JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Den russiske Udenlandsministers Note til den spanske Regjering skal, som det hedder, være klar og eftertrykkelig. Desforuden anbefales denne til af alMagt at understøtte D. Miguel, i hvilken Anledning den, et Manifest lignende Note, tilkjendegiver, at det russiske Ministerium har i Overeensstemmelse med Østerrig og Preussen tilsendt den engelske og franske Regjering en lignende Note i Anledning af deres tvetydige Forhold med Hensyn til de spansk portugisiske Anliggender. Denne Depesche, tilføies der, har sat den spanske Regjering i en slem Forlegenhed, og den kan ikke give noget Svar derpaa, uden at have raadført sig med Engelland og Frankrig. Kongen havde desaarsag strax kaldet Hr. de Raynenal og Sir Canning til sig, og indtil langt ud paa Natten havde Konseilet været samlet, hvorpaa der næste Morgen tidlig var i største Jil bleven afsendt en overordentlig Koureer til Paris. (Herfra meldes ogsaa, at en Koureer fra Madrid havde bragt saa vigtige Depescher med til Regjeringen, at Kongen havde strax sammenkaldt sine Ministre, og holdt en lang Raadslagning med dem. Om hvad disse angik, vare Pariserne i den meest spændte Forventning. Rygtet gik igien, at Kongen af Spanien var død.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Fra Jtalien meldes, at man i den gamle Havn ved Staden Pompeji har opdaget 30 sjunkne græske Skibe, bedækkede med Dynd og Sand, hvilke paa samme Tid som Pompeji gik under, ved de oprørte Elementers Magt vare nedsænkede i Jordens Dyb. Hs. Hellighed Paven har sendt en Breve til Kongen af Frankrig, hvori denne Monark opfordres til at sikre Kirkefreden i hans Rige ved at undertrykke alle de mange der opstaaende schismatiske Secter. Vedføiet var en Note fra Kardinalstatssecretairen om Skadeligheden af Anconas længere Occupation af franske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
J Paris har der Natten imellem 15de og 16de Februar raset en saa heftig Storm, at mange Huse havde mistet deres halve Tag, selv Louvre og Thuillerierne vare ikke blevne skaante. J Havre vare mange Skibe blevne ilde tilredte, og et stærktladet Dampskib var sjunket. Et stort Pakhuus var bleven heel omstyrtet. (Den samme Storm har forvoldet stor Skade i Frankfurt, Darmstadt, Mainz &c.) Allerede i flere Dage, skrives der fra Frankhausen, rasede her en saa frygtelig Storm, at Enhver gyste ved Tanken om de Ulykker som vilde spores derefter. Da lød det rædsomme Brandraab, med en mageløs Hurtighed udbredte Jlden sig af alle Kanter, saa at menneskelig Hielp var umulig. Jnden 4 Timers Forløb havde Luerne udbredt sig overalt i Byen og - Halvdelen laae i Aske. Hvor stor Skaden beløber sig, kan endnu ikke bestemmes, men den maa udgjøre et frygteligt Beløb, da ikke allene alle Magasiner og Vareoplag blev et Rov for de rasende Luer, men kun saare Faa fik reddet noget af deres Gods. Raadhuset med sit skjønne Taarn, Præsidentens Palais, og alle de herlige Kjøbmandsgaarde – ere nu ryggende Ruiner. Ogsaa i den norske By Stavanger udbrød der Jldløs Natten imellem den 6te og 7de de, Kl. imellem 1 og 2, hos Hattemager J. Bore, hvorved 29 Vaaningshuse og 10 a 12 tildeels større Søhuse bleve Rov for Luerne. Den Hurtighed, hvormed Jlden opkom, bevirkede, at de Brandlidte ikkun fik bjerget ubetydeligt af deres Bohave, ligesom og flere tusinde Tdr. Sild, 3 a 400 Tdr. Korn og endeel andre Varer, der laae indpakkede paa Søhusene, opbrændte. Omtrent 40 Familier, hvoriblandt et stort Antal Fattige, bleve ved denne Leilighed huusvilde, hvorimod ingen Mennesker ere omkomne, og ikkun meget Faa komne til Skade. Paa de Steder, hvor Silden fra de afbrændte Bygninger ligger, ulmer Jlden vel endnu, (8de Febr.) men, da ingen Huse ere i Nærheden, og Vinden er sydlig og saaledes staaer fra Byen, tør man haabe, at der ingen Fare længer er at befrygte, saameget mere, som Sprøiterne og andre Forsigtighedsregler uafladeligt anvendes. Jlden skal være foraarsaget derved, at der om Aftenen uforsigtigen skal have været foret stærkt i en Ovn, hvorved nogle Hatte skulde tørres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Fædrelandet. Rhvn. Den fjerde Forestilling af Øhlenschlagers "Tordenskjold, i Torsdags, hædredes ved Deres Majestæters og Kongehusets høie Nærværelse. Trængselen om at faae billetter til denne Forestilling var saa stor, at der ved deres Uddeling om Formiddagen faaes en ligesaa stor Menneskemængde udenfor Skuespilhuset, som ellers kun sædvanlig ved Festforestillingerne i Anledning af Deres Majestæters Fødselsdage, Hr. Dr. Rygge udførte denne Aften første Gang Kolds Rolle, der, som bekjendt, under hans Sygdom over toges af Hr. Winslow jun. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Ved den i Søndags Aftes til Fordeel for Blinde=Jnstitutet givne Aftenunderholdning, udmærkede sig især Prologen, fremsagt af Nielsen, med Chor af Blinde og usynligt Chor fra oven; et af Violoncellisten Funck mesterligt udført Divertissement; Oblenschlægers Digt Jurabjerget som Melodram, med Musik af Hartmann, en Aria af Jfr. Rysslander, accompagneret paa Fløite af den blinde Gether; en Allegro af den blinde Pianist Hr. Abt, og nogle Variationer for Valdhorn af en ung Eleve Carl Naumann. Det Hele endtes med en Epilog, fremsagt at den blinde Kirstine Jensen. Hr. Knirsch vil sælge Hotel d'Angleterre. En suffisant Kjøber tilbydes favorable Vilkaar. J Altona døde den 16de de Major v. Lindenfels, i sin Alders 71de Aar. Født i Wien havde han efter et stormbevæget Liv søgt og fundet et rolig Hjem i Danmark siden 1796, og var fra Nytaar, 1797 til Mai 1798 Med Eier af Fyens Stifts Adressekontoir. Han var en Mand af sjeldne Talenter, udbredte Kundskaber og Verdens-Erfaring. Først havde han været i østerrigsk Krigstjeneste, hvori han bragte det til Ritmester, og gjorde Feldttoget med imod Tyrkerne. Derfra begav han sig i Revolutionsperioden til Frankrig, og bivaanede blandt andet Lyons Beleiring 1793. Fra 1799 til 1807 var han Lærer i det Schouboske Jnstitut; under Kjøbenhavns Beleiring gik han i dansk Krigstjeneste, hvorfra han igjen afgik 1816 som Major af Artilleriet. 1809 blev han Lærer i Militair-Terminologie og det franske Sprog ved det militaire og Artilleriekadet Jnstitutet, og 1811 tillige Lærer ved Landkadetkorpset. Hans utrættelige Virksomhed forlod ham ikke til hans sidste Levedage Faa Udlændinge have opnaaet en slig Færdighed i det danske Skriftsprog som den Forevigede, hvoron ei allene hans Grammatiker og Læsebøger i det franske Sprog, men ogsaa hans 1819 udgivne "Den hemmelige Skrivekonst, eller: Chiffter= og Dechiffter=Konsten vidner. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Hvo som kommer til Flensborg maa ikke undlade at tage Hr. Frederichsens Oliemelle i Øiesyn for at kunne faae et haandgribeligt Beviis paa, hvor utrolig meget der lader sig udfere ved Damp. Den forhenv. Hestemølle dreves af 20 Heste, fordrede 10 Arbeidere, kostede 1200 Rdr. C. aarlig at drive, og forarbeidede ugentlig 120 Tdr. Rapsæd eller 100 Tdr. Hørfrøe. Nu derimod over 180 Tdr. Raps. Med Oliemøllen er forenet en Farvemølle, der kan tilberede flere Farver, af den skjønneste Fiinhed, end der forbruges i hele Danmark og Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
J Jtzehoe existerer nu i 4 Aar Julianestiftelsen, en Forening af Damer, efter Prindsesse Juliane af Hessens Opfordring, til Jndlevering af qvindelige Arbeider, der sælges, for i sin Tid af Beløbet at opbygge et Sygehuus. Denne Forening har allerede henved 10,000 Mk. C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Ved Landsoverretten er Kjøbmand Jens Bøie i Frederikshavn, for mod Kbm. P. Hou sammesteds at have brugt de ærerørige Udtryk: "Nei, man skal ikke troe at laane noget aff denne Tyveknegt, dømt i en Mulct af 25 Rbd. Sølv, foruden Processens Omkostninger, desuden at hine Udtryk mortificeredes saaledes, at de ikke komme Kbm. P. Hon til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte. – Og Slagtermester P. Bache, for Gadenordener og voldsom Adfærd i Aarhuus Arrest, m.v. at bøde 25 Rbd. S. til Fattigkassen, samt 7 Rbd. 8 s. i Erstatning til Byens Kjæmnerkasse. (Ved Aarhuus Politieret var han dømt til at bøde samme Summer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Aarhuus. Den ved et Jnteressentskab af Hs. D. Hertugen af Augustenborg for 1400 Spec. kjøbte Haars Fuldblodshingst til Aarhuus Amt, en Halvbroder til den berømte Moses, har i Tirsdags tiltraadt sin Reise fra Augustenborg, og kan ventes at indtræffe hertil paa Søndag Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Kjøbenhavns Børs-Cours den 26de Februar 1833. Hamb. 2 M. a vista . 214. 4 PC. R. Obl. . . . 101 r. S. Species 211 1/2 . 12 Mk. 11 s.; 6 PC. N. Laan 103 ½ a 104 B. N. Sp. S. . . . . . 152 Rbd.; 4 PC. dito. . . . 99 a 99 1/2 B. 4 pC. kg. Obl. . . . . . 91. - 4 pC. N. Obl. 99 a 99 ½ r. S. Dito . . . . . . . . 85 B. 4 pC. N. St. Obl. Nat. Od. . . . . 102 r. S., 3 PC. d. Obl. 69 ½ a 70 L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Ved den 1197 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 27de dennes indgik blidt og roligt til det Bedre, uden nogen synderlig foregaaende Sygdom, K. sal. Jørgensen født Estrup, i sin Alders 65de Aar. Hun var en god og kjærlig Moder derfor skal og hendes Minde bevares i hendes efterladte Børns taknemmelige Hjerter. Aarhuus, Paa egne og Sødskendes Vegne, den 28de Febr. 1833. Andreas Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
De saavel Jndbudne som Uindbudne der godhedsfuld ledsagede min elskede Mand til sit sidste Hvilested, aflægger jeg herved min inderligste Tak, saavelsom og saa til de Mange der saa beredvillig have ydet mig deres Bistand i disse for mig og 5 smaae Børn saa kummerfulde Dage. Frederikke sl. Laussen, født Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Paa Grund af indtrufne Omstændigheder blive det i Gaarsavisen averterede Bal i Selskabet Polyhymnig, til Søndagen den 3die Marts, indtil nærmere Bekjendtgjørelse udsat. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Februar 1833. Hoskier. Hasselbalch. Afdøde Først- og Jagtjunker Schenermanns fortrinlige og velconditionerede Bogsamling i Jagt-, Forst og Landvæsenet, og som tillige indeholder en Deel mathematiske, naturhistoriske, æsthetiske med flere andre Værker, for det meste i det tydske Sprog, vil Løverdagen den 23de Marts næstkommende Formidd. Kl. 10 blive bortsolgte ved offentlig Auction paa Horsens Raadstue, hvilket herved bekjendtgjøres. Cataloget henligger til Eftersyn hos Overkrigscommissair Procurator Holst her i Byen. Horsens, den 26de Februar 1833. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Efter Reqvisition, grundet paa Forlig og passeret Seqvester, blive 2 Kjøbmand Niels Bech Kjellerup til hørende Parceller paa Drammelstrup Mark, Thiirstrup Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, stillede til 3 offentlige Auctioner, som afholdes paa denne Byes Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Onsdagen den 20de Marts) dette Aar, hver Gang Kl. 11. den 3die April og den 17de April ) Formiddag. Conditionerne ville erfares hos Reqvirenten Baron Adeler til Høegholm. Dette bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og Panthavernes ligesaa, ifølge Placaten af 22de April Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den Stephensen. 23de Februar 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Chocolade i alle Sorter fra 2 til 8 Mk. pr. Pd. af P. Chr. Deichmann & Comps. Fabrik, Al. udarbeidet ved Dampkraft til J den fuldkomneste Finhed, haves som sædvanlig i Oplag og udsælges til Fabriks=Priis J. Karmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Præpareret Snuus-Cobak. for Gigt og anden Hoved Smerte, af Hr. J. W. Schiøtz's Fabrik i Kjøbenhavn, faaes hos J. Karmark. Vinter og Sommer. Rasketter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Hos undertegnede forfærdiges bestandig og udsælges alle Slags moderne og hensigtsmæssige Vinter=Kasketter, af alle muelige Facongs hvoriblandt nogle til 24 a 28 s. Courant Stykket, finere dito af lakeret Læder og forskjellige Slags Klæde med fiin udenlands Peltsværk til 1 Specie, og de fineste, 4 a 5 Mk. Stk., Modester, peltsforede Støvler til Damer, og Mands-ReiseCaloscher, Pelts=Handsker af flere Slags, m. m. m., Alt til billige Priser efter Arbeidets Godhed. Af Sommerkasketter haves alle mulige Slags, hvoriblandt nogle af Voxdug og af forskjellige Slags Tøier sælges til 12 a 16 s. Courant Stk. og de finere i Forholdhertil, ogsaa alle Slags Vordugsbetræk Bestillinger modtages paa Nyt, og repareres alt til dette Arbeide henhørende. Arbeidet er noksom bekjendt, ei allene som smukt men ogsaa durabelt. Den største Reelitet skal blive iagttaget saaledes at intet sælges Kjøberen, for andet, end det virkelig er, pr. Ex. Arbeide af Voxdug vil ikke blive solgt for laker et Læder, ei heller lakerede Faareskind for Kalveskind, og langt mindre brune og forte farvede Katteskindeller Kaninskind for Capsk Sælskind eller Sølve, m. m. sligt. Desuden er det af mig tilberedte Peltsværk saaledes forarbeidet at det med et sikkertog ikke bekosteligt Middel om Sommeren bevares for Møll, hvilket Middel meddeles Kjøberne gratis. Hastig Expedition og billige Priser forsikres. N. M. Koppel, boende i Torvegaden hos Hr. Skomagermester Schulz, ligeoverfor Hr. Kjøbmand Gylding i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
De som have Penge tillaans af Skipper-Fattigkassen heri Byen, tilkjendegives herved, at dersom de ei for Eftertiden betale deres Renter til Forfaldstiden, maae vente at Capitalen bliver dem strax opsagt. 1600 Rbd. r. Sølv søges tillaans, til førstkommende Juni Termin, mod betryggende Sikkerhed, man melder sig hos Hr. Agent Røgind i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Formedelst Bortreise er Gaarden No. 583 paa Frederiksgaden med tilhørende Toft og Eng underhaanden tilkjøbs. Det nærmere i saa Henseende erfares i Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Alle Sorter godt Haugefrøe og Blomsterfrøe kan faaes ved Vesterport No. 639 til meget billige Priser Anviisning til Sygepleie af Dr. med. Dieffenbach 4 Mk. Forsøg til en dansk Sproglære af J. Jensen, 13 Mk. Den hedenske Skjoldmo, original Fortælling fra Korstogene, 4 Mk. Hønsegaarden, 4 Mk., m. m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Beskrivelse over KröDr. J. R. Hubert udkommer om nogle Maaneder. Subskription modtages hos Boghandlerne heri Staden, og paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-01
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
No. 36. den 2 der Marts. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts - Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Blandinger. Den tyrkiske Statstidende er nu ogsaa fremkommet med en officiel Beretning om Slaget ved Koniah. Som første Aarsag til dets Uheld anføres deri den strænge Kulde." Fra om Morgenen Kl. 9 indtil Nattens Frembrud havde en morderisk Kamp ved varet med afverlende Krigslykke. Endelig maatte Fjenden vige, og trække sig tilbage til Koniah, da Storvezieren lod sig henrive af sin Tapperhed, og i egen Person vilde bane Tropperne Vei til Stadens Erobring, men inden han, formedelst Mørket og den tykke Taage, mærkede det, var han omringet af det ægyptiske Kavallerie, og taget til Fange. Og for ikke at udsætte Tropperne for ny Strabadse havde Storherren befalet, at de skulde trække i Leir, thi Tanker om, at en Krig imellem Muselmænd sikkert vilde optænde den guddommelige Vrede, havde efter (!) en saa morderisk Kamp fremfor Alt sysselsat Sultanen, Redacteuren af bemeldte tyrkiske Avis er en Franskmand, Hr. Blacque. Den 30te Decbr. lod Storsultanen ham kalde til Audients hos sig, og benaadede ham med sin nye Ordens Ærestegn, efter at Monarken selv havde i en Tale rost hans Sandhedskjærlighed og Hengivenhed. Deres Blad, sagde han har fremstillet de vigtigste Begivenheder i mit Rige i deres rette Lys. Jeg er tilfreds med Deres Tjeneste Underret fremdeles Europa om mine Hensigter, omdet Gode som jeg har foresat mig, og de Hindringer som møde mig, at det kan erfare hvormeget jeg stræber efter at skaffe Civilisationen Jndpas i mine Stater, o. s. v."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Mehemed Aly skildres i franske Aviser som en Mand der tilgavns forstaaer den Kunst at regjere. Han besidder megen Skarpsindighed, samt kjender Politikens og Diplomatikens hele Maskinerie fra Grunden af. Utrættelig og af en mærkværdig Udholdenhed, der gjorde det muligt for ham, endnu i sit 45de Aar at lære baade at læse og skrive, vidne alle hans Handlinger og hans hele Færd om en ærgjerrig Mand, der har besluttet at gjøre Alt for at skaffe sig et berømt Navn. Skjøndt egensindig og haard, kan man ikke frakiende ham Menneskelighed. De Fornemme har han frataget den barbariske Forrettighed at kunne ustraffet dræbe deres Undergivne; ved sit Hof har han optaget et stort Antal Personer som vare flygtede fra Tyrkiet, og som han for ingen Priis i Verden har villet udlevere; ogsaa mange Grækere tog han under sin Beskyttelse mod Porten. Som en enthusiastisk Ven af alt Nyt, optager han dette med lidenskabelig Forkjærlighed. J Omgang er han indtagende, venlig og nedladende. Fri for alle Fordomme, veed han at skatte de europæiske Nationer, optager gjerne deres Sæder, og spotter sit Hofs Store, naar de røbe falske Begreber og Europa. Hans Ansigt har et aabent, venligt Udtryk, og i hans Øine straaler endnu Ungdoms Jld. Da han uafladeligt er beskjæftiget, sover han kun lidet, og tillader sig sjelden fuldkommen Rolighed. Om Natten vaage afvexlende to Slavinder ved hans Seng, for at tildække ham hvergang han, som meget ofte skeer, i Søvne kaster Teppet af sig. Hans ældste Søn, Jbrahim, der kommanderer Armeen mod Sultanen, er 40 Aar gammel. Hans Moder fødte ham, imens hun endnu var gift med en anden Mand. Mehemed er 67.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Udtog af et Brev fra en Officeer af den hollandske Garnison paa Lieffensboek, af 16de Febr.: "Aldrig har jeg her seet Vandet staae saa hvit, eller Søen gaae saa huul, som under den svære Storm i Gaaranonbaade og Koffardieskibene drev for deres Ankere, en Barkasse kantrede ved Lillo, fra en anden blev Kanonerne skyllede overbord; et svensk Skib er strandet ved Fort Frederik, et østerrigsk imellem dette og Sandvliet. Vandet bruser inde i Polderne som om det var midt ude i Nordsøen, saa man nok kan tænke sig hvorledes det staaer sig med de stakkels Bønder. Man saae dem flygte paa alle Kanter, og slæbe med sig hvad de kunde. De fleste Huse staae indtil Tagsskjæget under Vand; endeel ere gandske sammenstyrtede og bortskyllede." Dette Uveir har imidlertid strakt sig videre end til Schelden. (See Gaars avisen.) Alle Floderne i det sydvestlige Frankrig vare traadt over deres Bredder. Fra Periqueur skrives, at hele Omegnen var oversvømmet, og mang af Rhinmøllerne vare bortskyllede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
J Rom har Kardinal Fesch, Napoleons gamle Onkel, nylig havt følgende Eventyr: Han kjørte hjenen Dag, da der paa Piazza Farnese sprang en Mand op paa Vogntrinnet og vilde rive Døren op. De tre Tienere som stode bag paa, sprang ned af Vognen, men løb deres Vei; Kardinalen havde imidlertid indvendig skudt Slaaen for, og sad som i en Fæstning Kudsken pidskede af Angst saaledes paa Hestene, at de løb paa et Gadehjørne, saa det opsprungne Menneske faldt af Vognen og laae som død paa Gaden. Man arresterede ham, og det befandtes, at det var en af Kardinalens Arbeidsfolk som nylig var bleven jaget bort, og ikke havde kunne komme til hans Em ments paa anden Maade, for at bede ham tage si til Naade igjen. Da Kardinalen i fuld Galop kom hjem, vare Tjenerne allerede der, og da Slaaen paa Vogndøren var gaaet saaledes i, at man ikke kunde faae den op igjen, maatte man skaffe ham ud af sin Arrest med Hammer og Tang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Studenterne i Jena ere atter urolige. Anledningen var, at en Student og en Soldat kom en Aften i Strid paa Gaden, som endte med, at Soldaten trak Sablen og hug Studentens Hue tvers igjennem, men gav ham tillige en Flenge i Ansigtet. Herover bleve Studenterne saa forbittrede at de raabte: "Burschen heraus!" og trak hen imod Hovedvagten. Men Adgangen dertil var saa stærkt besat, at Studenterne ikke kunde forcere den. Da Militairchefen havde lovet Studenterne, at der skulde foretages streng Undersøgelse, adskildtes de, for igjen at samles næst Morgen. Da toges den Beslutning, at tilkjendegive det akademiske Senat, at hvis ikke Militairet havde forladt Staden den 16de om Form. Kl. 10, saa vilde Studenterne forlade den. Senatet berettede det til Weymar, men Studenternes Fordring blev afslaaet. Jmidlertid var dog endnu ikke den 17de Febr. skeet nogen formelig Studenterudmarsch. Ogsaa Staden Naumburg (i det preussiske Merseburg) har nylig været Skuepladsen for en sørgelig Tumult, hvortil Anledningen, at en Grændse=Opsynsmand havde skudt et ungt Menneske derfra Staden. Paa Efterretningen sammenrottede sig strax en heel Deel Mennesker og droge ud til Grændsen, hvor de paa det grueligste mishandlede en uret Person, saa der maatte rykke Gensd'armer ud for at frelse hans Liv. Jmidlertid var den gjærende Folkemasse i Staden voxet til flere Tusinde, saa der maatte reqvireres Militair fra Weissenfels. Foruden den oprindelige Ophavsmænd til Opløbet blev flere andre Personer arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Om den unge Konge af Grækenlands Afsked fra sit Fædreland læses følgende rørende Beretning: Udmattet af Skilsmissens Strabadser, ved at rive sig ud af sin grædende Families Armee og sine mange Hengivnes Midte, var han slumret ind, medens der. endnu ved Grændsen ventede ham Blomster og Krandse til den sidste Afsked. Man vilde ikke vaagne ham, og Grændsen var passeret. Men Kong Otto blev meget bedrøvet da han, ankommen til Kufstein, hørte det, og lod sig næste Morgen kjøre nogle Mile tilbage igjen til Baierns Grændse, hvor han steeg oppaa en Høi, hvorfra han kunde see langt ind i Landet, og efter at han der endnu engang havde saaledes med Vemod seet tilbage i det kjære Fædreland, tilte han bort med taarefyldte Øine. Paa denne Høi skal der nu, efter hans Moders, Dronningens Ønske, bygges et Kapel, helliget Fædrelandskjærligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Den 9de Februar duellerede to medicinske Candidater, Ferdinand Braun og Carl Dørr, i Würzburg, og skjøndt den Første blot fik en ingenlunde betydelig Flenge i Kinden, havde den dog hans Død tilFølge, saasom han efter Forlydende, hørte til de saakaldte "Blødere." (For at forstaae dette Udtryk, anføres her efterstaaende Udtog af Dr. F. J. H. Wagners Handbuch der populairen Anthropologi: Ved enkelte, Gud være lovet ogsaa kun faa, Menneskers Blod, har man bemærket den frygtelige Egenskab, at det ringeste Saar foraarsager en Blødning, der yderst vanskeligt, og som oftest slet ikke, lader sig standse. Blodet er nemligt hos saadanne Mennesker overordentligt flydende, og de læderede Kar synes gandske at mangle Kraft til at sammendrage og lukke sig. Denne Tilbøielighed til Blødning er arvelig, og forplanter sig til flere Generationer; men hidtil er den blot bemærket hos Mandkjønnet.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Borgerskabet i Freiburg har paa en skjøn Maade hævnet den af Regjeringen forkastede Professor Rotteck, ved at vælge hans Brodersøn, en meget dannet, men endnu kun 26 Aar gammel Mand, til Borgemester. Af 1100 Stemmer havde han de 707, og Valget er alt bekræftet. Folkets Glæde var ubeskrivelig. Endnu samme Aften bragtes den Nyvalgte et prægtigt Fakkeltog, hvorved Prof. Rotteck, som en anden Fader, stod ved hans Side, og i kraftfulde Ord formanede Folket til at holde fast ved Forfatning, Fyrste og Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Fra München meldes, at Junker ved det første Curasseerregiment, Baron Kessling, kun 22 Aar gammel, er af en studerende Wallaker, Rolla fra Jassy bleven skudt i en Duel. Hans Liig fandtes i Skoven, lænet op til et Egetræe. Denne Duel var foranlediget ved en Bagatel i en Dands paa et Museumsbal. Den Ulykkelige var skudt lige igjennem Hjertet, Studenten og Sekundanterne ere flygtede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-02
Bogtrykker Volkhart i Augsburg, der for kort siden var bleven gift med en Kone paa 21 Aar, er formedelst Presseforseelse bleven dømt til 16 Aar Tugthuusstraf.