Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-18
Stænderforsamlingen i Viborg. (Fortsat fra No. 81.) Den 26de April holdtes næste Møde. AmtsprovsSchmidt oplæste et af ham indgivet Forslag om "Real skolers Oprettelse." Trangen til slige Skoler ansaae Proponenten for noksom godtgjort og anerkjendt. Og da vo Provindses Størrelse og Folkemængde synes at have Kra paa, ogsaa sin Midte, det snareste skee kan, at see en saadan Skole fremstaae, som, naar den bliver hvad den bør være neppe nogensinde vil mangle Freqvents, saa skjønnede Proponenten ikke rettere, end at Aarhuus Bye, som omtrent Middelpunktet af Jyllands østlige og meest befolkede Deel, vadet Sted, hvor en saadan Realskole først burde paatænkes, eftersom den ogsaa, under Hs. M. allernaadigste Indvilgelse og Begunstigelse, mere end nogen anden Bye kunde frembyde er ubetydelige Midler til Opnaaelsen af et saa saare ønskelig Gode. Forsamlingen vedtog eenstemmigen, at en Committe skulde nedsættes, hvortil valgtes: Amtsprovst Schmidt, Biskop Øllgaard, Justitsraad Estrup, Tobaksfabriqveur Funder og Kammerjunker Lüttichau. - Oberst Brockes Forslag om er "Reform i Laugsvæsenet, blev derpaa oplæst. Der blev andraget paa en allerunderdanigst Petition til Konge om: "i det mindste for hvad Nørre-Jylland angaaer, allernaadigst at ville paabyde Udarbeidelsen af et Forslag til en ny Haandværkslov, i den Hensigt, saasnart muligt, at kunne ophæve al Laugstvang, og alt, hvad den medfører uforeneligt med det almindelige Bedste og Tidens Aand; dog saaledes, at Kjøbstæderne og de nuværende Langsmestere, saalide som muligt, tabte af de Rettigheder og Fordeele, de troe af have i de ved Loven dem hjemlede og hidtil stedfundne Bye og Laugs=Rettigheder. Den kgl. Commissarius yttrede Anledning heraf, at førend der kunde lægges Haand paa et saa vigtigt Foretagende, maa det først være bragt i det Rene, i hvilken Retning Forandringen skulde skee, og herom ere Meningerne ligesaa deelte som Jnteresserne. Paa den ene Sid høres idelige Klager over de Baand, der ligge paa den Frihed, at ernære sig som man bedst veed og kan, hvilke Baand betragtes som en Krænkelse af de naturlige Rettigheder, oc Men paa den anden Side høres end heftigere Klager over at hine Baand, ikke ere stærke nok. Saaledes som Laugs indretningen bestaaer hos os, har den ingenlunde alt det Hen mende, som man tilskriver samme, hvorpaa den kgl. Commissarius anførste flere Beviser. Proponenten havde meent at Haandværksdrift paa Landet kunde uden Skade for Kjøbstæderne sættes paa samme Fod som disse, naar Consumtionen blev ophævet og en Afgift, liig den som Haandværkerne i Kjøbstæderne maa svare, blev paalagt Landhaandværkerne "Men Consumtionens Afskaffelse - sagde den kgl. Commissarius: vil have sine store Vanskeligheder. Og hvad Næringsbrugets Beskatning angaaer, saa vil det neppe være gjør ligt derved at tilveiebringe Ligevægt, da Afgivten maatte sættes efter et Skjøn, grundet paa den Kraft, hvormed den Paagjældende drev Næring, og denne Ansættelse i Kjøbstad og Land maatte skee af forskjellige Ligningsmænd, hvilke paa Landet neppe ville tage Hensyn til Kjøbstad=Jnteressen. Saameget end Kjøbstædernes Haandværkere maatte ønske, at ogsaa de Haandværkere der boe paa Landet, maatte svare Skat hvilket og, naar en passende Maalestok kunde findes, ikke vilde være ubilligt, saalidet vilde de vist finde sig tilfredse med en Lov, der imod Svarelsen af slig en Afgift gjorde Haandværksdrift paa Landet ligesaa fri som i Kjøbstæderne. Efter at nogle Medlemmer havde yttret sig om denne Sag og Proponenten gjentagende formeente, at en fuldkommen Næringsfrihed vilde være gavnlig, blev Forslaget bragt under Votering, hvoraf Resultatet blev, at der skulde ingen Committee nedsættes desangaaende. Stiftamtmand Rasenørn oplæste og motiverede derpaa et af ham indgivet Forslag om: at de Told-Jnqvisttioner, hvorved Rettensbetjente ikke ere tilstede, maatte skee i Vidners Overværelse, og at Alt hvad der ved en saadan Forretning foregaaer, strax paa Jnqvisitionsstedet bør indføres i dertil autoriserede Protocoller, o. s. v. Med 51 St. mod 1 blev det vedtaget at dette Forslag skulde tages under Overveielse af en Committee, hvortil der valgtes Stiftamtmand Rosenørn, Toldkasserer Thorbrøgger og Justitsraad Estrup. Endvidere ere følgende nye Forslag indgivne: 1) af Toldkasserer Thorbrøgger: om en Forandring i de nugjeldende Regler for Fartøiers Maaling. (Fors. besluttede, at det skulde afgives til Toldsags-Committeen.) 2) Agent Nielsen, om at Styrmands Examen maatte kunne tages i Aalborg. (Committee: Agent Nielsen, Monberg og Thorbrøgger.) 3) Gaardmand Ole Kirk om Forandringer i Skole underviisningen og Skolevæsenet paa Landet. (Committee: Biskop Øllgaard, Ole Kirk, Amtsprovst Schmidt, Justitsraad Fjelstrup og Stiftamtmand Sponneck) 4) Kammerraad Christensen, om Alimentationsbidrag til uægte Børn. 5) Proprietair Høyer et om samme Gjenstand. (Committee for begge: Christensen, Jngerslev og Nielsen.) 6) Møller Wulfft om Consumtionens Ophævelse. (fortsættes.)