JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
J Følge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jens Frandsen tilhørende Gaard af Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. paa Grumstrup Mark i Wedslet Sogn, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: ) førstkommende, Tirsdagen den 5te Marts, Tirsdagen den 12te Marts, og ) hver Gang Klokken 11 Form.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Tirsdagen den 19de Marts De tvende første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir, men den 3die i Gaarden som sælges. Den har 20 til 25 Tdr. Land, meget gode Jorder, foruden Engbund hvorpaa kan avles omtrent 8 Læs Høe aarligt, og fornødent Tørveskiær. Paa Stedet kan holdes 2 Heste, 6 Køer, og nogle Faar. Conditionerne ere til Eftersyn paa Herredernes Contoir, og bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 18de Februar 1839. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
J Følge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jens Peter Jbsen i Sattrup Bye, Østbirk Sogn, tilhørende Gaard, af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr., med Bygninger og Eiendomme, samt Sæd, Korn og Fourage, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 9de Marts, ) førstkommende, Løverdagen den 16de Marts, og hver Gang Klok) ken 11 Form.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Løverdagen den 23de Marts De tvende første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir, men den 3die paa Gaarden som sælges. – Dens Jorder ere meget gode, og indeholde omtrent 60 Tdr. Land. Af Enghøe avles 10 a 12 Læs aarlig, og Tørveskjær haves i Overflødighed. Bygningerne ere nye og gode. Conditionerne blive til Eftersyn paa Herredscontoiret. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 18de Februar 1839. Mandagen den 4de Marts næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Meieriegaarden ved Frysenborg efter Forpagter Grells Begjæring holdt Auction over 2 a 300 Lpd. gammel Ost og 50 Stkr. Grise. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 11te Februar 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Mandagen den 11te Marts næstkommende, Kl. 10. Formiddag, bliver efter Begjering af Hr. Riis i Linaae i hans paaboende Gaard sammesteds holdt Auction over omtrent 600 Alen tørt Ege=Tommer og Planker tjenlige til Meubler &c., 1 Reisevogn, 1 Svingploug, 1 Jernharve, 2 Følhopper, 2 Grisesøer og c. 40 Lpd. saltet Flæsk, m. m. Suffisante Kjøbere gives Credit til Juni Termin næstkommende. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 19 Febr. 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Jfølge vedtagen Beslutning under Skiftet efter afgangne Søren Nielsen i Hylling Skov, bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 8de Marts, – 15de og 22de næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden, til Salg, efternævnte bemeldte Boe tilhørende Eiendomme, nemlig: a) Stervboehuset, beliggende i Hylling Skov, bestaaende af 21 Fag, med tilliggende Jorder paa Nørrevissing, Mark af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fdkr. b) Trende Parceller af Hylling Skov, af hvilke Parceller den ene staaer for Hartkorn 1 1/2 Alb., den anden 1 Fdkr. og den tredie 1/5 Alb. Skovskyld. c) En Englod paa Nørrevissing Mark, Westerkjer kaldet, staaende for Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. d) En Parcel paa Jaungyde Mark af Hartkorn Ager og Eng 2 Fdkr. 1 Alb. e) Et Huus i Nørrevissing, bestaaende af 6 Fag med de samme tilliggende tvende Haugepladse, og 1) Et dito, bestaaende af 3 Fag ibd. ligeledes med 2 Haugepladse. Første og anden Auction afholdes paa mit Contoir her i Byen. Ved tredie Auction - som afholdes i Stervboehuset i bemeldte Hylling Skov, - strax efter at de faste Eiendomme ere bortsolgte, og om fornødent gjøres den næstpaafølgende Løverdag, forauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Kister, Skabe, 1 Stueuhr, 2 Chatoller, 3 Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, nogle Mandsgangklæder, endeel Kjøkkentøi, Kjedler og Kar, item 2 Vogne, 1 Ploug, 1 Harve, 2 Heste og 3 Køer, m. m. Eiendommene forevises af Boelsmand Niels Jensen i Nørrevissing, og Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 14de Februar 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Jn dem Stranddistrict der zur Landschaft Pellworm gehørigen Hallig Sideroog ist ein mit Ballast beladenes groses Englisches Briggschiff als Wrack, ohne Masten und ohne Mannschaft, gestrandet. Das Schiff ist auf dem Spiegel mit den Ramen Rose und Fyrster, Hartlepool bezeichnet, zwischen 45 und 50 Schritt lang, und enthalt nach Jnhalt darauf gefundener Papiere 245 Tons. Jn der gefundenen Mannschaftsliste ist als der Rame das Schiffscapitains Nathaniel M. Mautrey und als die Bestimmung des Schiffes Kustenfahrt zwischen London und Sunderland over Hartlepool angegeben. Vorstehendes wird mit dem Hinzufugen, das die geborgenen Inventarienstücke, worunter namenttich das grose Boot, forwie die sonst vorgefundenen losen Gegenstande, sich im Verwahrsam des Strandvogts Jens Jensen anf Süderoog befinden, hiemittelst zur offentlichen Kundegebracht, und werden zngleich die Eigenthumer aufgefordert, sich innerhalb 12 Wochen, vom Tage der let ten Bekanntmachung angerechnet, hieselbst zu melden und behufs ihrer Legitimation das Erforderliche beizubringen. Kongl. Amthaus auf dem Schlosse vor Husum, den 12ten Februar 1839. G. Krogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Ved Proclamata, som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver der maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1. Her i Byen afdøde Madame Erikke Pauline Seidelin fød Lacoppidan, Enke efter forhen afd. Cand. juris Frederich Seidelin i Odense, og 2 Opholdsmand Jens Jensen i Haarbye, Wenge Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af Deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre Deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 10de Februar 1839. ren FlaLesagergaard. agter jeg underhaanden at bortsælge formedelst Forøgelsen af mine literaire Arbeider. Eiendommen kan af Liebhavere tiltrædes strax i Foraaret. Lesagergaard, den 18de Februar 1839. C. G. Clausen. Et Huus, af Hartkorn 6 Skpr., med indkjøbte Tiender, hvorved kan holdes 2 a 3 Køer, og har en aarlig Udsæd af 1 Tde. Rug, 12 Skpr. Byg og 3 Tdr. Havre, kan med den i Jorden nedlagte Vintersæd, erholdes til Kjøbs paa billige Pegevilkaar. Procurator Borch paa Elisedahl pr. Horsens anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Appelsiner, Citroner, Cathrineblommer, Figen, Corender, Rosiner, Mandler og Krakmandler, samt tørrede Kirsebær, tilbydes i nye og friske Vare billig af A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
J Brædstrup Kroe pr. Horsens kan erholdes tilkjøbs for billig Priis endeel Egetømmer, omtrent til 14 Fag Huus, der i flere Aar har været sauget, og altsaa er tørt og godt, naar man desangaaende behager at hen C. F. Munch. vende sig til Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
At jeg er bleven forsynet med endeel Legetøi, slebne Glas og Chrystalvare, Messing og laqv. Lyse plader, Galanterievarer, som Lommebøger, Cigardaaser, Patent Blyanter, af Nysølv, m. m., Glasperler i alle Schateringer, farvet Fajance, fine forgyldte franske Porcellains Theekopper, m. m., har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, ligesom der atter er arriveret et betydeligt Partie ublegede, blegede og røde Watertwister af (fineste Qvalite) bedste Sorter. Weile, den 16de Febr. 1839. C. Hinrichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
En Stue Sovekammer og Kjøkken kan faaes tilleie til Paaske=Flyttetid. Sammesteds staaer en Rulle tilkjøbs. J. Meier paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
En holsteensk Meierske og Bødker, Sidste tillige i Egenskab som duelig Landmand og Meieriebestyrer, med de bedste Anbefalinger, ønske dem til Mai Condition. Underretning bekommes hos C. P. Koch. Marienhof pr. Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
For en Møllersvend med gode Anbefalinger er til 1ste Mai en Plads ledig i Vester=Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Jndbydelse til Subscription paa en Afhandling under Titel: Veirprofeten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
J mine yngre Dage hørte jeg den Paastand fremsat: Vor Jordklode fjerner sig Aar for Aar mere og meere fra Solen, og, hvis den saaledes vedbliver dermed, da vil alt Levende derpaa omsider forgaae af Kulde." Endskjøndt jeg dennesinde ikke tiltroede mig Jndsigt nok til, at indlade mig i, at bedømme, hvorvidt denne Paastand var grundet eller ugrundet, saa fattede jeg dog den Beslutning strax derpaa at føre Dagbog over de Forandringer, der maatte foregaae med Barometrum, Thermometrum, Vind og Veirliget eller Meteorerne; thi efter min Formening, maatte Erfaringen i en Række af Aar, naar Aaringerne sammenholtes imod hverandre, sikkert lede til et afgjørende Resultat desangaaende. J 48 Aar har jeg nu ogsaa troligen udført denne min Beslutning, og, stjøndt jeg snart lærte, at indsee, hvor ugrundet hiin Paastand var, saa vedblev jeg af en kjær Vane ligefuldt, at føre min Dagbog; men, ved at sammenligne Aaringerne imod hverandre indbyrdes, gjorde jeg en Opdagelse, som, hvis de samme Aarsager fremdeles vedblive, at have de samme Virkninger som i dette lange Tidsrum, for det praktiske Liv kan vorde særdeles gavnlig, og under Naturgrandskerens Studium blive følgerig paa vigtige Opdagelser i den hemmelighedsfulde Naturs Enemærker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
J et Tidsrum af nu, som anført, omtrent et halv Seculum, har det været en ufravigelig Regl: at megen Snee og Vinteren altid gav en paafølgende vaar Sommer, ligesom sneeløse Vintre ledsagedes af paafølgende tørre Somre. Længe stod jeg i den Formening, at Naturen efter et vist Tidsrum i nærværende Henseende mueligt tog en anden Retning; desaarsag, saavelsom ogsaa af andre Grunde, her for vidtløftige at anføre, opsatte jeg med, at offentliggjøre hiin Opdagelse, som min Erfaring endnu har forøget med en anden, hvorefter det vorder mueligt, sidst i Martii Maaned at vide, omtrent paa hvilke Dage der vil komme Regn i den paafølgende Sommertid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Fra 1834 af har jeg i Aarhuus Stiftstidende hvert Foraar bebudet paafølgende Sommerveirligt, nemlig: for 1834, 1835 og 1836 tørre Somre – som ogsaa tilfulde indtraf –, for 1837 Blandingsveir især fra St. Hansdag af – hvilket ogsaa kom –, og for 1838 vaad Eftersommer, der vel endnu staaer de Fleste, især blandt Landmænd, i friske Minde. Sidstafvigte Foraar bebudede jeg tillige, at ville engang med det Første offentliggjøre, hvori hiin Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. min Opdagelse bestaaer, samt meddele Anviisning til, hvorledes Enhver, der blot har lært at skrive, ved saare liden Møie og Tidsspilde kan sættes istand til, hvert foraar at vide forud, hvorledes den paafølgende Sommer vil blive i Henseende til Regn eller Tørke. Vel havde jeg endnu senere besluttet, at lade de endnu resterende tvende Aar i det halve Seculum bortgaae, forinden jeg skred til hiin Offentliggjørelse; men da jeg nu flux nærmer mig til de 20 Aar, befrygtede jeg imidlertid, at Døden saare let kunde gjøre mig en Streg i Regningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Jeg indbyder da herved til Subskription paa en Afhandling, der tydeligt og fuldstændigt meddeler saavel Motiverne til bemeldte Veirforudsigelser som ogsaa Anviisningen, der sætter Enhver, der kan skrive, istand til, i anførte Henseende at forudsige forestaaende Sommerveir ligt ved Slutningen af Martii Maaned. Bogen med denne Afhandling vil komme omtrent paa 2 Mk. Saare gjerne ønskede jeg en talrig Subskription, ikke allene for at sikkre mig mod Tab ved Udgivelsen af Afhandlingen, men ogsaa for, om muligt, at sættes istand til, ved en mere udbredt Lecture og Correspondence at udvide og berige mine Erfaringer i denne Retning. Jsær er det mit inderlige Ønske, at kunne formaae en og anden Naturkyndig til, at vise Sagen deres gode Opmærksomhed, for, ved en lignende Dagbog som min, om mueligt at komme paa Spor efter endnu flere Opdagelser. Saare fordeelagtigt vilde det vistnok vorde, om slige Dagbøger, hvorpaa Afhandlingen selv meddeler Prøve, førtes med Nøiagtighed i enhver af Danmark Provindser. Det var naturligviis heller ikke afveien om de ogsaa førtes andetsteds. Jeg formoder, ikke uden Grund, at Een og Anden i den hæderlige Bondestand jo med Glæde vilde modtage Anviisning til, paa en nem Maade at komme til Kundskab om, hvorledes det forestaaende Sommerveirligt og Vaaren forud lader sig udfinde; desaarsag er det min venlige Begjering til de Herrer Skolelærere og Kirkesangere, ved Leilighed at gjøre denne min Jndbydelse bekjendt i deres Embedskreds. Subskribenterne ville behagentligen stille deres Anmeldelser til den dem nærmest boende Boghandler, for fra denne at indsendes til den Jessenske Boghandling i Aarhuus. Enhver, der paatager sig at samle Subskribentere, faaer hvert 7de Exemplar frit, naar Listerne indsendes portofrit til bemeldte Boghandel; og Listerne ville de vel forfatte, uden at tilstilles Planen, med vedføiede Blanketter. Endnu maa jeg bemærke dette: Aarsagen, hvorfor jeg fremtræder anonymt, eller rettere psendonymt, saavelsom at jeg kalder mig en Danmarks Søn, skal i Bogen selv, som jeg haaber, tilfredsstillende vorde oplyst. Skulde mueligt Een og Anden vide Besked om, hvo Forfatteren hertil er, da beder jeg indstændigt, at respectere min Anonymitet. T. en Danmark Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
De Herrer Redacteurer af Dagblade anmodes herved om, behagentligen at optage denne Anmeldelse i deres Blade, om ikke heelt saa dog i kort Udtog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-23
Jfølge den fra en Forening i Aalborg udstædte Jndbydelse til Medborgere og Medborgerinder i alle Jyllands Kjøbstæder og Egne og Gaver til de Vandlidte, ikke alene i Penge men ogsaa Gaver af egen Frembringelse eller andresomhelst Kunst- og Jndustriegjenstande, der maatte egne sig til en offentlig Udstilling, hvorefter de saa skulle bortloddes paa en Maade som maatte skjænke størst Udbytte, har jeg allerede været saa heldig at faae Løvte fra flere Damer her i Byen og Omegnen og at ville skjænke et eller andet Arbeide til det ædle Øiemed og indsende samme hertil inden den dertil fastsatte Tid, midt i April Maaned, og det er at haabe, Flere ville følge det givne Exempel. Ogsaa har jeg i Dag havt den Glæde at modtage fra M. F. J. . . . . . . 10 Rbdr. for at afsendes til samme Forening med allerførste Post. Aarhuus, den 23de Februar 1839. A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
No 33. den 26 Februar. Tirsdagen Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Nyheder fra Udlandet. Belgien er i en vedvarende Bevægelse. Det er umuligt - hedder det: at kunne forudsige, hvad Følgen vil blive af Kamrenes Debatter i Morgen den 19 Febr.) Alt var i en spændt Forventning om hvad Regjeringen har i Sinde, og hvad Kamrene ville beslutte sig til. Krig eller Fred var aldeles afhængig af hvad der nu vilde skee. Man vil vide, at den franske Regjering anvender al sin Jndflydelse for at bringe den belgiske til at give efter. Men om denne tør vov det, af Frygt for Folket, vil nu vise sig. Formedelst den overordentlige Gjæring som under disse Omstændigheder finder Sted i Brüssel, og som lader frygte for en pludseligt udbrydende Revolution, dersom Regjeringen foretager sig noget imod Folkets Ønske, havde Kongen befalet, Aftenen førend Kamrenes Aabning, at kalde hele Borgervæbningen under Vaaben, for Dagen efter, at gjøre fælleds Tjeneste med Garnisonen. Samme Dag var der bleven Kongen tilsendt flere Adresser, for at erindre ham om, at det er Belgiernes faste Beslutning, at forsvare deres Grund gebeet indtil det Alleryderste. Ogsaa havde store Folkehobe samlet sig paa Slotspladsen og udraabt: Hæren leve! Jngen Sømmerlemmelse! Friheden leve! Og til Hæren var, fra Folkets Side, udstædt en Proclamation, hvori denne opfordres til, hvad endogsaa Regjeringen beslutter, at modsætte sig Fædrelandets Sønderlemmelse, idet den kan stole paa Folkets Bistand. De til Brussel ankomne Repræsentanter fra Limburg og Luxemburg have tilkjendegivet deres faste Beslutning, at erklære hele deres Gebeet uafhængigt og beordre en almindelig Folkevæbning, hvis Kamrene, imod Forventning, give efter for de udenlandske Trusler. Af et Privatbrev fra Brüssel erfares, at Staden var rundtomkring omgivet af Tropper, som skulde forblive der indtil Debatterne om Belgiens Livsspørgsmaal ere endte. Nogle tusinde Geværer vare i Stilhed afsendte derfra til Namur, da Regjeringen. ikke ønskede, at der befandt sig saa stort et Vaaben forraad i Residentsen under de nærværende Omstændigheder. Hele Staden befandt sig i den spændteste Forventning. – Under alt dette vedbliver man at fortsætte Krigsanstalterne paa alle Sider. Fra Jrland var kommet Tilbud om, at hvis det behøves, staaer et heelt Regiment Frivillige til Belgiernes Tjeneste. Fra Nederrhin meldes, at der var kommet Ordre fra Berlin til ufortøvet at indkalde Landeværnet. Paa dette Skridt – tilføies der var Jngen forberedt. Begge de fra Brussel afreiste Gesandter havde forladt denne Stad uden nogen Afskedsandients hverken hos Kongen eller nogensomhelst af Ministrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Paa Børsen i Paris var den 15de Febr. Courserne stegne paa det Rygte, at Observationskorpseet ved Nordgrændsen havde trukket sig noget tilbage, og det belgiske Spørgsmaal kunde betragtes som afgjort, men Dagen efter faldt de alle pludseligt igjen paa det Rygte, at da den sidste ugjenkaldelige Terminsfrist (15 Febr.) nu var udløben, vilde Hollænderne uden videre Ophold rykke ind i det Limburg- og Luxemburgske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Hollænderne have siden 14de Febr. forstærket Rheden ved Lillo, og stationeret der en halvsnees Kanonbaade. Den 13de Febr. vare Hollænderne blevne meget allarmerede over en stor Bevægelse i den belgiske Leir ved Beverloo. Men det var en Maneuvre som der holdtes. Prindsen af Oranien har nu tiltraadt Kommanden i Hertugen af Sachsen Weimars Sted, og de hollandske Militser fra 1832 og 1833 ere blevne indkaldte. Jfølge Breve fra Breda havde Hollænderne sat hele Omegnen under Vand, og derved spærret enhver Tilgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Paa den franske Grændse, fra Mons til Charlerois, vil man have bemærket et stort Antal Folk af tvetydigt Udseende, der søgte at sætte sig i Forbindelse med de belgiske Grændsetropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Den brittiske Regjering har erklæret Hofferne i Wien og Berlin, at den anseer deres Fordring ang. en fremmed Generals Ansættelse i belgisk Tjeneste for et Jndgreb i Belgiens Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Kongen af Hannover har skjænket Universitetet i Göttingen: en Anviisning for Døvstumme, til Sprog- og Tænke=Øvelser." Vedk. have naturligviis ikke undladt at aflægge deres allerunderdanigste Taksigelse for denne betydningsfulde Gave. Fyrstinden af Turn og Taxis, en Søster til Dronningen af Hannover, er ved Døden afgaaet den 12te Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Den svenske Digter Nikander er død den 7de ds. i en Alder af nogle og fyrretyve Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Fædrelandet. Khvn., den 23de Febr. Her tales i denne Tid meget om, at en af vore rige Privatmænd og Proprietairer, (Hp. Av.) skal ophøies i Grevestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
- Hs. Maj. Kongen har allernaadigst tilladt at Kammerjunker og Lieutenant ved Husarregimentet samt Attache ved det kgl. Gesandtskab i London, C. von Bertouch, maa for sin Person og sine ægte mandlige Descendenter føre og bruge Titel af Baron. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Fædrelandet har tabt en høist agtet og særdeles dygtig Embedsmand, Etatsraad Thomsen, Deputeret i det tydske Cancelli. Han døde igaar af en Nervefeber. (Brig. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
De Deputerede for Finantserne have bekjendtgjort, at det er allernaadigst fastsat, at fra næste April Maaneds Begyndelse ingen fremmed Skillemynt maa modtages i nogensomhelst kongelig Kasse. (Dagen.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
- Det er interessant at læse, hvorlunde en lille Fyrste, Hertugen af Sachsen Meiningen, hvis hele Lands Størrelse er omtrent en Trediedeel af Sjællands, uddeler Ordener heroppe i Norden og lader den germaniske Søl kaste enkelte opvarmende Straaler paa nogle af vort Fødelands fortjente (Frisd.) Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Jgaar Aftes holdtes en Generalforsamling af dem der have tegnet sig for Bidrag til paa en passende Maade at vise Assessor Algreen-Ussing de kjøbenhavnske Borgeres Erkjendtlighed. Det bestemtes da, at man skulde overrække ham en Guldpokal, og der blev udnævnt en Committee til at anordne det Fornødne i saa Henseende. De Bidragydendes Antal er over 880, hvoraf 547 ere næringsdrivende Borgere. Af Stænderdeputerede tæller Selskabet. (Meddeelt.) kun To.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
- Et Antal Damer, henhørende til et her i Staden bestaaende veldædigt Samfund, har forenet sig om ved Haandarbeider eller andet saadant, som paa en Maade, hvorom nærmere Beslutning bliver at tage, vilde være at afsætte, at virke til at tilveiebringe Bidrag til de ved Oversvømmelserne i Jylland Skadelidte. Da det antages, at flere kunde være findede at virke i lige Retning til Gaver for hine Ulykkelige saa anmodes Enhver, der maatte have denne Hensigt, at slutte sig til den indgaaede Forening, og til den Ende derom at gjøre Anmeldelse til En af de valgte Bestyrerinder, nemlig: Fru Etatsraadinde Withusen, Fru Moltke=Rosenkrantz, Fru Saabye, Fru Wiehe, Fru Gad, Frøken Fisker, Frøken Brorson, Frøken Kjerulff, eller og til A. C. Kjerulff Over=Præsident og Politichef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Det er glædeligt, at man baade her og overalt i Provindserne lægger an paa alle mulige Maader at komme de ulykkelige Vandlidte til Hjelp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Den befalede Jndsamling skal efter Forlydende her have en ønskelig Fremgang. Det vilde sikkert være særdeles gavnligt, dersom der hver Dag bekjendtgjordes, hvad der ved Jndsamlingen var indkommet. Jkke mindre kjærkomment maa det være at erfare at der ere trufne Foranstaltninger til saavidt muligt at afhielpe den øieblikkelige Nød, og at der fra Cancelliet er tilmeldt Amtmændene, at de fremdeles fore øbigen maatte benytte de Midler, som ere til deres Raadighed, til Hjælp for de Trængende, og forlange flere, ifald de ikke ere tilstrækkelige. (Brig. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Til igaar Middag var ved den af Khvnspostens Redacteur aabnede Subskription for de Vandlidte i Jylland indkommen 3,753 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
Brændeviinsbrænder=Lauget har til Magistraten indsendt 300 Rbdr. til Collecten for de Vandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-26
J Høiesteret blev sidste Torsdag, i Sagen: Kobbersmed Møller og Exam. juris Alstrup, contra: Kobberhandler P. C. Petersen, betræffende en mod Jndstævnte for ulovlig Omførsel og Handel med Kobbertøi, ifølge Appellanternes Angivelse, at Politiet anlagt Sag, afsagt følgende Dom: "De ergangne Domme bør tilligemed den ved Underretten brugte Behandling uefterrettelig at være." Ved den inden Randers Amts Overpolitiret afsagte Dom var Jndstævnte frifunden; ved Underpolitirettens Dom var Sagens Udfald derimod gjort afhængig af, hvorvidt Jndstævnte med sin Eed torde bekræfte, at den omvæstionerede Kobberkjedel var forsynet med Fabrikstempel fra det Flensborgske eller Bredes Kobber- og Messing-Fabrik, i hvilket Fald bemeldte Kjedel, burde udleveres ham, men i modsat Fald være confiskeret.