JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-10-26
Sorenskriveren og Skifte=Forvalteren over Ringerige og Halkingdahlen udi Aggerhuus Stift, Niels Michelsen, lader herved udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøre, at Christopher Ridder ved Hønefossen under Nordrehougs Præstegield paa Ringerige den 19de April sidstleden ved Døden er afgaaen, og Skiftet strax taget under lovlig Behandling, hvorved og Arvinger ne deels ved Fuldmægtiger og deels personlig har anmelt sig, men da der ved Revision i dette Boets Bøger og Faber er besunden, at den Afdøde har haft Regninger med adskillige baade i og uden for Sognet; og det med saadanne vil være fornøden at liqvidere førend Boet sluttes, eller i det Mindste ved Boets Creditorers Anmældelse i Skiftet, at ansee hvad Legitimation de kan have saa indvarsles, som melt, alle de, som enten i dette meerbemelte Boe kan have at fordre, eller til samme være skyldig, at de dermed anmelder eller indfinder sig i Skifte=Sessionen i samme Boe, som den 26de Novbr. anstundende er berammet at holdes paa Arve Tomten, eller og inden saadan Tid, som Loven byder, hvorved Debitorerne i sær undgaaer de Bekostninger som et lovlig Søgsmaak ellers fordrer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Wager, den 25de Septbr. 1770. Afallerbeste Oxe Talg, hvid og haard, er nogle Skip C. F. Et pund hidsendt til Forhandling; Prøven af samme Talg kan faaes til Eftersyn og Kiøbet sluttes hos Christian Flensborg, boende i det Plessiske Hotel i Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1770-10-26
I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er udkommen: En I Christens rette og udidragelige Vey til Himmelen, at Frederich Werner. Den faaes sammesteds til Kiøbs for 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Fra Archipelagus, den 6te September. Uagtet Porten anvender alt paa at giøre Dardanellerne saa faste som mueligt, for at formeene Russerne Giennemgang; saa viser dog et ganske nyt Exempel, at det dog er mueligt, til Trods for deres Kanoner, at seyle der igiennem. En Fransk og 2 Ragusiske Fahrtøyer, som vare fragtede for Constantinopel, og ikke vidste Portens givne befaling, at de først skulle melde sig ved Dardanellerne, bleve ved deres Giennemfart anseete for Russiske Skibe, og modtagne med en forskrækkelig Hagel af Kugler, som dog en gjorde dem ringeste Skade, saa at de lykkelig indløbe i Havnen for Constantinopel. Gouverneuren over Dardanellerne har desaarsag faaet en stærk Jrettesættelse af Porten, men han har søgt paa det beste at undskylde sig. En frisk Sydvest Vind kunde altsaa let forskaffe den Russiske Flode samme Lykke, dersom de skulle for Alvor forsøge at passere der igiennem; endskiønt det er kan nægtes, at der paa denne nu værende silde Aarets Tid meest blæser en Nordenvind, som kaldes Tromontane, og giør Passagen umuelig. - Ridder Thott, som forhen har været Fransk Consul hos Tartar-Chanen, er af Porten udnævnt til Jngenieur ved Dardanellerne, og han venter 500 Artillerister, som ere af en Nation, der er berømt formedelst sin Færdighed i Fæstningers Belering og Forsvar. - Russerne have nu 3 gange optaget den Provision, som er bleven sendt fra Cairo, Cypern og Morea til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Venedig, den 27de September. Fra Levante have vi intet Nyt. Det bekræftes ikke engang at det ene af Dardanellerne var sprungen i Luften. Derimod melder et Brev fra en troværdig Person i Constantinopel, at denne Hovedstad plages forskrækkelig af Hunger og Pest. Efter en pathetisk Beskrivelse over den Bestyrtelse og Forsagt hed, hvori Jndvaanerne siden det ulykkelige Slag til Søes og til Lands befinde sig, sluttes med følgende Ord: Vi ere her endelig komne til den ulykkelige Tidspunct, da ingen meere kan være sikker paa sit Liv.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Cadix, den 24de September. Den 6te hujus indløb her en Spansk Krigs Fregatte, hvis Navn man ikke veed, og hvorpaa mod Sædvane ingen maatte komme. Capitainen vilde end ikke sige sit Navn, men lod allene overlevere et Paqvet til Officieren fra Told Amtet, med befaling, at sende den strax til Hoffet. Det skeede, og den 14de hujus kom Courieren tilbage med en Paqvet, hvorpaa strax saa mange Levnetsmidler bleve bragte om Bord paa Fregatten, som behøves til dens Proviantering paa 4 Maaneder. Man formoder, at det var Fregatten St. Catharina, som i October 1768 afseilede med Fregatten Jndustrie til Buenos Ayres, og at dens Hemmelighed angik de Falklandsk. Øers Jndtagelse.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Tyrkiske Grændser, den 19de Septbr. Da Porten har tabt siden sidste Nederlag al Tillid til Storvizieren, saa har en anden Krigsmand, ved Navn MehemmedAga, efterat han er bleven udnævnt til Bassa, faaet befaling at forføye sig til Armeen, og man troer at han har Patent som Storvizier i sin Lomme. Han har alt beklædet adskillige anseelige Militair=Embeder, og har været General=Adjutant hos Storvizieren, som i denne Krig mistede sit Hoved, fordi han lod sig slaae af Fyrsten af Gallitzin.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Jtalienske Grændser, den 7de October. Vore Statsmænd ere ganske i Forvirrelse over de mange Fahrtøier, som udlosse Krigs=Provision i Egnen af Mantua, og de falde endnu meere i Forundring over de Anstalter, som giøres i Triest til en stærk Transport af Tropper ind i det Østerrigske Lombardie. Den heele Sag angaaer dog allene Garnisonernes Afløsning i de der værende Fæstninger. Jmidlertid sige dog nogle Efterretninger, at man begynder hist og her af oprette Magaziner, og at Kongen af Sardinien giør saadanne Anstalter i sine Stater, som synes at spaae en Krig, og at Genua ligeledes forsyner sine Fæstninger med flere Tropper, hvorom det heder at de giøre det derfor, saasom Floder skal lade sig see i den Middellandske Søe, dog alligevel lode sit alt i Foraaret Floder der see, og de gjorde intet.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Otranto, den 4de October. Tyrkerne skal formodentlig nu ikke massacrere flere Græker, thi Græv Orlow har ladet bekiendtgiøre at han ville lade aflive 10 Tyrker for hver en Christen som man paa Tyrkisk Side af Ondskab ombragte.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Ancona, den 6te October. Den Efterretning, at Ali Bey i Egypten har underkastet sig den heele Provints, bekræftes ved adskillige Breve fra Kiøbmænd i Egypten. Han skal alt i Spidsen for sine talrige Tropper have antaget Titel som Sultan af heele Egypten, og man seer alt Myndter med denne nye Sultans Navn. Mecca er vel ikke endnu erobret af ham, dog skal han alt have sendt endeel Tropper derhen, for snart at erobre denne af Tyrkerne saa høyt og helligt holdte Stad, som har utallige Rigdomme, For Resten har man og Efterretning, at de Russiske Skibe i Vandene af Morra næsten have i Grund ødelagt alle Dultignotternes Skibe.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Genua, den 5te October. Breve fra Marseille og Toulon melde, at det Tab, som den Franske Handling har lidt i Levante siden Krigen imellem Russerne og Tyrkerne begyndte, beløber sig over til 30 Mil lioner Livres.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Bologna, den 9de October. Just nu indløber den Efterretning at Russerne have indtaget 3 Slotte af Dardanellerne og at de stærk beskyde de øvrige.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Donau, den 10de October. J en Skrivelse fra Constantinopel af seeneste Dato meldes blant andet følgende: "J disse Dage ere 5 Russiske Krigssan, ger, nemlig 1 Capitain, 2 Underofficerer og 2 Soldater bragte over det sorte Hav hertil, og af Frygt for at de skulle blive ilde behandlede af Folket, ere de om Natten førte til de 7 Taarne, hvor Porten har ladet dem give ikke allene alt det Fornødne, men endog kostbare Klæder og skiønt "Lintøi.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Den 15de Oct. Til Wien er nylig ankommen en Courier fra Potsdam, som har fuldført sin Riden i 48 Timer, hvilket ansees for noget overordentligt. Denne Courier blev Dagen derpaa affærdiget tilbage, og det Keiserlige Hof afsendte næsten paa samme Tid en Courier til London. For kort siden tales om en offensiv og desensiv Alliance med Republiken Venedig.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
- Fra Venedig meldes at en Courier der er ankommen med Depecher fra Constantinopel, og at Rygtet nu gaaer, at Storherren har sendt alle sine Skatter til Bursa i Asien ved Foden af det Bierg Olimpia, og at han er findet, at overlade alle sine Europæiske Stater til sin Broder Bajetet, og lade sig nøye med sine Lande i Asien. Dersom dette virkelig skeer, saa vilde det Tyrkiske Riges Magt ved saadan Deeling blive meget svækket, da Aly Bey desuden har revet heele Egypten til sig.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
London, den 2den og 5te October. Breve fra Gibraltar melde at Capitain Johnsen er der ankommet med Skibet Charlotta, ladet med Korn og andre Levnetsmidler til Jndvaanernes største Glæde i Boston. Man venter hver Time adskillige andre Skibe fra America, ved hvilke man haaber at raade Boed paa Mangelen i Staden, - Saasom Keyseren af Marocco ikke har faaet de sædvanlige Foræringer, saa har han afskaaren al Communication med Garnisonen, hvilken har foraarsaget Mangelen. Den Middellandske Hav er fuld af adskillige Nationers Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
- J sidste Uge er et Antal fremmede Matroser lovet Beskiermelse, naar de vil tiene paa Koffardie=Skibene, som at Mangel paa Folk ligge stille. - Lord Charam har truffen saadanne Foranstaltninger, at han meget ofte erfarer de Enropæiske Hoffers hemmelige Bevægelser og Hensigter førende deres egne her værende Ministre. Den voldsomme Hverving med Matroser varer endnu bestandig ved, og Handelen er derved ganske standset, saasom intet Skib af Mangel paa Folk kan gaae ud i Søen. Man anmerker, at omendskiønden nærværende Udrustning er meget kostbar, belønner den dog Omkostningerne, naar den forskaffer os indvortes Enighed og Rolighed. Da adskillige af dem, som man paa Floden kalder Figliting Captains, ere udnævnte til commanderende Capitains, saa troer man at Ministerium holder en Krig for uundgaaelig.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Den 9de October. Dersom man kan troe nogle Brevsaa ere i Barcellona alle ledige Hollandske Skibe anholdte for at overføre Tropper til det Spanske America; saasnart Tropperne kan blive bragte om Bord, hvormed man alt er Arbeyde, skal de afseile. Skibenes Eiere blive rigelig betalte. Dette det Spanske Hofs Skrit giver Anledning til mange Gisninger, og man siger at den Engelske Ambassadeur, har desaarsag overgivet en Memorial til General=Staterne. Fra Calais haves den Efterretning, at ingen indfød Franskmand tør reyse til Engelland; adskillige med Passer forsyned Personer, som vare i Begreb at gaae med Paqvet=Baaden til Engelland ere blevne anholdte af Commandanten i Staden. Nogle og 30 Matroser, som hørte til Admiral Elphing stons Flode, havde en heftig Længsel efter at spise grønne Vexter, og gik derfor ubetænksom i Land ved Dardanellerne, som har Overflødighed af Vexter. Da de igien gik til Baaden, som de havde ladet med Meloner og Agurker, bleve de overfaldne af et Detachement Janitscharer og nedhugne. 22 a dem vare Engellændere. - Krigen med Spanien synes uundgaaelig, da den i Gaar fra det Madritske Hof ankomme Courier har medbragt den Efterretning, at Spanierne ikke vilde give de Falklandske Øer tilbage, og vægrede sig ved at meddeele et directe Svar paa den overleverede Memorial, under det Paaskud, at saasom vi ingen Minister havde ved de res Hof, saa vilde de meddeele deres Jnstructioner til deres her værende Ambassadeur. Jmidlertid blive alle Krigs=Tilberedelser gjorte, og vor Armee, saavel som Flode sat i en meget respectabel Stand.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
London, den 12te October. Siden i Forgaars ere af den første Minister Lord North udstedte Circulair=Skrivelser til alle Lemmerne af begge Parlements=Huse. ne, for at indbyde dem til at bivaane den nationale Forsamlings Aabning den 13 i tilkommende Maaned, da en for Nationen høyst vigtig Sag skal forelegges dem til Overveielse. Nogle meene af denne vigtige Sag er den Americanske Handel, som Græven af Charam og hans Partie forlangte at have ganske afgjort. Andre forsikre derimod at Ministerium har besluttet at forelegge Parlementet de Stridigheder med det Madritske Hof, og tage sine Forholds-Regler, efter det, som samme derom vil dømme. Det sidste er just ikke rimeligt, saasom at fore Krig og giøre Fred er en Kongel. Rettighed, hvori man ey letteligen vil eftergive noget men naar Kongen vil have Krig, saa maa Han dertil erholde Penges Bevilling, og om vi end skulle beholde Fred, saa behøves dog overordentlige Subsidier til at gotgiøre Omkostningerne paa de hidtil gjorte Krigs Udrustninger. Jmidlertid sees en saa kaldet Adresse til Nationens Representantere i Parlementet, som opvækker med gen Opmærksomhed, og tillige forud forkynder at det strax ved Forsamlingens Aabning ikke vil mangle paa Debatter (Trætter)
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Man kan ey undlade af dette mærkværdige Skrift at meddeele i det mindste nogle Stæder: "Da De mine Herrer, siger Forfatteren med første skal samles, saa tillade de mig at sige dem, at en stor og mægtig Nation, som har en Mængde Folk, der besidde Tamlenter, Retskaffenhed og Moed, forlanger deres Hielp, og at de ved alle Retfærdigheds og Taknemmeligheds Forbindelser ere forpligtigede til at beskierme og understytte samme; et Folk, som ner yderst beladt med Gield, svækket ved den sidste Krig og udplyndret af Harpier. Deres Dyd og Patriotismus maa befrie os derfra. Det staaer og i deres Magt at giøre det, og enhver af dem ner berettiget til at begynde derpaa. De erindre sig, mine Herrer, at Kong Wilhelm 111. Dronning Annæ og Kong Georgs Ildens Krige satte os i en Gield af 70 Millioner, som bleve anvendte Flandern og Tydskland, for at forskaffe Hollænderne en Barriere og beskytte Hannover. Til denne store Gield kom i sidste Krig endnu 65 Millioner til visse private Personers Fordeel og til Na nationens Ruin. Allene Renterne af denne sidste Summe kunde have været tilstrækkelige nok til med Eftertryk at føre den da værende Krig, dersom vi ikke havde brugt vore Vaaben i Tydskland, J saa Maade see vi nu vore Finantzer forvirrede og vor Handling trykket ved uendelige besværlige Paalæg, for aarlig at betale: Millioner Renter til alle Nationer i Verden, som ere vore Creditorer. J denne bedrøvelige Tilstand skal maaskee store Subsidier blive fordrede af dem og Nationens Ære vil rimelig udfordre at bevilge samme til dens Rettigheders Haandhævelse. Men man maa haabe, at de med mere Forsigtighed skal blive bevilgede. nend i sidste Krig, da Parlementet i et eneste Aar bevilgede 11 Millioner, paa en Tid, da ikkun 50 Personer vare tilstæde Men herover torde man ikke forundre sig, saasom de fleste af de tilstædeværende ey besadde faste Grunde i Landet, saa at det behøvedes ey at overtale dem til at paalegge Folket stærke Paalæg da de selv intet havde at bære deraf." Af alt dette sees at det heele Parlement vil blive enig om ufortøvet at tilstaae det Fornødne, dersom Nationens Ære skulle udfordre at føre en Krig til Søes. - Foruden den Sag om Falkland, er og den angaaende Manillo Ranzion endnu at afgiøre imellem vort og det Spanske Hof, og man forsikrer at vort Hof har og angaaende denne sidste Sag forlangt et endeligt Svar. Alle forventer nu med den største Utaalmodighed de tvende, disse Sager angaaende, afsendte StatsCourierer her tilbage, hvilket dog ey kan skee førend om 14 Dage, saasom Distancen imellem denne Stad og Madrit er 1186 Miile.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Jmidlertid tør man ey tvivle paa at vore Krigs=Tilberedelser bestandig vil blive fortsatte, og at Efterretninger herfra i dette Stykke skal hver Postdag levere noget Nyt. Folk, som hos os have Penge, ere alt betænkte paa at udruste Kaper=Skibe, saasom dette Krigs=Tider pleyer at være den beste Aager, og da der, naar en Krig bliver erklæret, er en stor Begiærlighed efter Kaper=Passe, som pleyer at falde Admiralitets=Herrerne besværlig, saa er man, som det hedder, alt forud i Arbeyde med at forfærdige saadanne Passer, for siden allene at indføre Navnene. Spanierne ere og paa deres Side i god Beredskab. De have, som man forsikrer, langs med den heele meget store Kyst af Syd=America fra Cap Blanco i Brasilien til Cap Virgin Mary, lige over for de Falk, landske Øer, en Strækning af 3480 Engelske Mile anlagt et Fort ved hver Havn og hver Bay.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Paris, den 15de October. Hs. Majest. Kongen af Danmark har beæret Hr. d'Alembert med en Skrivelse, og oversendt ham 200 Louisdorer til at oprette Hr. Voltaires Statue. Denne Herre har opholdt sig 14 Dage hos Hr. Voltaire, og derpaa gjort en Reyse til Languedoe og Provene, hvorfra han mod Slutningen af dette Aar forventes tilbage.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Amsterdam, den 20de October. De Engelske Breve af 16de huj. ere endnu ikke ankomme I Private Breve fra Madrit meldes: Det Spanske Hof var aldeles ikke findet at afstaae fra sine Prætentioner, eller lade sig afskrække fra Engellændernes store Søe-Udrustninger, saa at man holdt for, at de nærværende Stridigheder ey anderledes end ved Krig kunde blive bielagte.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Petersborg, den 10de October. Hs. Keyserl M. har behaget rigeligen at belønne de commanderende Cheffer for sin Flode i Archipelago for deres udviste Tieneste ved den fiendtlige Flodes bekiendte Ødeleggelse.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Græv Alexis Orlow er beæret med St. Georg Ordenen af den første Classe, hans Broder Græv Feder er udnævnet til General=Lieutenant, og benaadet med bemeldte Ordens anden Classe. Admiral Spiritow med St. Andrea=Ordenen og Land=Godser som bestaae af 2500 Bønder, og Contre=Admiral Greeck med St. Georg-Ordenen. Fra General GrænTottleden er med den til det Keiserl. Hof ankomne Oberst Lieutenant von Wolkof indløben en omstændelig Efterretning om den ved bemeldte General skeete Erobring af den Stad og Fæstning Cotatis. Den Tyrkiske Besætning er ved den foretagne Storm bleven nedsablet, og man har der faaet 17 Kanoner, og 4 Fahner til Bytte. Græv Tottleden stod, da OberstLieutenanten afgik, ved Alkalzike, ved hvilken Stilling han havde afskaaren fienden al Succurs fra Constantinopel. -J Gaar er og ankommen en Courier fra General en Chef Græven af Panin med den vigtige Tidende, at Fyrst Prosorowske har haft den Lykke at lokke et Corps fiendtlige Tropper paa 3000 Mand, som hørte til Besætningen af Oczakow, i et Baghold, og nedsablet dem alle indtil omtrent 400 Mand som ere undkomne. En Mængde Munition og 3 Kanoner, have vore ved den Leylighed gjort til Bytte. - Paa Hs. Keiserl. Msts. Kronnings=Fæst er den bekiendte store Steen til Peter den Stores Statue, lykkelig bragt næsten til det Sted, Fra Pohlen, den 7de October.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Vi have nu tilforladelige Efterretninger om den saa kaldte Pest, hvor Statuen skal oprettes. der hidindtil har grasseret i adskillige Provincer af dette Rige. De ere alle fra Læger, og fortiene derfor destomeere at troes. Disse Efterretninger komme alle derudi overeens, at Sygdommen i Grunden ikke er saa smitsom, at den er foraarsaget af Mangel og Elendighed, og ved Jndvaanernes usle Levemaade først bleven smitsom. Jblant Jøderne har den anrettet den største Ødeleggelse men det er ey at undre over, saasom dette Folk af Naturen har et Skiørbutisk Blod, og 12 til 15 af dem ligge ofte ved hinanden, smaae elendige Boeliger. Bendernes Levemaade er ikke meget bedre. Deres eneste Vederqvægelse er Korn Brændeviin, hvori de hver Dag drikke sig drukken. Man seer tillige heraf, at Læger og Chirurgi intet kan udrette hos disse Syge. Syge Vartere og sunde Spiser vilde meere hielpe her end alle Apotheker. Sygdommen, bortrykker derfor og allene Jøder og Bønder, og man veed intet Exempel, at en Adelsmand, eller et andet Menneske af middelmaadig god Levemaade er død der af. J Nystaden Zaslau begyndte denne Sygdom at yttre sig i Julio; 1200 Jøder forlode derfor Staden, og droge ind i en derved liggende Skov, hvor de leed Mangel paa alt, og hvor et eneste elendigt Værts=Huus maatte modtage dem alle. Man dømme om de ikke her først ret maatte bekomme Sygen. De Syge klagede strax i Førstningen over stor Ængstelse, Hoved Smerte og en stor Mathed, hvorpaa Døden, strax fulgte. Mange faae smaae røde Pletter, som ligne Loppe bid. Lægerne ansaae denne Sygdom ey for andet end en Purpu- og Flekfeber, dog faae de Syge paa andre Stæder og Bylder paa hvilke de Russiske Feldtskiærere legge stødt Hvidlog og Zvibler hvorved de hæve sig, og hvorpaa Feldtskiærerne skiære dem op, og saaledes lykkelig curere deres Syge.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Hannover, den 9de October. Den Kongel. Regiering her har ladet en Forordning udgaae til alle Stæder i Landet, at til at afværge den Skade, som den hidtil brugelige Fortinning i Henseende til Kobber og Messing Kiøkkentøy vil foraarsage Sundheden, skal herefter ved slige Kar i Steden for Blye bruges en Fortinning med Tilsatz af Salmiac. Det er og befalet Kobbersmedenne under deres Embedes Fortabelses, herefter ved deres Fortinning allene at bruge Salmiac.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Hamborg, den 23de October. Den 19de hujus er den Kongel. Storbrittanniske Minister ved det Svenske Hof, Ridder Baron Goodriche, paa sin Tilbagereise fra England, hvor han har opholdet sig i nogle Maaneder, kommen her igiennem til Stockholm.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Helsingøer, den 29de October. Her i Sundet ere ankomne den 26 28de Oct. 40 Skibe, deriblant den 26de, M. Færman af Flensborg fra Liebau til Lisse bon, Hør. C. C. Neuman af Flensborg fra Riga til Bordeaux, Blaar. C. Hansen af Tismøe fra Flensborg til Kiøge, Bræder, Den 27de, C. J. Beck af og fra Kiøbenhavn til Færøe, Provision. N. H. Ell af og fra Kiøbenhavn til Frederichshald, Ballast, P. J. Smith af Kiøbenhavn fra Kønigsberg til Drammen, Staver. Den 28de, N. Nielsen af Flensborg fra Danzig til Christiania, Rug. J. Jørgensen af Flensborg fra Danzig til Bordeaux, Bræder. J. C. Southler af Flensborg fra Lübeck til Rochelle, Stykgods.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Kiøbenhavn, den 29de October. Den 3die Septbr. a. c. er Hr. Georg Henrich Koppen, Pastor til Hasbergen, allern. beskikket som Pastor til Elsfleth, Grævskabet Oldenborg. Den 13de Oct. er Henrich Henrich, sen ligesaa beskikket til Under=Rettes Advocat i Hertugdom, merne Schlesvig og Holstein, Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1770-10-29
Commandeur=Capitain Bernhard Grodtschilling har, efterat han har været i Ægteskab i 50 Aar med Maria Catharina, fød Bendsen, en Dotter af Capitain Bendsen ved SøeEtaten, i endeel gode Venners Nærværelse, erindret sin Bryllups=Dag den 11te October 1770. I Dag ere følgende store Gevinster af det 17de K. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 5te Classes Trækning udkomne: Paa No. 10152, 100 Rdlr. i Hr. Forstander Broustes Collection, her i Staden; No. 12111, 100 Rdlr. i Sr. Hammons Collect, her ibid.; No. 6325, 500 Rdlr. i Sr. Butzes Collect. i Randers: No. 181, 1000 Rdlr. i Hr. Controlleur N. Collins Collect. her Staden; No. 10477, 200 Rdlr. i Madame Jsaacs Collection i Rendsborg; No. 857, 500 Rdlr. i Hr. Birkedommer BroegaardsCollect. i Roeskilde; No. 15828, 100 Rdlr. i Viinhandler A. Collins Collect. her i Staden; Nr. 15831, 200 Rdlr. i dito Collection her ibidem. Ved Døden er afgangen: Her i Staden den 28de hujus Mester Skræder Jørgen Bahs, 70 Aar gl.