Berlingske Tidende, 1832-07-04
Paris, den 23de Junii. Chateenbrand erfarede allerede Kl. 9 om Aftenen for ha blev arresteret, at dette skulde skee næste Morgen. Paa sædvanlig Tid gik han til Sengs, og næste Morgen tidlig fandt Politiecommissairerne ham i Sengen. Han sagde til dem. Den veed meget vel, i hvad Ærinde de komme, og burve derfor, allerede være paaklædt, men jeg som saa roeligen. Jeg beder dem, at undskylde, at de maae vente, medens jeg klæder mig paa. Det et et Øjebliks Sag. - Dagen før havde han fulge en Vens afdøde Datter til hendes Grav; begeistret af det smertelige Jndtryk, som denne dellige unge Piges Jordefær gjorde paa ham, skrev han paa sit Fangenskabs første Dag et udmærket skjønt Digt til hendes Minde, som Messager det Chambres meddeler. - J et af Oppositionsbladene kaldtes han Frankriges geniefuldeste Skribent og største Nard. Det første tvivler Jngen om; det andet er gemeen Partiaands Sqvalder. I Galette de France - et Blad, hvilket, om man end umueligen kan billige Alt hvad det indeholder, dog ikke kan nægtes den Roes, at være velredigeret, - læses følgende Artikel: Hvorvidt er det kommet med os, Chateaubriand, Figjames og Hyde de Neuville ere fængslede i Paris, Hr. Berryer er under stræng Bevogtning i Nantes; de Deputerede Garnier=Pages, Laboissiere og Cabet, ere flygtede, for ikke at stilles for Krigs retterne; Fængslerne i Paris og i Vesten ere fuldproppede, Franskmænd ere blevne dræbte af Franskmænds Kugler; videnskabelige Læreanstalter ere ophævede, unge Studerende proskribe, rede; Cathelineau er død, heeltemodige C.) Damer ere givne til Priis for alle muelige Farer, ja for selve Døden; den unge Montmoreney er fængslet; Lafayette har maattet, som fordum i Bonapartes Tid, søge Tilflugt paa sit Gods, Odillon Bar rot og Maugin forfølges i offentlige Blade, Paris og fire Departementer ere erklærede i Beleiringstilstand, Politie og Gendarmerie forfølge flygtende Franskmænd; - dette er et svagt Billede af vor sørgelige Skjebne. Hvad har da tildraget sig i vort Fæderneland, Mindes man hine Aaret 1824ves lykkelige Dage saa begribes neppe, hvorledes en saa civiliseret Stat, som den franske, kunde nedstyrtes i en Afgrund af saadanne Ulykker, Hvad er der da blevet af vort i hiint Aar saa glimrende Hof- Carl X, som, da han tiltraadte Regjeringen, blev hilsen med saa stor Jubel, begræder i sin Landslygtighed Frankriges Ulykke; Ludvig den Uldes Datter har hos ham atter overtager Antigones Rolle, som hun saa længe og saa hæderligen udførte hos Ludvig VIIlde; Danphin, der sejerkronet vendte tilbage fra Cadix, hensmægter nu som en Fange paa Stuarternes Slot, en Prindsesse, der forskjønnede vore Fester, opmuntrede vore Konster, forfølges af Spioner; maaskee har Døden allerede naaet hende og gjort hendes faderløse Søn moderløs. - Ministre og Diplomater fra hiin Periode føre nu et ingetogent Liv eller ere tyede til deres faste Slotte, fordi de nu ikke meere kunne være deres Fæderneland til Gavn. - Og hvad er da blevet af den lovpriiste Opposition, Benjamin Constant døde af Kummer Dagen efter den tilkæmpede Seier; Casimir Perier og Larmarqueere, efterat de havde spildt deres Liv paa en unyttig Kamp døde; Lasitte har mistet sin uhyre Formue og er nu en ruineret Mand; Lafayette har tabt sin Popularitet; - enhver Jllusion er forsvunden; ethvert Haab er tilintetgjort. En saadan Tilstand vidner aabenbart om et Onde, der har fæstet dybe Rødder. For at skaffe et Land, som Frankrig, Rolighed, bør Alt, hvad der bidrager til dets Hæder, holdes i Agt og Ære, altsaa ogsaa Chatteaubriands Genie, Berryers glimrende Talent, Hertugen af Fitjames's henrivende Veltalenhed, Hyde de Neuvilles Troskab, Hertugen af Bellunos militære Talent, Larochejaquelins ridderlige Mod; Navnet (11) Montmoreney. Ene er Familieraad kan gjøre Ende paa denne indvortes Tvedragt, derom den varer længere, vil compromittere et af de skjønneste kande i Verden. Frankrige vil have Rolighed; det er omsider - Enhver skjønner, uden Tid til at give det den. videre Henpegning, det Sande og det meget Forkeerte i dette Raisonnement, der, formedelst sin Diærvhed, har gjort Opsigt. Derimod siger det ministeriele Blad, France Konvelle, i Anledning af den eenstemmige Misbilligelse, som Chateaubriands, Hyde de Neuvilles og Figjames's Fængsling har erfaret i alle Blade, uden Hensyn til politiske Partier: "Hvad ville disse Blade sige, dersom de vidste, at Tilværelsen af en Carlistisk Committee i Paris, som staaer i uafbrudt Forbindelse med Ho rood og Massa, er constateret ved de troværdigste Beretninger, der have forskaffet Vished om, at hiin Committee har uddeelt Penge blandt Personer, som siden ere overbeviiste om Deeltagelse Søndergelsen, Hved vile de sige, om det til Eydentsgodtgjordes, at nogle Medlemmer af denne Committe 1, ved deres Skrifter ophidsede Folket imod Regieringen, og med til lokkende Farver skildrede den Lykke, der ventede det efter den ældre Bourbonske Linies Tilbagekomst, medens andre Medlemmer spillede en endnu virksommere Rolle, at et af denne Committees Medlemmer forklædt er reist omkring i de vestlige Departementer og ei allene har sat sig i Forbindelse med Opstandens Høvdinge, men ogsaa med selve Hertuginden at Berry, Mon de Anklagedes hengivneste Venner ville, naar disse Facta resulterede af positive Tilstaaelser, vilde undre sig over, at Regjeringen holdt det for sin Pligt, ufortøvet at bemægtige sig alle de Personer, der hørte til denne Committee? Efterretninger af blandet Jndhold.