Aalborg Stiftstidende, 1840-08-10
Udlandet. Dagspostens Efterretninger. Den franske Regjering har omsider declareret sig. Moniteuren af 1ste ds. indeholder en kgl. Ordonnants, som befaler, at Classerne af 1837, 38 og 39, tilsammen 150,000 Mand, skulle kaldes under Vaaben. Marinen skal forstærkes med 10, on Matroser, 5 Linieskibe, 13 Fregatter og 9 Dampskibe. Den franske Marines effective Styrke vil i 3 Maaneder saaledes komme : til at bestaae af 25 Linieskibe og 24 store Fregatter. J Frankrig synes Alt saaledes at tage en krigersk Vending og Bladene gjøre endog opmærksom paa et Krigs=Symbol, som fra de høiere Regioner er blevet nedsendt, idet i de sidste Dage en Øen pludselig har taget Sæde paa Bastillepladsen, paa den Fakkel, som Frihedens Genius holder i sin Haand, hvilket Billede Temps imidlertid paa en skarpsindig Maade tyder saaledes: "Ornen synes at være et Frihedsbud, afsendt for at bringe sine Martyrer en taus Hyldest. Paa Londons Børs gjorde Efterretningerne fra Paris ikke stor Opsigt, da den Anskuelse synes at være almindelig udbredt og ligeledes ved Pressen at have gjort sig gjældende, at det ikke har stort at betyde med alle Frankrigs krigerske Tilberedelser og at Freden ikke vil blive forstyrret. Marning Chroniele hedder det saaledes: Uagtet alle disse Demonstrationer nære vi imidlertid vedvarende med usvækket Tillid den Tro, at den almindelige Fred ikke vil blive brudt. J Frankrig, saavelsom i England, bestemmer den fornuftige og tænkende Deel af Folket definitivt Regjeringernes Gang, og hvor stor endogsaa Dieblikkets tilsyneladende Ruus kan være, saa tiltroe vi dog Jndflydelsen af den virkelig indflydelsesrige Deel af den franske Nation, at den er istand til at undertrykke ophidsede Politikeres forrige Jver." Times giør tillige opmærksom paa, at Frankrig i det Hele kun har 40000 Matroser, af hvilke 14,000 allerede ere i Tjenesten og Resten er uundværlig paa Coffardiflaaden, saa at den decreterede Udskrivning af 10000 Matroser kun kan tilveiebringes derved, at man enten blotter Coffardiskibene eller i en Fart omstempler Landmænd til Sømænd. Jfølge et fransk Blad havde Hertugen af Orleans fordret, at det øieblikkeligt skulde træde meer omfattende Forholdsregler i Kraft og at Kongen ogsaa havde deelt denne Mening, som imidlertid maatte vige for Cabinettets moderatere Anskuelser, Opstanden i Syrien er bleven undertrykt, hvortil Concessioner fra Jbrahim Paschas Side isærdeleshed skulle have medvirket. Jøvrigt berette Breve fra Beirut af 12te Juli, at Paschaens Albanesere under de skrækkeligste Gruomheder havde banet sig Vei til Bjergene, ødelagt alle derværende Landsbyer og nogle Klostre tillige og bortrøvet en Mængde Kostbarheder, hvorefter Bjergfolkene havde underkastet sig. Den ægyptiske Flaade, paa 13 Seilere, var allerede vendt tilbage fra Beirut til Alexandrien. To engelske Linieskibe og en Fregat befandt sig der endnu. Denne Efterretning om Undertrykkelsen af den syriske Opstand vil udentvivl ogsaa have en Nedstemning af den krigerske Tone i Frankrig til Følge. - En Deputation fra Jøde Menighederne i London og Paris, bestaaende af den Londonske Sherii, Sir Moses Montefjore, den franske Advocat, Dr. Cremieux, o. Fl. ere afreiste til Syrien for at undersøge de bekjendte Begivenheder ved de mod Jøderne i Damaskus forovede Grusomheder. Deputationen var den 2de f. M. ankommen til Malta.