JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
Oplagsstedet paa de i Aarhuus Stiftstidende a 79 averterede Fortepiano Oplag fra det marschalske Fabrik, er hos velærværdige Hr. Pastor Jahnsen paa Gravensgade, som foreviser Instrumenterne. Laur. A. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
J Stedet Ns 615 paa Vestergade har Undertegnede, som nylig er kommen hjem fra Kjøbenhavn, medbragt at Udvalg af de moderneste Sommerhatte til billige Priser, I. Seeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
Gode nye Gaasefyld. ere atter arriverede hos C. B. Christensen, jun. Doulas Hør-Lærreder, 3/4 Al. brede 20 S. 4 1/2 Qv. brede 18, engelske Maskin lærreder 178, fine blegede Hørlærreder 22 a 24 Alen, Ueulzener blegede og ublegede Lærreder, de sidste meget svære og tjenlige til Rapsseil, ere nylig arriverede hos C. B. Christensen, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
En gift theologisk Candidat, der er bosat i NærhePension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
den af Aarhuus som Manuducteur og Privatlærer, ønsker et Par flinke Drenge i Huset. Foruden den regelmæssige almindelige Underviisning, kunne de ogsaa erholde Jnformation i de gamle Sprog. Tydsk og Fransk tales jevnligt i Huset. Anmeldelser bedes indleverede paa Adressecontoiret i Aarhuus, mrk. Milano. Seminarist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
En fortrinlig dygtig Seminarist med udmærkede Anbefalinger, og som foruden det sædvanlige kan undervise i Musik, kan strax erholde en Plads ved et Jnstitut, i en By paa Jyllands Østkyst. Helst ønskes personligt Møde i Aarhuus, foreløbigt bedes Breve og Documenter aflagte hos Candidat Almquist i Aarhuus, mrk. W. C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
En Schweitzer, der i flere Aar har forestaaet Hollænderier, og om hvis Forhold og Duelighed dertil kan forevises fortrinlige Anbefalinger, ønsker sig strax anbragt som Meieribestyrer og vil medbringe 1 Hest og Vogn til Brug ved Meieriet, Nærmere Oplysning giver Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-13
For en 14 Dage siden kom en hvid og sort Hønsehund tilløbende, som kan afhentes hos Skytten paa Rosenholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
No 82. den 14de Mai. Løverdagen Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus S. Stifts-Tidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Blandinger. En ganske sælsom Naturbegivenhed har nylig sat Beboerne af den græske Stad Tripolizza og sammes Omegn i Forbauselse. Den 24de Marts, om Morgenen Kl. 8, faldt nemlig sammesteds en rød Regn, der bestod af et temmelig tykagtigt Fluidum J London vises en fuldstændig Beenrad af et fossilt Dyr, som man har fundet i et forhenværende Flodleie i Amerika. Størrelsen af denne Beenrad forholder sig til den største Elephant som en Tiger til en Kat; thi den holder 25 Fød i Høiden og 20 i Længden. Fra Hovedskallen gaae hen paa Siderne 18 Fod lange bøiede Horn, ligesom Oldenborrens Folehorn, foruden Elephantens sædvanlige Hugtænder, som dette Dyr ogsaa har. Der fremvises ogsaa et Antal Pilespidser, som man har fundet paa samme Sted, hvilket synes at bevise, at der paa dette Dyrs Tid ogsaa har levet Mennesker, og at det, forfulgt af disse, har villet frelse sig ved at styrte sig i Floden, og der fundet sin Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
J Underhusets Møde sidstl. 2den Mai - skrives der fra London – forelagdes den saakaldte National=Petition, eller den med 3,317,700 Underskrifter, forsynede Chartist Petition, der indeholder Klage over den herskende Nød, samt over, at kun Aristokratiets Jnteresser blive varetagne i Underhuset. Medens Petitionen blev læst – siger "Chronicle" – laae Pergamentet, som indeholdt de 3 Millioner Petitionairers Underskrifter, i en Dynge paa Gulvet, og de var et besværligt Arbeide at faae det bragt bort. Den var, foran en uhyre Menneskemængde, bleven i Procession baaret til Underhuset af 16 Mand, som dertil vare valgte af de forskjellige Haandteringer i Hovedstaden. Den bares paa en Stellads, der var bygget til samme Brug og prydet med Baand og andre Zirater, og i de Gader, Processionen passerede, vare alle Vinduer fyldte med Tilskuere. Efter Petitionen bares et stort sort Flag med Jndskrift: Vi kræve Retfærdighed!" Paa den anden Side af Flaget var en Fremstilling af Blodbadet i Manchester. Efter dette Flag bares en Stang med Frihedshuen, og derefter atter nogle Faner med betydningsfulde Jndskrifter, saasom: "Forenede staae vi - adskilte falde vi"Retfærdighed – Folkets Charte, Jngen af os overgiver sig." Endvidere: Ethvert Menneske er født fri- Gud har givet Mennesket lige Rettigheder." Efter hver Fane fulgte et Musikkorps. Hvor den Fane kom frem, hvorpaa der stod "O'Connell, Folkets prøvede Kæmpe!" blev den hilset med Jubel. Det Hele gik for sig uden ringeste Uorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Den franske Finantsminister Humann døde af at en Pulsaare sprang, hvoraf ogsaa hans Fader og hans Broder vare døde. Endnu 5 Minuter før hans saa uventede Død var hans Svigersøn, Vicomte de Germin, hos ham. Hr. Nouton, som efter ham i Forretninger, traadte ind i Ministerens Cabinet, fandt Hr. Humann med Legemet bøiet over den ene Side af Lænestolen, Hovedet liggende paa Skrivebordet og den ene Haand hængende ned. Den Sætning, han havde nedskrevet, da Døden ramte ham, var ikke fuldendt, og Pennen var endnu fugtig. Dagen forud bemærkede en af de høiere Embedsmænd i Finants ministeriet, som arbeidede med ham, at han havde en let Hævelse paa Kinden, og spurgte ham, hvad han feilede, hvorpaa Hr. Humann svarede: "Det er Jntet; men jeg føler, at det snart er ude med mig. Det Liv, jeg fører, udmatter og udtømmer mig; jeg har ikke længe at leve. Nei, jeg gjentager Dem det, jeg har ikke længe at leve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Da den rige Pariser Banquier Lefevre erfarede Humanns Død, blev han bleg og udbrød: "Aguado, Humann, døde. Altsaa Millionairerne ogsaa (Dette fortælles i det sidste Js, som udkom af Hamburger „Neue Zeitung" Aftenen for saa mange af Hamborgs Millioner sank i Gruus og Aske. – Ja visseligen mindes, som i samme Blad nyligen bemærkedes, de Rige og Mægtige i den sidste Tid alvorligen om Liighedens store, saa let forglemte Lov, at ogsaa de staae i Guds Haand, saavelsom de Fattigste og Mindste."To Englændere trak i et Vertshuus Lod om, hvor af dem der skulde hænge den Anden. Den Tabende indvilligede uden videre og lod sig klynge op ved den nærmeste Lygtepæl. Strax efter at dette var skeet, kom en Vægter, der saae ham sprælle, og skjar ham ned. Den Hængte levede endnu, kom til sig selv, blev rasende, overfaldt Vægteren og gjengjældte hans Tjenstvillighed med Næveslag, idet han erklærede, at han havde Ret til at lade sig hænge, han havde trukket Lod og tabt, og hans Ven havde gjort sin Pligt, Derpaa begav han sig til sin Ven og bad ham omden Velvillie, endnu engang at hænge ham. Men førend dette kunde skee, bragte man Begge i Fængsel. Da de havde udstaaet Straffen, hængte de sig Begge, Enhver især. En Kone i en spansk By havde, paa Grund af gjentagne Stridigheder, forladt sin Mand om Morgenen tidlig og var gaaet til en Lovkyndig, for ved dennes Hjælp at faae Skilsmisse. Sandsynligviis havde denne ikke kunnet give hende noget Haab. Hun kom derfor tilbage, nærmede sig Manden med hyklerisk Anger, bad ham om Tilgivelse og vilde til Tegn paa Forsoning kysse ham. Dog idet Manden, velvillig nærmede sig hende, stødte hun ham en stor Synaal ind i Struben; Saaret, skjøndt farligt, var dog ikke dødeligt, og hun blev bragt i Fængsel, efter at man havde taget det lumske Mordværktøi fra hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
J mange Egne i det sydlige Frankrig hersker en fra gammel Tid nedarvet Skik, ifølge hvilken en Mand, naar han lader sig slaae af sin Kone, bliver sat paa et Æsel, og det med Ansigtet vendt mod Halen, og saaledes under stort Tilløb ført omkring i alle Gader. Nogle unge Mennesker i Chalagnachavde saaledes for kort Tid siden, i Følelsen af deres Mandsværdighed, udøvet denne Skik mod en stakkels af sin Kone banket Mand, og gjort ham til Spot for hele Byen. De kaade Mennesker bleve imidlertid satte under Tiltale og dømte til at betale 100 Fr. Bøder, foruden Skadeserstatning til den ufrivillige Rytter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Nogle reisende Englænder besøgte for kort siden Staden Palermo i Sicilien. Blandt Byens Mærkværdigheder toge de ogsaa en elegant Have i Øiesyn. Her kom de til et Lysthuus, paa hvis Dør stod skreven: "Aabn mig ikke!" Dette Forbud forøgede deres Nysgierrighed til at handle lige imod Forskrivten. De aabnede Døren, men idetsamme sprøitede dem en stærk Vandstraale lige ind i Ansigtet. Denne Jndretning var et Legeværk af Eieren imod Apetitten til forbuden Frugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Nylig døde i London den berømte Kunstberider, Ducron, der ofte pleiede at fortælle følgende Begivenhed fra sin Ungdom: Da han, som Dreng, var med sin Faders Beriderselskab i Bath, styrtede han under en Forestilling af Hesten, og brak det ene Been. Fem Minuter derefter hørte Publicum Drengen, der nys var baaret ud af Circus, ynkelig skrige. Hans Fader bankede ham nemlig i Stalden med Ridepidsken, fordi han havde brækket Benet. Midille Racheel vil i Sommer give nogle Gjæsteroller i London, og har derom accorderet saaledes: Hun spiller i 2 Uger 6 Gange, og erholder for hver Forestilling 200 Pd. St., og efter alle sex en Benefice, hvis Jndtægt er garanteret hende med 25,000 Fr. H. C. Andersen fortæller i sin nylig udgivne En Digters Bazar at han i Piræus traf en fyensk Bondekarl, der i Aaret 1834 var fulgt med Consul Falde dertil og havde giftet sig der; da hans Herskab reiste, blev han tilbage. Han kunde nu ikke tale Dansk, heller ikke Tydsk eller Græsk, men alle tre Sprog gik imellem hinanden, blandet med italienske Ord. J Bologna er en Doctorinde og Professorinde i Fødselsvidenskaben ved det derværende Universitet, ved Navn Anna Maria Delle=Donne, afgaaet ved Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
J Tydskland hængte sig nylig en 73aarig Mand, fordi en ung Pige, han havde forelsket sig i, ikke vilde have ham til Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
J Berliner Jntelligensblatt" bekjendtgjorde nylig en Mand, at han, af Mangel paa Plads, vilde ombytte en feilfri Hoppe med en anden. En Kjøbmand, som anmeldte sin Kones Nedkomst, undertegnede Avertissementet: N. N. & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Den som Forfatter af spøgefulde Annoncer bekjendte Viinhandler Louis Drucker i Berlin bekjendt gjorde for en Tid siden Følgende: Ved et lykkeligt Tilfælde er jeg kommen i Besiddelse af en Buxesele, som den berømte List har brugt. For at forekomme mange Berliner Damers Ønsker, der ingen Erindring, have om ham, vil jeg udparcellere dette Klenodie i ganske smaae Stykker og lade, saalænge den kan strække til, Enhver faae en lille Ende Den norske Hurtigløber Mensen Ernst agtede, ifølge Breve fra Moskau af 12te April, den 1ste Mai at tiltræde en Spadseretour til Jerusalem, og meente at naae den hellige Stad i en Tid af 30 Dage. Paa Tilbagetouren vilde han, for Curiositets Skyld, gjøre et Svip igjennem de asiatiske Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
De hamborgske Blade begynde igjen, skjøndt i indskrænket Omfang, at komme frem for Publicum. "Nachrichten vrimler af offentlige og private Annoncer, der referere sig til Branden og i hvilke man ligesom igjen søger at orientere sig efter den almindelige Forvirring, og hvori de opholdte og igjen i Gang komne Forretningsbrancher give Livstegn fra sig, og atter sætte sig i Forbindelse med Publicum. J det brandlidte Hamborg trænger atter – hedder det fra Altona nyt Liv frem af Ruin- og Gruusdyngerne, og allerede viser sig den dristige, aandstærke og udholdende Nationalitets mægtige Reproductionskraft, ligesom dens Mod, Standhaftighed, Besindighed og sande Borgersind allerede viste sig i de nys overstandne Farens Dage. De Ruiner, som ikke brænde mere, blive bortskaffede, medens Sprøiterne endnu have fuldtop at bestille paa andre Steder. Velgiørenhedssandsen, kraftig understøttet af de udenlandske Naboer, vinder nu meer og meere omfattende Virksomhed. Ved Siden af den almindelige Hjelpeforening have dannet sig andre Foreninger i mere indskrænkede Kredse. (Storhertugen af Mecklenborg har sendt 30,000 Mk. B.) Hvad der for Øieblikket føles meest Trang til, er, foruden Sengeklæder og Klædningsstykker, de Syges og Saaredes Anbringelse udenfor Hamborg. Ogsaa vender nu en stor Deel af den Strøm af Mennesker som vare flygtede bort derfra, efterhaands tilbage igjen dertil. (Den eneste Gjæstgivergaard som i det afbrændte District er bleven staaende, skal være die Sonne" i Neuen wall.) Foruden det tidligere omtalte Militair er senere ankommet en Afdeling baade fra Bremen og det Preussiske. En Deel deraf bivouacerer paa Helligaandsmarken. Til Altona var indtruffet noget Jnf. fra Glückstadt og en Kommando Dragoner fra Jtzehoe. Et Comp. lauenborgske Jægere var indtruffet til Wandsbeck. Fangerne i det afbrændte Tugthuus vare transporterede tilsøes til Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
J mangfoldige Aar havde man i Hamborg været vante til, at en saakaldet Klokkeild, som det der hedder, sjeldent fortærede flere end 3 eller 4 Huse, og den Tanke, at Hamborg ikke kunde brænde, var tildeels saa fast indgroet, at selv mange af Sprøitefolkene ansaae det for en Umulighed. (For 200 Aar siden afbrændte Staden dog saagodt som ganske. Hamborg er anlagt i Begyndelsen af det niende Aarhundrede af Keiser Carl den Store.)Der gjøres alt Muligt for de Brandlidte. Baraquer og Telte opslaaes paa alle Kanter, og Mad. koges til dem i store Bryggekjedler. Da det førstegang blev dem forkyndet, at de vilde faae varm Mad, yttrede sig den meest rørende Glæde, og denne uventede Qvægelse syntes som paany at oplive de Ulykkeliges sjunkne Mod. To Ladninger Brød vare komne fra Ottendorf, fra Curhaven var sendt Fartøier fyldte med Victualier, osv. Vel er Trængselens og Nødens Stund en Sorgens Tid - hedder det i et Brev fra Hamborg - men den er ogsaa en Opløftelsens Tid, idet forhen uahnede Kræfter derved udvikle sig." "Da jeg i Gaar Eftermiddags - skriver samme Mand fra N. Jungfernstieg betragtede Ødelæggelsens Skueplads omkring Alsterbassinet og i det samme saae en Regnbue som hvælvede sig over Jacobi Kirketaarn og det sidste District hvor Branden rasede, traadte en Mand, tilsyneladende af Haandværkstanden, hen til mig og sagde: "Det var en Jldsøile! Jkke sandt hvorhos han tilføiede: "Men Gud sagde, jeg vil være Eder naadig, og han drog sin Bue hen derover."Med "Børsenhalle, afbrændte en Bogsamling paa 5000 Bind, bestaaende af Alt hvad der vedkom Handelsfaget, saasom Lexica, statistiske og historiske Værker, &c. Dette Establissement havde kostet Entrepreneuren, Hr. G. v. Hosstrup, over 700,000 F. Bco. Hallen havde over 1800 Abonnenter, af hvilke hver betalte 50 i Bco om Aaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Fredag og Løverdag havde Frygten for Uroligheder været meget stor i Hamborg, og mange Liv svævede i Fare. Man havde fundet adskillige Personer, udklædte Fruentimmer a. med Beegkrandse under Klæderne og med andre Brandmaterialier. Et af disse Fruentimmer blev sønderrevet, og en Mandsperson paa frygtelig Maade masacteret af det rasende Folk. Mange uskyldige Mennesker ere komne af Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Fængslerne i Altona a. ere fulde af Mordbrændere, og Tyve, som tildeels ere grebne i Gierningen. Vistnok, for at berolige, har Senatet ladet bekjendtgjøre, at Rygtet om Mordbrændere Jntet havde at betyde, men hundrede Øienvidner kunne vidne det Modsatte. Endnu om Søndag Morgen (4de Dag) stode 6 Gader i Brand. Natten forud havde man grebet en Matros (Nogle sige en engelsk, Andre en spansk) i samme Øieblik han vilde sat Jld paa den anden Ende af Hamborg, som endnu var skaanet, og blev øieblikkelig slaaet ihiel. Salomon Heine, der selv havde givet Ordren til sit Huus's Sprængning, er foregaaet alle Pengemænd med et godt Exempel, og har allerede disconteret 6 til 700,000 Mk. Bco. Om nogle Uger haaber man, at Alt vil være i god Gang igjen, da alle Handelshuse have erklæret, at ville gjøre de største Anstrængelser for at holde Credit og Handel opret Den adm. Direction for Brandassuranceforeningen i Altona har ladet bekjendtgjøre: "at omendskjøndt Foreningen er interesseret ved den hamborgske Jldebrand, er det dog ingenlunde Tilfældet med noget betydeligt Beløb, tvertimod erholder det ved denne sørgelige Catastrophe et nyt, stort Opsving. Første Pintsedag prædiker i Domkirken til Aftensang: Hr. Cand. theol. Schøler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Prædik. anden Pintsedag. Høimesse, i Domkirken Hs. H. Stiftsprovst Lindhardt; i Frue Kirke Hr. Consistr. Brix; Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen Aftensang: Domkirken Hr. Consistr. Brix; Frue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Bekjendtgjørelser. For de mange Beviser af Venskab og Deeltagelse som er udviist mod min elskede Mand under hans langvarige Sygdom, og ved hans sidste Hvilested, maa jeg, for at min Tak kan naae til Enhver, vælge denne Vei til at tolke min og mine Børns inderligste Taknemlighed. Aarhuus, den 14de Mai 1842. Thalia Tersling født Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Theatret i Aarhuus. Mandagen den 16de Mai opføres: "Scavins Skalkestykker Lystspil i 3 Acter af Moliere. Derefter: "Nei, Vaudeville i 1 Act af Prof. Heiberg. NB. Hvis Veiret bliver godt, udsættes Forestillingen til Tirsdag. J. Müller. Til Efterretning for alle Vedkommende bekjendtgjøres. herved, at der holdes Skiftesamling i Handelshuset M.A. Kierkegaards & Søns Opbudsboe, hver Onsdag Eftermiddag Kl. 4, i Opbyderens Gaard Ns 81 paa Søndergade i Horsens, og at alle Indbetalinger til Boet modtages af undertegnede Hospitalsforstander Hjerrild, som derfor i Medcommissairs og eget Navn qvitterer. Horsens, den 2den Mai 1842. W. Schytte. C. Hjerrild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Jfølge vedkommende Arvingers Begjæring bliver den afgangne Enkefrue Kammerherinde von Leunback tilhørende og paa Nørregade her i Byen under 3 379 beliggende Gaard med Jordlod stillet til Bortsalg ved en eneste 21de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Auction, der afholdes i selve Gaarden Løverdagen den Bemeldte Gaard er i Brandkassen forsikkret for 3230 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 9 Fag 2 Etager med Kjælder, et Sidehuus paa 9 Fag 1 Etage, et Baghuus paa 9 Fag 2 Etager og 1 Halvtag paa 9 Fag 1 Etage, Alt Egebinbindingsværk med tilhørende rummelige Gaardsplads og Have, samt en Jordlod paa Byens Mark af Hartkorn 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Conditionerne, der ville blive billige, kunne forinden erfares hos Hr. Overkrigscommissair Holst her i Byen, og bemærkes: at af Kjøbesummen vil 3000 Rbd. kunne blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 23de April 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Jfølge Vedkommendes Begjæring bliver den Anders Nielsen Floes tilhørende Gaard i Ulstrup, Ørum Sogn, med tilliggende Jordeiendomme, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 2 1/4 Alb., Skovskyld, 1 Skp. 2 Fkr., stillet til absolut Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Løverdagen den 21de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at der til bemeldte Gaard, der har et Areal af 80 a 90 Tønder Agerland, foruden Eng= og Mosejord, efter Opgivende, kan holdes 20 a 30 Fæcreature og 40 Faar. Gaarden kan drives med 4 Heste og af Høe avles der aarlig 30 a 40 Læs. Af Kjøbesummen kan circa 1200 Rbd. ventes at blive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne ville blive fremlagte ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, den 15 April 1842. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Ved Proclamata, som snarest muligt læses i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have Noget at fordre i Dødsboerne efter: 1. Snedkermester Christen Thomsen i Skanderborg, og 2. Gaardmand Niels Rasmussen i Klintrup, Røgind Sogn, Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 12te April 1842. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vilblive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Thomas Jensen rygum af Karlby By, Glenstrup Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere. bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 11te April 1842. Claudi. Klode Mølle i Kragelund Sogn, Hids Herred, Viborg Amt, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., beliggende ved Landeveien imellem Viborg og Colding, kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa meget favorable Vilkaar. Møllen, der har overflødig Vand, drives ved 2 Overfalds Hjuul, og har en Rugqværn med Sigteværk, en Pilleqværn, en Brækqværn og et Boghvedeværk med Solde og Veire, er for faa Aar siden af Nyt opført og vel indrettet samt i god Stand og har god Søgning. Gaardens øvrige Bygninger af Grundmuur ere ligeledes for faa Aar siden opførte, og afgiver Stuehuset en smuk og beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Til Møllen haves Privilegium til Gjæstgiver, samt Ret til at hæve Bropenge for Passagen over en ved Møllen værende Bro. De til Møllen hørende Jorder have et Areal af omtrent 400 Tdr. Land, der deels ere opdyrkede og deels ere tjenlige til Opdyrkning. Mergel findes paa Eiendommen. Tiltrædelsen kan skee strax. Man behage desangaaende at henvende sig til Fuldmægtig Trochmann paa Dalsgaard. Gaarde og Jorder tilfals i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
Gaarden Nr 108, 14 Fag 2 Etage af Grundmuur til Gaden, hvori 8 Værelser i nederste Etage foruden Kjøkken og Spisekammer, og 7 Værelser i øverste Etage foruden Kjøkken a. med rummelige Udhuse, Gaardsplads og Hauge, samt et 8te Fag, 2 Etage Garveri=Huus, tjenlig for en Kjøbmand, Brændeviinsbrænder, Garver eller anden Næringsdrivende, tilligemed en til Gaarden hørende Jordlod paa omtrent 9 Tdr. Land paa Byens Mark, er er underhaanden at erholde tilkjøbs. Gaarden Nr 109, 2de Etager, omtrent 16 Fag til Gaden med tilhørende Udhuse og en Barkmølle med videre Tilbehør til et Garverie, med rummelig Gaardsplads og Hauge, samt en Jordlod paa omtrent 9 Tdr. Land, er ligeledes underhaanden at erholde tilkjøbs. Nærmere Underretning erholdes hos Procurator Schvensen sammesteds, der tillige paaviser Eiendommene. Gaard og Jorder i Colding tilfals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-14
En god Gaard paa 2de Etager med Kjælder under hele Huset, samt Udhuse, saaog Gaardsrum og Hauge, beliggende paa Hjørnet af Torvet og Østergaden i Colding, tjenlig for en Kjøbmand, i Særdeleshed for en Manufacturhandler, tilligemed en til Gaarden hørende Jordlod paa omtrent 7 Tdr. Land paa Byens Mark, er underhaanden at erholde tilkjøbs og kan tildeels tiltrædes, naar forlanges. Nærmere Underretning erholdes hos Procurator Schvensen sammesteds, der tillige paaviser Eiendommen. Et Teglværk, med tilhørende Redskaber, anlagt i dette Teglværk. Foraar tæt ved en Landevei, neppe 1/2 Fjerdingvei fra Veile, kan erholdes tilkjøbs, tilligemed Jordlodden, hvorpaa Værket er anlagt, bestaaende af c. 30 Tdr. Land, særdeles gode Jorder, tjenlige til al Slags Sæd, foruden Eng og Mose. Paa Eiendommen findes et Stykke god Skov, samt Mergel og Leer til Teglværket. Brændsel kan let og billigt erholdes, og Afsætning af Fabrikatet vil aldrig mangle paa denne fordeelagtig beliggende Plads. Man behage i portofrie Breve at henvende sig til Hr. Cancelliraad, Procurator Anchersen i Veile, som giver nærmere Underretning.