, i Borgerstanden det samme Antal, og Bondestanden 2 Notarier og 4 Cancellister. Med Hensyn paa Bondestandens Ønske vilde Kongen alligevel medgive, at samme i Forventning af den Beslutning, som Rigets Stænder betræffende dette Spørgsmaal komme til at fatte i Overeensstemmelse med Regjeringsformens §. 81, maa saavel ved denne som næste Rigsdag. uden deri at hindres af hidtil antaget Brug, selv vælge sine Notarier. Denne Kgl. Skrivelse blev remitteret til Constitutions=Committeen, og denne har i Erkiendelse af Kongens Omsorg for at give §. 24 er streng constitutionel Form indstillet ovennævnte Redactions=Forslag til Stænderne. Herover yttrede dog Mange blandt Adelen og Ridderskabet deres Misfornøielse. Assessor Crusenstolpe aabnede Discussionen, og yttrede at Constitutions=Committeen ikke med tilbørlig Skarpsindighed og Conseqvence havde behandlet dette Spørgsmaal, som i formel Henseende er meget vigtigt. Friherre Ankersvard understøttede hans Anskuelser, og bestreed fornemmeligen den Grundsætning, at Kongens Raadgivere efter eget Tykke skulle kunne statuere en Grundlovs Fortolkning som nødvendig hvor ingen Utydelighed fandtes. Grev Frøhlich og Oberstlieutenant G. Hjerta talede i samme Aand. J flere Timer debatte redes om Betænkningens Tilbageviisning til Committeen. Omsider anstilledes Votering om den Proposition, hvorvidt Adel og Ridderskab ville erklære de af forbemeldte Herrer ved Constitutions=Committeens Betænkning gjorde Anmærkninger at være Standens forenede Tanker (gemensamma Tankar), Denne Proposition gi igjennem med 105 Stemmer mod 101.