JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Udenlandske Efterretninger. Det Kongel. Academie for de skjønne Konster høitideligholdt Søndagen den 31te Marts Academiets Stiftelsesdag. Elevernes og endeel Artisters Arbeider vare, som sædvanligen, udstillede i Skolerne, Forsamlingssalen og sammes Forsal. Efterat Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, oplæste Secretairen en Forklaring om det Vigtigste, som ved Academiet var foregaaet og virket i det forbigangne Aar. Derpaa bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar havde vundet Præmier, nemlig ved Concursen til Guldmedaillerne: i Malerkonsten, F. Flachner, den mindre Guldmedaille, i Bygningskonsten: J. H. Koch, den store Guldmedailler G. W. Timmermann, og S. C. Pontoppidan, den mindre Guldmedaille; for Tegning efter det levende Model: Berg, den store Sølvmedaille, og Meyer, den mindre Sølvmedaille, for Bygnings=Tegning: Schmidt, den store Sølvmedaille; Schlech, og Friis, den mindre Sølvmedaille; hvilke samtlige modtoge Belønningen for deres Flid af Academiets Directeur. Academiet skylder sin Præses og nærværende Directeur den gode Jndretning, at nu hvert Aar gives velordnede Udstillinger af Konstnernes Arbeider: Noget, man forhen, paa de sjeldne Saloner nær, ikke kjendte noget til, og som er det bedste og hensigtsmæssigste Middel, ikke allene til at gjøre Konstnerne bekiendte for Publicum, men hvad der er endnu vigtigere, at give den dannede Deel af Nationen Smag og Jnteresse for de bildende Konster. Det vilde være at ønske, at den 94 s. i den fornyede Fundation, blev forandret saaledes, at Professorerne og Medlemmerne ligeledes aarligen kunde udstille de Arbeider, som de maatte attraae at vise Publicum, og Sallonen i dets Sted ikkun blev holdt hvert 10de Aar, som en Recapitulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
af hvad man i de forhen havte Udstillinger havde seet; thi naar dette ikke skeer, kunde lettelig, ved Elevernes efterhaanden aftagende Tal og Forflyttelse til andre Stillinger, de aarlige Udstillinger blive alt for karrigt udstyrede. Af de denne Gang udstillede Malerier anfører Udgiveren her følgende: med tilføiede Resultater af de bemærkninger, han, i Anledning af samme, har havt Leilighed til at erfare. - F. Flacher. No. 1. Susanna. Opgaven er tagen af Susanna's Historie Cap. 112, V. 34 og 36: "Men de Ældste stode op midt iblandt Folket, og lagde Hænder paa hendes Hoved. Men hun græd og saae og til Himmelen, thi hendes Hjerte forlod sig paa Herren." Stykket har vundet anden Guldpræmie. Nogle synes dette Malerie aldeles ikke at behage, og de gaae det forbi uden at tage det nøiere i Øiesyn, Andre springe det reent over, tiltrukken af de meere kraftige ved Siden staaende Landskaber. Saadan Skjebne har dette Konstværk, som har forskaffet den unge talentfulde Konstner alle hans Medkonstneres og alle Kienderes Høiagtelse, har med Hæder vundet Academiets Priis, og som i de væsentligste Dele besidder store Fuldkommenheder og Skjønheder. Den offentlige Opmærksomhed fortjener derfor at henledes derpaa. Det Vigtigste ved ethvert historisk Malerie maae, uden Tvivl, være det Udtryk, den Siel, Maleren formaaer at lægge i sit Værk, selv den correcteste Tegning, den frappanteste Belysning, den meest udtænkte Composition ophører, uden denne Tryllegave, i Længden at virke paa os, vi vænnes til og sløves imod den Virkning, som disse Konstens kraftige og rigtige Understøttere gjøre paa os i det første Øieblik. Derimod vil et Malerie, som besidder hensigtsmæssigt Udtryk, jo længere og jo nøiere vi kjende det, vinde og blive os kjert. At denne Tryllegave er blevet nærværende Konstner til Deel, synes hans Arbeider at vise, og vil man finde, ved at undersøge dem. Man see, for Exempel, hans Susanna; var det mueligt, at et Fruentimmer, der har det Præg af ædel Reenhed, som hiin er givet, kunde gjøre sig skyldig i den Forbrydelse, hun anklages for Hendes Mand, er det ikke den ædle, den dannede Mands Sorg og tilbagetrykte Graad, som viser sig i ham og det Blik, han sender til Himlen, Er ikke den ene af Anklagernes Henpegen, hvorved han synes at sige: der skeete det ude," caracteristiske og tænkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Hvad der end mere fortjener at roses ved dette Stykke, er den ædle Værdighed, Konstneren har vidst at lægge i sine Figurer og deres Bevægelser. Ligeledes ere Drapperierne meget heldige, og vidne om smagfuld Studium af Naturen. Naar man veed, at Stykket er forfærdiget, for en af saa mange Figurer bestaaende Composition, kort og ugunstig Tid, og under de Baand, som nødvendigen maae paaligge ethvert Concours=Arbeide, vil man endnu lettere tilgive, at det mangler noget i den Virkning, som en effectfuld Colorit giver, og som strax tiltrækker sig vor Opmærksomhed. - No. 2. Et Portrait, efter Naturen. Hvad der er langt sværere end den blotte Lighed, og som fornemmelig giver et Portrait Værdie i Kienderens Øine, er det Udtryk og den Bevægelse, Konstneren forstaaer at lægge i den forestilte Person. Her synes Maleren at vende sig fra sin Staffelin og tale til os. Jntet kan være heldigere. Ogsaa er den concentrerede Belysning og Virkning meget god. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Den 6 April disputerede Overlærer Biørn fra Odense for Doctorværdigheden i Philosophien. Æmnet var Om Acrolithernes Natur og Oprindelse. De befalede Opponenter vare Hr. Etatsraad Wad, R. a. D. og Hr. Prof. Ørsted, R. a. D. Ex auditorio opponerede Dhrr. Justitsraad Engelstoft, Kolderup Rosenvinge, Adjunct ved det juridiske Facultet, Prof. Degen, Adjunct Hansen, Studiosus Chemie Zeise og Undercancellist Schouw. - Disputatsen varede fra Kl. 10. til 2 om Formiddagen og fra 3 til 7 om Eftermiddagen. Golleottis nye Ballet, Machbeth, som i denne Uge første Gang er bleven opført, har vundet udeelt bifald. Den er 6 Acter stor, og Hovedpartierne udføres af Hr. Dahlen (Duncan),Hr. Funk (Malcolm), Hr. Bournonville (Machbeth, Mad. Schall (Lady Machbeth). Jfr. Didrichsen, Mad. Jansen, og Ring (de tre Troldqvinder).- Programmet til denne Ballet faaes i store Kongensgade 227, 2den Sahl, for 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
J denne Uge lod Hr. Capitain Falsen, C. af D., formedelst Bortreise, bortsælge ved Auction sit Bohave. Et smagfuldere og nydeligere Møblement har man længe ikke seet til Auction. Det er ikke ældre end fra i Fjor, forfærdiget i den allernyeste Smag, og kan tjene til Beviis paa, hvorvidt man har bragt det hos os i at levere smagfuldt Snedkerarbeide. For en Mahogni Divan med rødt Cassimirs Betræk paa Sædet og grønt Saffian paa Rygmadratsen, med pletterede Lister &c., samt 6 Lænestole med samme Betræk, blev givet noget over 1100 Rbdlr.; to dertil horende, af fransk Porcellain, stærkt forgyldte Vaser, med Blomster, bleve ikke solgte; de skulde koste 600 Rbdlr. Sølvet, som ligeledes var i den nyeste Smag, blev betalt med 26 til 30 Mk. Loddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Næstkommende Mandag sælges ved Auction den afdøde Kongel. Pensionist M. N. Christensens Bogsamling, bestaaende af 7000 Bind. Den Afdøde udmærkede sig ved en Boglyst, som er et sandt Særsyn her til Lands. J en Række af henved 30 Aar sammenkjøbte han paa alle Bog auctioner, hvor han næsten altid enten selv var tilstede eller havde givet Commissioner, denne Samling, men næsten aldrig kjøbte han en Bog, uden den var paa Skrivpapir og i Læderbind. Sædvanligen var han paa Auctionerne en Rival af den afdøde Cancellieraad og Revisor Andersen, som skjænkede det Deichmanske Bibliothek i Norge, sin kostbare Samling, hvoriblandt de sjeldneste danske Bøger. At Andersen helst ønskede Skrivpapiirsexemplarer, var begribeligt; thi han forsynede de fleste af sine Bøger med Anmærkninger og Henviisninger i Margen. Men vanskeligere var det at indsee, i hvilket Øiemed den afdøde Christensen saa meget ønskede Skrivpapiirsexemplarer, da han, saavidt man vidste, ikke gav sig af med egentlige litterariske Sysler; hans Bøger laae tilhans Død uden Orden opstablede eller sammen pakkede, og uden at der havde været forfattet nogen, Fortegnelse derover. Derfor elede han ogsaa to tre Doubletter af een og samme Bog. Han levede som en sand Diøgenes, og hans Bogsamling var hans eneste Skat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Mariboe, den 1ste April. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creature, i afvigte Marti Maaned følgende: 1 Tønde Hvede 14 Rd. 1 Tønde Rug 11 Rd. 1 Tønde Byg 6 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Havre 3 Rd. 3 Mk. Tønde graae Ærter 9 Rd. 3 Mk. 1 Tønde hvide Ærter 9 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Bønner 8 Rd. 1 Tønde Vikker 7 Rd. 1 Tønde Kartofler 3 Rd. 1 Pund røget Flesk 3 Mk. 1 Pund fersk Flesk 2 Mk. 1 Pund Kjød 1 Mk. 8 s. 1 Pund Smør 3 a 4 Mk. I Pund Ost 1 Mk. 1 Pund Talg 6 Mk. 1 Slagtenød 70 a 80 Rd. 1 Faar. 10 Rd. 1 Sviin 50 Rd. - Alt i Rbd. N. V. - En Tønde Byg i Partier betales nu her med 8 Rbd. 2 Mk. - Rotterne, eller som de kaldes i den ægte lollandske Mundart Ondskab, tage hist og her en frygtelig Overhaand og ere meget ødelæggende for Landmanden, saaledes have de foren Mand i Fuglsøe og Skottemarke opadt 8 LæsSaaærter og skaaret Foderet saa smaat, at det maatte skuffes og feies ud af Laden. - J begge Jndsøerne her ved Mariboe er i dette Foraar en overvættes Mængde Vand, der vil gjøre Tørveskjæringen i Moserne og Haugedyrkningen i de tilgrændsende Hauger megen Skade, dersom ikke Aaen ved Maglemær snarest mueligt bliver godt og forsvarligt oprenset. - Med klar Luft og Soelskin, om Dagen vedbliver det at fryse meget stærkt omNatten af N. O. - Fredagen den 29de Martii bleve paa Aalstrup ægteviede: Hr. Farver Raffenberg i Nyested og Jomfrue Schwartzkops. (Maviboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Nakskov, den 30te Martii. Fra den 24de til den 30te Martiindclusive ere følgende Skibs Capitainer ved Nakskovs Toldcontoir clarerede: J. H. Bøye af Marstall, baglastet hertil og ladt herfra til Flensborg. Mogensen af Faaborg, baglastet hertil og ladt herfra med Hvede i Sække til Amsterdam. Rasmusen af Nyborg, med samme Last til Amsterdam. Levin Hansen af Marsiall, til Stockholm med Hvede, Rug og Byg. J. Jacobsen af Nyeborg, til Amsterdam med Hvede, J. C. Bøye af Marstal, med Byg til Amsterdam. Christian Raahauge af Marstall, til Holsteen med Havre og Byg. Jens Diderichsen af Nakskov, til Jylland med Hvede og Rug. Hans Albreth Brandt af Nakskov, til Kjøbenhavn med Hvede. Jørgen Bøye af Marstal, til Flensborg med Havre, og Byg. Jens Brandt af Marstall med Byg til Flensborg. A. C. Andreassen af Nakskov, til Kjøbenhavn med Byg, Havre og Hvede. Erich Smed af Nakskov, baglastet, fra Flensborg. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Hr. Dupuis & Comp. er i disse Dage seilet herfra til Svendborg med Vox Cabinettet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Nyekjøbing paa Falster, den 28de Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Ved Auctionen paa Hospitalskornet den 23 dennes vare Middelpriserne paa Kornet: Hveden 15 Rbd., Rug 12 Rbd. 2 Mk., Byg 7 Rbd. 2 Mk., Havre 4 Rbd. 2 Mk. 8 s., Ærter 9 Rbd. 1 Mk. 4 s., foruden Auctions- og Jncasserings Omkostninger; hvilke Priser ikke nær have været at opnaae ved andre Kornauctioner, baade før og efter bemeldte Auction, her paa Stedet. Maaskee har til de bedre Priser for Hospitalets Korn noget bidraget den for samme stedse brugelige Conditionspost, at Efterbud antages ikke, uden forsaavidt det kunde foranledige nye Auction; hvilket nødvendigviis giver Auctionsholdet den Tillid, som det ellers, ved Misbrug, kunde tabe, og giver de virkelig Lysthavende Vished om, at deres gjørende Bud skulle ikke ansees som en blot Vurdering paa Varerne. (S. Bl.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Viborg, den 1ste April. Som noget ganske usædvanligt, der end ikke havde Sted under Krigen og Hamborgs Blocade, udeblev i Lørdags den tydske Post til Aften. De deri indeholdende Efterretninger kunde altsaa først gives næste Avisdag, - Den 27 Marts kom Storken til Viborg, allerede den 23de vil man have seet den første i Han ders; da dens Ankomst ellers pleier at være gamle Dage den 23 Marts, saa kunde denne tidlige Komme lede til Haab om snart Foraar, det den stærke Nattefrost hidtil et har ladet formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Baade i Tydskland og Engelland vinder nu de oldnordiske Sprogs Studium flere og flere Yndere. Handelspærring under Napoleons Regjering og den deraf flydende litterariske Spærring, af gjensidige Jdeers Meddelelse, bevægede mange, derpaa den Tid ansaae Politik, og Alt hvad der kom i Berørelse dermed, for et heelt utidigt Studium, at vælge sig andre, mindre dyrkede, eller hidtil aldeles udyrkede Egne i Litteraturens Rige. Paa Auctionen over afdøde Justitsraad Sk. Thorlacius's Bøger, hvoraf de fleste henhørte til den oldnordiske Historie, bleve mange Værker, kjøbte, som gaae til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Kjøbenhavns Børs den 6 April. Cours. Hamb. 2 M. 700, a vista 710. Amsterdam 2 M. 643, a vista 648. London 2 M. 30 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. Spec. 696. - Specier solgtes til 41 1/2 a 41 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 87 a 88 pr. 100; Oblig. 73 a 74. Norske Sedler 48 a 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Norske Efterretninger. J Overeensstemmelse med Rigsrettens Reglement af 18de Sept. f. A. F. 20, offenliggjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
i den Norske Rigstidende No. 25 den af Kongeriget Norges Rigsret den 23de Marts d. A., udden mod Statsraad, Generallieutenant Haxthausen, anlagte Sag, afsagte Dom, der i det Væsentlige lyder saaledes: Statsraaden, General-Lieutenant Frederich Gottschalk Haxthausen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Dog bør han, da han, ved fine mindre rigtige og indbyrdes uovereensstemmende Beretninger og Referater, i Statsraadet, maa ansees at have givet Anledning til Actionen, i Følge Rigsrettens Reglement §. 18, at betale alle de af Samme lovlig flydende Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Den Norske Rigetidende No. 25 har før gende Stropher til Knudsens Minde. Den muntre Glædens Ven og Kummers arme Søn, Staae Haand i Haand med Graad, o Knudsen, ved din Baare: Hiin gav den sjeldne Konst tidt Fryd saa stor som skjøn, Din sjeldne Veldaadslyst tidt tørred, dennes Taart. de Odelsthinget den 14 Marts. J Anledning af Odelsthingets anden Gang fra Lagthinget tilbagesendte Lovforslag, angaaende en Skat til Rigsbanksedlernes Jndløsning, toges saadan Beslutning: "Da Odelsthingets Lovforslag angaaende en Skat til Rigsbanksedlernes Jndløsning anden Gang er tilbagesendt Odelsthinget fra Lag thinget med Afslag, saa bliver denne Sag, overeensstemmende med Grundloven, at tilsende Storthingets Præsidentskab, da Odelsthinget, uagtet Storthingets Plenum har forandret de Grundsætninger, hvorpaa Odelsthinget byggede sit i Sammenhæng med dette Forslag staaende Forslag om Pengevæsenet, ikke anseer sig berettiget til videre at ventilere denne Sag. Efterretn. om Norges, Storthings Forhandl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Brüsseler Avisen giør, ved to mærkværdige Exempler, den lægevidenskabelige Almeenhed opmærksom paa den gode Virkning af Electriciteten i Lamhed. En Officier, som Lufttrykket af en forbistreifende Canonkugle havde berøvet Mælet, fik dette igjen ved Anvendelsen af det electriske Fluidum. En Arbeidsmand, hvis høire Arm og Fod vare blevne paralitiske, og som desuden havde mistet Mælet, kunde efter 7 Dage tale igjen, og, efter 20 Dage, bruge sine Lemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
J Queenborough (Kent) skulde en Karl, for ikke længe siden, kagstryges, men der fandtes ingen som vilde paatage sig denne Forretning. Stadens Borgermester vilde ikke skjænke ham Straffen, og lagde selv Haand paa Værket, som han udførte med stor Behændighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. altsamTrettende Aargang. No. 29. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 April 1816. Mit Skatteborger Votum, som Jnstitsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
Indenlandske Efterretninger. (Fortsættelse af Anmeldelsen om Udstillingen paa det Kongel. Academie for de skjønne Konster see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
F. Flachner. (J Forbigaaende fortjener det her at bemærkes: at Enhver, som ikke blot vil have det døde Legeme følesløst afbildet, henvende sig til denne eller en anden tænkende Konstner, og lade sig ikke forføre af dem, der blot enten en Face eller Profil, silhouettere Naturen, der sidder stiv og tvungen for dem. Selv den menneskelige Forfængelighed bør tilskynde os, at vælge den dueligere, geniefulde Konstner, thi tidligt eller sildigt ville de blot lignende Portraiter ikke undgaae den retfærdige Dom, som henviser dem til Marchandiseren, imedens de aandfulde, ophøiede over Gjenstanden og Moden, altid ville beholde Jnteresse og Værd.) No. 3. En Eremit, som læser Sjælemesse ved den af Paven i Band satte Keiser Henrich den 4des Sarcophag. - No. 4. En Landsbyepræst og en Degn, som, vildfarne, søge Nattelye hos en Bonde. See Digtet: Schmolke und Backel von Langbein. - S. Fadermorderen. En Scene af Langbeins Digt af samme Navn. Disse tre, ere gode, udtryksfulde, med megen Effect, paa en egen caracteristisk Maade, udførte Smaastykker, som vidne om, at Maleren kan arbeide i flere Geurer med Held. - - Eckstrøm. No. 8. Et Profil=Portrait af en gammel Kone, ikke uden Fortjeneste. -J. Daht. Af denne Academiets geniefuldeste og de største Forventninger. opvækkende Eleve, findes følgende betydelige Arbeider: No. 9. Et meget stort, og, hvad som mere er, udmærket godt Malerie. Det klare Vand, dets Skummen i Faldet og oprørte Bevægelse, det caracteristiske Egetræe, der stolt kneiser ved Siden af de næsten nøgne Birkestammer, Solens frappante Skin paa Huset, ere fortræffelige; ikke mindre heldig er Luften, de nydeligt malede Figurer, Planter, Græs, Slv o. s. v., kort, det er et udmærket Stykke, der søger sin Mage iblandt de nyere Landskaber, og vidner om Kunstnerens overordentlige Genie, store Kraft og heldige Studium af Naturen og de gamle Mestere. Den Jld og Bestemthed, forbunden med Delicatesse, hvormed Penslen er ført i dette Stykke, viser at Konstneren ligesom er skabt for at arbeide i det Store, og at han, istedet for at de fleste Konstnere slappes naar de skulle male stort, netop da paa det herligste befinder sig i sit Element. - No. 10. Sommer morgenen: et Landskab i italiensk Charakteer. (Egen Composition). Luften, Baggrunden og den af Solen oplyste Klippe ere særdeles skjønne paa dette Stykke; Træerne mindre heldige. - No. 11. Udsigt til den Deel af Møens Klint, som kaldes Dronningestolen, taget fra Strandbredden. En af vore egne, og i sit Slags, nok en ligesaa sjelden som smuk Udsigt. Det er Morgen, og Horizonten er opfyldt med Dunster; men Kridtklipperne og Alt, maae i Skjønhed vige for Strandbredden; de smaae Bølger, som bryde paa denne, og lade den hvidgule Grund skinne igjennem; Sandet, Baaden, og de med den beskjeftigede Fiskere, ere fortreffelige og vise, at Konstneren med sand Lyst, og i de heldigste Øieblikke, maae have malet det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
Ved det Kongel. Døvstumme-Jnstituts Aars fest f. M. erfaredes blandt andet af Beretningen om Jnstitutets Skjebne afvigte Aar, at 5 af Eleverne vare blevne ansatte hos Haandværksmestere her i Staden. Blandt de udstillede Arbeider, forfærdigede af Døvstumme, udmærkede sig især et Chatol, forfærdiget af en af Jnstitutets forhenværende Elever, der nu arbeider hos en Snedkermester her i Staden. Af Dreierarbeide saaes et Skakspil af ypperligt Arbeide, der sælges for den billige Priis 9 Rbdlr. De sidste Numere af Politievennen indeholde: "Bemærkninger over Statspapirer, Aager, Sølvværdiegjæld og Overdaadighed, ved Hr. Litteratus Blok Tøren. Disse, med megen Frimodighed forfattede, og paa de vægtigste Grunde byggede bemærkninger, fortjene, især i denne Tid, alvorligen at lægges paa Hjerte. Anmelderen vilde gjerne afskrive her deres Hovedindhold, dersom han ikke med Føie forudsatte, at enhver, for hvem ethvert fædrenelandsk Anliggende er af nogen Vigtighed, hellere selv vil læse dem udførligen i Politievennen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
Pastor Meden i Aalborg agter at udgive et periodisk Skrivt, under Titel af Aalborgsk Provindsialblad, hvis Jndhold bliver gavnlige Forslag, der gaae ud paa at fremme Almeenvel, samt Efterretning om, hvad der fortjener at komme til almeen Kundskab om Aalborg Byes og Stifts offentlige Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
Odense, d. 5 April. Bondens 40 Ridderes 40 Frostdage lade til at holde ved, om ikke til Pindse-Enden, saa dog til Paaskens. Vinden har nu allerede længe (siden 9de Marts) haft for Skik fra O. og S. O. at gaae hver Aften tilbage til Nords, og saalænge dette varer, bliver Luften altid fortyndet om Natten, som bringer Nattefrost og ingen Regn. Det fryser hver Nat et Par Grader og derover, saa at Plougen om Morgenen ikke kan komme i Jorden førend Dagmilden har tøet Overskorpen. Førend Vinden gaaer Sønden om til S. V. slipper os neppe Nattekulden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
De som fortidlig have saaet Havre og Kaalplanter staae Fare for at komme til at fortryde det. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
J Aarhuus Avis læses følgende under Jndsendt. Velkommen, gamle Baagesen, igjen J al Din Ungdoms holbergskmuntre Fylde, Dit Brev til Astrup var fra Baggesen, Den evig unge, alle Hjerter hylde. Den 5te Febr. 1816. Ph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
Viborg, d. 4 April. Skibsfarten er begyndt fra Randers. Et Par Baade fra Skagen have allerede været der med Rødspetter, hvoraf og et Læs solgtes i Viborg til 8 s. Stykket. - Liimsjorden fra Aalborg til Hals er nu og seilbar for Jis og allerede ere Skibe derfra afgaaede til Norge, og Kjøbenhavn; der Fiskes nu mangfoldige Sild, - Forresten vedvarer Ostvinden med streng Frost, der ikke giver de bedste Udsigter til Markernes Oplivelse. (Viborg Saml.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
J Kiel er udkommen: Das Herzogthum Schleswigin seinengegenwartigen Verhaltnis zu dem Kongreich, Danmark undzudem Herzogthum Holstein, eine Historische und staatsrechtliche Erorterung, von Dr. N. Falk, ordentl. Prof. des Rechtes in Kiel; (164 S. 8vo). Som Anhang findes tilføiet et Stykke om Hensigten af den nyligen (i danske Blade) bekjendtgjorte Priisopgave, angaaende Slesvigs Sprog." Efterat have anført en ordlydende Oversættelse af Bekjendtgjørelsen, siger den unavngivne Forf., at han overlader det til grundige Historikere, med tilbørlig Critik at oplyse: hvorvidt det er bekiendt og beviist, at Slesvigs ældste Jndbyggere have talet samme Sprog som Jyderne, og at dette har været dansk. Det er en interessant historisk Undersøgelse, hvorledes Sachsernes og Anglernes gamle Stammer, efter deres indvortes Svækkelse, ved Udvandring fra deres Hjemstavn, ere blevne tilbagetrængte af de Danske og have holdt sig bag Sli, hvorledes senere under de mangfoldige Krige, vexelsidig Overvindelse og endelig Forening, Slesvigerne ere samvoxede til eet Folk med Holstenerne; hvorledes Religion, Cultur, Regjering, især Reformationen, har forskaffet det høitydske Skriftsprog Overvægt over den danske Diglect, som over det Friesiske og Plattydske.