Berlingske Tidende, 1789-04-17
Mandagen 1786 behagede at fort at anden Ordet Be færd tillige Legnides indehavende Embeds og Tiensk. Hvorledes Beskaffenden bliver af den høie Domstoel, hvorom 25 melder, er velette Ridderskabet videre bekiendt und Orden i hiinde; men som den synes at stride imod den italeringsformen indeholder om Justits Sagers Afgiørelse. . A. M. høi, Justits Revision, og Personernes Beskafhaved, som skal forrette den, hvilket alt har den nonsCommenhæng med Lov og Rets Haandhævelse, hvorpaaindersaatærs Frihed og Vel derver, saa anseer Ridderskabet. de Adelen, for deres underdanige Part det for best, at maatlatallige ved det, som Regieringsforman dersmindeholder : Salv at paalægge sig Skat har været den Svenske Nation. hidgamle et, saa meget vigtigere, at den derefter, som hain til er skeet, ved Rigsdagen allene udøves, som Bevilninger aldrig tilbørn kan laans imellem Undersaattere : han ved Rigstændernes almindenge Møde. Ridderskabet. de Adelen anseer det derfor i Underdanighed sitterst, at den standdeles paa lige Maade af dem maae nydes tilgade, hvor n Orden i 59 af Sukkerhed Acten synes at indeholde en sin gremtiden skabelig Ulydelighed. Den Rettighed, som Migers Stænder, efter 429 i Regieringsformen, besidde den Mandagen i Underdanighed at forredtage Kongen, bra sit for Rigets og Undersaatternes Velfærd kunde anser at være muligt, bliver i mange Tilfælde baade for dem og den Re rende af høieste Vigtighed; men kan aldrig ledes til Mishag, da det kommer an paa Kongens naadige Veldedag, baade at befalde eller afslaae, hvad af dem i Underdanighed, slaaes. Forklaringen 195 af Sikkerhed Acten : At Regierings men af Aar 1772 forbliver i sin Kraft, saavidt den ikke ment er en forantet, lavner liden Salterved i Regis. Jndsformens fornemste Dele, naar man betænker Udstræk ingen af 15 Jndhold i Salterede Atten, og hvorledes der. en findes om Rigets vigtig Ærinders Besøgning, saasom Kongen det nyttigt finder, forandter næsten alle 591 Regl. hingsforman med dens hele Sundsal. hvad eller i denne Sikkerhed Act forandrer og indskrænste Rinderskabets og Adelene fra ældre Tider erholdt Privisalet kan C. R. ikke med Unaade ansee, at Ridderskabs : i Adelen underdanig frabeder sig, som noget, der sagter til at sætte en Stand i Riger, hvilken Ridderskabet og Adelen. bær sig underdanigst Hand om, at E. K. M. med samme Maade, som Deren giørværdigste Forfædre vil antags sig. Disse ere de formem Aarsager, Allernaadigste Konge første Ridderskabet og Adelen ikke har varet, at antage den a. 3 a. M. Naade foreslagne Silkegade Act. Riserskaber og allen, som allene den har til formaal C. R. M.sand Ære. dend, samt Ribsede, et Selvand, bage. al hinanden paadet man forbundne, ere i Underdama. sit forminds om, at C. L. M. i Naade optager, paa S. baskabet og Adelen af en saadan Sund nu i Underdamader. utage, og at Ridderskabet og Adelen af disse Aarsager un man saadanesa, saae at maatte smands matter. en og denne Remissen af Aar 1772, ud med 1779 og 1786 Aars Rigsdags Beslutninger bogstavelig indeholde, i hvis sidstnævntes 35 under de der igientagne og af 1772 Aars Regieringsform virkelig ikke berøres nogen Forandring af Grundlov, som i sin Natur, efter Ridderskadets og Adelens Tanker, er uforanderlig uden Kongens og alle fire Rigstænders fælleds Samtykke. - Ridderskabet og Adelen forblive Underdanigheds &c. &c.