Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-25
Fra Paris skrives at Regieringen har faaet Depescher fra St. Petersborg af 31te Marts eller af 1ste April. Dersom den Hurtighed, hvormed disse Depescher skulle være ankomne, bekræftes, saa kunde man deraf være berettiget til at slutte sig til Vigtigheden af deres Jndhold, og at skiænke de Rygter Troværdighed, som ere blevne udbredte derom paa Steder, hvor man kunde være vel underrettet derom. Det hedder at den Russiske Regiering skal have erklæret Hertugen af Vellington: at da Rusland ikke har blandet sig i Neapels og Spaniens Besættelse af Østerrige og Frankerige og har tilladt England at handle efter eget Tykke i Amerika, saa vil det paa sin Side igien ligeledes bringe paa egen Haand sine Anliggender i Orden med fine Naboer Tyrkerne. Dens Ultimatum er nu afsendt til Constantinopel, og det beroer nu paa Divanets Forhold hvad Rusland vil videre giøre. Dette Ultimatum angaaer Forholdene med Moldau og Vallachiet, og Tiden vil lære om Porten vil udvise. mere Alvor i at opfylde sine Stipulationer, end i det forrige Aar. - Journal des Debats, som vil vide alting, men hvis Paalidelighed i den senere Tid har meget tabt sig, meddeler en Artikel fra Berlin hvori der bliver paastaaet, at det Tyrkiske og Græske Anliggende vil blive afgjort af Rusland og England i Forening med hinanden, uden nogen tredie Magts Mellemkomst. Planen skal være at forhielpe Porten til sin fuldkomne Souverainitet over Ægypten imod at aftræde Peloponnes og nogle Øer til England og Moldau og Vallachiet til Rusland, og for at give dette Forslag Eftertryk, saa ville begge Magter strax tage disse Lande i Besiddelse. Vicekongen af Ægypten skulde blive Pascha i Damask, og hans Søn Jbrahim i Janina o. s. v. - Meere underholdende er det at læse om de Rygter, som, angaaende denne store Gienstand, omtales i de Engelske Blade. Efterat Bladet Times har berettet at et Engelsk Krigskib er afsendt til Dardanellerne for at forlange af Porten, at den skal giøre en Ende paa den blodige Krig den fører med Grækerne, saa omtaler den som et Rygte: at Keiser Nicolaus skulde i sine Conferencer med Hertugen af Vellington have yttret at han frasiger sig alle Fordringer paa Souverainitet, over den Græske Nation eller paa dens Afhængighed, og at han selv skulde have erklæret sig villig til at lade dette Folk forblive under Englands Protektion allene. Det maatte da igien blive Englands Pligt at forskaffe Rusland Godtgiørelser forde uforanledigede Fornærmelser, som Porten har tilføiet det; (men alle disse Formodninger kunne ikke betragtes som at være byggede paa nogen sikker Grundvold, men maae indtil videre ansees for upaalidelige). Messolonghi er ikke erobret af Tyrkerne. Den Østerrigske Jagttager af 12te April er udkommen og meddeler ikke den ringeste Efterretning fra Tyrkiet eller Grækenland. Den bekiendte Ven af Grækerne Hr. Eynard har fra Florenz tilsendt Hertugen af Cholseul i Paris fleere Breve, som han har modtaget fra Zante af 20de Marts og fra Ancona af 3die April, som betage al Tvivl i denne Henseende. De nyeste Efterretninger fra Zante indeholde følgende: Siden Erobringen af Vassiladi have Ægypterne gjort et nyt Angreb paa Messolunghi. De brave Forsvarere af denne Fæstning have fægtet saaledes som Folk der ikke giøre Regning paa nogen Pardon. Ankommer den Græske Flaade om nogle Dage, saa er Messolunghi reddet og Vassiladi vil strax igien blive erobret. Denne Efterretning skal Posten fra Triest af 28de Marts have overbragt til Florens nemlig: at den Græske Flaade 60 Skibe stærk er ankommen til Fæstningen, og at man om kort Tid kunde forvente store Begivenheder, og Courier francais leverer et Brev fra Zante af samme Datum hvori meldes: at Jbrahim Pascha havde Dagen tilforn gjort Tilberede ser til en Storm paa Fæstningen; men den modige og enthusiastiske Garnison kom ham i Forkiøbet og giorde et Udfald i det Øieblik, da han mindst tænkte derpaa. Ægypterne maatte trække sig tilbage og lode 500 Døde og et stort Antal Saarede forblive paa Pladsen iblandt hvilke der skulle være flere Officere af den Tyrkiske Ægyptiske Armee af høi Rang. Paschaen, rasende over dette Vanheld har gjort Tilberedelsen til et nyt Angreb, men det hedder at Gouras er med 7000 Mand ankommen for at undsætte Fæstningen og at han staaer kun 3 Mile borte fra Jbrahims Leier. Ogsaa skal Oberste Fabrier være paa Marschen med 3000 Md. godt organiserede Tropper. Efterretninger af 22de Marts melde at den Græske Escadre 73 Skibe stærk er ankommen til Messolunghi. J Sta Maura er det Rygte i Omløb at Canaris har sat et Fartøi, som var ladt med en stor Mængde Krudt paa Grund i Nærheden af Fortet Vassiladi, og sat Jld derpaa, hvorved Resten af Castellet tilligemed Garnisonen sprang i Luften. Hr. Eynard beretter at Jbrahim har fra den 5te til den 12te Marts ladet 5 Gange løbe Storm paa Messolunghi. Hans Soldater ere vel flere Gange komne op paa Voldene; men ere hver Gang blevne kastede ned af dem igien. Selv Koner og Børn have hiulpet med til at forsvare Fæstningen. Flere Miner, som Beleirerne have anlagt, have tilføiet Ottomannerne stor Skade. – Man vil vide, at Hr. Stratford Canning er bleven enig med Fyrst Maurocordato og nogle andre Græske Deputerede om betingelserne for den Grundvold hvorpaa den Engelske Minister vil underhandle i Constantinopel og til hvis Antagelse han haaber at formaae Porten.