Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
(Norsk Rigstidende.)J den norske Rigstidende læses, under Overskrift: Et Ordtil nærmere Eftertanke. Hvorfor er Jdeen om Universitetets Forflyttelse fra Christiania vækket? – Jo, allerede seer man, hvad man maatte vente at see. Forældre ville paa de kostbareste Steder i Landet aldrig formaae at fremholde Sønner til Studeringer, og Embederne i Staten, især geistlige, ville om føie Tid ikke længere kunne besættes. Christiania er altsaa ikke Stedet for et Universitet. Men det Samme gjælder og om det hele Søndenfieldske Norge, hvor Kjøbstæder ligge saa tæt ved hinanden. Naar Bergstaden Kongsberg foreslaaes, er Jntet vundet til Sagens Fordeel. For det Første er ingen Søfart lige til Stedet. Dernæst ligge i Nærheden, af dette Sted Kjøbstæder og Egne, hvor hyppige Lystreiser henlokke den studerende Ungdom, og svække Forældrenes Penge=Casse ligesaa dygtig, som Leve Opholdet i Hovedstaden selv. Hvor raadeligt det og er for Sundheden, at vælge Universitets=Sædet netop i en Bergstad, hvor Røgen sværter Sølvet i Skabet, synes ikkeheller saa let at fatte. Man turde vel endnu haabe, at Verket kommer i Gang, og Ertsen, giver Røste-Røg. - Hvorfor ikke da i det Nordenfieldske Norge, og det i den liden men til Studeringer ret passende Kjøbstad, Molde, hvis Beliggenhed er næsten at ansee som Centrummes i Landet. Videnskabernes Dyrkning vil have Fred og Rolighed. End kriger hele Verden; her er Fredens Helligdom, her ingen Anledning til Adspredelser. Et Norsk Göttingen kunde maaskee med Tiden ret her opstaae, og har endog dette forud, at ingen Krigscanon kan forstyrre Læresalene. Den smilende Egn, i hvis Arm Molde er indsluttet, veed Enhver, som har reist her, endog at omtale. Lettere end andensteds i Norge gives her Tomt at bygge paa, Materialier til Bygninger m.v., og til Oplag for Levnetsmidler er Romsdalen og Søndmør tilstrækkelig. At detaillere Alt tilfulde i en Avis, taaler ikke Rummet. Jndsenderen heraf har kun havt i Sinde, at lede de høie Vedkommendes Øie ogsaa hen til dette Sted, forsaavidt det gjælder Undersøgningen om, hvor det rette Sted maatte blive. At ombytte et dyrt Levested, et Adspredelsested med et andet, er betænkeligt. Et Universitet bør dog ikke, som en Huusleier, flytte hvor Termin. Lendon, den 28de Juli. Privatbreve fra Paris af 28de Juli indeholde Følgende: Foruden de allerede igaar bekjendtgjorte Decreter, hvorved Hovedformændene for Rebellionen blive krævede til Regnskab, skulle endnu adskillige andre Kongel. Anordninger være under Pressen, som indeholde strænge Forholdsregler imod Bonapartes Tilhængere. Man er endelig kommen til den Overbeviisning, at kun Strænghed kan sikkre Roligheden i Frankrig. Endnu er Jntet bleven fastsat angaaende Echmahls Straf, i det mindste er Jntet bleven offentlig bekiendt; men samme Privatbreve forsikkre, at man vil statuere et strængt Exempel, paa ham. Nogle Dage ville være nok til at vise, om Officererne af den franske Armee ville underkaste sig den over dem anordnede Politieopsigt, og forlade Paris, for at begive sig til de Steder, som ere anviste dem til Ophold. Ere de ulydige, ville de blive arresterede. Endnu troer man, at de fleste af dem ville være opsætsige og slygte til Armeen ved Loire.