JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-03
En Person af fat Alder, der i endeel Aar har konditioneret deels som Skriverkarl og deels som Forvalter ved Godsadministration, saaog som Fuldmægtig og Constitueret hos en juridiske Embedsmand, ønsker sig Emploi til 1 November, enten hos len af Dhrr. Jordegodseiere eller Embedsmænd i en af Provindserne. Fyldestgjørende Attester om Moralitet og Duelighed, kunne præsteres. Aviserpeditionen anviser den Søgende. J Anledning af Hs. Majestæts Dronningens og Hs. Kgl. Høihed Kronprindsessens Fødselsdag, bliver her paa Byens Raadstue den 28 October og Aftenen Kl. 7 holdet Bal, hvoraf Overskuddet af Jndtægten er bestemt at uddeeles til Byens meest trængende Fattige. De, som ønsker at tage Deel heri vilde behage at lade afhente billetter senest til den 20 Octbr., for 1 Rbd. N. V. Stykker, hos Undertegnede. Svendborg den 21 Septbr. 1816. Jacob Morietz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-03
En for Lammeryverie og andre Tyverier arresteret Person, ved Navn Rasmus Andersen Tommerup, har funden Leilighed at undvige fra den Vagt, som skulde føre ham den 31 f. M. fra Vindinge, Bjerge og Aasum Herreders Tingsted, i Røirup til Odense Arresthuus. Han er 26 Aar gammel, temmelig liden af Vært og middelmaadig af Lemmer; han var iklædt : blaae Trøie, rød Dreiels Vest, hvide Lærreds=Buxer, hvorunder han skal have et Par gamle blaae Klædesbuxer, Støvler paa Beyene og rødt Tørklæde om Halsen, samt Har paa Hovedet. Han er i Familie med de saakaldte sorte Skomagere i Tommerup. Alle og Enhver, som denne Forbryder, maatte forekomme, anmodes om at anholde ham og derom giøre Jndberetning hertil. De paagaaende Omkostnin er skal herfra blive erstattede. - Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 2 Septbr. 1816. Paa Stiftets Vegne, A. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-03
Hos Undertegnede er at bekomme : extra godt Valbirk, samt endeel tørre Bøgeplanker, 3 Tommer tykke og 6 Alen lange, endvidere endeel Birkeplanker, 2 Tommer tykke og 6 Alen lange. Kjerteminde den 13 Septbr. 1816. Lauenburg, Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-03
Som den der ved Testament er overdraget min afdøde Mands, Borger og Smaghandler Hans Knudsens, Efterladenskaber af Penge og Pengesværd til Eiendom, anmoder jeg herved Enhver, som maatte have nogen Fordring paa fornævnte min afdøde Mand, at anmelde saadant for min antagne Laugværge, Prokurator C. H. Hansen, boende i denne Byes Nørregade, inden den 11 Decbr. næstkommende, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt. Odense den 13 Septbr. 1816. Som Laugværge Kirsten sal. Hans Knudsens Enke. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-03
Gode nye Formelys med Bomuldsveger, og hvidthaard Sæbe bekommes i Partier hos J. Møller. Odense den 16 Septbr. 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-03
Til en heel eller halv Kjøkkenindretning anvis Adressekontoiret en Kjøber: Fra Pressen er nu bleven færdig: Haandbog for den læsende Ungdom, syvende Oplag, (1 Ark stor) der er uforandret som det sidste Oplag, og sælges de stigende Priser uagtet, i Materie for 64 s., og indbundet for 1 Rbd. mod Kontant hos Forfatteren, og paa Bogladerne for noget mere. Viborg den 1 Juli 1816. A. F. Just.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
No. 133. Fyens Stifts. 45 Aargang. privilegerede. Kongelig allene. Avertissementstidende, Adresse-Avis, og med Brevposten. som forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense, Redigeres, trykkes og forlægges 4 October 1816. Fredagen den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Spanien (Nye Seiers-Efterretninger fra Jndhold. Storbrittannien. Tyrkiet (Jldebrand i Konstantinopel,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Amerika. Frankerig (Chategubriants Afsættelse. Østerrig. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Fædrelandet: Lovgivning. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Storbrittannien. Admiral Milne er nu ogsaa indtruffet til London med Duplikatet af Lord Ermouths Depescher. Fredstraktaten blev ratificeret den 2 Septbr. To fængslede Spanier vilde Deyen i Førstningen ikke udlevere, da han paastod de havde begaaet Kriminal-Forbrydelser; men maatte alligevel beqvemme sig dertil. Exmouth selv vilde ogsaa strax seile tilbage til Engelland; men heller havde vi seet, siger et Londoner, Blad, at han var seilet til Bugten ved Neapel, for blot at visse Amerikanerne, hvorledes en brittisk Eskadre, der har underknet overmodige Søerøvere, seer ud; og utilgiveligt, vilde det være om Man ikke holdt et vaagent Øie med disse søefarende Lykkeriddere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Af Expeditionens Officerer ere flere udnævnte til Riddere, af Bathordenen og Lord Exmouth til Viscount. En Raadsforsanning i Guldhall har ogsaa besluttet, at overrække Prindsregenten en Lykønsknings=Adresse, i Anledning af Expeditionens heldige Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Tyrkiet. Konstantinopel er Natten mellem den 15 og 16 August atter bleven hjemsøgt af en frygtelig Jldebrand, hvorved henimod 1200 Huse og 3000 Magasiner i et af Stadens smukkeste Qvarterer blev lagt i Aske. Sultanen var selv hele Tiden i Virksomhed; men Janitscharerne viste sig desmere uvillige til at redde og slukke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
General Lallemand er afgaaet fra Smyrna til Ægypten, hvorhen ogsaa Savary menes at ville følge ham. Overalt synes denne Provinds at ville blive en Samlingsplads forflere forviste Franske, og to bonapartiske Stabsofficerer ere, af Paschaen ansatte som Ministre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Spanien. En spansk Korvette har til Cadix bragt den officielle Efterretning, at de kongelige Tropper uden nogen Modstand ere rykkede ind i Hovedstaden i Ny-Grangda.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Monitøren indeholder følgende Kongelige Forordning af 20 Septbr.: "Da Vicomte Chateaubriant i et ved Trykken udgivet Skrivt har opkastet Tvivl imod vor i ForJordningen af 5 Septbr. yttrede Villie, saa have vi befalet og befale herved: at Vicomte Chateaubriant fra i Dag ophører at være blandt Tallet paa vore Ministre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Jndbemeldte af den navnkundige og talentfulde Chateaubriant udgivne Skrivt: om Monarkiet efter Chartet, med Motto: Kongen, Chartet og de ærlige Folk, bestaaer af 32 Kapitler og et Tillæg, og indeholder mange kraftfulde og frie Yttringer; men røbenderhos Grundsætninger, som staae i Modsigelse med ovenmeldte Forordning, og overalt med den nuværende RegjeringsForanstaltninger. Det er min Pligt, siger Forfatteren, liblandt andet, som Pair af Frankerig, at sige Landet, og som Statsminister at sige Kongen Sandheden. Tillægget beskyldes Ministrene for at være Hovedmændene. or hiin Forordning, hvorfor de, hvis Landet geraadede i nogen Fare, kundeldrages til Ansvar. Derpaa vises Forfordningens paafaldende Uovereensstemmelse med Forordningen af 18 Juli 1815, hvori det hedder: at baade Erfaring og Nationens Ønske forlange nogle Forandringer, i Forfatningsloven, nu derimod siges: at de Franskes Ønske og Tarv udkræver, at Forfatningslovenbliver uforandret." Det Partier, siger Forfatteren, som igjen vil forstyrre Frankerig, gad gjerne solgt Geistlighedens Skove, ikke efter en god Finantsplan, men efter en god Revolutionsplan, ikke for at betale de Allierede, men for at sauctionere Revolutionen. Man frygter for at Kammeret skal vise Kongen den rette Sammenhæng, og Modpartiet vil aldrig tilgive de Deputerede, at de have røbet dets Projecter, og i Kongemorderne straffet Hovedmændene, for Revolutionen. Naar gode Franskmænd læse i Aviserne lange Lovtaler over Kamrenes Ophævelse, da glemme Man ei, at Presserne ikke ere frie; men i Hænderne paa de Ministre, der selv bevirkede hiin Ophævelse. Naar de offentlige Fonds stige, da vide Man, at samme Dag Forfjordningen udkom, vaabte en Aagerkarl paa Børsen: Gidde Skurke (de Deputerede) aldrig komme igjen. Den 17. Septbr. havde Forfatteren selv overleveret Hs. Majestæt det første Exemplar af sit Skrivt, med et Brev, hvori han siger: "at hans Samvittighed og Landets Vel opfordrer ham til dette Skridt, og alle Jndvendinger imod dens bydende, Stemme ere forgjeves. Skrivtet blev strax konfiskeret, og 2000 Exemplarer borttagne hos Forlæggeren. J London, ophøies det derimod til Skyerne, Man lover herfra et nyt Oplag, og et engelsk Blad siger, at Man har undertrykket det, fordi Man ei kunde gjendrive det med Grunde. En ellers maadeholden Journal anseer Kammerets Opløsning for en fortvivlet Anstrængelse af det revolutionaire Partier for at tilintetgjøre de Kongeligsindedes Jndflydelse, og frygten at dette Skridtlet kan føre til en Borgerkrig. Hvad Fouches og hans Tilhængeres falske Beskyldninger imod Kammeret, angaaer, saa ere disse allerbedst gjendrevne ved de Deputeredes egen Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Monitøren ivrer meget imod hemmelige Selskaber, som et ufeilbarligt Tegn til at der existerer Partier, hvilke de ikke ville kunne udrette noget imod Kongen og Forfatningsacten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Østerrig. Erkehertuginde Leopoldines Formæling med Kronprindsen, af Portugal og Brasilien synes ikke meere at kunne drages i Tvivl, og Man mener, at hun til næste Foraar reiser til Lissabon og derfra til Brasilien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Blandinger. Jtalien. Den neapolitanske Minister for de udenlandske Anliggender har overleveret de fremmede Magters Ministre, en Note, angaaende den amerikanske Gesandts Fordringer, som nu skulle være nedstemte til Afstaaelsen af Øen Lampedusa og en Havn. Man spørger i denne Anledning, om de Stater, der ved Wiener=Kongressen have gjenerholdt deres Existene, atter kunne udstykkes, hvad bliver der saa af den politiske Ligevægt i Europa Storbrittannien. J London var Man forleden i stor Frygt for et Opløb, da Kræmmere og Værtshuusholdere havde ladet sig forlyde med, ei at ville tage imod andre Mynter end de hvorpaa Man kunde see Præget; men da Banken erklærede i opslaaede Plakater, at den vilde antage al forslidt Sølvmynt for fuld Priis, og tillige truede dem, der ikke vilde antage courant Mynt, med Lovens Straf, saa gik Alt fredeligt af.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Fra 1801 til 1811 er Folkemængden i London voxen, 150,000 Mennesker, og i hele Storbrittannien 2 1/2 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Tydskland. Den forrige Konge af Sverrig, nu Gustavsons Gemalinde, er med Prindsen sin Søn og dennes Hovmester reist over Lausanne til Malland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Østerrig. Østerrigske Blade anføre nu, som en gyldig Aarsag til den liden Lykke, Hr. Pinkerton, som det londonske Bibelselskabs Agent, har gjort i Østerrig: at efter den katholske Kirkes ægte Grundsætninger ere deslige Selskaber ikke tilladelige. Vel, siges der, er det Katholikerne ikke ubetinget forbudt, men heller ikke ubetinget tilladt at læse Bibelen, og have end nogle enkelte Katholiker tilladt sig det; saa er og bliver det dog altid en Farl, at ville, forplante deslige Begreber fra de protestantiske Kirker til os Katholiker -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Preussen. Den 26 Septbr. indtraf Kongen igjen 1 fra sin Badereise til Berlin. Fra Dresden, hvor Hs. Maj. likke opholdt sig, sendte han sin Overkammerherre, Fyrsten, af Sayn Wittgenstein, til Pillitz, for at komplimentere Kongen af Sachsen. Ogsaa Fyrst Blücher og den russiske Overhofmarskal, Grev Tolstoy, ere ankomne til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Sverrig og Norge. Den svenske Litteratur har nylig lidt et stort Tab, ved Hr. von Silverstolpes Død, som indtraf den 5 Septbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Fædrelandet. Lovgivning. Forordningen og Fremmedes Handel, 3 paa Jsland, som er af 11 Septbr. d. A., befaler endvidere: at enhver dansk Undersaat, der expederer Handelskibe, direkte fra Jsland til fremmede Steder, skal istedet for den ved Plakat af 18 August 1786 §. 10 paabudne 1 Procent Afgivt, erlægge til Kongens Kasse 5 Rbd. rede Sølv for hver Kommercelæst af det udsendte Skibs Drægtighed. Naar de i Jsland stadigen bosatte Handelsmænd for egen Regning og med de af dem fra Jsland udsendte Skibe, indføre Ladninger sammesteds direkte fra fremmede Steder, skulle de nyde den samme Frihed for Told og andre Afgivter. som der i Almindelighed er tilstaaet Undersaatternes Handel paa Island.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Videnskabelighed. Den 28 Septbr. disputerede Kandidatus Juris og Underkancellist Schou for den philosophiske Doctorværdighed. De ordentlige Opponentere vare: Etatsraad Ridder Wad, Professor Ridder Hornemann, Professor Reinhard; desuden opponerede Decanus Professor Schou, Licentiatus Medicinæ Holst og Studiosus, Medicinæ Estrup. Kandidatus Theologi Bredsdorff var Respondent. Disputatsen afhandlede det Spørgsmaal, om Man af hver Planteart skal antage et eller flere oprindelige Jndividuer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Tildragelser. Jkke langt fra Aarhuus har i disse Dage en fjortenaars Bondeknes hængt sig af Elskovsgriller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Den 25 September indtraf Fyrsten af Hardenberg, med sin Gemalinde og Sulte til Grevesædet HaldenbergReventlau i Lolland. Han var fra Dobberan i det Mecklenborgske seilet til Nysted, hvor han modtoges af sin Søn Hs. Excellence Grev Hardenberg Reventlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Det mærkelige Luftsyn, der saaes her i Odense om Aftenen den 24 Septbr., blev og observeret af nogle Reisende paa Veien mellem Kjøbenhavn og Helsingøer. Det viiste sig først som en Stjerne, der med stærkt Lys udvidede sig mere og meere, hvorefter Luften ligesom skiltes ad, og udbredte et meget blændende Skinn, saa det blev saa lyst som ved høilys Dag, hvorved Luften var saa overmaade varm tillige, at nogle Kulspiere bleve holdende paa Veien, og gave deres Forundring og Frygt tilkjende over denne besynderlige Varme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Paa Kjøbenhavns Bragerbro vises i denne Tid to udenfor Hornbek fangede usædvanlige Fiske, Springere kaldede, som ligne Marsvinet og Vandhugget, og kunne springe op fra Vandet. En eneste saadan Fisk kan sætte et heelt Sildebjerg i Bevægelse, hvilket Fiskerne gjerne see, da Silden destobedre gaae i Garnene. Den ene af disse Fiske er Alen lang mellem Hoved og Rumpe og over 3 Alen i Cirkumference.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Randers den 23 Septbr. I Aftes indtraf her følgende: Gartner Bursches Kone gik et Ærende op paa et Kammer i anden Etage. Aldrig saasnart var hun kommet derup, før der hørtes nogle saa gjennemtrængende Jammerskrig, at Naboer og Gjenboer, frygtende for Jldløs, stimlede sammen paa Gaden. Nu hørtes ynkelige Skrig af Flere tilligemed Accompagnement af en pibende Hundelyd. Pludselig styrter et Menneske ud af Gadedøren med den hylende Hund i Hælene; denne fik et Spark og Mennesket undkom. Strax efter saaes Gartner Bursche i Døren. Nathabit med dragen Sabel i Haanden. Sammenhængen, var denne: Konen var, som sagt, med Lys i Haanden, gaaet ovenpaa, hvor hun i en Krog af Værelset havde seet, et Menneske og i sin Angest udstødt et høit Skrig. Denne springer frem, stukker Lyset, giver Konen nogle Stik i Ansigtet af et skarpt saarende Jnstrument, river Klæderne løs om hende og endelig kaster en stor Stige paa hende. Konen besvimer, flere Fruentimre komme til, Lyset slukkes atter og Mennesket undkom. Alt dette havde vistnok været forebyggen hvis ikke Husets troe og aarvaagne Hund, som alle den Kammerater i Randers, havde været lagt en Rem om Snuder hvorfor den hverken kunde gjør eller bide. Flere ville vistnok følge denne dristige Tyvs Exempel, og daglig høre vi jo Garn, Kjøkkentøi a. blive borte. Det lader sig derfor befrygte, at jo mere aarraagent Politiet er med at lade Munden lukke paa Hundene, jo meere ville Tyve og Spitsbuber, sætte deres Aarvaagenhed paa Prøve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Blandinger. J Stedet for den hensovede Hertug, af Holstein Beck, er Landgreve Carl af Churhessen valg Blandinger. J Stedet for den hensovede Hertug af Holstein Beck, er Landgreve Carl af Churhessen valg til Præsident for det slesvig-holstenske patriotiske Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Pengemangelen begynder nu atter at blive følelig, og som en Følge deraf er Disconten stegen; Coursen har og i den senere Tid betydeligen forværret sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Kiøbenhavns Vexelkours den 10tober. Hambor2 M. 752, k. S. 760. Amsterd. 2 M. 694. London 2 M. 34 1/2. Specier 765. Disse solgtes til 45 1/2 a 45 1/4 Rbmk. Kommitteesedler (med Rente) 97 pr. 100. Oblig. 80. Norske, Sedler 37. Svenske Sedler 11 Mk. Diskonto 8 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Ved Tallotteriets 1072 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 77, 23, 41. 50, 45. Elise Kirstine Fog, fød Bendz, døde den 27 September i sit 71de Aar efter 44 Aars kjærligt Ægteskab, begrædt af elskende Mand og 10 end levende, den elskte Moder med Veemod mindende Børn. Paa egne og deres Vegne satte T. den salig Afdøde saadant Minde: Sødt og rolig efter Dagens Møie, Slumret paa sit Leie trætte Vandrer hen, Reisens Farer skrækker ei hans Øie, Søvnen skienker ham den sjunkne Kraft igjen, Atter vækker Morgnen ham og smiller, Atter fra han til sit Dagværk iler, O! saa sank Du ædle Danneqvinde Mæt af Aar til Dødens Hvile ned! Mens dit Dagværk som et helligt Minde, Gjemmes i din Slægts Taknemlighed. Sallig Fred, Held Dig, nu for Guds Trone, Rækker Dig din Frelser Livets Krone. Næstkommende Søndag prædiker H. H. Hr. Provst Pra omi St. Knuds Kirke, hvor de Unges Konfirmation holdes. Efter Prædiken ombæres Tavlen for de Døvstumme og efter Examinationen tillukkes Kirkedøren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Avertissements. Natten imellem den 2 og 3 October er af Paul Jensen, Foer mand i Middelfart, hans Vogn, (formodentlig førend han kjørte derfra) bortstiaalet en Æske, hvori var følgende Sager: 8 Par hvide Bomuldstrømper, mærket med rødt Garn C. S. og med No., en hvidstribet Demittis Nattrøie, et rødt Bom basin=Shavl med tyrkiske Baand=Border, 4 Alen langt, en hvid Kembrids Kjole med mange smaae Læg fra neden, en ganske nye rødstribet Sirtzes dito, en violet Sirtzes dito, hvid i Bunden og violette Blomster, en sort Taftes dito med sorte Fryndser fra neden, et hvidt Bommestes Underskjørt, en Rad hvide romerske Perler til 3 Gange om Halsen, med en ovalGuldlaas, blaae emailleret og en ægte Perle i Midten, en hvid Kembrids Spentser, en klar Gaces dito med Kniplinger i Halsen, et lille nyt grønt Silke=Halvtørklæde med røde Skriber, foruden endeel flere Smaaeting. Endvidere fandtes i bemeldte Æske en Rulle Noder til Forte-Piano, indeholder nogle Batailler og Marscher, en forseglet Pakke, hvori Mann skript, med Adresse: "Til Hr. Boghandler Hempel i Odense, fra Rektor Arnesen i Fridericia, samt en forseglet Billet med samme Adresse, en lille forseglet Pakke med Adresse: "Til Jomfrue Richter i Kjøbenhavn, hvori findes en lille Molsbrodeert Barnehue med rødt figureert Baand, og et Brev dertil; et Halsbaand af 3 Rader røde vestindiske Bønner, m.m. Da det er Eieren meget magt paaliggende at faae dette Tyverie lopdaget, og om muligt erholde bemeldte Sager igjen, saa anmodes herved alle Retsindige, som Noget deraf maatte forekomme, at anholde det, og melde det enten til Hr. Justitsraad Sommer i Middelfart eller til Adressekontoiret i Odense, da alle Omkostninger derved gjerne erstattes, og tillige loves en passende Belønning, og, om forlanges, Navnet fortiet. Odense den 4 October 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Det Rygte at Mette Mogensdatter af Elbye, ved Odense, der har været anklaget og tiltalt for Qvaksalverie, skulde ved den, i saa Henseende, ergangne Kongel. Lands=Over- samt i Kbhvns Hof= og Statsrets Dom, være tildømt 6 Maaneders Tugthuusstraf og Procesomkostninger, modsiges, og derimod kundgjøres: at ved Undersøgelse ere de af hende brugte Lægemidler erkjendte anvendelige og Sagen iøvrigt af den Beskaffenhed, at hun ikke allene er frikiendt for Actors Tiltale, men Justitien endog tilpligtet dens Omkostninger, ved hvil en høie Dom, der er acqvieseret. Færre ugrundede Rygter (Sludder, færre Disputer og følgeligen mindre Skriverie. Odense d. 9 Septbr. 1816. Carl Gustav Haugsted, Sagens Defenser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
En Kontoirist, opfødt ved Landvæsenet, der i flere Aar har freqventeret juridiske Embedsmænds Kontoirer og er forsynet med de skjønneste Anbefalinger, ønsker sig Kondition i samme Egenskab til 1 November enten hos en Jordegodseier eller juridisk Embedsmand. Adressekomtoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Skipper P. Rasmusen i Nyborg afseiler til Kjøbenhavn som 8 Dage og medtager forinden Fragtgods. Man behager at henvende sig til Skipperen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-10-04
Fra Pressen er udkommen. A. B. C. med Stave- og Læseøvelser, for de første Begyndere af A. F. Just, 2det Oplag, (2 Ark stor). Da jeg udgav denne Bog for 3 Aar siden, sendte jeg et Exemplar af den til Deherrer Amtsprovster i Jyllands 4 Stifter, for at overlade Bedømmelsen af dens Brugbarhed, for den første Børne underviisning i Bogstaver, Stavning og Læsning, til de Mænd til hvem Opsynet over Skolefaget er betroet. Da første Oplag, der ikke var lidet, nu var udsolgt, har jeg troet, at Lærerne, de være Forældrene selv eller Skolelærerne, fandt, at den var meget bedre skikket til Hensigten, end den gamle og maaskee nogle af de nye med. Dette har bestemt mig til, at oplægge den igjen og forøge den med Navne paa Personer, trykte med Latin og Dansk, da jeg derved troer, Børnene lettere lære at læse Skrivt o. s.v. Af Erfaring veed jeg, at de Børn, der lærte at læse efter min, læste siden meget bedre, end de der lærte efter andre Abeceter, fordi den gradviis indeholder mange og vanskelige Eenstavelsesord i det første Ark. Den Jndvending har mødt mig, fra een for Skolefaget interesseret Geistlig, at det andet Ark indeholdt et Slags Læse øvelser, der lignede Vers, og, da Børn (som enhver veed) lettest og helst lærer Vers, kunde de den tilsidst udenad, derefter hans Mening ikke saa burde være. Endskjøndt jeg oprigtig troer, at ikke et Ord findes i Bogen, som jo uddanner, Barnets Siel og Eftertanke og indgiver det gode, simple, moralske og religiøse Lærdomme, som og, at Hukommelsen hos Barnet særdeles meget bør øves og bruges, og derfor ansaae det endog for en Fuldkommenhed, at disse endnu ufordærvede Skabninger lærte noget nyttigt, saa har jeg, dog uden at udelade eller forandre noget i den forrige Tert, ladet det trykke som Profa, hvormed formodentlig denne Jndvending vil falde bort Derved er vunden Plads for Navnene. For at gjøre den stærk til Brug, har jeg dertil ladet fabrikere hvidt Skrivpapiir, fire Gange saa tykt, som almindelig; desuagtet sælges den for bedre Kjøb end før, nemlig mod Kontant og uden Rabat for 20 sk. i Materie i Partier. Det er noksom bekjendt, at Fædre og Mødre, der lære Børn først at stave ofte selv ikke kunne læse got, men kunne den gamle ABuden, ad, og derved sige det udenad for de Smaae, uden at lade dem prøve at lære Stavemaaden; ja den gamle har næsten ingen tunge Eenstavelsesord og endelig, er den af et Jndhold, der slet ikke moerer Barnet, fordi det ikke forstaaer hvad det læser. Jeg har derfor saameget mere Grund til, at bede enhver den afgiver sig med den første Børneunderviisning, at bruge min ABC. Man prøve den i det mindste. Det er saa særdeles vigtigt, at Barnet lærer rigtigt at stave og læse, at jeg, der i 24 Aar var Forfatter og i de sidste 16 Aar for Almuens Oplysning, glæder mig allermeest ved at have skrevet denne tilsyneladende ubetydelige Bog. Viborg den 28 Septbr. 1816. A. F. Just. St.