JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-10-23
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 9de October 1843. Nr. 161. - Ldsovpkt. Lykke som Actor, ctr. Arrestanten Anders Lauridsen og de Tiltalte, Gaardmand Peder Lauridsen, Svend Pedersen Agerfeldt, Gravers Christensen og Peder Jensen Kirkegaard, tiltalte, Anders Lauridsen for Tyverie, Bissekramhandel og Løsgjængerie, Peder Lauridsen for Hælerie samt for at have givet Bissekræmmere Tilhold hos sig og været behielpelig med at skiule Bissekramvarer, Svend Pedersen Agerfeldt for at have benyttet Wind Kirke til Oplag af Bissekramvarer og for Bissekramhandel Gravers Christensen for at have tilladt Afbenyttelse af Kirken til Oplag af slige Varer og for tilligemed Peder Jensen Kirkegaard at have hjulpet til at oplægge saadanne Varer i bemeldte Kirke og ved Ulfborg og Hind Herreders Extraret dømte, Arrestanten Anders Lauridsen til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 20 Dage, og de Tiltalte Peder Lauridsen, Svend, Pedersen Agerfeldt, Gravers Christensen og Peder Jensen Kirkegaard til at bøde til Ringkjøbing Amts Fattigkasse, den Første 10 Rbd., den Anden 30 Rbd., den Tredie 15 Rbd. og den Sidste 10 Rbd. Sølv. - Dom: "De Tiltalte, Gaardmand Peder Lauridsen og Peder Jensen Kirkegaard, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Med Hensyn til Arrestanten Anders Lauridsen, samt de Tiltalte Svend Pedersen Agerfeldt og Gravers Christensen, bør derimod Herredstingsdommen ved Magt at stande; dog saaledes, at de de 2de sidstnævnte Tiltalte idømte Mulcter tilfalde Herredets Politikasse. Nr. 215. - Cancellieraad Møller som Actor, ctr. Christen Gundestrup, tiltalt for at have udviist utilbørligt Forhold imod Toldbetjent Møeballe og Roerbetjent Jacobsen under Udøvelsen af deres Tjenesteforretninger, hvilket Forhold efterBetjentenes beedigede Rapport og Forklaringer i Sagen bestod i, at Tiltalte, da han, der var noget beskienket, den 13de Decbr. f. A. bragte en Pose med grottet Korn fra Randers Veirmølle af den sædvanlige Vei derfra til Byens Mølle port, og Betjentene gik hen til ham, der havde sat Posen fra sig paa et til den nævnte Vei stødende Havedige - den var indenfor Consumtionslinien, og ved at føle paa Posen fandt, at det var formale: Korn, først yttrede til dem: hvad have J med min Pose at bestille, tag J de store og lad de smaae gaae og dernæst fremførte en grov Udladelse imod Betjentene; hvorpaa han tilkjendegav, at nu vilde han slet ikke ind i Byen med sin Pose, tog denne og gik bort Ved Randers Kjøbstads Extraret var Tiltalte frifunden for Actors Tiltale og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige. - Dom: "Tiltalte Christen Gundestrup bør bøde 20 Rbd. S. til Randers Kjøbstads Fattigkasse. Nr. 224. - Ldso. Bastrup som Actor, ctr. True Jensdatter, tiltalt for Tyverie og ved Veile Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Ga 5 Dage. – Dom: "Tiltalte True Jensdatter bør for Actor videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at hun udreder Actionens Omkostninger.
Viborger Samler, 1843-10-23
Ved den inden Riberhuus Birks Extraret afsagte Dom blev Arrestanten dømt til at bøde Liv for Liv. Dom: "Arrrestanten, Andreas Andersen Storgaard, bør have forbrudt sit Liv og lægges paa Steile og Hjul." Nr. 269. - Ldsorpt. Jespersen som Actor contra Muurmester Hans Peter Kielberg og Muurlærling Jaques Deleuran eller Delloreth, tiltales under denne Sag, den Førstnævnte for Bedragerie og for at have forledet Sidstnævnte til at afgive en urigtig Forklaring for Retten, og Sidstnævnte for at have afgivet en saadan urigtig Forklaring, og ved Fredericia Kjøbstads Extraret dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 3 Gange 5 Dage, og den Sidste i 5 Dage. – Dom: "Tiltalte, Muurlærling Jaques Deleuran eller Delloreth, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør Tiltalte, Muurmester Hans Peter Kielberg, hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage."
Viborger Samler, 1843-10-23
Nr. 274. - Ldsoprykt, Nyeboe som Actor contra Arrestanten Klampmager Christian Sørensen af Viborg, tiltalt for i beskienket Tilstand at have gjort sig skyldig i Gadenordener m. v. samt for at have fornærmet Politibetjentene Clemmenzen, og Hertel, da disse, efter Politimesterens Ordre indfandt sig for at bringe ham i Arrest, og ved Viborg Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Dom: "Arrestanten, Klampmager Christian Sørensen, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Nr. 282. - Ldsoprykt. Juul som Actor contra Arrestanten Johan Peder Duft, tiltalt for Tyverie og ulovlig Omgang med Hittegods, og ved Frederikshavns Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - Dom: "Arrestanten, Johan Peder Duft, bør hensættes til Forbedringshuusarb. i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 18 Maaneder."
Viborger Samler, 1843-10-23
Proclamata læste i den kgl. Landsoverret i Viborg i October Maaned: Dinrictschirurg Anthon Bendix Monrads Enkes, Mathe Frederikke, fød Buhmanns Stervboe i Varde. Gaardmand Jens Hemmelvangs Enkes, Aftægtskone Mariane Jensdatters Stervboe (Ulfborg og Hinds Herreders Contoir i Ringkjøbing). Værtshuusholder Søren Christensen Rousings og Hustrues, læste i den kgl. Landsoverret i Viborg i October Maaned: Dinrictschirurg Anthon Bendix Monrads Enkes, Mathe Frederikke, fød Buhmanns Stervboe i Varde. Gaardmand Jens Hemmelvangs Enkes, Aftægtskone Mariane Jensdatters Stervboe (Ulfborg og Hinds Herreders Contoir i Ringkjøbing). Værtshuusholder Søren Christensen Rousings og Hustrues, Jnger Anthonsdatters Stervboe i Aarhuus. Snedkermester Jens Meyers og Hustrues Maren, fød Holsts Stervboe i Aarhuus.
Viborger Samler, 1843-10-23
AVERTISSEMENTS. Endnu kan faaes indtil 50 Faar og Beder paa Engelsborg.
Viborger Samler, 1843-10-23
Extra gode Gulerødder. til 2 Mk. 4 s. Skjeppen faaes hos Th. Schive.
Viborger Samler, 1843-10-24
No. 169. 71 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Fiborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Januaranspandasson, og paapasningsJanuaranspandasson, og paapasningsTirsdagen den 24de October 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-10-24
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Rygtet fortæller, at Sir Robert Peel skulde have besluttet sig til at udnævne en Commission, der skal undersøge Jrlands Tilstand, og hvis Betænkning skal tjene som Grundlag for de forsonlige Forholdsregler, som Premierministeren i næste Parlements session skal være tilbøielig til at forelægge Parlementet.
Viborger Samler, 1843-10-24
En Dupuy er ankommen fra London til Haiti med det Hverv at contrahere et Laan for den provisoriske Regjering paa Øen. Som Garanti skulde en stor Deel af Øens store Skove overlades Udlaanerne til Omhugning.
Viborger Samler, 1843-10-24
Missionairen Wolff har nu virkelig indskibet sig til Levanten, for derfra at tiltræde sin Reise til Buchara, og indhente Oplysninger om Oberst Stoddarts og Capt. Conollys Skjebne.
Viborger Samler, 1843-10-24
Hertugen af Bordeaux landede i Hull den 6te Octbr., og begav sig derefter til York, hvor han besaae den prægtige Cathedralkirke. Fra York reiste han den 9de over Durham til Skotland, underveis vilde han aflægge et Besøg hos Hertugen af Northumberland i Alnwick. (Den i Paris circulerende Efterretning om Hertugen af Bordeaur's Nærværelse i London er saaledes falsk, men det er meget muligt, at Hertugen i Skotland vil have en Sammenkomst med den russiske Storfyrste i Skotland.)
Viborger Samler, 1843-10-24
Frankerig. Hertugen af Anmale har forladt Paris, for at tiltræde sin Reise til Algier. Han vil først gjennemreise Jtalien, og i længere Tid besøge Neapel. Fra Sicilien indskiber han sig til Algier for i Constantine at overtage Overcommanden i dette Gouvernement.
Viborger Samler, 1843-10-24
Hertugen af Montpensier, Kong Ludvig Philips yngste Søn, ligger saa syg i Metz, at Hoflæggen Pasquier er afreist fra Paris til Metz, for at behandle Prindsen. Efter de sidste Efterretninger befinder Prindsen sig bedre; dog har Lægen tilraadet ham den største Forsigtighed.
Viborger Samler, 1843-10-24
De store Manoeuvrer i Metz ere afsagte, deels paa Grund af Prindsens Sygdom, deels paa Grund af den fremryklede fugtige Aarstid.
Viborger Samler, 1843-10-24
Man venter om faa Dage i Moniteuren Udnævnelsen af de nye Pairs, for inden Sessionens Aabning at kunne foretage nye Valg for de Deputerede, der træde i Pairskammeret. Da nu til samme mange Borgermestere (ma res) ere udnævnte af Regjeringen, udbryder en Journal: Man giver os en Mængde Maires (meres Mødre); nu skulle vi ogsaa faae et Antal Pairs (peres-Fædre); i Sandhed, man betragter og behandler os som Børn!"
Viborger Samler, 1843-10-24
Femten adelige Legitimister, der under Carl den Xdebeklædte høie Æresposter, have forladt St. Germain forat begive sig til London, hvor Hertugen af Bordeaux vil indrette sit Huus paa kongelig Fod. Om Hertugen selv fortælles, at han bevarer det dybeste Jncognito i Englands Hovedstad, men at han, som Greve af Chambord, ei vil blive modtagen officielt af Dronning Victoria. (See Art. Storbritannien.)
Viborger Samler, 1843-10-24
Efter Beretninger fra Algier af 4de Octbr. vare den 28de Septbr. samtlige, af Marschal Bugeaud anførte, beordrede Tropper til den store Expedition forsamlede i Miliana. De ordnede Colonner tiltraadte Dagen efter Marschen til Bjergene ved Quadenserris. Samme Dag marscherede en Colonne under Oberst Cavaignaes Befaling fra Orleansville, for at operere i Forening med Colonnerne fra Miliana og Tenietel=Had. Den 22de Septbr. har en levende Fegtning fundet Sted imellem Gen. Lamoricieres Cavallerie og de af Emir Abdel Kader selv anførte regulaire Tropper. Disse modstode vel med Tapperhed; men kastedes efter en kortvarig Kamp paa vild Flugt. Grækenland. München, den 14de Octbr. Brevene fra Athen af 1ste Octbr. ere i det Hele temmelig tomme paa Jndhold. Derimod udbredtes igaar det Rygte, at Fyrst Ludvig af Wallerstein har af Hs. Maj. Kongen af Bayern erholdt det Hverv i Anledning af de græske Anliggender at foretage en Reise til London, og man paastaaer tillige, at en stor venskabeligsindet Nabomagt har fremsendt saa venskabelige Forsikkringer, at man tør hengive sig til de bedste Forhaabninger. J Athen selv har intet Brud paa den offentlige Orden fundet Sted; men der herskede en saa nedtrykkende Stemning som ingensinde forhen. Man er allerede kjed af Mataras, Progressisterne sætte al deres Tillid til Koletti. De styrtede Ministre ere forviste; deres mange Tilhængere udvandre, da de frygte Alt af det seirende Parties Raseri.
Viborger Samler, 1843-10-24
Fremdeles melder Augsb. Allg. Zeit. fra den polske Grændse under 8de Octbr.: Keiser Nicolaus har forladt Warschau, og det tidligere end man formodede. Muligt, at den græske Revolution, hvorom han erholdt Meddelelse, har paaskyndt hans Afreise. De store Troppe masser, der campere i Warschaus Nærhed, turde erholde Befaling til at afgaae til Rigets sydlige Provindser, da Sagernes Udseende bleve mere og mere betænkeligt. Rusland hverken vil eller kan billige de nyeste Begivenheder i Athen; det maa opbyde Alt for at erholde en Restitution af den forrige politiske Tilstand i Grækenland, og det tør ingenlunde finde sig i den moralske og materielle Tvang, hvorunder Kong Otto sanctionerede eller rettere maatte sanctionere Tingenes nye Orden. For ingen Upartisk kan det være skjult, at den græske Constition er en Spillehold for Partierne, – en Anachronisme (?), der kun kan drage Ulykke efter sig. Skulde desuagtet England og Frankerig skjænke deres Bifald tildette politiske Skuespil, som de maaskee – om end ikke directe, saa dog indirecte – have fremkaldt, saa bestemmes de af Egennytte. Frankerig kunde maaskee fristes til at sætte Alt paa Spil for at lamme Ruslands Jndflydelse i Grækenland, efterat et lignende Forsøg er mislykket for Frankerig i Constantinopel og Syrien. Englands Diplomater fryde sig sandsynligviis ved Udsigten til at see en fri græsk Stat, ligesom de frie (?) joniske Øer, oprettet under Englands Beskyttelse. Rusland er kaldet til at afgive en afgjørende Stemme i det græske Spørgsmaal.... Men Ruslands Kraft beroer paa Adsolutismen, der paa ingen Maade erkjender Folkeherredømmet, og der allermindst vil lade en Constitution fremspire Syd for den cambuniske Bjergkjede i det Øieblik, da Alt Nord for samme (?) forener sig for at modvirke Ruslands Jnteresser.... Rusland betragter sig som den naturlige Arving til Balkanhalven, som det religionsforvandte Grækenlands Skytsberre, alle andre fremmede Forhold have, efter dets Anskuelse, Spiren til Undergang hos sig. Saaledes vil da ogsaa – saaledes argumentere Tilhængerne af den russiske Politik – den ædle Kong Otto erholde sin virksomste Understøttelse fra Newa, og skulde han frivillig opgive en Throne, der frembyder flere Torne end Roser, saa tilkommer det eene den rettroende Car at give Grækenland en Behersker, der, stærk ved de russiske Vaabens Beskyttelse, kan med Kraft og Held tæmme og styre en halvvild Nation. . .
Viborger Samler, 1843-10-24
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-10-24
Kjøbenhavn. Uagtet det vel er langtfra, at noget af de skandinaviske Lande er overbefolket i den Grad, at Udvandringer derfra til den nye Verden ubetinget bør anbefales, saa finde deslige Udvandringer dog alligevel factisk Sted saavel fra Danmark, som især fra Brødrerigerne. J den Overbeviisning, at Colonisering er det virksomste, om ikke det eneste, Middel mod den overhaandtagende Fattigdom, har der i Sverrig dannet sig et nordamericansk Compagnie, hvis Formaal er at betrygge de Fattige en sorgfri, nøisom Existents, idet Samme i den vestlige Deel af de nordamericanske Fristater vil opkjøbe Jord og dertil oversende Arbeidere, med hvilke Compagniet har sluttet den Contract : at de i 3 Aar skulle arbeide for dets Regning, men efter den Tids Forløb, ved Hjælp af den Sum, de have kunnet samle ved deres Arbeide, selv erhverve Jord hvortil Compagniet paa enhver Maade vil være dem behielpelig. Jstedetfor de afgaaende Arbeidere, afsender Compagniet nye, og recruterer saaledes disse hvert tredie Aar.
Viborger Samler, 1843-10-24
Colonien vil Compagniet kalde Ny-Skandinavien, og baade for at udføre Forehavendet i større Maalestok, og af Hensyn til den Fortrolighed og Eendrægtighed, som nu finder Sted imellem de 3 nordiske Riger, indbyder det skandinaviske sine Venner i Naborigerne til at deeltage heri, i det Haab, at denne fælleds Aflægger af Nordens Folk vil bidrage ei lidet til at befæste de giensidige Sympathier imellem dem. J Januar eller Februar vil der i Stockholm, Kjøbenhavn eller et mere fordeelagtigt liggende Sted blive afholdt en Forsamling, for at oprette Statuter, samt vælge Direction og Forstander for Colonien Foretagendet begrundes paa Actier a 100 Rdl. Bco., eller 75 Rbd. Stkt. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1843-10-24
Det skandinaviske Selskab holdt den 20de October i Hotel d'Angleterre sit andet Møde, som aabnedes af Formanden der meddeelte Generalforsamlingen nogle administrative Bestemmelser, at nemlig Bestyrelsen havde efter Lovenes K. udnævnt Brygger og Borgerrepræsentant Jacobsen til Secretair, at Contingentet var bestemt at skulle opkræves qvartalsviis og at den, der ikke havde betalt for to Qvartaler, ansaaes som udtraadt. Efter 5 5 havde Bestyrelsen endvidere tilkaldt nogle Medlemmer, for at danne tvende Comiteer, en literair (Professorerne Schouw, Engelstoft og Mag. Art. Hammerich) og en selskabelig ( Cand. juris Lehmann, Docent Liebmann og Lector Wilkens); begge disse havde afgivet Betænkning over Maaden hvorpaa og Midlerne, hvorved, de troede, at Selskabets Formaal bedste kunde fremmes. Hiins Betænkning gik saaledes ud paa at fraraade et Læsecabinet; hvorimod den meente, at Selskadet burde oprette et Laanebibliothek, indeholdende alle gode Værker af den svenske og norske Literatur, som ikke blot var af forbigaaende Jnteresse, dernæst at udgive en skandinavisk Literaturtidende, indeholdende Anmeldelser af og Critiker over Skrifter, der udkomme her og i Naborigerne; samt endelig, for endmere at udbrede Kundskaben til den svenske Literatur, at udgive mindre Stykker af den svenske æsthetiske Literatur, dog saavidt muligt fuldstændige og ikke som Fragmenter. – Den selskabelige Comitees Betænkning gik ud paa at tilraade, at da Selskabet for det første endnu ikke kunde faae sit eget Locale, maatte man leie et Locale, med Tilbehør og burde derfor indskrænke de almindelige Møder til eet om Maaneden; disse burde da gjøres saa tiltrækkende og saa interessante som muligt for Medlemmerne, deels ved musikalske Præstationer (Sangforeningens Assistance havde man Haab om, og da skulde de Sange, som bleve afsungne, trykkes og uddeles til Medlemmerne og saaledes danne Grundlaget for det skandinaviske Selskabs Visedog; ved frie Foredrag, Oplæsning af Afhandlinger og andre Arbeider; endvidere meente den, at det vist vilde være ønskeligt, om man kunde faae en dygtig Svensker til at holde en Række Forelæsninger, f. Ex. over den svenske æsthetiske Literatur; endelig at der ved hvert Mede skulde være Spiisning for en moderat Betaling for dem, der havde Lyst til at blive, og at enkelte af Moderne f. Ex., det i December, burde have et mere festligt Præg end de andre. Bestyrelsen havde tiltraadt Comiteens Betænkninger, og foreløbig ansat 300 Rbd. til Oprettelsen af Laanedibliotheket.
Viborger Samler, 1843-10-24
Budget kunde ikke fremlægges endnu; men den anslog hver Mødeaftens Udgifter til 50 Rbd. Formanden oplæste derpaa en Skrivelse til Politidirecteuren, hvormed Bestyrelsen havde ledsaget sin Qvittering for Modtagelsen af de tilsendte Politilove, samt et Brev fra Stiftsprovst Tryde til Bestyrelsen, og dennes Svar derpaa. Derpaa foreloges Ballotationen, hvorved 183 nye Medlemmer optoges. Selskabet tæller nu omtrent 530 Medlemmer. Hermed erklæredes Generalforsamlingen for hævet og det selskabelige Møde begyndte, hvorved Hr. Pastor Grundtvig holdt et smukt og hjerteligt Foredrag over Nordens historiske Forhold. Før og efter Foredraget afsang nogle af Sangforeningens Medlemmer, fiirstemmige Sange, ligesom de ogsaa ved Aftenspiisningen, som var efter Mødet, afsang passende til de udbragte Skaaler svarende Sange. Ved Bordet herskede den muntreste og gemytligste Stemning og flere Skaaler udbragtes: for det skandinaviske Selskab (Prof. Clausen), for de tilstedeværende svenske og norske Brødre (Prof. Sommer), for Pastor Grundtvig (Cand. Lehmann, for Adam Oehlenschlager (Cand. Ploug), for Prof. Flor og Fred. Barfoed(Prof. Stein), for Prof. Clausen (Raadmand Hansen, for Sangerne i Lector Wilkens), for Bestyrerne (Pastor Grundtvig), Dr. Wetterberg fra Sverrig takkede paa de svenske og norske Brødres Vegne, Kl. 11 skiltes man ad. (Bl. Td.) Søndagen den 22de De, feiredes atter i Hovedstaden, et Jubilæum, idet den almeenagtede Amtschirurg Westphal paa denne Dag for 50 Aar siden absolverede sin Examen ved det chirurgiske Academi. J disse halvhundrede Aar har hans Huus i lille Kongensgade stedse været et almindeligt Tilflugtsted for Syge og Tilskadekomne, som der stedse have fundet velvillig Hielp og Bistand.
Viborger Samler, 1843-10-24
Fædrelandet for Tirsdag er lagt under Beslag foren Artikel om den græske Revolution. Cancelliet har stadfæstet Beslaget uden Actionsanlæggelse. Tivoliseiden er ikke tilende endnu. Hr. Kyhl opgjør nu Stykket i Adresseavisen, hvori han søger at bevise, at Carstensen har tjent de mange Penge. Hans 400 Actier a 33 Rbd. 3 Mk. giør nemlig 13,400 Rbd.; lægges hertil 5 Procent af Selskabets samtlige Brutto-Jndtægter (derunder indbefattet Leieafgiften for indeværende Saison af de forskjellige paa Establissementet bortleiede Localer, m. v.) er 2,124 Rbd; Summa 15,520 Rbd. Endvidere har Carstensen Jndtægten af Fremleie af de til ham leiede 6 Boutiker i Selskabets Bazar; den ham af fem af Committeens Medlemmer tilstaaede En Aftens Jndtægt eller saakaldet "Benefice; endeligen vil han, ligesom de andre Actionairer, have Krav paa: de i 11te December Termin forfaldende Renter af Actiernes Beløb, altsaa for hans Vedkommende af Capital 13,400 Rbd. og det mulige Udbytte, Actierne ville give. Hvormeget dette alt kan løbe op til, anfører Hr. Kyhl ikke. (Ab. Av.) Tivoli=Entrepreneuren Hr. Carstensen afreiser i denne Uge, og vil han paa sin Udenlandsreise i denne Vinter nok fornemmelig gjøre Carnevalslystighederne i Rom til en Gjenstand for sin Opmærksomhed. (Dannev.)J Fædrelandet læses: Ubesindig Jver;" "Fadaise. Hof= og Stadsretten har ved Dom afgjort at beviist Misbrug af Embedmyndighed, Misbrug af underordnede Embedsmænds Navn, ikke tør betegnes med de overskrevne Prædicater, idet vi i den af Oberst Conradt mod os anlagte Sag ere blevne mulcterede paa 50 Rbd. Spor af den gamle Riddertid, da Styrke og Mandighed ansaaes for de vigtigste Egenskaber hos en Ridder, findes endnu i Bjerglandet Tyrol. Enhver Tyroler bær rer sædvanlig en Hanefjeder paa sin Hat, vender derimod denne Fjeder forud over, saa er det en Udfordring til Kamp. Overvindes han, saa maa han aftage Fjederen. Eftersom de have overvundet Modstandere, eller tør opfordre til Kamp, bære de tvende, trende eller fire Hane fjedre paa Hatten. - J Kbhavn findes for Tiden en saadan Tyroler, Hr. Schattinger, født i Jnspruck, der bærer sine Hanefjedre i en udfordrende Stilling paa Hatten, som Tegn paa, at han har overvundet 4 Modstandere i sit Fødeland, og tør modtage Udfordring af et lignende Antal. Hans særdeles kraftfulde Udvortes og stærke Bygning gjør det heller ikke i nogen Henseende tvivlsomt, at dette er Tilfældet. (Frisd.)
Viborger Samler, 1843-10-24
En dansk Studiosus medicinæ. Hr. Hirsch, er bleven Hospitalslæge i Boston. "Hvormange Døde?" spurgte han en Morgen. – "Ni Personer, var Svaret; Nil Jeg havde jo ordineret Medicin for Ti"Ja men Een af dem vilde ikke tage Noget ind!" svarte Sygevogteren.
Viborger Samler, 1843-10-24
I Høiesteret er der i Tirsdags afsagt Dom i den tidligere omtalte Justitssag, der havde sin Oprindelse fra 2 i Aaret 1837 ved Høierup Klint og Rødvig Skandse under Storeheddinge Tolddistrict foretagne Vareindsmuglinger og oprindelig var anlagt imod 52 Tiltalte, men kun som criminel Sag var bleven indanket til Høiesteret for 14 af de Tiltaltes Vedkommende, medens den med Hensyn til de egentlige Tolddefraudationer er indanket som civil Sag af Kammeradvocaten paa Embeds Vegne.
Viborger Samler, 1843-10-24
Ved den under 20de Februar 1841 af den nedsatte Commission afsagte Dom var af de 14 Tiltalte, der ere actionerede for Tyveri, Bedrageri, ulovlig Omgang med fremmed Gods, Mened, Forlokkelse til ufand Forklaring for Retten, urigtig Forklaring under Eeds Tilbud m.m., Kjøbmand Jsaac Meyer frifunden for Actors videre Tiltale, hvorimod Gaardmand Anders Andersen, Ane Marg. Rasmusdatter og Kjøbmand Ludv. Meyer ere idømte Forbedringshuusarbeide, den første i 16 Maaneder og hver af de 2 andre i 8 Maaneder, Kjøbmand Raphael Meyer, Peder Berthelsen, Birthe Jensdatter, Johan Pedersen, Ane Kirstine Pedersdatter, Rasmus Holst, Hans Chr. Hansen og Smaakjører Weber ere anseete med Fængsel paa Vand og Brød, den første i 6 Gange 5 Dage, den anden og tredie i 5 Gange 5 Dage, den fjerde, femte og sjette i 4 Gange 5 Dage, den syvende i 3 Gange 5 Dage og den ottende i 2 Gange 5 Dage, samt endelig Gaardmand Peder Johansen og Karen Hansdatter tilfundne at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost, den første i 120 Dage og den anden i 40 Dage.
Viborger Samler, 1843-10-24
Høiesteretsdommen lyder saaledes: Andreas Weber og Rasmus Holst bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til den Jsaa Meyer tillagte Frifindelse og de de øvrige Tiltalte idømte Straffe bør Commissariernes Dom, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande, dog saaledes at Straffen for Birthe Jensdatter, bestemmes til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 100 Dage og Straffetiden for Anders Andersen til 8 Maaneder. Samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger udredes af de Tiltalte. En Skibscapitain skjøb sig i forrige Uge i Grønningen, siddende paa en Bænk. Pistolen havde sprængt hans hele Hoved. Foranledningen til denne fortvivlede Handling vides ikke. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1843-10-24
Det Parti havareret Tvist, som vi have opgivet at være brændt ved den sidste Jldebrand i Kronprindsesse gade, var efter nærmere modtagen Efterretning kun assureret for 5500 Rbd. (Bla. Td.)