JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Udenlandske Efterretninger af Extraposten. Der meldes fra det Franske Hovedqvarteer foran Antwerpen under 10de December, at man har der havt siden den 9de en tyk Taage, som meget befordrer Værkernes Fremrykning. Man siger, at Minererne skulle allerede have arbeidet sig ned under Lunetten St. Laurent. To nye Barterier vare anlagte til den 9de, eet paa 6 Mørsere, for at træffe bedre ind i Fæstningen og eet paa 24 Pundige. Arbeiderne foruroeliges stærk fra Fæstningen ved Geværild, Bomber og Granater, især sigtes efter Officerene. Jmellem den 8de og 9de havde de Franske indtil Midnat 40 Saarede i Værkerne. - Under den 11te meldtes: at Jlden fra Fæstningen var vedvarende meget stærk, fordi Arbeiderne nærmer sig stedse Fæstningen mere; Taagen var saa tyk, at de Franske maatte standse med Bombardement, da de ikke kunde see at dirigere Jlden Divisionerne Achard og Sebastiani have forenet sig i Flandern, og man hører en stærk Kanonade derfra. Det var fra Castellet Montebello at der med Mørsere blev tændt Jld i den store Caserne; det brændte reent af, men Tabet kunde ikke være stort, da den ikke var bombefast og Folkene ere anbragte i de bombefaste Casematter. Fæstningen retter nu især sin Jld paa Montebello; men dog uden at giøre stor Skade. Beleiringen maae blive en mærkværdig Begivenhed i Krigshistorien, da Fæstningen er fortreffeligt construeret, forsvares af en meget duelig General og da den bliver angreben med megen krigerigsk Konst og Energie. Man mener dog at Chasse vil capitulere, saasnart Breschen bliver practicabel og det kommer til Storm. De Franske Batterier begynde at ruinere Fæstningen. mere og meere. Bastionen Toledo er saa ødelagt, at Batterierne paa den ikke længere kunde bruges. De Franske Batteriers Nærmelse besvære for Hollænderne Communicationen med St. Laurent. Saalænge det var Maanskin tabte de Franske hver Nat 40 til 50 Mand i Transchren; men den 9de havde det 52de Regiment kun tabt 17 Mand. – Om Natten imellem den 10de og 11te skal det være lykkedes for de Franske at sprænge den Sluse, som skiller Vandet i Fæstningens Grave fra Stadens, Vandet i hiint begynder at afløbe i denne. - Gen. St. Cyr har udsat Præmier for at opsamle og aflevere alleslags Kugler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
- Den 12te hørte man i Aachen en stærkere Skyden fra Antwerpen end nogensinde tilforn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Den Belgiske Moniteur melder fra Antwerpen under 12te om Middagen: at Arbeidsfolkene ere nu temmelig beskyttede mod Jlden fra Fæstningen; at Beleirerne vel kaste Bomber, men da de udkastes inde fra Fæstningen, saa naae de forlangt og skade ikke de Tropper meget, som staae i Nærheden af Fæstningen; kun i den anden Parallele ere nogle Folk blevne trufne. De 40 Mørsere, som ere opstillede tæt ved Fæstningen i en Afstand af 400 Metres og Kanon- og Haubits Battetierne anrette store Ødelæggelser; alle Bygningerne i Fæstningen ere ødelagte, alle Brystværn forskudte. En deserteret Hollandsk Soldat siger: at Folkene ere sammenpakkede i usunde Casematter; at en Bombe trængte nyelig derind og saarede 10 Mand; at en Deel af Levnetsmidlerne ere brændte. General Chasse lader sig sielden see. Moniteuren tilstaaer, at de Franskes Mennesketab har været betydeligt i de sidste 24 Timer; den 10de blev 80 saarede Franskmænd indlagte paa det militaire Hospital i Brüssel og den 11 kom elleve Vogne med Saarede, dertil. – Marskal Gerards Rapport til Krigsministeren af 7de, skildre Operationerne som besværlige, Udfaldet som noget tvivlsomt, naar han skal vedblive fra denne Kant at beleire Fæstningen; i det mindste kan han ikke forudsige naar Fæstningen vil blive indtaget; Fuldmaanen har bragt tørt Veir, men dens Skin er til Hinder for Arbeiderne. Han lader Folkene flittig afløse fra den besværlige Tieneste og giver dem dygtig Viin og Brændeviin. General Sebastiani har armeret Castellet Marie. General Achard søger paa den modsatte Side at armere Castellet St. Philppe. Den Hollandske Escadre bestræber sig for at hindre det ved Kanogade. Castellerne Lillo, Liefkenshøeck og det Flanderske Hoved kan man ikke komme til formedelst Oversvømmelserne; men Marskallernes Formaal gaaer ud paa at iso lere Fæstningen og at giøre Garnisonen til Krigsfanger, for at betiene sig af General Chasse, som en Gidsel for Udleveringen af de andre Casteller, og for at nøde hans Regiering til at indvilge i den almindelige Freds Opretholdelse, som alle Regieringer i Europa, paa den allene nær, attraaer. Under 8de indberetter han, at Prinsen af Oranien staaer ved Eindhoven (vist nok nærved den Belgiske Grændse) med sin hele Armee; men hans Dispositioner synes mere at hentyde paa Forsvar end paa Angreb. - (Det vaade Veirligt giør det ligesaa vanskeligt for Prinsen af Oranien at rykke frem med Armeen, som forde Franske at fortsætte Beleiringen; men kommer den Franske Armee til at lide meget af Sygdomme og blive Veiene faste, saa kan man forvente alt).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Man skriver fra Strassborg: at den Franske Regiering modtager alle de Frievillige som melde sig til Krigstieneste. Fyrsten af Talleyrand skal være bleven farlig syg, han er 78 Aar gammel. Man siger at de Franske Arbeide paa at giøre Ancona til en vigtig Vaabenplads, Hr. Bonet, Marskal Soults Adjutant, er ankommen dertil. Den Østerrigske Jagttager beretter fra Constantinopel under 10de Novbr.: at den Ægyptiske Armee under Jbrahim Pascha, som i to Maaneder havde staaet i Leier i Adana og ved Foden af Tauris, har paa nye begyndt sine offensive Operationer, har forceret Passerne i Cilicien, adsplittet Sultanens Tropper og rykket over Heraclea til Konigh, hvilken Stad han har besat den 1ste November. Denne Efterretning har beskyndet Storvezierens Afreise til Armee. Den 8de brød han op fra Scutarii til Kiutahia, som er bestemt til Samlingspladsen for hans talrige Tropper, hvilke bryde og fra alle Kanter. Sultanen hædrede med sin Nærværelse tilligemed hele Ministeriet det Afskedsmaaltid, som blev givet Storvezieren i Scutari inden hans Afreise; Sultanen har nu udnævnt ham til Statholder over Ægypten, Ofhidda og Candia, i Husseins Sted, som er rappelleret til Constantinopel. Den Tyrkiske Flaade har kastet Anker ved Dardanellerne (den skal være slet bemandet) og den Ægyptiske er løbet ind i Havnen Suda paa Candia. (Andre Beretninger sige, at Paschaen havde gjort store Fordringer til Sultanen og havde foreløbigen forlangt Syriens Aftrædelse uden alle Betingelser. Sultanen har derfor afslaget alt, og nu skal Krigen gaae for sig for Alvor. Man troer at de store Magter ville tage Sultanens Partie, men Paschaen giver derfor neppe efter; men kalder blot sin Flaade tilbage til Alexandria).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Nyeste Post-Efterretninger. Statspapirene vare faldne i Paris den 12te, af Mismodighed over at det varer saalænge inden de Franske kunne erobre Lunetten St. Laurent; thi, siger man, koster dens Erobring saamegen Møie, hvilken maae da ikke Castellets Erobring koste. - J London derimod vare de stegne ved det Rygte: at Castellet skal den 18de blive overgivet til de Franske, ifølge Underhandlinger imellem de 5 Magter og Holland. – J Amsterdam havde man det Rygte: at de Franske havde den 14de, om Morgenen Kl. 2, efter et overmaade morderisk Angreb, bemægtiget sig Lunet ten St. Laurent, hvorved kun faa Hollændere, ere blevne gjorte til Krigsfanger. Castellet skyder nu Lunetten i Qvas. – Jfølge Efterretninger fra Antwerpen af 13de, meente man ogsaa, at Angrebet paa Lunetten vilde blive foretaget den 14de om Morgenen. Hollandske Blade sige nu, at det er falskt at Oberste Boer er blevet saaret; men derimod Captain Schouten og Lieutenant Kerkhof. Hollænderne sige, at et saa heftigt Bombardement, som de Franske anvende, eren Brutalitet, som ikke før har fundet Sted hos et civiliseret Folk (Et Bombardement er nu ingen Compliment; og skal det ansees derfor, saa maae det dog regnes blandt de grove) Jmidlertid taber Garnisonen ikke Modet, vort Artillerie, siger General Chasse, giør Underværker. Garnisonen giør ofte heldige Udfald; den 10de lykkedes det ved et saadant Udfald at kaste 10 Haandmørsere. i Vandet. Lieutnant Nantzing og Capitain Moore bleve derved dræbte. Bygningerne i Castellet ere meget ødelagte, saa at Garnisonen er udsat for store Besværligheder; men finder sig taalmodigt deri. En Kanoneer havde den Aandsnærværelse at bringe en Bombe til Side, som faldt ned i Nærheden af et Krudtmagazin. Matroserne paa Capitains Kopmans Kanonbaade ere gaaede i Land og giøre megen Nytte. Garnisonen har kun 36 Døde, 136 Saarede og en Deserteur, en Franskmand Cazet; Greve v. Limburg Stirum, Lieutenant v. Buren og Jngenieur Officeren Rogier ere haardt saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Fra Antwerpen skrives under 13de, at Kirken i Castellet, der bruges som Magazin, blev den 12te to Gange skudt i Brand; men Jlden blev slukket; om Natten imellem den 12te og 13de var Jlden skrækkelig, og man meente at Hollænderne havde tabt mange Fok. Man har gjort Forsøg, med en uhyre stor Mørser, som er bragt fra Lüttich; men Bomberne springe i Luften i mange Stykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Marskal Geraard har under 9de indberettet til Krigsministeren: at den Hollandske Escadres Angreb den 8de paa Batterierne ved Nederschelden er mislykket, at Castellet St. Philip er nu armeret og at man vil anvende alt for at afskiære Flaadens Forbindelse med Castellet og forhindre at flere Diger blive giennembrudte. Fra Haag meddeles nu den sørgelige Efterretning at den Hollandske Admiral, Lewe van Aduard, har den 12te fundet Heltedøden ved et Angreb paa Fortet Crups (Korsskandsen Norden for St. Philip) Han vilde ødelægge Skandsen og angreb den om Morgenen med Fregatterne Euridice, Proferpina og en Mængde Kanonbaade. Fienden svarede i Begyndelsen ikke; men aabnede derpaa en Jld af Haubitzer bag ved Diget. 8 Granater traf Enridice, to sprang og dræbte en Matros og saarede en Lieutenant og tændte Jld imellem Dækkerne, som dog snart blev slukket, men Kl. 3 om Eftermiddagen sprang en anden, som dræbte Admiralen. Escadren trak sig tilbage. De Franske søge nu ogsaa at armere Fortet Fredrik Henrik (Det synes at lykkes dem at trænge den Hollandske Escadre langt ned af Schelden; men imellem Lieskenshoeck og Lillo har den dog en sikker Position).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Efterretningerne fra London naae til den 14de. Valgene til Parlamentet falde for det meeste udtil Ministernes Fordeel. - J Nyeyork er Hr. Carrol død, 96 Aar gammel, den sidste af de Personer, som underskreve Uafhængigheds Erklæringen for de forenede Staler. Præsidenten Jackson lod til Bevidnelse af den offentlige Sorg alle Contoirer i Vashington feriere een Dag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Castellet William i Calcutta har været Jldebrand i Arsenalerne Skaden anflaaes til 50000 Pd. Sterl. - Cholera er endnu ikke reent uddød i England. – Fyrsten af Talleyrand er kommet sig. - Man har Efterretninger fra Lissabon af 22de og fra Oporto af 25de November, intet Nyt af Betydenhed: Don Miguel er ikke kommet tilbage til Lissabon. Hertugen af Cadaval, som regierer i hans Fraværelse, er meget virksom for at anlægge Batterier ved Tajo. Orlogskibet Dom Joar er aftaklet; men de øvrige Krigskibe udrustes af al Magt. - Oberst Robinson, som er beskiæftiget med at grave Artesiske Brønde i Nærheden af Pompeii, har ikke allene opdaget en mineralsk Kilde, hvoraf et Vand, som ligner Seidlitzer Vandet, fremsprudler; men han har tillige giort den mærkværdige Opdagelse, at han har fundet Havnen ved Pompeji, opfyldt med en vulcansk Masse, og i denne har man allerede fundet 30 Romerske Skibe fra Oldtiden liggende paa Siden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Fra Paris berettes, at den juridiske Student Giroux af St. Genies, som skulde have skudt paa Kongen, er friegivet, efterat han i 14 Dage har været holdet i et strengt Fængsel; at man troer at Courtois vil komme i Daarekisten, og at der er intet Udkomme med Jomfrue Bouris Flauser. - J de Franske Deputeredes Kammer forelagde Justitsministeren et Lovforslag angaaende Ministernes Ansvarlighed. J det mindste skulle 5 Deputede forlange det skriftligt, at en Minister skal sættes under Anklage. De Franske Blade ere efter Sædvane misfornøiede med dette Lovforslag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Det Græske Regentskab er den 10de afreist fra München til Grækenland. – Kongen af Sverrig har bekiendtgjort, at han vil sammenkalde en overordentlig Rigsdag til næste Aar for at fatte en Beslutning om Bankens Anliggender. - Den Ottomanniske Garde-General Emir Namir Bey, ledsaget af sin Adjutant Nuri Effendi, som er paa Reisen til London, er passeret Strasborg, Man har den vel endnu usikkre Efterretning, at en Russisk Commissair er ankommen til Constantinopel, som har tilbudt Sultanen en Russisk Hielpearmee, der skulde giøre Landgang i Asien. Store Troppemarscher samle sig i det sydlige Rusland. Sultanen er i Fare, da Jbrahim har en regulair Armee paa 56,000 Mand og truer at ville tykke mod Constantinopel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Fra Madrid berettes under 2den December, at Hr. v. Zea Bermudez har tiltraadt sin Post som Præsident for Conseilet. Han opholdt sig saalænge i London for først at forhandle med Lord Palmerston, som gav ham den Forsikkring, at England ikke vil blande sig i Haløens Anliggender, hvorom den Engelske Gesandt, Hr. Addington, har erholdet specielle Jnstruktioner. Hr. Zea har i en Privataudience berettet dette til Kongen, som begynder at interessere sig for Regierings-Anliggender. Kongen har givet ham frie Raadighed til at styre de offentlige Sager; han udstædte nu strax en Circulair-Skrivelse til Provinsial-Gouverneurerne, hvori Amnestien bekræftes, og de compromitterede Personer tilstaaes en fuldkommen Garantie. I Hoftidenden læses en Circulaire fra Conseilspræsidenten til Spaniens diplomatiske Agenter, hvori det hedder: at den Politik Kongen har valgt er fordeelagtig for Spanien og maae indgyde hele Europa Tillid til hans Grundsætninger; at Dronningen vil have Landets Religion respecteret, vedligeholde Kongens absolute Magt og gamle Statsforfatning; hun er en uforsonlig Fiende af alle religiøse og politiske Forandringer, som ville indføre en nye Tingenes Orden i Spanien; men hun vil derfor ikke forsømme gavnlige Forbedringer i Statsbestyrelsen, og derved iagttage en god Forstaaelse med alle Magter. Hun vil udvide Spaniens Handelsforbindelser til andre Lande, især til saadanne (Spaniens forrige Colonier) som kunne forskaffe den fordeelagtigst Afsætning for dets Produkter. Vedden sørgelige Kamp imellem Prinserne af Huset. Braganza vil Hs. Majestæt iagttage en fuldkommen Neutralitet; ogsaa England og Frankerige have lovet at de ikke heller ville krænke den af dem forkyndte Neutralitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Jndenlandske Efterretninger. J Aarets Løb 1831 er i det egentlige Danmark, saavelsom i Vestindien, Jsland og Fær gerne, af Sager, henhørende til det almindelige Forligelsesvæsen, hvorunder ogsaa henregnes de ved Søeretten, og Gieldskommissionen i Kjøbenhavn samt ved Giæsteretterne behandlede Sager, foretagne ialt 28786, hvoraf 19944 ere forligte eller hævede, 362 ere udsatte, 8480 henviste til Retten og 2538 virkelig dertil indstævnte. - Af Politiesager, der kunne forliges, ere 7449. foretagne, hvoraf 5435 ere forligte, 340 udsatte og 1674 paadømte. Desuden er af Kiøbenhavns Magistrat prøvet Forlig i 220 Sager, hvoraf 14. Skilsmissesager og 76 andre; af de første ere 7. og af de sidste 72, ialt 142 forligte. Antallet af de summarisk behandlede Sager angaaende Fornærmelser i Ord og Gierning har ialt være, 1708, af hvilke 1329 ere forligte eller hævede, 4 udsatte og 338 paadømte. Antallet af de ved det almindelige Forligelsesvæsen behandlede Sager var 2264 flere end i 1830, af de ved Politie retterne behandlede Sager, der kunde forliges har Antallet i 1831 været 502 større, og af de summarisk behandlede Sager 119 mindre end Mandagen den 3die December forsvarede H. Cand. Med. S. J. Ballin i Regentsauditorier, sin for Licentiatgraden i Medicinen skrevne Afhandling: Observationes de cholera asiatica etoRespondens var Hr. Bataillonschirurg L. Thune, Opponenterne ex officio vare Dhrr. Prof. Bang, og Otto. Ex=Auditorio opponerede Dhrr. Etatsraad Professor Herholdt, Dr. Med. Trier og Hansen. Candidati Med. et Chir. Schytz og Levy, og Distriktslæge C. Rafn. Acten vedvarede uafbrudfra Kl. 10 1/2 til Kl. 4 1/4.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
J Anledning af trykte beskyldninger og Uordener o. s. v. ved det Fyenske Dragonregimeni Odense, er en Commission Allernaadigst anordnet, bestaaende af Chefen for det i Horsens gannisonerende Slesvigske Curaseer=Regiments Chef Hr. Kammerherre, Generalmajor v. Flindt, Regimentsqvarteermesteren Hr. Overauditeur Petersen, ligeledes i Horsens, og Hr. Oberst v. Michaelsen ved det Fyenske Jnfanterieregiment, som i disse Dage samles i Odense, til det første Commissionsmøde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Søndag Aften d. 26 f. M. tildrog sig ved Ringkiøbing den sørgelige Begivenhed, at Skipper S. Winthersen fra Fanøe, tilligemed hans Styrmand, ved at ville seile ombord paa deres Fartøi, som samme Dag var ankommet paa Rheden, Begge druknede, uden at man veed hvorledes, da det er lod som Baaden var kantret. Deres Liig ere er endnu fundne. Da Skipperen faa Dage før Afreisen fra Hiemmet havde holdt Bryllup, er Dødsfaldet saameget mere beklageligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Physicus Roll i Haderslev har udstædt følgende offentlige Bekiendtgiørelse: Hos en Snedkersvend Peder Bruhn paa Naffet her i Byen har yttret sig et Koppe-Udslag, der har Kiendetegn af de saakaldte modificerede, eller formildede Børnekopper, saa at Ubeskyttede kunne staae Fare for at faae de virkelige Børnekopper; hvilket jeg derfor holder for Pligt, i Henhold til Allerhøieste Forordning af 2den Septbr. 1811, at bekiendtgiøre, og at giøre opmærksom paa Nødvendigheden af en Vaccination hos endnu Uindoculerede. Ogsaa i Marne, i Sydditmarsken, ere de naturlige Kopper udbrudte, og flere Personer ligge betænkeligen syge deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Aarhuus, den 13de Decbr. J Søndags, medens Folk vare i Kirke, opkom der en pludselig Jldebrand i Rye Bye, som lagde Kroen samt 2 andre Gaarde og 5 Huse i Aske. Man skal have Grund til at formode, at Jlden var paasat. Ogsaa Aarhuus imødeseer med det første en Fuldblods-Hingsts Ankomst, til hvis Opholdsted er Værelse vil blive gibset, og Væggene beklædte med Bræder - om de skal decoreres, vides ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Da allerede for nogle Dage siden 39 Actier vare tagne i denne Acqvisition, og man haaber at faae mange flere, vil Udgiften for samme endskiøndt man har bestemt den til 4000 Rbd., og Hingstens Kost og Logis skal koste 1 Rbd. daglig snart kunne give gode Renter, uagtet man har finde, kun at tage 10 Specier for hver Gang Hingsten afbenyttes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg har nyligen faaet 5 Fuldblods=Hingste fra Engeland. (En grasserende Lungesyge skal der have anrettet. megen Dødelighed blandt de ædlere Heste.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Ledigt Embede. Under det Danske Cancellie, Sønder Sogns Sognekald i Viborg, 300 Rd. (Efter den gamle Angivelse.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 23de November er forhen værende Præst ved den tamuliske Kirke i Fæstningen Vallore og for den europæiske Garnison sammesteds Præsidentskabet Madras i Ostindien, P. M. D. Wissing, beskikket til Sognepræst for Skallerup og Venneberg Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst i Skagen, L. Kjelder, til Sognepræst for Moesberg og Hørmested Menigheder i Aalborg Stift; hidtilværende Capellan for Østertørslev Menighed i Aarhuus Stift, D. M. Roed, beskikket til personel Capellan for Beder og Malling Menigheder i samme Stift. Den 21de November er den Procurator ved Viborg Lands-Overret T. Ussing af Ribe Stiftsøvrighed meddeelte Bestalling til at være Forstander ved Nibe Hospital, allernaadigst confirmeret; den 28de, Sognepræst for Ørslov og Soelberg Menigheder i Siælland, J. P. H. Beck, beskikket til tillige at være Provst for Artz og Løve Herreder samt for Nidløse, Tersløse, Skielleberg og Steenlille Sogne i Mehrlose Herred i Holbeks Amt, Sognepræst ved Sønder Sogns Kirke i Viborg, S. Friis, til Sognepræst i Kallundborg; Cand. Theol. H. F. Blichfeldt til personel Capellan for Ormslev og Koldt Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. Theol. P. Henriksen til personel Copellan for Thorsager og Bregnet Menigheder i samme Stift; den 30te, Landsphysikus i Viborg Stift, Licent. Med. J. G. Lind, til virkelig Justits rand; Districtschirurg i Hobroe med tilliggende Landdistrict, M. Petersen til virkelig Cancellieraad; den 5te December er Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Procurator H. A. Schæffer beskikket til Advocat i Høiesteret; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Holbek, V. A. Honum, til Sognepræst for Vettersløv og Homb Menighed i Siellands Stift; Overlærer ved den lærde Skole i Randers, Cand. Theol. P. D. Wohnsen, til Sognepræst for Kollerup og Refsvindinge Menigheder i Fyen; Adjunct ved den lærde Skole i Nyeborg, Cand. Theol. H. P. Bisted, til residerende Capellan ved Fredensborg Slotskirke samt for Asminderød og Gronholt Menigheder i Siælland; den 7de, Regimentschirurg ved Artilleriecorpset N. Beausin, Ridder af Dannebrogen, tillagt Rang med No. 3 i fierde Klasse af Rangforordningen; Sognepræst paa Anholt M. Clod, beskikket til Sognepræst for Hierk og Harre Meenigheder i Viborg Stift; Sognepræst for Veierslef- og Blidstrup Menigheder paa Morsøe, S. A. Mossin, til Sognepræst for Østersnede Menighed i Ribe Stift personel Capellan for Ourøe Menighed i Siællands Stift, C. D. Sørensen, til ordineret Degn og Overlærer ved Hovedskolen paa Romoe under Ribe Stift; charakteriseret Bataillonschirurg ved Artilleriecorpset, C. H. A. Vol broe, til Districtschirurg paa Vestmanne under Sønder-Amt paa Jsland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Toldforvalter Embedet i Eckernførde, for Oppebørselerne – Et stilles Sikkerhed, til Beløb 4400 Rbd. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Toldcontrolleur-Embede paa Grændsen mellem NørreJylland og Hertugdømmet Slesvig. Den 4de December er A. C. Richart beskikket til Skibsmægler i Kiøbenhavn. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 13de November er Geheimelegationsraad Dr. Philos. P. O. Brøndsted beskikket til Professor ordinarius i Philologie; Dr. Med. C. Otto til Professor extraordinarius i Pharmacologie og medicina forensis, Lector C. F. R. Olufsen til Professor extraordinarius i Astronomien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Døde: Major C. A. v. Seyfart, R. af D., d. 2den December, i Kiøbenhavn. - Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Nicolaus Franciscus Stabell, den 16de dennes, i Middelfart. Forhenværende Forvalter ved det Kongelige Theaters Garderobe D. J. Jbsen, 75 Aar, Jnspecteur ved den Kongelige den 11te December.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Fødsels- og Pleiestiftelse Elias Bendz, 76 Aar, d. 8de ds. Ved Kiøbenhavns 1374 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
AVERTISSEMENTS. Da det ved Auctionen over det gamle søndre Port contoir paa Ringsted St. Hansgade gjorte Bud, ikke er approberet, saa er ny Auction over denne Eiendom berammet af afholdes paa Ringsted Raadstue Mandagen den 7de Januari 1833, om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 13de December 1832. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Bortforpagtning. Da ved den, den 7de November sidstafvigte afholdte Auction, intet antageligt Bud blev gjort paa Forpagtningen af Frederiksgave og Flenstofte Hovedgaardes Avling og Hollænderie, samt Auernæsgaarden med Schæfererie, saa blive disse Gaarde atter ved offentlig Auction, som afholdes paa Assens Raadstue, Fredagen den 25de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, opraabte til Bortforpagtning i 9 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1833 at regne, deels samlede og deels, hvad Frederiksgave angaaer, særlige, samt alternativ med og uden Hoverie.