JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Præses og Ørecteurer ved det danske Asiatiske Compagnie lader bekiendtgiøre at førstkommende 16 Octobr. eftermiddag ved 3 slet bliver udi Compagniets huus paa Christianshavn holdet licitation over eendeel til Compagniet behøvende Pommerske spærer, fyrre planker 3 t. 12 tom. breed, Vestervig valde bræder, forhuudnings spiger, beeg, tjære, slagtede oxe kroppe, canonekrud, unge, Cardus papier, pompelæder, linolie, Svedsker, spanske salt, fiin salt, korn brændeviin og steenkul, aske aaretræer, vor-lys, ølved dike, hvide og gaae erter, byg, havre. Thi vilde de lysthave behage, sig at finde, da leverancen bliver den mindstbydende tilslagen. Dernæst bliver skibet Fyen bemelte tild og stæd, ved offentlig quetion, paa de da bekiendtgiørende conditioner til den høynbydende bortfoldt.
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Siden den udi det 2det Fyhnske Cavallerie Regimente hidtil staaende Terts Major Hans von Løvenhielm sidstafvigte den 10de Junii a. c. udi Garisonen Svendborg ved døden er afg. og vi undertegnede ved Kongl. allernaadigste Commissorio de dato Fredensborg den 6te Septbr. til stervboens og rættens vildere behandling efter hans Kongl. Majest lov og forordninger til skifte Commissarier at lernaadigst ere denommerede og anbefalede, til den ende stervboen, som siden døds fallet har staaet under forsegling, ogsaa strax er taget under skifterettens videre behandling med paa følgende registering og vurdering, altsaa bliver saadan dødsfald ey allene herved til alle vedkommendes efterretning bekiendtgjordt, mens vi endog herved paa den usuelle maade udi aviserne 3de uger efter hinanden hermed citerer og indkalder alle stervboens debi= og creditorer, de første at betale hvad de til stervboen maatte findes skyldige, mens de sidste, som maatte formeene nogen rætmæssig fordring til stervboen at have, den være sig af hvad navn, aarsag og omstændighed den og kunde, at de inden den udi loven determinerede tid a Dato proclamationis indgive deres fordringer udi Odensee hos mig Lieutenant Hollendahl som Actuarius udi Commissionen, deres i hænde havende beviser orginaliter at broducere, og udi det øvrige enhver sin fordring og krav saaledes som efter en død mand skee bør, lovgyldig at documentere, da enhver efter kand vente sin nøyagtig og fulde betaling, som hannem efter lov og forordninger skee bør og med rætte kand tilkomme, med den udtrykkelig Commination og advarsel at hvo som efter den tid da skiftet og strax sluttes, skulde indkomme, bliver aldeles udelukket noget videre ankrav at kunde formere, mens hannem da som nu, og nu som da en stedsevarende Still tienhed imponeret, hvorefter enhver sig haver at rætte, og for den deraf flydende skade at tage vare. Decretum in Commission den 19 Sept. 1752. C. C. v. Brochenhuus. H. M. v. Berger. J. M. HollendahGeneral Adjut, og Ritmest. Rittmester.
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Lieut. og Audit, af det andet Fynske Cavallerie=Regimente.
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Til næstkommende 1ste Mai, er den ikke langt fra Kiøbenhavimellem Frederichsberg og Falconeergaarden beliggende felveie- og lystegaard Grønnendal at faae til leie, enten saaledes, at huuse med tvende lyst= og kjøkkenhauger samt græsning til tvende ki for sig selv, og avlingen samt græsningen til 24 a 26 kiør a parte eller ogsaa begge deele tilsammen bliver bortleyet, foruden græsningen til 26 a 28 kiør ved gaarden, og til 8 høvder paa Frederichsberg mark, hvorpaa de til gaarden behøvende heste pleyer at græsses kand der aarlig derved udsaaes af alle Slags korn 60 til 70 te, iblan hvilke ogsaa er vinter hvede, og avles 60 til 70 læs høe. Liebhaben, ne vilde behagelig melde sig paa gaarden hos Sr. Wilhelm Seydensnur, hvor conditionerne nærmere kand bringes i erfaring; Skude nogen heller vilde kiøbe gaarden, vilde han behage derom sig af melde.
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Hvo som maatte behøve til førkom, 11 Decbr. en Capital af 22 Rdlr. 3 mrk. 15 sk. enten heel Capital eller i ringere summer, vil addressere sig til Hr. Stiftamtmand von Barner paa Wedbygaard, som samme Capital arumyndiges arve middler imod forsylapandt til førstkommende 11 Decbr. vil paa rente udsætte.
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Løverdagen den 14 Octbr. om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet skal ved offentlig auction Fier De og sidste gang opbydes, og til den høystbydende uden videre auction bortselges Sr. Søren Thor sen Øland Meelmands tilhørende huus i Broleggerstræde beligge de fordfrie grund og eiendom, som bestaar ud til gaden af 6 sa loft høy med qvist, i gaarden et sidehuus paa 2 sag 3 loft høyt, ver alt med kielder under, et lidet gaardsrom broelagt, hvor udi en portion fersk Pompevand med opstander og jern pomperedskab overalt i værelserne er 5 Stkr. jernkakkelovne.
Berlingske Tidende, 1752-10-09
Til førstkommende 11 Decembr. land bekommes af Holmens kokes penge imod forsvarlig og i Brand=Cassen forsikret huus pand sædvanlig rente en Capital af 1700 Rdlr. courant, hvorovedkommende sig hos bemeldte kirkes værge Lars Ravnsberg maa behage at anmelde.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
HS No. 82. SSE Kiøbenhavnske Danske Bo Sidender. til ikke blef baaFredagen den 13 Octobr. forderverede de herverer der velse de be Constantinopel, den 1 Sept.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Den offentlige Rolighed i denne Hovedstad bliver nu Daga Dag merkeligen restitueret, og den store Bairams Fest, saa vel som de, efter Sædvane, derpaa følgende Elædes Beviisninger, ere i den beste Orden blevne fuldbyrdede. Det at meget contribueret til at stille Gemytterne tilfreds, at Pesten har cesseret, og man haaber, at Roligheden skal væ af god Varagtighed, da Janitscharernes Aga giør sig all mag for, at bringe sin under havende Milice paa fredelig sanker. Han har fort sig Leyligheden ved fornævnte Fest til Flytte, da han lod Janitscharernes Officerer sammenkalde, og holde følgende Tale til dem: Mine Venner: Det er intet at tvivle paa, at Jso, for at forøge dette store og blomstrende Riges Berømmelse, forlanger Leylighed til at vise eders Tapperhed ved nye Helte Gierninger: men det kand ikke heller vare nogen af eder ubekiendt, at de Troendes Gad, og hans store Propbet Mahomet, forbyder alle ulovlige Krige, endo saa imod Fienderne af vore hellige Love. Det var derfor at handle tvertimod den guddommelige Lovs udtrykkelige Befaling, som os udi Alcoranen er given, om man vilde begynde Krig paa en Tid, da der er ikke den ringeste Forhaabning om at være lykkelig derudi. De vantroende Nationer, som ere Naboer af denne høye Port, søge intet meere end at nyde Fred og Roelighed, og at beholde Portens Venskab. Vi bære ogsaa derudover stor Omhu for at handthæve dette gode Venskab, og at evitere alt det, der kunde enten afbryde eller formindske det. Lader os fremdeeles legge Vind paa det samme, for ikke at sætte saadan Klik paa os, som gemeenlig pleyer at følge paa ulovlige Gierninger, omendskiønt deslige Foretagender pleye undertiden at krones med god Succes. Styrer derfor eders Lyst til Krig, og beholder den saa længe hos eder, indtil Leylighed hændes til at lade den see udi lovlige og nødvendige Ting. Derved skal J vise, at J ere værdige til at bære Navn af Rettroende, og formedelst saadant ligesom drage Himmelens Naade ned over vores uovervindelige Stode de drede, ere der der hverfver bedreborgerre-Herre, der anseer eder som Støtter af hans mægtige og uryggelige Throne &c. Denne Tale, som siden af Officererne udi adskillige Kamre blev læst for Janitscharerne, havde den beste Virkning, man kunde ventet sig; men den største Vægt fik den af 1200 Punge Løve Daler paa Store-Herrens, og 500 dito paa Store Vezierens Vegne, som paa samme Tid bleve uddeelte iblant dem.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Stokholm, den 1 Octobr. Da Hans Kongelige Majestet af Danmark, ved seeneste Hendes Majestets, Dronningens af Danmark, Allerhøyeste Fødsels Fest har udnævnt vores Allernaadigste Konge til Ridder af den høye Stephant Orden, saa er den Kongelig Danske Cammer-Junker, Hr. Baron Jens Juel Windt, med høybemeldte Orden her til Hoffet ankommen.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Maltha, den 8 Sept. Saa lykkelig, som Envoyeen af Tripolis har været i Tractaterne med de Franske Ministrer i Paris, saa urolig en Tilstand er Deyen sammesteds udi. Janitscharerne, som have stor Myndighed i de Africanske Stater, have ikke været fornøyede med den Maade, paa hvilken man har givet Frankrige Satisfaction. Renegaterne, som vel ere i ringe Aa telse hos Musselmannerne i Henseende til deres versaatlige Omvendelse, som deres Frafald fra Christendommen kaldes, men dog formedelst den Tilvæxt, den Mahomedanske Troe derved er, blive beskyttede, forsømte ikke, at betiene sig af denne Leylighed til meere at forbittre de allerede opirred Gemytter ved allehaande Forestillinger, som Troeløshed og Hykkerie kunde hitte paa. De bleve værre ved det nogle af dem bleve fængslede og paa andre Maader revsede. Efterat Janitscharerne offentlig havde knurret over det udgangne Forbud at udløbe imod adskillige Christne Nationer, samt imod den haarde Lov, man med saa stor Submission havde ladet sig foreskrive af de Franske, have de sammenrottet sig, og ere end- ogsaa med Canoner rykkede imod Slottet, som Deyen med de fornemmeste Lemmer af Staten, saasnart som det orde des, havde retireret sig til. Han havde brugt den Forsigtighed, at faae Fieldboerne paa sin Side, hvilke væbnede sig til hans Forsvar, og udi stærkt Antal marcherede imod den oprørske Milice. Omtrent 300 Mand ere blevne paa Pladsen, og Janitscharerne ere drevne paa Flugt.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Paris, den 2 Octobr. Jnfantinde Hertuginden af Parma, som den 25 Sept. med et stort Følgeskab er ankommen til Fontaineblenn, befinder sig sammesteds med Kongen, Dronningen, Mr. Dauphin, Mad. Dauphine og Mesdames af Frankrige udi all høy Velgaaende. Kong Stanislaus er alt i Tirsdags den 26 passato, reyst hiem igien til Lothringen.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Helsingør, den 13 Octobr. Her i Sunder ere følgende Skippere ankomne: Den 9de hujus, Cornelius Pieters Peer af Silt, fra Stettin til Cadix, med Staver. Den 10de David Carstens af Føhr, fra Kiøbenhavn til Amsterdam, med Korn; Peter Marcus af Galmsbull, fra Danzig til Amsterdam, med dito; Simon Jansen af Silt, fra Danzig til Nantes, med dito; Anders Sundbeck af Christiansand, fra Danzig til Christiansand, m. Malt; Hage Povlsen af Flensborg, fra Danzig til Amsterdam, m. Korn. Den 11te: Jonas Erichsen af Trundhiem, fra Danz til Amsterdam med Aske; Jacob Richardts af Eckernførde, fra Kiøbenhavn til Jrland, med Bielker; Zacharias Mitzel af Berg fra Kønigsberg til Bergen, med Korn. Den 12te Rasm Peter Jbsen af Bergen, fra Liebau til Bergen, med Korn; Tarald Jonsen Brerkestoe af Christ. sand, fra Kønigsberg til Bergen, med dito, Niels Tornbye af Bergen, fra Stettin til Bergen, med Steen.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Kiøbenhavn, den 13 Octobr. Den 20 Sept. er Capitain Woldemar von Brüggemanved Liv Garden til Foeds, til Hans Kongel. Majesters General=Adjutant bleven bestilt. Den 27 Sept. er Oberst=Lieutenant Malthe Sehestedt ved det Syndre Jydske National Regiment til Foeds med Oberstes Caracter af Jnfanteriet; og Jngenieur Major Joseph Carl Julien de Feignet, ved den Holstenske Fortifications Etat med Jngenieur-Oberst Lieutenants Caracter bleven benaadet.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
J Overgaars, den 11 hujus, skeede Hendes Majestets, vor Allerdyrebareste Dronning JLIAN MARIE Høy Kongelige og solenne Jndtog i denne Residentz Stad med all den Pragt og Magnificence, som man i slige Tilfælde kand forestille sig. Hvad det høye Train i sig selv angaaer, da vil vi her inket melde derom, saasom derom kand ventes en egen udførlig Beskrivelse; men de øvrige fornemmeste Omstændigheder ere følgende.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Klokken henimod 4 Slet skeede den høye Ankomst fra Friderichsberg ind af Nørre-Port, igiennem det paa Gaderne en Have opstilte Borgerskab, som med de efter Compagnier nes Adskillighed prægtig munderede Liv=Skytter gjorde en extraordinaire Parade, over Nørre-Gade, Gammel-Torv, Nye Gade, Vimmelskaftet, Amager=Torv, Østergade, Kongens Nye Torv a. til Residen; Slottet Christiansborg. Næst ved Nørre=Port imellem Fiolstrædet og Nørre-Gade. var opreyst en Ære=Port, som den Jødiske Nation havde bekostet. Paa Nørre-Gade, imellem Studii=Gaarden og St. Peders Kirke havde det Kongelige Universitet ladet sætte en Ære=Port af extraordinaire Pragt og Gout. Paa Gam Kiøbenhavnske Danske Post Tidender. mel=Torv præsenterede Raad=Huuset sig med sin prægtige Dacoration. Og ved Gammel=Holm stod atter en lige præg og kunstrig Ære=Port, som Admiralitetet havde ladet oprette. For Resten vare alle Gaderne paa det netteste eft adskillig Gout occorerede, og om Aftenen prægtig illuminer de, hvilket i gaar saa vel som i denne Aften er blevet igien taget.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Jblant andet var lige ud for Børsen imod Slottet opreyst et prægtigt Verk, som baade med sin zurlige Maling om Tagen og med sin kostbare Jllumination om Aftenen præsenterede sig paa det prægtigste saaledes: Tegningen forestillede en Ære Tempel en Perspectiv bestaaende udi Breden 42 Alen og Høyden 32 Alen, forestillende paa den høyre Stor Furer, med det Kongel Danske, og paa venstre Side det Norske Vaaben, derunder paa Postementerne paa høyre og venstre Side, Jnscriptionen, som her neden sees, paa hver Side af Porten tvende Børn med Krandser, forestillende Glæde; udi Ære-Templet et Alta med brændende Blus og oven over 3 Benit, som paa Jlden ofrede Røgelse, og paa Siderne af Templet, Figurer Troskab og Kierlighed, samt over Templet det Høyfyrstl. Brunsvig Wolfenbyttelske Vaaben, og allerøverst Hendes Majest. Dronningens Navn, med den Kongel. Danske Krone over Samme Jllumination er af de Kongel. Octroyerede Banco Jnteressenter bleven bekostet, og efter Hans Høy-GrævelExcellence, Hr. Geheime-Raad og Ober-Hof-Marechal Græve af Moltke, som Banqvens høye Præsidis, naadigste Ordre, paa de Herrer Directeurers Foranstaltning fuldført. Jnscription paa høyre Side: Serenissimæ & Augustilsimæ REGINE JULIAN MARIE, Rholde Daniæ & Norvegiæ, Vandalorum Gothorumqve, Duci Slesv. Holsat. Storm, & Ditm. Contri in Oldenb & Delm. Nate Principi Brunsvicensi Lüneburgicæ, &c. &c. Regiæ Regumque optimo digne Conjugi Exoptatillimæ Virtutum omnium & Gratiarum Stipatæ Choro. Havniam ovantem Post auspicatistimas nuper nustias, Primo ingressu beanti. Paa venstre Side: Favente Dee, gaudente Rege, Plaudente Populo, Adecque. Unius ob gaudium gaudentibus omnibus, Inter tot micantium Luminum millig, At plura simul & ardentiora Civium vota, Ut Far Incomparabile felici splendeat Flamma Seror ad posteros, Regiaque Domus Arctoum illustret orbem, Doner Cælestia fulgent Lumina Hos devotissimæ pietatis monumentum Vote suscepte dedicat, Societ. Rei argent. Hanniensis.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Efterat Hendes Majestet var ankommen paa ResidenSlottet Christiansborg, og af Monarchen samt den heele Høy kongelige Familie med største Tendrsse imodtagen, blev den net ved et stort Galla Tafel, som oruden den Høn Kon lige Familie bestod af 102 Couverts, og 3de Marschalsafeler, hver paa 100 Couverts, samt adskillige andre Taer for Cavaliers og Dames. Og efter Tafelet blev aabnet. prægtig Ball, som varede langt ud paa Natten.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
De høye Herrer og Damer, der nød den Naade, at spise Hove, bleve regalerede med Guld- og Sølv=Medailler af af stor Værd, Medaillen, som er forsærdiget af den Kongelige Hof Medailleur Winsløv, veder i Søiv 5 Lod. Paa den ene Side præsenterer sig Hans Majestets, Kongens, Bryst billede, med sædvanlig Justriction: LIDERICUS V. Paa den anden Side staaer Bymenæus, Ægteskabs Gud, holdende i den ene Haand er aflagt Sørge Flor, og i den anden en Fakkel, som han har tændt ved en Altar-Jld, foran tvende Genit, som strøe Blomster ud. Omskrift: REGRORM TALI REVIRESCII GAUDI LAMMA J Exerquen: JL. MARIA BRIUSVIC. REGI NOPTad. VIII. L. MOCCLil. Af Avancemens er ved denne høye Fest, saa vidt man veed, følgende forefalden: Hr. Ober-Præsident von Qvalen i Altona, er Allernaadigst udnævnt til Geheime Raad. Hr. Conferenz Raad og Amtmand Baron von Gersdorf i Christianta; Hr. Etats-Raad og Amtmand Rosenkranz; samt Hr. Oberste Wind, ligesaa, at være Cammer-Herrer. Ved Søe=Etaten er Hr. Vice-Admiral Hoppe beskikket til virkelig Admiral; Hr. Schoutbynacht Tønder til Vice-Admiral; og Hr. Capitaine Ferri til Commandeur=Capitaine Da Rummet ikke tillader her de følgende Dages Meriværdigheder at udføre, saa skal samme næste Post Dag meddeles, hvor ogsaa skal meldes om de Academiske Solenniteter, som ere opsatte til i morgen.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 4 a 40 18 et Pd. Sterl. Amsterdam, 11 1/2 a 11 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 17 1/2 a 18 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Ved Kiøbenhavns Tord-Cammer ere følgende Skippere indkomne: Den 9de Octobr.: Andreas Graae fra Faaborg og Lars Andersen fra Svendborg med Feedevahre, Peter Petersen fra Wordingborg med kieppe. Ole Olsen fra Stubbekiøbing med Korn og Frede vahre Niels Riis fra Bandholm med Hvede, Peter Larsen fra island med Kiød og Fiskevahre, Peter Krempin fra Rostok med Stykgods. Hans Tomsen og Marcus Povisen fra Cappel med Oste og Smør Peter Duns fra Wiborg med Bræder: 32 Pommerinker og Dasser med Tømmer og Brende. Den 10. Søren Stadager fra Stege og Ole Johansen fra Aalborg med Korn og Fedevahre, Anders Stiesen fra Grenaae med Brænde. Jens Wester fra Bandholm med Hveede, Claus Jensen fra Nyestad med Korn og Frede vahre, Knud Jespersen fra Landskrone med Tagsteen, 8 Pomerink med Tømmer og Brende.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
NOTIIICATION Fra det den 18 Septbr. 1748 funderede og den 5te Mai 1749. af Hans Kongl. Majest allernaadigst confirmerede Fiiredobbelt-Forenede Kierligheds Selskab. No LXXXII. den 13 Cobr. 1752. Og høy og despertine Hr. Jnteressenter, som endnu ikke have indfundet sig med deres Contingent til Cassen for nu indeværende Septbr. Termin, ville behageligen erindre den samme, og betimeligen deres Jndskud besørge, at tvilere den ellers med udeblivelse over Tiden følgende ulempe. Lassens i beholdning til sidstafvigte ult. Junii havende capimr og 9 hvoraf mod tilstrækkelig vant og sikkring 17325 Rdlr. 2 mrk. 13 s. ere udlaant, Da de fleeste af Pensiomsternes bortdøde Jnteressenter ere ved døden af efterat de have indviet 1 a 2 Dermineqvitteringer, følgelig stikker der skyld til Cassen, saa have vi underskrevne Selskabets pro tempore Ober= og Med=Directeurer, samt forstander, forat see Kassen betimeligen forsikkret om det, den paa de bortdøde Jnteressenters vegne tilkommer, Selskabet til beste eendrægteligen vedtaget og fastsat, at de Pensionster, hvis Jnteressenter er døde deres Jnteressentskabs Første aar, bliver paa deres afdøde Jnteressenter vegne i deres Termin Pensioner hver gang afkortet for 3 Termin Qvitteringer, de derimod, hvis Jnteressenter ey have levet og betalt for 9 Terminer, decourteres paa den afdødes vegne, hvergang for 2 Termin=Qvitteringer, hvor med giøres begyndelse nu førstkommende Octobr. Maaned, og vedvarer indtil deres afdøde Jnteressenters restance til Cassen for 10 aar gandske er afbe3. Endeligen ville Pensionisterne udi tilstundende Octobr. Termin behageligen indfinde sig i Selskabets Contoir paa den sædvanlige Sessions dag neml. hver Fredags eftermiddag fra kl. 2 til 6 for at imodtage den dem i bemeldte Octobr. Termin tilfaldne Termin Pension. Selskabets Contoir den 27 Septbr. 1752. O. Fogh. H. H. Garden. J Hallensen, C. F. Breitendich. M. V. Suhm. F. Qvist. J. Jbsen. J. Schiøth.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
AVERTISSEMENS. Efter Foranstaltning af den allernaadigst beskikkede Patrono og Directore Collegii Medici Regii udi den Kongel. Residentz-Stad, Kiøbenhavn, Tit. Hans Excellence Hr. Baron Mathias Guldencrone, Ridder Hans Kongl. Majest. Conference= og Land-Raad. Gives hermed tilkiende, at da Collegium Medicum Regium er findet tid efter anden at lade ved trykken udgaae Acta Medica, som en Samling af det som kunde forefalde og være curieur samt værd at bemærke udi Physicaliske, Anatomiske, Botaniske og samtl. andre til Medlemmen henhørende Videnskaber, i den henseende og allerede haver lade indbyde de udi disse Videnskaber forfarne Mænd, derover deres korte observationer paa dansk, Tydsk eller Latinsk til Collegium Medicum at indsende: Saa vorder de saaledes indkommende observationes og scripta ey allene af forbemelt, Collegio Medico taget udi tilbørlig betragtning, men de skal og efter befindende indgives til nærmere undersøgning ved det her i Kiøbenhavn allernaadigst oprættede Kongelige Videnskabers Societet, hvorefter forfatteren af det Skrift, som ved benævnte Societet vorder holdt for at være det beste, skal til ydermeere Opmuntring nyde et Præmium af 20 Ducaters værdi, hvilket han af Patrons Collegii kand have at annamme, Kiøbenhavn den 19de Septbr. 1752 J. G. Licht. M. D. Collegii Medici Regis Secretarius.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Kong Christian den 5tes Norske Lov kand nu bekommes in qvarto paa Royal Papiir for 5 Rdlr. paa Mediun=Papiir for 3 Rdl. paa fiin Post Papiir for 16 mrk., samt i duoden paa Post-Paper 10 mrk., og paa Tryk=Papiir for 7 mk., i Trundhiem hos Hr. Krigsbogholder Wesselbrown samt Bogbinder Sr. Craasbye i Bergen hos Hr. Politiemester Lund, i Christiania hos Bogh. Sr. Bruun, i Kiøbhavn hos Mr. Rothe, logerende til Hr. Doer og Prof. Rosenstands paa Nørregade, samt i Sr. Pelt og Rothes Boglader og hos Bogbinder Sr. Wilhelmi i Skindergaden lige for Ulfelds Plads. Paa de samme stæder kand og haves den Danske Lov paa Skrivpapiir a 12 mrk. paa Tryk papiir a 9 mrk. Vice-Admiral Tordenskjolds Levnet 3de deele med Kaaber a 20 mk. Løven Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. No LXXXII. den 13 Octobr. 1752. dahls Levnet a 24 s. Jacob Ulfeldts korte Udtog af den Danske Historie for 2 Mk. paa Skrivpapiir a 2 mrk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1752-10-13
Cancellie=Raad og Præsident Henrich Willemsen og byefoged Albert Christian Dass, som skifteforvaltere udi Bergen i Norge, lader herved qviserne bekiendtgiøre, at da borger og skipper her af Staden Hans Rue Gierding ved døden er afg., saa bliver herved 3 postdage efter hinanden advaret og indkaldes alle og enhver som no ger efter bemeldte afdøde Hans Rue Gierding maatte have at fordre eller og vide sig noget til hannem pligtige enten i een eller anden maade, at de inden aar og dags forløb fra dato af, indfinder sig for os paa Raadstneskriveren Hans Geelmuydens Contoir i Bergen, de første deres krav saaledes at legitimere som lovlig kand eragtes, og de sidste se debitorerne, deres rætmæssige gield til boet rigtig at anmelde, da ellers enhver tilholdes saaledes at indrette deres regninger, at de samme naar paa skes kand beeedige. Hvorefter enhver, efter boets tilstand skal vederfares hvad lov og ret medfører. Bergen udi Norge den 22 Septbr. 1752. A. C. Dass. H. Willemsen.