JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Jnquisitionen i Spanien, som ved Keiser Napoleons Decret af 4 Dec. 1808 er bleven ophævet, pleiede hvert Aar at udgive en Fortegnelse over forbudne Bøger, der blev opslaaet paa de fleste Kirkedørre i Madrid og i Provindsialstæderne. Bøgerne inddeeltes i 3 Classer: de, som kaldtes mandados expurgar, hvori kun de anstødelige Steder maatte overstryges; de, som kaldtes prohibidos in totum, men som visse Folk havde Tilladelse til at læse, og endelig prohibidos aun parolos que tienen licencia, som end ikke de privilegerede Læsere turde læse. J Fortegnelsen for 1806 vare ogsaa Malta Bruuns og Mentelles geographiske Værker og Viller's Priisskrift og Reformationen forbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Ved de fleste Bøger var anført som Grund, at de indeholdt forargelige Steder mod den catholske Religion, mod Jomfru Maria, mod Kirkefædrene, den hellige Jnquisition, mod Monarkiet og den Spanske Nation. J de tidligere Fortegnelser vare ogsaa Corneille's, Popes, Mably's a. Værker forbudne, deels som forførske og usædelige, deels som oprøriske og kjetterske. Men da man ogsaa kan male Fanden sortere end han er, saa maa det ikke forties her, at denne afskyelige Jndretning ogsaa havde sine gode Sider. Den brugte ofte sin Myndighed til at kjæmpe mod virkelige Fordomme og forbød overtroiske Bøger. Blandt de forbudne Kobberstykker fandtes i den anførte Fortegnelse et Stykke, hvor den hellige Trefoldighed og Jomfru Maria krone Guds Søn. Jøvrigt er det intet Under, at under en saadan Indretnings Tilværelse, endnu 1806 intet Leiebibliothek og ingen critisk Journal gaves i Madrid. End ikke fra de offentlige Bibliotheker kunde man faae en Bog laant. Stang. paa Kongens Fødselsdaden 28de Januarii 1809. Mel. Bryd med din rene Lyst o. s. v. Med. høi og festlig Klang Tone vor Jubelsang. Brødre, i Dag! Af rene Hjerters Væld Lyde fra Dal og Fjeld Ønsker for Frederiks Held, Og Danmarks Sag. Kjerligheds blide Aand. nytter med Broderbaand Fyrste til Folk; Han troer sig ene stor Signet af Dan og Nør, Thi er vort Jubelchor Hjerternes Tolk. Hver Landets hulde Ven Bede til Himmelen. For Danmarks Drot: Læg Viisdom i hans Raad, Retfærd i al hans Daad, Fjern Vemods bittre Graad Fra Land og Drot! Glem, hvad i Krig og Fred, Fredrik, dit Hjerte led, Vord lykkelig! End er Din Sag jo god, End har vi Kraft og Mod, End spares intet Blod. J Kamp for Dig. See, til Dit Banner skal Kjæmper foruden Tal Jublende tye; Thi Retfærds Guddom slaaer Selv, hvor Dit Banner staaer, Og skjult med Haan og Saar Fienderne flye. Fader for Nor og Dan Skue til Dit elskte Land, Skue det med Lys. Signet af en og hver, For alle Hjerter kjær, Skue, at Dit Tempel er Hver Borgers Bryst. Skioldungens Hæder staae, Naar Heltes Navn forgaae. Stort var hans Maal: Fred i vort elskte Nord, Mens Vold og Blod og Mord Rased om viden Jord; Frederiks Skaal! A. Bonnevie, Fændrik ved Kronens Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Auctioner. D. 30 Oct. Hr. Brask Løsøre, i Viingaardstrædet; d. 31te dito, Fuldm. Saxild Løsøre og Bøger efter Mægler Krag, d. 3 Nov. Fuldm. Petersen Vare og Løsøre i Dybensgade; d. 13de dito, Brønlund Løsøre i Bredgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
J Anledning af Deres Majestæters Hjemkomst opføres paa det Kongelige Theater, Frokosten, et nyt Syngestykke, tilligemed en Prolog, Fædrenelandskjerlighed og huusligt Held, forfattet af Digteren Hr. Thaarup, som fremsiges af Jfr. Astrup og Hr. Foersom, og en Epilog; Morgenstunden, componeret af Hr. Balletmester Galleotti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
J Engelske Blade hedder det, at Jsland er blevet taget af et lidet Corps's Mandskab, som bemægtigede sig Gouverneuren (Stiftamtmanden?) og gjorde Garnisonen til Krigsfanger. En Krigsloop, som landede der, har dadlet Caperens Opførsel. Gouverneuren er i Leith og vil bringe sin Reclamation til London. Øen er ingen stor Erhvervelse; den er fattig og ussel, leverer blot Huder, Peltsværk, Tran, Fjer Fisk og unge Ørne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Auctioner. Den 20 Novbr. Proc. Top Pastor Huthwalkers Bøger i Bredgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Den 27de noteredes i Kjøbenhavn følgende Cours: Hamb. 340, 3 Maaneder, 350 kort Spec. 339 1/4, som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 2 Rdlr. 38 s. D. C. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 24de: 362 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Videnskabelige, da Konstefterretninger. Det literaire Selskab i Leiden har forrige Aar udsat en Guldmedaille som Priisbelønning forden be poetiske Lovtale over Spinoza, men hidtil intet antageligt Forsøg indkommen. Følgende er nogle biographiske Noticer angaaende denne i levende Live saa miskjendte og i de nyere Tider saa høit agtede Philosoph: Benedictus de Spinoza er født i Amsterdam 1633 af jødiske Forældre. Allerede i sin tidlige Ungdom røbede han en skarpsindig Forstand og stor Lyst til det Latinske Sprog. Han lagde sig meget efter Philosophien, og Descartes blev især hans Yndlingsforfatter. Da han kom sjelden i Synagogen og overalt ikke viste sig den jødiske Religion synderlig hengiven, begyndte hans Troesforvandte at forfølge ham og en Aften, da han gik ud af Synagogen, kastede een af dem en Dolk efter ham, som lykkeligvis kun trængte igjennem Klæderne, uden at saare ham. Han trak sig nu tilbage og blev ordentlig excommuniceret. J sin Ensomhed lærte han at slibe Glas og tegne Billeder med Blæk og Kul. Ved det første ernærede han sig og ved det sidste søgte han en Tidsfordriv i sine Fritimer. Han levede meget kummerlig blot for at kunne følge sin Tilbøielighed og afslog de betydeligste Understøttelser, for at kunne leve uafhængig. Da han ikke begierte mere end hvad han til sin Nødtørftighed behøvede, saa havde han, naar Aaret var omme, intet tilovers og han sammenlignede sig derfor med en Slange, der, puttende Halen i Munden, danner en Cirkel. En Hr. Simon de Vries tilbød ham 2000 Gylden, men han afslog dem meget høiligen, foregivende, at de kun ville forstyrre hans Rolighed og tillige hindre ham i hans Studeringer. Da Vries kort for sin Død vilde indsætte ham til Arving, foreslog han sin Broder dertil. Denne udsatte en Livrente af 500 Gylden for ham, men han selv ansaae den for stor og forlangte den nedsat til 300. Efter hans Faders Død vilde hans Sødskende negte ham hans Arvepart; han paastod vel sin Ret, men da det kom til Delingen forlangte han kun en opredt Seng til Arvelod. Førster og Prindser kappedes om hans Venskab, men han unddrog sig altid deres Yndest som en farlig Fristelse for en Philosoph. Kongen af Frankrige gav ham Haab om en Pension, dersom han vilde tilegne ham en Bog, men end ikke dertil kunde han beqvemme sig. Hans Skrifter ere alt for bekiendte i den lærde Verden, til at man behøver at nævne dem her. Han var af svag Constitution, maatte i tyve Aar drages, med en Svindsot og døde deraf 1677 i en Alder af 44 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Det litteraire Selskab i Leiden har ogsaa udsat en Priisbelønning for den bedste poetiske Lovtale over Boerhave og Erasmus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Hr. Siedelmann, en udmærket Konstner i Dresden, reiser, efter Keiser Alexanders Jndbydelse, til Petersborg, for at istandsætte de skjønne Copier af det Dresdener Galleries Mesterværker, som han har forfærdiget for denne Monark, men som ere blevne beskadigede underveis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Den berømte Jfland spiller i denne Tid Gjæsteroller i Lybek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Det Keiserlige Bibliothek i Paris besidder nu Haandskrifter af Winckelmann i 21 Vol., som ere blevne bragte did fra det Vaticanske Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Udenlandske Efterretninger. Freden mellem Frankrige og Østerrige er, efter indløbne paalidelige Efterretninger, først bleven undertegnet d. 14 Oct. Om Fredsvilkaarerne haves endnu intet officielt, men man vil dog bestemt vide, at Østerrige afstaaer Gallizien (2280 Mile med 2,903,200 Jndb.); Fiume, Triest og Jstrien (66 Mile med 100,000 Jndb.); at Bayern faaer Strækningen til Linz og til endvidere Skadesløsholdelse en Deel af det Würzburgske, at Storhertugen af Würzburg bliver Souverain i Tyrol, og Salzburg (180 Mile med 200,000 Jndb.), og at Hertugdømmet Warschaus Grændser udvides indtil Saam (en Flod i Crain, der ikke langt fra Eilly falder i Sau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Andre Privatefterretninger paastaae, at Fiume og Triest kun skulle besættes af de Franske i Forening med Østerrigerne indtil Freden med Engelland er sluttet. Østerrige mister saaledes ved denne Fredsslutning 2616 Mile og 3,203,200 Jndb. d. e. henved 1/4 af sit Fladeindhold og over 1/2 Deel af sin Befolkning, uden engang at regne den store Strækning Bayern faaer lige til Linz. Man kan, naar Alting er bragt i Orden, ikke antage at det Østerrig, ske Monarkie nu er større end omtrent 7500 Mile med 10 Mill. Mennesker. Naar man nu betænker, at det endnu i Aaret 1804 indbefattede 12,000 Mile, med 24 Mill. Jndbyggere, saa seer man hvorledes dette vigtige Monarkie, i de sidste syv Aar, har svækket sig og nu synes nærved at blive en Stat af anden Rang. Havde Østerrige efter Fredsslutningen 1803 ikke blandet sig i Frankriges Anliggender, saa havde det været vel tjent med Freden, thi for Afstaaelsen af 747. Mile med 3,258,000 Menneskeer fik det den Gang i Erstatning 701 Mile med 1,783,676 Mennesker. Tabte det end ved dette Mageskifte 46 Mile og 1 Mill. Jndbyggere, saa forøgedes igjen dets Jndkomster med 3 Mill. 420,000 Gylden aarligen, og det fik desuden skjønnere og frugtbarere Provindser, der ved deres Nærliggenhed og Beqvemhed til Seilads bleve det saa vigtige. Det vandt næsten mere end det tabte. Men denne Gang er dets Saar ulæggelige. – Man forsikkrer, at Bøhmens Rømning skulde tage sin Begyndelse den 17de og at ogsaa de øvrige Østerrigske Provindser, skulde være rømmede i Slutningen af denne Maaned. Ogsaa tales der stærkt om, at Udværkerne af Wiens Fæstning skulde nedbrydes igjen, hvortil man ogsaa synes at føie Anstalter. J Wien hedte det d. 11te at Keiser Napoleon hastigen havde begivet sig til Linz. General Lieut. Wrede, som skulde bryde med sin Division op til Salzburg, har nu faaet modsat befaling. I Pariser Blade af 16 Oct. anføres under Artiklen Studtgard følgende Fredsartikler, Østerrige ophæver sin Forbindelse med Engelland, bortviser denne Magts Gesandter og lukker sine Havne for Engellænderne ligesom førend Krigen. Det afstaaer Triest og den største Deel af Kystlandet til Kongeriget Jtalien, men beholder Fiume. Det afstaaer Gallizien og Østerrigsk Schlesien til Polen, og en Fransk Prinds bliver Konge af Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Sachsen faaer til Skadesløsholdelse adskillige Kredse af Bøhmen og en Naboprovinds. Erkehertuginden, af Østerrige formæler sig med Kronprindsen af Bayern, og denne faaer til Appanage Tyrol, Jun qvarteret og Hertugdømmet Salzburg. Østerrige faaer paa andre Steder nogen Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Det betaler Frankrige 80 Mill. Gylden for Krigsomkostningerne inden 6 Maaneder, og indtil den Tid beholder Frankrige Wien, Østerrige og Steyer mark besat. De Franske Tropper rømme strax Ungern, Karnthen og Mähren, trække sig tilbage over Donau, men blive i Besiddelse af Broerne. Den elendige Forfatning, hvori Jndbyggerne i Vesterbotten, som har været den sidste Tumleplads for Krigens Rædsler i Nordland, sukker under, overgaaer al Beskrivelse. Paa alle Enge er Græsset afædt eller nedtraadt, fra Kornagerne er Sæden borte; Heste og Hornqvæget ere bortførte eller slagtede; Jndbyggerne ere deels udvandrede eller omkomne, deels bortrykkede af Blodgang og andre smitsomme Sygdomme. Sognet Uneaa tæller allene 1500 Døde, foruden de Flygtede. Man er nu betænkt paa at lindre disse Ulykkeliges Kaar. Man har allerede bevilget dem et rentefrit Laan, af 50,000 Rdlr. Banco, og udkastet en Plan til frivillige Gavers Jndsamling i hele Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Den 4de d. M. gav det Kongelige Capel i Stockholm Handns Skabelse til Bedste for Vesterbottens ulykkelige Jndbyggere, og Jndtægten var 3000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Officielle Breve fra Rio de Janeiro til det Portugisiske General-Consulat i Stockholm melde, at Svenske Producter, saasom Jern, Staal, Beeg og Tjære søges meget der, især finde de to sidste Artikler stor Afsætning til de Kongelige og private Verfter. Der berettes ogsaa deri, at sammesteds er stor Overflødighed af Colonialvarer, saavel fra egne Besiddelser som fra Jndien. Jøvrigt skal Landets Dyrkelse have tiltaget meget, efter at det Kongelige Hof er blevet forflyttet did, og man har al Grund til at formode, at dette af Naturen saameget begunstigede Land vil snart have naaet den Grad af Uddannelse, som Regjeringens ivrige Bestræbelser lade formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Det ny Svenske Ostindiske Compagnie lader ved offentlig Auction, som holdes paa dets Comptoir i Gothenborg den 21de November d. A. Kl. 10 om Formiddagen, bortsælge følgende gjennem dets Foranstaltning med Americansk Skib fra Canton hjembragte Theer, nemlig: 10 a 15 Kister og Casser Tin, 350 a 400 dito Heysan, 200 a 240 dito Heysanschin, 500 a 540 dito Tonkay, 30 a 40 dito Patre Zionchoung, 250 a 270 dito Zionchoning, 1350 a 1400 dito Congo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Hamborg d. 17 Oct. Skibes Udklarering herfra til en Fransk Havn med Ballast, Skibsbygningstømmer, Jern, Hamp, Chinabark og andre Medicamenter, er ei uden Jndskrænkning bleven tilladt. Saadanne Skibe maae ei udklareres, førend at Ministeren for de indenlandske Anliggender i Frankrige har i følge erholdt Fuldmagt fra den Franske Keiser meddelt Tilladelse dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Moniteuren af 16 Oct. leverer under Artiklen London d. 27 Sept. Udtog af de Engelse Aviser, the Sun og the Times. J the Times læses de Debatter, der have været i Borgerraadet i Anledning af en udnævnt Commitees Forslag til at høitideligholde Kongens 50de Regjeringsaar d. 26 Oct. blandt andet ved en Lykønskningsadresse. Den, som talde djærvest ved denne Leilighed var Hr. Waithman. "Hvad Lykønskningsadressen angaaer, sagde han, da erklærer jeg, at jeg er aldeles ikke istand til at begribe hvilke Æmner til Lykønskninger vi skulle vælge, og jeg er af den Mening, at intet vil være vanskeligere, end at forfatte denne Adresse, uden at opfylde den med de groveste og skjændigste Logne. - Da Hans Majestæt besteg Tronen, vare vi et frit, lykkeligt og enigt Folk, og de offentlige Anliggender bestyredes af Lord Catham, den dueligste Minister, Engelland nogensinde har frembragt. Afgivterne vare da kun lidet over 7 Millioner, medens de nu ere voxede til 70 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Det ny Engelske Ministerium er endnu ikke kommet istand. Perceval er den eneste, hvis Udnævnelse til første Skatkammerlord Kongen har stadfæstet. Dundas ventes daglig fra Jrland til London. Cannings Eftermand skal være vanskelig at finde, og Lorderne Harrowby og Barthurst skulle have frabedet sig denne Post. Parlamentet sammenkaldes ikke mere i Aar. - Paa Walcheren, opkastes Batterier paa alle de Puncter, hvor en Landgang let lader sig udføre. Ogsaa Vissingens Fæstningsværker istandsættes og forsynes med ny Udværker. Af de 16,000 Mand, som haves paa Walcheren, ere neppe 6000 tienstdygtige. Der sendes mange Læger og Chirurger did, hvoraf de første faae 2 Guineer dagligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Den berygtede Kromand og General en Chef Hofer har endnu d. 10de Sept. i Jnspruck udstedt en Bekjendtgjørelse, hvori han siger, at mange Øvrigheder have viist sig meget dorske og uvirksomme i at lade deres Compagnier rykke ud, ja endog vægret sig derfor. Han erklærer enhver, der viser saadan Søvnagtighed i Landets Forsvar, eller kun i mindste Henseende lægger det hindringer i Veien, for Fædrenelands=Fiender, og truer med endog i sin Tid, at angive saadanne Personer hos Keiseren af Østerrige. Man vil gjøre alt for at tilveiebringe den tilbagestaaende Lønning, men ingen tør indtil den Tid opsætte den Tjeneste, han skylder Fædrenelandet. J en anden Bekjendtgjørelse skildrer han Landets Financer fra en meget slet Side, og anfører alt hvad der er nødvendigt til deres Ophielpelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Endnu d. 4 Sept. beleirede 30,000 Russer, Fæstningen Jsmail. Tyrkerne forsvare den godt. Commissionen for Oldsagerne har endvidere modtaget følgende: Fra Hr. Pastor Borch i Borup under Aarhuus Stift et halvt Skeeblad af Metal, fundet i en Høi, fra Hr. Doctor Koefoed, Stiftsprovst i Ribe, Aftryk af Ribe Capitels to forskjellige Sigiller, hvilke findes hos Hr. Rahr sammesteds, fra Hr. Pastor Glasemeder i Breitenberg, et talmudisk Manuskript paa 123 Palmblade, et Aftryk i Tin af en ei udkommen Medaille af Christian den 6te, samt en rund Steen, fra Hr. Cathala, Copiist i Rentekammeret, en Jern Stridshammer og to Steenkiler, som samlede ere fundne paa Bagsværd Overdrev nogle Alen i Jorden, fra Hr. Røt ger Colsmann 6 gamle Documenter, efter Opgivende fra Aarene 404, 1424, 1457, 1464, 1468 og 1469, 8 antikke Kobbere, en antik Træepokal, en meget gammel Pung strikket af Staaltraad, samt 5 førstelige Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Overauditeur og Søekrigsprocureur Schack har til Hs. Majestæt indsendt en Sølv Kaffekande af 100 1/2 Lod, 25 Piastre og 5 af Directionen for Depositokassen udstædte Obligationer til Jhændehaveren, hver paa 100 Rdlr. Dansk Courant, som et Offer til Statens Tarv, hvilket Hs. Majestæt allernaadigst har imodtaget; hvorhos Allerhøistsamme, i Anledning heraf, har befalet, at Beløbet i Danske Courantbanksedler af Solvkanden og de 25 Piastre skal tilstilles Courant banken for at tilintetgjøres, og at de 5 DepositokasseObligationer skulle tilfalde den synkende Fond. Til Biskop, Balle, den kristelige Olding, paa hans Fødselsdag. den 12te October 1809. Oldinge, som deel forestaa, skulle holdes dobbelt Ære værd, mest de som arbeide i Ordet og Lærdommen. Paulus. Med skærvet Blik at trænge dybt i Livet, Erkiende hvert et Guddoms lyse Spor Som knytter Himlen til den faldne Jord Blev Skialden fra det Høie naadig givet. Og skulde han da ei opløfte Røsten, Naar han paa Jorden skuer Ædles Gang? Saa hilses jo den gyldne Sol i Østen Af Himlens Fugle med en liftig Sang. At se en Mand, som gennem Verdensvrimlen, Sig mandig skød og kæmpede for Gud, Hvis Lyst og Lov var Jesu Kristi Bud, Hvis Borgerskab var altid høit i Himlen; Som vakte Slægten med sin Stemmes Torden, Og gav det angergivne Hjerte Fred; Det er at ser et Skin af Gud paa Jorden, Det er et Syn, som Engle glædes ved. Den Mand har Danmark set i Dig, du Gæve! Og skuer end som Olding Dig med Lyst, Dit Minde bygger i hver Ædlings Bryst, Og for Dit Held til Gud sig Bønner hæve: De lofte sig, som min, fra dybe Hjerte, Nedbede Held for Dig og for Din Æt, Nedbede Lindring for Din indre Smerte, At rene Hjerte og maa vorde let! Din Fødselsdag henskrider mild og rolig, Ei luende som i den unge Vaar. Thi Sommeren maa de i Efteraar, Men nærmende sig Vinteren fortrolig. Omaatte nu Din sidste Tid henile Saa ren og kolig, som Din Dag i Høst, Jndtil engang, i dybe, søde Hvile Dig skænkes Det, som var Dit Haab, Din Trøst! Grundtvig. Data til Betragtninger over et vigtigt Emne i Callisens physiske medic. Betragtninger a 2den Deel. Der fortælles Pag. 275, at Directionen for Fødsels- og Pleie-Stiftelsen har under 20 April 1804 allerunderdanigst indberettet til Kongen, at 11863 Børn ere fødte paa Stiftelsen i et Tidsrum af 16 Aar, og at af dette Antal Børn (de Dødfødte a. fraregnede) kun 1378 ( 1/2 Deel) ere bortdøde førend Udløbet af deres 6te Leveaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-28
Fødsels-Stiftelsen er i hæderlig Tiltagende (Pag. 494). J de sidste 16 Aar (fra 1793 til 1808) er der fødte før (fra 1788 til 1803) kun 14485. vide Tabellen Pag. 488. Efter hvilket Tidsrum af 16 Aar har da Directionen anstillet sin Beregning, dateret den 20 April 1804 Den kan ikke være uddraget af ældre Data, fordi de Fødtes Antal stiger aarlig og er den anstillet for de nærmeste 16 Aar, førend Jndberetningens Datum, den 20 April 1804, eller fra 1793 til 1808, saa viser jo Tabellen P. 488, at der i dette Tidsrum kun er fødte 14435. Heraf dødfødte. Medtagne af Mødrene. Følgelig ikke 11863, men kun som trængende til offentlig Forsorg og Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-31
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. al J Aftes ankom Deres Majestæter i bedste Velgaaende paa Frederiksberg Slot. Slotshangen. var i den Anledning paa det smagfuldeste oplyst med Lamper og Begkrandse. Hovedbelysningen var anbragt uden for Slottet. Paa Den faaes i Transparant . Nr. med en stor Krone over, og paa hver af Siderne en Colonne af Lamper. Overden inderste Slotsport læstes i TransparantDin Komme. Hulde Dronning Opmuntrer Kongeborgen, Dit Blik bebuder Fred. Paa Øen opførtes Musik af Hoboisterne af Kongens Regiment. Ved Deres Majestæters Ankomst omtrent Kl. 8 1/4, bleve de i Slotsgaarden modtagne af et Chor unge Piger med en passende Velkomstsang. Ogsaa Vesterbro og de fleste Bygninger i Frederiksbergby og Alleen vare illuminerede. Omtrent mellem 8 og 9 var Antallet af de Tilstedeværende størst, og man havde her Leilighed til at overbevise sig om Kjøbenhavns betydelige Befolkning. Det Hele var en sand Nationalfest, som enhver lige fra den første Embedsmand i Staten indtil den fattigste Daglønner tog Deel i Hangen aabnedes for alle og enhver ved Løsenet af et Canonskud Kl. 6 og lukkedes da det tredie Canonskud var affyret Kl. 11. De Holsteenske Ryttere holdt Vagt paa Runddelen neen for Haugen og det Sjællandske Skarpskytter Corps i Haugen og paa andre Steder, hvor det gjordes nødvendig. Ved den hele Høitidelighed herskede den største Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-31
J Middags holdt Deres Majestæter deres høitidelige Jndtog i Hovedstaden. Paa Gammeltorv bleve Allerhøistsamme modtagne af to Deputerede fra Magistraten og de 32 Mænd. Paa hver Side af Torvet var anbragt en Forhøining, hvor et Chor af Theatrets Sangere og Sangerinder afsang en til Dagens Høitidelighed passende Sang, under Accompagnement af blæsende Jnstrumenter. – J Aften er hele Staden illumineret.