JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Dersom det Wienske Hof endnu bestandig vil giøre det troeligt, og her, endskiøndt uden at nævne det Hongel. Preussiske Hof, giver at forstaae, men i sin Circulairskrivelse af 11te Maji reent ud foregiver, at det Preussiske Hof giver det Skyld for voldsomme Omtudsknings-, Secularisations- og andre Rigsforfatnings stridige Projecter, og lade saadant udsprede baade i og uden for Riget, saa maae man herved endnu engang imodsige det, ligesom allerede forhen er skeet i Erklæringen til Rigstænderne. Man kan frimodig opfordre det Wienske Hof til at angive en eneste Omstændighed, hvorved det Preussiske Hof har udspredt imod det saadanne Beskyldninger for voldsomme og lovstridige Projecter. Man beraaber sig endnu engang paa de Herrer Churfyrsters og Fyrsters Vidnesbyrd, som skulle bevidne, at man ikke har gjor andet, end allene at giøre dem opmærksomme paa Utilladelig, heden og Farligheden af en Omtudskning med Bayern, uden at beskylde nogen for voldsomme Omtudsknings- og Secularisations=Projecter. Man nægter ikke, at det Keiserl. Kongel. Hof har i Erklæringerne til sine Ministre vogtet sig for saadanne Hensigter; thi man behøver kun at holde Fyrst Kaunitz's 2de Circulairskrivelser af 11tte Maji og 23de Junii tilsammen mod hinanden, saa vil enhver let see, at i den første nævnes ikke Omtudskningen af Bayern, og i den anden bliver der efter den Russisk Keiserl. Declaration heftig ivre, derimod.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Endelig paastaaes her endnu i Undersøgelsen (Side 15.) at Bayern bestandig kun har været et Hertugdømme, og aldrig et Churfyrstendomme, og derfor ei heller har havt Sæde og Stemme i det Churfyrstelige, men allene i det Fyrste lige Collegium, samt at den Bayerske Chur er siden 1778 uddød.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Det er forunderligt, at man i et Statsskrift kan saaledes støde an og skrive imod al bekiendt historisk Sandhed. Enhver som er nogenlunde bevandret i Tydsklands gamle Historie veed, at Hertugerne af Bayern have fra de ældste Tider af hørt til Tydsklands store og første Valgfyrster; at de og selv, efterat de havde adskilt sig fra den Pfalziske Linie, have i det 13de og 14de Aarhundrede havt Andeel det Tydske Kongevalg, og været beklædte med Churværdighederne og de saa kaldte Erz-Embeder; at de efter det Paviske Familieforbund af 1329 skulle bestandig i disse have afvexler med den Psalziske Linie, og tillige udøvet Churværdigheden, dersom ikke Keiser Carl den IV. havde i den gyldne Bulle i Aaret 1356 allene tilskrevet den Pfalziske Linie samme, og formedelst hans bekiendte Fiendskab imod den Bayerske, ikke saa meget udelukket, som forbigaaet den: men at Hertugerne have altid forsvaret og vedligeholdt deres Medret til Churen, deels ved Protestationer, og deels endog ved Forlehninger selv af nogle Keisere, saasom Sigismund, Fridrich den 3die, Maximilian og Carl V., indtil Maximilian i Aaret 1623 ved en Churfyrstelig Collegialslutning, og siden ved den Vestphalske Fred gav det en særskilt Chur, som og bestod indtil den Bayerske mandlige Stamme i Aaret 1778 uddøde. Ved dette Dødsfald er den i den Vestphalske Fred stiftede 8de Chur gaaet ind igien, og derimod den gamle Pfalz Bayerske eller 5te Chur igien kommet tilbage til den Rudolphinske eller nu værende Pfalziske Linie, efter den Vestphalske Freds klare og tydelige Ord i dens 4 Artikel 5. 3 og 9. Af alt dette anførste følger altsaa, at den Churfyrstelige Værdighed har fra de ældste Tider af tilkommet Pfal- og Hertugdømmet Bayern tillige; at Bayern med Pfalz tilsammen bestandig have udgjort et Churfyrstendomme, og at altsaa den Undskillelighed, som i den gyldne Bulles Cap 25de udtrykkelig tillægges ei allene Churfyrstendommene, men og Fyrstendømmene, ligeledes tilkommer Landet Bayern, og at man derfore med Rette kunne sige, at samme stod under den gyldne Bulles Bydende. Skulde nogen endnu tvivle paa de her i Korthed anførte Sætninger, saa kan han finde nærmere Beviis derpaa i den Hertugelige Palz Zeybrückske Fremlæggelse af Huset Pfalz's Fidcicommissariske Rettigheder §. 90 197, og i Fischers Afhandling om den Bayerske Churværdighed. (Fortsættelsen følger).
Berlingske Tidende, 1786-07-01
AVERTISSEENTS. Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Po troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephe stil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts er Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk., Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr.; Buddei gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr.; Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Commordie, 12 Sk., i søgte Christne, særdeles i Jndien, Spanien, Jtalien Venoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tommer, faaes tilkiøbs hos Brodrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forsattet Skrift, i under Titel: Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dansk hos Brødrene Berling, og faaes sammesteds tilkiøbs, saavelsom hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s. 6. De til Forsendelse med Posten allene prios Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 33 er trykt og til I Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Hos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme :- Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tomme. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kortet Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, vil Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. Johan August Unzers medicinske Haandbog, paa nyeDudarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskrifLægen, oversat af Urban Bruun Aaskow, Kongel. Admiralitets Medicus første og anden Deel, udi stor Median 8vo, er trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deel indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne=Sygdomme, den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe Midler for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætte Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. - -Rd. - Mk. - s. - Dansk, Td., 4 Rd. 1 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 5 Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. = 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Siellandsk, Td. . Rd. - Mk. - s. Byg Td. . . . 4 Rd. - Mk. - s. Byg=Gryn Td. . 829 Rd. - Mk. - s. Malt Td., 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. . . 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Havre=Gryn Td. 9 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Erter Td. . . . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. Holsteenske, 12 a 13 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 38 Rd. Mk. - s. . Siellandsk, Td. 38 a 400 Rd. - Mk. - s. = Holsteensk, Td. 39 a 41 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 200 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. . tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. . . 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Priis=Coura. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 4 Rd. - Mk. - s. = Host-Sild Td. . 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 19 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rod Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) = 65 a 70 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. 54 Rd. - Mk. - s. Brabandsk, = = 54 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. . 38 a 44 Rd.) efter den i Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr = = 4 Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell., 3 Rd. 4 Mk. - s. Pommersk Bøg 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. - s. Holsteensk Bøg = 5 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Jydskenkelt = 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. - s. Fyensk, 5 Rd. 3 Mk. - s. Birk, Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-07-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. - s. Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. - s. Kul Td., Rd. 1 Mk. 12 s. Foering. Høe et stort Læs, 5 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = = 3 Rd. 4 Mk. - s. Halm et Læs = 2 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. - s. = = unge Parret = =Rd. - Mk. - s. Capuner sede et Par = =Rd. Mk. - s. = = mavre et Par=Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret == 4 Mk. - s. - unge Parret =. 3 Mk. - s. Kyllinger et Par == 1 Mk. 12 s. Giæs levende Stk. - Rd. - Mk. - Slagtede Stk. . - Mk. - Ænder et Par = = Rd. 4 Mk. 8. Duer et Par - Mk. - .. Æg en Snees, 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Smirna, den 2den Maji. De her værende Egne ere atter igien blevne en Skueplads for smaa Krige, som de foresattte Agaer føre imellem sig. Handelen ligger af den Aarsag stille, saasom Caravanerne have ingen Sikkerhed til at reise. Tyrannen Arab Oglu har forenet sin Magt med Mustapha Bassas, og nødt Carra Osmans Partie, som søgte ved et Antal Folk at dække Handelen i disse Egne, til at tage Flugten. Af Porten kan man ikke vente, at den afhielper disse Uordener. Det største Haab, som vi kan giøre os i denne Henseende, er, at disse smaae Tyranner endelig selv ville ødelægge hverandre.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Gothenborg, den 10de Maji. Assistenten Johan Hellman har anmeldt det her værende Kongel. Videnskabernes Selskab en af ham gjort Opdagelse, nemlig af frisk Tran=Grums opblandet med noget meere end1/2 Deel af Korn-Meel at tillave et Slags Brød, som ikke alle ne med Begiærlighed ædes af Heste og Køer, og følgelig lige saavel som Olie=Kager kunde bruges til deres Underholdning; men endog i Hungersnød kunde blive en sundere Føde for Mennesker, end det man pleier at tillave af Bark, Been eller andre mindre tienlige Ting. Selskabet har fundet det til Prøve indsendte Brød overeensstemmende med Assistentens Foregivende, samt af den hosføiede Udregning af Omkostningerne ved dets Tillavning befundet, at der kan spares meget i Husholdningen derved, og derfor anseet det værd at giøre almindelig bekiendt, paa det, de som eie TranKogerier, kunne deraf faae Anledning til at anstille nøiere Forsøg.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Maltha, den 11te Maji. J disse Dage bragte en af vore største Galleier 2de Algierske Skebekker op i denne Havn, hvilke de efter en haardnakket Trefning havde taget den 3die hujus. De havde udøver mange Røverier paa Kysterne af Sicilien, førte hver 6 Kanoner og havde den ene 82 Mand, hvoraf 37, og den anden 76 Mand, hvoraf 25 vare blevne i Tresningen. Jblandt dem, som ere levende, ere adskillige stærk saarede. Vort Forliis bestaaer kun i 5 Døde og 6 Saarede. Fire Slaver fra Catalonien og 4 Riddere, hvilke sidste havde befundet sig paa en af disse Barbarer tagen Salke, ere tillige blevne satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Carlskrone, den 13de Maji. Man har nu her i Staden forsøgt, hvorledes det opfundne saa kaldte Steenpapiir kan holde sig Vinteren over, og derved erfaret, at paa et Sladt Tag, som forleden Aar i Julii Maaned blev tækket dermed, har hverken den langvarige Regn, som varede i nogle Maaneder, eller den derpaa følgende Vinterkulde og Vaar=Luft, gjort den allerringeste Forandring, men at Taget findes tæt og aldeles drypfrit. Papiret har desuden ved Tiden saa anseelig tiltaget i Haardhed, at naar man slaaer derpaa med en Kiep, giver det en Slags Lyd fra sig, som om det var af en metallisk Egenskab. Adskillige Ark af Steenpapiret have allerede bestaaet sig i tvende Vintre, og dets Varagtighed giver et upaatvivleligt Vidnesbyrd om, at det til Tag=Tækninger er af største Fortrinlighed. Naar man desuden betragter, at man i Forhold med Tag=Tækning af Teglsteen kan vinde omtrent imellem 40 til 50 Procent, samt at det ved paalidelige Forsøg er befundet, at den upaatvivlelig bevarer imod Jldsvaade; saa var det at ønske, at denne nyttige Opdagelse, som endog hos Udlændinge har vundet Berømmelse, maatte bringes til den Fuldkommenhed, at enhver, som det forlangte, kunde blive betient dermed.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Ved de videre med dette Steenpapir anstillede Forsøg er bleven befundet, at det formedelst sin Varighed er meget beqvemt til Brædegulvers Beklædning i Værelser, og saasom det bevarer for Træk, kan med stor Nytte bruges i Steden for Gulvtepper. Ligeledes er det godtgjort, at dette Papir under den stærkeste Fos ved en Mølle Qværn, under Bunden paa et Skib ved 4 Søereiser, lagt i Vand, hvormed det har frø set i 2 Maaneder, samt nedgravet i Jorden hele Vinteren, igiennem, ikke paa nogen Maade har mistet noget i sin Haardhed.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Livorno den 11te Junii. Den 30te April, 4de og 6te Maji bombarderte Ridder, Emo med den Beuctianske Eskadre, paa nye Staden Sfax saaledes, at den næsten er bleven gandske ødelagt, og mange Jndbyggere og Forsvarere have sat Livet til. Artilleriet i Sfax blev fortreffelig, meest af Franske Artillerister, betient. Den Venetianske Flode skiød 1426 Kanonkugler og Bomber ind i Staden, som derimod sendte paa de Venctianske Skibe 1600. Venetianerne angive kun 4 Døde og 23 Saarede paa deres Skibe. Den 17de Maji reiste Ridder Em tilbage med sin Flode til Maltha eller Cagliari i Sardinien. Uagtet denne Tugtelse skal Beyen i Tunis endnu ikke afstaae fra sine Fordringer, men tvertimod forhøie samme.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
London, den 20de Junii. J Søndags Morges er den saa bekiendt blevne Grev Cagliostro ankommen hertil; men har kun opholdt sig 2 Timer i Hovedstaden, og er derpaa strax reist tilbage til Dower, for at bringe sin Gemahlinde, som han venter fra Frankrige, hertil. Han vil i det mindste opholde sig her et Aar, og har, da han steeg i Paketbaaden i Boulogne, sagt de Franske Kyster, et vigt Farvel. Hans Fængsel i Bastillen har været saa frygteligt, at han ikke har kundet staae opreist i samme, uagtet han kun er af middelmaadig Statur. Det er bleven bragt i Forslag, at seende tvende Skibe i tilkommende Aar til Kamschatka, formedelst Pels=Handelen. De skulle gaae tilbage over China, og derfra medbringe Thee En af de vidtløftigste Handels-Reiser, som nogensinde ere gjorte. Omtrent 300 Skibe af adskillige Nationer skulle paa nærværende Tiid være beskjæftigede med Hvalsiskefangsten i Grønland. J en Tiid af 8 eller 9 Uger er der bleven fanget 1800 Hvalfiske, og man troer, at endnu et større Antal i dette Aar skulde faaes. En god stor Hvalfisk vurderes for 1000 Pund Sterling, og en fuld Ladning af 300 Tønder er, efter Omkostningernes Fratrækning, 5000 Pd. Sterl. værd.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
I Gazetten fra Calcutta, som er ankommen til det Ostindiske Huus, bliver vel Efterretningen om Tippo Saibs Død bekræftet, men der siges ikke, at han er bleven hængt.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Paris, den 23de Junii. J Forgaars tiltraadte Kongen med sit Følge, Reisen til Cherbourg, som om Natten i Harcourt, og kom i Gaar til Cherburg. Han forbliver sammesteds den 23de, 24de og 25de, reiser den 26de derfra, holder Natte=Qvarteer i Carn, sover den 27de i Havre, spiser til Middag den 28de i Ronen, forbliver Natten over i Gallon og kommer den 29de igien tilbage til Versailles. Denne Reise=Route er authentisk. - Erkehertug Ferdinand med Gemahlinde toge allerede den 17de hujus Afskeed med Kongen, og tiltraadte Reisen den 18de til Spaa.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Fra det Hessiske, den 25de Junii. Landgreven af Hessencassel har i sine samtlige Lande paa det bestemteste forbudet al Slags Sørgedragt for Afdøde, alle Giestebuder ved Begravelser, samt alle store Bekostninger paa Kiste og Liigklæder, hvilke sidste Ting skulle hos Standspersoner ikke beløbe sig høiere end til 12 Daler. J den derom udkomne landsherlige Forordning heder det iblant andet Vel er det i sig selv ulasteligt, at en Afdøds Paarørende, Vendog ved udvortes Kiendetegn, lægge den til ham baarne Kierlighed og Agtelse for Dagen; men da samme er udarten til en, fornemmelig for Enker og Faderløse ofte høist trykkende Luxus, ved det at hele Familier vare ved et indfaldende Dødsfald nødsagede til paa adskillige Maader at anskaffe sig med stor Bekostning sorte Klæder, blot fordi det var saa indført, saa er det Regentens Pligt, at raade Bod paa en saa skadelig Misbrug. Thi ville Vi velmenende, men derhos alvorlig hermed have forordnet: At alle og enhver, Luden Forskiel paa Stand og Rang, skulle herefter ved deres Forældres, Børns, Ægtefællers og andre Nær paarørendes dødelige Afgang være forbudne at bære sorte, eller sort-melerede, eller med sort Garnering forsynede Klæder, saavel i som uden Huset; ligesom og deslige Knapper og Underfoer skulle være ganske forbudne og satte ud at Brug. Derimod skal det allene være Mandspersonerne til Pladt, i affarvede Klæder at bære et sort Flor om Armen, og Fruentimmerne blot et sort Baand paa Hovedet." - Enhver imod denne Forordning Handlende skal strax fratages Sørgedragten, og derhos følelig straffes.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Stockholm, den 26de Junii. I Dag Kl. 8 Formiddag tiltraadte Hs. Kongelige Majestæt med sin høie Sulte Nedreisen fra Drotningholms LystSlot til Leiren i Skaane, over Nyekiøbing, Norkiøbing, Linkiøbing til Efsig, hvorfra Reisen fortsattes den 27de Kl. 10 om Morgenen igiennem Broarp, Mychlem, Thom stad o. s. v. til Ors Giæstgivergaard, og derfra den 28de Kl. 6 om Morgenen igiennem Alvastra, Gottase, Dis o. s. v. til Herrewads Kloster og Leiren. - J Fredags afreiste ligeledes Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen med sin Suite til Leien. i Skaane.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Af en Skrivelse fra Svenborg, den 27de Junii. Søndagen den 25de Junii yttrede sig Kl. omtrent 1 om Middagen et forfærdeligt Skyebrud eller Orcan, især, saavidt man endnu veed, paa Baroniet Lehn allene, undtagen lidet smaae Hagel, som faldt i en af Svenborg Gader, hvormed i Schousboe, en Bye af Egense Sogn begyndtes, og siden til adskillige Steder flyttede sig, nemlig derfra over Hvidkilde fra Norden i Vesten ind over Sørup og Rodskebølle Byer, og endelig endtes ved Hældager, en Bye i Tvede Sogn. Man formærkede først en sær og forunderlig Susen, i Luften, der vedvarede omtrent et Qvarteer, og haarde Veierkast, hvorved især Rugen, som fremmeligst i Vext paa Markerne, hvor det saaledes fremfoer, blev kast paa nogle Steder ganske ned, saa den blev liggende plat net paa Jorden. Da dette saaledes var passeret, fulgte efter en gyselig Hagel, blandet med Regn, der skyllede ned af alle Agre og Veie, og tilsidst saadanne Jisstumper af forskiellig og skarp Skabning, saa store som gode knyttede Næver, at det var umueligt andet, end jo Følgerne heraf maatte være ødelæggende. Jkke allene en stor Mængde Vinduer bleve indslagne paa hvidkilde Hovedbygning og hele Vinduer, især i en Bondegaard, med Blye og alt med den skræksomste Force, men endog Kornet, paa Markerne har taget saaledes Skade, at hvor dette Veir er faret, er det for det meeste aldeles uventeligt, at endog det ønskeligste Veirligt efter den Dag kan ophielpe det. Her seer en sin beste Rug, der findes i Sognet, afkappet og sammen pidsket hist og her i hans Rugmark i adskillige sørgelige Hobe, en anden den tilsyne prægtigste Byg nedpidsket i Jorden, som om nogle tusinde Mennesker kunde have været paa den for at nedtræde det; hvor der kunde ventes at indhøste 10 a 12 Tønder Boghvede, der en den bedrøvede Bonde bekymret, fordi han ikke veed hvor han skal faae noget fra tilkiøbs, for at ompløie og omsaae det. Saaledes behandlede paa en Times Tiid dette Uveir, der var geleidet, ikke allene med Regn, men endog med stærk Torden, denne overfarende Strækning. Og Gud være lovet, at den dog saavidt havde sine Grændser, uden at beskadigede enten Mennesker eller Creature! De skræksomme og før useete Jisstumper laae ei allene mange Steder en halv Alen tykke over Jorden, men endog paa andre Steder af den dermed følgende haarde Vind sammenstøtte i en Høide af 1 1/2 til 2 Alen; og uagtet den stærke brændende, Hede samme Dags Eftermiddag strax fulgte derpaa, ere disse Jisstumper fundne i Læe liggende i Hobe anden Dagen efter, hele og holdne, og tildeels sammensmeltede 1/2 Alen tykke over Jorden. Og hvad Under, da Uveiret ophørte, kunde de dermed Hiemsøgte gaae i Jisstumper og Hagel over Træeskoe ne, men især var den største Mængde nedveltet paa lave Steder, hvor den forfærdeligste Regn og Vind gyselig førde den. Dette er ikke allene en af de her meest ubekiendte, men endog forunderligste Optrin i Naturens Rige, at see nedvelte store Jisstumper strax efter at Solens Hede havde udmattet alt.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
J Henseende til disse Jisstumper har man og anmærket, at paa dem sad en meget hvid Prik, af Størrelse som en god Fingerende, hvor inden i igien en endnu mindre og mørkere, af Størrelse som en Vikke. Hele Stykker Gierder har Veiret bortført og beskadiget mange Fruttræer og Haugesager.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Kiøbenhavn, den 3die Julii. Den 31te Maji d. A. er Ole Hvidtsteen ansat til Toldbetient i Aaremmen paa Tronhiems Lehd.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Høieste=Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 2. Kammerherre Chr. Moth, contra James Towers a. No. 119. Cancellie=Secretair Bradt &c., c. Magistraten i Christiania. No. 144. Ober=Auditeur Rosenstand, c. afg. Conferentsraad Fædersens Enke, og Arvinger med flere. No. 11. Peder Nørskov, c. Herredsfoged Andreas Kiær. No. 199. Procurator Skibsted, c. Svend Tulin. No. 179. Kammerjunker Baron von Knuht, c. Birkedommer, Frantz Volgelius Klein. No. 204. Jnspecteur Schrøder a., c. Fiskerne Peder Jensen og Poul Hansen. No. 201. General Krigscommissair Hesselberg, c. Johan Andreas Spæth & Compagnie &c. No. 43. Agent Madsen &c., c. Andreas Ruberg. No. 80. Major Kragenschiold, c. Frue Silchmüller. Hermed endtes Høieste=Rets første Session.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Ved Tal=Lotteriets 374 Trækning i Altona udkom: No. 77, 69. 5, 38, 37.
Berlingske Tidende, 1786-07-03
Ved Tal=Lotteriets 478 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 52, 82, 80, 8, 22.