JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Tirsdagen den 21de Januar førstkommende og følgende Dage, fra Kl. 9 Formiddag, bliver ved Auction i Kristalgaden No. 61 bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Glas, Porcellain og Steentøi, Linned, Gang= og Sengeklæder, Mahogni=, Eger, Birke= og Fyretræes Meubler samt andet Træfang, et Fortepiano i Mahogni Kasse af Marschall, (hvilket er til Eftersyn Tirsdag og Onsdag Morgen fra Kl. 8 til 9, og sælges den sidstnævnte Dag Kl. 12); endeel Bøger, hvoriblandt 150 Hefter af Archiv for Historie og Geographi, 98 Hefter af Elmqvists Læsefrugter, m. m., tilhørende forskiellige Stervboer, der findes specificerede i Adressecontoirets Efterretninger for indeværende Aar No. 10, imod Betaling til Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet Nr. 20, anden Sal, hvor de trykte Fortegnelser faaes for 6 Rbs. Stykket. aa Grund af Dødsfald, bliver Eiendommen Nr. 127 i Badstuestrædet, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Auction den 23de December d. A., 2den - den 11te Januar 1834, den 25de f. M. og 3die Auctionerne afholdes i den sælgende Eiendom, imellem Kl. 2-4, og ere Conditionerne, Vurderings-Forretningen samt øvrige Adkomst-Documenter, forinden til Eftersyn paa mit Contoir i Løngangsstrædet Nr. 171. – Forøvrigt bemærkes, at Eiendommen er assureret i Stadens Brandkasse for 14,400 Rbd. Sølv, og afgiver en aarlig Leie af circa 1000 Rbd. L. Ring. Kiøberhavn, der 13de December 1833. Efter Udlægshaverens Begjæring, stilles det Tømmermester Peder Larsen, tilhørende Huus No. 178 i denne Byes Korsgade til 3 Auctioner, nem 1ste Gang Tirsdagen den 28de dennes, 11te Februar, 2den 25de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Raadhuset; hvilket herved bekiendtgiøres. Gundorph. Assens Byefogedcontoir, den 8de Januar 1834. Efter vedkommende Dom- og Udlægshavers Begjæring, stilles Gaarden Roes lund, Hellevad Sogn, Hjørring Amt, af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. og Skovskyld 2 Fdkr., til Salg ved offentlig Auction, som afholdes: Fredagen den 17de Januar Fredagen den 31te Januar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Fredagen den 14de Februar, De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die Auction paa bemeldte Gaard Roeslund. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn her og hos Auctions-Reqvirenten, Cancellieraad, Procurator Jensen i Aalborg. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og tillige for Pant eller andre muelige Retshavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 24de December 1833. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Jfølge Forlig og derefter passeret Execution, bliver Huset No. 172 i Sværtegaden heri Staden, ved 3de Auctioner, som afholdes i Eiendommen, Tirsdagen den 4de Februar førstkommende, 1ste Gang, Tirsdagen den 18de Februar 2den Gang, og Tirsdagen den 4de Marts d. A. 3die og sidste Gang, hver Gang om Eftermiddagen imellem 2 og 4, opraabt for til den Høistbydende at bortsælges. Conditionerne, Auctions- og Vurderings-Forretningen, samt de Eiendommen iøvrigt vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Delbanco, boende i Kronprindsessegaden No. 391.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Jnsdagen den 22de Januar førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver ved Auction i Gaarden No. 225 & 220 ved Nørrevold bortsolgt en stor bruun Hest, en liden Fiellevogn, et Eenspænderseletøi, 2 Sadler, noget Ridetøi, et Jagtgevær med Jagttaske og Krudthorn m.v., imod Betaling til Procurator Dahl, boende paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
følge Forlig og Udlæg for Giæld til den almindelige Enkekasse, samt derpaa grundet Reqvisition, bliver Sædegaarden Bayllumgaard i Hjerk Sogn, C. N. Gjarup tilhørende, med paastaaende Bygninger og tilliggende Jorder af Hartkorn 11 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvilke afholdes den 14de og 28de Februar samt 14de Marts først kommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 de 2de første paa Raadstuen i Skive og den 3die Auction i ovennævnte Gaard. Conditionerne for Salget erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn hos Procurator Øllgaard i Skive. Dette bekiendtgiøres herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for Panthaverne og alle øvrige Vedkommende. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 8de Januar 1834. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Stævning. Frederich Christopher Gundelach, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Byefoged og Byeskriver i Lemvig samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg og Wandfuld Herreder; Giør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Christensen, som befalet Sagfører for Huusmand Jens Christian Pedersen Kronborg af Ferring Sogn i Ringkiøbing Amt, ifølge det ham under 2den dennes meddeelte beneficium paupertalis, indstævnes herved, i Medhold af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te Decembe1833, med Aar og Dags Varsel, den eller De, som maatte være i Besiddelsaf en af ovennævnte Jens Christian Pedersen Kronborg til Christian Jensen Weie i Stamphøy, den 13de October 1815 udstedt og den 18de samme Maaned, inden Rysensteens Birketingsret, tinglæst Panteobligation for 30 Rbd. Sølv, med første Prioritets Panteret i det Debitor forhen tilhørende Sted Steendige i Ferrig Sogn, Wandfuld Herred, Ringkiøbing Amt, som staaer for Hartkorn 3 Skpr. 1 1/2 Alb, tilligemed Konge- og Kirketiender samt Besætning og Boehave, at møde for Skodborg Wandfuld Herredersret, som holdes paa Raadstuen i Lemvig, den første Onsdag i Mai Maaned 1835, om Formiddage i Kl. 10, for med ommeldte Panteobligation at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom vorder mortificeret og af Pantsprotocollen udslettet. Forelæggelse og Laugdag er hævet ved Forordning af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Lemvig, den 4de Januar 1834. Gundelach. (L. S.) Frederich Christopher Gundelach, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, ) Byefoged og Byeskriver i Lemvig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg og Wandfuld Herreder; Giør vitterligt: at efter Begiering af Procurator Christensen her i Byen, som beskikket Sagfører for Gaardmand Mads Poulsen af Nørre Braaegaard i Lomberg Sogn i Ringkiøbing Amt, ifølge det ham under 19de December 1835, meddeelte beneficium paupertatis, indstævnes herved i Medhold af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 22de November f. A., med Aar og Dags Varsel, Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af Morten Jensen Bragegaard, til Christen Pedersen Enevoldsgaard, den 20de April 1817 udstædt og den 7de Mai næstefter, i Rysensteens Birketingsret, tinglæst Panteobligation, stor 700 Rd. N. V., hvorfor er givet anden Prioritets Panteret, næstefter 800 Rd. N. V. i ommeldte Gaard, Nørre Braaegaard i Lomberg Sogn i Ringkiøbing Amt, af Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., tilligemed Debitors Ind- og Udboe, – hvilken Panteobligation er bortkommen uden at være bleven udslettet i Panteprotocollen, at møde for Skodborg og Wandfuld Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen, i Lemvig, den første Onsdag i Mai Maaned 1835, om Formiddagen Kl. 10, for med ommeldte Panteobligation at fremkomme og lovlig Adkomst til samme at beviisliggiøre, da den ellers ved Dom vorder mortificeret og af Pantebogen udslettet. Forelæggelse og Laugdag er hævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Gundelach. Lemvig, den 4de Januar 1834. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Proclama. Ved Proclama, som læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring paa Jomfrue Anno Marie Kjølbye, som nys er afgaaet ved Døden paa Brahesborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved bekiendtgiøres paa anordnet Maade. Baag Herredscontoir i Assens, den 8de Januar 1834. Gundorph.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Ane Andersdatter af Long, Ledevogter Claus Bertelsens Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Sorøe, den 9de Januar 1834. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Aftægtsgaardmand Peder Pedersen i Freilev Bye, Kiettinge Sogn, 2) Tienestepige Kirsten Pedersdatter i Grænge Bye, Thorebye Sogn, 3) Gaardmand Mads Rasmussen af dito Bye og Sogn, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 10de Januar 1834. Drewsen.
Berlingske Tidende, 1834-01-17
ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den i Dannemare ved Døden afgangne Muursvend Georg Philip Holcker, indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes fraværende og ubekiendte Arvinger indkaldte, med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og godtgiøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Pontoppidan. Nakskov, den 30te December 1833. Creditorerne i Stervbort efter afgangne Selveiergaardmand Niels Sørensen, og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Jensdatter af Birkmose i TimringSogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvatter at anmelde og legitimere deres paa bemeldte Dødsboe havende Fordringer. Herredscontoiret i Ringkiøbing, den 10de Januar 1834. John Finsen. ed Proclama, der er læst inden Sorøe Birketingsret, og vil vorde læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Aftægtsenke af Borøe, Margrethe Christensdatters Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til formig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Gyldenfeldt. Sorøe, den 9de Januar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Aar 1834. No. 16. Løverdagen. den 18 Januar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Grækenland. Wien, den 1ste Januar. – Vi have nu hyppigt Efterretninger fra Grækenland. De ere meget tilfredsstillende og bebude Landets snarlige Consolidering. Her fatter man Tiltrøtil Grækerne; endeel Handelshuse, der staae i Rye for Soliditet, indlede betydelige Handelsforbindelser med Grækenland. Fremfor Alt synes de at henvende deres Øje paa de første Fernødenheder, som den fremspirende Civilisation (!) fordrer. Saaledes ere blandt Andet 30,000 Kjoler, 59,000 Par Beenklæder og over 24,000 Par Støvler givne i Commission; de skulle afleveres snarest muligt og ere bestemte for Grækenland; ogsaa bliver her særskildt forfærdiget Bord- og Kjøkkentøi, samt portative Jldsteder, saaledes som disse blive brugte i Kasernerne Man seer, hvor saa saare gavnligt det er, at man endeligen har givet, Grækenland et Overhoved og befriet det fra hiin Provisorium, undet hvilket det saa længe har smægtet. Dette er ikke allene til væsentlig Fordeel for Grækenland, men ogsaa for det øvrige Europa. Vor Regjering letter, saameget det staaer i sammes Magt, Forbindelserne med den nye Stat. – For nogle Dage siden er en Embedsmand ved Postvæsenet bleven sendt til Nauplia, for at underhandle med den Græske Regjering og Reguleringen af Post-Forbindelsen med de Østerrigske Stater. Ligesom Grækenlands Regjering anvender Alt, for at lægge de Saar, som en af de blodigste Revolutioner har tilføjet dette Land, og for at tilegne samme Civilisationens Velgierninger, saaledes hører man ogsaa om Fyrst Milosch, at han gjør sine Landsmænd mere fortrolige med Europæiske Sæder, og vil indføre en mere regelmæssig Administration, end den hidtilværende. Vistnok har han selv neppe noget fuldstændigt Kjendskab til vore Sæder og vort Administrationsvæsen, og synes derfor meest at indskrænke sig til disciplinariske Regler, der mere egne sig til at raade Bod paa Manglerne ved en Militairorganisation, end til at skabe virkeligen borgerlige Forhold. Saaledes har han indført et Monopolsystem, og synes at ville forholde sig som Mehemed Ali. Jmidlertid er han en Ven af Orden og Oeconomie, og vilde upaatvivleligen indføre mange Besparelser, betydeligt formindske Landets Byrder, dersom han ikke maatte svare saa betydelige Summer til Porten. Denne har for kort Tid siden først erholdt af ham tre Millioner i rede Penge, og en Million i Naturalier. Den slette Tyrkiske Bestyrelse hviler endnu stedse tungt paa alle de Provindser, der laae under sammes Herredømme, eller endnu staae i Lehnsforhold til den. Fyrstendømmerne Moldau og Wallachiet, hvilke, omendskjøndt de, yndte af Naturen, under Russiske AutoritetereBeskyttelse, vorde behandlede med al mulig Skaansel, og uagte deres Finantser ere blevne ordnede saa godt, som det lod sig gjøre – kunne dog endnu ikke hæve sig fra det Tryk, som de maatte lide under det Ottomanniske Herredømme. Det Samme gjælder om Albanien, hvor der da ogsaa uophørligt hersker Uroelighed og Oprør. – Der siges, at et Selskab af rige Privatmænd vil anlægge Jernbaner ved Wien, for at sætte Omegnens meest besøgte Stæder i Forbindelse med Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
En Østerrigsk Coureer er afgaaet til Paris. Overhovedet underhandles der for Øjeblikket meget med det Franske Hof Madrid, den 31te December.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Hoftidenden af 24de d. M. skildrer de Besværligheder og Farer, for hvilke Regentinden har været udsat den 17de, paa sin Udflugt til la Granja, (der blev begyndt om Morgenen Kl. 4 1/2, da hun, formedelst den i Bjergegnen stærkt faldne Snee, maatte vende om igjen, og vilde være nedstyrtet fra en Høi, dersom ikke nogle med Brænde læssede Oxekarrer just havde rullet op ad Højen og standset hendes Vogn. Den kom imidlertid i Berørelse med en af Karrerne, saa at Vognens Vindue knustes o. s. v., og Dronningen saae sig nødsaget til, medens man gjorde Vognen i Stand igjen, at gaae en lang Strækning tilfods; hun ankom igjen til Madrid Kl. 4, næste Morgen; efterat Vejen var bleven renset, afreiste hun igjen, ved denne Leilighed en tales med megen Roes den ærefrygtsfulde Deeltagelse, som Arbeiderne ved Ruinerne af hendes afbrændte Qvinta, saavelsom en Geistlig, underveis havde viist hende, o. s. v.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Paris, den 8de Januar. Breve fra Bayonne af 3die d. M. bekræfte Efterretningen om Affairen ved Løs Arcos. Det synes, at Carlisterne ere blevne fuldkommen slagne. Derimod melder et Brev fra Pamplona, at en derfra udrykket Afdeling af Regjerings-Tropperne er gaaet over til Fienden; dog er denne Efterretning ikke udgivet for nogen Vished. El Pastor er i Vergara; hans bevægelige Colonne er bleven forstærket ved 700 Mand Linietropper, som Valdez har sendt ham. Vejene ere endnu stedse usikkre, Posten fra Madrid er den 3die d. M. atter udebleven i Bajonne Jfølge omløbende Rygter skal General Rodil have gjort en ny Excursion til den Portugisiske Grændse, for at bemægtige sig Don Carlos Person, ogsaa skal Don Miguel være trængt ind i Spanien med 6,000 Mand, have afskaaret Generalen Tilbageroget, og som Don Carlos Allierede have udstædt Proclamationer, Som en Følge af Don Miguels Fremtrængen skal Estremadura have forvoldet Oprør, og ligeledes Opstand være udbrudt i Madrid.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
J Allg Zeitung læses følgende Skrivelse fra Paris. Jeg kommer fra Tuillerierne, hvor der i Dag, i Anledning af Rytaarsdag, havde indfundet sig forskjellige Deputationer, for at bringe Kongen deres Hyldest og Lykønskninger. Da jeg allerede i forrige Aar har bivaanet samme Skuespil, og dengang meddeelte en udførlig Skildring af det Jagttagne, kan det denne Gang ikke være min Hensigt, at gjentage, hvad jeg da sagde, men kun at sammenligne denne Dags Skuespil med det forrige. Naar jeg nu strax gjor Begyndelsen med den bemærkning: at Trængslen ved Hoffet denne Gang ingenlunde var saa stor, som paa Nytaarsdag 1833, og at vel blot en Trediedeel af den Mængde, som havde aflagt den forrige Lykønskning, nu atter indfandt sig - da bør jeg dog af denne unægtelige Kjendsgierning ikke drage nogen altfor betænkelig Slutning: det er vel mueligt, at manges Fraværelse hidrører fra deres Beskjeftigelse i Provindserne, eller i udenlandske Missioner, at Andre blot af den Grund bleve borte, fordi man i Aarets Løb havde tilfredsstillet eller bestemt tilbageviist deres Fordringer; og endeligen laae Grunden til de Flestes Udebliven uden Tvivl i det beklagelige Regnveir, og i den usunde Luft, der gjør en Standsning i Nysgjerrighed og Paatrængenhed.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Men paafaldende bliver det dog, at der blandt den altid anseelige Skare, der saaledes bevægede sig i Salene paa det kongelige Slot, at der blandt Ministre selv, Pairs, Gesandter, Embedsmænd og Politikere af ethvert Slags, – kun bemærkedes faa Mænd, som, enten formedelst kraftig Medvirkning til Julirevolutionen eller ved en særegen, udmærket personlig Popularitet kunde ansees som det ny Kongeriges Stytter. Af femten Hundrede eller Tusinde Personer vare næsten Alle komne ene af den Grund, at deres Embedstilling og Embedspligt førte det med sig; og intetsteds kunde man gjenkjende hiin Jnderlighed, der i den første Tid efter Julirevolutionen forsamlede Parises Beboere omkring den ny Throne. Jeg vil imidlertid ei længere dvæle ved disse Betragtninger, men gaae over til Enkelthederne af mine Jagttagelser; disse frembyde og saa glædelige Sider. Da jeg i Formiddags Kl. 11 kjørte ind i Slottet, var det netop den Tid, paa hvilken de Fleste ankom der. Hist og her kom en fornem Person i en glimrende Eqvipage; mange i simple Leie=Kabrioletter, og de Fleste tilføds og i Støvle, med Kappe eller Parapluy. Fremtrædelsen ved Hoffet foraarsager nu ingen Omkostninger; Nytaarsdag i Særdeleshed tør man gaae didhen i den simpleste Klædning; hvorimod man i Carl X Tid ved slig en Leilighed, eller naar man vilde høre Musiken i Kapellet, indfandt sig i korte Beenklæder, med Spændeskoe og Silkestrømper, for ikke at blive bortviist af Dorvogterne. Jmod denne Simpelhed contrasterer dog altid den tiltagende Pragt hos Ludvig Philips Livreebetjente, der blive stedse talrigere, og hvis røde Uniformer snart ville forsvinde under de efterhaanden tilføiede Guldbroderier. (Sluttes næste Gang.)
Berlingske Tidende, 1834-01-18
London, den 10de Januar. J det med den 5te d. M. udløbne Qvartal have Statsindtægterne indbragt 91,547 Pd. Sterl. mindre, end i det tilsvarende Qvartal af forrige Aar; men i hele det forløbne Aar en Dificit af 442,494 Pd. St., der er langt ringere, end man havde forudsagt. Toldindtægterne, blandt Andet, have været 233,019 Pd. St. mindre i dette Qvartal; men dette Tab er rigeligen bleven opvejet ved en forøget Jndtægt af 298,005 Pd. Sterl. i Accisen Hiin Deficit er vel meest foraarsaget ved Forskjellen i Korn afgifterne.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Tirsdag Aften ankom den Kongl. Skonnert Pike- til Falmouth fra Lissabon, fra hvilket Sted den var afseilet den 29de f. M. Jfølge en officiel Beretning fra General Saldanha, var det igjen lykket en Afdeling af hans Tropper at ødelægge tre Møller i Tørres Rovas, fra hvilke Don Miguels Tropper dagligen havde erholdt en stor Mængde Rationer. Samme General havde indberettet: at Mardonell havde nedlagt Commandoen over Don Miguels Armee, der nu er overtaget af General Grev Povaas. Veiret havde været saa slet, at Paketskibene ikke kunde gjøre deres Reiser, og to af vore Poster savnedes i Lissabon.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Til Liverpool er et Amerikansk Skib ankommen med 935 Baller Bomuld fra Natche, ved Missisipi, 300 Mile ovenfor Nye-Orleans; det første Skib, der paa dette Sted nogensinde har indtaget Ladning til Europa.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Efterretninger af blandet Jndhold. H. M. Kongen af Bayern har udlovet en Belønning af TiTusinde Gylden for den, som kan give nogen Oplysning om det paa Casper Hauser begaaede Mord eller sammes Medvidere H. K. H. Hertugen af Cumberland har den 10de Januar forladt Berlin og begivet sig tilbage til London. Hans Søn for hvis farlige Øjensvaghed han, med sin Gemalinde foretog Reisen, bliver hos Hendes K. H. hans Moder, tilbage under sin berømte Læges, Prof. v. Gräfes Cur.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Den Franske Ambassadeur, Marskal Maison, ankom den 28de Decbr. f. A. til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Fra mangfoldige Egne i Polen, Tydskland og Holland erfares sørgelige Følger af vidtudstrakte Oversvømmelser, som det sidste Regnveirs usædvanlige Varighed har foraarsaget.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Jndenlandske Efterretninger. Odense. Fra paalidelig Haand haves følgende Efterretning om en i Cimberbølle paa Langeland nyelig begaaet gruelig Misgierning. "En i Cimberbølle boende Gaardmand Lars Rasmussen, har en Datter hos sig, der er gift med Niels Larsen Pedersen, Avlskarl paa en i Nærheden liggende Gaard, Bjerrebyegaard. Manden var i længere Tid kjed af sin ægteskabelige Forbindelse, da han, baade for og efter sit Bryllup, har levet i utilladeligt Forhold med en, ogsaa paa Bjerrebyegaard tjenende Pige, Ellen Cathrine Jørgensen, der er frugtsommelig ved ham. Han henvendte sig, alt siden flere Uger, til forskjellige Personer, for at erholde Rottekrudt, af hvilket ogsaa, ved senere Undersøgelser, er funden endeel i hans Kammer. Sandsynligviis har han ogsaa gjort Forsøg paa at forgive Konen; dog er dette ei endnu tilfulde oplyst. Da Planen med Giften mislykkedes, gik han ovennævnte Nat Kl. 1 til Cimberbølle med et ikke, som Rygtet først sagte, med Sømstumper, men med Rævehagl) ladt Gevær. Nøje bekjendt med sin Svigerfaders Gaard, skyder han en for Bryggerhuusdøren værende Haspe af, gaaer herfra ind i Kjøkkenet, hvorfra er en Dør til Dagligstuen, i hvilken hans Kone laae og sov med sit 9 Ugers gamle Barn. Han bliver staaende i Døren, og, for at faae Konen til at reise sig op, og derved være vissere paa sit Skud, kaster han nogle ved Døren liggende Tørv hen paa hendes Seng, hvorved den ulykkelige Kone vaagnede. J den Tanke, at det er Vægen, der falder ned, trykker hun sit Barn til sig og vil stige ud af Sengen. J det Øjeblik hun er paa Kanten af samme, trykker Uhyret løs og flygter. Men Forsynet vaagede over de Forfulgte. Med Guds og den duelige Læges Hjælp haaber man hun bliver reddet. Da Forbrydelsen var anmeldt for Stedets Politiemester, Hr. Kammerraad Holm, indfandt han sig paa Gjerningsstedet, hvor da var tilstede, Enhver, der kunde give nogen Oplysning til Opdagelsen af denne rædsomme Handling. Overrasket af disse Vidner, og fornemmelig dreven af Politiemesterens alvorlige Bestræbelser, tilstød Niels Larsen Pedersen at have øvet Udaaden, og det for at kunne ægte Ellen Cathrine Jørgensen, der ogsaa bekjendte, at have været vidende om hans Hensigt at forgive Konen med Rottekrudt, og selv at have gjort Forsøg paa at forskaffe ham Giften.
Berlingske Tidende, 1834-01-18
(Af Hempels i Gaar ankomne Avis.)
Berlingske Tidende, 1834-01-18
Kjøbenhavn, den 18de Januar. Collegialtidenden No. 2 for sidste Løverdag indeholder følgende interessante Artikel: 1)
Berlingske Tidende, 1834-01-18
De udfyldte Schemata bleve dernæst indsendte til Rentekammeret, hvor de i det siden ophævede Tabelcontoir skulde extraheres og bringes i tabellarisk Form. Der er imidlertid ingensinde officielt bekjendtgjort noget Resultat. Jndretningen af Schemata maa have været mindre heldig og ligeledes den Maade, hvorpaa de extraheredes. Det trykte ikke-officielle Resultat, som man har deraf, er forfattet af afdøde Etatsraad Pram, som fik Listerne til Afbenyttelse og i en af ham udarbeidet og i Aaret 1808 trykt Afhandling meddeelte Underretning om Udfaldet. Den sidste officielle Haand paa Arbeidet, efterat Tabelcontoiret i 1819 blev ophævet, lagde nuværende Medlem af Statsgjeldsdirectionen, Etatsraad Johnson, der, som daværende Fuldmægtig i Rentekammerets Cancellie, sluttede Arbeidet og forfattede en General Tabel, der temmelig nøje stemmer med Prams. (Slutningen følger paa Mandag.)