JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Nyeste Postefterretninger. Frankrig. Omsider har da Frankrig et nyt Ministerium. Moniteuren indeholder Ordonnantserne desangaaende, som Mole har undertegnet. Barthe er Justitsminister og har det store Segl, Montalivet er Jndenrigsminister, Salvandy har Underviisnings-Departementet, og Lacave=Laplagne, Finants=Portefeuillen. Mols beholder sine forrige Functioner, saavelsom Krigsministeren Bernard, Marineministeren Rosamel og Ministeren for de offentlige Bygningsarbeider, Martin du Nord. Det er den almindelige Mening, at dette Ministerium umuligt vil kunne holde sig længe. Dets Medlemmer ere Mænd uden Navnkundighed, de savne næsten alle Taler-Talentet og ansees, maaskee paa Mole nær, alle for at være Kongens personlige Villie aldeles under ordnede. En Ordonnants udnævner Marschal Lobau atter til befalingsmand over Seine=Departementets Nationalgarde, og en anden stadfæster Udnævnelsen af flere Oberster og Oberstlieutenanter i samme Nationalgarde. Man klager fra Lyon over det usædvanligt store Antal Betlere, som i den senere Tid begynder at opfylde Gaderne, ved Nattens Komme. Under nærværende Omstændigheder, er dette en foruroligende bemærkning og har vel givet Anledning til det Rygte, at der ere uddeelte skarpe Patroner, til Garnisonen sammesteds. National, vil være underrettet om, at det ene og alene vare de bekjendte Lovforslag om den kongelige Families Indkomster, hvilke Kongen ikke vilde opgive, og for hvis Skjæbne i Kamrene Minister-Candidaterne bævede tilbage, der foranledigede den langvarige Ministerial-Crisis. Bladet siger endvidere derom: "Mange, og blandt dem ikke faa Tilhængere af den monarkiske Forfatning, havde undret sig over, at man, for nogle smukke Slottes og Skoves Skyld, vil spille et Spil, som forekommer Nogle farligt, Mange sørgeligt, og Alle latterligt. Regjeringen begriber, at Tilbagetagelsen af Dotationsloven vilde være et Nederlag, saa at den paa hver Maade maa søge at holde den opret, imedens dens Modstandere føle sig nødtvungne til, med alle de Midler, der staae i deres Magt, at bekæmpe den; thi det er en Kamp mellem Frankrigs demokratiske Stemning og et vist Parties contrarevolutionaire Hensigter. J Tuilerierne har man begyndt at indrette Bolig for Hertuginden af Orleans og hendes Hof. Hertugen af Broglig skal være bestemt til at repræsentere Brudgommen ved den forestaaende Formæling per procurationem. Et fransk Blad udbreder sig i beggeistrende Lovtaler over Brudens Yndigheder og fortrinlige Aandsdannelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Blandede Efterretninger. Paa Gadehjørnerne i Paris havde man i de sidste Dage læst flere oprørske Placater, med Overskrift: Til Folket, og Underskrift: Broderskab, Lighed, Udelelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Politiet har grebet to Personer, en Tegnelærer og en Kamysmager, som havde slige Placater hos sig. J Hiins Bolig fandt man en Collega sysselsat med at udfærdige saadanne Placater, samt flere politiske Emblemer, og Portraiter af Nogle af de April Anklagede. Ogsaa var der i Paris Tale om en foruroligende Stemning i Lyon. Hos en Dame i Paris skulde man have fundet en Helvedes Maskine; men det synes snarere at have været en gammel Model til en KrigsMaskine.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Kjøbenhavn, den 22de April. 2 Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom: Den 19de April Hs. Majestæt har havt en særdeles god Nat, Hosten har været mildere og sjeldnere, og Allerhøistsamme finder sig idag vel tilpas." Den 20de Hs. Majestæt har i Nat havt 7 Timers rolig Søvn. Allerhøistsamme befinder Sig nu saa vel, at Han har befalet, at Sundheds Bulletinen herefter kun udstedes Tirsdags og Løriverdags Morgen." Den 22de Hs. Majestæts bedre Befindende vedvarer, og de bedste Udsigter ere til, at Allerhøistsamme, med den tilstundende bedre Aarstid, hastigt vil blive restitueret."
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Den 10de holdt det Gauthierske Kunstberider=Selskab et Væddeløb paa Christiansborg Slots Ridebane. Det var i det Hele særdeles vel arrangeret og de fleste Løb udførtes med al den Præcision og Færdighed, man havde Ret til at vente hos saa routinerede Dyrkere af den ædle Ridekunst. Den afstukne Bane var af 500 Alens Længde. Løbene aabnedes med et ret interessant Jockey=Løb paa 1500 Alen af de 3 Brødre Gauthier og Stella, i hvilket Alersander Gauthier, skjøndt han var den Bageste i de første Omløb, seirede ved i det sidste Opløb i en rask Allure at vinde Forspring for sine Medbeilere. J et Løb af trende Hurtigløbere tilfods tilbagelagde den Seirende, W. Hesse, 1500 Alen i 3 Minutter. Et Væddeløb, staaende paa 2de Heste uden Sadel, i romersk Costume, mellem Brødrene Carl og Alexander Gauthier og Stella, tildrog sig almindelig Beundring og bifald, og frembod, ved den overordentlige Sikkerhed og Færdighed, hvormed det udførtes, et skjønt og endog et imposant Skue; Stella var her den Seirende. Et Amazon=Vædderidt holdtes imellem Md. Stella og Jfr. A. Gauthier, i hvilket den Førstnævnte, ved den tilfældige Omstændighed, at Jfr. Gauthiers Hest, da den skulde begynde Løbet, blev stædig, vandt en let Seier. et Løb, staaende paa 1 Hest, imellem de 3 Brødre Gau thier i græsk Costume, og et Jockeyridt med Hindringer. mellem dem og Stella, var den Yngste af Brødrene, August Gauthier, begge Gange den Seirende. Ved det saakaldte store Postvæddeløb, som udførtes af Carl Gau thier og Stella, hver staaende paa 2de Heste og derhos styrende 2de Forløbere, indtraf det Uheld, at Linen sprang for den Sidstnævntes Forløbere, saa at disse løse løb Banen rundt, og Løbet saaledes tildeels forstyrredes. Forestillingen sluttedes med en tildeels fra Vesterbroes Circus bekjendt comisk Scene: en Væddekjørsel af tvende moderne Hurtig poster, hver bestaaende af et Hjul, hvorpaa Passagererne uophørligt svinges rundt - hvilken Kjørsel, der seer ligesaa halsbrækkende som pudseerlig ud, blev udført af Hr. Stella, og den gamle Gauthier. - Den hele Væddeløbs-Forestilling syntes at vinde almindeligt bifald hos det saavel paa Altanerne over Løngangene som paa Banen talrigt forsam(Kbhpst.) lede Publicum. Stiftelsen for gamle Haandværksmestere og deres Enker, har i de sidste Dage været besøgt af Hs. K. H. Prinds Christian, Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen, og høie Familie, samt en stor Mængde af alle Classer af Hovedstadens Beboere. Alle have erkjendt Bestyrelsens hæderlige Jver og dens forstandige Afbenyttelse af de veldædige Gaver, der have sat den istand til at fuldende dette betydelige og gavnlige Værk, hvorpaa der, efter nøiere Opgivelse, kun hviler noget over 17,000 Rbd. Gjæld. At vor Handel er sunken dybt, derom vidner blandt saameget Andet, at Bruns Pakhuus, der skal have kostet 80000 Sp. at opbygge, ved 5te Auction blev solgt for 5000 Sp. En Amerikaner forsikkrede, at et sligt Pakhuus, naar det var beliggende i Newyork, vilde indbringe 12,000 Sp. i aarlig Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Jfr. Ryges anden Debut, som Miss Millner i Formynder og Myndling, retfærdiggjorde i en endnu høiere, Grad end hendes Udførelse af Valborg de Forventninger, hendes for Directionen aflagde Prøver havde vakt. Hendes Taleorgan var ikke alene kraftigere og enhver Replik blev sagt saa tydelig, at den kunde forstaaes i hele Huset, men hun viste ogsaa megen Forstand i Rollens Opfatning, en særdeles smuk Holdning og ædel Anstand. Flere Replikker fremsagde hun paa en original og overraskende Maade, og lagde i sin hele Fremstilling for Dagen, at hun er i Besiddelse af et sjeldent Talent for Elskerinderollerne i det finere, Lystspil. Publicum skjænkede hende flere Gange et meget levende bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Tyrolersangerne, Brødrene Leo, ville, inden de forlade Sjælland, give en Aftenunderholdning paa Sorø Academi, Efter et Privatbrev skal Jldebranden i Nellikegaden have været paasat.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Ledige Embeder. Sognekaldet i Kjøbstaden Kolding i Ribe Stift, 619 Rbd. Skovrider=Tjenesten i Linnetskov i Haderslev Amt. - Strand toldcontrolleur=Tjenesten i Nyborg Tolddistrict.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Befordringer og Afgang. Den 11te Marts er Capitain ved Kongens Livcorps og Copiist under Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, C. C. Smidt, beskikket til Postmester i Ringsted. Den 28de er Skovrider i Linnetskov i Haderslev Amt, A. Lorenzen, beskikket til Skovrider i Vesterlund i Apenrade Amt. Den 11te April er ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hillerød, A. J. Tiercke, efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension; Told- og Consumtions-Overbetjent i Nyborg, P. C. Clausen, er efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension; den 12te: Copiist i Bureauet for de udenlandske Betalinger, J. Gerner, beskikket til Told- og Consumtions=Casserer i Vordingborg; Justitsraad og Committeret i General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet, G. Garlieb, R. af D., og Justitsraad og Committeret i samme Collegium, S. H. A. Wedel, R. af D., udnævnte til virkelige Etatsraader; under samme Dato er meddeelt allerhøieste Confirmation paa følgende af Stiftamtmanden over Jsland udfærdigede Kaldsbreve for Cand. theol. P. Petersen, som Præst til Breidebolstad og Narføre Mdr. inden Snæfellnæs Syssel, for hidtilværende Præst til Skinnestad, V. Thorkelsen, som Sognepræst for Acras, Hjørts, Kolbeinstade og Krossholt Mdr. inden Myre og Happedals Sysler, og for hidtilværende Præst til Garpsdal, T. Sisvertsen, til Sognepræst for Holt og Kirkebol Mdr. i Valtiofsdal inden Vester=Jssefjords Syssel, den 15de: Toldassistent J. F. Lund meddeelt kgl. Constitution som Toldcontrolleur i Neustadt; Sognepræst for Nørreaaby og Jndslev Mdr. i Fyen, samt Provst for Baag og Vends Herreder under Odense Amt, D. S. Birch, R. af D., beskikket til Sognepræst for Storeheddinge og Høierup Mdr. i Sjælland; Sognepræst for Snodstrup Md. i Sjælland, P. Galthen, til Sognepræst for Steenløse og Vexø Mdr. sammesteds; Sognepræst for Sønderkirkeby og Sønderalslev Mdr. paa Falster, P. J. Sundorph. til Sognepræst for Carlslunde og Carlstrup Mdr. i Sjælland; personel Capellan for Tikjøb, Hornbek og Hellebek Mdr. i Sjælland, V. H. H. Visbye, til residerende Capellan for samme Mdr.; Sognepræst for Fousing og Anning Mdr. i Aarhuus Stift, J. L. Brandt, til Sognepræst for Asperup og Roerslev Mdr. i Fyen; Sognepræst og Skolelærer paa Mands under Ribe Stift, C. F. Bagger, efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension; den 18de: Overlærer ved Metropolitanskolen, B. Borgen, beskikket til Rector ved Randers lærde Skole, fra 1ste d. A. at regne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Vexel=Cours. Formedelst Helligdagen er Kbhvn.'s Cours ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Hamborg, den 21de April. Bordeaux 189. Petersborg, 9 . London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid, 44 1/2. Cadix 45. Lissabon 47 3/8. Amsterdam 2 M. 39, 65; k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 202. Species 1/3 pCt. Agio. Louisdorer, og Frederikdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Kjøbenhavns Torvepriser, den 22de April. Rug, 4 Rd. 32 s. a 4 R. 56 sk. Ærter, 4 Rd. 80 sk. a 4 R. 80 s. Hvede, 5 Rd. 64 s. a 6 R. - s. Flæsk, røget, 2 Rd. 28 s. a 2 R. 40 s. - grøns., 1 Rd. 88 s. a 2 R. 8 s. Byg, 2rad., 3 Rd. 48 s. a 3 R. 64 s. Ditto, grad., 3 Rd. 32 s. a 3 R. 48 s., Smør, Pd. 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 12 s. Havre, 2 Rd. 80 s. a 2 R. 88 s., Æg. Snes., 1 Mk. s. a 1 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Blandede Efterretninger. J Anledning af en i Kbhvnspst." i 1835 indrykket Artikel af Student Carl Bagger, hvori denne havde til Hensigt at godtgjøre, at Handelshusene i Helsingør ved forhøiede Coursberegninger paabyrdede de udenlandske Kjøbmænd og Skibsrhedere temmelig besværlige, Handelen med Danmark muligt lammende Udgifter, anlagde flere af de omtalte helsingørske Handelshuse som der huskes ret: 15) Sag imod Artiklens Forfatter. Efterat have indsendt sine Beviisligheder til det kgl. Cancelli og ansøgt om fri Proces, men af Collegiet modtaget Afslag, antog Bagger Procurator E. Buntzen til sin Sagfører, hvorimod Handelshusene engagerede Procurator Delbanco. J denne, formedelst de mange i Helsingør optagne Vidneforhør, langvarige og for Jndstævnte kostbare Sag har den kgl. Landsover= samt Hof= og Stads=Ret den 17de Ds. afsagt følgende Dom: "Jndstævnte Cand. phill. Carl Chr. Bagger bør for Citanternes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betale Citanterne til Jndstævnte med 25 Rbd.; Nationalbanken har under 8de d. M., i Forbindelse med sin foreløbige Anmeldelse af 28de Juli f. A., endvidere foreskrevet Fremgangsmaaden ved Reqvisitioner om Actiebreves Udstedelse, med et hostrykt Schema, hvoraf enkelte Exemplarer paa Forlangende kunne erholdes hos Bankens Budde. Disse Reqvisitioner modtages i Bankens Contoir fra den 8de Mai d. A. indtil videre. Jndleveringen maa skee enten personlig eller ved Fuldmægtig og ved Actiebrevenes Udlevering meddeles Banken Qvittering for Modtagelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Om der kan ventes nogen særskilt Foranstaltning for Provinds-Beboerne, siges der ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
I Ibehoer Wochenblatt" læses et Stykke: "Deutsch und Danisch', der gjor opmærksom paa, at der ere to Partier, af hvilke det ene paastaaer, at Alt gaaer ud paa at germanisere, det andet paa at danisere Hertugdømmet Slesvig, at der ere Egne, i hvis Skoler det danske Sprog forbydes, Ungdommen som noget Strafværdigt, og Forældrene hellere tale med disse et Kanderwelsch under Navn af Høitysk, og dog er det danske Sprog kun forsvunden i nogle Grændsestæder; at det dog var passende, medens saa megen Tid anvendes paa at lære Folks Sprog, der brugtes for 2000 Aar siden, at anvende nogen Tid paa at lære Monarkiets Sprog, saavist som Skolen er for Livet. Slutningen fortjener visseligen at anføres med Forfatterens egne Ord: "En sand Ulykke for Staten er den Jver, hvormed Adskillige forfølger, mistænkeliggjøre og fordømme hvad der kommer fra Dannemark eller Norden, som om al Cultur og Intelligents ophørte ved Belterne; thi alle Bestræbelser, som føre dertil, at ophidse Gemytterne i begge Landets Dele, at vække den gamle Antipathi og nære Hadet, kunne kun blive be ge Dele til Fordærvelse. Uden Harmoni i hele Statslegemet er ingen sund Kraftyttring af samme mulig og et hvert Rige, som er ueens med sig selv, gaaer tilgrunde."
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Helsingørs Avis beklager, at Uhrmager Kühls Forslag, i Trykkefrihedsselskabet ikke gik igjennem og at Selskabet. ikke har fundet Udgivelsen af en fattelig Haandbog for Love og Ret ligesaa anbefalingsværdig som populaire Fremstillinger af Jordklodens Physik og af Danmark geognostiske Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Ved en den 20de D. afholdt Raadstuesamling, i Anledning af det af endeel Borgere udtalte Ønske om Randers Byes Markjorders mulige Udskiftning, blev med betydelig, Stemmeflerhed besluttet Nedsættelsen af en Committee, for herom at udarbeide et Forslag. J Anledning af en til nogle af Hovedstadens meest anseete Handlende og Mæglere gjort Proposition om tvende Uldmarkeder aarlig holdte i Kjøbenhavn, forventes en Committee af Sagkyndige nedsat. Naar dermed tilstodes visselConcessioner, f. Ex., at al Accise for den indførte Uld og at Udførsels=Told for den exporterede Uld maatte frigives 14 Dage, da Messen eller Markedet varede, eller idet mind 1ste for den Tid nedsættes til det Halve, saa vilde Jyder, Fyenboer, Slesviger a., ja Folk fra hver Plet, hvor der her gi Landet produceres Uld, bringes til Kjøbenhavn, som da vilde blive det Sted, hvor dansk Uld søgtes og hvorfra det da kunde leveres Udlandet ligesaa billigt som det nu tilbydes fra Provindserne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
J forrige Aarhundrede har Den Sylt, efter en gammel, Sømands Beregning, mistet 13 til 1400 Mand, som, fjernt fra deres Hjem, ere omkomne paa Havet. J Nærheden af Den ere alene 250 Syltere druknede i forrige Aarhundrede, og blot paa Overfarten imellem deres Hjem og Holland have Øerne Sylts og Fohrs Beboere i samme Tid mistet circa 400 Mennesker. Paa Sylt findes i Gjennemsnit 2 til 300 Enker blandt en Folkemængde af 2500 Siæle; medens Enskemændenes Antal derimod sielden overstiger 40 til 50. Siden 1780 er de Søfarendes Antal paa denne Ø sunken, ned fra 600 til 370, og Skibsførernes fra 120 til 2030.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Siden Aaret 1800 ere allerede over 200 Syltere omkomne i deres Kald som Sømænd. Ligesom Dens Befolkning aftager, saaledes aftager ogsaa Øen selv i Størrelse; thi med enhver vestlig Storm bortskyller Havet Mere eller Mindre af til Strandbredden. J Stormen mellem 3die og 4de Februar mistede Øen paa sin Vestkyst en Strimmel Land, der paa elsine Steder havde en Brede af 100 til 150 Fod. Tid efter anden ere følgende Sogne og Byer paa Sylt blevne ødelagte af Sanddynerne og Havet. Westerseekirch omtrent Aar 1200; Wenningstedt, Steidum og List 1362; Nieblum. omtrent 1690; Eidum (hvoraf man ved østlig Vind endnu undertiden kan see Ruinerne i Havet) og Ratitum (hvis Kirke 1800 blev solgt til Nedbrydelse for 100 Rbd. og hvis sidste Huus iaar er nedrevet, efterat den sidste Beboerinde af det gamle Rantum er død). Der gives vel endnu Smaabyer paa Sylt, som bære Navnene Weddingstedt, List og Rantum; men de ere fremstaaede senere paa andre Steder, af Øen og blot benævnede efter hine ældre forsvundne Byer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Uagtet disse sørgelige Erfaringer vedbliver Sylteren dog med samme Mod og samme Lyst, som fordum, at søge sit Erhverv paa Havet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Paa den holstenske Meierigaard Wildenhorst, under Godset Rastorf, har Natten mellem 12te og 13de Ds. været en Jldebrand, hvori der opbrændte 14 Heste og 160 Køer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Natten til den 17de d. M. udbrød i Helsinger Jld i den saakaldte forkeerte Mølle, udenfor Nykirkegaardsport, som derved aldeles nedbrændte. Af Helsingørs fem Stubimøller ere saaledes i et Tidsrum af 8 Aar de tre blevne et Rov for Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
J Natten til den 30te Marts hændtes det paa Eideren, i Nærheden af Delve, at en Skonnert og en Evert tørnede saaledes paa hinanden, at Everten blev skuppet imod Land, hvor den blev siddende paa et Steenlag, indtil Ebben indtraadte, da den styrtede ned og sank. Mandskabet havde litide reddet sig; men en paa Skonnerten værende Tønninger Lods satte Livet til ved Skibenes Sammenstod. Han efterlader Kone og 5 Børn. Man tvivler meget om, at Everten kan reddes. Den var ladet med gammelt Glas og Glaskies.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Den 12te Ds. om Morgenen indstrandede ved Frederikshavn paa NO. Siden af Græsholmen, Sluppen, Somanden, Skipper S. Frederiksen, af og fra Sandefjord med Trælast bestemt til Aalborg. Mandskabet og Ladningen ere bjergede, men Fartøiet er slaaet i Stykker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Reisende. fra Aarh. til Kallundb.: Kammerjunker v. Mylius m. Tjene og Eqvipage; Forvalter Drewsen; Handelsfuldm. Petersen, Proprietair Schutte m. Frue; Mad. Krøyer, Forstraad Bang med to Sønner; Jfr. C. Moss, Malermester Elberg. - Fra Kbhvn. til Aarh.: Cand. theol. Hald; Cand. pharm. Blicher, Student W. Thisted; Studios. pharm. Wellerop; Toldbetjent Lund; Exam. juris Erichsen; Strømpevæver Wennicke m. Familie, Mad. Mølsted. - Med Dagv. fra Aalb. igaar. Ti Aarh.: Kbmd. Raffel; Contoirist Hastrup. Til Hobro: Proprietairerne Bronnum og Jelstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Døde. P. G. Ussing, 20 A. (af Skarlagensfeber; A. M. Jensen, f. Sæbye, 44 A., Bogbinder C. F. W. Niedlich, 25 A.; F. Olsen; G. C. M. Svendsen, f. Walmann; Urtekræmmer L. Swane, 73 A.; M. Keich, f. Træter, 40 A.; Alle i Kbhvn. C. F. Steinche, 61 A., i Nykjøbing i Sjælland. A. C. Curdz, f. Stænder, 41 A., i Rønne paa Bornholm. J. S. Thistrup, f. Winding, 76 A., i Weile. C. C. Jørgensen, f. Sepstrup, 75 A. (havde næsten i 20 Aar været bundet til Sygeleiet). Møller H. Corneliussen, 66 A., i Holme Mølle i Fyen. D. C. C. Bøylner paa Frederikshøi ved Nyborg. Ved Madame I. C. Christensens, Jöd. Mollerups, Baare. Den 19de April, samme Dag, da hun for 55 Aar siden knyttede det ægteskabelige Baand med forlænge siden afdøde Proprietair Christensen til Klarupgaard, gil denne Danneqvinde til Hvile i sit 80de Aar. Igjennem en Række af 53 Aar lyste hun som et Mönster i Virksomhed, Klog Sparsommelighed og velvillig Godgjörenhed, ikke alene for den Familiekreds, der nu begræder hendes Tab, men for hver den, der end sætter Prii paa dem blandt Fortidens Dyder, der efterhaanden, blive sjeldnere. Hendes Eftermæle trænger ei til Smiger, men Sandheds Röst lyder fra hendes Bönders Læber. I mange Aar af hendes lange Löbebane bestyrede hun et vidtløftigt Gods med en hos Qvinden sjelden Klogskab og overvandt med christelig Taalmodighed Tidernes Trængsler, hun forsagede ei, end ikke, da de begyndte at tykkes hende for svare, og Han, som havde seet hendes Vandel i Medgangs Dage, Han lod ei Hjælpen udeblive i Nödens Stund. Han föiede det saa, at hun i en sorgfri, sund og lykkelig Alderdom alt herneden fandt en Deel af den Lön, til hvis fuldere Maal hun nu er indgangen. En talrig Efterslægt af Börn, Börnebörn og Bornebörns Börn velsigner den Hedengangnes Minde og blandt Godsets og Omegnens Bönder staaer hun i en kjærlig Frindring som den hos hvem der var Raad og Daad at finde i Nöden. Lad denne Classe, til hvilken Smigerens Pest endnu ei er naaet, sætte hendes Gravmæle og da vil det lyde Hun var en Danneqvinde med Fortiden Simpelheds, men ogsaa med dens ÆrlighedsTarveligheds og Virksomheds Præg." W. S.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Bekjendtgjørelser. I en Alder af næsten 80 Aar henslumrede i Gaar ved en blid og rolig Död, efter nogle Ugers Sygdom, vor höitelskede Moder og Svigermeder, Johanne Christiane Christensen, föd Mollerup. For hendes ligesaa fromme som nalmindelig virksomme Vandel finder hun Lönnen hisset og et hæderligt Eftermæle her. Vi takke Forsynet, der bevarede os hende saa længe, men föle ikke desto mindre smerteligen hendes Bortgang. Clarupgaard, den 20de April 1837. Christensen. K. C. sal. Schiøtes. N. Wigelsen. A. Juel. Huuespil i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Onsdagen den 26de April opføres: Hvilken er den Rettes Vaudeville i 1 Act. Derefter: (efter Fleres Ønske, femte Gang) Fruentimmerhaderen, Syngestykke i 1 Act, efter en Vaudeville af Boulilly, med Musik af forskjellige Componister, oversat ved N. T. Bruun. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Klöverfrø. er at erholde i Hjørring hos Chr. H. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, lader Undertegnede, Fredagen den 28de April førstkommende, Formiddag Klokken 10, ved offentlig Auction i mit iboende Sted ved Gudumlund, bortsælge en Deel Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Kobber=, Messing, Jern- og Steentøi, samt et Par Vognheste, nogle Vogne og Hestetøier, m. m. Gudumlund, den 18de April 1837. Winther En stor Deel nye Vinduer til Landsbybygninger, i forskjellige Størrelser, saavel med simpelt Glas, som Kron glas, kunne faaes for meget billig Priis hos Glarmester Lyngholm paa Nørregade. Reflections=Speile, med og uden Beslag, faaes for billig Priis hos Glarmester Lyngholm. Lærreds- og Silke=Parapluier til Voxne og Børn, samt nyeste Parasoller, faaes hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Hvor 400 Rbd. Sedler til anstundende Juni Termin, kunne erholdes tillaans, anvises af Kabell paa Hæstrup gaard pr. Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Oliefarver i alle Couleurer, færdige til Paastrygning, faaes meget billig hos Maler Maintzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Kløverfrø faaes meget billig hos Th. Wissing. Tilkjøbs kan erholdes af Undertegnede: En paa Hallund Mark udflyttet, af Nyt opbygget Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. Gaarden ligger midt i sine Jorder og har et fortrinligt Tilliggende af Ager, Eng, Kjær og Hede. Med denne Eiendom kan desuden følge i Kjøbet en Eng paa 5 Skpr. Hartkorn, hvorpaa aarlig kan avles 50 Læs Ho. Nogle gode Parceller, deels med deels uden Bygninger. Paa nogle af disse kunne holdes 2 Heste. Eiendommene kunne tiltrædes strax, og de paavises af Niels Ladefoged paa Kjolskegaards Mark. Hastrup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-24
Udmærket godt rødt Kløverfrø faaes hos Jørgen & Frans Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-25
udgivet af J. Chr. Borch & A. ph. Uies Enke. - Redigeret af Capitain v. Saderberg, Pd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-25
Frankrig.