Viborger Samler, 1841-04-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Den franske Gesandt ved Hoffet i Berlin, Grev Bresson, har i Pairskammeret til Forsvar for Paris's Befæstning holdt en Tale, der i flere Henseender vakte stor Sensation, og gjorde et dybt Jndtryk paa Pairiet. "J 10 Aar," sagde Gesandten, har jeg opholdt mig i et Land, der er rigt paa dygtige og dannede Krigere, i et Land, hvor Frederik den Store fødtes; i et Land der først for faa Maaneder mistede sin ærværdige Monark, og der nu beherskes af en Konge, som er en af denne Tidsalders meest oplyste og betydende Konger, og hvis Characteer er en Constitution for hans Stater, har jeg samvittighedsfuldt og ivrigen bestræbt mig for at udforske det Jndtryk, vor Hovedstads befæstning fremkaldte. Nogle have rigtignok fremstillet den Forholdsregel, vi nu drøfte, som altfor gigantisk, som undførlig men General Døde de la Bruneries Argumenter have beroliget os i denne Sag; Andre have troet, at Overslagene vilde overskride Rigets Finantser; men Conseilspræsidentens, Hertugen af Broglies og den nysnævnte Krigers nøiagtige Beregninger trøste os ogsaa i saa Henseende. De fleste Militaire, de meest erfarne Feltherrer see i Hovedstadens befæstning en Fuldstændiggjørelse af det af os antagne Forsvarsystem, og en frygtelig Forøgelse af Frankerigs Magt. J Udlandets Øine er Pe ris det Punct, hvor Frankerig kan saares. Det er næsten blevet til et Axlom, at naar de 4 store Magter forene sig, vil et kort Felttog gjøre Ende paa Kampen med Frankerig saafremt de rette alle deres Anstrengelser imod Paris. Vistnok kunde man forregne sig; men ulykkeligviis ere tidligere Exempler tilstede. Man siger, at andre Hovedstæder ikke ere befæstede, men deels ligge de enten meget længere fra Grændsen, deels ere de dækkede ved Forbund og Allianeer. Frankerig staaer nu alene, og vil indtil et vist Punct endnu længe forblive i denne stilling. Under Europas nuværende Conjuncturer, med Forskjellen i Principerne, med den hos os herskende Gjæring, og navnligen vore ministerielle Criser, der uophørlig fornyes, der skade vore Forhold til Udlandet i en langt høiere Grad, end vi selv troe, der gjøre vore Gesandters Arbeide til et sandt Penelopes Slør, under disse Forhold er det hverken Sted eller Tid til at nære Jllusioner. En god Forstaaelse imellem Frankerig og de andre Magter er uden Tvivl mulig, meget mulig, næsten vis; men inderlige og varige Alliancer ere vanskelige at erholde, og vi vilde ogsaa kun da erholde dem, naar vi stode stærke og sikkre i vor Stilling. De have seet, hvor let man i en for kort Tid siden afsluttet Underhandling erholdt, trods vor Modstand, 4 Underskrifter, der – naar Begivenhederne saaledes førte det med sig atter vilde kunne bringes tilveie, om endog ikke med saa stor Lethed, fordi Jndtrykket af den Gjæring, de sidste Begivenheder have frembragt, endnu ikke er udslettet, saa dog med en saadan Grad af Lethed, at vi maae være paa vor Post. En saadan isoleret Stilling udkræver overordentlig Forsigtighed, overordentlige Forholdsregler. Jngen Coalition, eller Noget, der ligner en Coalition, maa med Lethed kunne dannes omkring os, for – jeg vil just ikke sige – at angribe os, men for at berøve os den Jndflydelse, der retfærdig viis tilkommer os; dannes en saadan Forbindelse desuagtet, da maae vi kunne imponere den, og opløse den ved vor sindige, paa Kraft støttede Adfærd. Det er i Sandhed nødvendigt, at Coalitioner ikke blive til en Vane! Dersom jeg her vilde udvikle min Anskuelse om det Jndtryk, Hovedstadens befæstning har vakt i Udlandet, saa kunde man indvende imod mig, at jeg var i Vildfarelse; men i en vis Henseende taler jeg her i mine Collegers Navn ved de tydske Forbundstater af anden Rang; jeg veed, at de Efterretninger, jeg havde den Ære først at oversende Ministeren for de udenlandske Anliggender, successivt ere indløbne til ham fra alle Sider; jeg beder ham om at tillade mig at beraabe mig paa hans Vidnesbyrd i dette Punct. Jøvrigt, hvad enten vi befæste Paris eller ikke, da ville desuagtet befæstningerne af Ulm, Rastadt, Germersheim og Schwarzwald skride frem. Tydskland vil ikke blive staaende paa Halveien. .. Journal des Debats siger, at det kun er at beklage, at Kammeret ikke umiddelbart skred til Afstemning, efterat denne Tale var fremsagt. Jmidlertid er Resultatet neppe tvivlsomt. Endnu har Hertugen af Orleans ikke taget Ordet, og man mener, at Ministrene ere saa visse paa Seieren, at de ikke engang ansee det for nødvendigt, at Hertugen tager Ordet i dette Anliggende.