JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Blandede Efterretninger. I Paris vil udkomme et arabisk Tidsskrift, som i det arabiske Sprog skal meddele Orienten Europæernes Opdagelser og Opfindelser. Titelen bliver: Memorial scientisique & industriel, receil mensuel, redige en Arabe & publipar Mrs Garcin de Fass, & Bobinet. At meddele europæiske Læsere Notizer fra Morgenlandenne bliver en Bisag; Hovedhensigten er at udbrede nyttige Kundskaber i Orienten. Abonnement er aarlig 50 Fr. og for Orienten, 30 Fr. (Hall. L. 3. Sept. 211.) Aftenpartie hos Hr. Arago. "En Ven, som nylig besøgte Paris, traf paa en af Hr. Aragos Aften Soirkes følgende udmærkede Personer, alle mærkværdige, fordi de havde udført Reiser, eller udstaaede Eventyr uden Lige. I. Dervar Professor Simonoff, som var Astronom paa den russiske Expedition i den sydlige Polarcirkel, og som havde været nærmere Sydpolen end nogen nu levende Mand. 2 Kapitain Scoresby, den yngre, som af alle nu levende Mennesker havde været Nordpolen nærmest. 3. Baron Humbold, som havde besteget høiere Bjerge end nogen anden Naturforsker. 4. Madame Freycinet, den eneste Dame, som nogensinde har deeltaget i en Opdagelsesreise, og omseilet Jordkloden. H. Hr. Gai Lussac, som, i en Luftballon, har opsteget høiere i Luften end noget andet Menneske. 6. Hr. Callien, som havde reist med en Søn af Paschaen af Ægypten nærmere mod Person. denskaberne.) Journ. vol. XI. og Norsk Magaz for NaturviBlodigler som Gienstand for Statistikernes Opmærksomhed. J det Ungarske begynde de at spille en Rolle. Jkke blot at de fra Ungarn blive regelmæssigen ved Extrapost, næsten ugentligen, forsendte til Paris i uhyre Mængde; men Kaiseren af Østerrige har endog udstædt et Privilegium, hvorefter en Kjøbmand og en anden Hverken Schløger eller Schwartner kjendte (Af Jamesons Edinburghs Philos. Nilens Kilder end nogen, anden nu levende Beboer i Wien, som Forpagtere af den fyrstelig Esterhazyske Blodiglefangst, have fem Aas Ri tighed paa den Opfindelse, at kunne, efter til af dem saakaldte Tanziske Methode opbeven de fra moradsige Steder og ellers indsamlig Blodigler i særegne konstigen indrettede Ber rings-Reservoirer og Masser, saaledes i eg fra den almindelige Art forskjellige Vogne iVognkasser at føre dem, hvorved en større Mær Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Hamburg 2 M. Verdensdele. (Hesperus Sept. S. 843) de end hidtil, og paa en med Dyrets Nat mere overeensstemmede Maade, kunne til enbraAarstid forsendes, derved den hyppige Dødelig hed mellem dem forebygges, og Blodiglerne al saa fundere, hensigtsmæssigere og til ringe Priis forsendes endog til de fjerneste Lande 4
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Kjøbenhavns Børs, d. 20 November 1827. a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Stk. 4 Rbs. Tegn. 83 1/4 83 1/2 Rbd. Sal. i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. 4 Rbd. 16.4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . 2, 112 3 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 96 1/2 97 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn. - i Banco 98 i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
min paa Fire og tyvende Aargang. No. 94. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 November 1827. kilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Nyeste. En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c., Prag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Hospitalet for de Afsindige ligger temmelig høit og luftigt, nær ved det almindelig Hospital i den saakaldte Neu-Stadt *). Bygningen selv er ikke stor nok til at kunne rumme mange Afsindige, for nærværende Tid var derhenimod 80 indlogerede. Bygningen har 3 Etager, i hvis Midte ere lange Gange, med Værelserne til de Afsindige paa begge Sider. Fruentimmer og Mandfolk ere i særskildte Etager, og i nederste Etage fandt jeg en Politievagt, for at passe paa de Afsindige, som have begaaet Forbrydelse. For at fjerne Reconvalescenterne fra de Støiende og Rasende i dette Hospital, havde man indrettet Værelser til disse i det alminde 2) F. 2. Stelig Versuch einer medit. Topographie von Prag, 2 V. 1824, Artik. Hospital. alt med Hensyn til Fædrenelandet. liden. lige Sygehuus. De Afsindige beskjæftiges ikke med Arbeide. Haven til Brug for dem er kun Lægen, som viste mig omkring, fortalte mig, at man nu var i Begreb med, at vælge et luftigt og sundt Sted til Opførelse af en passende Bygning for Afsindige. Dog befrygtede han, at det ikke vilde blive forflyttet uden for Byen. Grundene vare, at man gjerne vilde have Hospitalet i Nærheden af de andre Hospitaler, og saaledes forene den medicinske Clinik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Lægen ved det almindelige Hospital, Professor Fritze, var af den Mening, at man burde paa Landet indrette smaae Bygninger til de Afsindige, og saaledes danne en liden Kolonie for Afsindige. . J de Barmhiertige Brødres Hos pital og Kloster, som ligger i Altstadt, modtages ogsaa Afsindige, men, som man sagde mig, tildeels af den geistlige Stand. Lokalet til disse behagede mig ikke. Øverst i Bygningen vare de Afsindige indsluttede i smaae Celler, hvis Døre have hver en liden Klappe til at aabnes udad. Antallet af de Afsindige beløb sig i Almindelighed til 1820. Du seer altsaa, at i Bøhmens Hovedstad er stor Trang til et velindrettet Hospital for Afsindige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Om det almindelige Hospital og andre Hospitaler i Prag vil Du finde en kort Underretning i A. M. Griesels nenestes Gemalde von Prag. Prag 1825. - og "Kurge Geskichte der Heilanstalt der Barmherzigen Bruder in Prag. Prag. 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
München. J denne Bayerns Hovedstad, (som nu er begavet med et Universitæt, fandt jeg kun et lidet og indskrænket Locale for de Afsindige. ) Stiftelsen ligger i Giesen, en af Munchens Forstæder; henimod 56 Afsindige rummes i 24 smaae Værelser, Bygningen har to Etager, i hver Etage er en Gang, og Kamre paa begge Sider af Gangen. Gangene og Kamrene opvarmes med den Meisznerske Varme=Indretning. Der er et lidet Kapel, som adskilles ved et Gitter fra Spisestuen, hvor de rolige Afsindige spise sammen, og hvorfra de Gjenstridige til Straf paa *) Enkelte Afsindige og Melancholske af den bedre Klasse, som kan betale, blive modtagne i det saa berømte Sygehuus, under Direction af Geh. Med. Rth. Dr. Prof. Ringeis, men deres Antal er kun lidet. Om dette fortræffelige Hospital see M. Dr. Medicinalrath Fr. Xaver v. Habert's ypperlige Værk: Ueber offentliche Krankenpflegge &c. München nogen Tid udelukkes. Stiftelsen eier kun en liden Kjøkken= og en liden Blomsterhave, i hvilken de Syge og Reconvalescenterne kunne faae nogen Bevægelse. De Støiendes Skrig og Allarm lyder ei allene igjennem hele Huset, med trænger endog frem til Haven. For de Afsindiges stadige Beskjæftigelse, var ikke sørget. Lægen Dr. Sachs og Husets Jnspecteur Hr. Beck synes at være meget virksomme og værdige Mænd. Men saavel Lokalet som Mangel paa Fond lagde dem uovervindelige Hindringer i Veien. Kun de Patienter som kunne betale, have Adgang til Stiftelsen, og man fortalte mig, at mange Ubemidlede henligge i Celler adskillige endog som Forbrydere i Lænker. Det kostede megen Vanskelighed, føren en liden Underbalance ved denne Indretning blev dækket. ) Haabe maa man dog nu, at Bayern Hovedstad, hvor de skjønne Kunster saa herligt florere, ikke længe vil savne en Indretning for Afsindige, hvortil den saa høiligen trænger. Erlangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
J det efter afdøde Geheime-Hofrath Di Prof. Friedrich v. Wendts Plan **) af den preussiske Regjering grundlagte, og af den bajerste Regjering fuldendte, Mynster af et Hospi*) Gesen-Katechismus für Bayerns BürgenKempten 1826. Pag. 15. Artikkel 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
J F. Wendts Nachrichten von den Krankeninstitut, Erlangen, 1786 - Annalen des kinischen Jnstimzu Erlangen, 2 Hefte 1808. tal vare kun Afdelinger for enkelte Afsindige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Da Bamberg og Würzburg er i Nærheden, sendes i Almindelighed de egentlige Afsindige og Rasende derhen. Bamberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Hospitalet for de Afsindige ligger paa et Bjerg, tæt ved en Kirke, Bygningen har før hørt til et Kloster. Indgangen til Hospitalet er gjennem en Kirkegaard; man dreier om til høire, og kommer saaledes ind i Galeanstalten. Gangene vare temmelig luftige, og Værelserne reenlige, Udsigten fortryllende, men den egentlig medicinske Behandling af de Afsindige forekom mig skjødesløs. Lægen kommer kun et Par Gange om Ugen til de Syge, men derimod seer Økonomen, og Forstanderen, som er Præsten, dagligen til dem. Stiftelsen har ingen Fond. Den var engang meget i Rye, og modtog Afsindige, endog fra langtbortliggende Steder i Riget, men til denne Tid var egentlig Stiftelsens Præst, som og er dens Ophavsmand, næsten ene og allene Læge, og virkede saavel ved Religionens Trøstegrunde som psychologisk paa de Afsindige. Han levede iblandt sine Syge, og næsten ikkun for dem. Man finder fem vel møblerede Værelser til de Formuende; hvert Værelse har et Kammer til en Opvarter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Antallet af de i Almindelighed aarligen modtagne *) Dr. J. M. Leupolt, Professor Medicinæ i Erlangen, er nu i Begreb med at udgive et Skrift, der skal indeholde mange paa Erfaring grundede Regler, som bør lagttages ved de Afsindiges Behandling. Herom paa et andet Sted. Afsindige beløb sig neppe til 20. Her saae jeg og et saakaldet Taleværelse, hvor det var tilladt Slægtninger at tale med Reconvalescenterne. Dette Værelse blev tillige benyttet til Konversationsværelse. J Stueetagen vare Værelser for de Støiende og Rasende. Til Stiftelsen høre tvende store Have pladse, omgivne med høje Mure. Her saajeg adskillige af de Afsindige bevæge sig og arbeide i Haven. Enkelte benyttede sig af en Gynge. I det berømte almindelige Hospital, som for nærværende Tid dirigeres af Professor Dr. Pfeiffer, blive enkelte melancholske og stille Afsindige modtagne. Jfr. Ad. Fried. Markus Von den Vortheilen der Krankenhauser für den Staat Bamberg und Würtzburg 1790. Her finder man Beskrivelsen af dette fortreffelige Hospital. Jeg reiser nu til Würzburg, hvorfra jeg haaber at kunne meddele Dig mere tilfredsstillende Efterretninger end fra det øvrige ellers i saa mange Henseender prisværdige Bayern. Nogle Linier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Beretningen fra de svenske Græker venners Committe i Stockholm, dateret den 4de November, og indført i den Wallmarkske Journal, No. 268, udkommen d. 16 Nov. 1827. Beretningen begynder med Regnskabs Aflæggelse over de Summer, som fra Tid til Tid vare fra Stockholm blevne afsendte til den græske Committe i Paris. Denne Understøttelse beløber sig ialt til 71,083 Fr. (J en tilføjet Note opregnes Medlemmerne af den Pariser Committe, hvoriblandt man finder Hertugerne Broglie, Cholseul, Dalberg, Fiz James; Greverne Dumas, dHarcourt, de la Borde, de Lameth, Lasterie, St. Aulaire, Sebastiani; Banqueurerne Andre, Cottier, Delessert; fremdeles Chateaubriand, Lafitte, Casimir Perier, Ternaux, o. fl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Postduen. (Søslaget i Bugten ved Navarino.) Lyt, Græker, lyt det er Din Friheds Torden, Hug nu Din Fiende ned paa Fædregrav, Uskyldigt Blod har overstrømmet Jorden, Men Frihed spirer af det røde Hav, Lad høit mod Sky Din Jubelhymne bruse, Jag Tvedragt ud, den røver Dig Din Skat Ved Enighed Du Maanens Glands skal knuse, Den daler alt i Gravens Rædselsnat. Olsee, det Gode boer endnu paa Jorden, Retfærdighed, Du blinker høit i SkyEn hellig Straale brød fra gamle Norden, Og tændte Hjerterne i Morgengry Fra Bretlands Kyster drog de stolte Snekker Og Frankrigs Lillier smiled over Søe, See, Græker, tro Dig alle Haanden rækker, Som Christne vil de kæmpe, seire, døe. Friskop til Kamp den rette Time kommer, Alt Modets Blomster i Dit Aasyn staaer, Paa Dødens Vinter følger Seirens Sommer, Og mellem begge ligger Kampens Vaar; Den er for Døren - trolig nu Du stride For Korsets Sag og Seiren er Din Ven, Korsridder est Dul – trofast ved din Side Staaer nu i Kamp Europas bedste Mænd. Ol Mahom, Mahom, Hævnen Himlen sender, J Kampens Rasen glemte Du dens Bud; Uskyldigt Blod hedt paa Dit Hjerte brænder, Thi blegner Maanen nu i Storm og Slud; Det Aften er, mod Natten alt det hælder, Nu kommer Hævnen med sin blege Kind, Din Bloddaad frygteligt hun Dig gjengjælder; Hist svæver Frihed over Templets Tind. Du græske Frihedssøn i Nordens Dale Slaae mange Hjerter for Dit høie Maal, Høit over Bølgen lyder deres Tale: Reis nu Dit Altar og bag Sværdets Staal!" Om Dine Kæmpers Navne skal Du hegne, Bland Codrington og Rigny i Dit Qvad Du Seirenfaae og Tyrannietblegne! Flyv, Due, med min Broderhilsen glad! J. Garbrecht
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Jndenlandske Efterretninger. Ved. Diplom af 2den September er Sognepræsten til Oddens Menighed paa det Kongelige Odsherredske Gods, Hs. Høiærværdighed Hr. Consistorialassessor Johan Christian, Østergaard, af det theologiske Facultet ved Universitetet i Leipzig meddeelt Doctor Værdigheden i Theologien for en Dissertation. De Hæplicatione Prophete Jonæ. Den babylonske Hore og hendes Yngel: de nymodens Jesuiter; Aarhuus, 1827. 19 S. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Skrivtet faaes hos Boghandler Reizel. G. G.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Specier solgtes til Species 220 Hamburg 2 M. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
Kjøbenhavns Børs, d. 23 November 1827. Graa indskibe sig til Europa. ret, vil han gaae til Arequipa, Pokost, Solla- og endelig til Buenos Ayres, hvorfra han vil Bl. f. I. Unterh. 220.) Fab: Af til Qvista 216 a 12 Norske Speciessedler 156 157 Rbd. Sedl. 49 1/250 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . i Banco. Dito Dito . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 1013 102 Rbd. r. 112 3 112 1 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye... ved Hambro & Søn 105 Renter pr. 6 Januar 96 197 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-24
4 pC. norsk Laan i Banco. 97 1/2 98 i Banco. – i Sedler. - L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 95. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 November 1827. Om Betlerie og dets Hemmelse. (Skrevet i Foraaret 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Betragter man de Grunde, som Betleren, anfører for sin Bøn om en Gave, saa kunne de almindeligen ansees for at være. 2. Jeg kan ikke faae noget at fortjene. b. Jeg kan ikke, med det Arbeide som Fattigvæsenet giver, fortjene Livsophold. c. Jeg er nøgen og trænger til Klædningsstykker. d. Jeg kan ikke arbeide saa meget som Fattigvæsenet kræver. e. Jeg er gammel eller affældig og kan ikke ved Arbeide fortjene. f. Jeg er syg, eller er nyelig kommen udaf Hospitalet. g. Jeg mangler Huus, fordi jeg ikke kan betale Natteleie. h. Jeg er sulten og har ikke faaet Mad i lang Tid. i. Den Føde som Fattigvæsenet giver til for ringe i Qvalitet eller Qvantitel, til Livsophold. k. Jeg har mange Børn. I. Jeg er en gammel forlist Sømand. m. Jeg er en fattig Haandværkssvend som skal reise. Jeg har et Barn, en Kone, en Mand, eller Moder som er død, og kan ikke faae Liget begravet. dom, naar de kun anmelde deres Tilstand, og søge at blive helbredede, fordi, naar Straf var dem vis, vilde de fristes til at fordølge deres befængte Tilstand, en saaledes udsætte Andre for at smittes af en sørgelSygdom. v. Jeg er af god Familie, og undseer mig ved at gaae til Fattigvæsenet og arbeide i Arbeidshusene. )
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Jndenlandske Efterretninger. De Ulykker, som alt for ofte indtræffe til Søes, hvorved mange Mennesker miste Livet nær ved Kysterne, af Mangel paa at kunne svømme, maa giøre Udfindelsen ønskelig og velkommen af et Slags Svømmebelte, hvis simple Indretning, lette Forfærdigelse, og billige Anskaffelse, kunne gjøre dem almeennyttige, ved at have den Egenskab, at holde et Menneske op over Vandet, og dog kun ubetydeligt at forøge hans Overflade, da derved ellers stedse formeres Vanskeligheden at arbeide sig frem i Vandet, hvilken Feil de hidtil bekiendte Svømmeredskaber af Kork eller Blærer have, formedelst deres udfordrende større Peripheri. Saadant et Svømmebælte har Hr. Kammerjunker og Kapitain L. le N. de Bretteville udfundet. Det bestaar af en Strimmel af tyndt Lærred eller tyndt Vad me laf to Alens Længde og en halv Alens Brede; det lægges efter Længden dobbelt, med Skillerum af to Tommers Mellemrum, hvilket fyldes med Stilkene af Pennefjer, tagne af Kalkuner, Høns, Gjæs eller andre Fugles Vinger; af hvilke til et Belte, der kun gaaer en Gang om Livet, fordres to Pund, som udgjør omtrent 1200 Stkr. sædvanlige Gaasefjer. Nærmere Beskrivelse over et saadant Belte med Afbildning blev givet i sidste Handelstidende No. 97. H. M. Kongen har ladet et saadant Svømme belte prøve ved Hr. Professor, Ridd. af Dannebr. og Dom. Nachtegalls Foranstaltning, og han har under 15 Oct. afgivet en særdeles fordelagtig Rapport, hvorefter H. M. Kongen under 27de næstefter har tilkiendegivet Hr. Kammerjunkeren sin allerhøieste Tilfredshed, og befalet ham at bekjendtgjøre dette Svømmebeltes Jndretning og Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
J de hundrede Aar som ere forløbne siden Vaisenhuset i Kjøbenhavn blev stiftet, har Antallet af dem, som her bleve opdragede, beløbet sig til 955 Drenge og 793 Piger, ialt 1748 Børn, de 74 ibegrebne, som for nærværende Tid opfostres i Stiftelsen. Desuden er siden Aaret 1802 i Rigets forskjellige Stifter til Forsørgelse og Opdragelse for Vaisenhusets Regning antaget et Antal af mere end 200 Børn af begge Kjøn; tilsammen altsaa 1948 Børn." De Kundskaber som de i Vaisenhuset Opdragne have indsamlet, de Grundsætninger som bleve deres Hjerte indpræntede, have de anvendt i de forskjelligste borgerlige Stillinger. Mange hæderlige Danneqvinder have omsider som Huusmødre opdraget deres Børn til Kongens og Fædrenelandets Tieneste; mangfoldige Borgere, Haandværkere, Kjøbmænd og Søemænd ere fremgaaede af disse Skoler, ogsaa Embedsmænd og Religionslærere have her faaet deres første Dannelse. Og ikke Kjøbenhavn allene, men hele Riget, saalangt Dannersproget udstrækket sig, har nydt Frugterne af fjerde Frederiks velgiørende Stiftelse. Thi ligesom den ikke indskrænkede sine Velgierninger til en Klasse af Landets Børn, saa bleve ei heller disses Følger indskrænkede, men fordeelte over Mangfoldige." (Af Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Biskop Münters Tale ved Stiftelsens sidste Jubelhøitid. Denne Tale er trykt og koster 16 s. i Vaisenhuus=Bogladen.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Endelig fortjener endnu følgende at anføres. Den saakaldte Veile udenfor Ribe Sønder Port, er som oftest formedelst meget Vand, ufremkommelig, hvis Aarsag nemlig, for at lette Tilførselen til Staden fra denne Side, hvortil den høiligen trængte, Stiftamtmanden havde, efter Overlæg med Vedkommende, besluttet, at over denne Veile skulde opføres en Broe, men da han paa samme Tid forflyttedes til Stiftamtmandskabet over Siellands Stift, kunde han ikke see Arbeidet blive udført, som da ogsaa indtil denne Dag er standset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Saadanne Meddelelser som forestaaende, hvori fædrenelandske Embedsmænds Fortjeneste og Virksomhed i deres Kald ydes skyldig og erkjendtlig Erindring, modtages med Fornøielse i dette Blad. Redacteuren tilføier den bemærkning, at i Lunds Magazin Oct. 1802 S. 82 o. f. findes mere omstændeligt om den udenfor Ribes Nørreport opdæmmede Vase; ligesom og i Begtrups Beskrive over Nørre Jylland 2den Deel. S. 181.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Blandede Efterretninger. Digteren Coffin. For denne Mand, af hvem Amerika nu begynder at blive stolt, efterat det har ladet ham føle lige Lod, nemlig Nød og Elendighed, som saa mange af den gamle Verdens Digtere lide, er nu en anden amerikansk Digter, Daniel Bryn, fremstaaet som Talsmand Han har nemlig i en poetisk Epistel udstædt en Opfordring til Menneskeligheden, om at hielpe ham, og deri med rørende Træk skildret den ulykkelige Sangers smertefulde Skjebne. Fra Ungdom af ligesom indviet til Elendighed, var Medlidenhedens sørgelige Brød Coffins Næring allerede i hans Barndom. Fattig, uden at høre til Armodens Klesse, og derfor dobbelt ulykkelig, og overalt forstødt (thi den ny Verden, har sine Skjebnens Parias, ligesom den gamle, søgte han, som Yngling og Mand, Trøst hos Muserne, der med sjelden Yndest tilsmilede ham, og som Bryan siger, tildeelte ham dens ypperste Gaver uden at redde ham af den dybeste Elendighed, thi Cofsin, Digteren, havde ingen Mæcen, ingen Talsmand, og kunde ingen have, da han hverken forstod Kryberiet, eller at kunne strøe Virak for de ved rig Opblæsthed og fuld Mættelse ligegyldige Kolde. Han besang nu Colombias fremspirende Frihed, og hvo der læste Sangen sik Øjet op, Hjertet slaaet. Men her var ingen leiet Udbasuner, der i Literaturen vakte Larm herfor, og Coffin maatte sulte som før. Et Øjeblik syntes dog den Ulykkeliges Skjebne at opklares. Digtet kom til England, blev læst med Beundring, og maaskee havde ogsaa hans Fædreneland faaet Opmærksomheden vakt - thi hvo veed ikke at fremmed Land først maa forlene Berømmelsen. Men det var nu for filde, Livets tunge Vægt havde brudt Digterens Kraft. Angreben af smertelig Sygdom, bøiet af aarelang Kummer, lever Coffin nu, Olding før Tiden, hos sin ved et Tilfælde gjenfundne Moder, der er lige saa fattig som han, og med hvem han intet andet har at dele end sit Hjerte og sin Elendighed. Dette er Jndholdet af Bryans rørende Digt, der haabes dog at maatte have den VirkninDigters sildigste Dage. (Bl. f. L. A. 232.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Et af den tydske Literaturs nyeste SkrifVersuch einer Geschichte und Literatur der Staatsmissenschaft. Von Georg Gotfr. Strelin, fürstl. Oettingen Wallensteinischen Geheimenrath U. Kammervicepræsidenten. Erlangen 1827, giver endeel gode Materialier til Statsvidenskabernes at sprede en mildere Aftenrødme over den store Historie og Literatur; men har derhos mange Mangler og Ufuldstændigheder, og disse ere saa paafaldende, at det er ubegribeligt, at en Mand i Forfatterens Stilling har villet udsætte sig for en Skribents Ubehageligheder og ikke heller ladet sine Optegnelsers og Samlingers Trykning bero til de kunne have faaet Tillæg af Mænd, der vare mere hjemme i Literaturen. J Underafdelingen: "Handelspolitik anføres enkelte Skrifter om Myntvæsenet og Banken, deriblandt Boegas bekjendte agtede Skrifter. Om Octrojen med Reglementet af 16 Febr. 1791 for den danske og norske Speciesbank siges S. 272" at den roses som et Mesterstykke. Det anføres, at et meget omfattende Udtog af den staaer i Hamburg. Addrescomptoirnachr. 1791. Forfatteren har ikke kjendt: C. U. D. v. Eggers's Memoiren uber die danischen Finanzen, i hvis 2det Bind den fuldstændig læses. §. 79. "Specialstatistik er overordentlig mager. Om Danmark nævnes kun Eine geogr. stat. Beschreib, des Herzogth. Holstein &c. Altona 1790. Ei Thaarups Skrifter; af hvilke dog et er paa Tydsk nemlig: Statist. der danischen Monarchie. 2 Th. 1796, hvilket, uagtet det nu er over 30 Aar gammelt, og altsaa hartad ej af megen større Nytte nu end en gammel Veiviser, dog ej burde været Forfalteren ubekiendt. Ei Olufsens ved Gliemanoversatte "Oversigt over Nationalindustrien Danmark - Ei Cattaul's tableau &c. - Ovi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Sverrig nævnes kun Sven Lagerbrings SveRikes Statskunskab for 1790, altsaa næsten for ter opgiver han Hovedværkerne. 40 Aar siden. - Over Rusland kun et, ovi 30 Aar gammelt, Skrift af Hupel og lige saa magre og usle ere hans øvrige Notitzer i denne §. (2 Blade). Ei engang over Tysklands Sta
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 November 1827. Hamburg 2 M. Species 221. a vista 216.