JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Engeland. Foruden Exministeren Greenville og Windham med flere som ere imod Freden, og man derfore nu i London kalder Allarmister, har og den bekiendte heftige Taler, Doctor Lawrence, talt heftig imod Præliminairerne, og kaldt samme den sletteste Tractat som Engeland nogensinde har sluttet, slettere endnu end den Utrecter Fred, hvorfore dog de engelske Ministre, som havde sluttet den, bleve anklagede som Forbeydere. Saa beklagede han og med meget Bitterhed, Prindsen af Oranniens Skjebne. Hvem skulde tænke det, sagde han: at næsten paa samme Dag, da Hollands Stadtholder Wilhelm 3 af Oranien for 113 Aar siden landede i Engeland, for at udfrie os af Jacobiternes Aag, skulle en af hans Efterfølgere Wilhelm 5te føres bag Lyset og ødelægges af Engeland, blot fordi han med urokkelig Hengivenhed var bleven Engeland troe. De engelske Ministre skulle lære af de franske, hvorledes man skulle iagttage Troeskab imod fine Allierede. Franskmændene har i denne Krig ikke rømmet nogen Stad eller Land, uden at sørge for deres Tilhænindsluttede General Menou, capitulerede ikke paa anden geres Sikkerhed og Beskyttelse. Selv den i Alexandrien Maade, end med den udtrykkelige Betingelse, at alle hos ham værende Copter, Egypter og Tyrker, vare sikre paa Liv og Eiendom. o. s. v. land, i en Note, dat. 13de Octbr., som han overleve Prindsen af Oranien har for hans Afreise fra Enge rede Lord Hawkesbury, virkelig beklaget sig over at der i Fredspræliminairerne slet ikke er bestemt noget i Hen at de høitidelige Forpligtelser hvorved Engeland 1788 garanterede Stadtholderværdigheden. m. m. Holland. J Texelen hvor for nærværende Tid den største Deel af vor Søemagt er samlet, giøres nu Anstalter til 2 smaae Eskadrers Udrustning, som strax efter Difinitivfredens Slutning, skal afgaae til Ost= og Vestindien for igjen at tage vore Colonier i Besiddelse, til hvilken Ende der og paa samme blive indskibede adskillige Troppekorpser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Tydskland. De Byrder som i de Keiserlige Arvelande vare paalagde i Anledning af Krigen, kan ikke endnu formildes, men blive meget mere forhøiede, ja - endog dobbelte. Hidtil existerede intet stemplet Papiir til høire Priis end 2 Gylden, nu er det forhøiet efter Summernes Forhold, indtil 15 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Grev von Colloredo, Churbømisk Gesandt ved Rigsdagen, er nu af Keiseren udnævnt til østerrigsk Deputeret ved Rigsdeputationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Den i Wien værende Cardinal Filangeri, en født Venetianer, er udnævnt til Patriark i Venedig. Tyrkiet. Aldrig har nogen allieret Magts Gesandt eller Generaler i de nyere Tider, bleven behandlet med saa udmærket Agtelse af Porten, som de Engelske, siden Egyptens Tilbagecrobring. Lord Elgin, Admiral Keith og General Hutkinson have faaet den nye Halvmaane Orden. Admiral Blankekt og Oberst Abercromby, hver en Medaille, som er den anden Gradaf denne Orden. Desuden har Lord Elgin faaet flere betydelige Foræringer. Hans Gemahlinde har af Sultanens Moder faaet en kostbar Agrette og hans Secretairer og øvrige Følge have faaet Ringe, Daaser, og Pelse. Elgin selv skal endog have været indbuden, til Storherrens Taffel. Fra Egypten er der allerede ankommen 200 Punge af Guld- og Sølvmedailler, som Storadmiralen har af inddrevne Contributioner ladet slaae i Cairo, og hvilke Storherren har ladet uddeele mellem sine Sultaninder og andre Hoffolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
En af Paswan Oglus Emissarer har den 23de Octbr. bragt ham Efterretning om den mellem Frankrig, Engeland og Porten sluttede Fred. Denne Efterretning synes ganske at have kuldkastet Rebellerens hele Plan. Han har strax derpaa tilbagekaldt sine Tropper fra den Wallachiske Donaubredde, og sendt en af hans Betroede til Fyrsten i Bucharest, med Begiering, at han ville tale hans Sag hos Porten. Han forlangte blot at han maatte saae Bekræftelse paa Stadtholderskabet i Widdin, saa ville han opfylde alle de Pligter han som Gouverneur og Tiener af den høie Port, skyldte samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Adskilligt. Den russiske Kronningsmedaille, som slaaes i Guld til 10, 20 og 40 Ducater, viser paa Hovedsiden Keiserens Brystbillede med Navns Overskrivt, og paa den anden Side, en Saule, hvorpaa der ligger en Krone, og om samme en Seddel med Paaskrivt: Lov. Omskrivten er: Et Underpant paa alle og enhvers Velfærd. Neden under: Kronet den 15de Septbr. 1801. i Moscau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
J et engelsk Aftenblad læses følgende Afskildring paa den første Consul: "Bonaparte staaer tidlig op, og gaaer strax til sine Forretninger, hvormed han tilbringer hele Morgenen. Alle Sager af Vigtighed udarbeider han selv. Talleyrand og Fouche ere hans Raadgivere, uden dog at have nogen Jndflydelse paa ham. Begge disse skal just ikke være hinandens Venner. Fouche, en forhenværende stræng Jacobiner, er en dygtig og resolveret Minister. Da han kiendte Jacobinerne nøie, skal han have været den første Consul meget nyttig i at tilintetgiøre deres Planer. Ligeledes har Talleyrand, som forhenværende Adelig og Prælat, været den Kanal, hvorigiennem Bonaparte har nærmet sig dem af begge Klasser, som har været ham tienlige. Af Generaler skal Lannes, som hans Staldbroder i alle Farer, paa en Maade være hans Yndling. Bonaparte viser sig saa sielden som muelig offentlig, taler da lidet, men meget alvorligt med dem som ere om ham, synes altid at gaae i dybe Tanker, og hans hele Forhold synes meere at indgyde Ære, frygt end Kierlighed for ham. Alle som arbeider med ham, beundrer den Hurtighed, hvormed han kan tænke sig ind i enhver Ting, og afgive sin Berænkning derover. Hans Livdocter har ofte forestillet ham, at hans overordentlige Hang til Arbeide, var ham skadelig, men altid forgieves. Til hans Middagsmaaltid i bruger han punktlig kun en halv Time, hvilken Tid, han siger: alt er mere end en Soldat maae bruge dertil. Parie serne sige derfore, naar de kun har faaet lidet eller intet at spise til Middag: "Jeg har i Dag spist til Middag efter den første Consuls Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Den berømte Labradorsteen med Ludvig den 16des Portrait, som Greven af Robassome eier, bliver nu ofsjentlig spillet bort. Hvert Lod koster 5 Guineer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Keiser Alexander har i et Manifest erklæret, at Geforgien skal blive indlemmet i det Russiske Rige, ikke afLyst til at udvide dette, men blot for at afværge en Borgerkrig i hint Fyrstendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Jblandt de Skibe, som nyelig forulykkedes ved Pillan, befandtes ogsaa et dansk fra Arendal, ved Navn Margaretha, ført af Skipper Anders Andersen, bestemt til Danzig med Kornvare. Dette Skib har mistet baade Anker og Seil, og desuden havt en Bekostning af 2000 gl. preussisk Cour., for at bringes i Havn. Den Skade, som Stormen har anrettet i Kønigsberg angives nu 1 4 Millioner; allene af Sukker ere 60000 Pd. blev de ødelagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Af Efterretninger fra Madras, af 10de Marts, erfares, at de forskiellige Kryderirværter, som fra de Mourkiske Øer ere blevne forplantede derhen, ere i den deest ønskelige Fremvext, som lover at de snart ville blive aldeles naturaliserede der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Paa Jamaica har man den 10de August sidstl. om Formiddagen Kl. 5 følt et meget heftigt Stød af Jordskielv, som gik hele Kysten over i en Direction fra Vest til Ost, dog uden at foraarsage nogen betydelig Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
J den 701ste Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 38. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Bekiendtgiørelser. Jeg anseer det for min Skyldighed: Herved at fremlægge Taksigelse for alle de Herrer Geistlige i Aarhuus Stift, hvilke have ved en frivillig Gave bidraget til Thunøe meget forfaldne Præstegaards Jstandsættelse. Schaarup, Præst paa Thunøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fredagen den 20de Novbr. er paa Veien imellem Aarhuus og Hasle funden en Sælskinds Tobaksdaase, med Sølv Lænke og Udkrasser. Eieren af samme kan erholde den, imod dette Avertissements Betaling og en billig Findeløn, naar han derom henvender sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fra Søren Johnsen i Egens, Calde Gods, er for 6 Uger siden bortkommet: 1) Et brun Og, 4 Aar, kroget i Ryggen, med et klipper E. paa venstre Forbov. 2) Et aarings Føll, sortblakket, brun om Munden, og har et klipper C., saavel paa venstre Forbov som venstre Baglaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Hvem som maatte have optaget disse Bester, eller om deres Opholdsted kan give nogen Oplysning, bedes at henvende dem til Ladefoged Niels Pedersen paa Caløe, hvorefter de skal blive afhentet og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fra Eieren i Sqvæt Mølle ved Skanderborg, er for 3 Uger siden bortgaaet en sortgrimet Stud, 3 til 4 Aar gl., med Mærke Mmidt paa venstre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Hvem som maatte antreffe denne Stud, forventes at give Oplysning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fra Jens Rasmusen Ego er paa Markedsdag bortløben en sorthielmet Koe, 5 a 6 Aar, med Eierens Navn, J. R. C., paa venstre Side og Reeb om Halsen; hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Hos Horden i Tilst kan faaes et Væder Lam, som er kommen imellem hans Hjord, naar de betale Avertissementet og øvrige Omkostninger; Lammet er sindset paa begge Ører. Foruden alt hvad der hörer til Offeinen, er fölgende Sorter hos mig at bekomme Forskiellige Sorter Chocolade til de sædvanlige Fre hvoriblant Chocolade med lisandsk Moos brik mandler, Catrineblommer, Sago, Provence Olie, Capers, Oliven, Syltet Ingefær, Pebermynte Sukker, Vanille, Hinbær-Edike, törre Kirsebær, Soya, syltede Pomerantzskaller, Confectrosiner, forskiellige Slags Confectyrer af Sukker, Patteglas, Farve og Specerie-Vahre og mangfoldige andre Sorter som her ikke specificeres. Dahl, Apotheker i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Den 18de Novbr. sidstleden, døde paa Constantinsborg her ved Aarhuus, Frue Consistorialraadinde En M. sal. Holstes, fod Falkenschiold, Enke efter afg. Consistorialraad Holst, Sognepræst for Winding og Beyrup i Aarhuus Stift. Hendes Boe, der strax af Ning Herreds geistlige Skifteret blev forseglet og taget under lovlig Behandling, aabnes igjen 30te Dagen den 17de Decbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag. Thi anmodes den Afdødes Arvinger, hvis Navne og Boepæl endnu ikke tilfulde vides, til bemeldte Tid at møde eller møde lade for at paasee deres Tarv. Aarhuus, den 21de Novbr. 1801. N. K. Bechmann, Provst i Ning Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
En lyserød Studkalv er optaget hos Niels Sørensen i Weilbye, Eieren til samme kan bekomme den, imod alle paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fra Undertegnede er sidste Eftersommer bortkommen 5 Faar og 4 Lam, alle hvide, undtagen at det ene af Faarene er noget rødagtigt paa Hovedet. Hvo som kunne give nogen tilforladelig Oplysning om hvor disse bortkomne Faar og Lam maatte være henkomne, anmodes at melde det til mig, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Dem af De Herrer Præster, eller andre, som holde Avisen og maatte have Kundskab om hvor saadan en Flok fremmede Faar opholder sig, kunne ved denne Leilighed vise en sand Velgierning mod en fattig Mand, ved at giøre Vedkommende opmærksomme paa dette Avertissement. Schaaninghuset ved Wosnesgaard den 23de Novbr. 1801. Søren Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Til Fæstebonde Søren Sørensen under Steenalt Gods, boendes i Boede Bye, Ørsted Sogn, Rougsøe, Herred, er ankommen en sort Hestklod 4 i 5 Aar, 14 Dage efter Michelsdag. Forsynet med 2de Forskee, klipper et Mærke paa den venstre Bov som ei kan lignes ved noget Bogstav, men et 8te Tall. Samme, Hest solgte han i Fior Vinter paa det sidste Hestemarked i Randers for 21 Rdr. til een Hestekiøber, men hvorfra og Navn er ham ubekiendt. Hvem som kan beviisliggiøre at være denne Hest tilhørende, udleveres samme, imod at han betaler alle Omkostninger skadesløs. Nogle Dage for Michelsdag, er en sort Koe, hvid under Maven ved Øvret og hvid Hale, som har faae een Kalv, bortkommen fra Jens Sørensen i Zeuthen hvem som kan opdage samme og give Eieren Underretning derom, loves en Douceur og Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
En liden sortebruun Hoppe imellem 6 og 7 Aar gl. lidet spidslæbnet, den halve Hale afædt af et Føl, er for omtrent 5 Uger siden bortkommen af Jeberg Mar tilhørende Undertegnede; hvo som derom kan give nogen Oplysning, faaer en passende Douceur, naar det melder sig hos Kiøbmand Jacob Holm i Randers eller mig Lars Sørensen. Jeberg, den 20de Novbr. 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fra Anders Leth i Hørning Bye, er en 3 Uger for Michelsdag, bortkommet fra hans Mark, 5 Kalve hvoraf 3 ere Qviekalve og 2 Studkalve, som ere tve stokket og en Splidt ned i begge Ører, den ene af Qvi kalvene er rødbroget, og de 2 hvidblakbroget, den enStudkalv er rød og den anden blakbroget, hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningerne betalt og en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Fra Anders Tomsen i Høiballe, paa WilhelmborGods, er Natten imellem den 15 og 16de November bortkommet 7 Stude, den ene lidt sortbroged, de ere ganske sorte, og de andre ; lidt hvide under Bug gen, paa dem alle 7 var klippet et H paa den venstre Læhn, hvem som om samme kan give Eieren Oplysning loves Omkostningerne betalt og en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
Under Grevskabet Scheel i Randers Amt, ved Sang strup og Aastrup Byers Forstrand, er sidst i Octo Maaned i landbierget af Havet, 5 Fierdinger med Smøsom var bemerket med paareven Bogstaver R. M. E. Mast til en Baad, en gl. Vandtønde med en jern Rin mk. O. S. og et Roer med Stang til en Jagt. Smørret er ved Auction den 3die d. M. bortsolgt for 3 Rdr. 1 Mk. 11 s. Eieren til foranførte indkalde herved til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid sub poena præclusi et perpetui silentii, og at fremkomme med deres lovlige Adkomster til det strandede Scheel, den 6te Novbr. 1801. Jespersen, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-28
En Møllersvend som forstaaer hvad han bør, tillikan forevise god Atest om sin Redelighed og Vindsbelighed samt Dygtighed, kan blive antagen til 1ste Maji 1802. Paa Lønnen ansees ikke saameget som paa Redelighed og derom kan en saadan Karl henholde i til Hr. Raadmand Kruse i Horsens og Mathias Porsen i Randers som derom accorderer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Indenlandsk. Under 21de d. M. har det danske Cancellie tilskrevet samtlige Stiftamtmænd og Amtmænd i begge Riger saaledes: De det befrygtes, at en stor Mængde Mennesker, som have staaet i de krigførende Magters Tieneste, og nu, da Freden er bragt tilbage i Europa, derfor afskediges, ville streife omkring i Naboelandene, uden lovlig Næringsvei, i hvilket Tilfælde de letteligen kunne fristes til at søge Underholdning ved at betie, stiæle og røve, saa skulde man herved tienligst anmode Dem, behageligen at ville tilholde de Dem underordnede Øvrighedspersioner, nøiagtigen at holde over de angaaende Løsgiængere og Landstrygere, samt disses Eftersøgning, Paagribelse, Afstraffelse og Transport udgangne Anordninger; ligesom og indskiærpe dem, at omgaaes forsigtigen med Passers Udstedelse, og endeligen paalægge dem, at foreholde Færgemændene, hvad Straf de, efter Loven og Anordningerne, ere underkastede, dersom de overføre fra ket Færgested til et andet, Personer, der ei medbringe saasant Pas og Beviis, som Anordningerne udfordre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Det har behaget Hs. Majestæt under 27de d. M., allernaadigst at befale: at samtlige Stiftamtmænd og Amtmænd i Danmark og Norge skulle efterhaanden anlægge og bære Uniformer, efter tvende af Allerhøistsamme approberede Tegninger, hvoraf den ene viser den Uniform, der skal bæres ved Høitideligheder, og den anden den der skal bæres dagligen. Den første er saaledes: En høirød Kiøle med palle Underfoder og Kant, lysegrøn Krave og Opslage, Guld Broderie saavel paa Kiolen som paa Kraven og Opslagene, og 2de Guld=Epauletter : Pallie=Vest og Pantalons, sort trekantet Hat med Guldkrampe og Cordons, sort Cocarde og en hvid opstaaende Fieder, korte Støvler med en smal Guldtresse om Kanten og Gulddusk foran, samt Svorer, Sabel og Port d'Epee, med Guldtresser paa Gehænget. Den daglige Uniform er omtrent ligesom denne, undtagen at der intet Broderie findes paa Kiølen, men alt ne paa Kraven og Opslagene, hvorimod Kiolen er forsynet med Rabatter, ingen Guldtresse om Støvlerne, men allene en sort Dusk foran paa dem, og ingen sort Cocarde paa Hatten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Høibroe i Kbhvn er nu under Nedbrydning og man taler om at samme skulde forandres til en Vindebroe, hvorved den øvrige Deel af Canalen, som omgiver Christiansborg, ogsaa vil kunde blive nyttig for de smaae Skibe, som pleie at søge denne Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
De i Kbhvn indqvarterede vestindiske Tropper, som nu med første skulle afseile til vore vestindiske Øer, bleve den 22de November paa Amalienborg, hvor de om Formiddagen vare beordrede at møde under Gevær, overleveret af Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen 3de nye Faner af hvidt, med det danske Vaaben i, hvoraf enhver formofentlig er bestemt til enhver af vore vestindiske Øers garnisonerende Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Under den i Exerceerhuset i Kbhvn for nylig opsatte Büste af Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, findes følgende skiønne Linier, hvis Sandhed ethvert af de tilbagelagte Aar, men især det indeværende, dybt har indgravet i hver Undersaats og Borgers Hierte: Skue Fædrelandets Ven Vor Purpur Mand. o! lær hans hele Værd at kiende, Ved Fredens Sydsler han ei trættes kan, og rokkes ei, naar Krigens Tordner brøle. Det asiatiske Compagnies Skib Kiøbenhavn kaldet, som føres af Capitain S. W. Ørgaard, er den 27de November lagt ud paa Rheden. Det er destineret til Ostindien med en Ladning Cargaison og Provisioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Ved et Cirkulaire til Toldvæsenskommisssarierne i Engeland er nu givet Ordre til, at lade alle danske Skibe, som komme fra de danske Vestindiske Øer, fortsætte deres Reise uden Hinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Helsingøer, den 27de November. Den 24de blev Capitain Knudsens Skib uden Master og Roer bog, sered giennem Sundet til Kbhvn. Den 25de ligeledes Capitain Schilperoth fra Hamborg til Kiøbenhavn med Tømmer; han drev her fra Rheden i Stormen den 21de og kom paa Grund ved Hittorp, hvor den forliiste Roer og Masser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Befordring. Den 27de Novbr. er 3die Lectie hører ved Aarhuus Latinskeskole, Hr. S. Kryssing af Hs. Majestæt allernaadigst kaldet til Sognepræst for Meirup Menighed i Ribe Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra den 24de til den 28de Novbr. ere 59 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra den 19de til den 24de Novbr. ere 18 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal. Du er Støv og skal blive til Støv igien. At denne af den Almægtige for saa mange Tusinde Aar siden afsagde Dom, endnu i vore Dage paa det strængeste opfyldes, derpaa maae jeg fremstille et forfærdende Exempel, naar jeg efter nærværende Tids Brug, herved anmelder for fælleds fraværende Slægt og Venner, at min elskværdige Kone, Madame Kirstine Asmusen fød Bech, ifølge Guds vise Beslutning, blev mig og 4 smaae Børn, hvoraf 2de vare hendes, ved Døden midt i hendes blomstrende Dage, (ikke fuldt 30 Aar gammel, frareven, den 27de November; overbeviist, at enhver som kiendte hende og mig, sikkerligen vil føle mit Tab, frabeder jeg mig al skrivtlig Bevidnelse derom. Volf Frid. Asmusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Prædikanterne paa 2den Søndag. i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Udenlandsk. Frankrig. Det lovgivende Korps er ved en af Consulerne udstædt Proclamation under 10de Novbr., sammenkaldt, i Følge den 33 Artikel i Constitutionen, at holde deres første Samling i deres Palais den 22de Novbr. De sig i Paris opholdende Medlemmer af dette Korps, havde den 15de Novbr. en særdeles Andience hos den første Consul. Han underholdt sig med dem over halvanden Time, hvori han foreløbig berørte Hovedgienstandene, som skulle afhandles ved deres Sammenkomst, som fornemmelig vil blive Forbedringer i Civil og Criminallovbøgerne, samt en Lovbogs Forfærdigelse for Handelen, nye Indretninger ved Gudstienesten og den offentlige Læreanstalt, og endelig over den med Paven sluttede Concordat, hvilken man nu med første venter offentlig publiceret. 3 Statsraader skal ligeledes den 22de begive sig til denne Forsamling, hvoraf den ene i Regieringens Navn fører Ordet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Lucien Bonaparte er hiemkommen til Paris fra hans vigtige Gesandtskab i Spanien, og General Moncey fra Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Consulargarden skal nu inddeles i 4 Compagnier, nemlig: Infanterie, Cavallerie, Artillerie og lette Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Det første franske Handelskib er alt bleven expederet fra Rouen til Cadix. Det skeede med megen Høitidelighed og under det bestandige Glædesskrig, Republiken leve! Den første Consul leve, Handelen leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
J Lion var der ved Fredsfesten over 150,000 Mennesker forsamlede fra de omliggende Egne. Fredsmedaillen, som der blev præget og uddeelt til Bonapartes Ære, forestiller paa den ene Side: Bonapartes Portrait, og paa den anden Side staaer i en Krone af Oliegrene, de Ord: Han har erobret Freden, og tilveiebragt Handel, Agerdyrkning og Konster. J de taknemmelige Lyonners Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Præfecten i Antwerpen Hedonville, lader nu efter den franske Regierings befaling, den Antwerper Havn sætte i Stand. Man siger derhos at Ostende skal erklæres for en Friehavn, paa Grund af, at sammes Handel ellers ville komme til at lide for meget derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Borger Garnerin, som med sin Kone og 2 andre unge Borgere, gik i Høiden med sin Balon, paa Fe sort til Evreur, Amiens, og Egnen af Rouen og Dieppe. Havde Vinden været sydost, da havde han gaaet til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Engeland. Der kommer næsten daglig Courerer, fra Lord Cornvallis hertil, som lader formode at Underhandlingerne drives med Jver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Den 17de Novbr. blev opslaaet paa Loyds Kaffehuus at man kunde faae bataviske Skibspasse hos Lord Hawkesbury, og at man med det første ligeledes ventede Spanske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Conventionen med de nordiske Hoffer er den 13de November antaget i begge Parlamentshusene, uden Stemmesamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Den 16de November overleverede Ministeren Addington i Underhuset sin Beregning over Statsudgivterne for 3 Maaneder, der beregnedes til 7 Millioner Pd. Sterling; den aarlige Stats Udgivt i Fredstider vil da blive 28 Millioner. Wilberforce paastaaer at Øen Trinidad, som Engeland nu erholder ved Freden, ikke kan sættes i Stand, med ringere end 140,000 Millioner Pund Sterling, og 1 Million Slaver, naar den skal fortiene Navn af en Colonie af Cultur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Efter en Beregning i et af vore offentlige Blade, har Engelænderne anvendt den uhyre Summa af 10 Millioner Pund Sterling paa de hollandskevestindiske Colonier Demerary og Berbice, som nu ved Freden skal gives Holland tilbage. De have nemlig fra 1795 til den 1ste Januarii 1801 indført directe fra Africa til disse Colonier 70,000 Slaver. Naar hver Slave kun beregnes til 800 Pund Sterling udgiør det en Summa af 5 Millioner 600,000 Pund Sterling. Hertil kommer endnu 10,000 Slaver som de siden den 1ste Januarii 1801 har indført dertil, deels fra Africa, deels fra andre Colonier, som udgiør 800,000 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
De af engelske Planturer acqvirerte Jordegodsers Værdie beregnes til 2 Millioner 600,000 Pund Sterling. og de Penge som de have anvendt paa Skibe, Bygninger og Møller, beregnes til 1 Million.