Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1802-10-16
Selskabets Stiftelses Dag den 11te Octobris blev, efter Sædvane, høitidelig erindret paa Samlings-Sahlen, og tillige af Selskabets Præces Hr. Etatsraad og Præsident de Fine bekiendtgjort følgende Præmier og Agtelsestegn, som Selskabet i Aar har tilstaaet dem, som ved rosværdig Flittighed ved Jord- og Agerdyrkning i dette og forrige Aar have udmærket sig, nemlig: 1) Kirketieneren til Nyekirken her i Bergen, Peder Røsler, tilkiøbte sig i Aaret 1787 af store Sandvigens Eier Hr. Jan Garman et Stykke Udmark, beliggende ovenfor Nyehavn, som bestod af en Myhr, næsten utilgiængelig for Creaturer formedelst sin Blodhed og nogle Bakker, med Steenuhr, deels begroet med Ener og Lyng. Udi Aaret 1789 begyndte han med at rydde og indhegne Stedet, og af den opbrudte Steen murede en Flor, 13 Alue lang, 11 dito bred, 4 dito høi, Muuren 1 1/2 Alen tyk, og der ovenpaa en Høelade; derefter opbyggede han et Træe Vaanhuus med 2de Stuer, Kiøkken, Spisekammer og Sovekammer, og et Overværelse. Siden har han Aar efter andet udtappet Myhren med 1300 Alne dybe Veiter, opgravet 135 meget store Rødder, meest af Furre og Eeg, af den opkastede Jord af Grøfterne tilligemed Tuer af Myhren, har han kiørt over 1000 Læs, hvorved Myhren og Bakkerne ere brugte til Ager og besaaet med Byg, Havre og Vinterrug Afden opbrudte Steen har han opsat 672 Alne Steengierde, 2 1/2 Alen høi, 1 1/2 Alen breed i Grunden; han har muret en Kielder, 6 Alne lang, 6 dito bred, 3 dito høi, hvoraf næsten den halve Deel er heelt Bierg, og Kielderen tækket med Steen Heller og brandfrie. Lige for Huuset har han anlagt en Have, 40 Alne lang, 38 dito bred, med Steen Giærde omkring, og i Haven plantet 20 Frugttræer af forskiellige Sorter, meest forskrevne fra Holland og Hamborg, alle i god Vext, ligesaa en Urtehave med endeel Kirsebærtræer, han har og gravet og ladet mure 2de Brønde, fra Byen har han hvert Aar udført over 300 Læs med Giødning til Jordens Forbedring, avler nu 4 til 5 Tdr. Korn og Havre, og føder 7 til 8 Melkekøer, der, hvor han det første Aar ikke kunde føde et Faar. Efter afskillige Medlemmers Anmodning, er han indkommen med denne Efterretning, og har Selskabet. for denne hans rosværdige Handling, som er almindelig bekiendt, tilstaaet ham en af Selskabets Medailler. 2. Jens Larsen, Selveier af 1/2 Part i Gaarden Wotle i Mielde Skibrede, Nordhordlehus Fogderie og Hougs Præstegield, har, efter paalidelige Attester, i Aar ophævet Fælledskab med sine Naboer, flyttet sine Huuse øverst i Bøegiærdet, hvorved Giødningen fordeelagtig kan anvendes, og byttet sin Ager og Bøe, samt opsat en Steen Flor, 17 Alne lang, 10 dito bred; ham tilstaaes for Fælleskabs Ophævelse en Præ 10 Rl. mie af 3) Hans Olsen har, efter paalidelig Attest, opryddet og bebygget et Huusmandsplads under Gaarden Sætre i Muster Sogn og Findags Præstegield, Limovns Bakken kaldet, hvilken han af øde Udmark har indhegnet og omgiærdet, med 540 Alne Steen Giærde, 2 Alne høit, 1 dito bredt, og hvor ei fandtes Steen, opsat 250 Alne Raagiærde; han har bygget en tømret Stue, Stabuur, Høelade, Koestald, 7 Alne i Qvadrat, tækket med Steen Heller, et tømret Smalehuus, og et af Steen, 8 Alne langt, et Jldhuus og Baadenost, i sidste Aar udsaaet 1 1/4 Td. Havre og 1/2 Td. Potatos, føder nu 7 voxne Creature og 20 Faar; ham tilstaaes for største Huusmandspladses Jstandsættelse en Præmie af: 10 Rl. 4) Christen Gundersen, Selveier, boende paa Gaarden Kielstad i Jndre Dahle Skibrede, og Wigs Sogn, har paa sin Gaard forrige Aar. opbygget en Steen Flor, 29 Alne lang, 15 dito bred, 2 1/2 dito tyk, med fornøden Lysning, og Tag over Møddingen, samt Høelade ovenpaa samme Flor; ham tilstaaes for første Steenbygning en Præmie af 6 Rl. 5) Halvor Olsen, en af Beboerne paa Gaarden Wærgeland i Ladvigs Skibrede og EvenvigsPræstegield, som ligger en Miil fra Sognefiorden, har udflyttet og opsat et Steen Giærde, 618 Alue langt, 2 3/4 til 3 Alne høit og, ved at rydde Steenen af Ager og Eng, forbedret den saa, at han nu høster 3 til 4 Tdr. Havre meere end tilforn, og føder 2 til 3 Køer meere, har desuden muret et Fæehuus, 12 Alne langt, 9 dito bredt, 7 dito høit, af 2de Høider, og en Flor til Vædre, 8 Alne lang, 6 dito bred, 3 dito høi; ham tilstaaes for største Steengiærde, en Præmie af 6 Rl. 6) Lars Halstensen, Selveier paa Gaarden Jstad i Wossevangens Tinglang, har i Aaret 1801 udtørret et stort Morads ved 909 Alne steensatte Hullveiter fra 2 til 3 1/2 Alne dybe og 1 1/2 dito brede. Steenen dertil er tagen af Engbunden, og derved tillagt en Ager paa 4861 Qvadrat Alne, og Engbund paa 8861 dito Alne; ham tilstaaes for største Mængde steensatte Vei ter en Præmie af 6 Rl. 7) Lasse Olsen Jndre Mithun, Selveier, har meget forbedret sin Gaard med at opføre et Steen Giærde omkring sin Gaard, 720 Alne langt, og saa forsvarligt, at det udeholder alle Creaturer, med at opsætte 3de Steen Fæehuuse, et til Gieder, 10 Alne langt, 6 dito bredt, dito høit, et til Faar, 9 Alne langt, 7 dito bredt, 3 dito høit, og en Vaarfor til Køer, 12 Alne lang, 7 dito bred 3 dito høi, forsvarlig murede, og saa beqvemt satte, at Giødningen vel kan nyttes; ham tilstaaes for største Forbedring paa sin Gaard en Præmie af . 10 R. 8) Jon Paulsen Eegeland har, især i de 3) sidste Aar, ryddet en Plads under Eyds Annex og Fieldbergs Præstegield, har opsat et Steen, Giærde, 340 Alne langt, og høit nok til at frede Pladsen, ligesaa optaget 150 Alne Hullveiter, hvortil Steenen, saavel som til Giærdet, er tagen af Bøen, og opsat et Steen Giødningshuus, og af Tømmer en Stue, et Stabuur, Koestald og Faarehuus, føder nu 4 Køer, 14, Faar, avler 5 Tdr. Korn og 4 til 5 Tdr. Potatos; ham tilstaaes for Huusmandsplads en 5 Rl. Agtelse af 9) Tørsten Jversen Øiste Mielde, Selveier, har i dette og forrige Aar forbedret sin Gaard ved at rydde Ager og opsætte en Steen Flor, 16 Alne lang, 9 dito bred, med en Høelade over; ham tilstaaes for Steenbygning en Agtelse af: 5 Rl. 10, Mathis Bendixsen Hiertaas, Gaardmand, har i dette og forrige Aar meget forbedret sin Gaard, med at udføre sit Steen Giærde, 465 Alne i Længde og Bredde, og opsat et nyt Steen Giærde, tillige 555 Alne langt; ham tilstaaes for Steen Giærde en Agtelse af 5 Kl. 11. Lars Erichsen Dugstad, Gaardmand af Wosse Præstegield, har i myhret Mark udi Aaret 1799 opsat 220 Alne Hullveiter, 1 3/4 Alne dybe, og i 1801 ligesaa 412 Alne, 2 1/4 Ane dybe; en tilstaaes for steensatte Veiter en Agtelse, 5 Rl. 12) Ole Johnsen Tuenæss, Gaardmand i Arne Skibrede Nordhordlehus Fogderie, har i Aar opsat en Steen Flor, 15 Alne lang, 8 1/2 Alen bred; ham tilstaaes for Steenbygning en 4 Rl. Agtelse af 13) Paul Michelsen Lahde, Selvvier i Wand elvens Præstegield paa Søndmør, har i Aaret 1800 opsat en Steen Koefios, 14 Alne lang, 7 dito bred, 3 dito høi, og 2 dito i Grunden, har desuden i 1799 og 1800 opsat enkelt Steen Giærde, 72 Favne langt, 1 1/2 dito høit, for dermed at indhegne et Stykke af Udmarken; ham tilstaaes ligesaa for Steenbygning en Agtelse 4 Rl. 14) Johannes Olsen Nordre Vedsætter, Selveier i Mielde Sogn, har i Aar opsat en Steen, Flor, 15 Alne lang, 9 dito bred, 2 1/2 dito høi, har været den første, som begyndte med at skiære, Torv, og har lært andre det, da Stedet har Mangel paa Brændeveed; ham tilstaaes ligesaa for Steenbygning en Agtelse af 4 Rd. 15) Jens Andersen Atrammensdalen, Huusmand under Gaarden Netteland i Qvindherrets Sogn, har i 2de Aar udtappet en Myhr med 690 Alne aabne Veiter, de fleeste 1 1/2 Al dybe. Paa denne Myhr kan han aarlig høste 4 Tdr. Korn og 3 Læs Høe; ham tilstaaes for største Antal aabne Veiter en Agtelse af : 3 Rl. 16) Mons Monsen Øfste Mielde har i nogle Aar opryddet en Plads i Jndre Bøges Udmark, i Haugs Præstegield, og opsat en Steen Flor, 12 Al. lang, 7 1/2 dito bred, med Høelade ovenpaa, opsat et Steen Smedehuus, 7 Alne langt, 5 dito bredt, samt et Steen Møllehuus, tækket med Heller, ryddet Ager og Eng, saa han nu faaer 8 Tdr. Havre, og føder 4 Køer og 8 Faar; ham tilstaaes for Rydningsplads en Agtelse, 4 Rl. 17) Mons Rasmusen Jonasdalen har begyndt med at rydde en Plads i Kolevogs Udmark, og opsat en Steen Flor, tækket med Heller, og et Steen Nøst; ham tilstaaes en Agtelse af 3 Rl. 18) Ole Knudsen Fosse af Lindags Præstegield og Sandnes Sogn, har i Novbr. Maaned 180, skudt en voxen Biørn; ham tilstaaes en Præmie af 2 Rl. 19) Michel Rasmusen Hope af Lindaas Præstegield, har i 1802 skudt 7 Ørne; ham tilstaaes ligesaa. 2 Kl. 20) Mons Larsen Hofteland af Massiorden og Lindaas Præstegield, har i Aar skudt 4 Ørne; ham tilstaaes en Agtelse af 1 Rl. 21) Bondekonen Anna Olsdatter Haldkielsvig af Woldens Præstegield paa Søndmør, har efter paalidelige Attester, i de 3 sidste Aar, ved Hielp af sin Datter og en Pige, i sit eget Huus spundet, vævet og farvet 487 Alne Ulden og Linnet Tøier, og Ulden dertil for det meeste af egne Faar; hende tilstaaes en Guld Ring, eller i Penge. 5 Rl. Michel Olsen, Leilænding paa Gaarden Gauxhei, har indsendt Tingsvidne, at han udi Aaret 1798 har fanget først en Brygde, og siden samme Aar 5 andre, og i Aaret 1800 atter 7 Stkr. Brygder, og, efter et Middeltal at regne, faaet 12 Tønder Tran af hver, tilsammen 156 Tdr. Tran; men da Præmien for Brygdefangst allerede er ophævet, kunde ham intet tilstaaes. De andre indkomne Præmie Æskninger kunde ikke komme i Betragtning, fordi nogle vare af liden Betydenhed, andre for langt hen i Tiden, og i nogle ikke Aarene anmeldte. H. J Frøchen, Selskabets Secretair Dette Nyttige Selskab tog sin Begyndelse den 29de Januarii 1773, altsaa hidtil vedligeholdt sig udi næsten 30 Aar. At det er har gjort sig uværdigt til dette Navn, bør man troe enhver Veltænkende endog udenfor Selskabet, der befiæles af sand Patriotisme og ingen urigtige Fordomme eller andre deslige Bevæggrunde, vil og kan tilstaae det. Dets Bestræbelser til paa egen Bekostning at befordre Vinskibeligheds Udbredelse ved practisk Opgave, især for Jord dyrkningen, troer man ei bør miskiendes af nogen, der ved local Kundskab er underrettet, hvor meget den største Deel af dette Stift tiltrænger Opmantring formedelst Naturens Stedmoderlighed mod dette fremfor de øvrige Stifter i Norge, for saavidt dets haarde Jordmon og umilde Clima angaaer. At Selskabet ofte har været betænkt paa, giennem Publicitetens Vei at fremstille til Skue de Forbedringer ved Jordbruget, m.v her i Stiftet, som giennem den lange Række af Aar ere blevne belønnede, det er en Sandhed; men at saadant ei hidtil er skeed, dertil har maaskee en Slags utidig Beskedenhed været den fornemste Aarsag Nu da det dertil paa nye opfordres af adskillige veltænkende Mænd, kan og bør det ei undgaae herved at give en summa risk Fortegnelse paa de af Selskabet belønnede, Forbedringer, især ved Jordbruget her i Stiftet fra dets Jndretnings Begyndelse i Aaret 1773, og viser da dets Optegnelse, at der fra dets første Indretning til i Aar ere følgende Forbedringer ved Jordbruget m.v. blevne belønnede, nem lig forFælleskabs Ophævelse. . . . 6 Stkr. Øde Gaarders Jstandsættelse.