Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Blandede Efterretninger. To Chinesere i Halle. (Slutning; see forr. No.)Der gives Folk i China, som gjøre sig en Haandtering af, at spaae Andre deres Skjebne, ja endog deres Død, og faae anseelige Summer derfor, til samme hørte ogsaa A-Sengs Fader. Han gjaldt for en Mand af overordentlig Skarpsindighed, og spaaede ethvert Lem af hans Familie, naar det skulde døe, hvilket ogsaa til fastsat Tid skal være indtruffen. A-Seng selv paastaaer, efter sin Faders Orakelsprog, at han maa døe i sit 63de Aar, og finder sig roligen i sin Skjebne. Dog synes denne Jdee ikke at være saa rodfæstet, at den kan beseire en jeblikkelig Dødsangest. A-Seng var upasselig og skulde lade sig aarelade; men intet kunde bevæge ham dertil. Han bortviste Saarlægen med Trudsel og fortalte siden, at han endnu tydeligen mindedes, at for nogle Aar siden adskillige Chinesere døde af Aareladning; derfor kunde han aldeles ikke beqvemme sig dertil. Begge anvende megen Flid paa at lære det tydske Sprog; men en nøje og grundig Jndsigt deri ville de aldrig opnaae. J den rigtige Udtale af samme hindrer deres Organ dem, hvilket nu eengang ikke egner sig til at frembringe den Mængde haarde Consonanter og de vanskelige Gutturaler. Næsten hvert tydsk Ord ende de paa sinesisk Viis med den sidste Stavelses Vocal, og ansee de sidste Consonanter for noget saare Undværligt. Endnu meget mindre kan man bibringe dem noget Begreb om grammaticalske Flexioner, da i deres Sprog ikke engang de enkelte Taledele, f. Ex. Substantiv og Verbum, ved Formen ere adskilte, og næsten Alt kun kommer an paa Stillingen af Ordene i Talen. Casus, Numeri, Personer, Tempora maa omskrives, og i Skikkelsen af det Ord selv, som de tilkomme, foregaaer ikke mindste Forandring. Til alting rystede de to Chinesere smilende med Hovedet, og "ak, meget vanskeligt."er sædvanligen Resultatet. Overhoved maa det være vor Bestræbelse, stedse at blive det chinesiske Sprog mægtigere, veiledet af Remusats fortræffelige Grammatik og derhos at benytte de to Chineseres Udtale, der kan give os Midlet i Hænde, til ret snart, ved mundtlig Underholdning i deres eget Sprog, at faae af dem ret mange interessante Sagkundskaber. Dette er Hovednytten, som deres Nærværelse kan yde os. I deres Nations Skribenter ere de kun for lidet bevandrede, at de f. Ex. ved Forklaringen af vanskelige og mørke Steder kunne være os til stor Hjelp, og dette kunne vi ene opnaae ved eget, anstrængt og utrætteligt Studium, forenet med de bedste literariske Hjelpemidler, som vi ogsaa tildeels allerede ere i Besiddelse af. Om Konstens nuværende Tilstand, i Jtalien leverer Grev G. Orloff, i sit Forsøg til en Historie om Malerkonsten i Jtalien, interessante Beretninger. Den fuldkomneste nu levende Maler er der Camuccini. Mindre feilfri er Ridder Landi, Directeur for St. Lucas Academie. En stor nulevende Tegner er Mainardi fra Perngia; han ydede store Konstnere ofte Hjelp med sine Tegninger. Ridder Fidenza, i Rom, er en meget duelig Landskabsmaler; Bass, fra Bologne kommer ham nær. En gammel, men agtet, Maler er den i Revolutionstiden udvandrede Vicar fra Frankrig. - Bolognas Skole leverer faa nye Malere af stor Berømthed, naar undtages Fanzellider dannede sig i Venedig og fuldendte denne Dannelse i sin Fødeby Bologna. Meget strænger nu Underviisningen i Florenz. Martelliner blot en stor Tegner. Monti fra Pistoia bliver skjødesløs. To rige Konstyndere tage sig meget af Konstnerne i Florenz, nemlig Storherrugen ved Forskjønnelsen af Poggio imperiale og Fyrst Borghese, der lader sit Pallads ombygge. Af Francisco Nenci er det herlige Loft malerie i Capellet i Poggio imperiale, forestillende Marias Himmelfart. - Meget berømt i Rom er Florentineren Sabbatelli som Tegner. Hans Tegninger ere meget correcte og røbe nye lykkelige Jdeer, men ofte mangler ham Smag og ofte ogsaa det sindige Valg af det Sømmelige. Siden 15 Aar har han været Professor ved Academiet i Mayland. Store Landskabsmalere har det af Naturen saa rigt udstyrede Florenz aldeles ikke. J det derværende Academie hellige 300 Elever sig Tegnekonsten, blandt hvilke 50 ogsaa sysselsætte sig med Malerie. Med Strænghed viser man nu de middelmaadige Talenter tilbage, for at bestemme sig til andre Fag. Det nuværende Academie omfatter ogsaa Musik, Declamation, Mekanik og Chemie, som sysselsætte et Par Hundrede Elever. Ene Academiet i Mayland vælger til sine Malerier Æmner af Nationalhistorien, Blandt de Fremmede, der længe have arbeidet i Florenz, beundrer man Franskmanden Fabre og hans Abels Død. Academiet tabte ugjerne Bossi, hvis Malerier ikke ere det, hans Tegninger ere. Den beskadigede Nadvere af da Vincskulde copieres i Mosaik. Bossis Tegning var fortræffelig, men det af ham restaurerede Malerie maatte Raphael, der udførte Mosaiken, lade blive ubenyttet. Nu er den i Wien. Maleren Andrea Appiani fulgte efter Bossis Død. Hans Fresco Malerier ere de bedste, og de heldigste Kuppelen i Choret af den hellige Marias, Kirke, det prægtige Malerie for Palladset Busca- og det smukke Plafond i Slottet Montza. Erkehertug Ferdinand og Napoleon agtede ham begge, og den sidste gav ham en god Løn. Udmærket er hans Frescommalerie i Palladset i Mayland, hvorpaa han endnu arbeidede 1813, da han blev rørt af et Slag. Jndtil 1818 levede han næsten i Armod, da han mistede sin Løn og ikke meere kunde arbeide, og ene maatte leve af at sælge Udkast af Tegninger eller smaa Pantasier fra lykkeligere Dage. De tre nulevende Professorer, ved Brera, Academiets Sæde, Ajoz, Palagai- og Strangeli i Mayland, ere der anseete Malere. Den første, en ung Mand, arbeider rask, og høie Gjenstande lykkes ham. Prof. Palaggi, i Livets fulde Kraft, er en meget duelig Frescommaler; men hans Portraiter ere uden Værd. Den maylandske Prof. Strangeli henfalder, som en Eleve af David, noget i den mancchinoso Stiil (den indbildte og ikke sand naturlige). - Gode Landskabsmalere ere i Mayland Casparo Gozzi, Bizzi og Ronzoni. - Miliaras Perspectivstykker i nederlandsk Stiil søges saa meget, at han kun kan forfærdige dem, der bestilles. Hans første Lærer, var den første europæiske Decorationsmaler SanClerico, der stiftede sig en egen Skole og havde Perspectiven ganske i sin Magt, hans Tegning er reen, hans Farveblanding dristig, han over læsser ikke sine Fremstillinger, og med faa lette Streger giver han hvad han vil give. Da hans Elever i Kjøbmændenes Casino i Mayland, havde malet Platfondet ganske imod hans Jdeer, lod han det Hele overstryge igjen, og skabte dets Sted hurtigen det nu saa beundrede Mesterstykke. Han vil snart i 200 Plader lade fremstille sine Mesterværker mangfoldiggjorte. Hans Lærer i Coloriten var Boldring fra Vicenza, der atter har istandsat mangt et gammelt beskadiget Malerie, og som lærte i Rom, men nu udover Malerkonsten i Mayland. Hans Mesterstykke er en Ganymed. Den berømte Longhived Academiet i Mayland er tillige som Steen skjærer og Tegner stor, og har duelige Elever.