JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
En høist farlig Forbryder, almindelig bekjendtunder Navn af Kuntegutten, skal have hængt sig selv i Christianias Fæstningsfængsel, ifølge Mishandlinger, som efter Pladscommandantens Befaling ere forøvede paa hom. J denne Anledning er der foretaget en Obduction af Liget, og en Commission derpaa nedsat, for at undersøge Sagen, samt hvorledes bet forholder sig med den Afstraffelse, af de tre atter paagrebne Fæstningsslaver, som Commandanten, Generalmajor v. Wedel-Jarlsberg, har tilkjendt dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
J de sidste Dage af October have Toldbetjenterne paa Kysten af Bleking i Sverrig anholdt Vahrer, størstedeels udenlandske Klæder, hvis Værdie er taxeret til over 24,000 Rd. Bco. H. Av.)Sir Walter Scott er den 27de October tilligemed sin Datter afseilet paa Fregatten Bar bom fra Porsmouth til Middelhavet. Han har ifinde en Tid lang at opholde sig i Neapel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
J Adrianopel, Philipopel, Seret, Sophia, Bitoglia og de vestligliggende tyrkiske Steder raser Cholera stærk, fornemmelig blandt Jøderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
J Scotland er opstaaet en religiøs, fanatisk Seet, i Spidsen for hvilken en Miss Cambell staaer; de paastaae ligesom Apostlerne: a kunne tale alle Slags forunderlige Tungemaal. J London har og saa denne Sect viist sig, en Hr. Jrving holdt en Tale om denne Undergave, og midt under talen, begyndte en Jomfrue at pluddre messapotamisk
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
Jndenlandsk. Paa Harboøre indstrandede Løverdagen den 29de October om Morgenen et Skib, Skipper Broe af Nyekjøbing, kommende fra Altona med Stykgods. J Viborg Samler er nu bekjendtgjort at bemeldte Skib og hele dets indehavende Ladning er bleven opbrændt, ifølge Forordningen af 8de Februar 1805, §. 33 med den strængeste Forsigtighed, saa at Enhver kan være beroligget for Følgerne af denne under saa heldige Omstændigheder indtrufne Stranding.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
Den kongl. militaire Høiskole faaer AdgangsExamen i 1832, til hvilken et Forberedelses Cursus i næste Maaned vil begynde. Planen for den kongel. militaire Høiskole bestemmer, at ikke allene Officerer, men ogsaa Personer af Civilstand kunne faae allerhøieste Tilladelse til at tage denne Ad gangs-Examen; bestaaede i samme, ville de kunne vente at blive allernaadigst udnævnte til Artillerie Officerer, for det første uden Anciennitet, men strax med Lieutnants Gage og dertil 10 Rbd. maanedligt Tillæg. Saadan Ansøgning fra en Civil Person om Tilladelse at tage Adgangs-Examen er under 26de October allerhøist bevilget af Hs. Majestæt Kongen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst udnævnt Commandeuren for det Fyenske Regiment Dragoner, Oberst Chr. v. Høegh Guldberg, til Chef for bemeldte Regiment.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
Landsover- samt Hof- og Stadsretten har fældet Dom i Sagen mellem Modehandler Mathow og Hattemagerlauget i Odense, hvorved er antaget, at Forfærdigelse og Udsalg af Silkehatte ikke er Jndgreb i Hattemagernes Laugsrettighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-23
Man beskylder i "Kjøbenhavnsposten Pianisten Flor for at have kjøbt det af ham for egen Opfindelse udgivne Fis-Harmonica-Jnstrument "Florandino" kaldet, i Kjøbenhavn; samt raader ham, ikke oftere at have et Publicum til Bedste, der vel undertiden har den Svaghed: at være altfor skaansom imod fremmede Vindmagere. (R. A.)"Præsten Gad for Herrens Alter." af Mag. Lindberg. Dersom denne havde citeret Præsten Gad for Herrens Domstol, da kunde hans Sprog ikke været drøiere end i anførte Skrift Dog maa man" hedder det i Aalborg Avis No. 179 - , upartisk ikke kunne fordømme den Mand der paastaaer at enkelt Mand, og for enkelt Menighed, ikke kan have Lov til at foretage Reformer imod Anordninger og Ritualer, som Gad har gjort. Er der ikke skrevet meget angaaende saadanne Forandringer eller Forbedringer, selv af høiagtede Bisper, og alligevel stander det Gamle ved Magt, hvilket dog vistnok ikke skeer, især i en oplyst Stat, uden med god Overlæg. Men hvad der især maa bestyrke denne Mening er den Mærkelighed, at det kgl. danske Cancellie har udstædt en fornyet Jndskjærpelse af Ritualets Efterfølgelse, der ikke er ældre end fra 16de Aug 1828. Den Omstændighed der paaankes, er: at Pastor Gad i Tiltalen til Communicanterne istedetfor Ritualets Ord: "Den korsfæstede og atter opstande Christus Jesus, som nu har bespiset og skjænket Eder med sit hellige Legeme og Blod, hvormed han har fyldestgjort for alle Eders Synder, han styrke og opholde Eder derved i en sand Tro til det evige Liv," har gjort Forandring og sagt: "Den korsfæstede og atter opstandne Christus Jesus, til hvis Jhukommelse J helligholde denne Handling, styrke og opholde Eder derved i en sand Tro til det evige Liv." Snedkersvend Gislesen kunde ikke taale det hellige Sacramentes Forandring til en blot Jhukommelses Høitidelig sed, gik til Pastor Gad og bad ham for Fremtiden afholde sig fra saadanne Forandringer, men da han ikke herom kunde erholde Løvte, henvendte han sig til Siellands Biskop med Klage over Pastoren. - Til Lindbergs drøie Udtryk høre: " at mange Præster ei kunne følge Ritualet uden at erklære deres egen Tro for falsk og deres egen Prædiken for Løgn. Naar Præsten troede, da kunde saadanne Steder i Ritualet ei forarge ham. Saalænge Forvirringen i Statskirken vedbliver, saalænge aabenbare falske Lærere danne de vordende Præster, saalænge bliver det vigtigt at vaage over dets Overholdelse. Clausenianerne anvende alle mulige Kneb og Rænker for at udrydde Troes sætningerne, Men førend de selvgjorte og nybagte Reformatorer ville paatrænge sig, skulle de først have legitimeret deres Borgerret i Kirkesamfundet, thi vi have ligesaalidt i Sinde at taale Professor Clausen, som nogen Jøde, Tyrk eller Hedning som Reformator. Først ud af Kirken, saa kan han reformere hvad han finder udenfor, men i Kirken har han med sit Anhang intet at bestille.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
I & c. Ti Thisted Amtsavis og Avertissements=Tidende eller den Nord-Cimbriske Tilskuer. Ao. 1831. Løverdagen den 26de November. No. 95. le
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Blandinger. Keiser Franz har udstædt en Bekjendtgjørelse, angaaende Cholera, hvori han formaner til et ordentligt Liv, til varm Paaklædning, at vogte sig for Udsvævelser og Fraadserie; hvem der forer et ordentligt Liv, bør ikke forandre noget i samme, der behøves ingen Lægemidler for at beskytte sig mod Cholera; den maae behandles som enhver anden Epedemie o. s. v. Cholera har igjen forladt Alexandrien og Cairo, og er marscheret opad Nilen. (Hamb. Av.),
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
En Bonde fra Egnen af Cujo, i Gallieien, har nylig paa sin Mark oppløiet a Leerkrukker med omtrent 2 Pd. romerske Guldmynter, fra Keiserne Neros, Vespasians, Hadrians og Trajans Tid. Endskjøndt de havde ligget saa mange Aarhundreder i Jorden, vare de endnu saa blanke som om de nylig vare komne fra Mynten. Ethvert Guldstykke vog omtrent 1 1/2 Drachmer. Guldet var særdeles fiint.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
J Engeland har man begyndt at bruge Runkelroer, istedetfor Malt, til Ølbrygning. Øllet heraf skal erholde en ganske opperlige Smag Paa Toulons Rhed ligge to Linieskibe, Marenge- og Algesiras, som have faaet Ordre til at overføre tvende Regimenter til Algier. Ligeledes skal det være givet befaling til en anseelig Eskadre at afgaae til Bona, og i Nødsfald bombardere Staden. Hertugen af Rovigo (Savary), der skal være bestemt til at føre Overcommanden i Algier, har tidligere reist i Orienten, og kjender Landets Sprog og Sæder fra Grunden af. R. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Fra Spanien hedder det, at der for Øieblikket svæver en Proces for Retten i Estramandura, som vækker stor Opmærksomhed. Den angaaer en frugtsommelig Kone, som siger, ved Jesus Christus af være bleven sat i denne Tilstand. Tolv andre Koner, som hun kalder sine Disciple, ere med hende indviklede i Anklagen. Himlen forbyde at denne latterlige Proces skulde ende med en Auto da-FeDen ogsaa her i Danmark, i Særdeleshed i Kjøbenhaan, bekjendte Dr. Wieting, som for Qvaksalverie (uagtet han dog, som man vil paastaae, har udført mange heldige Curer af Høiesteret blev dømt til Fængsel paa Vand og Brød og derefter at transporteres ud af Landet, har lidt samme StræfNorge. (J Bergen havde han f. Ex. reddet en Kone som havde ligget syg i 16 Aar og var opgivet af Stadens samtlige Læger. Under Forhøret dersteds havde han udsagt, at Hs. M. Kongen af Danmark havde benaadet ham for den her idømte Straf.) Han havde under Retsforhandlingen fremlagt de meest glimrende Vidnesbyrd saavel om hans Kundskaber og Dygtighed, som hans paa forskjellige Steder i Tydskland og Danmark med overordentlig Held udførte Cure. Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Sorenskriveren i S. Guldbrandsdalen i Norge har indberettet til Justitsdepartementet, at en Pige i Ringeboe Anner har under et Forhør bekjendt at have Tid efter anden født 7 Børn og deraf ombragt de 4. Under de to første Svangerskabet havde hun været enig med sin 8000rige Møder om at dræbe Fostrene inden de bleve fødte, hvilket hendes Møder havde udført ved at hun meget voldsomt havde spændt hende paa Maven, saa hun strax efter aborterede. Det tredie havde hun qvalt strax efter Fødselen, paa det fjerde havde hun knust Hovedet med en Steen og kastet det ind under Bjergpynten; de øvrige havde alle varet dødfødte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Grevinde Rossi, forhen Mademoiselle Sonntag, er den 17de October nedkommet med en Søn, Moder og Barn befandt sig vel. Grevinden skal lave det lykkeligste Ægteskab med hendes Gemal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
J den churhessiske Stad Fulda har der været Opløb mod tvende Forprangere, af hvilke den En speculerede, eller som Tydskerne kalde det, gjorde, i Korn, og den Anden Kartofler. Begges Huse bleve ruinerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
J Paris er det nu atter bragt paa Bane: at lære Mennesker at flyve. Apparatet bestaar af Vinger som ere fyldte med Vandstofgas, Tre ægyptiske Skibe have bragt Cholera til Tunis. Politiet seqvestrerede dem vel strax, men imidlertid havde Soten faaet Leilighed til at trænge ind i Byen. Man frygter den meget mere end Pesten, og Forfærdelsen er almindelig. Alt flygter paa Landet, de europæiske Consuler have fulgt dette Exempel. Deyen har ogsaa forladt Byen, og trukket sig tilbage til sit Lystslot Mamalise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Ved en Folkeforsamling i Northumberland, førtes en Fane med følgende gruelige Emblemer: Døden var afmalet derpaa med Leen i den ene Haand, og 3 blodige Hoveder i den anden. Nedenunder laae en Bispehue, og paa Spidsen af en Pæl sad en Øre. Jndskriften var helliget de 199 som havde stemt mod Reformen. Ah. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Ved den Sørgefest, Studenterne i Upsala holdt den 14de f. M., til Erindring om det tabte Polen, bleve følgende, af en af Professorerne skrevne Vers afsjungne paa det store Torv, af udvalgte Stemmer, til Melødie paa en bekjendt Sang af Lidner: Pa lif och død, o Pohlen, var Din adla friets strid. Europa sag derpaa, men har Dig blott sin tar dervid. Val saa den storheten deri; Val saa den farans vidd; Men battre var att de som fri An ga i bojor smidd. Du der, och menstligheten star J sorgdragt vid dito fall. Du der, men gled ditt frihetsarHistorien gomma skall. Dock frihets plantan der ej sa, J stoft af frie man Fast benen muln, skall AndaDessande lefve n. Derefter drog Skaren op og sluttede Kreds omkring Gustav Wasas Buste, hvor Folkesangen, samt nogle andre Sange bleve afsjungne, og et gjentaget Hurra udbragt for "Mindet af de Mænd som faldt for Friheden." Ogsaa Landshøvdinger, bivaanede denne Fest. J de fleste af Stadens Gader saae man med Flor omvundne Kaarder og Sabler udhængte igjennem Vinduerne, for at betegne den almindelige Sorg over Polens Skjæbne. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Fra Dresden meldes nu ogsaa, at i Landsbyen Andenhain, ved Torgau i Sachsen, var Præstens 22-aarige Datter der død af Cholera, efter faa Timers Sygdom. Hamb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Indenlandsk. Apotheker Gad i Sæbye havde ladet gjøre Jnqvisitionsforretning hos Kjøbmand Schjoldan og forefundet noget Stjern-Anis og Enebær-Olie, som derefter ved Byetingsdom blev confisceret og Kjøbmanden mulcteret samt til at betale Sagens Omkostninger, som uberettiget til at handle med disse Vahre; men han appellerede til Landsoverretten, som nu ikke alene har frikiendt ham for Apothekerens Tiltale, men endog dømt denne til at betale 30 Rbd. i Reparation for den hos Schioldan afholdte Jnqvisitionsforretning. Ah. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Blandt de større Partier Uld som have været indsendte til det kongel. Landhuusholdningsselskab fra 77 Schæferier, har Grev Lerches Uld været den meest forædlede, og Grevinde Danneskjold, Samsøes den bedst vaskede. Aalb. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
Om Opførelsen af Schillers Don Carlos har Kjøbenhavns Skilderie No. 49 leveret en Critik, som især et stræng mod Hr. Holst, der spilte Hovedrollen. Han skilte sig, hedder der: med Hensyn til de svage Aandsevner, den spæde malm lose Stemme, det drengeagtige, og i rolige tænk samme Situationer, søvnige Ansigt, Naturen har givet ham, der med al sin smukhed, aldeles mangler Ynglingens mandige Caracteer, og med sin tynde Figur, dog taaleligt ved denne Rolle. Paa de affectfulde Steder var han undertiden endog heldig; da der kom Liv i det døde Ansigt."Om Hr. Nielsens Marqvis Posa, siges derimod; "Store, herlige Kunstner, hvor gav Du ikke denne Rolle med sandt Mesterskab, Hvilket Liv, hvilken Forighed, hvilken Tænksomhed, hvilken Sjæleadel afprægede sig ikke i Din hele Forestilling, Og om Frue Heibergs Prindsesse Eboli: at hun var næsten altfor elskværdig, og fortryllede Alle der saae hende, ja at hun i de sidste Seener næsten overgik sig selv." Ah. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-26
J Nordskoven ved Jægerspriis er en Eeg, der holdes for det ældste Træ i Danmark. Den har i Gjennemsnit havt omtrent 5 Alen og i Omkreds 25 Skridt. Af Stammen er næsten Jntet uden den tykke Bark tilovers, som endnu har Kraft nok til at drive grønne Skud i Toppen. Jndvendig danne Træet en stor Hule med rummelige Aabninger, saa at man kan gaae og ride derigjennem. Jfølge Skovkyndiges Paastand er dette Træ over 1,000 Aar gammelt. Rd. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
No. 95. No. 1831.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
Kongellig allernaadigst privilegerede Livsementstidende, Alvspiv eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Søndagen den 272 November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
Politiske Efterretninger. Rusland Polen. Ved et keiserl. Ukas af 1ste Novbr., udgivet i Moskau, er en fuldstændig og ubetinger" Amnestie tilstaaet alle Kongeriget Polens Jndvaanere, som ere vendte tilbage til Lydighed. Jngen af de herunder indbegrebne skulle enten nu eller i Fremtiden, dømmes eller forfølges for deres Handlinger eller politiske Meninger; herfra ere imidlertid undtagne: Ophavsmændene for de gruelige Scener, som fandt Sted den 29de Novbr. 1830, hvor man tragtede Storfyrst Constantin efter Livet, samt Morderne af de russiske og polske Generaler den 15de Aug. d. A.; endvidere dem, som siden 25de Jan. d. A. have havt Deel i den i Kongeriget Polen ulovlig oprettede Regjering, og dem som indtil 13de Septbr. ifølge vor Proclamation endnu ikke have underkastet sig, ligesom ogsaa dem, som efter Warschaus Underkastelse, i Zakrozcyn dannede en ulovlig Regjering, og de Medlemmer som ved deres Foredrag i Rigsdagen foranledigede Afsættelsesacten den 25de Januar, paa alle de, som ere indbefattede under disse 4 Cathegorier, skulle Lister blive udfærdigede, og selv skulle de dømmes efter Lovene; endvidere ere fra Amnestien undtagne Officererne i de Corpser, som have været anførte af Romarino, Rozyski, Kaminsky, og ligeledes strækker denne Amnestie sig ikke til de Personer, som ere anklagede for en crimineel Forbrydelse, eller til de keiserl. Undersaattere i de vestlige Gouvernements, som havde deeltaget i Opstanden. (Kongen af Preussen vil ogsaa skrives der fra Berlin tilstaae alle sine Undersaattere, som fra Storhertugdommet Posen ere gaaet over til Polen for at tage Deel i de derværende politiske Tildragelser, en fuldkommen Amnestie.) Man erfarer af fornævnte keiserl. russiske Amnestie, at næsten den hele polske Arme, som er gaaet over til Preussen og Østerrig, er udelukket fra Amnestien, den udgjør vel en 40,000 Md.; men som med den største Velvillie modtages overalt i Frankerig, og i Paris er end- og oprettet en egen Understøttelses-Anstalt for dem, foruden hvad Regjeringen har bevilget; tappre og fædrelandssindede Mænd kunne bruges overalt, og især i Frankerig, hvis det gjeldte en Krig. - Breve fra Polen lyde nedslaaende, da der gives næsten ingen Familie, som jo ved Krigen har tabt Medlemmer, eller som endnu er i Bekymring for deres Fremtid, den almindelige Velstand er forstyrret, og kun Tiden formaaer langsom at lægge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
Tyrkiet. Fra Constantinopel meldes, at Porten under 14de Octob. har erholdt den vigtige Efterretning, at Bagdad befinder sig i Sultanens Hænder, og er indtaget af Dain Pascha, som efterat have anvendt megen Krigslist, for at forhindre Ali Paschas Bevægelser, endelig har indtaget Staden med Storm. Ved Efterretningen herom, har Storherren ladet sætte nogle hundrede fangne Albanesere i Frihed; og har uddeelt rige Foræringer til Overbringeren af Seiers Efterretningen. - En heel Deel joniske og helleniske Matroser have i de sidste Dage begaaet flere Excesser i Bujukdere og Constantinopel, saaledes havde 15 af disse beskienkede Mennesker, drage gjennem Gaderne i Bujukdere, i det Forsæt at dræ de alle Syrioter, en fattig Skomager, Fader til 5 Børn, som var den Første de mødte, blev ved et Dolkestik deres første Offer; de tyrkiske Embedsmænd ere imidlertid paa Jagt efter disse kaade Drenge. Tre Grækere, der som Passagerer paa et tyrkisk Skib havde dræbt Mandskabet, sunket Skibet og bemægtiget sig Ladningen, bleve gjenkjendte af den eeneste Tyrk, som havde reddet Livet, og grebne og halshuggede i Constantinopel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
Engeland. Fra London skrives under 15de November, at da de offentlige Fonds i Almindelighed pleie at være Thermometret for den offentlige Mening, saa maa man nu antage at de Anliggender som interessere Engeland, ere af en fastere Natur; man har troet at der herskede en Slagt Uovereensstemmelse mellem Lord Brougham og Grev Grey om Reformsagen, hvilken man dog nu troer er jevnet. - J Henseende til Colera, da finder man nu med Ret, at den er et Spøgelse, som man langt rigtigere i Nærheden. fatter i Øiesyn, end naar man betragter den i det Fjerne. Cholera er nu ogsaa kommen til Newcastle, hvor een Person er angreben deraf. Communicationen til Lands med Sunderland, er ikke spærret, men alle fra Sunderland kommende Skibe maae holde Qvarantaine, Lægerne her, ere ikke heldige, thi den 7de Novbr. havde man af 20 Syge 15de Døde, og dog vare de saa egensindige at de ikke vilde tillade den ostindiske, fra Regjeringen sendte Læge, Hr. Daun, Adgang til deres Consultationer. Den 13de Novb. gaves i det Hele 25 Syge. Man troer at Parlamentet, vil sammentræde den 9de Decbr., og først beskjæftige sig med at prøve en Reformbill, som nu forfattes af Lord Brougham, Grev Grev og Lord Althorv. Der siges at de til Expeditionen mod Dom Miguel bestemte Skibe blive igjen frigivne; men ikke førend de paa Mandskab og Vaaben ere saaledes reducerede, at de ikke kunne virke synderlig meere end Coffardieskibe. Af de patriotiske Frivillige have ogsaa nogle viist sig meget utaknemmelige; de have nemlig modtaget den daglige Sold til Jndskibning, og derefter gjort sig usynlige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
Frankerig. Hs. M. Kongen har opgivet sin Reise til Nordarmeen, og der siges, at Grunden dertil skal være, at man frygtede for at Tropperne skulle anmode Kongen om igjen at rykke indi Belgien. Nylig er i Paris udkommen en Opsats, betitlet: "Et Bal i Palais royal i Juni 1830, af Salvand, hvori denne bekjendtgjør en Samtale, som han paa denne (til Ære for den i Paris dengang værende neapolitanske KongeFamilie) givne Fest, førte med Kong Ludvig Philig, dengang Hertug af Orleans. Jdet nemlig Hr. Salvand i Forbigaaende gjorde Hertugen, Complimenter over den af ham foranstaltede Festivitets Pragt, tilføiede han: Denne Fest er ægte neapolitansk Deres Kgl. Høihed, vi dandse paa en Vulcan. Hertil svarede Prindsen, idet han fortrolig tog ham ved Armen: "at vi staae paa en Vulcan, troer jeg med Dem; men i det mindste er jeg ikke Skyld deri, jeg vil ikke have at bebreide mig, at jeg jo har undladt at aabne Øinene paa Kongen. Men man finder intet Gehør, og Gud veed, hvortil det tilsidst vil føre.""Efter min Overbeviisning" gjen og Salvandy meget vidt, Deres Kongel. Høihed; og jeg føler midt i denne skjønne Fests Tummel, dog dyb Sorg. Jeg gjør mig selv det Spørgsmaal, hvor inden 6 Maaneder dette glimrende Selskab, disse lykkelige Prindser og idet han viste paa Hertuginden, af Berry, som just dandsede en Galopadevaltz med Grev Appony) hvor denne Prindsesse vil være? Hvad vil der være blevet af vort hele Fædreland, Sandsynligt ville vi være deelte i Proscribeerte og Proscriberende. "Jeg veed vel ikke svarede Prindsen, hvad der vil skee og hvor Hine inden 6 Maaneder ville være; men jeg veed, hvor jeg vil være, i ethvert Tilfælde vil jeg og min Familie forblive i dette Pallads. Det er nok, naar man 2 Gange er sendt i Forviisning ved andre Folks Feil: det skeer ikke tredie Gang, Hvor farlig det ogsaa maa være, jeg viger ikke herfra, og skiller ikke mit og mine Børns Lod, fra mit Fædrelands!" – Fra Paris skrives unde 14de November: Det synes som at Sir Stratford Canning vil opholde sig her indtil Qvæstionen om Grækerlands ny Regent er afgjort. Der siges i de politiske Salons, at Engeland og Rusland ønske, at Frankerig derved overtager Jntiativerne, dog synes det, som at det franske Cabinet endnu ikke har bestemt sig dertil; man troer at formedelst Halladafloden, Grændsen mellem Grækerland og Tyrkiet vil blive foreslaaet Porten at gaae i Retning fra Artabugten til Zeitun. Den 13de Novbr. gav Officeercorpset for Linietropperne Nationalgardens Officeercorps et stort Gjestebud, som de unge franske Prindser, Marskalk Soult o.fl. bivaanede, hvor der blev drukket paa en evig Enighed mellem Nationalgarden og den staaende Hær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
Belgien - Holland. Den 12te Nov. om Aftenen indløb til Brussel en Coureer med den Protocol, hvorved Kong Leopold, som Belgiernes Konge anerkjendes af de store Magter. - J det Beretning som Ministeren for det udenlandske Departement i Haag afgav den 11te November i Kammernes Forsamling, siger han blandt Andet: "Hvad en Flaades Afsendelse til de hollandske Kyster angaaer, da synes samme at gjøre den tidligere Fordring: om en Vaabenstilstands Afslutning og Forlængelse, overflødig; da det tjener til Jntet at fordre eller foreslaae, hvad man har Sinde med Magt at erholde. Under Sagernes nærværende Tilstand, kan Kongen, som idet han ikke igjen begynder Fiendtlighederne, følger det samme moderate System, han altid har fulgt, saameget desmindre binde sig ved Forpligtelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-27
med Hensyn til den mulige Jgienbegyndelse af samme, da intet indestaaer for Belgiernes Opførsel, og Hans Majestæt ikke kan indvige i, at det skulle høre til andre Magters Rettigheder, at kunne indskrænke den Ret til Krig og Fred, som enhver afhængig Fyrste besidder. (Hamb. A.), be