JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-01-08
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 30te Decbr. J de Deputeredes Kammer er Sauzet atter valgt til Præsident, og Dufaure, Calmon, Jaqueminot og Bigeon til Vicepræsident. Ogsa Pairskammeret har constitueret sig. De redacteurs en chef som have undertegnet "Erklæringen, have i en ny Forsamling eenstemmigen fattet den Beslutning, i Løbet af den begyndte Parlementssession ei at meddele Noget i deres Blade om Forhandlingerne i Pairskammeret, og overhovedet ei at omtale nogen Pair i deres Artikler, Det bekræfter sig, at Odilon Barrot har forpligtet sig til, efter de første Debatter i Kammeret at fremkomme med et Forslag, der har til Hensigt at tilbagegive Pressen de Garantier, som Septemberlovene og Pairsrettens sidste Dom have frarøvet den. Ogsaa den Efterretning stadfæstes, at Calombiers's og Braziers seneste Tilstaaelser indeholde Oplysninger, der muligen ere vigtige nok til at indlede en ny Jnstruction, Flere Arresteringer ere foretagne efter Cantslerens Befaling Jblandt de Arresterede er en Tydsker, af Profession er Skomager, hos hvem man har lagt Beslag paa 300 politiske Broschurer af communistisk Tendents med fransk og tydsk Text. Hans vidtløftige Correspondents skal indeholde Oplysninger og Forbindelserne imellem de franske hemmelige Selskaber og Tydskerne, navnligen i Baden, Rhinpreussen og de øvrige Rhinlande.
Viborger Samler, 1842-01-08
En vis Senessart har overgivet de Deputeredes Kammer et Skrift, der indeholder en formelig Anklageget imod Ministeriet for Høiforræderi imod Staten. Forfatteren begrunder sin Anklage paa 6 Hovedpuncter: 1) Ophidsen og Provocation til Borgerkrigen ved Udgydelse af Borgerblod ved franske Hænder, under Paaskud af en af en uhyre stor Fleerhed af Municipalconseils ulovlig erklæret Census; 2) Undertegnelse af Tractaten af 15de Juli, stridende imod Frankerigs sande Jnteresser; 3) Opløsning af 53 Stæders og Districters Nationalgade, uden at have re constitueret dem inden den ved Statsloven foreskrevne Tid 4) Attentatet imod Borgernes individuelle Frihed; 5 Forøden af Statsformuen midt under Freden med en Armee paa Fredsfod og forøgede Statsindtægter; 6) Attentatet imod Pressefriheden.
Viborger Samler, 1842-01-08
Journalen la Presse har anmeldt, at Gen. Bugeaud ikke kan komme til Frankerig, da vigtige Omstændigheder forhindre ham i at afbenytte den ham givne Permission til en Reise til Frankerig. Denne Meddelelse bekræftes af Moniteur parisien, der forsikkrer, at vigtige Efterretninger tvinge Generalgouverneuren til i det mindste at opsætte sin Afreise. Fra Algier meldes under 21de December, at Generalen er i Begreb med at afgaae med Tropper til Oran for at paaskynde Tafnastammens Frafald. General Chargarnier har sat sig i Spidsen for en lille Colonne for at bemægtige sig den imellem Algier og Bugia liggende lille Havn Delly. Han har udført et glimrende Razzia imod Stammen Beni-Masond; Stammen overfaldtes fra flere Sider og led et fuldstændigt, Nederlag. Fienden havde 52 Døde, og de Franske toge 75 Arabere tilfange.
Viborger Samler, 1842-01-08
Spanien. Fra Madrid meldes under 22de Decbr.,at det synes, at Differentserne imellem Espartero og den franske Gesandt, Salvand, tiltage dagligen. Det er ikke usandsynligt, at den franske Gesandt vil forlade Madrid, uden at aflevere sine Creditiver. Man forsikkrer, at den franske Regjering kun i Vished om, at den spanske Regjering ei kan antage dens Betingelser, har afsendt sin Gesandt, for at vinde Tid til at bringe Anliggenderne i Forvirring og erholde et anstændigt Paaskud til at finde en Anledning til at yttre sin Harme imod Espartero og sin Begunstigelse for Regentindedronningen. Er dette Tilfældet, da har Frankerig naaet sin Hensigt; thi Espartero vil aldrig finde sig i de Betingelser, Gesandten har foreskrevet ham. - Under 23de Decbr. meldes endvidere fra Madrid, at Salvand i Overmorgen vil afreise fra Madrid, kun da vil han forblive, naar det – hvilket er høist usandsynligt – skulde lykkes ham at blive enig med den spanske Regjering.
Viborger Samler, 1842-01-08
Efter Journalen Constitutionnel er det et EtiketteSpørgsmaal, der har reist sig imellem den franske Gesandt og Regenten af Spanien. Kun i en Privataudientsvil Salvandy overrække Jsabella den Anden sine Creditiver; Espartero forlanger derimod, at Creditiverne skulle overrækkes ham, da han som Spaniens Regent er beklædt med Kongedømmets Auctoritet indtil Dronningen bliver myndig. Men foruden hiint Spørgsmaal er deret andet og langt vigtigere i Baggrunden. Det er nemlig klart, at Espartero positivt vil anerkjendes af Franterig som Regent i Spanien. Den Holdning, det franske Ministerium har lagt for Dagen imod Espartero, giver saaledes hiint Spørgsmaal en politisk Characteer. Det synes fremdeles, at den engelske Gesandt ikke er uindviet i den af Espartero fattede Beslutning. Neppe er Jnsurrectionen af 7de Octbr. qvalt, førend A man allerede er betænkt paa at forberede en ny Emente, men Regjeringen er paa sin Post. En velbekjendt General og 3 Stabsofficierer arresteredes den 22de Decbr. tidligt om Morgenen i Madrid. Efter Rygtet arbeidede de paa Organisationen af en ny Opstand til Fordeel for Christine.
Viborger Samler, 1842-01-08
Storbritannien. London, den 31te December. Morn. Chron, meddeler den vigtige Efterretning, der ogsaa stadfæstes af de meest anseete Toryblade, at det engelske Ministerium har fattet den Beslutning at afsende Lord Afhburton (Alexander Baring) i en overordentlig Mission til Nordamerica. Efterretningen blev gunstig optagen paa Børsen. Hs. Herligheds Jnstructioner dreie sig efter the Standard om de 3 Puncter: Anliggendet med Skibet "Caroline, Grændsespørgsmaalet og Undersøgelsesretten. Endskjøndt Lorden vil have at kæmpe med mange Vanskeligheder, lover man sig desuagtet af hans Talent og erkjendte Duelighed det bedst mulige, omend ikke det bedste Resultat.
Viborger Samler, 1842-01-08
Kongen af Preussen ventes den 20de Jan. til Windforslot; de meest glimrende Forberedelser træffes til hans Modtagelse. – Dronningen har erklæret, at det er hendes Hensigt at aabne Parlementet i egen Person, og man troer, at hun vil blive ledsaget af alle de høie Giester, navnligen af Kongerne af Preussen og Belgien, der have bivaanet Prindsen af Wales's Daab.
Viborger Samler, 1842-01-08
Næsten alle Londoner-Journaler udtale sig i en afgjørende misbilliggende Tone om Domfældelsen af Redacteuren for Journ. du Peuple. Morn. Chron, kalder denne Domfældelse den uretfærdigste og den meest fornedrende for Landet og Dommerne siden Revolutionstribunalernes Tid, og the Courier mener, at, efter engelske Retsprinciper, vilde kun Quenisset være befunden "skyldig.
Viborger Samler, 1842-01-08
De fyriske Anliggender. Fra Alexandrien, meldes under 10de Decbr., at det slette Veirligt lægger Hindringer i Veien for Dampskibenes Ankomst fra Beirut, saa at Efterretningerne fra Syrien indskrænke sig til enkelte Reisendes Beretninger. Maroniterne, hedder det, skulle nu gaae offensivt frem. De have samlet en Hær af 2000 Md. under Selin Paschas Anførsel, og trængt Druserne tilbage til Bjergene.
Viborger Samler, 1842-01-08
Ægypten. Fra Alexandrien berettes under 19de Decbr., at Vicekongens fredelige Skridt vække almindelig Glæde, der endnu vilde forøges, dersom han vilde beqvemme sig til at redueere sin Land- og Søemagt. Jøvrigt sysselsætter Mehemed sin Hær paa en meget nyttig Maade. Soldaterne maae deels dyrke Jorden, deels anlægge nye Veie, deels grave Canaler og bygge Broer. Fæstnings arbeiderne fortsættes, og en fransk Oberst er afreist til Suez for at sætte denne Stad og de vigtigste Landings puncter ved det røde Hav i Forsvarstand. De fra Antwerpen kommende 80 Pundere a la Paixhans opstilles strax i Fæstningsværkerne. Handelstractaten imellem Tyrkiet og de fleste europæiske Magter er bekjendtgjort her, og allerede bragt i Udførelse. Alle Monopoler skulle afskaffes, og kun faa Enkeltheder ere endnu tilbage at ordne. Nationalgarden i Cairo og Alexandrien er til Jndvaanernes store Glæde bleven opløst.
Viborger Samler, 1842-01-08
Cholera raser ogsaa i nogle Søstæder paa Java; desværre har denne Sygdom, som har sit Hjem i Ostindien, iaar en ondartet Charakteer. Ogsaa iblandt Beboerne af de molukkiske Øer (Amboina, Ceram og Banda) ere Cholera Anfald i de sidste Maaneder meget hyppige, og man har bemærket, at især fornemme Hvide anfaldes af denne Syge. Jøvrigt skal der paa Banda og Amboina ogsaa vise sig en Slags Cholera imellem Dyrene, og især skulle mange Fugle i der deraf. Turteldner, Papagøier falde skareviis døde ned fra Træerne, ligeledes dee Høns, Ænder og Gjæs ganske pludseligt, efterat de faa Øieblikke tidligere have seet ud til at være ganske raske.
Viborger Samler, 1842-01-08
J Augsburg har Hr. C. Otto Reventlow, Cand. phil. fra Danmark, den 19de f. M. for et talrigt Auditorium givet nogle Prøver paa Erindringskunst. 100 opgivne Egennavne, hvoraf adskillige fremmed klingende, har han opramset i den Orden, man havde opgivet ham, og det baade fra 1 til 100 og fra 100 til 1. Ligeledes har han uden at huske Feil opramset de ham opgivne Heider paa 500 Bjerge osv. (N. Zeit.)Der fortælles, at en Englænder skal i Sommer have reist i hele 4 Uger uafbrudt med Dampskibet imellem Koln og Maynz og tilbage igien; og da denne vedholdende Gjentagelse af een og samme Fart foranledigede Capitainen til at gjøre den Yttring til den tro Passageer: at Rbinegnen nok behagede ham ualmindelig vel, svarede Britten: "Hvad, Rhinegn, Jeg var i Neapel og Constantinopel, og har vel seet langt skjønnere Egne; men saa god Karbonade, som man faaer ombord i dette Dampskib, har jeg endnu ingensteds fundet; og derfor agter jeg ogsaa at forblive her i nogen Tid endnu J Weddersleben ved Qvedlinburg faldt en SkiferdækkerSvend den 25de Novbr., ved at sætte en Knap paa Taarn spiret, ned fra en Høide af 80 Fod. J Faldet ternede han rigtignok først imod Kirketaget, forinden han naaede Jorden; men, med Undtagelse af nogle Smaalæsioner, havde han ikke taget mindste Skade, som godt næste Nat og arbeidede den følgende Morgen paa samme Sted, hvorfra han Dagen iforveien var styrtet ned. Denne sær heldige Svend hedder Carl Luchte. Forfatteren til de saa meget læste "Andagtstimers (Stunden der Andacht) har nu, efter 30 Aars Anonymitet, løftet Hemmelighedsfuldhedens Slør og nævnet sig. Det er den i Schweiz levende, som Digter og Lærdhæderligt bekjendte Heint. schokke, en født Magdeborger. Formodningen har allerede længe været for, at han skulde være Forfatteren.
Viborger Samler, 1842-01-08
J Norge er man nu alvorlig betænkt paa en Forandring Toldlovene. Kongen har bifaldt Finants-Departementets Forslag, at der skal nedsættes en Commission, bestaaende af 3 Medlemmer, (broriblandt 3 Kjøbmænd) til at undersøge Sagen og udarbeide et Forslag. Nordens berømte Tegner, Forfatteren til Mesterværker Frithiøfs Saga," er paa ny anfalden af et saa hæftigt, Vanvid, at man desværre nu maa opgive Haabet om, nogensinde at see ham helbredet.
Viborger Samler, 1842-01-08
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-01-08
Kjøbenhavn. Stænderne have, som bekjendt, indgivet en Petition om adskillige Forandringer i Trykkefrihedslovgivgen, og man har i denne Anledning længe ventet en ny Trykkefrihedslov. Paa Cancelliets Forestilling i dette Anliggende har Hs. Majestæt resolveret, at han ikke vil skærpe den bestaaende Lovgivning, men heller ingen Anledning finder til at afvige derfra. Postforsendetsesretten kan derimod maaskee ventes tilstaaet; men derom corresponderes endnu med det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Ogsaa med Hensyn til et andet vigtigt Anliggende er der falden Kongelig Resolution, nemlig Fængselsvæsenet, dog kun forsaavidt Varetægtsfængslerne angaaer. Hovedindholdet af denne Resolution er, at Varetægtsfængslerne skulle have en Celle for hver Fange, beregnet efter Fangernes Gjennemsnitsantal i 10 Aar. (S. Bl.) anføres paa den medfølgende forseglede Seddel, der in Det kgl. Sundheds-Collegium har under 31te Decbr. udsat en Priis af 500 Rbd. paa den bedste "statistiske Fremstilling af de forskjellige europæiske Staters Medicinalforfatninger, tilligemed en critisk Sammenligning imellem dem og den i vort Fædreland bestaaende." Afhandlingerne indsendes til Collegiets Decanus inden, 1ste Januar 1844, forsynet med et Motto, som tillige beholder Forfatterens Navn. Det bemærkes, at man især ønsker den Deel af Spørgsmaalet, som angaaer Ledningen og Foranstaltningen af Medicinalvæsenet, behandlet med Udførlighed, og især flere af Tydsklands og vore Nabostaters Medicinalforfatninger fremstillede med Udførlighed og Critik. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Af Berl. Tid." Tilbageblik paa Aaret 1841 anføres, her Følgende, Finantsvæsenet betræffende: "Finantsregnskabet for 1839 har udviist et særdeles heldigt Resultat: det rene Overskud af 1 1/2 Mill. Rbd. Om føie Tid vil Regnskabet for 1840 blive offentliggjort, hvis heldige Resultat maa være meget tvivlsomt for dem, som fæste uindskrænket Tillid til Oppositionspressen. Man har nemlig angivet, at de extraordinaire Udgifter for Fr. d. 6tes Begravelse, Kronningen og Kongens Reise have medtaget ikke mindre end een Million Rbd., lægger man hertil Toldgodtgjørelserne i Hertugdømmene, saa forudsagde man, at Finantsregnskabet for 1840 maatte, efter al Sandsynlighed, udvise en Underballance. Af Regnskabet ville vi imidlertid erfare, at de extraordinaire Udgifter, som man falskeligen har angivet til een Million Rbd., andrage ikke fuldt til 1/4 Million, og at trods disse uforudseete Udgifter, trods omtrent Udbetalingen af 700,000 Rbd. til det asiatiske Compagnie og enkelte privilegerede Tolddistricter i Holsteen, trods en større Afbetaling paa Statsgjælden har Statskassen dog havt et virkeligt Overskud af omtrent 1,100,000 Rbd., og at Kassebeholdningen eller Midlerne til at forøge Reservefonden have været betydelige. Paa Budgettet for 1841 har man anført 800,000 Rbd. til uforudseete Udgifter – et Beløb, som ikke kan være medgaaet, men ikke destomindre beregnes deri et Overskud af 3/4 Million, ikke at tale om det endnu langt heldigere Resultat Normalreglementet henviser til, naar det efterbaanden kan blive bragt fuldstændigt til Virksomhed. – Hvorledes endog disse betydelige Overskud ville komme, Staten tilgode, saa er det dog klart, at Finantsernes Tilstand i Nutid og Fremtid ikke meere kan være Gjenstand, for grundet Bekymring eller Frygt. Antages det endog vi mene, uden tilstrækkelig Grund – at man af Forsigtighed vil udsætte Formindskelsen af Skatter og Afgiter, saa maa man dog indsee, at dersom Overskuddet anvendes til større Gjeldsafdrag eller til Reservefondets Forøgelse, ville Udsigterne til Nedsættelsen af Byrderne dog derved vinde i Klarhed, thi det er indlysende, at det aarlige Overskud vil forøges saavel ved Besparelse i Renter af Statsgielden som ved Forøgelse af Jndtægter af Statens Activer."
Viborger Samler, 1842-01-08
Aaret 1841 er, efter Kbhavnspostens" Formening hverken fra Folkets eller Regjeringens Side betegnet ved nogen eneste mærkværdig Handling, der kan gjøre Krav paa at have historisk Betydning. Det glæder os at høre bemeldte Blad tale saaledes, thi dette er dog et Beviis mere for at Oppositionen ikke kan antages at have Grund til at være tilfreds med de i Begyndelsen af Aaret foretagne Stændervalg, eller at den kan ansee den Lehmann ske Reise og den Lehmannske Sag for andet end det sidste Dødssuk for Liberalisternes Sag. At ethvert Aar under indvortes og udvortes rolige Forhold skal fra Regjeringens Side udmærke sig ved mindeværdige Handlinger, vilde vistnok være formeget forlangt; vi ønske meget mere at den maae gaae frem af en stille, rolig og jevBane, og Reformerne ville dog vel engang være færdige hvis man ikke med Kbhavnsposten, vilde blive ved at reformere til evig Tid for at – reformere. (Da.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Den italienske Opera paa Hoftheatret begynder den 6te De, med Donizettis Lucia di Lammermoor. (B. T.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Forrige Søndag var Helliggeistes Kirke tæt opfyldt, for at høre Mag. Monrad. Texten var Forfølgelserne imod Stephanus, og det var tydeligt at Folk i Begyndelsen ventede en politisk Jndblanding, men deraf blev Intet. Forøvrigt vil Mag. Monrad neppe blive saa yndet geistlig som politisk Taler. (Ah. Av.)"Fædrelandet gjør opmærksom paa, at enhver, selv den mindste, Uorden fra Publicums Side under den lehmannske Sags Forhandling for Høiesteret, hvortil det daarlige Locale saa let kunde give Anledning, vil være til stor Skade, ikke blot for Hr. Lehmann, men ogsaa for Offentlighedens Princip, som vel ved denne Leilighed har vidst at beseire de modstaaende Tendentser, men ingenlunde har tilintetgjort disse.
Viborger Samler, 1842-01-08
To af Hovedstadens Journalister, der i længere Tid have kivedes i deres resp. Blade, mødtes forleden paa Gaden, hvor de strax fortsatte deres Strid og kom tilsidst i saadan Hede, at de gav en offentlig Prøve i Bare kunsten. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1842-01-08
J Mandags blev af Landsoverretten afsagt følgende Dom i den tidligere omtalle Sag. Ovemuditeur og Herredsfoged Ludvig Gynther Manthey contra forhenv. Boelsmand i Hallebyere Peder Andersen: "Jndstevnte forhenv. Boelsmand i Hallebyøre Peder Andersen bør forde af ham i et i Trykken udgivet Skrift betitlet "Om Overauditeur og Herredsfoged i Løve Herred Mantheys slette og nedrige Handlinger mod Citanten Overanditeur og Herredsfoged Ludvig Gynther Manthey brugte skammelige og lognagtige Beskyldninger, der, saavelsom de af Jndstævnte i Jndlæg af 11te October sidstleden fremførte fornærmelige Sigtelser mod Citanten, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Sidstnævnte til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, bøde sine 3 Mark og desforuden trende syrgetyve Lød Sølv, samt være livsvarig Censur undergiven. Til det Offentlige betaler Jndstevnte det Retsgebyhr og Skriversalarium, der skulde have været erlagt, og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke fra Citantens Side havde været beneficeret, saa betaler han og i Salair til Citantens befalede Sagfører, Justitsraad og Procurator Weidemar, 15 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1842-01-08
J K. C. Bl." hedder det, at efter Forlydende forn den d'Aubert flere dygtige, valgte Stænderdeputerede ere sindede at resignere.
Viborger Samler, 1842-01-08
Til Berigtigelse af en ogsaa i dette Blad optagen Beretning fra Rendsborg tjener: at Cpt. Jrminger aldrig er fordret ud af Advocat Baanditz, der kun fører Krig med Pennen. Jrminger, der allerede længere tilbage, for flere Historiers Skyld, er færdeles ilde lidt af sine Cammerater, er aldeles ikke bange, og vil hellere end gjerne slaaes; men Cammeraterne have erklæret: at har ikke er værdig til at erholde Satisfaction af dem. Harboes Sag menes at ville blive paadømt i de første Dage af Januar. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Kbhavnsposten, indeholder fra den tidligere bekjendte Anonym et nyt "Sendebrev Nr. 1 til Kammerherre, Amtmand Graah, der end mindre end det første Angreb synes at vidne og Jndifferentisme, idet det indeholder provocerende Sigtelser mod Kammerherre Graab, som denne vist ikke kan undlade at besvare med Sagsøgelse. Fra hvilken Kant disse Angreb kommer, kan iøvrigt ikke være skiult for Negen og vel i dette Tilfælde heller ikke være ganske ligegyldigt. Forresten maa det for den Argrebne være en Tilfredsstillelse, at, om han end med Hensyn til Activitet i Embedsførelsen ikke har været anseet som noget lysende Exempel, dog endnu Jntet har svækket Vidnesbyrdet og hans strenge Retsind og aabne ubyklede Characteer, som vi altid ansee for de vigtigste Egenskaber hos den Embedmand, hvem en stor Deel af den høiere Provindsadministration er betroet, og gjennem hvis hemmelige Erklæringer saa mange vigtige Sager passere til Collegiernes Afgjørelse. (Ab. Av.) Justitsraad, Raadmand og Herredsskriver Poulsen i Randers erklærer i Fædrelandet det Paasagn, at han som forhenv. Byfoged i Hjørring, havde valgt den Udvei at søge det mindre Embede, som han nu har, for ikke at udsætte sig for Forfølgelse af Amtmanden, Khrre Graabfor aldeles falsk, grundløst og ubeføiet." Eieren af Steenalt, Hr. Justitsraad Nygaard, har i denne Tid som bekjendt frigivet Godsets Bønder for Hoveri, imod en Afgift af 40 til 50 Rbd. for hver Heelgaard. Selv i det Tilfælde, at Hr. Justitsraaden havde solgt Eiendommen, hvorom han netop nylig skal have staaet i Handel, (han kjøbte den i Aaret 1824 for 62,000 Rbd., og skal nu være buden over 200,000 havde han for Godsets Bønder betinget sig de samme Hoverifriheds Vilkaar. For en anden Hovedgaard i Egnen af Randers, nemlig Ulstrup, skal i denne Tid være budet 170,000 Rbd., skjøndt Godset nu for Størstedelen er bortsolgt. For 6 Aar siden kjøbte Hr. Proprietair Koch Gaard og Gods for circa 130,000 Rbd. – Af mindre Gaardhandler kan anføres, at Hr. Dannebrogsmand Knudstrup har solgt sin for omtrent 3 Aar siden i Tebbestrup kjøbte Gaard, der dengang kostede 4,000 Rbd., til Hr. Bierregaard en Søn af Hr. Consistorialraad Bierregaard i Hjermind) for 7,000 Rbd.; hvorhos maa bemærkes, at det Meste af Besætningen medfølger. – En anden lille Eiendom ber i Egnen, Havgaarden, er solgt for 6,000 Rbd. ligeledes med endeel Besætning. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Handels-Efterretninge. London, d. 31te Decbr. Tilførsten af engelsk Hvede er kun svag; derimod er Tilførslen af Byg og Havre stærk. Tolden paa Hvede er 23 Sk. 8 d. Gjennemsnitsprisen i Londen den 28de Decbr.: Hvede, 65 sk.; Byg, 33 Sk.; Havre, 22 sk. 7 d.; Rug, 13 Sk. 6 d.: Erter, 40 sk. Jfølge en Beretning fra Heide af 25de Decbr. er der paa den dithmarsker Kyst strandet et, idetmindste tildeels, med Sydfrugter ladet Skib, Appelsiner og Citroner falbydes allerede daglig i Heide; men rimeligviis ikke for Assurandeurernes Regning. (Da.)
Viborger Samler, 1842-01-08
Ved Børsauctionen den 30te Decbr. i Kbhvn. er solgt i rede Sølv med Told: 19 Fade St. Croix Rom a 65 Rbd. 1 Mk. - 67 Rbd. 1 Mk. pr. 2; 20 Fade dito Sukker a 13 s. - 13 1/2 s. pr. B. (Handt.)
Viborger Samler, 1842-01-08
en Bekjendtgjørelse fra den kgl. Veterinairskole om den i Siælland grusserende Qvægsyge, hedder det, at Sygdommen viser sig med Febertilfælde, i Forbindelse med Blegner i Munden, omkring Klovene og paa Yoeret, og har desaarsag faaet forskjellige Navne, saa som "Mundsyge, godattet Klovsyge og "Oversyge". Med Hensyn til Smitsom beden, synes det at stemme med Erfaring, at den største Udbredelse afstedkommes ved almindelig indvirkende Aarsager, saasom den vedholdende Fugtighed og det kraftesløse og for en stor Deel bedærvede Foder; dog kan Sygdommens Forplantelse ved Smitte ikke benægtes, da det ved Jndpodningsforsøg, fornylig foretagne ved Veterinairskolen, har viist sig, at den kan skee ved umiddelbar Berørelse; hvorfor det maa tilraades at afsondre de syge Dyr fra de sunde, samt at Alt, hvormed Smitte ved Berørelse kunde udbredes, f. Ex. ved Malkning, Fodring, Vandning osv., paa det omhyggeligste afværges. Lovbefalede Forholdsregler ansees derimod ei at være tilraadelige, og Jndpodningen ligesaa lidet. For Smittens Overgang fra Dyr til Mennesker, haves ved Veterinairskolen ingen Erfaring. Melken af de syge Dyr kan, som kogt, nydes af Mennesker uden Skade for Sundheden, naar den ikke har skiftet Farve, er seig klumpet eller har antaget et andet, usædvanligt Udseende.
Viborger Samler, 1842-01-08
J lige Maade kan ogsaa Kjødet af Kreaturene, der slagtes under eller efter Sygdommen, nydes uden at skade Sundheden naar det har det sædvanlige Udseende af godt Kjøb; thi vilde man endog antage et Smittestof i Kjødet, da tilintetgjøres det ved den Varme, for hvilken Kjødet udsættes, naar det koges eller steges.
Viborger Samler, 1842-01-08
Udnævnelser. Under 31te f. M. har Hs. Maj. benaadet Qvarteermesteren paa Øresunds Told-Jnspections-Chalouppe, C. Bærentzen, forhenværende Lods i Helsingør A. O. Bagge samt forhenrærende Controlleur ved Toldgrændsen mellem Nørrejylland og Slesvig, Asmus Nissen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. - Under 3die Januar har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt G. A. Witzel, Chef for Handelshuset F. C. Hans i St. Petersborg, til Kgl. dansk Consul sammesteds.
Viborger Samler, 1842-01-08
- Under 4de Januar ere Kjøbmændene Hans Bygom og Frantz Berthelsen anerkjendte som svensk norske Viceconsuler, den Første i Nibe den Anden i Løgstør Ved Tallotteriets 1351de Trækning i Wandsbeck, den 4de Januar, udkom: Nr. 16. 42. 76. A. 33.