JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-07-19
Aleppo, den 4de Juli. (Efterretninger, meddeelte ved Breve fra Alexandrien af 17de Juni – (samme Datum som ovenfor.) Jbrahims Hovedquarteer var den 3die i en Landsby, 1/2 Miil fra Tel-Bechir ved Floden Sedschurs Bredder, hvor han havde leiret sig med sit Rytteri og Artillerie. Et ægyptisk Troppecorps staaer ved Adang. Det bestaaer af 3 Reg. Jnfanterie, 2 Reg. Cavallerie, 4 Batterier Artillerie og 4000 Mand irregTropper under Selim Paschas Befaling, og iagttager et tyrkisk Corps, der forgjeves har forsøgt paa at bane sig Vei igjennem Passet Kolin, og senere har vendt sig til Egnen af Kosam, for der at overstige Bjergene. (Angs. Allg. Zeit.) London, den 2den Juli. Diplomatiken ruster sig, og er allerede udrustet til et nyt Felttog. Jstedet for Hollændere og Belgere er det denne Gang Tyrker og Ægyptere, og ligesom Hine maatte vige, saaledes ville og Disse vige for de forenede Protocol-Penne. J længere Tid vaklede man angaaende det Sted, der skal vælges til Valplads. Da England føler sig stærkest paa sin egen Jordbund, saa stemmede det for London som Sædet for de Conferencer, der nu skulle finde Sted angaaende Orientens vigtige Anliggender; de franske og østerrigske Argumentationer have imidlertid seiret, og Keiserstaden Wien er bestemt til Forsamlingstedet for Diplomaterne. Dette vigtige Punct afgjordes af det i Løverdags forsamlede Cabinetsconseil. Overveier man Wiens Beliggenhed, dets Nærhed ved Krigsskuepladsen, og den Omstændighed, at alle store Magter, med Undtagelse af Østerrig, i dette Øieblik kun repræsenteres ved Charges d'affaires, saa synes dette Valg fuldkommen retfærdiggjort. Vi ville nu opleve det interessante Skuespil, ogsaa at see tyrkiske Protocoller. De samtlige store Magter skulle være tilsinds at opretholde Status quo-Systemet med nogle energiske Emendationer. Vel veed Man, ogsaa uden at være en diable boiteux, at enhver af disse Magter har sine særegne Ønsker og Lyster; men den almægtige Gudinde: la foree des choses – de Gamles satum inevitabile – byder dem at bide i det sure Æble, uden at gjøre for mange Grimacer. (Augsb. Allg. Zeit, hvis Redaction indstændig beder sin Londoner Correspondent for Fremtiden at sende Beretningerne via Calais, og ikke over Holland.)
Viborger Samler, 1839-07-19
Frankerig. Paris, den 10de Juli. Ved Postens Afgang udbreder sig et selsomt Rygte. Man skal være kommet paa Spor efter et Complot, der skal have havt til Hensigt at bortføre Hertugen af Aumale og Montpensier (de yngste kgl. Prindser); Man har villet bemægtige sig de tvende unge Prindser, for at beholde dem som Gidsler for de Anklagedes Liv. Der skal være udstedt Ordre til ikke at lade de to unge Prindser længere besøge College Henri IV. Rygtet siger, at Barbeser dømt til Døden, og at hans Forsvarere forgjeves have anmodet ham om at anraabe Kongens Naade; Mialon skal være beredt til ethvert Skridt; han græder, og forsikkrer, at han er uskyldig.
Viborger Samler, 1839-07-19
Paris, den 12te Juli. Endnu i Dag, efter 4 Dages Deliberationer, har Pairsretten ikke afsagt Dødsdom over de Anklagede; først nu ved Postens Afgang (4 1/2) udbredes det Rygte i de Deputeredes Kammer, at Dommen vil blive bekjendtgjort i Aften eller i Morgen tidlig; at Barbes er dømt til Døden, at Martin Bernard ikke er tilkjendt Dødsstraf, og at Mialon vel er erkjendt flyldig i Drabet paa Foureren Jonas, dog uden Præmeditation, og at han saaledes vil undgaae Skafttet. Man vil vide, at Justitsministeren Teste vil vægre sig ved at contrasignere Dødsdommen, og at han hellere vil afgive sin Portesenille, end byde sin Haand til en saadan Underskrift.
Viborger Samler, 1839-07-19
Storbritannien og Jrland. J Birmingham er Roligheden gjenoprettet. Auctoriteterne ere sysselsatte med Undersøgelserne. Chartisterne indskrænke sig til Forsamlinger i andre Stæder, f. Ex. i Newcastle upon Tyne, hvor de have fattet den Beslutning, at Regjeringen, ved at adsprede Chartisternes Forsamling i Birningham, har gjort sig skyldig i Hviforræderi imod Dronningen og Forfatningen.
Viborger Samler, 1839-07-19
Jndenlandske Efterretninger. De danske Læger og Naturkyndige, som i Løverdags Middag afgik fra Kbhvn, med Dampskibet "Malm, for i Gothenborg at deeltage i den ofte omtalte Sammenkomst, toge først til Malmo for derfra at medtage nogle Svenskere. Ankomne dertil bleve de inviterede til et Festmaaltid i Byen, og i det Hele behandlede med stor Gjæstfrihed. Efterat være afseilede fra Malm bleve de omNatten til Søndagen overfaldne af en stærk Storm, saa at de paa den Tid, da de efter Bestemmelsen skulde have været i Gothenborg, kun vare naaede 8 Miil fra Helsingborg; de vendte derfor om, og stege iland ved Helsingborg, hvorfra de da over Land toge til Gothenborg. Her ville de saaledes først være ankomne i Tirsdags Eftermiddag, og deres Ophold der vil paa Grund heraf indskrænke sig til 3 Dage istedetfor 6, hvortil det var bestemt. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1839-07-19
En Kudsk hos Grosserer Frøhlich i Kbhvn, som en Dag kom kjørende med sin Huusbonds Heste og Vogn i store Kongensgade, kjørte ind paa den optrækkende Vagt og bragde den derved i Uorden. Da den commanderende Lieutenant gjentagne Gange opfordrede ham til at holde, svarede Korlen blot: "Aa Sludder!" og da Lieutenanten derpaa tildeelte ham et Slag med den flade Klinge, slog han efter Lieutenanten med sin Pidsk, og rammede ham over Laaret. Hof= og Stads=Retten dømte Karlen til 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød; men Høiesteret forhøiede Straffen til 8 Maaneders Forbedringshuusarbeide. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-07-19
Kjøbenhavns "Morgenblad, beretter, at Sangeren Hr. Faaborg nu er bleven ansat som kongelig Skuespiller. – Jfølge samme Blad er Candidat Giødwad nu saa vel, at han tør tænke paa at iværksætte sin forehavende Udenlandsreise, forinden hvilken han dog først agter at besøge sin Hjemstavn i Jylland. Skjøndt den stærke Varme, denne Sommer har bragt med sig, vistnok var den Plan, at indføre Blouser, som for en Tid siden bevægede Kbhavnerne, meget gunstig, og skjøndt denne Plan vakte en saadan Opsigt, at man endog i tydske Aviser har fortalt om "den Bekymring den voldte hos Skrædere og Kræmmere", saa er den dog ikke kommet til nogen videre Udførelse, men det er endnu bestandig Tilfældet, som hidtil, at hvor en Voxen viser sig i denne Dragt, hvad kun høist sielden skeer, man da staaer stille og betragter ham som et udenlandsk Dyr. (Kbh. Mahl.)
Viborger Samler, 1839-07-19
Entrepreneurerne for det tydske Skuespillerselskab have nu truffet et nyt Engagement med Dandserinden Signora Romanini, ifølge hvilket hun skal optræde i spanske Charakteerdandse paa Gulvet, af hvilke man, efter den Prøve hun har givet paa Linien, tør love sig meget. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1839-07-19
Advarsel mod den saakaldte circassian d. c. circassiske Haarfarve. Under dette Navn sælges ifølge offentlig Bekjendtgjørelse, et Middel til at gjøre røde Haar sorte. Det skal indeholde Helvedsten (lapis infornalis), og skal have skilt en Kone ved sit Syn, da hun, efterat have farvet Hovedhaaret, ogsaa farvede Øie haarene. Mon denne Composition er undersøgt af en Lægeautoritet, (Nyeste Morgenp.)
Viborger Samler, 1839-07-19
Om "Almeenaanden paa Bornholm læses Følgende i den Frisindede: "J Mandsminde har St. Hans Aften været høitideligholdt i den kgl. Almindingslov den 23de Juni, men i Aar og Bye- og Herredsfoged, Krigsraad Garde i Rønne sig for, at den skulde holdes den 22de, fordi den 23de var en Søndag. Det vakte Bornholmernes Misfornøielse, at de ikke maatte høitideligholde St. Hans Aften paa St. Hans Aften, en Dag, der helligholdtes hed det – hvor der er Skov og Vang, i det hele Norden, en Dag, der igjennem mange Menneskealdre, har samlet Unge og Gamle, Karske og Syge, ved Kilden, under det hvælvede Løvtag, en Dag, der ligesaa lidt ken forrokkes fra sit Standpunkt som Juleaften kan ansættes til nogen anden Dag end til 24de Decbr. Hvorfor maa den ikke høitideligholdes i Aar paa den bestemte Dag? Hvem kan forbyde det? Hvem vil forbyde det Skal Bornholms 25000 Jndbyggere lyde, hvad Politimesteren i Rønne befaler, osv. Gemytterne vare komne i Bevægelse, og man læste snart følgende offentligt udstædte Opfordring til Bornholms Jndvaanere: "Man venter, at Bornholms 25,000 Jndvaanere have saa megen Selvstændighed, at de ville høitideligholde den i Aarhundreder feirede St. Hans Aften paa St. Hs. Aften, Søndagen den 23de Juni, og ikke lade sig befale hvad intet Menneske kan befale, at høitideligholde St. Hans Aften paa en anden Dag end vi selv ville. Bornholm frie Jndbyggere ville ikke høitideligholde den om Løverdagen, men paa Dagen selv, om Søndagen." Denne Opfordring efterfulgtes strax af følgende Protest fra Clementsker Sogn. "Vi protestere imod, at Byfogden i Rønne befaler og at høitideligholde St. Hans Aften om Løverdagen istedetfor om Søndagen, og vi andrage i betimelig Tid paa at vi maae faae Lov til at beholde vore andre Festdag i Ro, eller at vi saa betimelig kunne faae det at vide at en egen Almanak kan blive udarbeidet for Bornholm. Der var ikke andet for, Herredsfogden maatte give efter for det almindelige Ønske, og ved en offentlig Bekjendtgjørelse lod han tilkjendegive, at saasom han havde troet at imødekomme et almindeligt Ønske ved den paatænkte Forandring, men nu havde erfaret det Modsatte, saa havde han nu foranstaltet, at der for dem, som vilde besøge Skoven om Søndagen den 23de vilde blive meddeelt et passende Antal Tilladelse til at holde Beværtning, ligesom ogsaa Politiet der bemeldte Dag vilde være tilstede for at holde Orden. – Og hermed endtes da Debatterne og St. Hans Aftens Holdelse, som vi ville haabe, til almindelig Tilfredshed.
Viborger Samler, 1839-07-19
J Anledning af den nylig i Hempels Avis fortalte Begivenhed, at en Underofficier, der skulde fra Nyborg til Garnisonen i Fredericia, skjød sig den 1ste De paa Veien til sit Bestemmelsested, lidt udenfor Odense ved Krogshøi– spørges i Kjøbenhavnsposten, om denne Underofficier ikke er den Samme, som i længere Tid, formedelst virkeligt Vanvid, har været indlagt paa det militaire Sygehuus i Nyborg, hvis Navn skal være Beck, og i dette Tilfælde om, hvilke Forholdsregler Vedkommende da havde taget for at afværge, at han, saaledes som skeet er, skulde ombringe sig selv eftersom han dog allerede i Slutningen af forrige Maaned, da han udskreves paa Prøve fra Sygestuen, attenterede paa sit Liv, ved at gjøre et Forsøg paa at hænge sig.
Viborger Samler, 1839-07-19
Odense. Med Hensyn til den Laaneanstalt, der skal oprettes her i Byen, har man fra velvillig Haand modtaget nærmere Underretning. Ved Rescript af 5te Juni d. A. er det tilladt Directionen for Fyens Stifts Sparekasse ved den Laanefond, samme agter at oprette, at betinge sig 5 3/4 pCt. p. a. af de Udlaan, som gjøres, samt at Laanefonden uden videre Søgsmaal og Dom, maa realisere de efter Forfaldstiden uindløste Panter, ved at sætte dem til Auction efter forudgaaet Bekjendtgjørelse i Stiftstidenden med det i Reglementets § 4 bestemte Varsel. - Digteren H. C. Andersen gjæster i denne Tid sin Fødeby Odense. Noget nytudkommet Foster af sit rige Genie har han denne Gang ikke medbragt hertil, men i Begyndelsen af Vinteren vil nok hans Stykke "Mulatten, blive opført paa det kongelige Theater. J de Kredse i Hovedstaden, hvor Digteren har forelæst, dette Drama, skal det være blevet anerkjendt som et udmærket Product, den ærede Forfatter fuldkommen værdigt. (Hemp. Av.)J Mai blev ved Tørvegravning paa Møballe Mark ved Horsens fundet Skelettet af et Menneske, der sandsynligviis er fra de ældste Tider, hvilken Formening bestyrkes derved, at skjøndt Legemer i Mosevand ei let forraadne, men snarere antage en forstenet Natur og kunne holde sig der i utænkelige Tider, saa var dog bemeldte Skelet næsten ganske hensmulret; men dog fandtes tydelige Spor af Øine, Hænder og andre Deele paa Legemet Det Beklageligste herved var, at Benene bleve optagne uden Orden, ligesom der paa Stedet heller ikke blev undersøgt, om der ikke fandtes Mindemærker fra Old (Hors. Av.) tiden.
Viborger Samler, 1839-07-19
Randers. Den af kongl. Skuespiller Hr. Phister averterede Forestilling paa Theatret, Onsdagen den 24de De, vil, ved Kunstnerens erkjendte Talent for det Comiske og de af ham valgte Nummere, sikkert blive en kostelig Nydelse for alle Theatervenner. Hr. Phister giver for dennefinde ikke flere end denne ene Forestilling her i Byen, og agter sig derpaa til Aalborg, og paa Retouren maaskee til Viborg. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-19
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Provst Stochholm med Familie, Capt. og Muurmester Sibbern, Capt. og Grosserer Bentzen, Urtekræmmer Faber, Grosserer Ibsen, Proprietair Poppe med 2 Døttre, Madame Eilertsen, Particulier Hulbek med Kone, Fuldmægtig Andersen, Student Kofoed, Kjøbmand Thestrup, Proprietair Christensen, Kobbersmed Wilckens, Particulier Kobke med Kone, Cand. theol. Hermansen, Stud. Mühlenstedt, Elev Friis Med Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn: Madame Marzetta, Jomfru Klæstrup, Cand. Theol. Ravn, Controlleur Rohde med Søn, Jomfruerne T. Finsen, T. Kolbye og C. Faber, Contoirist Søeborg, Pastorinde Ban mann med Datter, Frøken Heramb, Madame Behrens med 2 Børn, Madame Koch, Skomager Jensen.
Viborger Samler, 1839-07-19
Med Dagvognen fra Viborg til Randers: Kjøbmand Klem, Assessor Eberlin.
Viborger Samler, 1839-07-19
Med Dagvognen fra Randers til Viborg: Amanuensis Jensen, Capitain Bentzen, Urtekræmmer Faber, Hr. Koefoed, Jomfruerne M. Hansen og S. Hansen, Handskefabriqueur Mattat.
Viborger Samler, 1839-07-19
Ved Tallotteriets 1300de Trækning i Wandsbeck, den 16de Juli, udkom: No. 11. 49, 75. 71. 8.
Viborger Samler, 1839-07-19
Paa 8de Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schjødte i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1839-07-19
AVERTISSEMENTS. Efter Begjering af vedkommende Forligs- og Udlægshaver bliver den Jochum Sørensen tilhørende Gaard i Mønsted Bye og Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, at Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. med en heel OvnsKalkbrud, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 6te August.
Viborger Samler, 1839-07-19
den 20de f. M. og Onsdagen den 4de September d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner foretages paa Tingstedet i Viborg Raadhuus og den Tredie i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthavere og alle øvrige Vedkommende i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Fiends Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 11te Juli F. Eberlin.
Viborger Samler, 1839-07-19
Paa Grund af Dagspostens vigtige Efterretning udkommer Avisen i Dag istedetfor i Morgen.
Viborger Samler, 1839-07-22
67 Aarg. Kongelig allerne privilegeret. No. 97.
Viborger Samler, 1839-07-22
Viborg. Custo-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 22de Juli 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dous'ske Offi¬
Viborger Samler, 1839-07-22
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Wien. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel, meddeelte i den Osterr. Beob., døde Sultan, Mahmud den Anden den 1ste Juli, om Morgenen. Denne Tildragelse notificeredes af Portens Ministerium de christne Gesandter saaledes: "Denne Mandag, henimod Morgenstunden, har, efter Guds evige Beslutning, Sultan Mahmud Chan, Osmanernes Keiser, forladt det Timelige, og Høisammes Kronprinds, den ophøiede, mægtige Sultan, Abdul Meschid Chan, lykkelig besteget den fra hans Forfædre nedarvede Throne, og modtaget, efter Keiserrigets oprindelige Vedtægter, alle forsamlede Stordignitarier, den høie Geistlighed, Cheferne for Tropperne, Portens Ministre og Embedsmændene." Allerede to Dage før Sultanens Død vare befalinger afsendte til Hafis Pascha og Capudan Pascha, strax at standse med de krigerske Foretagender. Den fuldkomneste Rolighed hersker i Staden; men dybe Sorg nedtrykker Gemytterne. De her bosiddende Christne tage sig hans Død meget nær, de ville aldrig glemme den Beskyttelse, han ydede dem, og den Tolerance, han bestandig lagde for Dagen. – Mahmud den Anden var den 30te Souverain af Osmans Stamme, og den 24de af de siden Constantinopels Erobring i Constantinopel residerende Sultaner. Man maa indrømme, at han, som Monarch, vilde det Gode, søgte at belæres, samt hævede sig over en Mængde Fordomme, der modsatte sig enhver Civilisation, og hvilke han modigen bekæmpede. Døden overraskede ham, førend han endnu var i Stand til at udføre sine Planer, der stedse havde Rigets Tarv til Hensigt. Historien vil i ethvert Tilfælde anvise ham en udmærket Plads blandt de osmanske Fyrster.
Viborger Samler, 1839-07-22
Fra Krigsskuepladsen ingen Nyheder. J den tyrkiske Leir var et Krudtmagazin sprunget i Luften. Mange Mennesker tilsatte Livet ved denne Ulykke, der tilskrives Tyrkernes sædvanlige Skjødesløshed.
Viborger Samler, 1839-07-22
Skrivelse fra Constantinopel, af 2den Juli. Den nye Sultan, Abdul Meschid 1, kan takke den brave Huzrew (Cozrew) Pascha for, at de Jldesindede ikke have draget Fordeel af den Forvirring, der herskede i Staden ved Efterretningen og Sultanens Død. J et Tidsrum af 4 Dage har Paschaen samlet saa mange Tropper i og om Staden, at den slet stemte Pøbel ei vovede at røre sig. Vi stode i Gaar over en Bulean. Said Pascha, den afdøde Sultans anden Svigersøn, havde smedet en Sammensværgelse mod den nye Sultan. Men Huzrew Pascha lod den retmæssige Arving øieblikkelig bestige Thronen, og den nye Sultans første Regjeringsact, var at lade Said gribe – og strangulere. Halil Pascha, ogsaa en Svigersøn af Mahmud, er udnævnt til Seraskier, istedetfor Said; Huzrew Pascha er ophøiet til Storvezir, og Reschid Pascha til Præsident for Ministerraadet.
Viborger Samler, 1839-07-22
Wien, den 10de Juli. J dette Øieblik (Kl. 7 om Morgenen) indtræffer Efterretningen og Sultan Mahmuds Død, der indtraf den 28de Juni, Kl. 4 om Eftermiddagen, men blev holdt hemmelig indtil den 1ste Juli, da Dødsfaldet proclameredes i Gaderne. (Augsb. Allg. Zeit.)
Viborger Samler, 1839-07-22
Frankerig. Den 12te Julii forkyndtes Pairsrettens Dom for de Anklagede. Dommen oplæstes Kl. 9 om Aftenen. Efter de sædvanlige Jndledningsformer erklærer Retten: 1) at de Anklagede Bonnet, Lebarzie, Dugas og Gregoire frifindes og strax sættes paa fri Fod, da intet tilstrækkeligt Beviis haves for deres Deelagtighed i Maiementen; 2) med Hensyn til de 15 øvrige Anklagede, at de ere overbeviste om, at have begaaet i Paris, i Mai Maaned, et Attentat, der havde til Formaal at omstyrte Regjeringen, og ophidse til Borgerkrig, i det de bevæbnede Borgerne og Jndvaanerne, eller foranledigede dem til at gribe til Vaaben mod hverandre, – og hvad isærdeleshed Barbes angaaer, at han er overbeviist om, ved Udførelsen af det omtalte Attentat og med Præmeditation, at have været en af Ophavsmændene til det paa Lieutenant Drouineau begaaede Mord (homicide volontaire);" – hvad fremdeles angaaer den, allerede for Forbrydelser Domfældte, Malon, at denne er overbeviist om, at have med Præmeditation begaaet den 12te Mai et Mord paa Jonas, Foureer, ved Municipalgarden." Desaarsag erklæres de Anklagede skyldige i de i Artiklerne 87, 88, 91 af Code penal anførte Forbrydelser, og desuden Barbes og Malon skyldige i de i Artiklerne 295, 296 og 305 anførte Forbrydelser. Efter disse Artikler dømmes Barbes til Dødsstraf, Martin Bernard til Deportationsstraf, Mialon til Tvangs arbeide paa Livstid, Delsade og Austin til Haarig Detentionsstraf, Rougus og Philippet til Haarig Detentionsstraf, Rondil, Guilbert og Lamiere til Haarig Detentionsstraf, de til Detention dømte skulle efter overstaaet Straffetid stilles paa Livstid under Politiets Opsyn; fremdeles dømmes Martin og Lonquet til 5 aarigt Fængsel (emprisonnement), Marescal til Zaarigt, Walch og Pierne til 2aarigt Fængsel; alle 5 skulle efter overstaaet Straffetid stilles under Politiets Opsyn; den første i 10 Aar; de øvrige i 6 Aar. Samtlige Domfældte dømmes til solidarisk at udrede Processens Omkostninger. (Underskrifterne af 154 Pairs.)¬
Viborger Samler, 1839-07-22
J Omegnen af Luxembourg saae man talrige Folkesværme, der dog forholdt sig rolige. Jngen af Tilskuerne, slap ud af Salen, førend de 150 Pairs havde begivet, sig til deres Hjem, saa at Folket først meget sildig erfarede Jndholdet af Dommen. J Dag, tidlig om Morgenen, havde man truffet de største Forsigtighedsregler; Luxembourg's Gaard er fyldt med Tropper, og de nærmeste Mairier ere besatte af Linietropperne. Rønder og Patrouiller gjennemkrydse hele Staden, Skarer af Stads sergeanter drage igjennem de Gader, der støde til Luxembourg, og selv paa Veien til Neuilly bemærker man Detaschementer af Cavallerie. Henved Kl. 3 1/2 drog en Trop Studenter, Haandværkere og andre unge Mennesker, mod de Deputeredes Kammer; Een af Troppen lod en Fane vaie, paa hvilken stode disse Ord: "Petition imod Dødsstraffen. – Saasnart dette blev bekjendt i de Deputeredes Kammer, styrtede flere Deputerede ud af Salen; Præsidenten, Sauget, tog en Hat, der tilhørte Moniteurens Hurtigsskriver, og ilede efter Flygtningerne; Etienne, rolig og sindig, standsede ham, og fik ham til atter at sætte sig paa Præsidentsstolen. Sværmen 6 a 700 Md. stærk, forholdt sig rolig, men angrebes og adspredtes af Municipalgarden med Sablen i Haanden; kun Fanebæreren arresteredes. Senere har man begyndt at besætte med Tropper alle Tilgangene til de Deputeredes Kammer.
Viborger Samler, 1839-07-22
Paris, den 14de Juli. J Gaar Morges havde Madame Charles, Barbes Søster, og hendes Mand Audience hos Kongen, der modtog de Bedende med megen Godhed og erklærede: "Jeg er tilbøilig til Mildhed, men Spørgsmaalets Løsning beroer ikke paa mig alene. Ministeriet er i Dag sysselsat med Sagen. Endnu er Jntet afgjort. Almeenvellets Grunde maa tages i Overveielse. Kom det kun an paa mig, saa vilde De i dette Øieblik vende tilbage til Paris med Barbes Benaadning. Haab og sat Mod!"
Viborger Samler, 1839-07-22
Paris, den 15de Juli. (Ved Duepost til Amsterdam.) Dødsstraffen, hvortil Barbes var dømt, er forvandlet til Tvangsarbeide paa Livstid. Denne Melding betyder i øvrigt lidet; man haaber, at hans Benaadning vil strække sig videre. Efterskrift. Kl. 4 1/2. J dette Øieblik høre vi, at Barbes og Mialon skulle transporteres til Galeierne i Brest. – Arrestationerne vedvare. Hovedstaden er rolig.
Viborger Samler, 1839-07-22
Hamburg, den 19de Juli. Birmingham har atter den 15de været Skuepladsen for Chartisternes vilde Uvæsen, hvilke have forsøgt at hevne sig paa deres Modstandere. Allerede den 15de om Morgenen bebudedes ved Udraabere en Chartistforsamling. Forsamlingen afholdtes i Halloway, men hen imod Aften droge Pøbelbobene midt ind i Staden, angrebe og ødelagde de dem forhadte Kræmmeres Huse og Boutiker, opstablede de røvede Varer i Dynger, antændte dem, og stak de af dem opbrækkede Boutiker i Brand. Kl. 9 1/2 ankom Politiet, der, i Forening med Dragoner og Jægere, angreb og fordrev Sværmen. Jlden blev slukket for Kl. 1; Tropperne trak sig tilbage; men beordredes om Morgen Kl. 8. (den 16de) til at patrouillere.
Viborger Samler, 1839-07-22
Efter senere til London indtrufne Beretninger, skal Pobelen samme Dags Morgen have fornyet Brandscenerne 30 Politibetjente skulle være dræbte. Man imøde seer det nærmere om denne vist nok overdrevne Efterretning.
Viborger Samler, 1839-07-22
Jndenlandske Efterretninger. Hans Maj. Kongen har under 8de de, allernaadigst tilladt Generalgouverneur P. C. F. v. Scholten, Stk. af Dr. og Drid., og Ritmester ved Husar=Regimentet, Fr. v. Dannemand, at anlægge og bære de dem at Hs. M. Kongen af Hannover tildeelte Decorationer, den Førstnævnte som Commandeur og den Sidstnævnte som Ridder af Guelphe-Ordenen.
Viborger Samler, 1839-07-22
Den 9de Julii er der tillagt Assessor i Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, Etatsraad C. F. Holm, allerhøieste Ordre at indtræde i Comiteen, der har at fore Tilsyn med og bedømme alle private Forsørgelses- og Understøttelses-Selskaber.
Viborger Samler, 1839-07-22
Under 12te Juli er Deputeret i det danske Cancellie Etatsraad M. Hansen, R. af D., beordret som Til forordnet at tiltræde Repræsentantskabet for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie for Varer og Effecter.
Viborger Samler, 1839-07-22
Oberst Stricker af 2det jydske Regiment er bleven udnævnt til Branddirecteur paa Kbhavns Amt. (B. T.)