JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-03
Bekjendtgjörelser. Aar 1826 den 7de December, blev af Ringsted Herredsret i Sagen Hr. Districtsprovst og Ridder Benzon af Ringsted cer. Kirkesanger og Skolelærer Schrydstrup af Ørsløvunderskov afsagt Dom, hvis Conclusion lyder saaledes; "De af Jndstævnte Kirkesanger og Skolelærer Schrydstrup i Ørsløvunderskov mod Citanten Districtsprovst Bentzon i Ringsted, Ridder af Dannebrog, i tvende Jnserater i Bladet Kjøbenhavnsposten Nr. 102 og 127. for dette Aar, fremførte fornærmelige Udladelser mortificeres, og bor Jndstævnte for sit i saa Henseende viste Forhold bøde halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv til Sorøe Amts Fattigkasse. Saa bor Jndstævnte og at udrede Retsgebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for stemplet Papiir, som til Sagen skulde have været forbrugt, hvis denne ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt Salarium til Citantens beskikkede Sagførere betale, til Procurator Werner tolv Rigsbankdaler Sølv, og til Prokurator Fog to Rigsbankdaler Sølv, foruden Befordringsomkostninger fra Slagelse til Ringsted og tilbage, efter Amtets nærmere Foranstaltning. Det Jdømte at udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket, ifølge Forordningen af 27de September 1799 s. 20 herved bekjendtgjøres. Ringsted den 27de December 1836. Harhoff. Hos R. Sidenius i Nykjøbing anvises tilkjøbs: tvende smukke, norske Kaner, og en Lüticher-Doublet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-03
57 Rbd. 4 Mk. 42 s. Umyndiges Midler under Søllestedgaards Godses Overformynderie kunne mod anordnet Sikkerhed, strax erholdes tillaans. Sollestedgaard den 31te December 1836. Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-03
Auctioner. Huset Matr. Nr. 62 s. ved denne Byes Sønderbom, tilhørende afgangne Steenhugger Gotlieb Spiegelhauers Bo, og bestaaende af 3 1/2 Fag Muur= og Bindingsværk med Straatag indrettet til Beboelse; med tilhørende Have og en Jordlod paa 3 Skp. Land, bliver opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes paa mit Comptoir, Løverdagen den 14de og 28de Januar, samt 11te Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket saavel til Panthavernes, som til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-03
Bye og Herredscomptoiret i Saxkjøbing, den 22de December 1836. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-03
Tirsdagen den 10de Januar 1837 Formiddag Kl. 11, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction over en Deel guult Steentøi, Fade, Vandkander, Theetøi, Flode kander, Spolkummer, nogle Glasvarer, Jsenkram, Uhrkjeder, Kamme, Knapper, Paraplier, nogle Huder, m.v. efter de Conditioner som paa Auctionsstedet ville blive bekjendtgjorte; hvilket herved bekiendtgjøres. Nyested Byefogedcomptoir den 28de December 1836. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
31te Aargang. Lollands-Falsters No 2 StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. J. Tidemand, Procurator. Trykt i tilhelm Aands Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Spanien. En Depesche fra Bajonne af 23de f. M. melder at Espartero den 19de og 20de var afgaaet fra Portugalite med 32 Jldsvælg, og paa Baade sat over til den høire Flodbred. Man imøde seer en afgjørende Trefning den 24de. Bilbao holder sig tappert. Gomez var den 17de indtruffen i Durango, og hans Division 4 til 5000 Mand staaer i Ordung. Den 17de har Cortes antaget Tokammer Systemet med 126 Stemmer mod 11. Finants=Budgettet for 1837 har en Deficit af den lille Summa Elleve Hundrede Millioner Realer!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Polen. Reisende fra dette Land fortælle at den russiske Regjering med største Omhyggelighed driver paa Fæstningsarbeiderne, og søger at gjennemføre det System, ved en Række af faste Pladse for bestandig at kue den polske Nations urolige Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Norge. Jfølge kongelig Resolution af 17de f. M. fratræder Statsraad Fasting Statsraads Afdelingen i Stockholm og begiver sig til Christiana, for der at indtræde som Medlem af den norske Regiering, samt at overtage Bestyrelsen af Marine Departementet, og Statsraad Schouboe begiver sig til Stockholm for der at indtræde som Medlem af den norske Statsraads=Afdeling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Fædrelandet. Hs. Maj. Kongen har siden 23de eller 24de f.M. ikke befundet sig ved den ønskeligste Helbred, Lægerne ansee dog kuns Hs. Majestæts Upasselighed for en Forkjølelsessygdom. 2de Bulletius ere udstædte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Den 1ste Januar 1837. Hs. Majestæt Kongen har ikke sovet den første Halvdeel af Natten, formedelst Hofte. Derimod den sidste Halvdeel, til Kl. 7, temmelig bedre. Den 2den Januar 1837. Hans Maj. har i afvigte Nat havt bedre Søvn end den forrige. Hosten er mindre voldsom, Feberen ikke saa heftig som forhen. Hans Maj. synes, paa Kræfterne nær, at være bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
J en Artikel i Kbhpst. under Overskrift Vor Trykkefrihed udtaler en Forfatter den Fortrøstning at Kongen ikke tvertimod Stændernes og Folkets Stemmer, vil, om end Nogen tilraadede det, paalægge Trykkefriheden nogen yderligere Jndskrænkning, det eneste som og Stænderne i dette Punkt mod vor Forventning har anholdt om. Vi kunne ikke andet siger han til Slutningen end med Glæde holde fast ved den Overbeviisning, at Kongen holder formeget af Trykkefriheden, formeget af sit Folk, og formeget af dette sit Folks Kjærlighed, til at han mod sine troe Stænders Raad skulde ville lægge Haand paa det vi endnu have tilbage af hiin dyrebare Frihed. Saaledes ville vi begynde det nye Aar med det Haab, at vi ogsaa ville komme ud over det uden ny Forøgelse af vor Statsgield, og uden ny Jndskrænkning af vor Trykkefrihed. Den første er saamænd stor nok, og den sidste lille nok endda Af Lieut. v. Gomez er udkommet et lille Skrift, om Militairvæsenet paa de dansk vestindiske Øer, hvoraf erfares, at medens hele den danske Armee af omtrent 30,838 Mand koster aarlig 2,652,000 Rbd. Sølv, koster den vestindiske Militair Etat af 477 Mandaarligen henved 3000,000 Rbd. Sølv. – Efter Forfs. Beregning 86,828, Rbd. mere end hvad et lige saa stort Antal af lutter danske Lieutenanter paa yngst Gage (med et rundt Tal 300 Rbd.) kan holdes for. Han har allerede i afvigte Julii Maaned indgivet en Plan til Hs. Maj., hvorefter der aarligen kunde bespares 61,611 Rbd. Sølv ved det vestindiske Militair væsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Hr. Baron de Rotschild kom paa sin Reise til Götheborg ikke længere end til Warberg, hvor den svenske Kulde atter drev ham tilbage til Kjøbenhavn, hvorfra han over Odense er reist ud af Landet. Vort Befordringsvæsen skal ikke have behaget Hr. Baronen. Kbhpst. formener at der nu ingen Tvivl er og at hans Vinterreises egentlige Maal. har været Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
J Qvartalsmødet af Nationalbankens Repræsentanter, den 22de f. M., blev fremlagt Directionens Betænkning om Sagen med Finantserne angaaende de 12 Millioner, og dernæst udnævntes en Committee, bestaaende af Dhrr. Prof. David, Proc. Haagen og Viinhandler H. P. Hansen, for at udarbeide det Svar, som skal indgives til Regjeringen. - Den Committee, som var nedsat for at afgive Betænkning om en Filialbanks Oprettelse i Jylland, indkom med sit Forslag, som gaaer ud paa at oprette et Bankcontoir i Aarhuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Jfølge Rentk. Pl. af 16de f. M. skal, deels til Anskaffelse af Fourage for Landmilitair=Etaten for Aaret fra 26de October 1836 til 26de October 1837, samt af Marschpenge for Landsoldaterne for Aaret 1837, udredes af hver Tønde upriviligeret Ager- og Engs Hartkorn, 73 Rbs. Tegn, og af hver Tønde upriviligeret Skov- og Mølle=Skyld 2 Rbs. Tegn (med Undtagelse af Bornholms og Amager Lands Hartkorn) hvilken Afgift opkræves i samme Termin som Landskatten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Hr. Etatsr. Steenfeldt meddeler i Helsingøers Avisen nogle Notitser og Asylerne i Prag og Wien, og anfører af M. A. Deelsings Skrift om disse Jndretninger et Par Beviser paa hvor skadeligt det usædelige Samliv i Forældrenes Huus virker paa Børnene, men og paa hvorledes det Gode, der indskjærpes Børnene, tilbagevirker paa Forældrene. Saaledes svarede en 6 aarig Dreng, som blev optaget i Asylet, paa Lærerens Spørgsmaal om hans Navn: "Jeg heder Satan. Og Drengen troede virkeligen at dette var hans rette Navn, fordi hans Forældre, som stedse levede i Kiv og Strid, der ofte gik overtil Slagsmaal, ved slige Leiligheder gave hinanden denne Ærestitel. Et glædeligere Exempel er dette, at en Kone takkede Stifterinden af Asylet i Ofen, fordi hun havde været Anledning til at hendes Mand ikke meere søgte Værtshuse, men blev hos sin Familie. Siden vor Carl gaaer i deres Naades Skole, sagde Konen, har han saameget at fortælle min Mand om den rare Skole, hvad der læres og forevises, at denne glemmer alt Andet, især, naar Drengen forelæser bibelske Historier og forklarer dem paa sin Viis."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Kjøbenhavn. Antallet paa Laugenes Jnteressenter og Mestere, Svende og Drenge udgjorde i Aaret 1836. 13,287 (1835. 13,302) og Corporationernes Jnteressenter og Mestere, Svende og Drenge, samt faste Folk og aparte Arbeidere 1733, ialt: 15,00 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Nakskov. J den Generalforsamling, som Filial=Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug afholdt den 18 Novbr. f. A. blev vedtaget at der aarligen skal afholdes 2 Generalforsamlinger, nemlig hvert Aars 1 Marts og 1 September, og at Selskabets Bestyrelse skal forsamles den 1ste Mandag i hver Maaned. Det blev dernæst af et af Medlemmerne proponeret at oprette et Almue-Bibliothek for Nakskov og Omegn, og en Committee udvalgt til at prøve dette Forslag og udarbeide en Plan til dets Realisation, hvilken Plan vil blive at forelægge næste Generalforsamling. Ved bemeldte Generalforsamling og sidste Repræsentantmøde er optaget ialt 21 nye Medlemmer saa at Antallet nu er steget til 98. Thisted. Fredagen den 23de December blev Ligene af de her paa Kysten den 15de denne Maaned forulykkede 7 Fiskere jordede paa Hundborg Kirkegaard i Thye. Det var en Sorgens Dag for disses Mødre og Børn, som stod paa Landet og var Vidne til de Ulykkeliges Raab og Kjæmpen imod det frygteligt oprørte Hav, i mere end 2 Timer, kjæmpede disse imod de vilde Brændinger, til deres Arm afkræftedes, de sank mat paa Havets Bund, og fandt deres Grav paa det Sted, hvor de saa ofte søgte og fandt Brødet til sig og Sine. Mere end 200 Mennesker havde forsamlet sig ved Havbreden, hvoriblandt de Ulykkeliges Koner og Børn, men Jntet syntes at kunne udrettes til deres Frelse; da ankom en Mand, som med flere Behjertede vovede sig i en Baad, og drog i Kamp imod det oprørte Hav, hvor det ved høiste Livsfare lykkedes dem at redde 3 af de Ulykkelige, hvoraf den Ene dog døde Dagen efter. Næst efter Forsynets uransagelige Villie, som havde bestemt dig O. til at redde dem, fortjener Deres ædle Daad at lægges for Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Blandet. J Wiener=Salonnen fortælles at Neapels tilkommende Dronning er af Kongen tilstaaet en aarlig Sum af 4000 neapolitanske Ducati i Naale penge, og for hendes mulige Enkestand tilsikkret en aarlig Summa af 12000 Ducati og et Pallads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Biskop Mynster meddeler i "Dagen" et interessant lille Bidrag, hvoraf erfares, at der endnu leve mandlige Descendenter i lige Linie af den store Reformator Morten Luther. Ved Efterforskning fandtReinthaler, Forstander for Martiins=Stiftet i Erfurt, (en Forsørgelsesanstalt for fattige og forsømte Børn i det Klosters Bygning hvor Luther i sin Ungdom levede som Munk), at der i en liden Bye i Bøhmen opholdt sig en Joseph Carl Luther, som i ottende Led nedstammede fra Reformatoren, og under mangehaande Tryk var gaaet over til den catholske Kirke. Denne formaaede Reinthaler til at overlade sig den ældste af hans Sønner, Anton Luther, født 1821, som han optog i sin Familiekreds, og som ved frivillige Sammenskud blev forsørget og opdraget. Da han ikke havde Anlæg til Studeringer og man ikke engang havde Haab om at danne ham til en duelig Skolelærer, blev han sat i Snedkerlære, hvor han gjør god Fremgang. Efter Joseph Carl Luthers Død bleve hans øvrige 4 Børn, 1 Søn og 3 Døttre, paa Moderens Anmodning optagne i Martiins-Stiftet den 17de Juli 1835, samme Dag da deres Stamfader for 330 Aar siden var traadt ind i Klosteret. De tvende ældste Piger kunde neppe læse, ikke skrive; de have siden lært begge Deele, saavel som Luthers Catechismus; men det falder dem svært at læse og de opdrages til den tjenende Stand. Sønnen Johannes røber bedre Evner, og man haaber at bringe ham til Studeringer. Alle Børnene og isærden ældste Søn, Anton, skulle bære paafaldende Lighed med deres Stamfaders Aasyn, som vi kiende det af Cranachs Malerier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Skibs=Efterretninger. Nakskov den 26de December. Det strandede Skib Blendheim (efr. den Tid. Nr. 106 f. A.)er ved sidste Høivande den 22de dennes slæbt op til Alboen, hvor det nu ligger flot, svaiende for sine Ankere, No. for Lodshusene. Til Dato er bjerget 153 Tylter Fyrre=Planker circa 18 Fod - Tom., og da Skibet ventes slæbt nærmere mod Land, ved indtreffende Høivande, formenes Ladningen at vorde bjerget. (Officielt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Den 26de December og Aftenen indstrandede ved StevnsKlint, under Holtug, Vraget af Skibet Ariadne, af og fra Danzig, bestemt til Hull med Trælast og Pibestaver, hvilket den 23de f. M. var strandet ved Falsterbo. Skibets Besætning havde ved den første Stranding bjerget sig ind til Falsterbo; men ved Jndstrandingen paa Stevns havde været 4 Mand, der havde udgjort Vagten ombord, paa Skibet, af hvilke de 3 fandt deres Død, og kun een, Jacob Bergendorph, kom levende iland. Man var ifærd med at bjerge Ladningen, hvoraf allerede en stor Deel indtil den 30te December var dreven i Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Frederiksværk den 28de Decbr. Vi fik i dette Øieblik Rapport om at et Barkskib "Salvadorer, Skipper FrancescoRallo, af Trapani, fra Stettin med Pibestaver bestemt til Bordeaux, Natten til den 27de var sat ind paa Strand ved Tidsvilde, fordi Skipperen og hele Mandskabet vare forkomne af Kulde, og Seil og Touge stivfrosne, saa at Folkene ikke havde Magt over Skibet. Efterat Besætningen havde reddet sig i Land, og da Fiskerne vare ved Gilleleie i Arbeide ved en anden Stranding, blev Skibet, der laae med Seil oppe, igaar flot igjen, og seilede, uden Mennesker forbi Siellands Odde, mere veed man ikke om det i dette Øieblik, men man har idag sat Baade ud efter det. (Jfølge en Beretning i Hamb. Abend Zeitung, fra Helsingøer af 27de Decbr. om denne Stranding, havde, da Skibet kom af igjen, ikkun Skipperen med 7 Mand været i Land, hvorimod Styrmanden med de øvrige 5 Mand og 2 amerikanske Matroser endnu havde befundet sig ombord. Udg. kunne endnu idag ikke oplyse hvad der heraf er det rig(Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Literatur. Paa den gyldendahlske Boghandlings Forlag vil fra Assessor Algreen-Ussings Haand udkomme et Værk, der deels vil blive et fuldstændigt Register til den Fogtmannske Rescriptsamling, deels et selvstændigt Skrift under Titel Kortfattet Repertorium over samtlige Rescripter, Resolutioner og Collegialbreve i den Fogtmannske Rescriptsamling for Aarene fra 1660 til 1830. Prisen for Arket vil blive 10 s. og Subscribenter, som tegne sig inden Marts Maaned d. A., tilstaaes en Godtgjørelse af 10 pCt. Samlingen vil udgaae i Hefter af 1620 Ark, og haabes hele Værket, som formodes at blive 3 Bind, hvert paa 3 a 4 Hefter, at blive fuldfærdigt i Løbet af 1838. Fra Aaret 1831 vil Samlingen udkomme som en ny Række, for derved at gjøre det muligt for nye Subscribenter at tiltræde, og, ved Hjelp af hiint Hoved Repertorium, at erholde den fuldstændig fra dens første Begyndelse. Værket anbefales som særdeles brugbart for Alle hvis Stilling gjør Kundskaben om slige Bestemmelser nyttig og nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Reisende, fra den 30te Decbr. 1836 til 4de Jan. 1837. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Madam Bonnesen; Student Budtz; Hr. Solding. Med Personposten: Disciplene Wilhelm og Braband; Handelsfuldmægtig Jensen; Jfr. Svendsen; Hr. Jacobsen, Kjøbmand Mackeprang. Udenfor Posterne: Studenterne Colbjørnsen og Hansen; Disciplene Rosenørn-Lehn og Hansen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten; Forvalter Reimer; Frue Schiødt og Datter. Med Pakkeposten: Hr. Carstensen; Hr. Larsen; Hr. Jørgensen. Udenfor Posterne: Greve Knuth; Cand. juris Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Nykjøbings Hospital. (Sluttet.) Stiftelsens Jndtægter bestaae: 1. af Renterne af dets udestaaende Capitaler som ved Udgangen af Aaret 1835 udgjorde circa 29,000 Rbd. Sølv og 53,500 Rbd. Sedler foruden 6,700 Rbd. Sølv og 1500 Rbd. Sedler, der er den tilbagestaaende Deel af Capitaler som ere udlaante til Geistligheden imod at forrentes og afbetales med 6 pCt. aarlig. J Aaret 1816 androg Capitalformuen ikkun 33,600 Rbd. S. V.; men ved Salg i Aarene 1815 og 1816 af nogle Gaarde og Huse under Bøndergodset, de første til Arvefæste og de sidste til fuldkommen Eiendom, forøgedes den med 32,000 Rbd. c. det Øvrige af Capitalformuen udgjør saaledes Stiftelsens frugtbargjorte Overskud. af Jordebogs=Afgivterne af det Hospitalet tilhørende Bøndergods der er skyldsat for circa 357 Tdr. Ager og Engs og 4 Skpr. 1 Fdkr. Skovskylds=Hartkorn, som i Aaret 1835 udgjorde circa 15 Tdr. Rug, 500 Tdr. Byg og 850 Rbd. Sølv. 3. af Jdestrup Sogns Kirketiende, om hvis Ydelse aarlig Akkort for Størstedelen treffes, og som, ligeledes i Aaret 1835 udgjorde 82 Tdr. Hvede, 72 Tdr. Rug, 226 Tdr. Byg, 72 Tdr. Havre og 58 Tdr. Erter. 4. af Refusioner for adskillige Kongetiender paa Falster, samt for Feiøe og Femøe Kongetiender, til Beløb aarlig 106 Tdr. Rug, 150 Tdr. Byg og 37 Tdr. Havre. Disse og nogle andre mindre betydelige Jndtægter, beløb sig efter forrige Aars Regnskaber til circa 10,450 Rbd., hvorimod Stiftelsens ordinaire Udgivter ikkun andrage circa 6450 Rbd. Overskuddet medgik til Bygnings=Arbeider; men da Stiftelsen nu er i Besiddelse af de til dets Brug fornødne Bygninger, iblandt hvilke Lemmevaaningerne og Forstander boeligen ere opførte af Grundmuur, og som tilsammen ere assurerede i Brandkassen for 22070 Rbd. Sølv, saa er det, naar ingen uforudseelige Tab ramme, ikke alene hævet over al Tvivl, at Stiftelsens Existents er tilstrækkeligen betrygget, men at der ogsaa ere grundede Udsigter til dens Udvidelse i Fremtiden. Gjerne nævnede vi til Slutning de Mænd hvis mangeaarige Deeltagelse i Stiftelsens Bestyrelse har bragt den til en større Grad af Velstand og hensigtsmæssigere Organisation end forhen; men da vi troe, at de ikke hige efter slig offentlig Roes og at de finde en bedre Løn i deres egen Bevidsthed, om hvad de have gavnet og virket saa være det en kommende Slægt forbeholdet nærmere at udtale sig herover
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Bekjendtgjörelser. De udenbyes Medlemmer af Filialselskabet for Trykkefrihedens rette Brug i Nykjøbing og Omegn, der ikke have erlagt Contingent for Halvaaret fra 1ste Octbr. 1836 til 1ste April 1837, bedes snarest mulig at betale denne til Undertegnede. Nykjøbing den 5te Jan. 1837. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Nykjøbing. Ethvert Slags Spind og Strikning modtages og besørges hurtig og godt, naar man behagelig henvender sig til Stiftsfysicus Klogs Enke, boende i denne Byes Langgade. Sammesteds kan til sædvanlig Priis bekommes friske Jgler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Auction. Huset Matr. Nr. 62 d. ved denne Byes Sønderbom, tilhørende afgangne Steenhugger Gotlieb Spiegelhaners Bo, og bestaaende af 3 1/2 Fag Muur= og Bindingsværk med Straatag indrettet til Beboelse; med tilhørende Have og en Jordlod paa 3 Skp. Land, bliver opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes paa mit Comptoir, Løverdagen den 14de og 28de Januar, samt 11te Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket saavel til Panthavernes, som til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
By- og Herredscomptoiret i Saxkjøbing, den 22de De Ravnkilde. cember 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-06
Rettelser. Forrige Nr. Pag. 4, 1 Spalte, 22 Lin, i Directionens, læs: Universitets=Directionens, 33 Lin, med, læs: ved 37. Lin, som Ældre, læs: som den Ældre. 63 Lin, faae, læs: føre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-08
Lollands-Falsters No. 31te Aargang. de StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forligt og aabet af C. J. Tidemand, procurator. Tykt, sailhelm Lands Offen, Brisling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-08
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Atter et nyt, men mislykket Mord forsøg mod Kong Ludvig Philip. Alle Hovedstadens Gemytter ere fyldte med Skræk og Uvillie. De nærmere Omstændigheder ere følgende. Den 27de f. M. Kl. 1 forlod Kongen Tuilerierne for i egen Person at aabne Kamrenes Session, Kongens Vogn var netop passeret forbi Tuilerie Havens Gitterværk, da man hørte et Knald. Alles Øine vendte sig mod Kongen, og snart følte man sig beroliget ved hans Mine, der tilkjendegav at han var ubeskadiget. Kuglen havde streifet Kongens Bryst, og Glasstumperne af Karethvinduet saaret begge Hertugerne af Remours og Joinville, af hvilke den første sad ved Kongens venstre Side, og den anden ligeover for ham. Forbryderen havde stillet sig ba Nationalgardens anden Legions Fanebærer, fordi han forudsaae at Kongen vilde hilse Fanen og besvare Folkets vive le Roi!" Han syntes nogle Øieblikke førend Gierningen meget oprømt, hvorved han allerede havde hendraget Politiets Opmærksomhed paa sig, og man var i Begreb med at bemægtige sig hans Person just som Kongen kom Skuddet blev affyret saa hurtigt, men dog med saa fast Haand at det var umuligt at forebygge det. Øieblikkeligen kastede man sig fra alle Sider over Misstæderen der slet ikke satte sig til Modværge, men dog alligevel af Mængden blev mishandlet. To Personer som stode ved Siden af ham bleve ligeledes arresterede. Arrestantens Holdning er rolig skjøndt hans Nerver ere stærkt angrebne. Han er af middelmaadig Størrelse, stærkt bygget af sædvanlig Ansigtsdannelse, hans Pande og Øine røbe en vis Grad af Fasthed og Selvtillid. Han afholdt sig fra al Skjælden og Bebreidelse selv da han blev mishandlet. J Forhøret har han med Fasthed erklæret at han er Gierningens eneste Op Søndagen den 8de Januar 1837. havsmand, at han ingen Medskyldige har, og at han intet videre vil forklare. – Paa nogle Opfordringer til Anger, har han svaret ved at trække paa Skulderen; kuns da en General gjorde ham nogle meget maadeholdende, dybt bevægende Forestillinger, viste hans Øine et Spor af Rørelse, der dog forsvandt da andre Folk traadte ind. Længe vægrede han sig ved at opgive sit Navn, men man har af en af hans Paarørende, der fattede Mistanke til ham, og bad sig ham forestillet, faaet at vide at han hedder: Jean Francois Meunier, og at han er Sadelmagersvend af Profession.