JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Hos Lichen paa det store Torv er et menbleret Værelse til Leie i Maanedsviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Bekiendtgiørelse. Jfølge allerhøieste Befaling vil den i flere offentlige Blade til den 13de d. M. overterede Auktion paa ØenLæss over den af Nørre Jyllands Rostotille dertil indbragte Prise, Chatrine kaldet, med indehavende Ladning af Kolonialvare, samt engelske Manufakturvare, vorde udsat indtil nærmere Kundgiørelse desangaaende skeer. Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Admiralitets og Commissariats Collegio, den 7de Obtober 1813. In siden. beebs l.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
J Oruslev Sogn og Bye, Aarhuus unt, er ved Døden afgaaet Jndsidder Mette Jespersdatter, hvis Arvinger er opgivet at være Broderbørn: Jakob Jensen og Jesper Jensen i Aarslev, Jnger Marie Jensdatter i Aarhuus, Kirsten Jensdatter i Ormslev, og Hans Jensen i Grønhøi eller Grønmoese paa Ahlheden, som skal være død og efterladt sig 2 Børn; disse, og om flere skulle være til, indkaldes herved, ifølge Plakaten af 26de Novbr. 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel fra dato, at møde her paa Kiersholm den 22de Octbr. og 3die Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag kl. 10 slet, for at legitimere deres Arveret: de Myndige selv, og de Umyndige med Værger. Med samme Varsel indkaldes Stervboets Kreditorer at fremkomme med lovlige Beviser. Kiersholm, den 9de Septbr. 1813. a. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Selveiergaardmand Poul Jensen Hedegaard og Hustrue, i Thiset Sogn og Bye, Aarhuus Amt, er ved Døden afgangen, og Boet taget under Skiftebehandling; ifølge, heraf indkaldes alle de som formene 6, at have noget Krav paa dette Boe, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, med lovlige Beviser, inden 6te og 12te Ugersdagen, efter Dødsfaldet den 15de Octbr. og 26de Novbr., da Skiftet foretages her paa Kiersholm hver Dags Formiddag Kl. 10. Kiersholm, den 9de Septbr. 1813. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen ved Døden afgangne Handelsmand og forhen Skipper Anders Solt beck, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers Raadstue, den 13de Septbr. 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Alle dem som i navnlig Maade har Noget at fordre, i Stervboet efter den her i Byen afgangne Skomager Rasmus Olsen Stie indkaldes, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer hos undertegnede Boets Skifteforvalter. Gretnaae, den 4de September 1813. Harboe, constitueret Byfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Ved Filiel efter afgangne Melie Jakoblbakker, Grundsætter Niels Jakobsens Hustrue af Strandholt i Schellerup Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, er anmeldt som hendes Arvinger: a) en Heelbroder Laurs Jakobsen i Tiænd Mølle, død og efterladt sig: 1) en Søn, Peder Laursen i Trænde Mølle. 2) en Datter, Mette Laursdattre, skal være tift i Klostrup. 3) en dito, Kiersten Laursdatter, gift sammesteds. 4) en dito, Ane Cathrine Laursdatter, ugift, opholdende sig i Trænd. b) en Heelsøster, Ane Jakobsdatter, forhen gift med Christen Fruergaard i Klostrup, er død og efterladt sig: 1) en Søn, Jakob Nielsen, boende i Giested, 2) en Datter, Karen Nielsdatter, gift i Klostrup. 31 en dito, Maren Nielsdatter, gift sammesteds. 4) en dito, Dorthe Nielsdatter, gift i Aalborg. c) en Halbroder, Christen Jakobsen, boende i Bygum. Disse og om flere maatte være til, indkaldes med 12 Ugers Varsel at møde og legitimere deres Arveret. Ligeledes indkaldes Stervboets Creditorer, for at iagte tage deres Tarv under Skiftet, til hvis Fremme er Samling holdes i Stervboestedet den 30te Novbr. næstkommende Formiddag Kl. 10 slet. Mariager, den 14de Octbr. 1813. Jensen, constitueret Herredsfoged Skalde nogen af Jens Linds eller Kones Mette Blochs Familie være i Live og trængende til at nyde Renten af det af de stiftede Legat, vilde den med behørige Attester inden November Maaneds Udgang melde sig hos Jnspektionen for Legatet, under Adresse til mig, da Renterne ellers, hvis ingen melder sig, blive beregnede Fattigkassen her til Jndtægt. Mariager, den 1ste October 1813. Bergmann. Gode Talg Lys, 6, 8, 10 og 12 paa Pundet, ere at faae for billig Priis hos Michel Søtensen. paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Hovedgaarden Thiele, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 58 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb., beliggende i Sønderlyng Herred, Wiborg, Amt, bliver førstkommende 15de December 1813, om Formiddagen Kl. 11, paa Wiborg Raadhuus, ved offentlig Auktion opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819. Bemeldte Hovedgaards Jorder, der indeholder omtrent 800 Tdr. Agerland, er inddeelt i 12 Tægter, hvor aarlig saaes 60 Tdr. Byg, 114 Tdr. Rug og 230 Tdr. Havre, og drives ved 58 hoveriegiørende Bønder. Til Gaarden avles aarlig 2 a 300 Læs Høe. Den derpaa holhende Besætning har hidtil været 120 a 130 Stude, 16 a 20 Kiør og 300 a 100 Faar med deres Yngel. Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behageligst erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Konditioner hvorefter Bortforpagtningen skeet er fra 11te September d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg, og Wiborg, paa ethvert Stæds Bogtrykkerie-Contoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Weile og hos Undertegnede. De Lysthavende ville behageligst give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29de August 1813. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Hovedgaarden Wingegaard, staaende for Hartkorn, Ager og Egn 12 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1/2 Alb., beliggende i Sønderlyng Herred i Wiborg Amt, bliver førstkommende 15de December 1813, om Formiddagen Kl. 11, paa Wiborg Raadhuus, ved offentlig Auktion opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819. Bemeldte Hovedgaards Jorder indeholder omtrent 150 Tdr. Aggerland, inddeelt i 12 Tægter, hvor aarlig faaes 12 Tdr. Byg 24 Tdr. Rug og 48 Tdr. Havre, drives ved 12 høveriegiørende Bønder. Den paa Gaarden holdende Besætning har hidtil været 50 Stude. Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behagelig erfare ved at tage samme 1 Øiesyn. De Konditioner hvorefter Bortforpagtningen skeer et fra 11te September d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe Aarhuus, Randers, Aalborg og Wiborg, paa ethvert Steds Bogtrykker-Contoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Weile og hos Undertegnede. De Indhavende ville behageligst give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29de August 1813. Lund En Kakkelovn ønskes til Leie paa Adressekomtoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
30 Stude tages til Foder paa Møllerup fra 1ste November til 1ste Maj. 12 meget fede Slagtestude og 2 gamle Arbeidsheste er tilkjøbs paa Möllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
En fødhielmes Koe, brændt med Aarhuus Mark Brænde, er fra Hjorden bortgaaet, for Opdagelsen deraf loves en Douceur af Aarhuus, den 14de October 1813. Kiøbmand A. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
For 8 Dage siden er bortløben en blakbroget Ko 7 a 8 Aar, og er nær ved at kalve, klipper med Ca paa den venstre Side, og et Kors paa den venstre Hofte, For Tilveiebringelsen loves en god Douceur af Eieren Christofter Andersen. Aarhuus, den 16de October 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-19
Natten imellem den 30te September og 1se Okibbeer bortkommet 3de Heste: en sortblesset, 7 Aar, med Klokke og to hvide Fødder, en for og en bag; en dit sort, 7 Aar, klipper F paa det venstre Bou, og tilkusei Manken; en Sveifuxrød, Aaring=Klod. Hvem der kan bringe samme tilstede nyder en god Belønning af Eiere Søren Frandsen i Flendsted, Laasbye Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Udenlandske Krigsefterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
(Af Alton. Merker og Hamb. Correspondent.) Selv denne Postdag bringer ingen nye Optrin fra Krigsskuepladsen af Betydenhed. Kun saa meget ster man, at fiendtlige Streiskorps have viist sig for Kassel og Rathenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Efterretningerne derom lyde saaledes: Hamborg den 19de Octbr.. Under 16de Octbr. have vi meldet, at nogle hundrede Kosakker havde viist sig for Cassel den 28de f. M., og bleve tilbagebrevne. Siden have vi erfaret, at efter Kongens Afreise, og efterat de fleste Tropper vare borte, indrykkede General Cernischow den 30te Septbr. i Cassel. Operationerne indskrænkede sig til at aabne Fængslerne, og udgive Proklomationer af samme Slags, som Partiegiængeren Tettenborn udstædte i Hamborg, og som havde den samme Følge, nemlig at disse Partiegiængere bortførte med sig alt hvad de kunde af Penge og kostbare Effekter, i det de ved de franske Troppers Nærmelse hastig droge sig tilbage. General Alix kom den 8de Octbr. med en Deel af sin Division igien til Cassel. Kongen og Hoffet ankom der igien samme Dag. Ved Fiendens korte Nærværelse viiste Jndvaanerne hengivenhed til deres Souvernin og forholdte sig viseligen. De Personer, som have deres Familier og Eiendom kiære, lade sig ikke meere bedrage ved disse Krigsmaneurer. Hamborgs og Lübecks Exempel beviser, at det er farligt, at fæste nogen Tillid til dem. Rothenburg den 15de Octbr. J Forgaars komen fiendtlig Troppensdeling, omtrent 400 Mand preusisk Jnfanterie og 100 Kosykker, med et Feldtstykke for Fortet og angreb Mølleposten, der blev forsvaret af en Sergeant og 15 Mand, hvilte holdte sig meget brav. Fortets Artillele skiød med god Virkning, og drev de angribende tilbage. Efter dette frugtesløse Angreb drog Fienden henad Bremen til, og efterlod paa Pladsen, hans Kommandant og 30 Døde. I Dag Middags indtraf her en Kolon af 1100 Mand Jnfanterie 200 Heste og 2 Kanoner sm Harburg, Fler Tropper ventes. Selv fra Cassel skrives der den 29de f. M. : Nogle hundrede Kosakker viste sig i Gaar for vor Stad; men de bleve saaledes modtagne, at Lysten til at komme igien nok maatte forgaae dem. Efter et betydeligt Tab flygtede de igiennem Skovene. Stadens Rolighed er intet Øieblik forstyrret, og saavel Jndvaanerne som Tropperne have opført sig meget vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Fra Nyrnberg meldes der under 28de f. M.: Efter Breve fra den nordlige Grændse af Franken fortsætter Armeekoroset under Hertugen af Castialione sin Marsch, til Saalfiaden, og Hs. Excellences Hovedqvarteer skulde i Morgen være i Jena. Dette Korps selv er erstattet ved et nyt, som kommer fra den vinstre Rhinbred, under Hertugen af Valmy, hvis Hovedqvarteer forventes i Wützburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Man veed nu at den allierede Armee, som viste sig for Dresden den 26de August, og som var i Slaget den 27de f. M., bestod af 13 østerrigske, 5 russiske og to perusiske Divisioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Ved en Stafet havde man i Inspruck faaet Efterretninger at en Division af den italiensk Armees Reserved under General Giflenga var indrykket i Brixen, og at Communikationen med Jnspluck igien var frie. De østerrigske Tropper som vare rykkede frem indtil Brenner, droge sig tilsomst tilbage. Samfærselen med Tydskland og Jtalien giennem Tyrol er fuldkommen fri Fra Asschaffenburg skrives der den 1ste Octbr. Hs. Kongl. Høihed Storhertugen er i Gaar Aftes, i kirkelige Anliggender paa nogen Tid afreist til Constant, hvor hans Vikarius som Biskop, Statsministeren Friherre v. Kolborn siden forrige Maaneds Midte befinder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Fra Mayland den 29de Septbr. Den sidste Koureer fra Hovedqvarteret Lapbach, gik derfra den 25de om Aftenen. Samme Dag havde stenden 3000 Mk. stærk, med 4 Kanoner og 300 Hest angrebet vore Forskandsninger ved Broen ved Schernisse. De bleve forsvarede af 2 Batailloner og 100 Jægere af Garden, under General Fontovas Kommando. Fienden fornyede sine Angreb, men bleve bestandigt med stort Tab dreven tilbage. Da den fiendtlige General saae, at alle hans Angrøb vare frugtesløse, drog han sig henimod Middag tilbage. Foruden 30 Vogne med Saarede, som han førte med sig tilbage, lod han 140 Døde og haardt Søn rede paa Velpladsen. Fiendens Tab beløber sig til henimod 400 Mand, vort til 12 Døde og 76 Saarede. Bayonne den 28de f. M. Hertil ere ankomne adskillige Deserteurer fra den engelske Armee. De fortælle os, at Lord Wellington har villet have Guerillerne til at giøre ordentlig Tieneste; men at det er aldeles mislykket. De fortsætter derfore deres sædvanlige Maade, at føre Krig paa, og angriber nu sisv den engelske Armees Konvoier, plyndrer deres Magaziner, og forstyrrer Samfærselen. Adskillige Preklamationer fra Castannos og deel Parqve have ikke gjor, nogen Virkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Udenlandske Efterretniger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)J Følge Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Befaling bekiendtgiøres herved Udfaldet af et Angreb, som Fienden den 7de i denne Maaned har foretaget paa den høire Fløie af det ranske Auxiliair=Corpses Stilling ved Ratzeburg. - Da Fiinden, som den hele Dag havde allarmeret Forposterne, om Eftermiddagen imod Mørkningen trængte med en betydelig Styrke frem fra Seedorff, Dorgau og over Salem, trak Major og Ridder, v. Späth, som stod i Kogel med sin Eskadron og en Kompagnie, sig tilbage til Weissenhirsch, efterat alle Forposter lykkeligen havde gjort deres Retraite, ved hvilken Leilighed Corporal Jahnke med sin Feldtvagt af 6te Huser-Eskadron vidste paa en god Maade at opholde Fienden. Jmellem 2 smaae Skove, som skulde passeres, kom Sekond=Lieutenant Ewald, af bemeldte Eskadron, med Arriergøeden i Jlden med Fienden, og efterat man havde forvisset sig om at disse Skove endnu ikke vare fiendtligt besatte, rykkede Majoren med det ham underlagte Kommando inden for Forhakket ved Weissenhirsch, hvor den 2den Husar-Eskadron og Jægerkompagniet Wegener ogsaa var ankommet. - Da Oberstlieutenant v. Schaumberg, som ligeledes stod ved Weissenhirsch med en Bataillon og 2 Kanoner, derpaa fik befaling fra General Prinds Fredrik til Hessen igjen at indtage Salem og de to smed Skove, blev det første Sted strax besat, og overdrog Oberstlieutenanten Major v. Späth, Skovenes Besættelse med Jægerkompagniet Slesvig, et Musketeerkompagnie under Kapit. Schulz, og den 2den Division af Majorens Eskader, 32 Mand stærk, under Permierlieutenant og Ridder Ewald og dennes yngere Broder Sekondlieutenadt v. Ewald. Jægerkompagnie, fik befaling at trænge ind i Skovene, Musketeerkompagniet blev posteret til høire og venstre af Veien, og Husarerne opmarscherede paa Veien. - Fienden, som var posteret foran Skoven, trængte ved Jægernes Nærmelse frem mod disse med et stærkt Hurraraab og nødte dem til at trække sig tillage, hvilket dog skete i den største Orden. - Premierlieutenant v. Evald, som troede at blive vaer en Pulk Kosakker langs med den en Skov, bad om at maatte attekere og gjorde med sine brave 32 Husarer et saa lykkeligt Angreb, at en heel Bataillon fiendtlige Skarpskyttere deels bleve nedsablede, deels fangne, deels jagede paa Flugt. En Officeer og 34 Mand tilligemed 18 Saarede bleve indbragte, et meget større Antal Fanger undkom i Mørket. Den fiendlige Bataillionskommandeur blev nedhugget, og Fienden har, som man erfarer, efter Affairen i Nattens Mørke skaffet sine Døde og Saarede bort fra Valpladsen paa 12 Vogne. - Auxlliarkorpsets Tab bestaaer kun i en Hus sar og to Jnfanterister saarede, dog ingen dødelig. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Paa samme Tid bleve de danske forposter ved Bruns mark angrebne, hvorved en Mand af de jydske Dragoner, blev skudt, men Fienden trak sig tilbage. - Ligeledes have de fiendtlige Forposter, som havde besat Møllebakken ved Kogel, Dagen efter Affairen trukket sig tilbage, og denne Høide og By er igien bleven besat af Auxiliarkorpsets Forposter. Det fiendtlige Korps har efter Fangernes Udsigende været 1800 Mand stærk under General Dørnbergs Kommando. - Major v. Späth, nævner med Berømmelse, foruden de 2de Lieutenanter, v. Ewald, Divisions=Adjutanterne v. Scholten og von Rømmeling, som tilfældigviis vare tilstede og frivilligen toge personlig Deel i Affairen; fremdeles Capitain Licht og Lieutenant Hedemann, samt adskillige Husar-Underofficerer og Husarer. Lieutenant Schmidt af Jægerkompagniet Slesvig, som var beordret at indtrække den i Nærheden af Kogel posterede Feltvagt, har, skiøndt omringet af Flenden, udført dette saa heldigen, at han ikke mistede en eneste Mand. - Da fornævnte 2 Lieutnanter v. Ewald, ved den ommeldte skiønne Attaqve af Husarerne, særdeles have udmærket sig, saa har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, til Belønning for deres roesværdige og toppre Forhold, at benaade Premierlieutenant og Ridder v. Ewad med Dannebrogsmændenes Sølvkors, at udnævne Sekond=Lieut nant Etuard v. Ewald til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse, og endvidere til Dannebrogsmænd at udnævne følgende Husar-Underofficerer og Husarer, nemlig: Corporalerne Fran; Jahnke, Hans Henrik Nørke, Johan Frederik Gotticholck, Vie korporal Barchmann, Husarerne Johan Heinrich Koch. Johan Ecker, Claus Henrik Bauer og Hans Schnoor, hvilke elle af Major v. Spåth navnlige rer andetaleds - Regimentschirurger, ved det slesvigsk Infanterie-Regiment og ChirurgKiechner af den 6te Husar=Eskadron roses af Majoren for den Jver og Omsorg, som de have udviist ved de indbragte Saaredes Behandling, hvorfor Hs. Majestæt har ladet dem begge tilkiendegive Sin allernaadigste Tilfredshed i denne Anledning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Den 16de October har Hs. Majestæt Kongen ved Parolen allernaadigst befalet som følger: "Da Auxiliaar, korpset under Hs. Durchl. General Friederich til Hest sens Anførsel udmærker sig ved alle Leiligheder saaledes at den Jver som disse vore Tropper vise, giøre dem værdige til alle deres fraværende Kammeraters Agtelse, saa ville Vi herved allernaadigst tilkiendegive det hele Auriliarkorps Vor særdeles Tilfredshed og Tak for deres Mod Jver og Raskhed. Vi ere ogsaa forvissede om, at naar Leilighed dertil gives, ville Vore øvrige Tropper koppes med hine Vore brave Krigere i Mod og Tapperhed, og følge deres Exempel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Torsdagen den 21de October d. A. holdes en akadeHøitidelighed, Kl. 11 om Formiddagen i Regentsens Auditorium, hvorved tvende Lærde erholdt Doktorgraden. Det theologiske Fakultets Dekanus, Professer Dr. P. C. Müller, meddeler Doktorværdigheden i Theologien til Sognepræsten i Sorøe, Mag. Sommer, ved en Tale, der handler om, hvilke Fordeele Staterne, selv under Krige, have af Videnskabernes Dyrkelse. Derpaa bestiger det mediciniske Fakultets Dekanus, Statsraad og Ridder F. L. Bang, Cathedret, og ved en Talle der fremstiller, hvor hæderværdig en Lærer er, og hvorfor han bør være det, creerer paa sædvanlig Maade Licentierus Med. O. L. Bang, Læge ved Fødselstiftelsen, til Doctor i Medicinen. Det latinske Progrom og Professor B. Thorlactus, hvorved indbydes til denne Høitid, udvikler de Serapiske Drømmes Beskaffenhed, især efter Ar stidss's hellige Taler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
J den 908 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: Et indsendt Forslag. Da Tienestefolk paa Landet, ere - som bekiendte - vanskelig at faae, og for Nutiden, endnu panskeligere at fyldestgiøre med Løn; saa var det ønskeligt for Landets Vel i Almindelighed, om Øvrigheden, i Medhold af de kongel. Anordninger, ved nøiagtig Paaseen og stræng Retfærdighed, søger - saavidt Dem mueligt var - at hære nogle af de Anledninger, der for en Deel aarsage det ovenmeldte Onde for Staten, og disse Anledninger ere: deels de mange omvandrende og uberettigede Handelsmænd, da Karlene, ja selv Drengene, bedre finde Regning ved at handle og omkringstreife Landet med alskens Kram Kreaturer, Uhre, Pibehoveder, m.v., end tage fat Tieneste hos en Mand deels de mange Leiesvende af Karle, og Drenge, der saavel for Kiøbstæd, som Landmanden, lade sig bruge til Odkiøb og Forprang, til Veeklager af de mange Lidende der under, naar slige Løsgiengere og berettigede Handelsmænd ikke alvorlig Landses og behagtles efter Anordningerne af Vedkommende, vil Landmanden see sig blottet for Medhieb til sit Arbeide, hvorved Avlsbruget og Landet i det hele maa lide og end mere anledige vor Tids Besværlighed; ligeledes var det ønskeligt, at de mange Tienestefolk af begge Kiøn, som man seer omkring: drive, bleve af Øvrigheden tilholdte, ifølge Anordningerne, at tage fast Tieneste og Arbeide, isteden for ulovlig Haandtering, de bedre i et ørkesios Levnet finder Regning ved. Ved Øvrighedens Medvirkning kunde samme ham mes og tillige den Tienesterendes Løn derved bestemmes, enhver efer sin Stilling og sit Arbeide i en Mands Brød, som og efter enhver Tids Omstændighed; saaledes Avls karlen, ringere Karl og en Dreng, hver sin Løn i Penge, og efter hver Steds Brug sine Naturalier m. v.; ligeledes Fruentimmerkiønnet enhver sit Tilkommende efter sin Stilling og Arbeide, naar da dette Uvæsen af Landprangerie og Ørkesløshed blev ved et aarvaagen Politievæsen standset, vilde lettere Tienestefolk erholdes, og deres Løn bedre ordnes end nu er, da en tinge Dreng fordrer næsten ligesaa stor Løn, som en duelig Karl, og som man af Mangel paa at faae Sidste, maa give Første, og en tienstdygtig Karl tør forlange 8 til 12000 Rdlr. d. C. i Løn aarlig, fordi han veed, at man mangler Tienestekarle, hvilken Fordring af Løn er overspændt, og ikke for Landmanden i Almindelighed at udrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Bekiendtgiørelser. J Sagen: Kaperfører og Dannebrogsmand Andrea contra: Skipper J. L. Mülder, Skibet Te Gebroder, er ved den Kongl. Priseret i Aarhuus saaledes kiendt for Ret;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Det under nærværende Sag omhandlende og til Kierteminde indbragte Skib Thee Gebroder, ført af Skipper Jørgen Lambert Mülder tilkiendes herved med sammes indehavende Ladning Opbringeren, Kaperfører, og Dannebrogsmand Jens Andrea som god Prise, Retsgebyhrerne deraf at udrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
(Paadømt den 18de d. M.) Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Kaperreglementets 27de 5, bekiendtgiøres af :s. - Schumacher, Priserets=Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Söndagen den 24de October 1813 opføres. paa det forenede dramatiske Selskabs Theater her i Byen: De onde Luner, Skuespil i 4 Akter af Koszebue. Indgangen aabnes Kl. 5 ½, og Stykket begynder Kl. 6. Aarhuus, den 22de Oktober 1813. Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
I Anledning af Hds Majestæt Dronningens höie Födselsdag den 28de dennes vorder Bal i Kronprindsens Klub samme Dags Aften fra Kl. 7. Fremmede, som der önske at deeltage, ville behagentlig afhente Entre-Billettehos en af Undertegnede. Jensen. Söegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
De som maatte have noget at fordre efter afdøde Frepiletair Peter Schandorff paa Sophiendahl, ville behagelig anmeldt saadant deres Kav, jo før jo hellere, og i seneste inden førstkommende Viborg Snarsting, Ternen, for mig Underegnede som af Enker og de myndige Arvinger er overdraget Bestyrelsen af Stervboets Assaire, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt. Ligeledes anmodes Boets Debitorer om at betale deres Skyld inden foreskretne Tid. Aarhuus, den 12te October 1813. J Røgind. Andreas Nikolai Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-10-22
Kongelig Majestæts Byefoged og Byeskriver i Skanderborg, samt Herredsfoged og Skriver i Hielmelev Giern Herreder. Giør vitterligt: at efter Begierning af Saafører, Friderik Tolstrup her i Byen, som befalet for Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Andreas Molbek Lund sammesteds, og i følge den ham under 27de August sidst, meddeelte Kongel. allernaadigste Bevilling, samt det ham forundte Beneficium processus gratuiti, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel alle de som formene at have nogen Ret til et Duplikat Bankfonds Beviis paa 90 Species, betegnet med No. 2848 og mærket: Larisse, som velbemeldte Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Lund er frakommet. at møde ved denne Byes Byetings Ret, Fredagen den 23de December 1814, for denne deres formeentlige Ret til dette Duplikat Beviis at legitimere, og dermed at fremkomme, eller i anden Fald at høre i Overeensstemmelse med berørte Kongelige Bevilling Mortifications=Dom her paataget efter den da i Retten nedliggende Paastand. Jngen Lavdag eller forelæggelse gives. Denne Stevning: som efter allerhøistbemeldte Bevilling trende Gange skal indføres i Aarhuus Stiftstidende, den danske Statstidende, og den Altonaiske Mercur, udstædes herved under min Haand og Segl. Skanderborg, den 1ste October 1813. Bagger. (L. S.)¬