JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-10-19
NB. Det saa kaldede Nyegaards Kaabel, beliggende ud Coldinghuus Amt, Starup Sogn, 1 1/4 Miil Norden for Colding, bestaaende samlet af frie Hoved=Gaards Taxt, Ager og Eng 19 Tdr. 3 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., og Skovskyld 3 Skpr., der er det største og beste af de her i Amtet forhen værende Rytter, Kaabler, vorder førstkommende 23de November, en Fredag om Formiddagen Kl. 10 Slet, stillet til offentlig Auction, som holdes udi den paa bemeldte Kaabel opbygte Gaard. Ager og Eng er opmaalt 19 Hoved=Parceller, hvoraf enhver er tillagt en anseelig Skovspart, som opraabes stykkeviis, og findes antage lig Liebhaber, vorder hele Eiendommen samlet under et bortsolgt ved denne eeneste Auctions Holdelse. Boepæl og Bygning har er været derpaa, enten før eller siden Aar 1765, da Kaabket er brugt til Rytter=Hestes Græsning, men forrige og denne Sommer er opført nye Bygning, deels af Grundmuur, og deels af Bindingsværk, som er taxeret i Brand=Cassen for 1900 Rdlr., saa at der nu for en Familie er convenabet Boelig og fornødne Udhuse til Creaturer, Korn og Høe. Ligesaa er oprettet Teglværk, hvor der kan brændes saavel Tag, som Muur=Steen af bedste Bomtet til stor Fordeel, hvilket med Prøver deraf kan bevises; og med Indhegningen er begyndt sidste Foraar. Ved Eftersyn kan fornævnte Eiendom vise at være af fedeste og bedste Jordart her i Amtet, beqvem til alle Slags Sæd, som giver mere end almindelig af sig, og ligeledes af Græsning og Høe, Underhaanden kan det og faaes at kiøbe, naar Liebhaberne melde sig saa betids, at man, i Fald Kiøb skeer, kan igienkalde Auctionen. Samme Dag og Sted bliver Alminde Sogns KirkeKorn- og Qvæg-Tiende ligeledes ved Auction bortsolgt, om fornøiehat Bud derpaa maatte skee, og kan denne Tiende in Natura oppebæres til Gaarden; Bemelte Tiende er matriculeret for Hartkorn 23 Tdr. 4 Skpr., Kirke=Jord 4 Skpr. 2 Alb., og Spanets Tiendeydende Hartkorn er 142 Tdr., beliggende i en meget god Korn=Egn. Om Charte, Jnddeeling og Conditioner faaes Efterretning hos Eieren, der og 8 Dage førend Auctionen foreviser Eiendommene med sine Herligheder. Colding, den 13de October 1787. H. Junghans, Auctions=Directeur.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Den 2den September sidstleden er i Annex=Gaarden i Østerhassing Sogn, under Kiær=Herred i Aalborghuus Amt ved Døden afgaaet Jndsidder Enken Dorthe Bertelsdatter, og da der under Skiftebehandlingen er bleven anmeldt: At den Afdøde, foruden de nærværende Arvinger, Broder= og Søster, Børn (der alle i Hensigt til Boens Uformue, hvis Jndgield nep re til en Trediedeel kan svare til Udgielden, har fragaaet Arv og Gield) endnu har havt en Søster i Kiøbenhavn, navnlig Karen Bertelsdatter, der ligeledes har efterladt sig en Datter, der, saavidt er bleven oplyst, skal være i Ægteskab med en Mand i bemelte Kiøbenhavn ved Navn Johan Bølle, af hvad Stand, eller Profession vides ikke, saa bekiendtgiøres dette Dødsfald i de Kiøbenhavnske Tidender, om Vedkommende inden Lov befalet Tid, fra Dato af, ville give Gienmæle, da Lovens 5 Bogs Cap 83 Art, i saa Tilfælde maatte tiene dem til Følge. Wester hassing Præstegaard, den 1ste October 1787. N. L. Dall. Næstafvigte 1ste Septbr. døde hos Chordegnen Hr. Trapp Nykiøbing paa Morsøe, Mad. Dorthe Marie Westergaard, sal. Hr. Lauriz Thura, fordum Sognepræst til Hvidberg og Lyngs Sogner paa Thyholm, hans efterladte Enke Boet blev strax taget under Forsegling. Ved Aabningen til 30 Dagen forefandtes et allernaadigst confirmeret Testamente, hvorefter fal Hr. Lauriz Thuras i tvende foregaaende Ægteskaber avlede Børn nedsættes til universale Arvinger. Men da Boets Tilstand befindes meget ringe: og derfor ikke taaler noget ordentligt Proclama, indkaldes herved 3de Gange bemeldte Boes Arvinger med Formyndere, saavelsom Credi= og Debitorer, til at møde ved Skiftets videre Behandling paa de i Loven fastsatte Tider, de enhver skal vederfares Ret. Tæbring Præstegaard, den 2den October 1787. Biørn Provst i Sønder Herred paa Morsøe, Raunstrup Hovedgaard med dens underliggende Bønder, Gods, Rettigheder og Herligheder, i Wordingborg Amt, bliver (om ey forinden antagelig Bud underhaanden skulde skee hvilket i saa Fald straxen skal blive averteret), Tirsdagen den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, i den nær ved Gaarden liggende Herlufmagle Kroe, ved offentlig Auction opraabt, og om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive fremlagte, og forinden blive at faae til Eftersyn hos mig selv i Kiøbenhavn, som og hos min Forvalter Sr. Jørgen Bording paa Raunstrup. Kiøbenhavn, den 13de October 1787. F. W. B. Wedel Jarlsberg, boende i Amaliegaden Litr. K. No. 71.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Skipper Mads Christensen af Marstall paa Ærøe, har paa sin Tilbagereise fra Kiøbenhavn til Nachschou den 8de October, sidst, om Morgenen Kl. 9 Slet, omtrent 2 Mile S. V. 1. V. fra Dragøe Tønde paa 7 og en halv Favn Vand, opsisket et temmelig svært Skibs=Anker, der ansees at være af en 4 Skpds. Vægt med en Tønde=Bøye og 23 Favne Bøye=Reeb, men ved Ankeren var intet Toug, da Anker=Touget, formodentlig ved Sammenseysningen i Ringen, maatte være bleven oversilet, og enten ved Opvindning, eller Arbeyde af Søen, være gaaet løs af Anker Ringen. Formedelst stærk Søegang og da Biergeren ey kunde faae Ankeret med Stokken om Bord, da hans førende Jagt ikkun var af maadelig Drægtighed, og han desuden havde endeel svært Gods inde, maatte han kappe Anker=Stokken, som var ringet. Ankeret, som ligner Hollandsk Facon, er efter Anseende nye og uden nogen Bræk eller Skade, Læggen er ikke rund men kanted. Ankerets Længde fra Ringen til Brystet er 5 Alen, ved Ringen under Anker=Stokken staaer disse Romer=Tal LAvl, i Kryd, set adskillige Latinske Bogstaver. Skulde nogen Jnden= eller Udenlandsk kiende sig berettiget til dette Skibs=Anker, og kan godtgiøre sin Eiendoms=Ret til samme, da vilde de behage at adressere sig til Borgmester og Byefoged Walter i Nachschou i Lolland, til hvem Biergeren ved sin Ankomst strax har gjort Anmældelse, ligesom og Ankeret med Bøye og Reeb er herved Byen, oplagt, og imod lovlig Biergeløn og denne Bekiendtgiørelses med videre paagaaede Omkostnings Erstatning, kan vorde udleveret imod behørig Legitimation. Nachschou, den 15de October C. M. Walter.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Bevilling for Stift Amtmanden over Bergens Stift Hr. Christian de Schouboe, at maae ved Stevning fra vedkommende Jurisdiction, som 3de gange skal indføres i Aviserne, indkalde Jhændehaveren af en under 17de Decbr. 1761 til Salpeter=Compagniet i Bergen af afg. Doct. Erichsen udstædt og uaflyst Obligation, for derefter paa samme at er hverve Mortifications=Dom, og den af Pantebogen udslettes. Bliver, efter Anmodning af Procurator Carsten Lytkien, som dertil af Stiftet beordret herved med 12 Ugers Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, indkaldet alle og enhver, som maatte have bemelte at afg. Doct. Erichsen til Salpeter Compagniet under 17de Decembr. 1761 udstædde Obligation i Hænde, eller til samme formene sig at have nogen Ret, at møde Procurator Lytkien udi Rette for Bergens Byeting, Mandagen den 11te Februarii næstanstundende Aar 1788, Formiddag Kl. 3. Slet, for at melde sig med samme og bevise deres Adkomst dertil; og i Tilfælde, at ingen til berørte Tids Forløb, med denne Forskrivelse saaledes skulde fremkomme, vil Procurator Lykken paastaae Dom til sammes Mortification, og at den derefter skal være aldeles ugyldig, kraftesløs og uden Forbindelse i nogen Maade, samt af Pante=Protocollen udslettes, alt i Overeensstemmelse med forbemelte Høykongelige Bevilling, og den Procedure han nærmere i Rette fører. Bergen, den 19de Septbr. 1787. Til Bekræftelse under min Haand og Seigl. Bentzon. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1787-10-19
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Eiskelig Frue Anna Hammer Cudrio, forrige Sorenskriver over Hegger og Frøeland udi Smaaelehnenes Amt, i Vort Rige Norge, afg. Justits=Raad Bartholomæus Fædder Munches Efterleverske af Narvestad i bemelte Amt, hendes herom allerunederdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, af at hun ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Christiania Jntelligentz=Blade og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte hendes afdøde Mand, enten i Henseende hans egne particulaire Handlinger, eller i Henseende hans hafte Embede, som Sorenskriver og Ober=Formynder udi bemelte Hegger og Frøelands Sorenskriverie, intet i nogen Maade undtagen, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for hende, eller hvem hun paa sine Vegne maatte committere, at anmelde og beviisliggiøpre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz Stad Kiøbenhavn, den 31te Augustii 1787. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Frue Anna Hammer Cudrio, forrige Sorenskriver over Henger og Frøeland i Smaalehnenes Amt afg. Justits Raad Bartholomæus Fædder Munches Efterleverske af Narvestad bemelte Amt, Bevilling at maae ved Proclama sub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Aviserne indkalde bemelte hendes afg. Mands Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget tilgode, eller at fordre efter min afdøde Mand Justits=Raad og Sorenskriver Bartholdmæus Fædder Munch, enten i Henseende til hans egne particulaire Handlinger eller i Henseende til hans hafte Embede som Sorenskriver og Ober=Formynder udi Hegger og Frøeland, intet i nogen Maade undtagen, dermed at mælde dem hos Hr. Jørgen Hersætter paa Lindhool i Edsberg Sogn pr. Frederichshald og Smaaelehnenes Amt i Norge, som af mig committeret, inden de i den allernaadigste Bevilgning foreskrevne Tider, og saadanne deres Fordringer og Krav beviisliggiøre. Narvestad i Edsberg Sogn pr. Frederichshald i Norge, den 18de September 1787. Som antagen Laugværge, Anna Hammer Cudrio. Hans Fritner, Enke efter sal. Justits= Premier=Major ved det Smaaelehnske Raad Munch. Dragon=Regiment.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Sidstleden 30te Augustii er til Homborgsund Havn, under det mig allernaadigst anbetroede Nedenæs Amt, af Engelsk Skipper Jalmia Bonch, kommende fra Memel og destineret til Lynn, indbragt et i Søen fundet Brigskib. Saasnart dette var Stiftet indberettet, blev foranstaltet et redeligt Forhør, hvorved bemeldte Skippers Mandskab har bevidnet, at han Dagen forhen den 29de Augustii, om Formiddagen Kl. 10, omtrent 7 Engelske Lægs fra Bowenbergen efter Gisning i S. W., blev under deres Læe vaer et Vrag, til hvilket de holdte af, og fandt det svømmende paa Lasten, men ingen levende eller døde Folk i Skibet; ei heller var videre staaende en Stor=Masten med Vandt og Slag; men den øvrige Takkelage var borte. Af Seil fandt de intet uden nogle paa Dækket liggende sønderrevne Stykker, Speilen fandtes hvidmalet med gule Trophæer, og neden under paa sædvanlig Sted Skibets Navn, Elisabeth af Kingbardon, og fandtes i Storlugen brændt 87 1/2. Ombord i dette Skib er ikke fundet noget Papiir, som kunde give nogen Oplysning om Eierens Navn, undtagen nogle Engelske Charteqver. Ladningen bestod, saavidt ved nøieste Undersøgning kunde erfares, af svære sluttelig Memelske Bielker. Dette bliver herved trende Gange efter hinanden averteret, og Eierne saaledes indkaldte, efter Loven at melde sig inden Aar og Dag her ved Stiftet med lovlig og antagelig Legitimation for Eiendommen af bemeldte Brigskil- og dets Ladning. Christiansand, den 18de September 1787. Adeler, Deres Kongelige Majestæts til Danmark og Norge a. a. Kammerherre, Stiftbefalingsmand over Christiansand Stift, samt Amt mand over Nedenæs Amt i Norge, Ridder.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Da 4de Lectie=Høreren ved Bergens Cathedral-Skole Henrich Brussel Middelthon ved Døden er afgaaen, og hans Stervboe, paa Grund af hans eeneste efterlevende Søsters Forlangende, der i Følge Kongelig Tilladelse er myndig, af os taget under lovlig Skifte=Behandling, saa indkaldes herved 3de Gange efter hinanden bemeldte Stervboes Credi= og Debito. rer for os at ville indfinde sig 12 Uger efter denne Bekiendtgiørelses Forløb, de første med saa lovlige Beviser som efter død Mand udfordres, og de sidste at erlægge hvad de til Boet er skyldig Bergen, den 20de September 1787. Paa egne og Med=Assessorers Vegne, H. Mossin.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
Ved Proclama, læst ved Hof= og Stads=Retten den 1ste og ved Siellands Landsting Ret den 3die October sidst, ere Creditorerne i Assistent Nicolay David Lundegaards Fallitboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger for deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre. saa er og Fallitten fornævnte Assistent Lundegaard indkaldet at mede inden den i Loven foreskrevne Tid, for at overvære Boets Behandling med det videre fornødne, hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med det Asiatiske Compagnies Skib, Princesse Charlotte Amalin, nemlig: Matroserne: af 1ste Div. 4de Comp. Nr. 61. Ole Benjamin - - - af 3die Div. 5te Comp. No. 34. Jørgen Knudsen, - - - Peder Sørensen Kolt, - af 3die Div. 2den Comp. No. 70. Thor Marcussen, - - - af 3die Div. 5te Comp. No. 60. Christian Ludvig, - - - Terkild Ellingsen, - - - Alexander August og Opløber Schule Biargnesen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; saa indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med det Østersøiske og Guinæiske Handels=Skib Greve Ernst von Schimmelmann, nemlig: Matroserne: Anders Rasmussen Rasch, - - Mogens Nielsen Hougland, - - - Elling Pedersen, - Anders Nielsen Hoff, - - Michel Pedersen, og Dreng Friderich Jürgensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-19
De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdødet Stervboer, hvilke have fahret med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Geheimeraad Schack, nemlig: Matroserne: Berent Jensen, - - Christopher Andersen, . - Ole Stephensen, Koksmath. Jørgen Thormundsen og Dreng Hans Peder Rose, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitemmere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og de Afdødes Avinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med det Østersøiske og Guinæiske Handels Skib St. Thommes, nemlig: Matros, Johan Green, - Henrich Krammer, Peter Richard, Daniel Martel og - Samuel Johnsen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Constantinopel, den 10de September. Man smigrer sig her med, at den Romerske Keiser ingen Andeel skal tage i Krigen, hvilket man i Begyndelsen frygte befer. Den Keiserl. Jnternuntius har noget forandret Tonen imod vort Ministerium, efterat han har været i Confekence med de fornemste Medlemmer af samme. Vort Ministerium har viist sig meget standhaftig imod ham, og ikke bebilget de Punkter, som han forlangte. Porten vægrer sig ikke allene ved, at sætte den Russiske Minister i Frihed, men ind og at udlevere de Vahrer, som ere her ankomne under Russisk Flag, og tilhøre Keiserlige Undersaattere. Den har desuden erklæret, at Farten paa det sorte Hav kunde, imedens Krigen varede med Rusland, ikke tillades de Keiserlige Skibe. J denne eneste Punkt har Porten givet efter, at den Tyrkiske Vagt, som stod for den Russiske Gesandtes Palais, er bleven borttaget, og Palaiset betroet den KeiserligJnternuntius's Beskyttelse, hvilken og har ladet det Russiske Vaaben tage af samme, og det Romerske Keiserlige igien opsætte. Dog har man ikke tilladt ham at tage de Russiske Undersaattere, som her befinde sig, i sin Beskyttelse, hvorom han havde ansøgt. Tvertimod er der bleven bekiendtgjort, at alle Russiske Kiøbmænd og andre Undersaattere skulle inden 14 Dage forlade det Tyrkiske Gebet, og de, som efter denne Tid lode sig antreffi samme, sættes i Fængsel. Aarsagen til denne strenge Befaling, som strider imod den, som Porten forhen har bekiendtgjort angaaende Russerne, hvori der blev dem bevilget en Frisk, af 6 Maaneder, foregiver man at være, at det Tyrkiske Ministerium har faaet Efterretning om, at Portens Kiøbmænd i Krim og Cherson kun have faaet 10 Dage til at forlade Landet. Den Russiske Gesandt forlangte for nylig, at hans Læge maatte komme til ham i de 7 Taarne. Dette blev strax bevilget, men saasom man har Mistanke, blev Lægens Sager, førend han kom til Ministeren, visiterte, og man fandt hos ham nogle Pakker Breve som Regieringen har taget til sig. Siden den Tid maae ingen af Gesandtens Følge komme til ham. Den 7de hujus bleve 3 Russiske Kofsardieskibe og en Paketbaad opbragte til Constantinopel. Mandskabet af samme er bragt til de andre Krigsfanger. J Begyndelsen frigav Porten nogle Vahre, som tilhørte Franske Undersaattere, men nu skeer det ikke meere, og alt hvad man finder i de Russiske og Engelske Skibe bliver anseet som confisqveret, og solgt.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Venedig, den 5te October. Da Vaabenstilstanden med Tunis er udløbet, og Deyen har fornyet sine ubillige Fordringer paa en Tid, da man formodede, at han skulde have formindsket samme, saa er den under Vice=Admiral Condulmer staaende Division af vor store Eskadre seilet tilbage fra Maltha til Kysterne af Tunis, for at begynde Fiendtlighederne paa nye igien.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Paris, den 8de October. Hr. Greenville ventes her tilbage fra London i det seneste i tilkommende Uge, og da begge Hofferne følgelig endnu ere i Underhandling, saa har man og endnu fast Haab om, at det ikke skal komme til nogen Krig. Vore Rustninger til Lands og Vands ere imidlertid meget store, og Hr. von Souffen er bleven udnævnt til Commandeur over den til Oceanet bestemte Flode. London, den 9de October.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Hr. Greenville, som i Søndags Aftes ankom hertil fra Paris, skal have medbragt fredelige Efterretninger; og Hertugen af Dorset afreiste til Paris i Løverdags Aftes. De ved Hr. Greenville gjorte Fordringer hos det Franske Hof, siges at have været: At Frankrige skal samtykke i Prindsen af Oraniens Jndsættelse i alle Hans Statholderske Værdigheder, trække sin Besætning tilbage fra de Hollandske Eiendomme i Ostindien, og standse med Arbeidet paa Værkerne i Havnen ved Cherburg. Den sidste Punkt holdes dog for ugrundet, og hvad Samtykket i den gamle Constitutions Oprettelse i Holland igien angaaer, da maae samme naturligviis falde det Franske Hof tung, da den afdøde Grev von Vergennes har arbeidet i 6 Aar paa at bringe en varig Alliance imellem Frankrige og Holland i Stand, hvilken nu ved Revolutionen i Holland har saaet et stort Stød. Alle vore Tilrustninger fortsættes der for og endnu, endskiønt ikke med saa stor Jver som for 8te Dage siden.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Warschau, den 10de October. Breve fra de Tyrkiske Grændser af 22de f. M. melde, at Jsmail Bassa er den 19de September kommen til Jassy med 8000 Mand Tropper, og marcheret, efterat han nogle Dage der havde udhvilet, til Kaussanew, hvor endog Diinrohla-Bassaen nogle Uger tilforn har begivet sig med et lige Antal Tropper. Den 20de i forrige Maaned er Portens Ordre, at giøre sig færdig til Krig imod Rusland, atter bleven bekiendtgjort i Choczim. De sammestæds i Garnison værende Arnauter have forlanget af Bassaen, at han maatte tillade dem, at gaae hiem, eftersom deres bestemte Krigstienestes Tid var udrunden; men Bassaen har nægtet dem dette, og da de camperte neden for Fæstningen, ved Strandbredder, af Niester, har han anviist dem Qvarteer i Staden, for at forebygge deres Undvigelse.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Fra Egnen ved Octakow, hvorhen saa mange Tyrkiske Tropper ere marcherte, venter man endnu i denne Maaned vigtige Efterretninger, og det saa meget mere, som der samme Egn ogsaa staaer en Russisk Armee, over hvilken den sidste Tyrkekrig saa berømt blevne tapre General, Grev von Romanzow, der elskes af Officerer og Soldatre som en Fader, skal føre Commandoen. Det svære Artillerie ventes og om kort Tid ved den Russiske Armee, allerhelst da Veien skulle være overordentlig gode.
Berlingske Tidende, 1787-10-22
Amsterdam, den 13de October. Da Udførelsen af at giøre de uretmæssig Bevæbnede paa benløse, syntes at finde her den største Vanskelighed, saa tilskrev Hertugen af Brunsvig allerede den 9de hujus Borge, mesterne følgende Brev: "Da Hs. Preussiske Majestæts Jnteresse og Hs. Vaabens Ære udfordrer, at man bliver forsikret om, at de i Amsterdam værende Auxiliairborgere "og Fricorpser blive gjorte vaabenløse, saa forlanger jeg, for paa en retmæssig Maade at være forvisset om den Vaabenløsgiørelse, af Borgmestere og Raad, at den Leiden ske Port bliver overgivet til de Preussiske Tropper, som til den Ende i Morgen Middag skulle indfinde sig samme steds. Jeg forsikrer, at ingen skal komme ind i Staden, at den strengeste Krigstugt skal blive iagttaget, og et Tropperne ei længere skal holde Porten besadt, end indtil Stater, nes Resolution angaaende Vaabenløsgiørelsen er bleven er terkommet. De see, mine Herrer, at jeg ikke fordrer andet, Pend hvad Staterne forlange, og hvorom andre Stæder, saasom Dordrecht og Rotterdam selv have ansøgt mig &c. Den 10de begav sig herpaa en Deputation af 2 Borgemestere og 2 Raadsherrer til Hertugen, som just befandt sig uden for den Leydenske Port, gjorde den fornødne Aftale med ham, hvorpaa 150 Mand Preussiske Tropper henimod Middag trak ind i Staden, og besatte benævnte Port. - Følgende er den ægte Capitulation, som Hertugen sluttede med Borger mesterne: 1) Preusserne skulle besætte den Leydenske Port med 150 Mand, 10 Jægere, 4 Husarer, 1 Ordonanz og 2 Kanoner. 2) 2 Batailloner og Jægerne skulle indqvarteres i Overtoom. 3) Jngen Soldat skal uden Magistratens Tilladelse komme ind i Staden. 4) Magistraten skal sætte Sluserne ved Harlemer og Muyder, Porten i Sikkerhed. 5) Der skal daglig gives Hertugen rigtig Efterretning om, hvorvidt Staternes Resolutioner, som Amsterdam har samtykket i, blive udførte. 6) Hr. von Haaren skal som Hertugens Commissarius blive underrettet om alt hvad der angaaer Vaabenløsgiørelsen, paa det han kan give Hertugen en nøiagtig Efterretning derom. Overtoom, den 10de October 1787. Carl Wilhelm Ferdinand, Dedel. Hertug af Brunsvig. Arnoutz. Bicker.