Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-07-22
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den Carlistiske Bandeanfører Felive er bleven skudt, efterat flere Forhør over ham vare optagne for at komme til Kundskab om hans Bande Frankrig. Om Hertugen af Orleans's Død hed der det: Hele Paris er i Bestyrtelse; det Jndtryk, som denne Begivenhed har frembragt, lader sig ikke skildre; i ethvert Ansigt sees Smerten, og den almindelig elskede Prindses Død holdes for en Nationalulykke. Da den nuværende Thronfølger i det i politisk Henseende meest bevægede Europæiske Monarchier et umyndigt Barn paa 4 Aar og den regierende Konge en Mand paa 69 Aar, saa er Spørgsmaale, on Regentskabet, som maa indtræde, ifald Kongen døer, det første, som fremstiller sig for Aanden. Man sagde den 14de i Paris, at en Lov over Regentskabet, hvorfor Chartet ikke havde sørget, vilde blive omhandlet i næste Session. Den kongl. Familie er som let lader sig begribe, i den dybeste Bedrøvelse; men Kongens Sjælestyrke ved denne haarde Prøvelse opvækker almindelig Beundring. Derimod er Dronningen utrøstelig. Hertugens jordiske Levninger er foreløbigt hensatte i Capellet i Neuilly. Om Begravelsen er endnu Jntet afgjort. – En Beretning fra Reapel af 5te d. M. melder, at den Franske Flaader ankommet dertil under Admiral Hugons Commando. Den bestaar af 5 Linieskibe, 4 Fregatter og et Dampskib. – Fra Algier berettes en dristigt men grusom Vaabendand. General Changarnier var for nogen Tid siden brudt op med sin Division fra Blidah for end mere at udvide den af Araberstammern paabegyndte Underkastelse. Han bivouakerede 30 Mil fra Algier ved Bredderne af Schelif, hvor han ventede flere Stammers Underkastelse. Da han recognoscerede paa en Høi, blev han i en Afstand af nogle Mile er uhyre Støvsky vaer. Da han formodede, at det mulig var Caravaner, som udvandrede i Retningen til Østen, befalede han Obersten for det første Jægerregiment ufortøvet at begive sig paa Veien med sine 300 Ryt. tere. Jægerne satte sig op uden at sadle og rede med Lynets Hurtighed imod det betegnede Sted. Men stor var deres Forbauselse, da de kom paa en Bakke og derfra i en lille Afstand saae 15000 Arabere, hvoriblandt 4000 velbevæbnede Ryttere, som med al deres Eiendom virkeligt vare paa Veien til Ørkenen og altsaa i Begreb med at vandre ud. Paa at vende om var der altsaa ikke at tænke; thi i dette Tilfælde vilde de Arabiske Ryttere, naar de kjendte de Franskes Svaghed, forfølge dem og nedhugge dem indtil sidste Mand. Obersten commanderede altsaa fremad idet han betydede sine Soldater, at der ikke var den nogen anden Vei tilbage end med Sablen i Haanden, at seire eller døe. Med Mod brød den lille Skare, imod den stærke Fjen ; en rasende Kamp udviklede sig; Araberne kæmpede nogen Tid med haardnakket Tapperhed; men til stor Lykke for de Franske, hvis Skare Fienden holdt for meget talrigere, og i den Formening, at der bestandigt rykkede nye frem kunde Araberne ikke holde Stand. Skriget af de flygtende Koner, Børn og Oldinge, som vare beskjeftigede med at redde deres Sager, bragte den største Uorden tilveie i de kæmpende Araberes Rækker. Snart gredes Alle af en panisk Skræk, og kun betænkte paa Flugten kastede de deres Vaaden fra sig og søgte saa hurtigt som muligt at undløbe Jægerne. Men disse havde nu vundet Spil; der fulgte et frygteligt Blodbad; flere hundrede Lig bedækkede Kamppladsen, og Følgen af Kampen var 3000 Fanger, 100 Heste, 1500 Kammeler og 20000 Muul æsler, belæssede med kostbare Sager, 16000 Stkr. Qvæg, Oxer, Faar og der. Forsynet med dette Bytte vendte Jægerne tilbage og mødte paa Halvveien den forbausede General Changarnier, som rykkede frem med sit Jnfanterie. De Franske tabte i denne Træfning nogle og tyve Mand. - En al Ordonnants af 15de Juli sammenkalder Kamrene til den 26de d. M. En Lov angaaende Regentskabet skal fremlægges ved Sessionens Aabning. Som man forsikkrer, er det besluttet, at Kongen i egen Person vil aabne Kamrene. Man vil vide, at Løven angaaende Regentskabet ansætter en Alder af 18 Aar til Fuld myndighed for Greven af Paris. Hans Opdragelse skal overlades Hertuginden af Orleans. Hertugens Begravelse skal først finde Sted i de første Dage af August; det hedder, at der skal anlægges Sorg i fire Maaneder. Alle Officerer af Pariser-Garnisonen bære Flor om Armen. Det kgl. Bibliothek og flere andre Bygninger ere lukkede.