JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-10-17
af myndiges Midler under Stagelse Byes Oberformynderie, A kan bekommes til Laans i forestaaende 11te December Termin 241 Rdl. 2 Mk. 14 s. Paa Kiøbenhavns Amts Contoir i Gaarden Nr. 71 Litr. A. Amaliegaden i Kiøbenhavn, kan i 11te December Termin, d. A mod antagelig Sikkerhed og Renters Svarelse, modtages en Capital af 460 Rdlr. 5 Mk. 12 elleve Toltedeel s. Umyndige tilhørende. I Slag lle Oberformynderie er 241 Rdlr. Umontiges Midler at bekomme til Laans til 11te Decbr.; dem som behøves samme, vilde behage at melde dem til undertegnede Oberformondere i Slagelse. 6 Bruun. P. Strande.
Berlingske Tidende, 1796-10-17
En i Helsingøer deeliggende Gaard er underhaanden at faae tilkiøbs. Liebhavere ville desangaaende vende sig til Arve at Rottbøll i Raadhuussaa et Nr. 24. Et jeg en længer driver mit hidtil sorte Værtskab paa Hjørnes A at Pilestrædet og Kronprindsensgade, men at jeg er flyttet derfra og boer nu paa Store Kiøbmagergade i No. 23, har jeg herved den Ære at bekiendtgjøre for mine fraværende Venner og Bekiendte. Henning Hadelet.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Af disse 3. des
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Berlin, den 24de September. Det Forslag, som den engelske Gesandt Hammond gjorde vort Hof, bestod deri, at Kongen for 6 Millioner Pd. Sterling skulde fornye Krigen imod Frankrig med 100000 Mand. Det aldeles afslagende Svar, som den til Lytte for Menneskeheden gandske fredeligsindede Konge strax gav her paa, uagtet Hammond ved meget eftertrykkelige Forestillinger fra den russiske Keiserindes Side blev understøttet af den her tillige nærværende Grev Rassan, har foranlediget den pludselige Forandring i det engelske Ministeriums Foretagender og en Gesandts Afsendelse til Paris. Ansøgningen om Bevilling. for et russiskt Hielpecorpses Giennemmarch igjennem Syd preussen og Schlesien er ligeledes bleven afslaaet. - De i Henseende til Nurnbergs, Windsheims og Weisenburgs Underkastelse gjorte Skridt har Kongen misbilliget, og de preussiske Tropper ere allerede trukne tilbage udaf disse Stæder, Man kan ogsaa med Vished forsikre, at Talen i det herværende Kabinet endnu aldeles ikke har været om, at tage nogle Westphalske og frantiske Kredslande i Besiddelse, og at man i Henseende til de sidste aldeles blot indskrænker sig til dem, paa hvilke man formener at have grundede Retsfordringer. - Atder virkelig blive oprettede Magasiner i Dresden for et preussiske Corps, som Aviserne fortælle, tvivles her endnu paa da det ikke er at formode, at Frankrig nogensinde skulde samtykke i, at Østerrige tog Bayern i Besiddelse, og vi vist kun herved kunde blive indviklede i en nye Krig med Østerrige.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Paris, den 4de October. Man kan nu med Vished melde: at en engelsk Gesandt skal med det første komme hertil. J den officielle Journal, Redacteuren, meldes : at Directoriet, efter at have bekommet en ficiel Nøre, dateret Westminster den 24de September 1796. irkelig har overdraget Ministeren for de udenlandske Anligender at besørge de fornødne Passer for en engelsk Gesandt, som skal have Fuldmagt til ikke allene at begynde Underhandger mellem Storbrittanien og den franske Republik, men i Berling. endog til at bringe selv en Fred i Stand mellem begge Magterne. Dersom det engelske Gouvernemen, føier Forfatteren af Redacteuren til, meener det redeligt, dersom dette Skridt, ikke, ligesom de foregaaende, har til Hensigt, at indbilde Folket, at det blot nødtvunget fører Krigen, og kuns skal tiene til et Paaskud, for at erholde nye Subsidier, som den engelske Nation med Uvillie seer at bortødsles; dersom det engelske Gouvernement endelig lader et uretmæssigt Had fare, adlyder Menneskelighedens Stemme, og fyldestgiør det Folks Ønske, hvis Jnteresse og Lykke er anbetroet det, saa vil Freden ingen Forhaling eller hindring finde. For at bortrydde al den Urolighed, som Sambre= og Maas armeens nærværende Forfatning begynder at opvække i Paris &c., er der officielt bleven bekiendtgjort: "at denne Armee i det hele Feldttog ingen 600 Mand har mistet, Saarede, Syge, Krigsfangerne og Deserteurerne mediberegnede, og at samme, forstærket med 16 til 18000 Mand friske Tropper, tager en Position, som viser, at de Franske vel for et Øieblik kunne have ulykkelige Tilfælder, men aldrig nedslaaes Paa samme Tid har Directoriet ladet modsige det Rygte, at en nye Requisition skulde finde Sted. Det har derhos erklæret: "at vore erholdte Fordele, det Forliis, som Fienden har lidt, Wurmsers Nederlag, adskillige nylig sluttede Freds tractater, og det grundede Haab at slutte en nye, ville giøre alle Rekruteringer ikke allene unyttige, men endog skadelige.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Louisa, den 4de October. Efterat Greverne af Haga og Wasa havde den 29de September og Aftenen aflagt deres Afskredsbesøg ved det russiske Hof, bleve den 30te indbudne til Middagsmaaltid alle de Fornemmeste ved Hoffet, og Ministrene, som nu ogsaa toge personlig Afskeed med Høibemeldte Herrer. Storfyrsterne Alexander og Constantin, aflagde om Eftermiddagen deres Afskeedsbesøg hos de Høie Reisende. Den 1ste October henimod Middag afreiste Greverne Haga og Wasa fra Petersborg, efterat Kammerjunkeren Jennings forud var bleven afsendt til Gatschina, for at complimentere Storfyrsten, Paul Petro vil og hans Gemalinde, som befandt sig paa dette Lyststor, Den 2den blev Reisen forsat til Viborg, og den 3die gik den videre til Friderichshavn. Den 4de Kl. 11 om Formiddag gen blev Reisen atter fortsat, og Kl. 5 om Eftermiddagen ankom de Høie Reisende til Lonia.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Cölln, den 6te October. General Beurnenville har nu virkelig paataget sig Over commanden over Sambre= og Maasarmeen, og ved denne Leilighed udstædt følgende Proclamation til samme : "TaprieKammerater i General Jourdan, som saa afte anførte Eder til at seire, er nødt til at søge Rolighed, og forlade der Hans ved Anstrængelser og Strabadser ødelagte Sundhed til lader han ikke at fortsætte sin Omsorg for der videre, og Directoriet har overdraget mig at trædet hans Plads. Jeg bred, meget vel, tapre Kammerater, de møisommelige Pligter som jeg har at opfylde, og jeg maae væsentlig giøre Regning paa Eders gode Villigt at understøtte mig, for at paatage mi provisorisk en Commando, der er des matsommeligere, da begge Rhinstrandbredden frembyde for og ikkun svage Retou. ser. Den første Dyd, som jeg forlanger af Eder er Taal. modighed; hvad Tapperhed angaaer, saa ere J Franskmænd, og den tapre Sambre= og Maasarmer har aflagt sine Prøver, De nødvendige Fornødenheder skulle blive Eder leverte. J maae ikke forglemme, at Plyndring har bragt og til Mangel Mangel til Jnsubordmation, og Jnsubordination til Neder. lage. Skulde den tavre Sambred og Maanarmes tillade, a Rhine og Mosel og den italienske Armee bedækkede samme Berømmelse, medens Jndisciplin skulde bringe til derStændsel, at den itte kunde overvinde Fienden, Taar Kammerater i respecterer Jndbyggerne paa hin Side Ranen og deres Eiendomme, adlyder Eders Chefer, og have indtil Maynen en Orken at marchere igiennem, lader os passere den, og ile til Seieren. Snart skulle J. da ingen Mangel have. Men langt fra Eder være den Afskyelighed, som er bleven begaaet af Røvere i der have forladt Eders Faner og Eder. Eders Brødre fra Nordanmeen ere ankomne, de brænde af Begierlighed til at fegte ved Eders Side. Den nøieste Samdrægtighed maae herske iblandt Eder. Jngen anden Misundelse maae herske iblandt Eder end den, i Henseende til Ære og Berømmelse, paa det Eders fordoblede Slag paa engang kunde træffe Fienden, I have saa ofte seiret over ham, skulle paa nye see han at flygte for Eder, og snart skal en ærerlig Fred blive Maalet for Eders Seiervindinger, og giøre Eder visse paa sammes Belønning Jeg har, taire Sambre= og Maasarmer, seet, og er over beviist om, at ingen Røver meer er under Vaaben, og at Armeen er renset. Bereder Eder til nye Seiervindinger, og værer overbeviste om at J skulle hos mig finde den samme kiær lige Omhu, som hos General Jourdan, med hvilken jeg kun vilde deele Commanden, men mine Forestillinger have været forgiæves, hans Helbred nøder ham til at begive sig bort Generalen en Chef giør for Resten bekiendt, at han ikke ander nogen Dimission, men betragter dem som Desexteuren. skal angive dem, som uden hans Tilladelse begive sig bort fra Armeen. Beurnenville, General en Chef.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Schmaaden, den 6te October. Følgende ere de private Efterretninger om Actionen, som forefaldt den 2den mellem General Latour og General Mateau.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Af en Skrivelse fra Memmingen d. 3 Octbr. Den 2den hujus kom det ved Schuleuriede tæt ved Biberach, illen nye heftig Action imellem General Morean og de Keiserlige Tropper under General Latour. De Franske som vare posterte paa Bulberg, havde besat alle hosliggende Sto ve med Skarpstyttere og Jnfanterie. De Keiserlige høire Flot kom derved fornemmelig i Jlden, og bekovn mange Død og Saarede. Det Condeste Conge og Pialerne leed stærkt, Cavalleriet gjorde vel Forsøg paa at trænge ind; men Tertainer. var alt for uaunstigt. Mod Aften grat General Latour sig til Alenmost ved Ochenhausen, og det Condeste Corpe til Menmingen; de Saarede og til Krigsfanger giorte Franske bleve bragte over Mindelhelm til Angsburg. I Gaar og i Forgaars rytte de Keiserlige frem igien fra alle Sider, og staaer igien ved Viberach. Den franske Armer staaer endnu. L. nen af Saulaan, Schussenried, Altichhausen, Pfullendor, er, og nu maa det om faae Dage vise sig, om General Moreau vil forerre Veien over den sorte Skov, eller slaae sig igiennem Schwein. Han har ogsaa den 30te September og 2den October Uldt meget. Allerede i Fegtningen den 30te Sep tunder hverken gav eller tog de Franske nogen Pardon. Stugaard, det Deider. "Trefningen ved Schussentied den den hujus har efter al Beretninger været meget blødig. General Latour, som var skilt fra General Nauendorf, blev uventer angrebet med Over maat af General Moreau, som havde forener sig med General Fering, og vilde bane sig en Vel tilge Tilbagetog til Rd. nen. Formedelst Terrainets uguustide Dagaffenhed geraade. de en Afdeling Keiserlige i en sumpig Lang, hvor de 13 Timer. vare udsatte for den sendtlige Kartesind. Jgiennem Ulmer en Mængde Saarede bragt til Gundburg. Nogle Beretninger angive de Keiserliges Forliis for henimod 40 Mand. men disse Beretninger ere, som alle foreløbende, meget overdrevne. Af samme Beskaffenhed er ogsaa den Beretning, at de Franske allene af Døde havde efterladt sig mange 10 Mand paa Pladsen. Antallet paa de Hanoner, som de Kaserlig have mistet, angives for 6. Staden paa den Reiser. ge Side er imidlertid igien oprettet, og General Latour tye er frem paa nye Oldingen de 3 October.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Efter Actionen den 2den vendte General Moreau som hidtil syntes at ville trække tilbage paa den høire Strandbreaf Donau, mod Nellenburg, Stoctachet sig vindselig meen Deel af sin Magt til den venstre Donanstrandbred, over hvilken Flod han gik ved Mundenlingen og Reislingen. Den fra vendte han sig til Ziviefalden og Bahlingen, for at trænfrem mod General Nauendorf og Petrasch, landsynlig i de Hensigt, at aabne sig igiennem det Würtembergs en Vei tilral, og fra denne Egn at bringe Erkehertug Carl, som vedPlittersdorsikke er gaaet over Ruinemmen forblevet i Schmaden, til at trække tilbage. Den 5te kom det ved Heldingen til en heftig Fegtning mellem de Franske og de Keiserlige Tropper. Forposter under General Nanendorf. Det franske Corve som var tilenat frem indtil det derhingne hav derpaa formedelst den stærke Modstand, som det allevegne fandt af de Reiserl. Tropper, trukket sig tilbage igien. General Nauendorf overer nu fremfrandechingen mod Bahlingen. Man er nyggierrig efter at vide General Moreans videre konstige Marcher. Cieneral. Petraschstaaer nu med sit forpaa ved Villingen, altsaa gien ten og næsten i Ryggen af den franske Colonne, som er gaaer over Donau, og som derved kunde blive afstaaret fra de andre franske Tropper. Det heder endog allerede, at General Petrachs Patrouiller gaae indtil Schafhausen.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Haag, den 3de October. Det er nu tilforladeligt, at det Troppecorps, som commanderes af General Daendeels itte marcherer til Nederne nen, endskiøndt Directoriet i Paris havde anmodet derom Disse Tropper skulle nu langs Waaltrætte ind i Kantonering: qvarterer. General Daendig er kommen tilbage hertil, forat sørge for de nødvendige Penge til Troppernes Betaling. Derede Penges Sieldenhed, saavel til Krigsdepartementets Fornødenhed som til alle de øvrige Departementers, kom mer endeels ogsaa deraf, at man har maattet tomme alle Ka ser, for at komme den franske Sambre= og Maasarmee til Gield, thi, foruden de 60 Gylden, som i forrige Uge. bleve oversendte til samme, maa der endnu maanedlig sendes og og Gylden for den Deel af Armeen, som staaer i vor Sold, og nu befinder sig ved Nederhinen. Jmidlertid ere allerede, siden Conventens udstædte Formaningsskrivelser til at haste med Bidrage til det overordentlige Laan af 60 Millioner, adskillige Summer indkomme fra hollandsk Brabant, Friesland og Geldern; men da dette endnu itter tilstrækkeligt, og de øvrige Provindser endnu udeblive, saa skal Resten blive inddrevet ved Execution, til hvilken Ende Conventen har udnævnt en Commission, som bliver understøttet at den militaire Arm. - General Beurnønville har under gle September og 1ste October skrevet til vor Landkommission, at Østerrigerne have den 27de September angrebet der høire Fiol af hans Armee, og den 28de Centrummet af sam med men at de ere blevne slagne tilbage med et Forliis af Døde. og over tog Fanger. Hans Forliig Nemmed angives for 6. Døde og 100 Saarede. Han skal igientager offensive, saasnart han er bleven forsynet med de fornødne Provisioner.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Wien, den 3de October. Endnu indeholder vor Hoftidende intet om Krigstildragel. serne i Jtalien, saa vi bestandig ere i den samme Uvished, Den for i Dag indeholder følgende fra General Latours Corpoi Schwaben: Efter Beretninger Grev Latour fra Hovedqvarteret Groth den 1ste Oct er samme den 29de September, rykket frem fra Laubheim til Biberach. Ved denne Fremrykken fandt General Grev Ballet samme Dag om Morgenen Fienden endnu ved Biberach, hvorfra han drev ham bort, og forfulgte ham indtil Groth; sammesteds opstillede Fienden sin Arriergaarde, og kandeerte heftig paa vor Avamgarde, havde og allerede begyndt et Angreb paa samme, som dog ved General Balers gode Dispositioner blev tilintetgjort. Fienden slaaet tilbage, og Positionen ved Groth forsvaret. Feldtmarskallieutenant Grev Mercandin, rytte den 29de September frem med sit Corps indtil Mühlhausen, og Feldtmarskallieutnant Kongelig ankom den ande ved Leutkirch med ste Forog hvor hans Fornster traf paa den fiendtlige Baga. gierde 6 Vogne til Bytte, og toge mange til Fanger.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Feldtmarskallieutnant Fyblich havde Orden, at rykke den 29de fra Lenteligen til Vangen og den gaae til Retnang, for paa den nærmeste Vei mod Stolach og Schiet at forekomme, saa meget som muligt, Fienden, og at forene sig med sine ved Bodensøen staaende Tropper. J hans Sted maatte General Kiintlig med 3 Batailloner og 2 Divisioner Cavallerie rykte til Wolfeck, og derfra til Ravenspurg. Den 30te nytte Avantgarden fra Groth indtil Schussenried, hvor den paa sin Frementren blev anfaldt af Fienden med megen Heftighed. ved Steinhausen. Under Angrebet formerede Fienden sin Arriergarde med de 3 Divisioner under Generalerne St. Cyr, Duhem og Taponier. Strax derpaa opkom den meest haardnattede Fegtning paa begge Sider, og paa vor Side, saavel ved Avantaardens, som ved Feldtmarskallieutnant Mercandins, og Hertugen af Enghiens Corpser. Feldtmarskallieutnanten maatte selv ile til med sit Corps, for at understøtte Avantgarden, og var saa lykkelig at drive Fienden tilbage med et meget stort Forliis af Døde, Saarede og Fangne, og forsvare Stillingen ved Steinhausen. Forliset ved denne haardnakkede Fegtning, i hvilken Avantgaarden, under Hertugen, af Enghiens gode Anførsel, i Besynderlighed udmærkede sig, var paa vor Side ikke heller ringe, og Grev Latour holder det ved det franske Emigranteorps for 4 og ved de Keiserlige. Tropper for 200, tilsammen 6000 Mand af Døde og Saarede, blandt hvilke sidste befinder sig Majorerne Wallis og Rosenauer. Ved denne Beretnings Afgang havde Fienden, endnu ikke tiltraadt sit videre Tilbagetog, men han synes at ville vove det yderste, for at forskaffe sin betydelige Artillerie vart og de øvrige Vogne Tid til at komme igiennem de besværlige Desteer.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
En anden Hofberetning indeholder følgende: "Da det, som sees af ovenmeldte Beretning fra Feldttøimester Latour, itte lyttedes Fienden at slaae med sin af 3 Divisioner bestaaende Arriergarde det Latourske Corpod Armee tilbage, som forfulgte ham, og derved at forskaffe sig mere Rum til sin Tilbagerytning; saa forstærkede han den 2den October denne sin Arriergarde med nok en Division af Resten af sin Armee, angreb derpaa med denne Overmagt først Feldttøimesterens høire. Fløi, og, efterat han havde slaaet samme tilbage, tog han fa paa Centrummet, og bragte det efter en meget haardnakket og blodig Fegtning ligeledes til at vige. Feldttøimesteren tog herpaa sin Stilling bag Rothenbach, Feldtmarskallieutnant Mercandin ved Münckenroth, og General Grev Baillet ved Laubheim. - Feldttøimesteren melder : "at Prindsen af Condels Corps har ved sin Tilbagerykning udmærket sig ved en fortrinlig Tapperhed, og har gjort Fienden, som trængte frem som Rasende, den eftertrykkeligste Modstand.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Amsterdam, den 14de October. Breve fra Frankfurt af 9de melde: "J dette Øieblik indløbe her den vigtige Efterretning, at General Moreau har forene sig med General Ferino, og den 3die gandske slaget den Keiser sige Armee under Latour.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Helsingøer, den 21de October. Fra den 14de til i Dag ere 225 Skibe passerede Sundet Den 18de afseilede de sidstanmeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Kiøbenhavn, den 21de October. Af Dato Frederichsberg Slot den 30te September er udkommet et Patent angaaende et i Altona aabnende Laan af 3,000,000 Rdlr. Sp. til 4 Procent aarlig Rente.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
J Følge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse til os af 8de dennes blive de af Stadens brandlidte Jndvaanere, der endnu ikke have meldt sig, og maatte attraae, at tage Deel udi den for dem indkomne Collect, herved indkaldte at melde sig i Commissionen, som hver Torsdag Formiddag paa Postgaarden er forsamlet, inden næstkommende November Maaneds Udgang, efter hvilken Tids Forløb ingen Ansøgning desangaaende bliver antaget. Kiøbenhavns Raadstue den 11te October 1796. Ober Præsident, samt Borgemestere og Raad J Classelotteriets 5te Trækning ere end videre udkomne følgende høie Gevinster: No. 13945, Fril og Pr. 250 Rd. hos Hr. Postmester Femmer i Slagelse; No. 295. 3 Rd. hos Hr. Baade; No. 1148, Fril og Pr. 25 Rd. hos Hr. Friccius i Tønder; No. 141. 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 13723, 50 Rd. hos Hr. Cancellieraad Wulse i Nestved; No. 18990, 50 Rd. hos Hr. Translateur Meldola; Nr. 6346, 50 Rd. hos Hr. Poulsen i Bragnæs; No. 28157, 300 Rd. hos Hr. Riissing i Odense; Nr. 5800 30 Rd. hos Fuldmægtig Christian; No. 218. 100 Rd. hos Hr. Møller i Apenrade; No. 26193. 100 Rd. hos Hr. Klibing i Tronhiem; Nr. 13546, 300 Rd. hos Hr. Thiim, i Hillerød; No. 16972. 100 Rd. hos Hr. Borup i Aalborg; No. 5629, 15 Rd. og Pr. 400 Rd. hos Hr. Regimentsqvarmester Lund; No. 24696, 1000 Rd. hos Hr. Stadsmægler Lie i Christiania; Nr. 8235. Fril og Pr. 400 Rd. hos Fru Olrik i Helsingøer; Nr. 11009, 50 Rd. hos Hr. Bendixen, i Slesvig; No. 3589, 1000 Rd. hos Hr. Klibing i Tronhiem; No. 24907, 1000 Rd. hos Mad. Gjern i Aarhuus, No. 22603, 1000 Rd. hos Hr. Rosenberg; No. 2896 s. Rd. hos Hr. Politiesecretair Schneider; No. 27466, 100 Rd. hos Hr. Chryste Drevig; Nr. 11974, 50 Rd. hos Hr. Clausen i Eckernførde; No. 19165, 50 Rd. hos Hr. JnsyCollin; No. 3984, 50 Rd. hos Hr. Bogholder Waldsøe; No. 20647, 1000 Rd. hos Hr. Friedrichsen i Hende; No. 13476, 1000 Rd. hos Hr. Cancellieraad Hansen i Helsingøer; No. 16927, 200 Rd. hos Hr. Kiøbmand Borup i Aalborg No. 17113, 100 Rd. og No. 17073, 50 Rd. hos Hr. Viinhandler Hygom: No. 25587, 100 Rd., hos Hr. Jnsp. Baadsgaard i Wiborg; No. 10365, 50 Rd. hos Hr. Lund, Flensborg; No. 3824, 50 Rd. hos Hr. Lotteriecontrolleur Hansen; Nr. 2756, 50 Rd. hos Hr. Secretair Heiberg; No. 1315, 50 Rd. hos Hr. Jversen i Kiel; Nr. 5936, 50 Rd. hos Hr. Øwre paa Molde; No. 17877, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; Nr. 10818, 50 Rd. hos Hr. Kern i Itzehoe; No. 12096. 100 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 12567. 500 Rd. hos Jomfruerne Cabott; Nr. 12379, 200 Rd. hos Hr. Baadh; No. 5603, 100 Rd. hos Hr. Regimentsquar, teermester Lund; No. 3652, 1000 Rd. hos Mad. Aagesen i Nyborg; Nr. 19436, 50 Rd. hos Hr. Melbye i Altona No. 13251, 50 Rd. hos Hr. Sorterup; No. 7968, 50 Rd. hos Hr. Hygom. (Fortsættelsen følger.).
Berlingske Tidende, 1796-10-21
NB. J Stedet for No. 13,299, som ved en Trykseil var anført i Norg af disse Tidender med Gevinsten 20000 Rdlr., skal staae 13,259, hvorpaa denne Gevinster udkommen i Hr. Sorterups Collection.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Ved Tallotteriets 145 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. . . . 48.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Fregatterne Kronborg og Nagaden ere lagte ind igiennem Bommen, og Fregatten Store Belt er kommen her paa Reden tilbage fra Kiel.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
I Dag gik Resten af den sidst hertil ankomne russiske Flaade, under Seil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Vacancer, Sognekaldet til Brøndbye Vester og Øster i Sielland, 350 Rdlr.; Det residerende Capellanie i Marie, boe og til Hillisted i Lolland, 134 Rdlr.; Det residerende, Capellanie i Slangerup og Usvelse i Sielland, 205 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Mandag Middag den 31te October afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages samme Dage "Morgen fra Kl. 8 til 12, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Avnkisker. Torsdagen den 24de October næstkommende, Eftermiddag - Kl. 6, foretager det Kalundborgske Patriotiske Præmie Selskab sit 3die Qvartalmøde hos Hr. Baastrup her i Byen. Kalundborg, den 18de October 1796. Herschend, Schaltz, pet. Forstander. pet. Casserer.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Et det har behaget det alvise Forsyn den 9de d. M. ved DøEt den at bortkalde fra mig og Børn, af hvilke de fleste ere uforsørgede, min fromme og retskafne Mand, Andreas Qvale, Sognepræst og Provst, i hans Embeds 44de, Ægte, skabs 31te og Alders 40de Aar; det skulde jeg ei undlade herved sørgeligst at tilmelde fraværende Slegt og Venner, om hvis oprigtige Deeltagelse i min Kummer jeg er fuldkommen overbeviist. Nærve Præstegaard, den 14de September 1796. Karen sal. Provst Qvales, fød Aamodt.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Den 14de denne Maaned har det behaget Gud, ved Døden at bortkalde min høistelskede Kone, Johanne Petersen, fød de Hemmer, dette for mig smertelige Tab, efter 4 1/2 Aars kiærlige Ægteskab, har jeg ikke skullet undlade at herved at bekiendtgiøre for Slegt og Venner, frabedende mig al skrivtlig Condolence. Mantzhøy, den 16de October 1796. L. Petersen.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
Den 16de dennes, om Aftenen Kl. 11, behagede det den Almægtige ved en sagte og roelig Død at kalde til et bedre. Liv vor Søster Anna Elisabeth Wegge, en Datter af salig Staldskriver Wegge paa Friderichsborg; hvilket Dødsfald, herved sørgeligst bekiendtgiøres af den Afdødes 2de efterladte Søstre T. C. Lusa og M. C. Brandt.
Berlingske Tidende, 1796-10-21
At det har behaget Naturens Herre sidste Tirsdag Kl. 9 1/2 i Slet Formiddag, at henkalde min i Livet kierlige Mand Revisor Peter Ostenfelt til største Bekymring for mig, har jeg den Ære herved at berette fraværende Slægt og Venner. Langestrand ved Laurvig, den 12te October 1796. Maren Berg.