Berlingske Tidende, 1803-11-25
Bøger. Tra Pressen er udkommen: Themis, 7de Binds 3die og 3de 1) Hefter, af Professor Nissen, af følgende Jndhold: 3die Hefte: All. Om en Bonde, som tilligemed fine Formænd i Gaarden har fra gamle Tider af søgt en Sognekirke, kan paastaae at regnes til samme Sogn, naar Matrikulen viser, at Gaarden ligger i et andet Sogn, All. Om en Foged kan nægte efter Reqvisition at for tage en Arrestforretning, med mindre ham tilstilles antagelig Caution, uagtet Reqvirenten Fuldmægtig har i Reqvisitionen om Arresten erklæret, at ville indestaae for Forretningens Følger, RIV. Forordningen af 22de October 1701 Cap. 3 s. 3, anvendt. V. Hvorviden Entrepreneur af liciteret Arbeide kan fordre mere i Betaling, end efter Licitationsbudet, naar indtrufne Omstændigheder have foranlediget mere Arbeide? VI. Naar den, som saggiøre for at have beskyldt en anden som Jnjuriant, opfordres af denne, som benægter det, til at bevise sit lidsagn kan i 13-22 ikke hindre Bevisets Erhvervelse; nen protesterer den Beskyldte imod dette Bevileg Erhvervelse, kan samme med 1322 ei heller tilstædes. A. 11. Forste Gang begaaet simpelt Tyverie. XVIIl. Anden Gang begaaet simpelt Tyverie. Al Om en Skipper er berettiget til at paatale en underveis paa Ladningen gjort Arrest, og, ifald denne befindes ulovlig, paa staae meere Erstatning end Lignedagspenge, m. v. X. Om at Monopolium skal forstaaes saaledes, at ingen maa kiøbe andensteds, Kl. Omen Degn kan paagaae Degnetrave af en ufri Jord, som er henlagt under en Hovedgaard, naar der intet er svarer til Degnene af samme Jord over i 20 Aar II. Om en Kiøber kan undslaae sig for at betale Sælgeren et i en vis Termin betinger Alt og paa Kiøbesummen, fordi Sælgeren ikke i samme Termin har efter Løfte, forskaffet Kiøberen Panthaverens Tilstaaelse for, at en vis Kapital, som stod paa første Prioritet i den solgte Eiendom, maatte fremdeles brive staaende mod Kiøberens Forskrivning? ril. J Politisager fra Landet er Ammanden Dommer i anden Jnstants. RIV. En Arrestforvarer tiltales for at have ladet en Arrestant undvige. & V. En Eiendomsretten til Jorden ikke paakiendt for Midsommer, da hoster den, som piøiede og saaede. RAVI Grøvt Tyverie. J RVII. Tiltale mod omløbende Jøder. AVIII. Den, som hverken har forledet Almuen til Klage eller skrevet andet end hvad der af ham blev begiet, og de hos paattegnet Klagen som Forfatter, kan ikke ansees som Vinkelskriver. R Al. En Tingsvidnestenning, betræffende et Løvte under Udskiftningen, afvises, deels formedelst Mangel af Attest fra Forligelses=Commissionen, deels formedelst Mangel af Rentekammerets Tilladelse til Sagens Antagelse ved Retten, uagtet Hovedsagen er henviist fra Forligelses=Commissionen til Rettergang. 4de Hefte: Kl. Om en Dommer, som under et foregaaende Tingsvidne har vidnet i en Sag, bør vige sit Sæde under et senere i samme Sag optaget Tingsvidne Al. Om en Bonde, som indhegner et Stykke Jord efter den udskiftende Landinspecteurs mundtlige Udladelse, kan derfor blive at ansee, og om denne Qvæstion kan paakiendes ved de ordentlige Domstole, RLII. Om En kan desereres, Klill. Jntet udædiskt Menneske eller nogen anden, som forvunden er for nogen uærlig Sag, skal staae til Troende i Vidnesbyrd eller andre Maader, i hvad de ville sige og vidne paa nogen, Liv. Om Kiøbmanden, som sælger Kornvare, til en betinget Priis, er pligtig at afholde Omkostningerne paa Jndskibningen, XIV. Om Drukkenskab i en vis Grad kan undskylde et begaaet Tyverie, Kl VI. Hvorledes den skal straffes, som af Fremfusenhed overrider en anden. XIVII. Anden Gang begaaet simpelt Tyverie, RLVIII. Om en Lehnsbesidder kan beboende Godset med Heftelser, hvorved endog de almindelige Anordninger fraviges, uden Lehnsherrens og de i Successionen Medinteresserendes Samtykke, og om den Ret, at paatale saadant, kan ved Lehnets Salg overdrages en Fremmed m.v. 2 IIK. Om Baandinoning indbegribes under. Kornets Opbinding, L. Naar Tieneren, som var opsagt efter Skiftetiden, fortsætter Tienesten, opkommer deraf en Formodning om, at Tienestens Fortsættelse ei er precair, eller siden kan hæves uden Opsigelse. L. Om en Fæstebonde maae, uden Hosbondens Samtykke, skiere Torv i hans Gaards tilliggende Lod, naar han dermed indretter et Vandingsted for fine Kreature? LII. 1) Om de Kongelige Rytterdistricters og andre ligemed dem privilegerede Birkedommeres Auctionsforretninger kunne paaankes for Landstinget, eller skulle directe instævnes for Høiesteret, 2) Om en Auctionsforvalter kan erklære det gjorte Bud ugieldende, og hæve Auctionen, som frugtesløs, naar Sælgeren har anført i Auctionsconditionerne, at intet Hammerslag skeer, LIII. Om Fæsteren eller Beboeren af en beneficeret Gaard, naar han selv har bestridt Bekostningen paa dens Udskiftning og Forbedring, har en erhvervet Ret til at faae Arvefæste paa Gaarden, LIV. Husbonden, som revser sit Tyende for Opsætsighed, bor ikke straffes, naar han ei overskrider Huustugtens Grændser. LV. En Huusmand tiltales til Fæstes Forbrydelse, for at have, imod sit Fæstebrev, brugt. noget af Bondernes Jorder. LVI. Qvalificeret Tyverie. Actor og Desenfor kan intet Salarium tillægges. LVII. Høiesterets Domme i de fra Siellands og Møens Landsting appellerede Sager. (Fortsættelse.)¬