JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-09-11
Reisende. Med Dampskibet "Jris" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 9de September: Justitsraad Børgesen, Cancellie. Schou m. Frue og Datter, Fru Kammerh. Reedtz m. Kammerifr., Frøken Line og Laura Willemoes, Fru Hofjægerm. Carlsen og Domestiker, Oberstl. v. Trepka, Forvalter Thisted, Kbm. Schjøtt, Wolff og Stauteenmacher, Hr. de Conninck, Fabrikant Levy, Exam. jur. Blæsberg, Urtek. Funch, Fru Schmidt, Brygger Friedel, Seminarist Christensen, dHrr. Møldrup og Asmussen, Jfrne Schougaard, Petersen, Larsen, Dragheim, Boltwig og Høegh, Mad. Thaarup, dHrr. Weis og Waage Petersen, Organist Kabell, Pastor Kabell, Skibsbygm. Thomsen, Capt. v. Rømler, Kbm. Hald, Bierring og Kiergaard, Skom. Andersen m. Kone og 4 Børn Skræderm. Morell, Fuldm. Ottesen, Meelh. Walseth, Organist Larsen, Kbm. Møller, Schmidt og Hesbeck, Proc. Alsted med Familie, Hr. Becker m. Søn, Contorist Byberg m. Familie, Frk. Lindbom, Kbm. Brix, Cand. Levin, Jfr. Sophie LevinGuldsm. Momme, dHrr. Bøggild, Uth og Ravn, Høiskoleeler, Johansen, Bogh. Basse, Farver Nielsen, Hr. Saaby, Jfr. Lund, Helene Svenstrup, Mad. Schaton, Garver Hansen samt endeel Matroser og Soldater, ialt 186 Passagerer. Døde, Kjøbenhavn: Amtschirurg Dorbritzs Enke, Johanne; Jensine Emilie Bøggild, f. Hviid, 45 Aar; Bagermester Johan Anton Elias Bock, 48 Aar; Cand. theol. Christian Conrad Sophus Juel, Jnger Kjerstine Juul, f. Sich, 57 Aar; Wilhelmine Kannevorff, 46 Aar; Hedevig Augusta Nielsen, f. Si borg, 42 Aar. - Helsingør. Johan Fr. Ferd. Johnsen, 22 Aar. - Vordingborg: Henriette Charlotte Bocher (paa et Besøg her). - Slagelse: Sadelmagermester Christian Georg Ernst Heinrich, 74 Aar. - Trollesminde, Kammerraad og R. af D. Christian Madsen. - Nyborg: Charlotte Dorthea Sørensen, 20 Aar. - Knudshoved pr. Nyborg: Sara Bernhardine Marg. Henriette Petersen, 22 Aar. - Odense. Hattemager Hans Petersen. - Løgstør, Karen Nors, f. Greisen, 48 Aar. Vaarst: Skolelærer Thomas Christian Larsen. - Flensborg; Stabstambour C. G. A. Sønderskov, 37 Aar. Han døde i Fangenskab af et Skudsaar i Underlivet). – Chandernagor i Ostindien: Artbur Ogilvie.
Viborger Samler, 1848-09-11
AVERTISSEMENTS. At Færgens Reparation ved Hvalpsund nu er fuldført og at Transporten af Heste og Kreature m.v. mellem Hvalpsund- og Salling atter begynder den 12te d. M., meddeles herved, Herredscontoiret i Hobro, den 9de September 1848. Hover.
Viborger Samler, 1848-09-11
Hos Gjæstgiver Preisler er i Løverdag Aftes en Kaskjet forbyttet. Vedkommende behager at ombytte samme paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1848-09-11
Nørre-Jyllands Stændertidende 1848 faaes for 3 Mk. pr. Exemplar hos H. Wissing. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-09-12
Vibore Snito Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 76 Aarg. Tirsdagen den 12 September 1848. Nr. 158.
Viborger Samler, 1848-09-12
Udenlandske Efterretninger. Nordamerica. Breve fra New-York af 21de Ang. anmelde Efterretningen om en frygtelig Jldebrand den 7de Aug. i Staden Albany (i Prov. New-York), hvorved 15 a 20 tætbeboede Qvarterer (en Strækning af 1/2 engelsk Miil) ere ødelagte i en Tid af 5 Timer. Ved at sprænge flere Huse blev der sat Grændse for Jldens Ødelæggelser. Foruden Husene ere ogsaa 60 a 20 Flodfartøier nedbrændte. Flere Mennesker have tilsat Livet; Skaden anslaaes til 3 Mill. Dollars.
Viborger Samler, 1848-09-12
Storbritannien og Jrland. London, den 5te Septbr. Sukkerbillen og Billen om den diplomatiske Forbindelse med Rom have erholdt kongeligt Assent. Frankerig. Journalen la Presse af 1ste September siger, at ved den af den tydske Centralmagt umiddelbart efter Mailands Capitulation til Lombardiet sendte Deputation, der ligesom har banet Veien for Underhandlinger fra Kongen af Sardiniens Side med den seierrige østerrigske General Radetzky, er Carlo Alberto, Konge af Sardinien, saaledes den første Monarch i Europa, der har anerkjendt Frankfurter-Centralmagten, medens til samme Tid Frankerig gjør Vanskeligheder ved at modtag Fr. v. Rauner. Barbes, Blanqui, Albert, Courtais, kort hele den 15de Mai skal i den første Halvdeel af Octbr. møde for Assiserne. Trods det østerrigske Cabinets undvigende og foreløbig afslaaende Svar skrives fra Paris under 4de September, hersker der i denne Hovedstad ikke Frygt for Krig. Rusland, som i den seneste Tid søger Frankerigs Venskab, skal imidlertid have udtalt sig med Bestemthed imod en fransk Jntervention i Jtalien.
Viborger Samler, 1848-09-12
Tydskland. J en Skrivelse fra Frankfurt an Main af 5te Septbr. hedder det: "Der gives Mange, der tvivle og Rigsdagens Bestaaen; vi haabe og mene, at de ville skuffe sig. Det synes, at Centralmagten vil vandre af den Vei, den engang har betraadt, og i det Tilfælde, at det nuværende Rigsministerium styrtes, vil der neppe fremtræde et nyt, der kunde drive det igjennem at afslaae Vaabenstilstanden og fortsætte Krigen imod Danmark.
Viborger Samler, 1848-09-12
Den i denne Tidendes Gaarsnumer meddeelte Efterretning fra Hamborg af 7de Septbr., der tillige anføres i Fædrelandet, maa være Resultatet af hvad der passerede i Frankfurt i Løbet af den 5te Septbr.
Viborger Samler, 1848-09-12
Ungarn. Pesth, den 1ste Septbr. Flere ungarske Journaler meddele den Efterretning, at Krigsministeren Messaros har ved Temerin vundet en glimrende Seier over Raigerne. Krigsministeren skal have lagt for Dagen den største personlige Tapperhed. Wienercabinettet har paa ny paalagt det ungarske Ministerium at tilsende Ban i Croatien (Jellachich) den Sold, der skyldes de af ham anførte Krigere. Da den ungarske Finantsminister Kos set gjentagne Gange har afslaaet dette, saa kan Jellachich antage dette Afslag som Paaskud til et Angreb imod Ungarn.
Viborger Samler, 1848-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Enkedronning Marie Sophie befinder sig i denne Tid meget upasselig, og har i flere Dage (Fyst.) maattet holde Sengen.
Viborger Samler, 1848-09-12
Under 25de f. M. har det allern, behaget Hs. Maj. at tillade, at de Testamenter, som oprettes i Felten, maae skrives paa ustemplet Papir.
Viborger Samler, 1848-09-12
Under 7de f. M. har Hs. Maj. Kongen rescriberet, at Aarhuus frivillige Jægercorps, skal opløses. Denne Opløsning er foranlediget derved, at uagtet Corpset i en Samling den 12te April havde erklæret sig villigt til at marschere til Grændsen for at støde til Armeen, Pluraliteten af samme senere, da Corpset ifølge Opfordring, fra Generalcommanden var blevet beordret til Afmarsch, undslog sig for at opfylde det saaledes givne Tilsagn, imedens samtlige Corpsets Officerer erklærede sig beredte til at følge med. Vel, siger Rescriptet, kunde der ikke paahvile Corpset nogen Forpligtelse til at marschere mod Fjenden, naar det ikke skeete aldeles frivilligt, men efter hvad der saaledes har tildraget sig, finder Hs. M. ikke, at det kan være til nogen væsentlig Nytte til Fædrelandets Forsvar, og at der ikke heller i Fremtid opnaaes noget væsentligt Øiemeed med et saadant som særskilt bestaaende Corps. Jøvrigt udtaler Rescriptet Hs. Majestæts Paaskjønnelse af den Beredvillighed, hvormed Corpsets Officierer og de Øvrige af dets Medlemmer, der ere blevne deres tidligere gjorte Tilbud troe, have været (N. Tid.) villige til at marschere mod Fjenden.
Viborger Samler, 1848-09-12
Odense, den 9de September. Jaftes drog en talrig Mængde af Byens Jndvaanere med Musik og Fakler til nogle af vore fra Fangenskabet tilbagevendte Tappres Bolig(Ritmester Würtzen, Lieutenanterne Wedell og Paulsen, Alle af 6te Dragonregiment) for at bevidne dem deres Anerkjendelse og byde dem Velkommen. (Hp. Av.) Faaborg, den 8de Septbr. At der er nogen Uro tilstede i Slesvigholstenernes Leir, derom vidner flere af vore hjemkomne Fangers Udsagn, at Militairet i Rendsborg har raabt Frederik den Syvende leve, samtidig med at nogle af Jndvaanerne raabte leve Republiken, Slesvigholsteen, og andre leve den provisoriske Regjering."(Hp. Av.)
Viborger Samler, 1848-09-12
En af de i "Geiser" Ombordværende fortæller: at da Skibet med de fangne Slesvigholstenere ombord nærmede sig Eckernførde drog endeel Baade, der alle førte den schwartz-roth-golden." Fane, det imode. Besætningerne sang "Schleswig=Holstein meerumschlungen" og Fangerne, der indtil da havde forholdt sig aldeles stille og rolige, begyndte strax at vise sig muntre og livlige, ligesom de ved Landgangen strax toge Deel i den af Baadenes Besætning udførte Sang. Da Dommen, hvorefter den unge Spion "Gülich var kjendt fortjent til at hænges og det kongelige Benaadningsbrevs Jndhold blev oplæst for ham, skal han have sat et meget frækt Ansigt op og trukket ikke saa aldeles umærkeligt paa Smilebaandet, hvad ogsaa den Herre gjorde, der modtog Fangerne. At det ærgrede Krigskibets Besætning at maatte taale dette Uvæsen og at den havde ønsket sig Raadighed til at behandle samtlige disse Frække efter Hjertenslyst for at lære dem at vise lidt mere Respect, er en Selvfølge. (S. Bl.) Svendborg, den 9de September. Efter Forlydende skulle de skaanske Husarer allerede i Morgen bryde op herfra Egnen og afgaae til Nyborg for at indskibes til Sverrig. Det her indqvarterede Gotha=Artilleri vil blive (Svb. Av.) indskibet herfra.
Viborger Samler, 1848-09-12
Privatbreve fra Flensborg fortælle en Historie der fra Fjorden, som de slesvig-holsteenske Blade ikke have meddeelt, uagtet den ellers er morsom nok, eller maaskee netop fordi den er det. Fra et af vore Krigskibe havde man en Nat sendt nogle Folk i Land, som, da de atter gik ombord, efterlode i nogen Afstand fra Kysten en temmelig stor Baad, uden Besætning. Næste Morgen blev derved Synet af dette let erobrelige Krigskib stor Allarm i den tydske Leir. Man samlede strax nogle Joller, og roede hen, for at tage den danske Fregatunge i Besiddelse, muligviis i den Tanke, at den ved god Behandling med Tiden kunde voxe op og blive stor. Men saasnart et Antal Tropper havde besat Baaden, begyndte den, uden deres Medvirkning, at bevæge sig, først sagte, og efterhaanden hurtigere og hurtigere, heelt ud paa Dybet. Hvad var her at gjøre, Svømme kunde man formodentlig ikke, og at hugge Touget over, hvorved Baaden, som det senere viste sig, under Vandet var fastgjort til det langtude liggende Krigskib, dertil havde man i sin Besippelse ikke den fornødne Forstand. Saaledes maatte da de tappre tydske "Dogger, forsvarsløse paa det dem fjendtlige Element, finde sig i, som en Dræt Rødspætter eller Sælhunde, at blive opfiskede af den danske "Seerauber." Og saaledes endte da ogsaa dette "ruhmbedeckte tydske Marineforetagende, lig det ved Kiel, til almindelig Fornøielse for de danske Ulke. (Af Kjøbenhavnspostens" Breve fra Elben.) Horsens, den 9de Septbr. Flere tydske Hestehandlere vare indtrufne til Skanderborg Marked igaar for at indkjøbe Heste. Hvorvidt de gjorde Affairer i Hestehandelen vide vi ikke; men saameget skal være vist, at de Herrer Tydskere ikke alle mødte den bedste Modtagelse. Blandt Andet blev en af disse gjenkjendt i Skanderborg som den Person, der i sit tydske Hjem under nærværende Krig skal have sat Svineføde tilligemed en Spand Vand for nogle indqvarterede danske Soldater, med den Yttring, at den Føde var passende og god nok for dem. Fornuftige Folk i Skanderborg foreholdt ham det Upassende og Umenneskelige heri, især af en saadan Person, der har nydt saamegen Velvillie under sine foregaaende Ophold her i Jylland. Enkelte vilde til at tage Prangerens Sag; men Modpartiet var saa stort, at den gode Pranger fandt det raadeligt, for ikke at blive nødt til at nyde Erstatning for den de danske Soldater af ham tildeelte Nation, at absentere sig snarest muligt ud af en Bagdør. Han slap da med Skrækken. (Horf. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-09-12
Hr. L. Bøggild har under 6te De, ladet indrykke Følgende i Kjøbenhavnsposten:" "Jeg undertegnede Lars Bøggild fra Moesgaard pr. Randers, forhen Kjøbmand og første borgerlig Raadmand i Aalborg, ønsker at blive valgt til Rigsdagsmand, hvorom man behager at henvende sig til mig. Jeg er Christen og Mennesteven og fordrer for mig selv og Andre Menneskerettigheder. Jeg hylder det Valgsprog: Med Lov skal man Land bygge; men Loven bør være lige for Alle og af Alle kjendes og mod Alle overholdes. Jog anseer den constitutionelle monarkiske Regjeringsform for den bedste." Viborg. Efter Opfordring af et større Antal Vælgere hersteds har Hr. Landsoverretsassessor Bregendahl erklæret at ville stille sig som Valgeandidat for det District, hvorunder Viborg By kommer til at sortere. - Ligeledes skal Hr. Landsoverretsprocurator Jespersen. nu definitivt have besluttet at stille sig som Valgcandidat for Aalborg By o. s. v.
Viborger Samler, 1848-09-12
Handels-Efterretning. Ved den under 4de De afholdte tredie Auction over Hostrup Gaard og Mølle blev Cancelliraad Anchersen i Veile Høistbydende med 22,600 Rbd. Eiendommen vil nu komme til 4de og sidste Auction i October Maaned. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1848-09-12
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 6te September: J. Newton fra Hull til Thisted, H. P. Mortensen fra Hartlepool til Struer, N. H. Ankersen, fra dito til Hjarbek, Alle med Steenkul, T. N. Jerne fra Londen til Struer med Ballast. Den 7de: B. Reiersen fra Mandahl til Hjarbek, H. Uldrigsen, K. Tharaldsen, T. Lunnevig, O. Reiersen, L. Petersen, Alle fra Mandahl til Skive med Trælast, J. Jørgensen fra dito til Lemvig med dito. - Udg. den 6te: N. Hansen, N. H. Anthonissen, Begge fra Thisted, til London med Havre, A. C. Larsen fra dito til England med Byg, S. L. Svendsen fra Struer til London med Havre, P. Danielsen fra dito til dito med Byg, H. Lauritsen fra Nykjøbing til England med Havre, H. Breum fra dito til dito med Kornvarer, O. Aanensen fra dito til Christiansand med dito, P. Baadsgaard fra dito til England med Havre, J. Mathiesen fra dito til dito med Byg, N. P. Madsen fra Skive til dito med Havre, J. Sonnichsen fra dito til dito med Kornvarer, P. Carstensen fra Thisted til dito med Havre, N. H. Jensen fra dito til London med dito, P. S. Frost fra Lemvig til dito med dito og Smør.
Viborger Samler, 1848-09-12
Reisende. Med Dampskibet "Lolland fra Kallundborg til Aarhuus, den 10de September: Kjøbmand Petersen, Pastor Østrup med Kone, Frøken Dre bolt, Fru Mønsted med 2 voxne Døttre og 1 Tjenestepige, Etatsraad Schönning med Frue, Slagtermester Scheibel, Hestehandler Petersen, Dyrlæge Carøe, Møller Kryger, Dhrr. H. og C. Kjersgaard, Gjæstgiver Petersen, Hr. Knudsen. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 11te Ds. Baron Bretton med Frue, Capt. Staal med Frue, Jomfrue Pige, Auditeur Liebe, Mad. Frisch, Proprietair Hansen, Maler Roed, Kjøbmand J. Monberg.
Viborger Samler, 1848-09-12
Døde. Kjøbenhavn: Slotsgartner ved Rosenborg Slotshave, J. P. Petersen, R. af D.; Anna Margr. Smith, f. Rask Jfr. Cathrine Margr. Hoffmann, 78 Aar. - Aakjær Degnebolig paa Bornholm; Jørgen Gad Lund, 52 Aar. - Weileby. Jacobine Elise Lützen, f. Nielsen, 53 Aar. - Nyborg: Charlotte Dorothea Sørensen, 20 Aar. - Ørritzlevgaard, Proprietair Wilhelm Møller, 40 Aar. - Tranekiær, Musicus Georg, Boldemann. - Aalborg: Enkemad. Cathrine Barbara Sommerfeldt, f. Andkiær, 68 Aar. - Randers, Frøken Henriette Severine Meyer. Hvad er en Constitution? Af Rector F. C. Olsen. En Ting skal kjendes og agtes efter den Nytte, som den giør. Hvad en Constitution eller fri Forfatning er, og hvad Værd den har, kan et Folk kun da fuldkomment faae at vide, naar det i nogen Tid har levet under en saadan Forfatning og prøvet, hvorledes man derved befinder sig og hvorledes det gaaer til i Landet. Spørger man en Engelskmand, Franskmand eller Nordmand, som alle have levet under en fri Forfatning, hvorledes de synes om den, saa svare de godt. Spørger man dem, om de vilde miste deres Constitution, saa svare de nei, for ingen Priis. Man kan altsaa af andre Nationers Vidnesbyrd vide, at det er godt, at have en fri Forfatning. Men man kan ogsaa lære, hvorledes en fri Forfatning er beskaffen, og deraf slutte sig til dens Nytte og Fordele. Dog maae vi først kjende den Regjeringsform, vi have, før vi kunne tale om den, vi ikke have. Ellers kunne vi ikke gjøre nogen Sammenligning og altsaa heller ikke dømme om Sagen til nogen Nytte for os selv. Vi gjøre derfor vel i at betragte den Regjeringsform og medfølgende Tilstand, under hvilken vi hidtil have levet.
Viborger Samler, 1848-09-12
Efter Kongeloven har Kongen ene og alene næst efter Gud al Magten i Landet. Han har Magt til at give, forandre og ophæve Love og Forordninger efter sit Velbehag, og han kan undtage hvad og hvem han lyster fra Lovens almindelige Befaling. Han har Magt til at paalægge Skatter og Afgifter, og han raader over Statens Penge. Han kan føre Krig og slutte Forbund med hvem han vil. Han har den høieste Magt over hele Geistligheden, at beskikke og anordne al Gudstjeneste, kun skal han selv bekjende sig til den evangelisk lutherske Lærre efter den Augsburgske Confession og haandhæve samme i Landet. Han har Magten til at dømme, straffe og benaade: Kort ingen Magt er Enevoldskongen betagen, og alle Statens Forretninger skulle skee i hans Navn. Denne Magt udøver han ved Hjælp af sine høie, lavere og laveste Embedsmænd, hvoraf de høieste udgjorde eller udgjøre de forskjellige Collegier. Alle disse Embedsmænd ere ligesom Kongens Øine, Øren og Hænder. De staae ingen Mand i Landet til Ansvar for hvad de foretage sig, uden Kongen eller hvem han det betroer. Mener Nogen sig at være skeet Overlast eller Uret af dem, da kan han i Almindelighed ikke søge Opreisning eller Erstatning ved Domstolene, men skal først foredrage Sagen for vedkommende høie Collegium. Collegiet pleier da at indhente den anklagede Embedmands egen Forklaring samt Oplysninger fra hans nærmeste Foresatte, og til Slutning kommer det an paa Collegiets Mening, om der skal blive Sag af, eller ikke.
Viborger Samler, 1848-09-12
Jeg har her tegnet nogle Hovedtræk af Embedsherredømmet (Bureaukratiet) og Tilstanden under det. En viis og kraftig Konge kan med sit Legeme af Embedsmænd udrette store Ting; han omgiver sig med de ypperligste Mænd, og saaledes bliver der Aand, Liv og Kraft i det Hele. Men mangler Aanden, saa bliver Legemet dødt og magtesløst. Svage Regenter, som dog selv ville raade, taale ikke gjerne stærke Hoveder og Charakterer, omkring sig; det har Historien ofte lært, men ere de øverste Embedsmænd maadelige, saa gaaer Virkningen nedad og gjennemtrænger den hele Bestyrelse, Folkets Tilstand og tilsidst Folkets Tænkemaade. Slutteligen skal jeg endnu bemærke dette: Har Enevoldsmagten end i vigtige Henseender hindret Udviklingen af et kraftigt Folkeliv og været medvirkende Aarsag til nationale Tab, saa har den dog i andre (f. Ex, hvad Videnskab og Kunst angaaer) givet Nationen Leilighed til en fri Udvikling; Domstolene nyde almeen Agtelse og Tillid, Folket har stundom lidt endeel, men i Regelen, ikke været bebyrdet over Evne. Vel ere Standsprivilegierne blevne opretholdte og have desuden aabnet fortrinlig Adgang til de vigtigste Poster, men paa den anden Side er Bondestanden bleven hævet fra dens forrige nedtrykte Tilstand. Meget Godt er skeet under Enevoldsregjeringen, som dog ingenlunde alt bør tilskrives dens særegne Beskaffenhed; og den er i det Hele hos os bleven udøvet med Mildhed og Maadehold, ligesom den og har føiet sig endeel efter Frihedsaandens Fordringer. Og fremfor alt kunne vi glæde os ved, at Sædelighed og Troskab, Dygtighed og Fædrelandssind er bevaret hos Folket. Derpaa ville vi saameget mere bygge Haabet om tilkommende gode og glædelige Tider under nye Forhold.
Viborger Samler, 1848-09-12
AVERTISSEMENTS. J Ugen fra 3die til 10de September er til Comiteen til Jndsamling af Bidrag til de i Krigen Saarede og de Faldnes Efterladte indkommet i ugentlige eller maanedlige Bidrag 23 Rbd. 2 Mk. 9 s.
Viborger Samler, 1848-09-12
J de foregaaende Uger er indbetalt. 570 – 3 12 – Altsaa er til Dato indbetalt til Comiteen 594 Rbd. - Mk. 5 s., C. N. Tang. Paa Grund af Bortreise der fra Byen, agter jeg Underhaanden at afhænde: En Commode, en Skriverpult, tvende Sophaer, en lille Vindovns-Kakkelovn, en Skorsteensindretning. en solid Stolpeseng med Madratser, en Deel gode Tørv samt en 3 a 4 Læs god Høe og Vikkehavre. Th. Schønau.
Viborger Samler, 1848-09-12
En Præstesamilie ønsker sig en dannet og duelig Lærerinde for et Par smaae Piger. Billetter, som indeholde Oplysning om Vedkommendes Navn, Alder, nuværende Stilling og Opholdsted, den Løn, som attraaes, samt Afskrift af Anbefalinger, kunne under Mærket: B. H., aflægges paa dette Blads Contoir J Dalsgaard Præstegaard ere circa 20 Tønder god Sæderug tilkiøde.
Viborger Samler, 1848-09-12
Trykfeil. J Nr. 157, 4de Col., 1ste Sp., L. 37 fra neden staaer: "den", læs: "dens", ligeledes 29 L. fra neden staaer: paatrænger", læs: "paatrænges. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-09-14
Tidende. Fiborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 76 Aarg. Torsdagen den 14 September 1848. - Nr. 159.
Viborger Samler, 1848-09-14
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 5te Septbr. Dronningen sluttede idag i egen høie Person Parlementssessionen med en Tale, hvori det hedder til Slutningen, hvor Talen er om de udenlandske Forhold: "Jeg har paa formel Maade fornyet mine diplomatiske Forhold til Frankerig. Den gode Forstaaelse imellem de to Stater har vedvaret uden den mindste Afbrydelse. Begivenheder af høi Vigtighed have forstyrret den indre Rolighed i mange Stater, saavel i Norden som i Syden. Disse Begivenheder have ført til Fiendtligheder med Nabostaterne. Jeg anvender i Forening med andre venskabeligsindede Magter mine bon officia for af mindelig Vei at bilægge disse Differentser, og jeg nærer den tillidsfulde Forventning, at vore Bestræbelser ville lykkes. Frankerig. Ved den sidste store Mønstring i Paris paraderede 64 Bat. Jnf., 25 Bat. Mobilgarde, 15 Bat. Nationalgarde (kun 1 Bat. pr. Legion) 8 Reg. Cavallerie og 12 Batterier Artillerie. En complet Hær af 60000 Md., - medens Alpehæren, 70,000 Md. stærk, staaer ved den italienske Grændse, 6000 Md. indskibes i Marseille, 40,000 Md. i Algier ere beredte til at indskibes, og 16,000 Md. trækkes sammen i Metz og Strassburg.
Viborger Samler, 1848-09-14
Frankerig har i dette Øieblik 510,000 Md. under Vaaben, og den næsten endte Mobilisering af 300 Bat. Nationalgarde giver en Reserve af 240,000 Md. Uden at skride til nye Udskrivninger kan Frankerig i Tilfælde af Krig stille 750,000 Md. i Marken, alle allerede udrustede og marschfærdige, og først til nye Udskrivninger og Rustninger behøves overordentlige Creditsummer. Cavaig nac og Lamoriciere ere enige om det Krigsystem, der i Tilfælde af Krig maatte være at følge, og dette System bestaaer i at føre Krigen rask til Ende, desaarsag agere med store Masser og især ved et frygteligt Artilleri bevirke Afgjørelsen. Tvinges Frankerig til en Krig med Østerrig, da kan man være forvisset om, at Lamoriciere, ikke vil operere med kun 70,000 Md. Fra Algier, Marseille og Toulon ville stærke Troppemasser angribe Jtalien; Reservebataillonerne fra det Jndre ville følge efter og ved de første Kanonskud ville 200,000 franske Combattanter staae i den første Slaglinie med et Artillerie af 300 Kanoner.
Viborger Samler, 1848-09-14
Nationalforsamlingen har med 529 Stemmer imod 140 decreteret, at Discussionen om Udkastet til en ny Constitution skal finde Sted under Staden Paris's Beleiringsstand og med sammes Consequentser imod Journalerne. At Nationalforsamlingen tog denne Beslutning, skyldes især det Jndtryk, Cavaignaes Tale vakte. LedruRollin havde i sin Tale for Beleiringstilstandens Ophævelse hentydet paa de under Bajonnetternes Beskyttelse voterede spanske Constitutioner. Cavaignac erklærede, at ingen General havde, saaledes som i Spanien, anordnet Beleiringsstanden imod en lovgivende Forsamling; Nationalforsamlingen kunde hæve den, naar den befalede det. Efter hans Overbeviisning var der endnu Fare forenet med at ophæve Beleiringstilstanden. Hvad Journalerne angik, da vilde han ingensinde indskride imod personlige Angreb imod Regjeringen; men han var fast bestemt paa at forfølge uden Skaansel ethvert Angreb imod Republiken. Ønskede Forsamlingen det, saa kunde den strax hæve Beleiringsstanden; dens Ophævelse var intet Cabinetsspørgsmaal.