JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Hensyn til at Communalbestyrelsen for Viborg Kjøbstad havde foreslaaet, blandt Andet, at Viborg Amtsraad vilde overtage Udførelsen af Grundforbedringsarbeiderne paa de mindre Landeveie ogsaa over Kjøbstadens Grund, forlods, imod et betydeligere Tilskud af Kæmnerkassen, besluttede man at indhente Veinspecteurens omtrentlige Caleal over hvad Grundforbedringen i det Hel kunde koste. Nr. 5 C. - 1846. Comiteebetænkning blev fremlagt over et Andragende, fra Sogneforstanderskabet for Gammelstrup og Felingberg. Sogne om, at Veien fra Fellingberg Markskjel til Kobberup Præstegaard maatte blive indkastet, denne Betænkning gaaer ud paa, at Jndgrøftningen samtykkes, men at Forstanderskabet gjøres opmærksomt paa, at forsaavidt man forlader den Linie, som ved Udskiftningen er udlagt, saa maa Erstatning gives af Communen for det Jordtab, som til Veiens Anlæg behøves. Comiteebetænkningen blev af Amtsraadet tiltraadt. Mødet udsat til næste Dag. 1846 den 14de Mai continueredes Amtsraadsforhandlingerne. Proprietair Jensen var modt Der blev foretaget. Nr. 10 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Efter derom indkommen Begjæring og Politimesterens raad vilde overtage Udførelsen af J Grund derne paa de mindre Landeveie ogsaa over Kjøbstadens Grund, forlods, imod et betydeligere Tilskud af Kæmnerkassen, besluttede man at indhente Veinspecteurens omtrentlige Caleal over hvad Grundforbedringen i det Hel kunde koste. Nr. 5 C. - 1846. Comiteebetænkning blev fremlagt over et Andragende, fra Sogneforstanderskabet for Gammelstrup og Felingberg. Sogne om, at Veien fra Fellingberg Markskjel til Kobberup Præstegaard maatte blive indkastet, denne Betænkning gaaer ud paa, at Jndgrøftningen samtykkes, men at Forstanderskabet gjøres opmærksomt paa, at forsaavidt man forlader den Linie, som ved Udskiftningen er udlagt, saa maa Erstatning gives af Communen for det Jordtab, som til Veiens Anlæg behøves. Comiteebetænkningen blev af Amtsraadet tiltraadt. Mødet udsat til næste Dag. 1846 den 14de Mai continueredes Amtsraadsforhandlingerne. Proprietair Jensen var modt Der blev foretaget. Nr. 10 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Efter derom indkommen Begjæring og Politimesterens Samtykke, blev Veien fra Staaholm Broe over Skalmstrup, Thors, Røgind og Søbye Marker til Landeveien mellem Viborg og Skive, optaget paa Regulativet over de offentligt Tilsyn undergivne Biveie i Kobberup og Felling, berg Sogne under Nr. 5. Nr. 11 C. - 1846. Efter derom indkommen Andragende, besluttede Amtsraadet at optage Jordemoderveien fra Gammelstrup til Mønsted paa Regulativet over de offentligt Tilsyn undergivne Biveie, nemlig i Gammelstrup Sogn under Nr. 2 og i Mønsted Sogn under Nr. 14, under Betingelse: at de vedkommende Forstanderskaber i Forening med Politimesteren indkomme til Amtsraadet med nærmere Forslag om hvilken Retning Veien bør have, førend den grundforbedres, da der til samme Øiemed kan benyttes flere forskjellige allerede existerende Veie. Nr. 12 C. - 1846. Fremlagt blev Viborg Amtsraads Veicomitees Betænkning, betræffende Refusionen for et Udlæg til Jstandsættelsen af Broerne ved Naundrup Mølle, med Hensyn til, at der er Dissents, om Vedligeholdelsen af bemeldte Broer paaligger Mølleren eller Sognet. Amtsraadet besluttede at tilmelde Politimesteren og vedkommende Sogneforstanderskab, at Sognet har at refundere de udlagte Bekostninger for denne Gang, men at det forinden der fremtidig foretages Reparationer ved bemeldte Broer, enten ved Overeenskomst eller Dom søges afgjort det Spørgsmaal, hvorvidt Møllens Eier uden Tilskud af Districtet er pligtig at holde Broen vedlige, hvorhos det iøvrigt maa ansees som en Selvfølge, at Sognet er pligtigt til at vedligeholde selve Veien. Nr. 13 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
En af Beboerne i Vridsted Sogn begjært Godtgjørelse for Vedligeholdelsen af Vasen ved Hagebroe fandt Amtsraadet ikke at kunne bevilge, da den opgivne større Kraftanstrengelse paa Vasens Jstandsættelse formenes ikke at have været nødvendig, naar Arbeidskraften vedbørlig var bleven anvendt. Nr. 23 C. - 1846. Veicomiteen fremlagde sin Betænkning over de afholdte Taxationsforretninger betræffende Skade foranledigede ved forrige Aars Veiarbeide paa de mindre Landeveie. Comiteens Formening gik ud paa, at de ansatte Erstatninger burde anvises med Undtagelse af Erstatningen til a) Gaardmand Christen Pedersen af Troelstrup til Beløb 13 Rbd. 88 3/4 s. b) til Gaardmand Jsak Thygesens Enke paa Lundøe, 7 Rbd. 82 3/4 s. Denne Mening tiltraadte Amtsraadet, fordi de herommeldte Gruusgrave ere benyttede til Veie, der ikke af det Kongelige Rentekammer ere erkjendte som mindre Landeveie. J Forbindelse med denne Sag maatte Formanden henlede Raadets Opmærksomhed paa en under 21de April f. A. foretagen Continuations-Taxationsforretning hos Gaardmand Søren Andersen i Grove Storgaard, som kun er partiel for endeel af det bemeldte Gaardmand ved Veiarbeidet i Aaret 1845 tilføiede Tab, idet Søren Andersen har protesteret imod den totale Taxation, i Forventning af Udfaldet paa en af ham indgiven Klage over den Linie, som Veien for Tiden har. Men da det nu ved den ligeledes fremlagde Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer af 2den De er bestemt, at denne Klage i sin Heelhed skal bortfalde, saa formeente Amtmanden det nødvendigt, at der tillægges Veiinspecteuren, Ordre til at foranstalte Skaden, saaledes som den virkelig befindes, taxeret paa lovlig Maade, og efter lovlig Varsel til Søren Andersen, uden Hensyn til om han giver Møde eller ikke og uden Hensyn til om han protesterer imod Forretningen eller ikke, men naturligviis med Forbehold for ham af Ret til at foranstalte Skaden bedømt ved en Overtaxation, saafremt han finder sig brostholden ved den af det Offentlige foranstaltende Taxation. Dette blev derefter af Raadet vedtaget. Rentekammerets foranberørte Skrivelse af 2den Deer saalydende:
Viborger Samler, 1846-06-04
Efterat Rentekammeret havde modtaget Hr. Kammerherrens behagelige Skrivelse af 31te Marts sidstleden og 6te f. M. med tilhørende Bilage, betræffende den Rentekammeret af det Kongelige danske Cancellie til Afgjørelse tilstillede Besværing fra Gaardmand Søren Andersen af Storgaarden i Grove By, over at den over hans Mark ved et den 5te Angust 1843 afholdt Aastedsmøde afsatte Linie for Landeveien mellem Skive og Nymølle, senere af Dem uden hans Samtykke er bleven forandret m.v., har bemeldte Cancellie endvidere tilstillet os et fra Klageren senere indkommet, af en Notorialact ledsaget yderligere Andragende, denne Sag betræffende. Da det imidlertid, efter samtlige, til Kammeret indkomne Oplysninger, maa antages, at den paaklagede Foranstaltning af Hr. Kammerherren, ei har gaaet ud paa en Forandring af den tidligere afstukne Veilinie, men derimod alene paa at rette en vilkaarlig af Uvedkommende foretagen Forandring af samme, og da Amtsraadets Pluralitet, – saavidt Kammeret skjønner af tilstrækkelige Grunde - har erkjendt, at en saadan vilkaarlig Forandring virkelig havde fundet Sted, hvorhos den af tvende af Amtsraadets Medlemmer som ønskelig anseete yderligere Undersøgelse af Sagen ei kan antages at ville føre til noget forandret Resultat, allerede paa Grund af Beskaffenheden af det oprindeligen optagne, særdeles unøiagtige Kort, hvortil denne yderligere Undersøgelse nødvendigen maatte slutte sig, saa finder man sig ikke foranlediget til at foreskrive nogen Forandring af den anlagte Vei. Som Følge heraf, samt da det Fornødne til at det Klageren, ved det omhandlede Veiarbeide paaførte Tab kan blive paa anordnet Maade taxeret og erstattet, ligeledes sees at være foranstaltet af Amtsraadet, vil den af Søren Andersen indgivne Klage i dens Heelhed bortfalde. Hvilket herved tienstligen meldes Hr. Kammerherren, til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse for Amtsraadet for Viborg Amt og for Gaardmand Søren Andersen." Sluttelig tiltraadte Raadet Veicomiteens Jndstilling om, at man for at spare de betydelige Omkostninger, der ere forbundne med og Følgen af Taxationsforretningerne over Leer og Gruusgrave til Afbenyttelse ved de mindre Landeveie, bemyndiger Veiinspecteuren til, paa Amtsraadets nærmere Approbation, at træffe Overeenskomster om Afstaaelse af Grund til Leer og Gruusgrave til stadig Afbenyttelse saalænge Leer og Gruus findes i samme, mod en Godtgjørelse een Gang for alle til Grundens nuværende Eier, samt at der angaaende disse Overdragelser, oprettes formeligt Document, som tinglæses og afleveres til Amtsraadet. Nr. 26 C. - 1846. Da det ved de fremkomne Oplysninger angaaende Hovedgaarden Sødals Forpligtelse til at præstere Veiarbeide in natura ikke er godtgjort, at Eieren af denne Gaard tidligere har præsteret saadant Arbeide af Gaardens Hartkorn, saa bestemte Raadet at tilmelde Politimesteren, at man med ham maatte være enig i, at der ikke kunde gives et fra endeel Beboere i Rødding Sogn indkommet Andragende, om at en saadan Pligt maa paalægges bemeldte Gaards Eier, Medhold. Nr. 28 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Det blev tilmeldt vedkommende Politiemester, at Amtsraadet med ham er enigt i, at Steenkisten paa Viborg Veile Veien norden for Klode Mølle foranstaltes istandsat paa Repartitionsfondets Regning. Nr. 69 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Efter derom indkommen Andragende fra Overveibetjent Sørensen, besluttede Raadet at tilstaae ham en Erstatning af 30 Rbd. for Beskadigelse og Slid paa hans Jnstrumenter i Amtets Tjeneste. Nr. 77 C. - 1846. Amtsraadet tilmeldte Veiinspecteuren paa hans derom indkomne Jndstilling, at man samtykker i, at han forRepartitionsfondets Regning, dog med muligste Sparsommelighed, anskaffer de fornødne Nivellerings- og andre Apparater, henhørende til hans Function som Veiinspecteur, imod at de forblive som Jnventarium ved Tjenesten. Nr. 78 C. - 1846. Fremlagt blev trende Forslag fra Veiinspecteuren: Nr. 1 sigtende til en hensigtsmæssig Jnddeeling af de Arbeider, der høre til Grundforbedring. Nr. 2 indeholdende Udkast til Conditioner for Bortliciteringer af Grundforbedrings=Arbeiderne. Nr. 3 indeholdende et lignende Forslag med Hensyn til Steenkiste=Arbeider. Disse Forslag bleve gjennemgaaede og tildeels vedtagne. Nr. 80 C. - 1846. Veicomiteen fremlagde sin Beretning angaaende de i Aaret 1845 paa de offentlige Biveie foretagne Grundforbedringsarbeider. Det blev bestemt at tilstille vedkommende Politiemestere Beretningerne for de Sogne, der staae til Rest med det bestemte Veiarbeide eller Dele af samme for forrige Aar, med Anmodning om, at de vilde foranstalte, at det manglende Veiarbeide inden en af dem bestemmende Frist udføres af de Veipligtige. Fremdeles blev vedkommende Politiemester tilskreven om at foranstalte undersøgt, hvorvidt de fra Lem og Vei bye Sogne indløbne Klager over, at Biveiene Nr. 4 i Rødding Sogn og Nr. 6 i Ramsing Sogn mangle Grundforbedring, og i saa Fald at foranstalte det Fornødne til Veienes Jstandsættelse. Roslev og Nyberg Sogneforstanderskab blev opfordret til paa den i Placaten af 4de Juni 1845 foreskrevne Maade at forskaffe det manglende Gruus til Biveiene. Forsaavidt det endelig fremgaaer af Beretningerne, at endeel for vedkommende Politiemester som Forsømmelige anmeldte Veipligtige ikke ere blevne dragne til Ansvar, maatte Raadet henlede Amtets Opmærksomhed paa dette Punct, for at Sligt i Fremtiden kan blive hævet.
Viborger Samler, 1846-06-04
D. Blandede Sager. Nr. 18 D. - 1844. Det af Procurator Qvistgaard i Skrivelse af 19de Marts begjærte Salair for at have udprocederet en Mortificationssag, som dog ikke blev paadømt, fordi det Document, som samme angik, kom tilstæde, besluttede Raadet at anvise med 12 Rbd. Nr. 52 D. - 1844.
Viborger Samler, 1846-06-04
Efterat have modtaget Forstraad Bangs Tilbud i Skrivelse af 15de Marts d. A., overdrog Amtsraadet Formanden at indaae Forening med Forstraad Bang, angaaende en Godtgjørelse for hans Befordring som Sandflugtscommissair, af 4 Mk. pr. Miil for Tour uden Betaling for Retour. Da der nu er erhvervet Erklæring fra samtlige Lægds mænd, betræffende Godtgjørelse for deres Befordringer, deels til Sessionerne og deels til Lægdsforstanderne, saa bestemte Amtsraadet at afgive denne Sag til Betænkning af en Comitee, bestaaende af Hofjægermester Lüttichau og Kammerraad Bloch. Nr. 9 D. - 1845.
Viborger Samler, 1846-06-04
Paa derom fra et Forstanderskab indkommen Forespørgsel bestemte Amtsraadet at svare: at det formente, at en Districtslæge er berettiget til at benytte enhver Vogn til sin Befordring, som af 2de almindelige Bønderheste kan bringes frem paa de Veie, hvor han som Læge skal færdes. Nr. 30 D. - 1846. Efter derom fra Vedkommende indkommet Forslag, bestemte Amtsraadet, paa det Kongelige danske Cancellies nærmere Approbation, at samtykke i, at Stevnstrups Harikornsbrugere istedetfor at vedblive at svare de til von Havens Legat hidtil erlagte Engepenge, udbetaler en Sum een Gang for Alle, der svarer som Capital til Engepengene som Rente af 4 Procent, hvorom Vedkommende tilskrives.
Viborger Samler, 1846-06-04
Betræffende Bekjendtgjørelsen af Amtsraadets Forhandlinger ved det forrige, extraordinaire, Møde og ved nærværende ordinaire Møde, da blev det vedtaget at samme skal finde Sted efter en ordret Udskrift af det Forhandlings=Protocollen Tilførte, med Undtagelse af de enkelte Sager eller Poster, om hvilke det under Forhandlingerne udtrykkelig er bestemt, at ingen Bekjendtgjørelse skal finde Sted.¬
Viborger Samler, 1846-06-04
Da saavidt var passeret, fremlagde Fabrikør Bruun et Andragende betræffende hans Udtrædelse af Amtsraadet og forlod samme efter her at have undertegnet Protocollen. Dette Andragende besluttede Raadet ikke at modsætte sig, eftersom man ikke finder det passende eller stemmende med Functionens Væsen, at et Medlem af Raadet imod hans udtrykkelige Ønske og Villie skal vedblive Functionen. Næste Møde berammedes til Mandagen den 31te August. Mødet hævet.
Viborger Samler, 1846-06-06
74 Aarg.
Viborger Samler, 1846-06-06
Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 87. der Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. nemenagemaaden. Bagernesensgangeneeneralæggene Løverdagen den 6te Juni 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-06-06
Nyeste Postefterretninger. De forenede nordamericanske Fristater. Det bar allerede tidligere været bemærket, at Gen. Taylor stod i en slet Stilling, og at han maatte hente Føde midlerne til sit af 4000 Md. bestaaende Corps fra Fortet Punto Jsabel, der laae 40 Mile fra Matamoras, og der adskiltes fra Corpset ved en øde Egn. Af denne ufordeelagtige Stilling vilde den mexicanske General Arista, der havde afløst Gen. Ampudia, drage den størst mulige Fordeel ved nemlig at afskære Gen. Taylors Troppecorps Tilførslen af Levnetsmidler. Sidstnævnte General blev temmelig uventet underrettet om at Arista, i Spidsen for et maaskee 4000 Md. stærkt Troppecorps, var gaaet over Rio Grande ved Camago, 25 Mile ovenfor Matamoras og havde den 26de April afskaaret ham Forbindelsen med Punto Jsabel. Taylor indskrænkede sig at afsende et 63 Mr. stærkt Dragon-Detaschement for at recognoscere; men denne Afdeling angrebes af Mexicanerne, til hvilke Detaschementet efter et Tab af 16 Md. maatte overgive sig. Efter Taylors Depesche erholdt han ved en saaret Dragon, der af den mexicanske General var afsendt med denne Hiobspost, Underretning om det Passerede. Gen. Taylor ansaae nu Fiendtlighederne som begyndte, og tog Forholdsregler for at forstærke sin Hær. J Overeensstemmelse med den ham af Regjeringen i Washington tildeelte Fuldmagt reqvirerede han af Gouverneuren i Teias 4 Regimenter Frivillige, og ligesaa mange af Gouverneuren i Louisiana. - Nyere Underretning haves ikke fra Gen. Taylor; men i New=Orleans gik Rygtet, at PuntoJsabel var faldet i Mexicanernes Hænder, og at enhver Communication med Taylors Corps var afskaaren. Have de nordamericanske Tropper ikke erholdt Forstærkning eller er det ikke lykkets Taylor at slaae sig igjennem, da vil Hunger snart tvinge ham til at capitulere. Efterretningen og Fiendtlighedernes Udbrud ankom først den anden Mai til New-Orleans, hvor man strax med Jver søgte at udføre Gen. Taylors Forlangende. Men langt mindre Jver lagde de saa kaldte Frivillige for Dagen, af hvilke neppe Halvdelen indfandt sig, saa at man ved Lodkastning maatte fuldstændiggjøre Antallet af Militsregimenterne.
Viborger Samler, 1846-06-06
Mangelen paa Krigslysten skal tildeels hidrøre fra Frygt for det høist usunde Clima i den Egn, hvor Krigsskuepladsen er, tildeels ogsaa fra den nordamericanske Regjerings Seendrægtighed i at betale tidligere Frivillige.
Viborger Samler, 1846-06-06
Ved den af Repræsentanternes Huus med 173 Stemmer, imod 14 antagne Bill bemyndiges Præsidenten til at forstærke den staaende Hær med 7000 Md., opbyde 50,000 Frivillige, og anvende 10 Mill. Dollars til at føre Krigen. Præsidenten melder i sin korte Proclamation af 13de Mai, at de forenede Stater befinde sig i Krigstilstand med Mexico. Det Jndtryk, denne Proclamation har gjort paa Handelstanden, er meget ugunstigt. Krigen vil kræve store Summer; Stocks ere desaarsag faldne, endskjøndt mere end 10 Mill. Dollars ligge i Statskassen. Man veed nemlig meget godt, at dersom Staterne maae skride til at gjøre Laan, da maae disse Laan reises i Staterne, da de europæiske Pengemarkeder, paa Grund af de gjorte Erfaringer, neppe ville være beredvillige til nye Pengelaan, Assurance-Compagnierne have forhøiet Præmierne for Far terne til den mexicanske Havbugt med 3 pCt. - Hertil kommer, og det er det Værste, at de europæiske Ordres i de sydlige Stater pludseligen ere enten tilbagekaldte eller i det mindste suspenderede indtil videre, og at man maa imødesee den Handelen ødelæggende Kaperkrig.
Viborger Samler, 1846-06-06
J Washington circulerede den 14de det Rygte, at den bekiendte Gen. Scott skulde stilles i Spidsen for Hæren, og 30,000 Md. strax stilles til hans Disposition.
Viborger Samler, 1846-06-06
Storbritannien og Jrland. London, d. 29de Mai. Meget characteristisk er den Maade, hvorpaa Hertugen af Wellington endte Debatten i Overhuset i Anledning af Kornbillens anden Læsning. Han advarede Huset og lagde det paa Hjertet ikke at lade sig forlokke af Protectionisterne, der opfordrede Huset til at hævde dets Værdighed ved at forkaste Billen. Kronen, sagde den alderstegne Hertug, har i Throntalen anbefalet Billen: Underhuset havde med stor Majoritet antaget samme: 2 Grene af Legislaturen vare enige; Lordernes Huus havde derfor kun at adlyde; thi for sig alene var Huset uden Magt. Desuden var der vel Jngen, der vilde paatage sig det Ansvar, at ville danne, efter Billens Forkastelse, et nyt Ministerium; og om endog Nogen maatte findes villig til at vove et saadant Skridt, da kunde man være forvisset om at et lignende Andragende vilde forelægges det nye Ministerium. Troede man maaskee at man ved nye uendelige Debatter atter kunde afparere det indbildte Onde?...¬
Viborger Samler, 1846-06-06
J Underhusets Møde den 29de Mai erklærede Sir Rob. Peel, at den britiske Regjering havde erholdt Opsigelsen af Oregontractaten i den af Senatet foreskrevne Form, der aabner Udsigt til en mindelig Overeenskomst, London, den 30te Mai. (Over Hull til Hamborg.) Skatkammercantsleren fremlagde igaar Budgettet og aabnede Forhandlingen med en Oversigt af det sidste Finants aars Resultater. Sir Rob. Peel havde anslaaet Statsindtægterne til 49,762,000 Lstl.; men de havde i Virkeligheden udgjort 51,250,000 Lstl., – hvilket høiere Beløb tildeels er opstaaet derved, at Toldsatserne, Accisen, Stempelafgiften og Postdepartementet have indbragt betydeligt mere end der var beregnet i Overslaget. Med den indbetalte Deel af den chinesiske Krigscontribution udgjorde hele Jndtægten 52,009,324 Lstl. Hvad Udgifterne angik da beløb disse sig i Alt til 49,400, 167 Lstl. (hvoriblandt til Forretning af Statsgjælden 30,607,661 Lstl., saaledes at der, efter et Afdrag af en Sum til saakaldte unclamed dividende, er tilstede et reent Overskud af 2,380,600 Lstl. - Jndtægterne i det nuværende Finantsaar anslog han til 51,650,000 Lstl., og samtlige Udgifter, til 50,873,000 Lstl., saa at Overskudet kun kunde anslaaes til 776,000 Lstl., i hvilket den chinesiske Contribution er optagen med 700,000 Lstl.
Viborger Samler, 1846-06-06
Sir Rob. Peel har erklæret i Underhuset at ville saasnart som muligt atter tage fat paa den irske Tvangs bill, – et Forehavende, som egner sig til at styrte det peelske Ministerium, da ikke alene de irske Medlemmer af Huset, men ogsaa Lord John Russell og Whigpartiet, samt Lord George Bentinck, i Spidsen for Protectionisterne, have erklæret at ville stemme imod Billens anden Læsning. En saadan Combination er de engelske Ministerielles meget sammensmeltede Parti ikke istand til at modstaae.
Viborger Samler, 1846-06-06
Frankerig. Paris, den 29de Mai. Budgettets Fremlæggelse i de Deputeredes Kammer har atter givet Thiers Leilighed til at glimre med sin Veltalenhed. Han blev imidlertid Punct for Punct gjendreven af Guizot. Odilon Barrot lod derefter sin hule Advocatveltalenhed spille, og søgte at udvikle det Theema, at alle Jnstitutioner vare corrumperede og at Bestikkelse herskede allevegne; men han haabede at Landet vilde skynde sig med at gjøre Ende paa denne for Monarchiet saa truende Tilstand, og at de nye Valg vilde udtale Fordømmelsesdommen over Ministeriet. Nouvelliste de Marseille skriver fra Algier (23de Mai), at alle de franske Krigsfanger - c. 300 Md. - ere efter Abdel Kaders Befaling myrdede i Marocco. Forat forvisse sig om Udførelsen af denne befaling, skulde Abdel Kader have udbredt det Rygte at de Franske havde myrdet alle de arabiske Fanger. De franske Officierer skal man imidlertid have skaanet, og nogle fra Blodbadet undløbne Soldater melde Deiras Flugt imod Vesten. Const, melder, at Keiser Nicolaus har, paa Grund af Tildragelserne i Polen og Galizien, ladet forberede en Mængde Forholdsregler til Livegenskabets successive Ophævelse.
Viborger Samler, 1846-06-06
Spanien. Madrid, den 23de Mai. Rygtet om at den portugisiske Regjering har anraabt om spansk Jntervention skal være usandt. De sidste Depescher fra Portugal melde Udnævnelsen af et Ministerium Palmella.
Viborger Samler, 1846-06-06
Portugal. Lissaboner Hiario af 17de Mai vedbliver med at melde at Rebellerne ere slaaede paa alle Puncter, og at Jnsurrectionen snart vilde vorde aldeles dæmpet. Men i et Brev fra Lissabon af 18de Mai meldes at Ministeriet Terceira-Cabral har indrakt sin Demission, der ogsaa er bleven antagen af Dronningen, og at man vilde overdrage Grev Villareal, hvis Søn staaer i Spidsen for Rebellerne i Tras-os Montes, at danne et nyt u Ministerium. Man troede imidlertid at dette ikke vilde lykkes ham; i hvilket Tilfælde man turde beslutte sig til et Ministerium Palmella. Juntaerne i Villareal og Braga have erklæket Cortes for illegale, da de ikke ere fremgaaede ved frit Folkevalg. Alle de Tropper, der ere blevne Brødrene Cabral troe, vare concentrerede i Oporto.
Viborger Samler, 1846-06-06
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Midt i Juli Maaned agte Deres Majestæter at forlægge Residentsen fra Bernstorff Slot til Sorgenfri, som i alt Fald passer bedre til et kongeligt Opholdsted, da Localiteterne paa Bernstorff ere temmeligt indskrænkede. Paa Bernstorf har der af og til, navnlig om Torsdagen, været musikalske Soireer. Ved en af disse spillede Pianisten Charles Mayer, i hvilken Anledning han blev udnævnt til kgl. Hospianist. Ogsaa en fremmed Dilettant, en italiensk Greve ved Navn Gagliani, der for Øieblikket opholder sig i Kjøbenh. og som er i Besiddelse af en smuk Tenorstemme, har sunget et Par Gange ved disse Soireer, der i Almindelighed finde Sted i Hs. Maj. Dronningens Gemakker og hvortil kun en lille Kreds er inviteret. J Torsdags sang den nævnte Grev Gaglianinogle Duetter sammen med Prindsesse Augusta af Hessen, der er i Besiddelse af en meget smuk Sopranstemme. (Ah. A.)