JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Lollands Falsters Tidende. Sust. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Torsdagen den 17. Juli. No 83. De arbeidende Classers Tilstand i England. Der er for nylig under Titel "die Lage der arbeidenden Classe in England von Friedrich Engelle udkommen et Værk, som fortjener megen Opmærksomhed. Det behandler et Spørgsmaal, som allerede længe har beskjæftiget de fleste europæiske Stater, som ogsaa i den senere Tid er kommen under Behandling i vor, skjøndt det tilvisse er mindre paatrængende her end i de fleste andre Lande, det Spørgsmaal, hvad der skal blive af den talrige Classe, som lever af Haanden i Munden, hvis Capital er dens Armees Kraft, hvis Arver Armod, uden at der nogen er Udsigt for den til at arbeide sig ud af denne Armod. Ulighed i de menneskelige Vilkaar har altid fundet Sted, og vil altid finde Sted; det er en Følge af meere eller mindre heldige Livsforhold, større eller ringere Aandsevner, Arbeidsdygtighed o. s. v., men den moderne Cultur synes at ville udvide denne Ulighed til et svælgende Dyb mellem colossal Rigdom paa den ene Side, og stavnsbunden Armod og Usselhed paa den anden. J de agerdyrkende Stater kjender man endnu kun lidet til denne skarpe Modsætning mellem colossale Rige og stavnsbundne Fattige, eller, som man kalder dem, Proletarier, vil man lære den at kjende, saa maa man besøge de store Fabrikstater, og fremfor Alt England, hvor Tilstanden har udviklet sig i al sin forfærdelige Rædselfuldhed, og det er denne Tilstand, som Forfatteren har gjort til en Gjenstand for sine Undersøgelser, hvis Resultater ere forelagte Verden i det fornævnte Værk, som han har dediceret til den arbeidende Classe i England. Vi ville ikke nægte, at det forekommer os, at Forf. ikke er fri for Ensidighed, at der i hans Skrift aabenbarer sig en vis Uvillie mod de Rige, men han meddeler Facta, han paastaaer, ikke at have skrevet andet, end hvad han har seet eller overbeviist sig om, eller hvad der er grundet paa officielle statistiske Data; han har levet 21 Maaneder i England, og da det var hans Hensigt at studere Arbeidsclassens Kaar, har han tilbragt sin Tid blandt Arbeiderne, i Omgang med dem, saa manikke vil kunne nægte ham Sagkundskab. Efter Forf.s Forsikkring hersker der, for at bruge hans egne Ord, et dybt Nag hos hele Arbeidsclassen ligefra Glasgontil London mod de Rige, af hvilke de systematisk blive udsugede, og derpaa følesløs overladt til deres Skjæbne, et Nag, der om kort eller lang Tid – man kan næsten beregne den – maa udbryde i en Revolution, imod hvilken den første franske og Aaret 94 vil være Børneværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
De Forandringer, der ere foregaaede i den engelske Arbeider=Classes Stilling, daterer Forfatteren, og vist med god Føie, fra Aaret 1760. Paa denne Tid skete den første Anvendelse af Maskiner til Bomuldspinding, hvorved denne Jndustrigreen, der havde beskjeftiget mange tusinde Landboer som Huusflid, gik over til at blive en Gjenstand for Fabrikdrift. Disse Landboer, som før tillige havde været Arvefæstere af smaae Jordlodder eller Fæstere, hvis Fæste dog ifølge gammel Skik gik over fra Fader til Søn, kunde nu ikke meere leve alene af deres lille Agerbrug, og de sank enten ned til blotte Dagleiere, eller de maatte tye til Stæderne og Fabrikerne. J deres Sted kom en ny Classe af Agerbrugere, som man ikke før havde kjendt, tenants-at will, d. v. s. Fæstere, som hvert Aar kunne opsiges. Nu fulgte Slag i Slag Opfindelse paa Opfindelse, og endelig i Aaret 1768 den meest indgribende af alle, den mirakelgjørende Dampmaskine. Vi kunne ikke følge Forf. i hans detaillerede Beskrivelse over de forbausende Virkninger, over den Omvæltning af alle sociale Forhold, som har været en Følge af disse Opfindelser, og vi ville kun som som et Exempel anføre, at medens Jndførselen af raa Bomuld i Aarene 177175 kun udgjorde 5 Millioner Pund, udgjorde den i Aaret 1844 600 Millioner Pund, og af Bomuldsindustrien leve alene over 2 Millioner Mennesker i England. Vi maae nøies med i Korthed at give en Udsigt over Følgerne af denne industrielle og sociale Omvæltning. De vare paa den ene Side en stærk Falden af Priserne paa alle Manufacturvarer, Handelens og Jndustriens Opblomstren, Erobring af næsten alle ubeskyttede fremmede Markeder, Capitalernes og Nationalrigdommens raske Forøgelse, paa den anden Side en endnu raskere Forøgelse af Proletarierne, en succes siv Forsvinden af den jevne Middelclasse blandt Haandværkerne og Agerbrugerne, Tilintetgjørelse af al Besiddelse, al Erhvervsikkerhed for den arbeidende Classe, Demoralisation og politiske Bevægelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Jndenlandske Efterretninger. Generalfiskalsagen mod dHrr. Lehmann, Poulsen og Helweg blev i Løverdags Formiddag incamineret i Criminal- og Politiretten. For Hr. Poulsen mødte Lotto-Advocat Damkjer og for Hr. Helweg Prøveprocurator Larsen. Lehmann defenderer sig naturligviis selv. Jmidlertid blev der ikke fremlagt noget Jndlæg fra Generalfiskalens Side, da samme ikke var blevet færdigt endnu. Det er ellers besynderligt, at alle 3 Tiltalte actioneres under een Sag, da de paagjældende Taler jo ikke staae i nogen juridisk eller factisk Forbindelse med hverandre, hvilken dog ikke kan begrundes ved den ganske tilfældige Omstændighed, at de ere holdte paa samme Aften og i samme Locale. Det er indlysende, at denne Slaaensammen af alle 3 Actioner vil paa den ene Side drage Sagen længere ud og paa den anden Side give den en større og meere concentreret (Kbhpst.) Jnteresse end ellers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Paa samme Tid som de stockholmske Blade bringe Efterretning om vore svenske Gjesters lykkelige Hjemkomst, indeholder Helsingøers Avis en Meddelelse om et Gjenbesøg af Danske i Sverrig. Landscronas Jndbyggere havde nemlig ladet en Jndbydelse udgaae til Helsingoranerne om at besøge dem og i Torsdags om Morgenen Kl. 7 afgik ogsaa 120 Damer og Herrer fra Helsingøer med Dampskibet Hamlet, ledsaget af et Musicorps. Ved Broen i Landscrona bleve de Ankomne saluterede med Kanonskud og modtagne med Hjertelighed af Byens Borgere og civile Embedsmænd, der førte dem til Stadens Gjæstgiversted, hvor der indtoges Forfriskninger, efterat de Danske med en Sang og nogle faa Ord havde takket for den gjestmilde Jndbydelse. Man saae der, som Forstandere for Festen, Byens fortjente Præst, Dr. theol. Thestrup, samt Borgemesteren, Rigsdagsmanden Ødmanson, og Rector Schrøder, der med nogle af de Handlende udgjorde Festcomiteen. Efter en lille Udflugt til den en halv Miil fra Byen beliggende skjønne Eiendom Hildesborg, hvor man blev modtaget med svensk Gjæstfrihed, kjørte man til Byens store og smukke Plantage Carlslund igjennem en Æreport med Overskrift: "Leve Scandinavien", prydet med svensk, dansk og norsk Flag og paa den anden Side med 2 sammensluttede Hænder, og derfra tilbage til Landscrona, hvor der var serveret en Middag til circa 250 Personer. Under Maaltidet herskede den muntreste Stemning, der forhøiedes ved den Konstnydelse, der berededes af det skaanske Musikcorps, som foredrog nogle Symphonier og Musik-Numere med en sjelden Præcision og Kraft. Da Deserten begyndte, fremstod den begavede Taler Dr. Thestrup, og i et begeistret Foredrag, tydeliggjorde han den skandinaviske Jdee, dens Udspring, Ælde og dens naturlige Udvikling og sluttede med et Leve for Skandinavien; derefter udbragte samme Taler et Leve for Danmark, hvorefter blev afsungen en Sang. Efter ham fremstod Rector Schrøder, og mindede om vor fælles Søster, det gamle Norge, udviklede dets Slægtskab til os og bad Selskabet ikke forglemme denne kjære Frænde ved Festen. Efter ham talte Borgmester Ødmanson og udbragde en Skaal for Helsingøer, som besvaredes af de Danske med en Sang. Derefter udbragde Cand. Lassen et Leve for den svenske Nation. Kjøbmand Thune gjorde derpaa opmærksom paa det Glædelige i at see Embedsmanden og Borgeren sammensmeltede til Eet, og lykønskede Landscronaboerne til det Kløverblad af frisindede og oplyste Embedsmænd, der havde været tilstede. Rector Schrøder udbragde en Togst for Damerne, der ledsagedes, ligesom alle de foregaaende Skaaler, med Kanonsalut. Muntre Sange og Skaaler afvexlede nu, til de Danske bøde deres Venner Farvel, hvilket de besvarede med Afskedsord, hvorefter Kjøbmand Thune tolkede de Følelser, der i dette Øieblik opfylde ethvert Bryst, og bragte Landscrongerne en varm Tak for den med dem henlevede Dag. Dampskibet var imidlertid ankommen og man tog nu Afskeed fra hinanden under Afskydning af Kanoner og Hurraraab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Sønderborg Ugeblad af 22de Juni beretter, at der samme Dag endnu fandtes Jisslager af 4 Favnes Omkreds og 6 Tommers Tykkelse liggende under Stangen paa den vestlige Ende af Kekenis. Jsen", hedder det, er der endnu saa stærk, at den har kunne bære Vogne, som kjørte over den, for at hente Havsand. Og dog have vi i de sidste 14 Dage, i Middagsstunden, havt fra 16 til 21 Varme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Nykjøbing, den 17de Juli. Det er os særdeles kjært at kunne berette, at Arvingerne efter afgangne Kammerherreinde Stampe, til almindelig Glæde for Skjørringe Gods, have truffet et saadant Arrangement, at dette i det Væsentlige beholder den samme humane Bestyrelse, hvorved det hidtil har følt sig saa tilfreds. Hr. Justitsraad Stampe, som i en Række af Aar har bestyret Godset under sin Moders Enkestand, har nemlig overtaget Skjørringe Hovedgaard med den største Deel af Godset (50 Fæstegaarde) for 290,000 Rbd.; den Afdødes Dattersøn, Hr. C. Schultze, som i de sidste Aar har drevet Dalbygaard, har kjøbt denne tillige med 19 Fæstegaarde og henved 100 Tdr. Land Skov for 80,000 Rbd.; og Blæsebjerg Mølle er som Eiendom for 10,000 Rbd. overladt Hr. Forpagter Edinger, der allerede tidligere havde faaet en stor Bondegaard sig overdraget i Arvefæste. Efter Forlydende agter Hr. Justitsraaden at tilbyde samtlige Bønder deres Gaarde tilkjøbs som Arvefæste eller Selveiendom. De øvrige mede adspredte Besiddelser ville blive solgte ved offentlig Auction. – De ovennævnte Eiendomme bleve, tilligemed Kongetienden af 2de Sogne og en for længere Tid siden fra Godset bortsolgt Bondeby, i Aaret 1767.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
af Kong Christian VII tilskjødede Justitsraad Stampes Bedstefader for 47,000 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
(Jndsendt.) Stubbekjøbing, den 13de Juli. J Anledning af Hr. Assessor Buntzens Udtrædelse af Byfoged- og Byskriver-Embedet hersteds, hvilket han i et Tidsrum af circa 12 Aar har forestaaet med en utrættelig og for Communen gavnlig Virksomhed, blev i Tirsdags Eftermiddag afholdt et almindeligt Borgermøde paa Raadhuset, hvor Assessoren for den talrige Forsamling afgav en kort Beretning om de vigtigste i hans Embedstid stedfundne Reformer i Communen og sammes nuværende Status, samt holdt en kort, men hjertelig Afskeedstale. Førend Raadstueforsamlingen havde Borgervæbningen og Brandcorpset været fremstillede paa Torvet for at tage Afsked med ham, og om Aftenen var arrangeret en Souper, hvori, foruden Byens Embedsmænd, og Borgerrepræsentanter, deeltoge endeel Borgere; flere Skaaler udbragtes, hvoriblandt for Assessoren "om Lykke, Held, Hæder og Tilfredshed i hans nye Embede, som Medlem af den nye Criminal- og Politiret i Kjøbenhavn, der fra hans Side besvaredes med de bedste Ønsker for Communen, der altid vilde forblive ham i kjærlig Erindring. – Jgaar afreiste Assessoren for at overtage sit nye Embede, og vi ville føle os veltilfredse, om vi ere saa heldige, at hans Eftermand ganske maatte udfylde hans Plads som Embedsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Ledigt Embede. Byfoged-Embedet i Stubbekjøbing paa Falster. Den, der beskikkes i Embedet, vil være pligtig at underkaste sig de Forandringer med Hensyn til dette, som kunne blive en Følge af en paatænkt Forandring af Jurisdictionsforholdene paa Falster. (Opslaaet vacant den 8de Juli.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 12te Juli, Jagten Prøven, Skpr. H. Holm, af Rønne, fra Vordingborg med Pottetøi; Jagten Processen, H. K. Hansen, at og fra Marstal, ball. Den 14de: Jagten Ellen Ring, J.R. Nielsen, af Svendborg, fra Holnis med Muursteen; Jagten Elisabeth Juul, M. A. Marquardt, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Neptunus Ven, R. Andersen, af og fra Kjøbenhavn, ledig; Baaden Nr. Elleve, M. Bengtson, af Leerhavn, fra Halmstad med Trælast. Den 16de: Jagten de 4 Sødskende, H. C. Thære, af Ærøeskjøbing, fra Flensborg med Muursteen; Kuffen De goede Verwachting, Riensema, af Peckela, fra Amsterdam, ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Udklarerede. Den 12te Juli. Jagten De 6 Sødskende, Skpr. H. Jensen, af og til Faaborg med Korn. Den 14de: Jagten Processen, H. K. Hansen, af og til Marstal med Brænde. Den 15de: Baaden Nr. Elleve, M. Vengtson, af Leerhavn, til Halmstad, ball.; Skibet Hinderica Cathrine, H. O. Hvide, af Grauw, til Holland med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Reisende fra 9de til 16de Juli. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Pakkeposten: Jfr. Woldicke, Skolelærer Andersen, Adjunct Hjorth, Mad. Ernst; med Personposten: Jfr. Bugge, Frøken Rosenkilde, Farversvend Lund, udenfor Posterne: Kammerjunker v. Bertouch med Frue, Kammerherre Neergaard med Familie, Proprietair Estrup, Hofjægermester v. Colbiørnsen med Søn og Tjener, Hs. Exell. Grev Danneschjold med Secretair Smidt, Pastor Posselt. - Med "Løvene til Kjøbenhavn: Jfr. Milde, Malermester Benzon med Familie, Skrædermester Petersen, Jfr. Radecke, Politiretsassessor Buntzen, Frøken Steinmann, Handlende Levin, Handelsbogholder Mattsson, Jfrne, Krøyer, og Bønnelyche, Fuldmægtig Winding, Kjøbmand Clemmensen, Frøkenerne Suhr og Falck, Discipel Biering, 8 Dækspassagerer; til Kiel; Fru Oberstinde Glahn, Grosserer Mestern og Frue, Lehnsgreve Raben med Grevinde, Jomfru og Tjener, Grevinde S. Raben, Propr. Hennings, i Dækspassageer. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Pakkeposten: Mad. Saxild med Datter, Cand. Barfoed, Jfr. Lassen, Alvis Hvidt, Hr. Scharf, Cand. Schmidt, Jfr. Møller, Discipel Muhle, Hardelsbet. Røepstorff, Gartner Fotz; med Personposten: Seminarist Thorstesen, Hr. Horup, Greve Schmettau, Jfr. Naumann, Contoirchef Rathie, dHrr. Winther og Jørgensen; udenfor Posterne: Forvalter Gath, Gartner Gentzmed Kone, Baron Rosenørn Lehn, Propr. Grandjean, Fuldmægtig Hansen med Kone, Greve Danneskjold Samse, Baron Knuth, Justitsraad Schumacher, Kammerjunker Rosenørn. -Med "Løven fra Kjøbenhavn: Pastor Sidenius, Discipel Sehest d. Handlende Levin, Stud jur. Jbsen, Hr. Leuning, Jfr. Paulsen, Fru Holm, Cand. theol. Clausen, Studenterne Holch, Eckart og Clod, Exam. jur. Calembourg, Jfrne. Ernst og Raahauge, Handelsbet. Huus med 2 Søstre, Stud. jur. Brabrand, Discipel Fibiger, Cand. Broe, Stud. jur. Friberg, Fuldmægtig Groth, Foureer Næsted, Stud, Kirkegaard, Landskabsmaler Brendstrup, Farver Buch, Jfr. Holm, Pigen Ancher, Fru Katterup, Kammager Gold, Handelsbet. Bjerg, Frøken Blom, Stud. Lütken, Mad. Mahler, Jfr. Riecheel, Smedem. Jørgensen med Datter, Veiopsynsmand Schuster med Kone og 2 Børn, Dyrlæge Rasmussen, Mad. Rasmussen med Sø og Pige, Landsoverretsprocurator d'Auchamp, Mad Mariager, Stud. Rasmussen, Mad. Bang, Propr. Knutzen, Propr. Jørgensen med Frue, Toldbetjent Lorenzen, Jfrue, Byrsting og Tidemand, Handelsbet. Røepstorff, Jfrne. Leth og Gierding, Discipel Gad, Fru Broe, 18 Dækspassagerer; fra Kiel: Grev Gersdorff-Hardenberg-Reventlow, Grev L. Reventlow med 3 Døttre, Jomfru og Tjener, Propr. Tesdorpf med Frue, Farver Falenkam, Jfrue, Falenkam og Meding, Etatsraad Friis med Datter, Baronesse Bertouch-Lehn, Fru Görtz med Datter, dHrr. Wattson og Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Udenlandske Efterretninger. Det bekræfter sig, at de Underhandlinger Hr. Rossi har ført i Rom med den hellige Stol angaaende Jesuiterne i Frankrig, have ledet til det Resultat, at Jesuiter-Congregationen vil ophøre at existere i Frankrig og frivillig opløse sig; deres Ordenshuse ville blive lukkede og deres Noviciater hævede. Denne Eftergivenhed af Paven har vakt Forbauselse hos Jesuiterne i Frankrig, og iblandt disse og deres Velyndere spores der en betydelig Bevægelse, af hvilken man mener der vil fødes en høitidelig Protest mod den pavelige Stols Befalinger. Pariserbladene ere opfyldte med Beretninger om en høist fatal Proces, hvori et Medlem af en af Frankrigs anseteste og rigeste Familier er bleven indviklet. Det er nemlig Prindsen af Berghes's 22aarige Søn, som har gjort sig skyldig i Forfærdigelse og Udgivelse af 25 falske Jockeiklub-Jettons, hver paa 1000 Fr. Man søger at fremstille Sagen, som hidrørende fra Aandsforvirring; men den retslige Undersøgelse har allerede taget sin Begyndelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Prindsen er en Svigersøn af den rige Banquir Sellieres og havde, foruden sin Kones Formue, en aarlig Rente af 50,000 Fr. Sin Opdragelse skal han have faaet hos Jesuiterne. Fornemme Bedragere have vel altid existeret; men lærerigt for vor Tid er dog alligevel dette Tilfælde, med Hensyn til den Opdragelse, som denne unge Fyrste har faaet. Han har aldrig besøgt nogen offentlig Skole eller noget Universitet, men, for at han skulde blive ret from, havde hans Forældre givet ham en Jesuit til Hovmester, der endnu bestandig stod ved hans Side. Uden selv at have nogen anden Villie, end hans Forældres og Hovmesters, lod han sig ogsaa for 11 Maaneder siden formæle; men, trods hans umaadelige Formue, havde han slet ingen Penge imellem Hænderne og kunde ikke disponere over den ubetydeligste Sum, uden derfor at aflægge Regnskab til Abbeden, hans Hovmester. Han hørte næsten aldrig andet end Bønner og Samtaler og religiøse Gjenstande, og turde aldrig tage nogen anden Bog, end en Bonnebog, i Haanden. Før sin Formæling havde han aldrig været i noget Theater; thi man havde forestillet ham Samme som et sandt Helvede paa Jorden, og Dands skyede han som en Dødssynd. Da han efter sin Formæling havde faaet nogen meere Frihed, fik han snart Smag for Theaterbesøg, og især interesserede Dandserinderne ham meget. For at kunne gjøre en smuk Dandserinde en Foræring, uden at have Behov at aflægge sin Hovmester Regnskab derfor, lod han sig forfærdige de falske Jettons; men, som det lader til af Forhøret, har han ei engang havt Begreb om, at han derved begik nogen Forbrydelse, og da man oplyste ham derom, spurgte han naivt, hvorlænge hans Straf da vilde vare, og om han saa igjen, ligesom før, kunde komme i Selskab, Den ulykkelige unge Fyrste er, som man seer, et afskrækkende Exempel paa en bagvendt Opdragelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Den bekjendte franske Romanforfatter Victor Hugo, Medlem af Pairskammeret, skal stilles for Pairsrettens Skranker for at have levet i utilladelig Forstaaelse med en bekjendt Malers, Hr. Biards, Hustru.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Den mexicanske Congresses Beslutning, at anerkjende Texas's Uafhængighed, paa det Vilkaar, at den ikke indtræder i det nordamericanske Statssamfund og betaler Mexico 20 Mill. Dollars, stadfæster sig fuldkomment. Grændsereguleringen skal overdrages England og Frankrig. Alligevel troer man ikke at det vil komme til noget Brud imellem de forenede Stater og Mexico; men en americansk Escadre ligger dog endnu bestandig ved Vera-Crux.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Det den 7de Juli fra Sidney til Falmouth, ankomne Skib "Midtlothian bringer Efterretning om at Mandskabet paa det engelske Krigskib Hazard og de engelske Tropper paa Ny Seeland, vare komne i Haandgemæng med de Jndfødte, som havde sønderrevet det engelske Flag og afbrændt Staden Korararika. Omtrent 100 Jndfødte og 18 til 20 Englændere vare dræbte eller saarede, iblandt de haardt Saarede, var ogsaa Commandeuren paa "Hazard". Alle engelske Colonister havde begivet sig til Auckland. Roligheden var imidlertid allerede gjenoprettet. Den 24de Juni constituerede sig i Berlin en med materielle og aandelige Kræfter riigt udstyret Forening til Anlægget af en tydsk Coloni paa Moskitokysten, i Mellemamerica, hvor der til den Ende skal kjøbes en Landstrækning. Fyrst SchönburgWaldenburg og Regjeringsraad Fellechener staae i Spidsen for Foretagendet:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Medens man i de fleste mahomedanske Lande endnu holder strengt over det i Koranen efter Mose Lov optagne Forbud mod at afbilde Mennesker, af taabelig Frygt for ikke at ledes til billed-Tilbedelse, har man derimod i Bayern, hvor Konsten som bekjendt drives med megen Opoffrelse, allerede forflere Aar siden indført en meget sindrig Straf for dem, der gjøre sig skyldige i Tilsidesættelse eller Krænkelse af den pligtskyldige Ærbødighed mod Kongen. Slige Forbrydere maae nemlig offentlig paa deres Knæ bede et Portrait af Kongen om Forladelse. Denne Straf er igjen nylig i Müncher bleven anvendt mod en Typograph fra Berlin, som desforuden var dømt til 1 Aars Tugthuusarbeide og Landsforviisning; men Kongen af Bayern har været saa naadig, at formilde denne Deel af Dommen til 6 Maaneders Fængsel og Eftergivelse af Landsforviisningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Under 23de f. M. har Hs. Majestæt Kong Oscar sanctioneret det norske Storthings Beslutning til Lov om Ladestedet Brevigs Overgang til Kjøbstad. - Paa Kongens Fødselsdag aabnede i Christiania en Centralforening sigtende til Afhjælpelse af offentlig Elendighed er midlertidigt Contoir, for at bidrage til at forskaffe arbeidsløse og især fra Strafanstalterne udgaaede Mennesker sat i Virksomhed enten ved at faae dem i tjenlige Conditioner, i Haandværkslære, udsatte paa Landet eller og paa nogen anden Maade. – De norske Studenter indbyde til Stiftelsen af en Sangforening, hvortil man alt længe har følt Trang, og hvilken Mangel især er bleven tydelig og følelig ved den nys tilendebragte Sammenkomst med de svenske og danske Studenter, ved hvilken de Norske aldeles maatte forholde sig stumme, hvad Sang angaaer, medens deres andre nordiske Kammerater, især Upsalenserne, særdeles bidroge til at forskjønne og hæve Festmøderne ved deres herlige og velordnede Sang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Dødsfald. Tirsdagen den 8de Juli d. A. behagede det den algode Gud, ved en blid og venlig Død at ende min elskede Søsters, Jfr. Johanne Sophie Anchers, Lidelser, dem hun med en sand Christens Taalmodighed havde baaren Hvad hun har været for mig og min Familie de 33 Aar, hun har glædet mig med sit Ophold hos mig, og hvad vi Alle have tabt ved hendes Bortgang fra os, ville alle de, som have kjendt hende, formaae at bedømmeÖstofte, den 9de Juli 1845. Kofod Ancher Nye Hartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Condition. Hvor en rask Dreng, som i et Par Aar har været i Møllerlære, kan faae Condition til 1ste November, anviser Hr. Kjøbmand Dresler i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Jnteressenterne for Vaalse Vigs Jnddæmning afholder en Fest paa Storholm den 27de ds., der begynder og Eftermiddagen Kl. 4, hvortil Enhver indbydes. For Restauration samt Musik og Brædegulv vil der blive draget Omsorg. Alstrup, den 16de Juli 1845. P. Steffensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Dampskibsfart. Fra Gaabense afgaaer det solide og elegant indrettede Dampskib "Loven hele Sommeren: Til Kjøbenhavn, (anløbende Kallehave & Koster) hver Løverdag Morgen Kl. 6-7. Kiel hver Mandag Eftermiddag Kl. 45. Fragten er: 1. Pl. 2. Pl. Dækket. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Mellem Gaabense og Kjøbenhavn 3 8, 2 8. 18. Kallehave & Koster..... 132. 180. = 48 Kiel........ 748, 532. 264. Børn betale det Halve. Rabat gives ikke. Løvens" Farter paa Kiel ere saa nøie som muligt forbundne med Jernbanetogene til Altona. Reisende som ville benytte dette Dampskib anmodes om at være her til det forstangivne Klokkeslet, hvor Jndskrivning skeer hos Gaabense Dampskibsexpedition, den 16de Juli 1845. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-17
Skipper Ring Nielsen afgaaer først i næste Uge til Flensborg og medtager Fragtgods og Passagerer. Nykjøbing d. 17de Juni 1845. P. Petersen, Commissionair.