Berlingske Tidende, 1796-08-22
Wien, den 9de August. J Forgaars ankom Major Vineent, Fløiadjutant hos Grev v. Wurmser, med den høistvigtige Efterretning: Par Fæstningen Mantuaer, efterat Grev Wurmser fra den 29de Julii til 1ste August havde gjort 3000 Fanger, ikke allene bleven fuldkommen undsat den 1ste August, efter 3de den røde, 24de og 29de Julii afslagne Stormer; men Fienden har endog ved Borgosorte og St. Benedetto trukket sig tilbage med saadan Tilfærdighed og Uorden over Po, at han har ladet blive tilbage i Trencheerne og de øvrige Linier for Mantuar alt Styds og Munition; men i Borgforte den hele Artillerievark af henved 100 Kanoner, 12 Bomberiedler af største Kaliver, 30 til 90 Kugler og Bomber, 40 Centner Blye. 1000 Dobbelthakker, mange smaa Skydegeværer, Kaarder, Sabler, 4 gandske med Munition ladte Skibe, 2 Krudt, magasiner, meget Bygningstømmer, og i St. Benedetto enKrigskasse. - hefter har siden i Forgaars bekiendtgjort officielte Billager, angaaende denne vigtige Tildragelse, at hviltager det Væsentlige følger : "Endnu den 29de Junii lød General Omedanonies Pladserne Salg og Cavaros angribe, ved Generalerne Ort 24 Ophan, i hvilke 2 Kanoner bleve ere brede, og 474 Mand gjorte til Fanger. J Salg gjorde Fienderne en haardnattet Modstand, og Forliset paa begge Sil der var betydeligt. Gigneral Onsdannovichs Colonnes March blev meget sinket ved de yderlig slette Veie i Biergene, da Hiulene under Kanonerne brat i Stykker. General Me gaaes nyttede imidlertid frem over Vinenaa til Legnane, og trængte derfra fremindtil Po. Da Grev Wurmer den 31te Julii i Castelnuppo erfarede, at hienden forstærkede sig mod Brefria, og vilde med sin hele Magt angribe General Ende. dansvich, forte han endnu samme Dag Armeen ved Minerstoden til Valeggio, lod Villafraura og Nøgara besætte, og, da han ved Respanosering sit at vide, at Fienden rykkede tilbage fra Goito imod Bresela, lod han sin Avantgarde sætte over Minelsfloden og brødrede General Livtag til Røverbølle. Denne fandt der itte en Fiende meer, sendte derfor den 1ste August sine Patrouiller mod Mantua, og disse fandt Fæstningen allerede undsat. General Liptan indtraf herpaa den 1ste August om Aftenen i Guito, hvor Fienden havde efterladt og Kanoner, og den 2den trængte han frem til QudizoloGrev Wemer selv, for vedholdende at forurlige Kienden i Ryggen, og undersente den i Breseig værende General Onsdannovich, brækkede den 2den om Morgenen tillig op tilden. to og Castialione, og lod Prochiera indslutte, men GeneralMesaros maatte rykte fra Nogarn til Governeld ved Pomed Ordre, at sætte over denne Flod, og ile efter Fienden, som lantes at tage sin Tilbagemarch over Placenza, Grev Cantord Niels Beretning om Beleiringen, og Mantuas Undsætning. Mantna var i 6 Uger omringen af Fienden. Garnisonen vidste itte Fiendens Styrke, og holdte sig rolig, indtil Mangel paa Føder til Qvæget naar den til at giøre Udsalg den 6te og 16de Julii. Den 6te den. 20 Læs Græs indbragte Fiendernes Opkastninger fordi rede, og 100 Mand dræbte. Den 16de faldt General Vikassewich ud med 240 Mand, ødelagde Fiendernes foreste Standser, gjorde 23 Fanger, en Fiendens Forliis ved begge Udfaldene bestod i 1400 Mand; vores derimod 2 Død. paa Sanede og og Fangen. Om Natten til den 14de bevandte Fienden at beskyde Staden og amaade paa den bedættede Veien Storm, som General Autowina 3de Gange med Standhaftighed afslag, saa at Fienden maatte vige med et for nis af og Døde og Saarede og 3 Fanger. Medens denne Storminden varede skal Fienden sig for Retranchementer Maliarette, omtrent 28 Skridt for Glaalet, ind i den svampige Jord, formeere en Linie, og fortsatte træde den heftigste Jn deres Arbeider, og begyndte Dombardementet, som gjorde en salg vinde Skade paa Bygningerne. Den 20de opfordrede. stienden Fæstning formelig ; men denne Opfordring blev afslaaet. Han bragte uagtet vor stærke Jld, den anden Patalelle for Miliaretto med 3 Datterier Stand, og satte derfra heftig an paa Staden; dog en manemgom, at begge Parters Dage Hospitaler skulde forstaaes, hvilke derfør bleve udmærkede med en sort Fane. Den 28de og 29de gjorde Fienden den 2den og 3die Storm paa Retranchomentet Maaliaretid, hvilke General Rusominatavneralstog. Dag var reds Dombardementet indtil den agte Julii om Aftenen Kl. i, da Kienden kastede de sidste Dommer og aldende Kugler indi Staden. Om Natten hørte man en Natten af Vogne, og deneste August om Morgenen blev man vaer et Stille i Tranchererne og de fiendtlige Værker. General Camod Pries ladstranterognseere, og da hans Efterretning om Fiendens Retande, lod han Tropper flytte til Governe, Marmirolo. Ribelig Borgsforte hville bemægtigede sig den der værendenendtlige Artillerievart. Man fandt saamegen Forraad at Proviant og Munition, at der udfordredes mange Uger til at optegne samme. Ved Hielp af Bønderne bleve Mand og de Onicerer fangne. J Governale og St. Michel di Døren bleve age Mand sangne. Grev Camod, Frielodstaar giøre Begyndelse med at forstyrre de siendtlige Batterier. Han langer stor Berømmelse paa Troppernes Mød, og ligeledes paa Jndbyggernes Patriotisme i Mantug, hvilke af egen god Villie frembragte Penge, Viin, Riis, Flesk, Linned til at forbinde med v. Saaben, den 8de August Paa de schmabiske Kamppladser bleve den 1ste og 2den hujus, udmæriede ved megen Blodandandelse; dog fornemmelig den den August. Paa denne Dag ved Hans Kongelige Dølder. Stedertug Carls Armer i Egnen af Aalen atter er betydeligt. Nederlag. I Desynderlighed havde den høire Fløi, som blev anført af Fyrsten von Lichtenstrin, et betydeligt Forlig Allerede den 1ste kom de Franske i Landsbyen Michelfeldt, Miil fra Schwabig Hau. Staden til efter Ansøgning Salgaard. Den 3diøre de Franske under General Desan, retsinds Eilgangen. Samme Dag gjorde den Transport af en Bønne med Bagaae og et Feldtsvordet til Bytte hvilken, gaastiel en Enmange Landsbye, var bleven tilbage i 1. Dage af Mangel paa forspænd.