JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Naar denne Historieskriver, der efter samme Lærdes Dom, kommer Grækenlands og Roms Mønstre meget nær, gives paa dansk, saa bør Læseren udentvivl i Oversættelsen kunne sande hine Lærdes Dom. Jeg tilstaaer derfor, at var Saxos Fordanskning falden i mit Lod, saa havde den kun bleven som et nyt Oplag af Anders Sørensens Vedels Oversættelse, berigtiget i Feilene, og given i Nutidens Sprog. Thi fordi Man giver en anden original Oversættelse, gjør Man det ikke bedre end Vedel har gjort det. Men at nu Hr. Pastor Grundtvig ikke saa gandske har fyldestgjort en dansk Oversætters af Saxo Pligter, er det jeg her tillader mig at gjøre opmærksom paa i følgende Erindringer, som dog kun vil angaae Oversættelsen af Kong Harald Gormsens eller Blaaetands Historie, men hvoraf kan sluttes hvilken Mængde flere Erindringer der kunne mod den heele Oversættelse gjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet er, under 8de Febr. d. A., udfærdiger en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har, paa Collegiets allerunderdanigste Forestilling, under 12te f. M. allernaadigst bifaldet: 1) At Cambringes ved Fortoldningen skilles fra Musselin. Den nugjeldende Jndførselstold og Transittold for Musseliner i de 2de Clas ter over 120 Traade og fra 120 til 70 Traade bliver uforandret; Toldafgifterne for Classen under 70 Traade blive gieldende for Musseliner fra 70 til 50 Traade, og for Musselin paa 50 Traade og derunder fastsættes Jndførselstolden til 2/3 Rbdlr., Transittolden til 6 Rbs. pr. Pd. Forskjellen imellem broderet og ubroderet Musselin, Kammerdug, og Linon bortfalder. Moll, Book Musselin, Kammerdug, glat og broderet Gaze samt Linon henføres, forsaavidt de ere af Bomuld, til Musselin. - 2) At Cambringes sættes i Classe med hvide Cattuner, og disse Varer for Fremtiden gives følgende Classification og Toldafgifter: Cattun eller Cambringes over 120 Traade i af 1/2 Tomme pr. Pd. 1 Rbd. 4 s. Jndførsels= og 8 s. Transittold, fra 120 Traade til 100. 75 s. Jndførselse og 6 s. Transittold, fra 100 Traade til 80. 50 s. Jndførsels= og 5 s. Transittold. - 3) At de under Benævnelsen af Bomuldsmanufacturvarer i Toldtariffen anførte Varer deles i 2de Classer efter deres forskjellige Værdie, nemlig 1ste Classe af Værdie over 2 Rbdlr. r. S., og 2den Classe til 2 Rbdlr. rede Sølvs Værdie og derunder, og fastsættes Jndførselstolden for 1ste Classe til 50 Rbs., Transittolden til 4 Rbs. pr. Pd.; for 2den Classe derimod Jndførselstolden til 25 Rbs. og Transittolden til 2 Rbs. pr. Pd."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Afvigte Løverdag d. 4 Marts gaves til Fordeel for Hr. Siboni, Directeur ved den Kongel. Syngeskole og H. M. første Kammersanger, paa det Kgl. Theater Operaen Achilles Hævn, med Musik af Paer. Da Hr. Siboni ikke er det danske Sprog mægtig, saa blev Stykket givet paa Tydsk. Anmeld, havde heller ønsket, at han havde givet, om ikke dette, saa et andet Stykke, paa Jtaliensk; thi deels er Jtaliensk hans Modersmaal, og vilde derfor lykkes ham meget bedre end det Tydske, deels vilde hans Medspillende, paa Mad. Rind nær, maaskee meget bedre have udført deres Partier i dette end i det Tydske. Hovedrollen blev, hvad Mimiken og Sangen angaaer, givet fortræffeligt af Hr. Siboni, og skjøndt hans Stemme ikke mere har den Ynde, som den paatvivleligen maa have havt i en yngre Alder, saa er hans Færdighed dog ligesaa stor som hans Konst, og begge kom os til at glemme det Jtaliensk Tydske i hans Udtale. Jøvrigt ønsker Anm. vor Skueplads til Lykke med denne ny Lærer, overbevist om, at han vil vide at danne for den de dueligste Sangere og Sangerinder. Hr. Suhr fra Hamborg, som kun endnu agter at blive her i 14 Dage, foreviser nu sit Panorama fra Kl. 6 om Aftenen, istedetfor hidtil fra Kl. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Ved den siden i Torsdags indtrufne strænge Frost er Farvandet imellem Toldboden og Batterierne tredie Gang i Vinter saaledes belagt med Jis, at Skøiteløbere atter fornøie sig paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Vordingborg, den 29de Febr. J Dag oplever forrige Kjøbmand Stephensen her i Byen, det vistnok temmelig sjeldne Tilfælde at fylde sit 80de Aar, uden dog at have haft mere end 19 Fødselsdage at kunne høitideligholde, da han netop er født den 29 Febr. 1740. Han har i 20 Aar faret paa Norge, især til Bergen, 2 og undertiden 3 Gange aarligen; i Alt har han gjort 36 Reiser dertil. Han er siden 1782 gift med Jnger Margrethe Heiberg, Enke efter Magister Ludvig Heiberg, der døde 1760 som Rector ved Vordingborgs lærde Skole. Hun er Moder til den berømte Peter Andreas Heiberg og den i Aaret 1818 bortdøde Prof. Ludvig Heiberg, Rector ved Odense Skole. Denne værdige gamle Kone fyldte for faa Dage siden sit 83de Aar. Begge ere vel saa temmelig ved deres Hilsen efter den høie Alder de have opnaaet, men naturligvis ude af Stand til at fortjene noget til Livets Ophold. De maa derfor ganske leve af en ubetydelig Livrente, der ved Pengevæsenets Forandring betydeligen er svunden ind; samt af gode Menneskers Naadegaver, hvilke de med en sjelden Godgiørenhed deele med den mere Trængende. Dog svinde ogsaa disse Gaver bestandigen, da de for en stor Deel kom fra nu afdøde Paarørende, f. Ex. hendes Søn, Prof. Heiberg og hendes Broder, Provst Heiberg i Kirkesaabye. Sørgeligt vilde det være, hvis disse sjeldne gamle Folk i deres høie Alder skulde savne flere af Livets Nødvendigheder, end de alt have maattet vænne sig til, ja komme til at lide Nød. Dog, dette vil vist ingenlunde blive Tilfældet her, hvor de leve blandt saa velvillige Medborgere, der sikkert med Glæde af deres Overflod ville understøtte en saadan Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Odense, d. 3 Marts. Til vort Fastemarket i Onsdags her i Odense indtraf et særdeles uheldigt Veirligt med stærk Sneefog fra N. V., som voldte at kun faa Marketslystne indfandt sig fra Landet. Om Middagen klarede Luften med V. S. V. og Solen varmede, men mod Aften reiste sig en orcanagtig Storm af N. V. med Sneefog og idelige Lynglimt under den nordvestlige Horizont, der med saadan heftighed tiltog, at adskillige Hiemreisende vendte om igjen, for at undgaae Vognenes Omkastning eller at blive forvildet af Sneefoget. Med alt dette er dog Grund til at haabe den egentlige Vinters Ende, naar kun Vinden ikke maatte fatte Stadighed nordlig eller østlig. Da her i Odense Orcanen føltes saa stærkt, at ikke allene Tagsteene i Mængde afkastedes i de fleste Gader; men blandt andre ogsaa en høi Gavl paa 6 Fag ved eet Stød med alt sit Tømmer og Muurværk kastedes ind paa et Loft, saa er det troligt at man fra Nordvest, hvorfra Lynene saaes, vil spørge heftigere Virkninger. - Den Kjøbenhavnske Brevpost, hvorfor Man ikke var uden Frygt, indtraf hertil Odense igaar Eftermiddag. En af de med sidste Agepost fra Korsøer afgaaede Jis baade, som var bleven skilt fra de andre og savnedes i et Par Dage, ankom lykkeligviis til Nyborg i Onsdags. Derimod er en Soldat fra Nyborg, som vilde gaae over Jsen til Holkenhavn, faldet igjennem og druknet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Blandede Efterretninger. H. H. Prinds Christian besteg d. 26 Jan. d. A., ledsaget af to Lærde, de Herrer Davn og Monticelli, Vesuv, som endnu vedbliver at sprude.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Sir Humphrey Dap, den berømte engelske Chemiker, anstillede nogle Forsøg, der viste, at i den nedstrømmende Lava ingen Kul findes, og at Asken deraf, naar den kommes i Vand, tændes og danner en liden Vulcan. Disse og andre Forsøg lade os haabe, at man i det mindste vil erfare Noget angaaende de ildsprudende Bjerges Natur, der hidtil har været bedækket med et tæt Slør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
De ældre Physikere troede, at der midt i Kjærnen af Jordens Halvkugle fandtes en uophørligen brændende Jld (Centralild), men i nyere Tider har man seet sig nødsaget til at give Slip paa dette vrange Begreb, og antage, at den underjordiske Jld, som aabenbart er den nærmeste Aarsag til vulcanske Udbrud ligger nærmere ved Jordens Overflade. Allerede længe har man vidste at al Lava er blandet med Metaldele, og at dens Aske tiltrækkes af Magneten. Davy's Opdagelse, at Lavaen tændes i Vand, synes at bestyrke den temmelig almindeligt antagne Mening, at den Mængde antændelige og brændbare Mineralier, som findes i Nærheden af Vulcaner, foranledige, ved at komme i Berørelse med Vand og Luft, en Selvantændelse og de deraf følgende vulcaniske Udbrud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
J Badenheim ved Kentznach lever en Bondemand ved Navn Jsaak Maus, der gjør Opsigt som Digter. Hans i forrige Aar udkomne poetiske Breve roses i Allg. Liter. Zeitung for deres Hjertelighed. Han er født 1748, og fortæller selv følgende om sit Liv og sin Dannelse: "Mine Forældre vare flittige Bønderfolk, og af deres 7 Børn nød jeg, som den yngste, den sædvanlige Opdragelse i smaa Landsbyer. Jeg følte Tilbøielighed til mathematiske Videnskaber, elskede philosophiske Skrifter, begyndte at gjøre Vers, og da jeg i de grundige Videnskaber havde mit System, efter min Aands Ævner, færdigt, overlod jeg mig ganske til Digtekonstens Tryllerie, læste meget, og for det meste gode Sager, hvortil nogle Venner hialp mig, arbeidede imidlertid flittigen paa min arvede lille Eiendom, saa at ingen i Landsbyen kjendte den speculative Sværmer og min Jorder ikke forraadte ham. En glad Sindsro ledsagede mig overalt. J mit 28de Aar giftede jeg mig med en Bondepige, og jeg er nu 45 Aar, har 8 Børn, som alle ere sunde og opdrages af mig til Landlivet. Af mine Digte lod jeg A. 1786 trykke et Bind paa Subskription og afsatte 1500 Exemplarer. Min Muse har imidlertid ikke ophørt at være frugtbar."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Paa Bjerget Athos i det gamle Macedonien findes et Antal af 20 Klostere i forskjellig Afstand, fra hinanden, som udgjøre med de tilhørende Celler og Meierier Halvøens Befolkning. Her taales ikke en eneste qvindelig Skabning, end ikke engang en Ko eller Høne (gens acterne in qua nemo nadcitur). Klosterne ligge særdeles romantiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Den 30 Nov. f. A. døde i Halberstadt den forhenværende Criminaldommer Karl Nicolai, een af Tydsklands frugtbareste Forfattere. Efterat have nedsat sig som Sagfører, og ved at forsvare Røveranføreren Unger, der var bekjendtunder Navn af den store Karl, saa godt, at han slap med Halshuggelse, kom Nicolai saa meget i Ny, at hans Jndtægter bleve saare betydelige. Men ved at leve paa en stor Fod, og indlade sig i vovelige Pengespeculationer, blev han ødelagt, og maatte forlade den juridiske Bane. Han reiste 1813 til Halberstadt, hvor han ernærede sin Familie ved sit Forfatterskab. Uagtet han manglede en uddannet Smag og videnskabelig Grundighed, saa besad han dog en meget bevægelig Aand, Erfaring og Belæsthed. Han arbeidede desuden i Fag, hvor Savnet af Skolelærdom blev ham mindre følelig. Hans tidligere Arbeider fandt en mindre ugunstig Modtagelse end hans sildigere, der alle vare sande Brødfrugter. J det korte Tidsrum af 3 til 4 Aar skrev han 30 Levnetsbeskrivelser, hver adskillige Ark stor, og derhos et stort Antal Romaner, Fortællinger, populair philosophiske Afhandlinger &c. Men med alt det beviste han ved sit Exempel, at den, som vil skrive for tydske Fabrikboghandlere, maa, ligesom prægdamitiske Frøer i Kampestene, kunne leve af andet end sædvanlig Føde; thi uagtet han var een af Tydsklands flittigste skrivende Arbeidere, kjæmpede han dog med Næringssorger. Han vilde ogsaa have forladt denne Bane, men Døden overraskede ham i en Alder af 40 Aar. Den bekiendte Dr. F. Rühs, Prof. ved Universitetet i Berlin og Kgl. Historiograph, er død d. 11 Febr. d. A. i Florenz af Lungesvindsot og bleven jordet i Livorno.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Den nyligen myrdede Hertug af Berry var allerede ved den franske Revolutions Udbrud flygtet med sin ældre Broder til Udlandet. Her levede han tilsidst, med den hele Kgl. Familie, Engelland, indtil de Allieredes Seier 1814 bragte Bourbonnerne tilbage igjen til Frankrig. Han var den sidste mandlige Spire af den Bourbonske Stamme, thi vel har han havt tre Børn med sin nuværende Gemalinde, men af disse lever kunden i forrige Aar fødte Prindsesse d'Artois, og efter de saliske, i Frankrig gieldende, Love, kan Kronen kun arves af en Prinds. Skulde hans Enke, der formodes at være frugtsommelig, føde en Datter, saa vil, i Følge hine Love, Kronen gaae over til den yngre, den Orleanske Linie. Det er derfor begribeligt, hvorfor den sværmeriske Antiroyalist Louvels Morderdolk just var rettet mod Hertugen af Berry's Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Ved Bingen, der ligger ved Rhinen, tildrog sig nyligen en sørgelig Begivenhed. En pensioneret Capitain F., der var gift med en Grevinde mod hendes Families Villie, lod sig i en Baad sætte over til Usmanshausen af nogle Fiskerdrenge. Da de vare komne ud i Vandet, gav Capitainen et Tegn, og han og Konen styrtede sig deri. De raske Drenge reddede Konen, uagtet hun ivrigen modsatte sig det, men Manden, som de allerede havde fat i Haaret, havde gjennemboret sit Hierte. Efter Konens Forsikkring havde han allerede siden nogle Aar forberedet hende til Selvmord, og borttaget fra hende 6 Børn, som hun havde født ham, strax efter Fødslen. Hver Gang havde han bragt hende Dødsattest for de 5, men ikke fordet 6te. Endeligen kom han en Dag til hende, og sagde, han kunde ikke leve mere, da han havde mistet sin Pension og Jndtægt som Canonicus, hvorpaa hun, kjed af Livet, havde samtykket i hans Beslutning. Hans Foregivende er befundet ugrundet, og i hans Koffert forefandtes endog en ikke ubetydelig Sum Penge. Jkke Nød, men en melancholsk Overspændthed, skal have foranlediget hans Skridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Morderen Louvel har ubehagelige Ansigtstræk, og er liden af Væxt, brun, og skaldet paa Hovedet. Han har en blaa Overkjole, sorte uldne Strømper, og beklagede sig over, at man ved Hæftelsen havde fravendt ham hans ny Hat og givet ham en gammel i dens Sted. J hans Bolig har man forefundet hans egenhændige Udtog af adskillige i en Tid af 2 til 3 Aar udkomne Journaler, alle stilede mod Bourbonnerne. J Begyndelsen vilde han ikke tage nogen Føde til sig, men nu er han meget fornøiet med Fangekost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
General Sarrazin er for Bigamie eller Fleerkonerie bleven dømt, efter de i dette Tilfælde meget strænge franske Love, til 10 Aars Tvangs arbeide, at betale 40,000 Fr. Mulct, begraderes og sættes i Gabestokken. Da han skulde bringes til Gabestokken, satte han sig saa stærkt til Modværge, at kun 4 Gensarmer, efter lang Kamp, kunde tvinge ham, og, bunden paa Hænder og Fødder, maatte han kjøres paa en Karre did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Stockholm, den 17de Februar. Man har blandt Bjergene bag om Carlbergs Slot fundet en Steen af en ualmindelig Størrelse, som skal bruges til Piedestal for Kong Carl den Trettendes Statue, der er bestemt til at pryde det nye Torv, forhen kaldet "Kongens Hauge. Denne Steenmasse, der veier 166 Skippund, er fem Alen lang, fire Alen bred, og to Alen og atten Tommer høi, og transporteres hid til Staden paa en dertil bygget Slæde, hvilken trækkes af 200 Baadsmænd, den har i en Tid af 8 Dage kommet en halv Svensk Miil frem, idet den visse Dage har tilbagelagt 500 Alen og andre Dage ikke over 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
J Dag Kl. 12 staaer den midt paa Drottninggatan, og inden Aften vil den være paa sit Bestemmelsested. Alle Træk og Vendinger gjøres med den allerstørste Nøiagtighed og efter Pibens Lyd. Alle Huller paa Gaderne, hvor denne Steen kommer igjennem, blive forud fyldte, og paa Hjørnerne slaaes en Træbro, som smøres med grøn Sæbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
En Skrivelse fra Stockholm af 21 Febr. d. A. beretter følgende: "Directe hertil fra Holland ankomne Breve give temmelig grundet Haab om, at Svenske og Norske Trævarer, men i Særdeleshed Bjælker, vilde iaar finde stor Afsætning i Holland formedelst den Nødvendighed, i hvilken man der er, at maatte reparere de ved Oversvømmelserne aldeles ødelagte Diger, hvoraf Skaden beløber sig til mange Millioner Gylden. Tidlige Expeditioner fra Norske Havne til Holland med disse Varer vilde saaledes svare en meget god Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 269. Amsterd. 2 M. - , a vista 255. London 2 M. - ,a vista 12 Rbdlr. Spec. 266. - Specier solgtes til 16 Rbmk. Oblig. 70 a 70 1/2. Norske Rigsbanksedler 20. Svenske Sedler 6 a 62 s. Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-07
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 21. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Marti 1820. Den nordiske Herkules.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Da det i den Efterretning fra Vordingborg, 29 Februar, der findes i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, Nummer 20, Side 315, nævnes, deels at vor i Paris værende hæderlige Landsmand, Peter Andreas Heiberg, er en Søn af den som Trængende skildrede Madame Jnger Margrethe Heiberg, deels at de Understøttelser, denne værdige Gamle behøver, ere meget aftagne ved flere af hendes Understøt teres Død, og nu blandt disse anføres hendes Søn, forrige Professor Heiberg i Odense samt hendes Broder, Provst Heiberg, saa kunde en saadan Fremsættelsesmaade let lede Mangen paa den Mistanke, at Peter Andreas Heiberg, havde forglemt sin nødlidende Moder. Dette er imidlertid ikke Tilfældet; og Undertegnede kan, som mangeaarig Ven af afdøde Directeur Johan Frederik Schultz, gjennem hvis Hænder det gik, erklære: at med mere Rundhed og større Glæde hialp sjeldent ædel Søn gammel Moder, end Peter Andreas Heiberg, selv i Stillinger, hvor han maaskee havde Lidet nok tilovers, det uafladeligen gjorde. Dette Vidnesbyrd, skyldes Sandheden! Frederik Høegh Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Aftenunderholdninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
(Jndsendt.) I Kjøbenhavn er det nu kommet temmeligt Brug at give Aftenunderholdninger paa Skuepladsen. Man skulde af Navnet næsten formode, at de sædvanlige Lystspil og Sørgespil ikke høre tilUnderholdningerne, men det er ikke Meningen. De nuværende Aftenunderholdninger ere egentligen det samme, man for adskillige Aar siden kaldte "Declamatorier. Men enten have Vedkommende følet, at der skal andet til et Declamatorium end Oplæsningen af endeel i Flæng valgte Stykker, eller, og have de forudsat, at Ordet klinger for fremmed. Jmidlertid finde saadanne Aftenunderholdninger stort Tilløb, og indbringe Stykkerne, Oplæsningsentrepreneurerne ti Gange saa meget som deres Forfattere. Det nuværende Læsepublicum korser sig ved at betale 8 til 12 Mk. for Bogen, hvori Stykkerne ere trykte, men betaler med Glæde ligesaa meget, naar det kan høre dem oplæse. Snart vil den Tid maaskee komme, at Poeter, ligesom Homer og Ossian, ville bedre finde deres Regning ved at oplæse og fremsynge deres Arbeider, end ved at lade dem trykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Sleswig Holsteen Lauenborgske Cancellie er, under 4de d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere, at der for Fremtiden i Hertugdommene Slesvig og Holsteen ikke maae udgives nogen Avis, ei heller noget Uger eller Dagblad uden at sammes Udgiver er forsynet med et allernaadigst Privilegium dertil, samt at Udgiverne af de nu udkommende Aviser, Uge= eller Dagblade, som ikke endnu er forsynede med et allerhøieste Privilegium, have at henvende sig til Cancelliet med Ansøgning i saa Henseende. - Fremdeles have Udgiverne af Uge eller Dagblade at afholde sig fra at optage i samme politiske Efterretninger eller Afhandlinger, som omhandle politiske Gjenstande, saafremt dem ikke i deres Privilegio er meddeelt speciel Tilladelse dertil."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Det er mærkeligt nok, at af 281 Sager, som i Aaret 1819 tilendebragtes i Høiesteret, vare 174 Justitssager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Hr. Prof. J. C. W. Wendt, R. a. D., har udgivet et ikke uvigtigt Bidrag til Pharmaciens og Medicinens Historie i Danmark, under Titel: "Om Salep Roden og dens Surrogater, med det fyndige Motto af Peder Kylling, i Fortalen til hans Viridarium (Lysthauge) 1688. At nøies med sit eget er en herlig Ting - Men en Deel tænker at det giør ikke godt, fordi det koster ikken lidet." 93 S. i 8vo. J Fortalen, siger Hr. Forf.: da Brugen af den saakaldte vestindiske Salep, eller efter andre Saloup, nu i vor Hovedstad ligesom hører til Dagens medicinske Orden, da næsten Enhver, der har Cathar og Hoste, tillidsfuld tager sin Tilflugt til dette, selv i Aviserne saa ofte falbudne Lægemiddel, faldt han paa den Jdee, nøiere at undersøge det, og fandt da snart en betydelig Forskiel mellem denne saakaldte og den virkelige persiske eller den pulveriserede Orchisrod, i hvis Sted dette Sætmeel eller Stivelse før havde været brugt i Danmark, og at Orchisrodder eller den persiske Salep ogsaa i ældre Tider var kjendt og anvendt i lignende Sygdomme og Tilfælde. Hr. Forf. viser, at Salepen, hvis nærende Sliim saa hyppigen bruges i Brystsyge, Tæring, stærke Diarvboeer a., først for omtrent 50 Aar siden saaledes er bleven kjendt og anvendt her i Danmark, og at denne Plante, som føres hertil fra Persien, hører til Horndragerarten Orchides, hvoraf mange Arter voxe hyppigen vildt hos os, og ligne, hvad deres Rodders Bestanddele angaaer, næsten aldeles de udenlandske eller persiske, at disse indenlandske Rødder allerede ere blevne brugte saavel af Almuen som af Lægerne i de første Aartier af det 16de Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Mandagen d. 15de d. M. Kl. 12 creeres Hr. Secretær og Herredsfoged N. D. Seidelin til Doctor juris og proclameres Hr. P. D. Bruun, til Licentiatus juris. Programmet handler om en i f. A. opdaget antik latinsk Jndskrift paa et Huus i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Jblandt de ved ulykkelige Hændelser Omkomne, i afvigte Aar i Aarhuus Stift, er anført en gammel Mand i Hedensted Sogn at være død i Kirken, da han vilde reise sig op fra Alteret, hvor han havde modtaget Sakramentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Mariboe, d. 2 Marti. Vinterens 3die Act begyndte med 6 Graders Kulde og Dagen derpaa med 10 Sr.; Marts lod sig see med sit hvide Skjæg i fuld Maade. Det sneede, fygede og stormede hele Dagen, saa at Himmel og Jord syntes at være udi Eet; ligeledes Dagen derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Jdag staaer Varmemaaleren 1 Grad over Frysepunktet, med klar Luft og Soelskin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-11
Nyborg, den 5 Marts. Siden den Tid Jsen i Vinter hindrede Beltoverfarten med Smakker, afgik for første Gang i Gaar en Smakke fra Slipshavn til Korsør med Kreature. J Morges afseilede ogsaa fra bemeldte Havn den Kongelige Postjagt med Hamborg Pakkepost, og endnu eet Fartøi afgik i Færgeløbets Ærinde med Heste &c. Kl. 10 Formiddag. For Øieblikket er ingen Driviis i Sprogøe-Beltet eller Korsøer Havn, som kan gjøre Overfarten vanskelig.