JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Mariebo. Nu haves følgende paalidelige Efterretninger og den ulykkelige Jldsvaade i Nebbelunde: Branden opkom hos Huusmand Hans Jørgensen, en i sin Stilling meget agtet Mand. For ham fortærede Luerne saa godt som Alt; deriblandt 2 Køer, en Kalv 2 Heste og nogle Gjæs. Henrich Nielsen og Bernt Nielsen, hvis Huse ogsaa afbrændte, fik dog tildeels reddet deres Boskab. Gaardmand Hermann Frandsen, der eiede et af de afbrændte Huse, hvorhan havde hensat noget Korn i Straaet, indeholdende omtrent 50 Tdr., mistede dette saaog 2 i Huset opbevarede Sengesteder. For Huusfolkene, Christen Johansen og Hans Jørgen Møller, brændte Alt, undtagen nogle faa Sengeklæder. Rasmus Jensen Smed og Albreth Hansen fik alle deres Sengeklæder reddede. Ligesaa heldig var Anders Pedersen, som tillige fik noget Boskab ud fra Luerne, og Henning Skovfoged lykkedes det ogsaa at faae en Deel reddet; men alle Husene brændte lige til Grunden. Der haves megen Sandsynlighed for, at Jlden opkom ved Vaade. Nogle Prangere fra Femmern, som den 28de f. M. gjorde Jndkjøb af Creaturer paa Markedet her i Mariebo, laae endnu den 13de dennes ved Kramnitz, formedelst den vedvarede sydlige Vind, der til den Tid havde, som den vel ogsaa har til Dato, forhindret Overfarten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Fra Nakskov lærde Skole bleve to Disciple i Aar dimitterede til Universitetet, nemlig: Conrad Dyssell, en Søn af afdøde Pastor Dyssel i Østofte, og Johan Lyngbye, en Søn af Hr. Forpagter Lyngbye paa Budderupgaard paa Falster. Begge erholdt ved Examen Characteren: "Laudabilis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 12te November. Hamburg 2 M. a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Mk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 Proc. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 1/2 a 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 Proc. kgl. Oblig. (u. R.) 85 1/2 a 86 Rbd. Sedl. Dito Dito 80 1/2 a 81 i Banco. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. Dito Dito 108 i Sedl. 4 Proc. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6te Jan. 100 r. S. 6 Proc. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 i Banco. 3 Proc. ny danske Obligationer 58, 58 1/2 L. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Belpassage fra 10de til 14de November 1830. Fra Falster til Siælland: Forp. Lyngbye; Kbmd. Fogh; Kbmd. Lyngbye; Skolelærer Thierry; Kammerj. v. Raben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Fra Siælland til Falster: Landinspect. Rosenkilde; Fuldm. Bekker; Skpr. Kramer; Handelsfuldm. Marcussen; Hs. Exc. Geheimeconferentsraad, Greve af Hardenberg-Reventlov, Stork, af Dr. &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Bekjendtgjørelser. At vores inderlig elskede Søster og Svigerinde, Jomfrue Ane Marie Nørager, den 10de dennes ved Døden er afgaaet i en Alder af 44 Aar 11 Maaneder, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner, overbeviist om, at de, som kjendte den Afdøde, vil deeltage i i vores billige Sorg. Vandholm, den 14de November 1830. Paa egne og fraværende Søstres Vegne, C. C. Wellejus, L. S. Wellejus, født Nørager. Tolder. En med 4 Heste bespændt og med heelt Fordæk forsynet Wienervogn, med eller uden Bivogn, kan, efter forudgaaende Bestilling hos mig, faaes til Befordring herfra til Rønnede Kro i Siælland, hvor atter kan faaes lukket Vogn til Kjøbenhavn. Betalingen beregnes efter Taxten. Grønsund, den 21de October 1830. Neyhausen, Færgemand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Salg eller Bortforpagtning. Tirsdagen den 21de December 1830, om Formiddagen Kl. 11, bliver, paa det kongelige Rentekammers Approbation, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Christiansminde ved Nykjøbing, opbuden, enten til Afhændelse eller ny Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar. 1. Gaarden Christiansminde, beliggende 1/4 Miil fra Kjøbstaden Nykjøbing paa Falster, som staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 35 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdk. 2 1/2 Alb., og har et Jordtillæg af omtrert 230 Tdr. Land, geometrisk inddeelt i 8 tildeels indhegnede Marker, der om grændser Gaarden, hvis Bygninger, som ere meget gode, bestaaer af 4 Længder, hvoraf Stuehuset, som er teglhængt og hvori befindes 8 forskjellige Kakkelovne, indbefatter 9 større og mindre Værelser med gibsede Lofte og tildeels betrukne og malede Vægge, samt Kjøkken, Spisekammer, Borgestue, Melkestue, m.v. De øvrige 3 Længder ere indrettede til Bryggers med indmuret Bryggerkjedel og Bagerovn, Lader og Loer, Heste- og Kostald, Vognremisse, Faaresti, og andre smaae Beqvemmeligheder. Ved Gaarden, hvori er en steensat Brønd med Pompeværk og Dække, findes 3 Hauger, hvoraf de 2de rigelig beplantede med Frugttræer. Med Gaarden følger med Forpagtningen en Deel Besætning af Kreaturer, Gaards- og Avlsredskaber, Sæde= og Fødekorn, samt Jnventarium, saavelsom en ny Brandsprøite med Slange, 2 Brandsliger og 5 Brandhager, J Salget følger fornævnte Brandredskaber og den nedlagde Saaesæd. Endelig overdrages med Samme 3 Huse paa Marken med 6 Bilægger=Kakkelovne, indrettet til 6 Familier, som kan, naar Forpagteren ønsker det, forrette Arbeide til Gaarden, imod derfor at nyde Vederlag efter derom oprettet Contract. Systofte Kirke med Sognets Kirketiende, som er matriculeret til 20 Tdr. 3 Skpr. 2 4/5 Alb. og har tiendeydende Hartkorn 139 Tdr. 1 Skpe. 2 Fdk. 2 1/5 Alb., hvoraf Tienden nu oppebæres in natura Særskilt eller samlet opbydes Gaarden og Kirken med Tiende til Salg, og Gaarden med Sognets Kirketiende til Bortforpagtning. J begge Tilfælde skeer Tiltræde sen 1ste Mai 1831. Kortet over Jorderne, samt Fortegnelse over Kirkens Ornamenter og Jnventarium, saaog over Gaardens Besætning og Jnventarium, som ved Auctionen fremlægges, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir i Egeløv paa Falster. Conditioner med tilføjet Drivtsplan vil findes henlagte til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nakskov, Mariebo, Saxkjøbing, Nykjøbing og Stubbekjøbing. Gaarden med dens Jorder vil blive foreviist af nærværende Forpagter, Hr. Nissen. Egeløv, i Administrationen for de kongelige falsterske Godser, den 11te November 1830. Rosenkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Auctioner. Formedelst Forandring af Bopæl og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur lader Undertegnede ved offentlig Auction, som afholdes Fredagene den 10de og 24de December 1830 samt 7de Januar 1831, hver Dags Formiddag Kl. 11, bortsælge sin denne Byes Østergades Rode under No. 36 og 3) beliggende Gaard, bestaaende af 10 Fag til Gaden og 6 Fag Sidehuus, Muur og Bindingsværk, med Tegltag, med dertil stødende lille Hauge. Med Gaarden følger de i samme værende Kakkelovne samt andre muur- og nagelfaste Ting. Auctionerne afholdes i selve Gaarden, og Conditionerne ere 8 Dage førend første Auction til Eftersyn hos Hr. Stiftsfuldmægtig Tidemand her i Byen, der ogsaa paaviser Stedet. Nykjøbing paa Falster, den 9de Novbr. 1830. J. P. Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Arvingerne i Dødsboet efter Huusmand Frederik Christiansen Flemmingsens afdøde Kone Giertrud Rasmusdatter i Vaabensted, under Grevskabet Hardenberg-Reventlov, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret. Hardenberg, den 4de November 1830. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Da Sadelmager Penter i Radsted, under Grevskabet Hardenberg-Reventlov, godvilligen har opgivet sin Bo til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Creditorerne i Boet til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hardenberg, den 5te November 1830. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Nye Citroner kan bekommes hos M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-16
Ved Tallotteriets 1157 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 4. 58. 56. 31. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Uddressecontoirs Efterretninger. 200000 Rd. Fireogtyvende Aargang. Nummer 92. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri, Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Udenlandsk. England. Efter at den "danske Statstidende af 16de dennes var sluttet, modtog dens Redaction "Børsenhalle af 13de næstforud, hvoraf strax blev uddraget Følgende: London, den 9de Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Den 7de d. M. tilskrev Statsminister Sir Robert Peel Lordmajoren: "at Ministrene, som Kongens tro Tienere, havde holdt det for deres Pligt, at fraraade Høistsamme det Besøg, som Hs. Majestæt havde havt i Sinde, i Dag at gjøre Staden London, da der var indløben Efterretning, at det var i Gjære, at samle en stor Almuehob, for om Natten at opvække Tumult og Forvirring og sætte Kongens Undersaatters Liv i Fare. Deres Majestæter havde derfor, saa ukjært det end var dem, besluttet, indtil videre at nægte sig Glæden af hiint Besøg. Afsigelsen af dette kongelige Besøg blev i Gaar brag paa Bane baade i Over- og Underhuset; i Overhuset af Hertugen af Richmond. Hertugen af Wellington forelæste et Brev, som han havde faaet af Lordmajoren, hvori denne advarer Hertugen, at Angreb paa hans Person desværre var at frygte. Derfor havde han besluttet, ikke at komme til Gjæstebud, hans Collega var gaaet endnu videre, og havde fraraadet Hs. Majestæt at komme, o. s. v. J Underhuset var Discussionen om denne Gjenstand endnu vidtløftigere end i Overhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
J Gaar blev et Communalraad holdet i Anledning af Opsættelsen af det Staden London tiltænkte kongelige Besøg. Lordmajoren sagde, at han havde modtaget Breve fra adskillige af Byens Districter, af hvilke nogle beddede, at Hs. Majestæt vilde vorde modtagen med al mulig Loyalitet, men Hertugen af Wellington ganske Fredagen den 19 November 1830. anderledes. Andre Meddelelser udsagde, at en Skare af forvorpne og desperate Mennesker vilde anfalde Hertugen. Af denne Grund havde han skrevet til Hertugen, efter at han i en Samtale med Sir R. Peel havde hørt denne sige: "Men hvad skulle vi gjøre for Hertugen af Wellington Efter at en talrig Forsamling i Gaar var holdt under den berygtede Huuts Præsidium i den vestlige Ende af London, opstod en stor Tumult. Pøbelen løb omkring med Reformfaner og skreg: "Bort med det ny Politi. Jngen Peel! Jngen Wellington!" Derefter kom det til Slagsmaal med Politiet, som blev understyttet af velklædte Mænd. Adskillige Tumultuanter bleve fængslede. Fæstningen Tover sættes i Forsvarstand; Banken, er omgiven af en dobbelt Vagt, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Mange af de meest anseete Borgere i London og Westminster have besluttet, at forene sig til en talrig Livgarde for Deres Majestæter, naar de en Gang komme til Guildhall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Saavidt Statstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
De med Kjøbenhavnsposten i Nat herril ankomne hamborger Tidender, som kun gaae til den 12te og indeholde Efterretninger fra London af den 6te, meddeele Følgende, der bidrager til at komme til rigtig Kundskab om samtlige med hiin Meddelelses Jndhold forbundne Omstændigheder: Hr. Hobhouse tilbagefordrede den 5te dennes i Underhuset Yttringsfriheden i Huset og sagde, at Kongens Tale havde meget nedslaaet Publicum, hvorfor der maatte gjøres Tilbageskridt, da Folket lige saa lidet vilde taale Jndblanding i Nederlandenes Anliggender, som opretholde et forraadnet System. (Dette frembragte lydeligt bifald.) Der androges paa Fremlæggelsen af Committee=Beretningen angaaende Takaddressen, men Hr. Maberly protesterede, kaldende Kongens Tale den sælsomste Tale, han nogensinde havde hørt fra Tronen, yttrende sig derhos saaledes: "Nedsætter Hs. Majestæt ikke Skatterne og undlader han at reformere Parlamentet, hvilke Gjenstande bringe det hele britiske Rige i Bevægelse fra den ene Ende til den anden, saa kan Hs. Majestæt let inden tolv Maaneder være den upopulaireste Monark, som nogensinde har siddet paa den britiske Trone." (Lydeligt bifald hørtes.) J det han sluttede, forsikkrede han, at han kun havde udtalt hele Folkets Følelser, og var vis paa, at Roligheden ikke vilde blive uforstyrret i Landet, dersom de omtalte tvende Ønsker ikke opfyldtes. Med yderst faa Undtagelser ud lode de mange andre Talere, som lode sig høre, sig samme Tone. Hr. T. Wood ivrede især stærkt imod Jndblandelsen i Belgiens eller nogen anden Nations Anliggender. (Atter bifald.) Han sagde endvidere, at de engelske Pair, som sendte deres Udvalgte til Huset, kunde vel have Aarsag til at føle sig foruroligede ved den sidste Revolution i Frankrig, da det første Anklage punct mod samme Riges jammerlige Ex=Ministre er deres Jndblandelse i Valgene og Krænkelse af Folkets Rettigheder. De ædle engelske Pairs skulde kun derfor ikke salve deres Sjæle med den blide Olie, at det franske Kammer er det eneste Sted, hvor en piinlig Anklage af saadan Art kunde finde Sted. Endelig sluttede han saaledes: "Jeg er vis paa, at hele Landet har hørt den sidste Trontale med stor Forbittrelse." Da der i Anledning af Lord Morpets Yttringer og Englands Jkke Jndblandelse i Belgiens Anliggender, fra Oppositions bænkene gjentonede: "Hør, Hør, istemmede ogsaa Ministeren Sir R. Peel dette Hør!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Folkets Opmærksomhed paa Rigets indre Anliggenders Tilstand er saa stor, at der paa Londons Børs aldeles ikke toges Notits af Efterretningen om Ministerforandringen i Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
J City synes Enhver at være utilfreds med Ministrene, især med Hertugen af Wellington. Da han den 2den Novbr. begav sig tilbage fra Overhuset, var han forsigtig nok til, at sætte sig i Fyrst Esterhazs Kareth, men snart blev han kjendt og paa den heftigste Maade modtaget med uhyre Pibning. J Ugen forud havde Hertugen paa sit Arbeidsbord forefundet et Brev af følgende Jndhold: "Det er Deres Hensigt, paa Mandag at give et Diner; men dette bliver det sidste i Deres Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
De fem store Magters Ministre i London have, Følge en af dem holdt Conference, afsendt en engelsk og en fransk Commissair til Belgien, for at udvirke Fiendtlighedernes Afbrydelse, som det første Skridt til de belgiske Anliggenders Afgjørelse. Den engelske Commissair er Hr. Cartwrigdt (udnævnt til engelsk Minister i Frankfurt) og den franske Hr. Bresson, første Secretair hos Fyrst Talleyrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Nederlandene. Den franske Gesandt, Hr. Bertin de Vaux, har begivet sig fra Haag og er reist til Paris. Han skal have overrakt Kongen de i Antwerpen residerende Consulers Reclamationer og gjort Hs. Majestæt Forestillinger angaaende Citadellets Overgivelse, der meer eller mindre maa interessere alle Nationer; men Kongen svarede: "Hr. Gesandt, Jeg vil aldrig offre min Krones Jnteresser for private Jnteresser!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
J Haag formeentes den 9de November, at Jnsurgenterne i Brabant vilde respectere det gammelhollandske Gebeet i Nord-Brabant, da de hist og her have oprettet Grændsepæle med Jndskrivten: "Belgien. Grev Frederik de Merode, som var udseet til Belgiens souveraine Fyrste, afgik ved Døden den 4de dennes, som Følge af hans ene Beens Amputation. Samme Tid havde Hr. de Weyer, Medlem af den provisoriske Regjering, indskibet sig til London, for, som det heed, at træde i Underhandling med Hertugen af Wellington.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Vaabenstilstanden mellem Antwerpen og sammes Citadel skal være forlænget paa ubestemt Tid, og hvis Fiendtlighederne atter begynde, skal enhver af Parterne underrettes 3 Dage forud. Roussels Proclamation havde ikke den forønskede Jndflydelse paa Løwens Jndvaanere. 500 Soldater ankom vel til Staden, men de, som ikke bleve drevne ud, maatte love, at forholde sig rolige. Pøbelen har plantet et nyt Frihedstræ og udraabt Forbandelser mod Roussel, sønderslaget Lygterne foran hans Bolig, og truet med at sætte Jld paa Enhvers Huus, som vovede at handle imod Folkets Villie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Breve fra Rotterdam, ankomne til Hamborg den 12te November, melde: at ved en kongelig Beslutning ere Schelde og alle Kysterne af de i Opstand værende Provindser erklærede i Blocadetilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Den 26de October afsendtes fra Coblenz en Forstærkning af Artillerister og Pionierer til Luxemburg. Grandsefæstningerne Valenciennes, Mets og Strassburg skulle fra fransk Side forsynes med dobbelt Garnison, og imellem de tvende førstnævnte Fæstninger skal sammendrages en Leir af 30,000 Mand. Det i Forbundfæstningen Mainz værende preussiske Artilleri, som i Dagene til den 27de October afløstes af det østerrigske, er marscheret til den belgiske Grændse. Preussiske Linietropper bortførtes deels tilvogns, deels paa Dampskibe. til deres Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Prindsen af Oranien har begivet sig til London, hvorhan har havt Audients hos Kongen og derefter en Samtale med Lord Bathurst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Østerrig. J Wien roullerer det almindeligen troede Rygte, at Storhertugdømmet Luxemburg skal besættes af et østerrigsk preussisk Armeecorps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
J Ungarn blive 50,000 Mand Rekruter udskrevne, med Jndvilgelse af Stænderne, at hvis Politiken udkrævede endnu stærkere Udrustning, vilde enhver af Regjeringens Fordringer blive opfyldte, saavidt Ungarns Kræfter tillade. Desuden har den ungarske Adel søgt om Tilladelse at ove sig i Vaaben, for i Nødsfald at kunne indlede og udføre en almindelig Væbning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Den franske Marschal Marmont, Hertug af Ragusa, har nu valgt Wien til sit faste Opholdsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Spanien. General Minas Speculationstog er mislykket. Efter at han i nogle Dage havde, forladt af sine Folk, vandret hid og did i Bjergene, begav han sig igjen til Frankrig. Kongen har, i Anledning af Dronningens Nedkomst, udstædt et, som det hedder, almindeligt Amnesti, men med saamange Undtagelser, at det kun kommer saare Faa til Gode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Frankrig. Seiglbevarerens og Justitsministerens Poster ere nu forenede under benævnelsen: "Seiglets Division. Hr. Thiers er udnævnt til Under-Statssecretair for Finantserne. Hr. Girod de l'Ain har nedlagt sin Post, som Politi=Præfect. Casimer Perrier vil, i Lafittes Sted, atter blive foreslaat til Præsident, i de Deputeredes Kammer, hvor hans Valg vil finde kraftig Understøttelse. General George Lafajette, en Søn af den gamle Lafvette, afgaaer til America, som fransk Minister. Den franske Trone omgives for Tiden af fire Partier, nemlig det nationale, det legitime, det radicale og det carlistiske. Det nationale Parti søger at understøtte Ludvig Philipp. Det legitime Parti, som forsvarer Legitimitetens Princip, er vel ikke saa talrigt, men har, ved sine betydelige Grundeiendomme, maaskee større Jndflydelse end hiint. Det betragter Hertugen af Bourdeaux, som Frankrigs retmæssige Konge. Den berømte Chateaubriand staaer i Spidsen for dette Parti, som synes at være det farligste. Det er især farligt for det nuværende Dynasti, da det ledes af snilde Mænd, som indsee, at der maa samtykkes i de Grundsætninger, Pariserne have beseglet med deres Blod. Den nu opstaaede Misfornøielse med det nylig opløste Ministeriums Valg af diplomatiske Agenter for fremmede Magter og adskillige høiere Embeders Besættelse, har ogsaa forskaffet dette Parti talrige Tilhængere i Embedstanden. For de Radicale haves Jntet at frygte. Carlisterne have ogsaa saare liden Jndflydelse. Heraf skjønnes imidlertid, at Ludvig Philipp i hans Regjerings første Aar har betydelige Vanskeligheder at overvinde, uden at det derfor drages i Tvivl, at han jo vil holde sig paa den Trone, hvortil hans Værdighed banede ham Vei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Jndenlandsk. Da Hs. Majestæt Kongen af Preussen har i Erkjendelse af det Meget, som Oberstlieutenant, Adjutant hos Hs. Majestæt Kongen samt Commandeur og Ridder af flere Ordener, Dr. N. B. v. Abrahamson, har virket for Underviisningsvæsenet og Oplysning i Almindelighed, og især med Hensyn til den indbyrdes Underviisning, udnævnt ham til Johanniterridder, saa har Hs. Majestæt vor Konge under 5te dennes Allernaadigst behaget at tillade Oberstlieutenanten, at anlægge og bære denne Ordens Decoration.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Mariebo. Det titehenske Skuespillerselskab er ankommen til Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Fra Hr. Grosserer Hambro i Kjøbenhavn er en betydelig Ladning Rug afsendt hertil Lolland. Den skal anløbe Bandholm og der oplægges, for i Vinterens Løb at udsælges til Jndbyggerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Beltpassage fra 14de til 17de November 1830. Fra Siælland til Falster: Jfr. Nyrop; Jfr. Foss.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Bekjendtgjørelser. At vores inderlig elskede Søster og Svigerinde, Jomfrue Ane Marie Nørager, den 10de dennes ved Døden er afgaaet i en Alder af 44 Aar 11 Maaneder, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner, overbeviist om, at de, som kjendte den Afdøde, vil deeltage i i vores billige Sorg. Bandholm, den 14de November 1830. Paa egne og fraværende Søstres Vegne, C. C. Wellejus, L. S. Wellejus, født Nørager. Tolder. For Opdagelsen af Gierningsmanden til det mod mig forøvede Mordattentat, ved at skyde ind af mit Sovekammervindue, Natten imellem den 17de og 18de October dette Aar, udloves herved en Belønning af 500 Rbdlr. Rudbjerggaard, den 18de November 1830. Knuth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Auctioner. Formedelst Forandring af Bopæl og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur lader Undertegnede ved offentlig Auction, som afholdes Fredagene den 10de og 24de December 1830 samt 7de Januar 1831, hver Dags Formiddag Kl. 11, bortsælge sin i denne Byes Østergades Rode under No. 36 og 37 beliggende Gaard, bestaaende af 10 Fag til Gaden og 6 Fag Sidehuus, Muur og Bindingsværk, med Tegltag, med dertil stødende lille Hauge. Med Gaarden følger de i samme værende Kakkelovne samt andre muur- og nagelfaste Ting. Auctionerne afholdes i selve Gaarden, og Conditionerne ere 8 Dage førend første Auction til Eftersyn hos Hr. Stiftsfuldmægtig Tidemand her i Byen, der ogsaa paaviser Stedet. Nykjøbing paa Falster, den 9de Novbr. 1830. J. P. Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-11-19
Salg eller Bortforpagtning. Tirsdagen den 21de December 1830, om Formiddagen Kl. 11, bliver, paa det kongelige Rentekammers Approbation, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Christiansminde ved Nykjøbing, opbuden, enten til Afhændelse eller ny Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar. 1. Gaarden Christiansminde, beliggende 1/4 Miil fra Kjøbstaden Nykjøbing paa Falster, som staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 35 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdk. 2 1/2 Alb., og har et Jordtillæg af omtrert 230 Tdr. Land, geometrisk inddeelt i 8 tildeels indhegnede Marker, der om grændser Gaarden, hvis Bygninger, som ere meget gode, bestaaer af 4 Længder, hvoraf Stuehuset, som er teglhængt og hvori befindes 8 forskjellige Kakkelovne, indbefatter 9 større og mindre Værelser med gibsede Lofte og tildeels betrukne og malede Vægge, samt Kjøkken, Spisekammer, Borgestue, Melkestue, m.v. De øvrige 3 Længder ere indrettede til Bryggers med indmuret Bryggerkjedel og Bagerovn, Lader og Loer, Heste- og Kostald, Vognremisse, Faaresti, og andre smaae Beqvemmeligheder. Ved Gaarden, hvori er en steensat Brønd med Pompeværk og Dække, findes 3 Hauger, hvoraf de 2de rigelig beplantede med Frugttræer. Med Gaarden følger med Forpagtningen en Deel Besætning af Kreaturer, Gaards- og Avlsredskaber, Sæde= og Fødekorn, samt Jnventarium, saavelsom en ny Brandsprøite med Slange, 2 Brandstiger og 5 Brandhager.