JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Den Speierske Tidende fortæller følgende nylig forDagen komne, fast utrolige Tildragelse: En Kromand i Hermersberg havde en Datter, som fik et Barn ved en fattig Bondekarl. Opbragt herover, besluttede Forældrene at skaffe hende tilside. Jngen fik hende altsaa mere at see, og Forældrene foregave, at de ikke vidste hvor hun var bleven af. Først for kort siden fik Øvrigheden Nys om hendes Opholdsted. De grusomme Forældre havde nemlig i en Tid af 8 Aar holdt den Ulykkelige indspærret i et mørkt, af Brædder sammenslaaet og et Hundehuus ikke uliigt Hul i Kjælderen, hvor Kartofler og Brød havde været hendes eneste Næring. Da Øvrigheden befriede hende af dette grusomme Fængsel, havde hun kun endnu en eneste Pjalt af et Stykke Linned hængende om sig, og hendes Legeme, der var voret gandske krumt, var overalt bedækket med en saa fast Skorpe af Ureenlighed, at man, alle Rensningsforsøg uagtet, endnu ikke er kommet ind til Huden. Det i hendes Leie maaskee i flere Aar opdyngede Skarn og forraadnede Halm udbredte en pestagtig Stank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J Kanton Waadt (Pays de Vand) i Schweier et uhyre Klippestykke faldet ned af et Alpehorn (Dent de Midi) har knuset en Gletscher, som ligger ved dets Fod, og styrtet store Jismasser ned i Rhonefloden. - J Schweiz havde man dog formeent sig sikker for saadanne Natur-Ulykker, hvor den hellige Philo mene er optraadt som Menneskenes Beskytterinde. Hun erholder stedse flere Tilhængere. Nylig er en pragtfuld Fest feiret til hendes Ære i Ursulinerindernes Kirke i Freiburg, hvor de smukke Freiburgerinder have ladet bygge et pragtfuldt Alter til hendes Ære. Forgjæves søge agtværdige Geistlige at bevise, at Philomene har aldrig levet, og er kun Heltinden i en asketisk Roman; det hielper ikke, naar Menneskene blive begeistrede, saa bryde de sig ikke om det er for Noget eller for Intet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J et Caffehuus ved Olauerporten i Breslau, hvor der sædvanligt findes et Selskab af ovale Mænd, opfordrede nylig en ung Fremmed de Nærværende til at spille Billard med sig om en Dukat Partiet. Men Jngen indlod sig derpaa. Da udbrød den Fremmede, at da Jngen vilde spille og Penge, om da Nogen havde Lyst til at spille med ham om et Øresigen. "Med Fornøielse, hvis De behager!" svarte en lille undersætsig Mand, traadte hen til Billardet og greb en Quene. Men førend Partiel begyndte, vendte han sig til den Fremmede og sagde: "Men, min Herre, det er Brug her, at man først sætter ind, for man begynder at spille." Og dermed gav han den Fremmede en ret dygtig Øresigen. Alle Tilstedeværende udloe den Overmodige, der fandt det for bedst, at gaae sin Vei. Sydtyskland, og navnlig Bayern, bliver stærkt besøgt fra Jtalien, tildeels ogsaa fra Wien, af Folk der flygte for Cholera; stundom indtræffe 20 til 30 Vogne paa een Dag, saa Herbergerne overfyldes. Man har derfor i München nedsat en egen Kommittee, til at vaage over de nødvendige Forsigtighedsregler, hvorpaa ogsaa det herskende usunde, kolde, regnfulde Veirligt gjør Krav. Den menige Bayrer derimod er ikke bange for Cholera. "Den hellige Jomfru, trøster han sig ved sit Ølkruus - vil nok holde den ude!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Homeopathien har nu sine gyldne Dage i München, hvor Dr. Roth, der ei alene holder Forelæsninger derover ved Universitetet, men ogsaa har en mere udbredt Praxis end nogen Anden af de 200 () allopathiske Læger, har erholdt kongl. Tilladelse til selv at tillave sine Lægemidler, imod at uddeele dem uden Betaling, og holde en Dagbog over hver enkelt Patient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J Sachsen Weimarer Embedsmændene indskjærpet Taushed, der ogsaa i Henseende til deres Embedssager er udvidet derhen: "at de ved enhver offentlig Bekjendtgjørelse af Aktstykker skulle ansøge Statsministeriets bemyndigelse dertil;" dernæst erklæres: "en hver Meddelelse af Daadsager, som er bleven en Statstjener (ogsaa Advocater heri indbefattede paa Embedsvegne bekjendt, naar den ligger udenfor Forretningsgangen og ikke retfærdiggjøres ved hans Embedstilling, - for pligtstridig, og paalægges fordet tredie enhver Overtrædelse af disse Forskrivter disciplinarisk Reiselse."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
De hessiske Herrer v. Baumbach, Dr. Adelmann og Kraushaar, som have bevogtet Enke=Landgrevinden af Rothenburg, have til Løn for denne "cura ventris erholdt, den Første Storkorset, de to Andre, Ridderkorset af Løveordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J Hamborg saaes for nylig en Afbildning af et Luftskib, som i Kensington er udstillet til Skue, og med hvilket en Grev Lennor med 16 Ledsagere vil seile gjennem Luften fra London til Paris. Efter Bekjendtgjørelsen maa nu denne acrostatiske Underværks maneuvre allerede være udført. Forrige Søndag lod en Spekulant opstige en temmelig stor Ballon fra Wandsbeck, hvorved man omtrent kunde gjøre sig et Begreb og hvad der hører til for at 17 Mand kunne i en Baad hæve sig op i Luften. Denne Opgaves Løsning vilde være et overordentligt Spring af den menneskelige Aand i Opfindelsernes Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Jfølge Publikums Ønske har det Wolffske Kunstberiderselskab endnu holdt en tredie Væddeløbsridning paa Borgernes Exerceerplads i Altona. Dennegang udførtes ogsaa en Væddekjørsel, paa lette gammelromerske Vogne, med to modige Heste, som af Vognstyrenne, der vare i antike Dragter, kjørtes staaende, og var af et meget overraskende Skue. Ved Vædderid, ningen havdes tillige dennegang den Nyhed, at en Altonaer Borger, Hr. Lucas, havde tilbudt sig at ride omkaps med Kunstberiderne. Han reed paa en bruun Hest af holsteensk Race, tilhørende Hestehandler Wessels i Altona. Forventningen var, som man kan tænke sig, høiligen spændt, og Vædderistet gik for sig med Kraft, Anstrængelse og Færdighed. Og, hvad nu Jngen havde ventet, Hr. Lucas blev Seiervinder med en Hestelængdes Distance, og erholdt Præmien, et Sølv forgyldt Bæger. (Det Wolffske Selskab er nu reist til Lübeck, for derfra at begive sig til Khvn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Under sit Ophold i Christiania har Hs. M. Kongen udnævnt Fru Henriette Riis født Collett til Statsfrue hos Hs. M. Dronningen, og Ritmester, Dunker, Ordonantsofficeer hos Hs. M. Kongen, til Kammerherre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Redacteuren af det norske Blad, vestlandske Tidende, Hr. Aalholm, har nylig været i Paris, og der besøgt den gamle Heiberg. Denne 76 aarige Olding, den ældste af vore nulevende Skribenter, har i 3 Aar været blind, Med den Resignation, der caracteriserer store Sjæle, omtalte han denne sin store Ulykke saaledes: "Jeg fører, kan De troe, et trist Liv. J 3 Aar har jeg ikke kunnet læse i en Bog eller skrive et Ord. Jeg gaaer sjelden eller aldrig ud; thi jeg kan ikke gaae udenfor Døren uden Ledsager. Mine Øine have ogsaa tvungen mig til at afbryde al Correspondence undtagen med min Søn. (Med ham forresponderer han paa Fransk, ved Hielp af en Ecrivain public.) Jeg venter ham til Paris om et Par Maaneder, og ønsker meget at han kommer, for at jeg kan faae ordnet mine Sager, thi jeg maa jo snart foretage den lange Reise." -P. A. Heiberg er en stor og robust Mand, der end- og som Olding gaaer opreist, og er temmelig føer. Hans Ansigt har et Præg af Aand, Fasthed og Satire, som især bliver kjendelig under en Samtale. Forøvrigt ligner han gandske det Portrait som findes foran i hans Erindringer." – "Da jeg tog Afsked med den elskværdige Olding - tilføier Hr. Aalholm, sagde han med megen Varme: "Bring min Hilsen til Norge, til alle dem, der endnu erindre mig!" Det er dette Hverv, jeg herved opfylder; det er den blinde Oldings sidste Hilsen til hans Fædreland og til hans Venner, jeg bringer mine Landsmænd. Med Glæde og Vemod ville de modtage den, der kjendte og elskede Manden, og de som have læst hans Skrifter ville paany mindes den ædle Landsforviste, der blev et Offer for det Frihedssind, som han aldrig fornægtede. Forlangte Jndrykkelser. Den i de offentlige Blade i den senere Tid ofte omtalte Kjøbmand M. A. Cohn fra Ringkjøbing har nu saggivet, en betydelig Deel Bønder i det vestlige Jylland for ved Dom at tvinge dem til at forstrække sig med Laan, som de have tegnet sig for men nu nægte at præstere, paa Grund af at de Beviser Cohn udstæder for bemeldte Laan, ikke ere overeensstemmende med hans Løvte. - Skulde denne Paastand, ikke kunne bevises, vilde det i al Fald ikke være uinteressant at undersøge om Cohn har noget rettigt Krav paa disse Laan, Spørgsmaalets Besvarelse vil fornemmeligen beroe paa om hans Jndsamling af Laan henhører under Begrebet og Betlerie. – Den 62de § i Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet bestemmer Begrebet saaledes: "at Betlere ere alle de som paa Veie eller Gader, i Huse eller Gaarde, ved Ord eller Gebærder anholde om Almisse eller modtage samme." –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Nu har Cohn vel ikke forlangt Penge som Gave men som Laan. Men dette releverer intet, og neppe vilde nogen Domstoel frifinde en almindelig Betler for Straf, om han bruger Udtrykket: "Laan mig en Skilling!" istedetfor: "Giv mig en Skilling!" Ei heller gjør det noget til Sagen om Betleren kjører omkring eller gaaer omkring, om han forlanger smaae eller store Summer; Brøden synes endog i sidste Tilfælde at være mere qvalificeret. Det som constituerer Begrebet, er nemlig Omdriven fra Sted til Sted for at besvære Medborgere med Anmodninger og Understøttelse. Er det altsaa vist at Cohns Jndsamling af Penge er Betlerie, kan han ingen Tvangsret have erholdt over sine uheldige Subskribentere, eftersom en ulovlig Handling ingen Rettigheder kan begrunde. For Hr. Kammerraad Dalgas. Skal den i No. 152 af dette Blad fra flere af Hr. Provst Thunes Embedsbrødre til ham gjorte Opfordring om at sagsøge Hr. Kammerraad Dalgas være en Yttring af det Ønske, derved at bringe Hr. Provstens retfærdige Sag forDagen, saa have disse Herrer vel ikke modent overlagt, hvortil de egentlig raade og hvad Følgen af deres Opfording kan blive. Man vil dog vel indrømme at Melchisedeks og Pavedømmets Tider ere forbi, at vi ikke meere leve i nogen hirarkisk Stat, men at vi ere Protestanter, der i Sager, som vedkomme Troe og Sallighed, forkaste menneskelige Jnd stiftelsers Vilkaarlighed og Overmagt, og kun erkjende den hellige Skrift og den christelig-lutherske Religions Dogmer for deres Vandels eneste Rettesnor. Men naar nu hine 12 Bønder, der offentligen have erklæret at ville aflægge en corporlig Eed paa, fra Prædikestolen af Hr. Provstens Mund at have hørt, – sandseligen fornummet, – hvad Hr. Provsten nu under sin Embedseed nægter;" naar disse Bønder, antager jeg, ere ustraffelige Christne, og virkeligen aflægge denne Eed, saa opkastes det Spørgsmaal: Hvorledes bør Sagen bedømmes efter den civile og canoniske Ret? Naar flere ustraffelige Mennesker beedige at have hørt en Sag, saa er dette uimodsigeligen et positivt Beviis der altid ophæver det negative Beviis. Hr. Provst Thune kunde da ikke meere under sin Embedseed paastaae det Modsatte, men i det høieste, at han ikke erindrede Sagen. Have dHrr. Embedsbrødre vel overveiet dette For Guds Domstol har Edden, den være aflagt af hvilkensomhelst Stand, eens Betydning. Haanden i det Høie veier Bondens og Biskoppens Eed med samme Vægt. Hverken vor Religions guddommelige Stifter, eller sammes Reformatorer; hverken den Augsburgske Confession, eller Concordieformierne, eller andre symbolske Bøger, give den lutherske Geistliges Eed en sacramentalsk Udtydning, eller Ufeilbarligheds Præg, eller Symbolum af den christeliglutherske Religions Disciplin. Den Geistliges individnelle Embedseed bør ikke fremstilles som Lovgiver for Troen, tvertimod Folkets troeværdige Eed, thi ogsaa den Geistlige er et Menneske, og kan feile menneskeligt. Asmus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J tydske Blade har været indført en Beretning om en i Nærheden af Kiel stedfunden Forsamling af holsteenske Bøn med af dem valgte Deputeret og Supleant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J dette Blads No. 149 af 18de Septbr. er ligeledes bemærket at en lignende Forsamling mellem endeel sjællandske Bønder og deres Deputerede var indledt, og sandsynlig vilde finde Sted i den løbende Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Det være Jndsenderen tilladt i denne Anledning endvidere at bemærke, at slige Forsamlinger alt for længere Tid siden i Jylland har fundet Sted, i det 2de Deputerede i et af Amterne have berammet og afholdt Møder med Vælgernes og øvrige Beboeres Afsendinge paa forskjellige Steder i de Districter for hvilke de vare valgte, og der modtaget specielle Oplysninger om alle Landmanden paaliggende offentlige Byrder, være sig Skatter og Tiender, Skole= og Fattigafgivter, Ægter og Veiarbeide. De have tillige bragt i Erfaring, hvad for ommeldte Amt næsten eenstemmig ønskede og som var: Forandring i Consumtionsvæsenet til en umiddelbar Afgivt Svarelse af Landmanden saavelsom af Kjøbstæd beboere, frie Brænderie paa Landet, Afskaffelse af Frikjørsler, Sogneægter undtagne, og visse Forandringer ved Veivæsenet, fornemmelig med Hensyn til nye Chausseers Anlæg, samt disse Arbeiders Bestyrelse; hvilke deres Ønsker de udtalte med Beskedenhed og Maadehold. At der, hvor i bemeldte Amt fandtes fæste- og hoveriegjørende Bønder, blev udtalt Ønsker og Frihedserhvervelse paa passende Maader, er begribeligt, og hvo kan fortænke Landmanden i, at han gjerne vil opnaae og deeltage i en Frihed, der allerede for længere Tid siden er bleven Fleertallet af Provindsens Beboere, til Deel. Om paa flere Steder lignende Sammenkomster have fundet Sted er Jndsenderen ubekjendt, man formoder det, da man jo vel kan kalde det en Pligtshandling af enhver Deputeret at gjøre sig bekjendt med sine Committenteres Stilling og Ønsker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Spørgsmaal til de af Hr. Kammerraad Dalgas saakaldte "Fuldblodsmænd." Naar Fuldblodets Overvægt ei eengang ved Veddeløb kan dokumentere sig paa en tilfredsstillende Maade, lønner det sig da, at opoffre saa store Summer, for at gjøre det gjældende her i Landet? Med andre Ord, naar Fuldblodshesten Forfan nys, paa Kjøbenhavns Bane, løb sine 6000 Alen (en halv Miil) i 4 Winuter 43 Secunder, og Herodia, der, som bekjendt, ikke er Fuldblod, tilbagelagde den samme Vei i 4 Min. 56 Sec., altsaa kun 13 Secunder senere, skjøndt hun samme Dag og Dagen tilforn havde seiret i tvende andre Løb paa respective 40 Alen, hvad have da Fuldblodets forgudende Beundrere, at bramme af: Og naar Fuldblodshoppen Miss Bell, som tog Præmien i det sidste Løb paa 5000 Alen, dertil brugte 4 Min. 9 Sec., hvad Stort har hun da forud for HerodiaC. Grootjohan Man tillod sig for nogen Tid siden i d. T. at forespørge, om der endnu gaves en Amtsprovstlønningsfond, og i saa Fald, hvad Bestemmelse den havde. Den første Deel af dette Spørgsmaal finder let en authentisk Besvarelse i den officielle Anmeldelse af geistlige Embeder, som Tid efter anden forekommer i Collegialtidenden. Saaledes hedder det ved Anmeldelsen af det vakante Sognekald i Hillerslev og Kaastrup under Aalborg Stift: "Jfølge kgl. Resolution af 13de Jan. 1818 er Præstetienden af 87 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond." Den anden Deel af Spørgsmaalet henstaaer derimod endnu ubesvaret. En Sagkyndig vilde forbinde sig Publikum, ved at sprede noget Lys derover. Her staaer blot endnu den bemærkning, at der ikke i hele Aalborg Stift vides at existere een eneste Amtsprovst
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Det contrasterer besynderligt mod de høie Rugpriser man vil have i enkelte af Landets Egne, saasom paa Morsøe og i Horsens, at denne Kornsort kjøbes for Tiden i Ribe Amt vestlige Deel for 2 Rdl. H. C. (3 Rbd. 19 ½ s. Sølv pr. Tønde. Margrethe Palline Høegh-Guldberg, født Hahn. 2 Dydens Have stod en Plante skjøn, En kraftig Stamme, har den skjønne Frugter, Saa mild, saa rolig voxte den i Løn Og Venskab, Kjærlighed den blidt omdufted; Da gnavede en Orm den Plantes Rod, Da falmed den, snart saae vi den hensvinde, Og Taarer fløde, hvor den Svundne stod Taknemlighed den reiste der et Minde. Og det var Dig, Du var saa blid, saa god, Du ædle, brave, milde, fromme Qvinde, Omkring Dig Mage, Børn og Venner stod, Og nu saa snart Din Gravhøi de omringe; Saa tidt Du lindrede den Armes Nød! Saa mildt mod Alle smillede Dit Øie Derfor faa Mange sørge ved Din Død, Med Blikket hævet mod den Evighøie. Du som staaer ene og forladt igjen, Du den Hensvundnes ædle Ægtemage, Med Vemod mindes Du den tabte Ven, Med Vemod hine blide, skjønne Dage; Men Du er Mand, og Du har Mandens Mod, Du veed at knuse Taaren i Dit Øie, Thi Du er stærk, Du tidt i Stormen stod, Du vil for Smerten ei Din Nakke bøie. Men Moder, ak! for Dine Børn jeg veed Er ingen Trøst, for dem er nu kun Taarer, Thi Tabet af en Moders Kjærlighed, Til Sorg og Smerte Barnets Bryst udkaarer; Hvad er dem Glæden og hvad Livets Lyst! Hvad er dem alle Lykkens stolte Goder! Hvor kan vel Freden boe i Barnets Bryst! Naar det har tabt den blide, ømme Moder. Dog skal Din Aand omviste deres Fjed, Livets Storme kjærligt dem omsvæve, J deres Bryst indgyde salig Fred, Ved Haab og Troe og Kjærlighed dem hæve; Da skal en mild Erindring om Din Færd Neddæmpe Smerten og Dit Minde hædre, Da skal og de, ved Mindet og Dit Værd, Bestræbe sig, at ligne deres Fædre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Bekjendtgjørelser. Ved den her paa Seminariet sidst i afvigte Maaned i Directionens Overværelse afholdte offentlige Examen bleve 22 Elever demitterede: af hvilke 1 F. P. A. Preis erholdt förste Karakteer med Udmærkelse; 14 förste Karakteer: Meget Duelig, nemlig : N. K. Clausen, 1. Jensen L. Christensen, L. J. Veiessøe, Ch. M. Bach, J. Nielsen, L. P. Hansen, J. J. Wind Ch. L. Schmidt, A. J. N. Nissen, N. J. Lund, I. F. Schriner, P. Jacobsen og A. K. Gregersen, 6 anden Karakteer: Duelig: nemlig : I. 1. Östergaard, A. N. Pehn. H. Madsen, B. C. Blichmann, Ch. G. Carøe og J. P. Barsöe; 1 tredie Karakteer: Beqvem, nemlig : H. P. A. Thoresen. Ligeledes indstillede sig til Demissionsexamen, ifölge dertil erholdt Cancellie-Bevilling, 10 Privatister. Af disse udeblev 1 fra den mundtlige Prøve, 1 erklæredes for umoden; 4 tilkjendtes anden Karakteer: Duelig: nemlig: Ch. Moldt, L. I. Ebbesen, Ch. Nielsen og 1. W. Kjersgaard, fölgende 4. N. Ch. Lund, N.S. Sörensen, H. H. Lausen og M. Mathiesen, erholdt 3die Karakteer: Beqvem Redacteurerne af de andre Aviser i Aarhuus og Ribe Stifter ombedes at optage denne Beretning i de af dem udgivne Tidender Det Kongl. Skolelærer-Seminarium i Lyngbye, den 1ste October 1835. N. Sidenius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Efter Begjæring af Prokurator Jngerslew, for vedkommende Udlægshaver, foretages Auction over det Kurvemager A. T. A. Stumphff tilhørende Sted, gl. No. 294, nyt No. 557 paa Frederiksgade: 1ste Gang Tirsdagen den 13de October) For 2den - 20de middag 27de ) Kl. 11. 3die – Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie Auction i Stedet, der er bestaaende af 5 Fag Bindingsværksforhuus med Qvist og 4 Fag Baghuus med Gaardsrum, fælleds Brønd og Haveplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Tirsdagen den 13de Octobr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, lader Enkefrue-Stiftsprovstinde Secher formedelst Bortreise herfra Byen ved Auction i hendes Boepæl hos Hr. Kjøbmand Stigaard paa Studsgade, bortsælge: 1 Mahognie Skatol med Skab, 1 Birketræes Sopha og 12 dito Stole, 1 Birketræes Hjørneskab, 1 Bogetræes Sopha og 8 dito Stole, 1 Mahognie Frokost- og 1 dito Syebord, endeel Kjøkkentøi, med mere. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Efter Begjæring af Politieassistent Procurator Nielsen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, vorder den Hattefabrikor Hirsch tilhørende og iboende Gaard No. 880 paa det lille Torv opbuden til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes: Første Gang den 26de October ) førstkommende, Anden - - 9de November) om Formiddagen Tredie - - 23de dito ) Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadhuus den tredie derimod i Gaarden selv. Conditionerne kan forinden erfares hos Reqvirenten. Denne Kundgjørelse skeer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Aarhuus, den 30te Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Bog Auction i Horsens. Fredagen den 6te November førstk. og følgende Dag bliver ved Auction paa Horsens Raadhuus bortsolgt en betydelig Bogsamling, bestaaende af historiske Værker, Reisebeskrivelser, Romaner, Commedier &c. Trykte Cataloger faaes gratis hos Dhrr. Boghandlere: Reitze i Kjøbenhavn, Hempel i Odense, Sadolin i Aalborg, Kabell i Viborg, Schmidt i Nanders, Jessen i Aarhuus, Christensen i Veile, Rosenkilde i Colding, Hindberg i Fredericia, Termansen i Ribe, Fogh i Horsens og Hr. Apotheker Seidelin i Skanderborg. Commissioner for Udenbyes paatager sig Hr. Bogtrykker Fogh i Horsens. Horsens, den 1ste October 1835. Efter Begjæring af Hr. Procurator Thordsen bliver, Mandagen den 12te og Tirsdagen den 13de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 foretaget Auction ved Steenberg Strand over Vrager som tildeels er brækket, samt Seil, Touge, Ankere og Jnventarium m. m., af den dersteds, den 8de f. M. indstrandede Galease "Aglaja," ført af Capt. F. H. Evers af Rostock.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Tirsdagen den 13de October, i Middagsstunden, sælges ved Pakhuset i bemeldte Steenberg, 4 Fade hvidt, dækket Sukker, 5 Fade Sirup, 25 Sække Peber, 10 Kasser cassia lignea (Kaneel), samt 20 Skpd. Farvetræ, hvilket udgjør en Deel af den fra nævnte Fartøi bjergede Ladning; hvorhos bemærkes, at en Deel af disse Varer bortsælges i mindre Partier. - Lysthavende indbydes. Thisted, den 26de September 1835. Lützhøft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Viborg Landsoverret, ere samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen afdøde Told og Consumtionsunderbetjent Johan Rulffes, og ligeledes afdøde Hustrue Marie Rulffes, født Poug indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819 til inden fornævnte Tids Udløb at fremkomme med og at legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 12te October, 16de November og 14de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 10de Septbr. 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Ved Proclama af 21de dennes, der er læst ved Underretten, og som snarest mueligt vil vorde thinglæst for Landsoverretten i Wiborg, ere Alle og Enhver, der formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfrue Rasmine Glassau af Haastrup Bye, Stoubye Sogn, Bjerre Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til for undertegnede Skifteforvalter, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 23de Septbr. 1835. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Ved Proclama af 21de dennes, der er thinglæst ved Underretten, og som snarest mueligt vil vorde læst for Landsoverretten i Wiborg, ere Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter afgangne Hans Nielsens Enke Maren Gregersdatter af Kragborre i Raarup Sogn, Bjerre Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819 og under Fortabelse af deres Ret, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende at en Samling i Boet bliver afholdt her paa Contoiret, Onsdagen den 14de October d. A., om Eftermiddagen Kl. 3. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 23de Septbr. 1835. With.