Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-10
Den ulykkelige Parkers Proces og Forsvar, Dødsdom og Henrettelse, men allermeest hans bodfærdige Omvendelse sysselsætter i denne Tid overmaade de engelske Journalister. Hans Dom blev fuldført den 30te Junii, og han døde efter alles Vidnesbyrd som en bodfærdig Synder. - Saa meget skal af de over ham holdte Forhører være klart, at Matrosoprøret lige saa lidt var stiftet eller næret ved udenlandske fiendtlige Jndskydelser som ved Jndvirkning af anseete Personer fra Engelland selv. En af Hovedpunkterne, som især fældte Parker, var, at han, da Skibe, Repulse deserterede fra Rebellerne, kommanderede paa Skibet Monmouth til at skyde paa samme, og selv brændte en Kanon flere gange af. J sit Forsvar, som han selv holdt med megen Anstand og Veltalenhed, beraabte han sig paa sine Hensigters Reenhed, paa den megen Blodsudgydelse, han som udvalgt Præsident for de Delegerede havde afværget, og ventede af sit Fædreland, at det lod ham vederfares Retfærdighed. Ogsaa Lord Northesk og Kapitain Knigth vidnede begge til hans Fordeel, ligesom og hans Kone ingav en Bønskrivt til Dronningen for sin Mand, og lovede at betale 1000 Guineer til Folkene i det Kongelige Slot, dersom hans Liv kunde blive ræddet; men alt forgieves Da Dødsdommen var ham forelæst, erklærede han at han villig underkastede sig samme, da han var uskyldig for Gud, og haabede, at hans Død maatte vorde et Soning offer for hele Landet, hvorfor han ogsaa bad om Pardon for de øvrige fængslede Matroser, da de vist vilde vende om til deres Pligt igien. - Maatte det nu kuns opfyldes, hvad et engelsk Blad siger: "Parkers Dom maae være en nyttig Lære for alle brittiske Søemænd og overbevise dem om, at Oprør og Excesser kuns forskaffe dem en øieblikkelig Trium. - Krigsraadet fortsætter sine Forhør over de andre Oprørere. Man ventede hvert Øieblik at høre Dommen over 9 af de Delegerede paa Krigskibet Leopard, som hørte til Admiral Duncans Flaade og ved deres Anstiftelse, blev ført fra Parmouth til Nore. Af de 4 Oprørere paa Fregatten Pompee (af Lord Bridports Eskadre) bleve de to, Johnson og Aschley, den 29 Junii hængte paa denne Fregat ved Spithead, de to andre erholdte derimod Kongelig Pardon. Ligesaa er Lee, Hovedmanden for de Søefolk, som for nogen Tid siden begyndte Uroligheder i Plymouth, og vilde stikke Magasinerne sammesteds i Brand, befrie de franske Fanger a., dømt til Døden. Endnu sidde 30 til 40 Deelegerede paa Skibet Neptun og vente samme Skiebne. - At Oprørsaanden blant de brittiske Søefolk alligevel er intet mindre end qvalt, sees deraf, at paa det kongelige Krigskib Beaulien, som befinder sig i Dünerne, udbrød for nogle Dage siden Uroligheder, da en Deel af Mandskabet forlangte, at to af deres Anførere, som vare arretterede, skulde sættes i Frihed. Tumulten blev vel bilagt, men dog ikke uden Blodsudgydelse, saa at 13 Mand bleve saarede og 2 dræbte. 14 af Ophavsmændene ere nu Fængsel og vente deres Dom. Paa Fregatten Phønix ved Plymouth yttrede sig ogsaa for kort siden oprørsk Sinde lang blant Matroserne, som dog strax blev undertrykt og 5 af Stifterne lagte i Lænker. Uagtet der paa den Bridportske Flaade skal herske den beste Disciplin, og nogle Forbrydere alt have faaet den tilbørlige Straf, er dog Kommunikationen mellem Skibene paa Baade forbudet; alle Ordre gives ved Signaler a. -