JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Handels=Efterretninger. Af et Privatbrev fra Hamborg, den 16de Juni, "Alle 700 Banker i de nordamerikanske Fristater have erklæret, at de i 12 Maaneder, ikke ville betale med rede Penge (Specier eller Dollars) hvilket imidlertid ikke maa forstaaes saaledes, at de have standset med Betaling. Af denne Forholdsregel lover man sig mere Fordeel end Skade. Her er Alt endnu roligt." Manchester for det meget betydelige Huus Ramsbotham & Comp. falleret. Banken i London har forstrakt det stor Huus Brown i Liverpool med en Million Pd. St. (J denne Stad var man i stor Bekymring og næsten alle Handelsforretninger vare standsede.) Ogsaa hedder det, at Banken vil hielpe de tre store Londonnerhuse, som nylig havde ophørt at betale, nemlig ved at modtage de af deres Vexler som ere endosserede af gode Huse, og give Contanter for dem. – Fra den preussiske Fabrikstad Elbing klages høiligen over de store Ulykker den nuværende Handelskrifts har paaført den. J Wismar har man ikke været uden Bekymring for et Par Handelshuse som have speculeret stærkt i Korn, dog haaber man, de ville staae sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fædrelandet. Khvn. den 20de Junii. Medens D. M. Kongen og Dronningen vare i Søndags Middags ude at kjøre havde en stor Mængde Mennesker forsamlet sig paa Amalienborg, og da Allerhøistsamme kom tilbage, gjenlød det af Jubelraab for at bringe den høitelskede Konge deres Glædesyttringer over hans Helbredelse. En Deputation, bestaaende af Oberstlieutn. Malling Major Wrisberg og Cand. Theol. Melbye, begav sig ind i Palaiet og udbad sig Hs. Majestæts Tilladelse til at en Sang maatte afsynges og en Tale holdes Efter at have erholdt denne, og efter at D. M. Kongen og Dronningen samt Hs. Kgl. H. Prindsesse Wilhelmine havde stillet sig hen i et aabent Vindue, blev en Sang (paa Melodien, Kong Christian stod ved høien Mast) af Digteren Holst afsjunget af den paa Pladsen værende Mængde, som derpaa ved et Gange 3 gjentaget Fryderaab tolkede deres Følelser, over Landsfaderens lykkelige Helbredelse. Det behagede Hs. M. ved nogle hjertelige Ord derfor at bevidne Folket sin inderlige Tak. Derefter istemmedes atter et Længe leve for D. M. Kongen og Dronningen; hvornæst Hr. Cand. theol. Melbye, paa Pladsen, under Vinduet, holdt nogle Lykønskningsord til Kongen i Anledning af Hs. Majestæts tilbagevendende Sundhed. De begyndte saaledes: "Allernaadigste Konge! Et heelt Folk er det, som idag vil bringe Deres Majestæt et Vidne om dets Kjerlighed; et heelt Folk er det, som i denne Stund for Deres Majestæt vil tolke sine taknemmelige Følelser, sine oprigtige Ønsker, og udtale alt det, hvorom der i Farens Time, i Lidelsens Øieblikke opsendtes brændende Bønner til Ham, den Evige, der bønhørte Folkets Bøn, i det Han holdt sin beskiermende Haand over Deres Majestæt, Landets Fader, og atter gav os Ham, den Elskede, igjen, saa at Han paany med sin vante Kraft kan gribe Statens Roer og med sin bestandige Kjærlighed styre sit Rige." Talen sluttedes med følgende Ord: Vi vide det med Vished, at Han er og gjengiven; vi see ham jo med vore egne Øine, og see Landets Moder ved Hans Side; hendes Blikke hvil paa Ham, som Hun og Folket elsker; det Haab, Hun og Folket satte tilGud Herren, blev ei beskjæmmet; Smerten er buldet, Sorgen er stillet, og kun Fryd er tilbage. - Deres Majestæt! Disse ere det danske Folks Folelser; dets Ønsker og Bønner ere mange de lyde fra Elbens Bred til Skagens Banker, fra Nordhavets Bølger til Østersøens Vande, paa Jndiernes Kyster og Africas Strande, og lyde høit i Hytten som i Borgen om Sundhed, Styrke, Glæde og Tilfredshed, saa hvert af Deres Majestæts Foretagender maa lykkes og staae fast under den Eviges Varetægt, saa Danmarks Folk maa see sin elskede Konge blive gammel i Fred og i gode Dage."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Efter Talen gjenlød atter et mange Gange gjentaget længe leve for Hs. M. Kongen. Den Inderlighed, hvormed denne Hyldest bragtes og modtoges, er et fornyet Beviis paa den urokkelige Kjærlighed og Troskab der binde Kongen og Folket saa uopløselig til hinanden. (Af d. Berg. Av.) Det er at haabe, at de mange vigtige Foranstaltninger, der til deres Udførelse have ventet paa Hs. Majestæts Helbredelse, nu ville vorde snarest mulig afgjorte, da Hs. M. Kongens gjenvundne Sundhed, nu kan ansees som constateret; saaledes vil over hele Landet den almindelige Glæde forene sig med deres, der her ved denne Leilighed have lagt deres Sympathi for Hs. M. Kongen for Dagen. (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Paa Tirsdag agter det Bornholdtske tydske Skuespillerselskab at aabne dets Forestillinger med: Ballet ved Ellerbrunn, Lystspil i 3 Acter af C. Blum, og Brudgommen uden Brud, Lystspil i 1 Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jgaar have Grossererne H. Petersen og G. Bargum overgivet Skifteretten deres Boer til Deeling mellem deres Creditorer. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fra Sjælland. Apotheket i Slagelse har Assessor Knudsen solgt til Cand. pharm. Foersom for 39,000 Rbd. Sølv; Apotheket var forpagtet af Kjøberen imod en aarlig Forpagtningsafgift af 2000 Rbd. Assessor Knudsen har kjøbt den smukke Lyst- og Avlsgaard Herthalund, beliggende i Antvorskov Slotsalle, for Kjøbesum 6,300 Rbd. Sølv. Jdasgaard, en Parcel af Antvorskov Hovedgaard, er solgt til Proprietair Mourier for Kjøbesum 27,000 Rbd. Sølv. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fra Fyen. J Kjerteminde=Egnen har i Mandags en Karl, som var angreben af Kopper, i et Anfald af Raserie dræbt sig selv, ved at stikke en Brødkniv i Hjertet. (Th. Av.) Curiositet i Hadersleb. Her bestaaer, maaskee fra Arilds Tid, en høist besynderlig Indretning. Hvert Aar udnævnes der nemlig et vist Antal Borgere, som begge Torvedagene (Mandag og Fredag) fordeles ved Byens Indgange, for blandt andet at paasee – at ikke den ene Kjøber overbyder den anden. Om Kjøberne kunne være tjente med en saadan Patronage, betvivle vi meget; at Sælgerne ikke er det, er meget klart, for Resten gaaer det naturligviis med denne, som med alle ligefrem absurde Bestemmelser, at den ikke overholdes; det gaaer i Hadersleb, som i den øvrige civiliserede og uciviliserede Verden, at Priserne bestemmes af Forholdet mellem Tilbud og Søgning. En saadan næsten grotesk comisk Levning af det faderlige Regimente, er vistnok en Curiontet, der fortjener at bemærkes, men maaskee endnu synderligere er det, at disse Mænd, der med et meget ærværdigt Navn kaldes Nævninge, naar deres Embedstid er ommes maae erlægge en Kjendelse af 45 Mk. Cour. Det seer virkeligen ud, som om dette var en Mulct, der blev paalagt disse Mænd til Straf for den ufrivillige Formastelse, at have villet gribe ind i Tingenes naturlige Gang - som om Magistraten i Hadersled, var Herre over de Forhold, der beherske hele Verden, og ordne al Samfærsel mellem Menneskene. Det blev altsaa til to Curiositeteter – en meer, end der var lovet i Overskrivten. (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fredericia den 16de Junii. Kl. 5 Eftermiddag den 13de de ankom Hs. K. H. Kronprinds Christian Frederik hertil fra Strib, under Kanonsalver fra Fæstningen og den kgl. Skonnert (Vagtskibet ved Nyborg), som var kommanderet at nedsendes til Hs. K. Høiheds Disposition og laae for Havnen, dekoreret med danske og fremmede Nationers Flag. Underen talrig Folkesamlings Fryderaab landsteg Hs. K. Høihed, ledsaget af Hs. K. H. Prinds Frederik, som paa Strib havde modtaget sin kongl. Fader, og passerede en ved Indgangen til Byen af Skovens ung Grønt med Blomster dekoreret Æresport, over hvilken saaes anbragt blomstervundne Flag, hvorpaa følgende Jnskription. Naar, elskte Fyrste, Du iblandt os træder, Vort Hierte hæver sig til milde Glæder. Og naar Du atter drager fra os hen, Dets stille Ønske lyder: O! kom snart igjen Paa Veien til Hs. K. H. Prinds Frederiks Palai paraderede Byens Borgerkorpser, og strax efter Aftrædelsen indlodes til almindelig Cour. Derefter var Taffel paa Palaiet. Om Aftenen var Staden illumineret. Det behagede Hs. K. H. at tage Ophold i Hr. Kammerjunker og Toldinspecteur Lorenz's Gaard. Næste Morgen, den 14de, indlodes til privat Audients, hvorefter det behagede Hs. K. H. at overvære Mynstringen af det i Staden garnisonerende fyenske Jnfanteriegiment. Næste Form. Kl. 10 forlod den elskede Thronarving Staden under Fæstningens Kanon salver. Fra Assens skulde Skonnerten overføre Hs. Kgl. H. til Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Horsens, 22de Junii. Tyrolersangerne, der alle vegne vinde overordentligt bifald, have vi da ogsaa her havt den Fornøielse at høre i Gaaraftes. Sikkert forlod Jngen deres Concert uden at være gjennem trængt af en eiendommelig dyb Følelse. De havde et meget talrigt Besøg, og vandt ogsaa her et overordentligt bifald. Paa Fredag Aften give disse udmærkede Sangere en Concert endnu, og reise derpaa til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Khvns Børs=Cours den 20de Juni 1837. Hamb. 2 M. a vista 202 1. Sp. a 202. – 12 Mk. 2 s. Kgl. Obl. 4 pC. 90. Nat. Bk. Obl. 103. Rgsb. Obl. 103 1 3 pC. eng. Laan 71 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Ved den 1272 Trækning i Wandsbek udkom: No. 68. 32. 23. 11. 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Auctioner. Mandag den 26de Juni skal i Rendsborg ved offentlig Auction bortsælges circa 160 Cavallerie og Trainheste. Solide Kjøbere kunne faae 6 Ugers Credit. Dødsfald. Læge Mesdorff i Bramstedt, Kjøbmand Krøger i Wilster. K. Hansen f. Oehlenschæger i Odense. Kjøbmands Enke Anne Forum i Varde. Henrik Bastrup i Viborg. Jfr. M. Scheel=Juel i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Khvns Havnepriser den 17de Junii. Hvede, lollandsk, 27 a 28 Mk. 8 s. Holsteensk 30 a 33 Mk. Rug fra Provindserne 24 a 26 Mk. Byg, radet. 18 Mk. a 18 Mk. 8 s. Havre 15 a 16 Mk. Erter 24 a 27 Mk. Tdn. Smør, jydsk, 11 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. 3 Mk. Fd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Capitain v. Buchwaldt, Oberstlieutn. v. Dahl, Proprietair Brachling med Familie, Fru Theil, Translateur Claudi, med Kone, Provst Assens med Frue, Læge Bech, Madame Fries, Jfr. Kluckow, Bøssemager Løbnitz, Handelsfuldmægtig Friedlænder, Kjøbmand Unna, Skibstømmerm. Bentzen, Kbm. Clausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Bekjendtgjørelser. Den geistlige Forening for Horsens By og Omegn holder Møde paa sædvanlig Sted, Onsdagen den 28de Junii. P. Rasmussen, p. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
De udenbyes boende Herrer, som have tegnet sig for aarlige Bidrag til Aarhuus Stiftsbibliothek, anmodes herved om, behagelig at indbetale samme til Bibliothekets Kasserer, Hr. Landvæsenscommissair, Birkekedommer Rasmussen i Aarhuus. Aarhuus, den 14de Juni 1837. Bestyrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jfølge Begjæring af Skifteretten i Capitain Johan Frederik Reckelmanns, som fallit opgivne Boe, afholdes Tirsdagen den 11te Juli d. A., om Formiddagen Kl. 10, 4de Auction over den Boet tilhørende Eiendom: Ballegaard, staaende for ufri Hovedgaardstaxt 14 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. tiendefrit Hartkorn, med den paa Marken staaende Afgrøde. Til denne Eiendom, der er beliggende 1 Miil fra Mariager og 1/2 Miil fra Hadsunds Færgested, hører et Huus og et Stk. Skov paa omtrent 14 Tdr. Land. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret, og bemærkes det: at endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen og at Auctionen holdes paa selve Gaarden; hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Underretning. Herredsfogedkontoiret i Mariager, den 8de Juni Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Creditorerne i efterfølgende Stervboer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1) efter afgangne forhenværende Kjøbmand Hessel Leon v. Wohl; 2) Tømmermand Jens Molboes Enke, Sidsel Rasmusdatter; 3) Kleinsmed Jens Hansen Brondt Enke Ane Boline Krühl. indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa disse Boer. Aarhuus Skifteret, den 22de Juni 1837. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at bortsælge et mig tilhørende Sted paa Engerslev Mark i Thiset Sogn, staaende for Hartkorn, Ager og Egn 7 Skpr. 3 Fdkr. Stedet er vel opbygget, og kan ved Kjøbet strax tiltrædes til Beboelse, naar derom accorderes med Sælgeren. Anneslyst, den 1ste Juni 1837. Niels Nielsen Poulsen, Hos Undertegnede er i Dag, directe fra Manchester over Hull, pr. Capt. Engers, arriveret et betydeligt Partie ublegede og blegede Tvister. i mere end sædvanlig god Qualitet, ligesom og et stort Partie hvide Vare, bestaaende af: Scherlings, Cembrics, Jacconets, risk Linnen, blegede og ublegede Bommester, der sælges til meget billige Priser og Vitus Ingerslev, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Det af Undertegnede forventede Partie Møllestene, er nu arriveret, hvilket bekjendtgjøres til Efterretning for dHrr. Møllere, som deraf have gjort Bestilling. P. Herskind, jun. For Indufie=Anstalten i Assens, har jeg modtaget Oplag af for kjellige Sorter Kornrensemaskiner, saavelsom Karter, som sælges til Fabrikkens nedsatte Priser. Disse Maskiner, der udmærke dem ved en let Gang, megen Kraft, især de med Jernvister forsynede, tillader jeg mig med Føie at anbefale dHrr. Handlende og Landmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Bestillinger paa andre af Jndustriens Fabrikata, saasom: Solde, Staaltraadsvær, Tørremaskiner, a. modtages til enhver Tid af P. Herskind, jun. Lægter faaes Partieviis hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Mit Lager af Møllestene i alle brugelige Størrelser anbefales dHrr. Møllere til billige Priser. N. Malling. Wilhelm Berg. anbefaler sig med Tapetsering til billige, nedsatte Priser. En Gig kan faaes tilkjøbs hos Undertegnede. N. Schierup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Til Salg. er en god og smuk Calesche=Vogn indsat i H. H. Hr. Stiftsprovstens Vognport. Den er at faae for godt Kjøb, naar Lysthavende henvender sig til undertegnede Eier, som boer her i Byen. Pastor Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Den af Herr Kjøbmand Jens Meulengracht, hidtil beboede, og for en Manufacturhandler særdeles godt beliggende Huusleilighed, i min Gaard paa Hjørnet til det store Torv, kan erholdes tilleie til Michaeli Marcus G. Bech. Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Hvor en meget smuk Sal, Dagligstue, Kabinet, Sovekammer, Garderobe, Kjøkken, Spisekammer og Kjælder, samt Staldrum til 3 a 4 Heste, er at faae tilleie, anvises af Adressekontoiret. Stue=Etagen i mit Sted paa Vestergade No. 662. med Kjelder, Baghuus, Gaards- og Haveplads, er at faae tilleie næste October Flyttetid. J. Bøggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
En øvet, med gode Anbefalinger forsynet Huuslærer, der som saadan altid har opholdt sig paa Landet, ønsker sig snarest Empløi, helst paa en Herregaard, hvor Børnenes Underviisning kunde levere Læreren nogen Tid til at beskjæftige sig med Landvæsenet. Desaarsag vil Lønnen blive høist ubetydelig. Billetter mrkt. L. V. bedes aflagt paa dette Blads Contoir. Holger Danske, af Jngemann, 6 Mk. Vandringer i det hellige Land, med 2 Kobbere, 7 Mk. 8 s. Historisk geographiske bemærkninger, udarbeidede med stadigt Hensyn til Riises Atlas, 3 Mk., ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Til de Brandlidte i Haurum har jeg modtaget: Fra Uth Sogn ved Horsens, indsendt af Pastor Breinholm i Tyrsted. 9 Rbd, 3 Mk. 4 Sk. S. og T. Den fjerne Menighed, for hvem de Brandlidte selv men ikke deres Nød var fremmed, og dens værdige Sjælesørger, engang disse Menigheders elskede Lærer, der nu forhøiede og befæstede det Minde, hvori han her lever, ville modtage den Løn, de ene søgte, i Apostelens Forsikkring: at Besørgelsen af dette Sammenskud afhjælper ikke allene Brødre Trang, men bærer ogsaa rig Frugt ved mange Taksigelser til Gud, 2 Corinth. 9, 12. Niær Præstegaard pr. Aarhuus, d. 19de Juni 1837. N. P. Henneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Fölge-Blad, til arhuus S Stiftstidende. No Fredagen den 23de Juni 1837. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
J No. 71 af denne Tidende læses et Spørgsmaal til Theologer og Jurister, hvormed Hensigten er, at erfare, hvorvidt en Sjelesørger, naar der for ham, paa hans Spørgen og Faderen. til et uægte Barn, opgives et Navn, er berettiget til, at nægte dette Navns Jndførelse i Kirkebogen, under Paaskud af Mistanke om, at det ikke er den virkelige Faders Navn. Spørgsmaalets Besvarelse maa have sine Vanskeligheder, siden Jngen endnu har villet indlade sig derpaa. Jndsenderen vil forsøge, at bryde Jsen, idet han leverer et lidet Bidrag dertil, hvilket maaskee torde have noget Værd, da det er factisk og knytter sig til en virkelig Begivenhed. J Sjælland begav det sig nemlig, endeel Aar tilbage, at et Fruentimmer fødte et Barn udenfor Ægteskab, men at Sognepræsten, Hr. Provst?", nægtede, i Kirkebogen at indføre den af hende opgivne Barnefaders Navn, fordi han havde en - grundet eller ugrundet Mistanke om, at dette Navn var fingeret, for derunder at skjule den rette Faders. Hs. Høiærværdighed forelagde, for at udforske dette, Moderen følgende Spørgsmaal: 1) Hvad er den som Barnefader udlagte Person? 2) Hvor i Verden opholder denne Person sig 3) Er han civil eller militair, 4) Er han gift eller ugift? Paa disse Spørgsmaals Besvarelse vilde Moderen imidlertid slet ikke gaae ind. Hun blev ved sin første Angivelse: "Peder Jensen (eller hvad han hedd) er Barnefader, og var ei at bevæge til at afgive nærmere Forklaring. - Provsten var heller ikke at bevæge til, at tage Peder Jensen gyldig. Det forekom ham utaaleligt, at han i sin Ministerialbogskulde indføre denne gaadefulde Person, om hvem Jngen vidste, hvad han var, eller hvor han var, eller og han overhovedet existerede. Hs. H. henvendte sig desaarsag til Amtmanden med Begjering om, at Fruentimmeret maatte blive forhørt. Amtmanden, resolverede: "Fruentimmeret skal forhøres." Og nu forelagde man hende de samme Spørgsmaal: Hvad er Peder Jensen, Hvor er han, Er han civil eller militair, Gift eller ugift? Men Pigen havde en ditermineret Character og et indsluttet Væsen. Faderen til mit Barn hedder Peder Jensen, derved blev hun, og paa alle Spørgsmaal om nærmere Oplysning svarte hun kun Peder Jensen er Peder Jensen." Men hvad han var, eller hvor han var, eller hvad Kjole han bar, eller og han sad med Kone og Børn, det vidste hun ikke. Forhøret sluttedes, og Provsten fik en Udskrift af det Passerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Nu er der et Slags Embedsmænd, som, naar de engang have sat sig paa Noget, det maa være klogt eller galt, besværge alle jordiske Magter, for at drive det igjennem, og anmelde, indberette, klage, snart her, snart der, og paa ingen Maade kunne slaae sig til Ro, før høiere Foresatte have viist dem alvorligt tilrette. Provsten maa vel have hørt til denne Familie. Jstedetfor at lade Pigen beholde sin Hemmelighed, hvorom hun værnede saa trofast, indgik han til det kongl. danske Cancellie med Begjering, om, at hun, ved behørige Tvangsmidler, maatte drives til at bekjende den rene Sandhed. Sagen kom til Biskoppens Erklæring. Han meente, at Sognepræsten skulde modtage den af Moderen udlagte Mandspersons Navn, uden at indlade sig i videre Undersøgelse. Biskoppen indsaae let, at Moderen vilde skjule den sande Barnefader under et opdigtet Navn. Han sluttede sin Erklæring med de Ord: "Tortur er lykkeligviis afskaffet. Saavidt jeg altsaa kan skjønne, bliver formodentligen ikke noget at agte paa Hr. Provstens nærværende Memorial. Jdet mindste er Sagen just ikke ham vedkommende." Og det endelige Resultat, Provsten skal gives Besked efter Biskoppens Erklæring."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jndsenderen mener, at man Jntet riskerer ved at betragte denne Resolution som Norm for alle lignende Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Spørgsmaal. 1. Forbinder Christendommen nu ikke mere Tilhörere saavel Unge som Gamle at adlyde deres Ledsagere, og lade sig sige af dem, som de, der vaage over deres Sjele, og derfor skulle gjöre Regnskab, 2. Hvad forstaaes i Lv. 6-311 ved letfærdig Leg? 3 Kan det efter Moralloven kaldes en gandske uskyldig Fornøielse, at unge Folk maie sig ud som Harleqviner, Pikkelhæringer, Abekatte og Narre, for i formummet Skikkelse at foretage sig allehaande lystige Spilopper, og det endog paa enhver Tid, enhver Dag af Aaret? 4. Udvise Forældre ingen kjendelig Ringeagt mod deres Sjelesörger, naar de tillade deres Børn at handle tvertimod hans udtrykkelige Forbud, 5. Kan det, som L. 211-4 anseer for uanstændigt hos en Præst, kaldes en aldeles uskyldig Fornøielse for andre Christne, og hvorvidt bør en Præst afholde sig fra aldeles uskyldige Fornøielser, 6. Har Cancelliet efter nu gjeldende Love handlet urigtig i at give en Præst Medhold, som har afviist een af sine Confirmandere paa Grund af, at den havde overtraadt hans Forbud, en Lystighed angaaende, og hvori bestaaer det rigtige, 7. kan en Landsbyepræst forbyde sine Confirmandere tverimod deres Forældres Villie at gaae til Legestue, det samme for dem, som et Bal for Kjøbstædfolk, og kan han vente Medhold hos höiere Vedkommende naar han afviser Overtræderne som umodne paa Forstanden fra Confirmation J. Kier, Præst i Skorup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Bekjendtgjørelser. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Skrædermester Frederich Christian Lerche, bliver det bemeldte Afdødes Boe tilhørende Sted No. 275 Litra A, beliggende i Grønnegade her i Byen, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Mandagen den 24de Juli, Mandagen den 7de August, og Mandagen den 21de August, næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Horsens Raadstue, men 3die Auction i det sælgende Sted, der i Brandkassen er forsikkret for 420 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 4 1/2 Fag, og et Baghuus paa 2 Fag, begge 1 Etage Egebindingsværk, med Gaardsrum og Have, samt tilliggende Jordlod paa Byens Mark af Hartkorn 1 1/4 Album. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Prioritetshaverne og andre Vedkommende, i Henhold til Plakaten af 22de April 1817. Horsens, den 10de Juni 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jordegods-Salg. Jfølge Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgjelden og den synkende Fond, bliver Tirsdagen den 8de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden. Buderupholm med Underliggende, hvilke Eiendomme er beliggende i Aalborg Amt og bestaar af: A. Buderupholms Hovedgaard med Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 18 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. B. Godset med Hartkorn priviligeret Mølleskyld 2 Skpr. 2 Alb., contribuabelt Ager og Eng 244 Tdr. 1 7/8 Alb. og Mølleskyld 1 Td. 2 Fdkr. De Eiendommen tilhørende Skove, ansatte for Hartkorn, priviligeret Skovskyld 1 Skp. 1 Fdk. og upriviligeret 14 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. D. Buderup Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende, og samme Sogns Konge-Korntiende af 106 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. E. Gravlev Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende, samt samme Sogns Konge-Korntiende af tiendeydende Hartkorn 102 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/5 Alb. F. Skjørping Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 109 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb. G. Fræer Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende af 82 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. tiendeydende Hartkorn. Hovedgaarden er til 1ste Mai 1844 bortforpagtet imod en aarlig Afgivt af 420 Rbd. Sølv og 120 Tdr. Byg, hvilken Forpagtning ikke kan opsiges. Arealet er circa 300 Tdr. Agerland og 100 Tdr. Land Eng foruden Hede. J Jorderne kan aarligen nedlægges 40 a 50 Tdr. Rug, 20 a 30 Tdr. Byg og 40 a 50 Tdr. Havre foruden nogle Kartofler og noget Bælgsæd, og Besætningen der kan fodres og græsses, er 80 a 100 Fæehøveder og noget over 100 Faar. Gaarden drives uden Hoverie, men til sammes Drift haves circa 1800 Ugedage af Huusmænd under Godset. Med Hovedgaarden følger endeel Besætning og Jnventarium, hvorover ved Auctionen vil blive fremlagt Fortegnelser.