JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
For det respective Publicum tilkiendegives, at af mig forfærdiges ale Sorter Tin- og Blye Arbeide, efter moderneste Facon, til billig Betaling og redelig Behandling. Mit Logie er hos Guldsmed Delphin ved Siden af Tinstøber Magelsens forrige Gaard. Christiania den 25de April 1804. C. M. Aakerman.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Hvo som har Pandt staaende hos mig, ville behage at indløse samme inden 3 Uger fra Dato, ellers bliver det bortsolgt paa offentlig Auction, Ejeren til Gevinst og Forliis. Frederichstad den 9de April 1804. Jomfrue Wilsgaard.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Hvor grundig Underviisning i det Jtalienske, Franske, og Tydske Sprog gives, steer Anviisning fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Til førstkommende 11te Junii bliver en Condition at erholde hos en Embedsmand her i Byen, hvorom Underretning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
En Mand paa Landet ønsker at faae en Student, der kan undervise hans Børn i det latinske Sprog, Regning, Skrivning, Religion og Historie. Han kan giøre sig forsikkret og god Løn og den venskabeligste Begegnelse i Huuset. Underretning gives i Bogtrykkeriet med hvem deri Christiania kan accorderes. Paa en Tobaksfabriqve i Christiania kan antages en Person i Arbejde, som er lært og kan spinde en god Streng Tobak, hvis Forhold og paalidelige Skudsmaal meget vil biedrage, dertil ønskedes særdes om han var ugift. Underretning meddeles i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
En brav Mands Søn, som kan regne og skrive, har Lyst at lære Krambodhandlen er strax Condition at erholde, naar han melder sig i Bogtrykkeriet. For et skikkelig Menneske, der har Lyst at oplæres ved Handelen, er en Condition strax at erholde i Christiania; nærmere underrettes fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
En Dreng som er confirmeret og vil vendes til Gaards- og andet Arbejde, kan strax faae Tieneste, hvilken anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Et Menneske, af sadt Alder, oplært ved Handelen, som kan fremvise de bedste Attester om sin Duelighed og moralske Forhold, önsker sig til Høsten Employ hos en Handelsmand, eller om et andet lidet Levebrød kunde erholdes. Addressen erholdes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Et ungt confirmeret Drengebarn, af gode Forældre, fra Oplandet, ansøger Condition som Kramboed-Dreng, hvorom faaes Underretning Frans Bruun.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Da min Lærredreng Friderich Christian Olsen, Natten til den 12te d. M., undveeg fra mit Huus, advares Alle og Enhver ikke at betroe ham noget i mit Navn. Ligeledes advares, Jngen at huuse ham, da den som dette giør kan vente sig tiltalt efter Loven. Derimod den der kan anholde Drengen og bringe ham tilbage, skal derfor af mig blive betalt. Christiania den 16de April 1804. Hans Bierregaard Steen.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Ved anstillet Jnqvisition i Erich Rolvsens Huus (som for at have været Medvider og Hæler med de allerede opdagede Tyve der forøvede det betydelige Pengetyverie hos Hr. Schicht, mester Kruse i forrige Aars Høst er arresteret, forefandtes paa et Loft, nedgravet i Aske og Jord 2de Sølv Spiseskeer, mærket med Bogstaverne 1. D. S. og Aarstal 1732 paa Skaftet, til hvilke ingen Eier har anmeldet sig, uagtet man maae formode de er tyvstiaalne, og uagtet Bekiendtgiørelse derom ved Trommeslag er anstillet. Thi anmodes herved offentlig enhver, som troer sig berettiget til disse Skeer, det snareste muelig at anmelde sin Hiemmel og Maaden hvorpaa denne deres Eiendom er dem berøvet, for Stabell. Kongsberg den 20de April 1804.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
En Bancoseddel er funden paa Gaden, som hos faaes Sadolin.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Afvigte Aars Sommer blev paa Snarøen ved Strandbredden fundet nogle Guldmyndter, hvis Eiere man formodede at kiende, men da man siden har erfaret det ej var saaledes, bliver de herved offentlig anmeldt trende Gange, for at dets rette Eier, ved Opgivende af Sorterne, kan faae dem tilbage imod Findeløn og dette Avertissements Bekostning, naar han melder sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
En af Stadens Vægtere har under Sneen paa Kirkegaarden fundet et stort Gangjern til en Port, samme er at faae tilbage hos Vagtmester Michelsen.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Classe-Lotterie-Sedlen No. 764 i W. Ege bergs Collection, fornyet til 2den Classe, er sin rette Eier frakommen; Finderen behager at levere samme til Schuller & Meirich, som betaler, en passende Douceur, da samme formedelst Foranstaltning hos Collecteuren ej kan være ham til nogen Nytte. Christiania den 26de April 1804. Er indbundet Manulcript i forio Format, indeholdende adskillige Bemærkninger paa en Reise i Aaret 1793, er af Herr Generalmajor v. Haxthausen udlaant, uden at han erindrer til hvem. Ihændehaveren anmodes at levere den til Overkrigscommissaire Anker Bergh.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
Tirsdagen den 24de April er af min Gaard udkommen en liden mørkeguul toppet Høne; skulle den være indkommet til nogen, udbedes mig samme tilkiendegivet. Joh. M. Brachmeyer.
Norske Intelligenssedler, 1804-04-25
J en vis Mands Huus er den 19de d. M., hvor fire fremmede Personer var tilstede, mistet en Meerskums Pibe, som ved Eftersøgning ikke var at finde, formodentlig er den bleven udbragt. Piben var foran ottekantet og med Sølvbeslag. For Opdagelse udloves en Douceur af Poul Lie hos Overskiærer Melbye i Vaterland. Korn-Priiserne: Østersøisk Hvede 8 1/2 Rd. a 9 Rd. pr. Tønde. Ditto Rug 6 1/4 Rd. a 6 1/2 Rd. pr. Do. Dansk Dito 5 1/4 Rd. a 5 1/2 Rd. pr. Do. Byg 5 1/4 Rd. a 5 1/2 Rd. pr. Do. Malt 5 1/2 Rd. pr. Do. Havre 4 Rd. a 4 1/2 Rd. pr. Do. Smith. Lie. ugentlig ved J. Ørbek Bergs Enke.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Corter. Nogererger MS Onsdagen den 2 Maji 1804. Naar den brusende Ynglings Heftighed, Mile, den Tankelse, Persindighed, Udstöder sammerklager, Oo beskriver Sorgen med mange Ord, Da agte de Forstandige Kielden paa hans Tale, Vindene före hans Klagemaal bort Men naar Manden i den modnere Alder, Hvis Adfærd stedse var som hans Hjerte, Naar han med forrigfuldt Blik; Med en Taare i Ojet. Siger i afbrudte Ord: Jeg har mistet min Elskede Da stemmer han hver følende Siæl til Vemodighed Vi ønske at dele hans SierkeDa stemmer han hver fölende Siæl til Vemodighed; 17, *** *** HerskaJeg har mistet min elskede Hustrue Saa Klager her den sörgende Ægtemage, Thi Döden bortrev Madame ELISABETH CHRISTANNNAGGE, föd HEGERMAN. C. Gentag af et paa Livare Ban Hun var født den 28de Martii 1768.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Udi Ti Aars Ægteskab, med.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Herr Bogholder THOMAS RAGGE i Christiania, Skuffede Skjæbnen tvende Gange hendes HaabOm at favne et levende Barn, og nægtede hende en Moders söde Glæder, Den Lykke: At være en retskaffen Mands Kone, Formindskedes ved en skrøbelig Helbred, Der tillige fremskyndede hendes Död, Som indtraf den 23de April 1804 De usle Nødlidendes Taaret, Som hun tidt aftørrede, Flyde dobbelt paa hendes Gravhøi Ter Pluk Livets Blomster idag. Du finder dem maaskee imorgen visnede. Nyd de Glæder som Godheds Gud skjænker, eg har mistet min elskede Hustrue Saa Klager her den sörgende Ægtemage, Thi Döden bortrev historie, hos Som syntes at være midt paa Livets Bane. Belt H: ** Udi Ti Aars Ægteskab, med Bogholder THOMAS RAGGE i Christian Kuffede Skjæbnen tvende Gange hendes Haab af Sne et leved Poen, og nægtede hende en Moders söde Glæder, De Lykka Arvære en retskaffen Nr 17de Formindskedes ved en skrøbelig Helbred, Der tillige fremskyndede hendes Död, Straf den 23de April 180 1 Da sle Nødliden Jac TaaraSom birn tidt aftørrede, Nr. Al. H. Hos Be E. Føl P. Tivats Blomskar idag, Du under Jam maaskee imaveren visnede. Nord Ja Glæder som Gods. - skjænker, Grib den Lyksalighed som Dyden tilbyder: Snart Kalder dit den ubevægelige Död, Den eneste visse Lod, om rammer alle Jordens Børn uden Undtagelse At gjemmes i den Kolde Grav.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Bekiendtgiørelser: Paa Windag den 7de Miil 1804 afgaar den Kongelige Norske Sepresse herfra til Kiøbenhavn; Jndleveringen og Anmeldelsen af alt hvad dertil henhører, er fra samme Dags Morgen Klokken 9 til 11 slet, som herved bekiendtgiøres. Messell. Meget ugierne har jeg erfaret at en stor Deel unge Mennesker her i Byen have den Uskik at holde en hæslig Allarm paa Kirkegaarden medens den sædvanlige Gudstieneste eller andre Religions Handlinger foretages i Kirken, ja man har endog seet denne Uskik udøve af saadanne Drenge som ufejlbar af deres Forældre maae have faaet en ikke gandske almindelig Opdragelse. Dette uanstændige Væsen maae fra nu af ophøre, thi i andet Fald maae de Skyldige taale at straffes paa den Maade som Lovens 6te Bogs 3die Capitels 10de Articul foreskriver. Endog paa andre Tider, naar ingen Forretning i Kirken foretages, maae den indhegnede Deel af Kirkegaarden, som er bestemt til de Dødes Begravelse, være aldeles fredet for al Støien og Løben over Gravene, da det er usommeligt at forstyrre et Sted hvor der bør hærske Stilhed og Rolighed, og hvor den der tænker over sin Tilværelse kan finde Leilighed til alvorlige Betragtninger.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Christiania Politiekammer den 30te April 1804. J. Wulfsberg. ved at indfordre Jndvaanernes frivillige Gaver til Fattigvæsenet, have adskillige andet paa det at der endnu findes mange Betlere paa Gaderne. Dette er sandt. Men det vil være forgiæves at faae disse aldeles udryddede, saalænge mange af Byens Jndvaanere selv understøtte dem ved deres Gavmildhed, baade paa Gaden og i egne Huse. Herom haves den fuldkomneste Vighed; ligesom det og indtræffer, at Givere tage Betlerne i Forsvar, naar Vedkommende vil opfylde deres Pligter ved at opbringe dem. Herimod er allerede fra Politiets Side advaret i en Plakat af 28de Febr. 1803, i samme Aars Jntelligensblad No. 9., hvorved tillige er bekiendtgjort den Straf, nemlig 2 Rdlr., som enhver, der giver en Betler Almisse, skal erlægge i Følge Forordningen af 2den Decbr. 1741 dens 6te Cap. 2 Art., og som fordobles ved enhver Gientagelse. Dette Bud bringes herved paa nye i Erindring, med Tillæg: at hvem der handler mod samme, maae strax vente sig anklaget. Arbejdshuset giver den Arbejdsføre Leilighed til at fortiene til Underholdning; og i Fattighusene sørges for den Gamle, der enten slet ikke kan arbeide, eller og, foruden sit Arbeide behøver Hielp til Underholdning. Skulde desuagtet nogen troe at en eller anden behøver Forsørgelse fra Fattigvæsenet, udbedes saadant maatte tilmeldes mig, som uopholdelig skal undersøge den Trængendes Forfatning, og naar den befindes at være værdig til Understøttelse, strax søge at tilvejebringe samme. Der gives Fattige baade i og udenfor Fattighusene, der visse Dage, hos nogle af Jndvaanerne, afhente Mad eller Penge; men under dette Paaskud have de Anledning til Betlerie. Jeg skulde derfor meget ønske at maatte blive underrettet om disse bestemte Dage, især i Henseende til dem der ere i Fattighusene, for at kunde have det behøvende Opsyn med disse, til at forebygge Betleriet.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Christiania den 30te April 1804. J. P. Petersen. Forstander ved Fattigvæsenet, og Overopsynsmand ved Arbeidshuset.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
i 3di Christiania Jntelligens-Blad No. 13. d. A., læste man, hvorlunde endeel Lommetyve paa Elverum eller Grundset Marked havde med megen Behændighed bortstiaalet 5240 Rdlr., og det er beklageligt, siger Forfatteren af denne Bekiendtgiørelse, at en Nation, hvis Caracters Hovedtræk har været Troeskab og Redelighed, skal nu være falden saa dybt m.v. Ordlydende findes denne Bekiendtgiørelse - dog denne Gang uden Anmærkninger - indført, til end videre Udbredelse, i Jversens Fyenske Avertissements-Tidende No. 44. d. A. Saa lidet man end kan frietage Norge mere, end al Verdens Lande fra, at der jo findes Tyve, bliver det dog vist nok, for at bruge det mildeste Udtryk, høist urigtig, at nævne en heel Nation, som forfalden til Tyverie paa Grund af, at der er stiaalet nogle 1000 Rdlr. paa et Marked, hvor alle Slags Mennesker strømmer sammen. J Foraaret 1803 blev paa de saa kaldede Sættre tilhørende Frøens, Ringeboe og Øiers Sogne i Gulbrandsdalen, borttaget ved Jndbrud i Sæterhusene, en Mængde Kobberkiedle, af hvilke nogle nogen Tid derefter bleve deels sønderhugne, deels ubeskadigede fundne i Biergrifter, hvor Tyvene havde til videre giemt dem; men derfore kan dog vel ikke dette Tyverie skrives paa de Gulbrandsdalske Beboeres Regning, end sige paa hele Nationens, og det saa meget mindre saalænge Landstrygere under allehaande Navne, Hæsteskiærere, Kiedelflikkere, Værskeedbindere, og - jeg veed ikke alt - i hele Skarer med Qvinder og Børn igiemmenstreife Landet. Det er for Resten sørgeligt: at der i vore saa kaldede oplyste Tider skal kunde findes Mænd, der uden Tvivl giøre Fordring paa Forstand og Kundskaber, og dog bedømme ikke blot hele Stænder, som saa ofte er Tilfældet, men endog hele Nationer efter enkelte Jndividners Handlemaade. Den Norske Nations Hovedegracter var altid Redelighed og Troeskab, og hvo tør nægte at den er det endnu, uagtet en eller anden enten ved Tyverie, eller andet vanærende Foretagende, skiller sig fra Mængden. Ringeboe den 25de April 1804. B. Ancher.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
J Følge Deres Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenburg, giør vitterligt: at eftersom Sorenskriveren i Hadeland og Land under Christians Amt i vort Rige Norge, Stephen Barckley Meidell, for Os allerunderdanigst haver andraget at en Pandte- og Skiøde-Protocol for det hele forrige Hadeland, Land og Valders Sorenskriverie, der indeholder de tinglyste Documenter fra 16de Februarii 1770 til 26de October 1780 er ved en Jldebrand i hans Gaard Schirstad i afvigte Sommer opbrændt, da ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilger og tillader, at fornævnte Sorenskriver Stephen Barckley Meidell maae, med Aar og Dags Varsel, i Christiania Jntelligens-Blade, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mereur indkalde alle dem som kunde have nogen Capital staaende i Jordegods i fornævnte Hadeland, Land og Valders Sorenskriverier, efter Obligationer som ere linglæste fra 11te Februarii 1770 til 20de October 1780, samt andre i den Tiid tinglæste Documenter, til, under Fortadelse af deres Pandte Ret og de ved sidstnævnte Documenters Tinglysning erhvervede lovlige Rettigheder, at melde sig ved formeldte Jurisdiction, levere Gienparter af deres ihændehavende i slig Tiid tinglæste Breve, og tillige forevise Originalerne for dermed at confereres. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongelige Residents-Stad Kiøbenhavn den 9de December 1823. Under Vort Signet. (L. S.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Moltke. Colbiørnsen. Rejersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Monrad. Berner. Lassen. Balling.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Jndkaldes alle som maatte have Capitaler slaaende i Jordegods i Hadeland, Land og Valders Sorenskriverier, efter Obligationer som ere tinglyste fra 11te Februarii 1770 til 26de October 1780, samt andre i den Tiid tinglyste Documenter, at melde sig hos mig ved Hadeland og Lands Jurisdiction med Aar og Dags Varsel, levere Gienparter af deres ihændehavende i slig Tiid ting lyste Documenter og tillige forevise Originalerne for dermed at confereres, alt under Fortabelse af deres Pandte-Ret og de ved sidstmeldte Documenters Tinglysning erhvervede lovlige Rettigheder. Alm i Gran Sogn paa Hadelland den 24de April 1804. S. Barckley Meidell.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Sorenskriver over Hadeland og Land.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Det ferske Kiød m.v. af et slagtet Creatur, som Herr Kiøbmand Frantz Bruun sidste Torsdag tilsendte mig, er uddeelt til alle Lemmerne i Fierdingens Fattighuus, og 3 Koner fra Pebervigen, som daglig arbeide i Arbejdshuset, og hvoraf de 2de have hver 3 Børn, i usle Omstændigheder. Han modtage herved den fortiente skyldigste Taksigelse, og den Overbeviisning at have, efter en lang, kold og kostbar Vinter, skaffet nogle nesten Forsultede et godt Maaltid. Christiania den 30te April 1804. J. P. Petersen. Fattigforstander. Dil behagelig Efterretning for Jnteressenterne i den Nyttige Casse, for saavidt som disse selv vare nærværende ved Modet den 13de Janv. d. A., anmeldes herved: at af de da mødende Jnteressentere blev ved de fleste Stemmer valat Repræsentantere, nemlig: Herr Brand-Directeur Smith og Herr Ober-Krigscommissaire v. Bergh; ligesaa blev Herr Westye Egeberg valgt til Casserer. De af Jnteressenterne der maatte have et eller andet at foreslaae, som kunde ansees at være en Gienstand for Cassens Anvendelse, vilde behage derom at giøre skriftlig Anmeldelse enten til de Herrer Repræsentantere, eller til Herr Cassereren, eller og til mig. Christiania den 1ste Maji 1804. J. Wulfsberg.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Nye Classe-Lotterie-Sedler kan faaes hos Undertegnede, tillige bringes i Erindring for de Interressentere som have Sedler i min Collection, at Tiden til 3die Classes Fornyelse nu er forhaanden.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Christiania den 1ste Maji 1824. Vestye Egeberg. Under Solder og Oudahlens Skifte-Jurisdiction staar fölgende Boer under Behandling; Oudahlen. 17) Mitskong hos Thore Arnesen, 1) Sander efter Hans Olsen. Opbuds-Boe. 2) Börgen efter Jöran Christophers 18) Nesvien efter Ole Syversen. datter. 19) Marieaasen efter Aagodt Ols 3) Steenerund efter Lispet Pedersdatter. datter, Grue. 4) Leqvamb efter Brik Larsen. 20) Mellum efter Guttorm Arnesen, 5) Frisvold efter Berthe Eriksdatter. 21) Toveruud efter Mari Arnesdatter. 6) Hammer efter Jacob Amundsen, 7) Berger efter Elie Gundersdatter, 22) Stemsruudmoen efter Johan PeWinger. tersen. 8) Schinpingrund efter Gudmund 23) Byedegaarden efter Christian Olsens Forlangende. Eriksen. 24) Stoesnord efter Johannes Nielsen. 9) Mengaaen efter Lars Larsen. 10) Karternudsæreren efter Marit Jo 25) Byedegaarden efter Ole Eriksen. hansdatter. 26) Vestre Holmen efter Anne Mar 11) Magnord efter Ole Olsen og Elie cusdatter. Olsdatter. 12) Magnord efter Sigri Sörens Hof. 27) Keiserund efter Ole Olsen. datter. 13) Magnord efter Frik Kulben. Flisnæs efter Ole Olsen. 14) Koustaas efter Sören Josaksen, Rönnesæteren efter Ole Knudsen. 15) Goustad efter Peder Amundsen. 30) Waaler efter Tollef Gulbrandsen. 16) Kongsvinger, Separations-Skifte imellem Schiørbotten efter Ingeborg Hun Torkild Arnt og Kone. giersdatter.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
De som maatte have noget at erindre i disse Boer, ville behagentlig anmelde samme for mig, som Skifteforvalter, 3 Maaneder efter den sidste Bekiendtgjørelse. Roverund ved Kongsvinger den 25de April 1804. Budde.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Følgende Skifter staaer under Behandling i nedre Rommeriges Jurisdiction, nemlig: 1) efter Johanne Svensdatter Østereng i Høelands Præstegield. Enken Marie Jacobsdatter Skiatvedt i Fedt Præstegield. Pigen Berthe Halvorsdatter Kind, ibidem. Jens Gudmundsen Loxhoug i Urskoug Præstegield. Hans Andersen Teyen Jsdahl-Eje, ibidem. Joen Engebretsen Glende i Enebak Præstegield. Katrine Larsdatter Bierkehougen i Sørums Præstegield. Hvilket tiener alle Vedkommende til Efterretning, Præsterud den 16de April 1804. N. Nilson. I Overeensstemmelse med Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 6te d. M., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, formaatte formeene sig at have noget at fordre efter afgangne Etatsraad og forhen Præsident i Kiøbstæden Christiansand Jacob Pawels's Stervboe, hvad enten saadant maatte reise sig fra hans private Handlinger eller hans Forretninger som Embedsmand, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forlöb at anmelde og beviisliggjöre for undertegnede Skifteforvalter, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Anordningerne. Wollebeck den 28de April 1804. Horn. Herved indkaldes trende Gange efter hinanden alle og enhver som jeg har staaet i noget Regnskab, med og troer sig at have nogen retmæssig Fordring hos mig, enten af Handel, Caution eller Commissioner, hvad Slags det end maatte være, De eller Dem her paa Oplandet at fremkomme til mig selv her paa Næss inden 6 Uger, og de i Christiania inden 12 Uger fra Dato, eller De behager at møde mig i S. T. Hr. Raadmand Moestues Huus i Christiania den 24de eller 25de Junii førstkommende, for da at afgiøre samme. Og da jeg herefter ingen Regning vil have med nogen, uden min egen Haand og Signet følger, tiener samme til Efterretning. Schielve paa Næss og Hedemarken den 29de Martii 1804. Christopher G. Ballishoel. De af Byens Jndvaanere som maatte have Muur-Gruus, eller anden steenblandet Fyld, at bortføre af deres Gaarde, anmodes venskabelig om, i nogen kort Tiid at lade samme henbringe, til den i Pebbervigen anlagde Vej, hvor det behøves. Christiania den 25de April 1803. J. Wulfsberg. Higesom jeg har opsagt mit Borgerskab, paa Grund af at jeg er berøvet mit Syn, saa tilkiendegives de respective inden- og udenbyes Venner at jeg ophører med al Bagning inden Junii Maaneds Udgang dette Aar. Christiania den 1ste Maji 1804.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Paa min Mands Vegne Lovise Schiøberg.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Præst WULESBERG er flyttet til Kjöbmand Ole Eger, paa Hjörnet af Kongens Gade, (eller saakaldte Qvarteergaards-Gade,) og Östergade, nær ved Vagten. Indgangen til hans Værelser er gjennem Porten fra Qvarteergaards-Gaden.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
At en Generalforsamling for dette Steds Brand-Assurance-Casse er berammet til Foretagelse paa Raadhuset Fredagen den 4de Maj førstkommende, Klokken 3 Eftermiddag; det bliver herved til de Herrer Repræsentanteres, Jnteressenteres og andre Vedkommendes behagelige Efterretning Brand-Assurance-Cassens Contoir den 24de April 1804. tilkiendegivet. J. M. Hegelund, Enke af Sal. Hassing.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
At min afdøde Fader Niels Tanks Stervboes Firma af pr. N. Tanks Arvinger C. Tanker ophæved og dets Handels-Forbindtligheder ifölge af det expirerede Proclama afgjorte, saavelsom at jeg fremdeles ikkun under mit eget Firma continuerer Handels-Forretninger, bekiendtgiøres herved for enhver det maatte vedkomme. Friderichshald den 31te Marts 1804. C. Tank.
Norske Intelligenssedler, 1804-05-02
Da Priserne paa Hamp og Hør vedbliver at stige, seer jeg mig nødsaget til, fra undertegnede Dato, at forhøje mine fabriqverede Seilduge til følgende Priser, nemlig: for No. 1, eller groveste Dug 40 sk. pr. Al., og 1 s. ringere pr. Al. nedefter til No. 6.; altsaa vil min fabriqve rede grøveste Seildug koste pr. Rull, naar den holder 54 Al., 22 Rd. 48 sk., og fineste No. 6, af samme Længde, 19 Rd. 66 s. Da Priserne for nærværende er meget under de udenlandske Seildugers, flatterer jeg mig med Haab om at nyde mine Landsmænds Ordre, da Boniteten fuldkommen skal svare til den udenlandske.