JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-06-12
(Angl. Jndstevntes formeentlige Uberettigelse til at disponere over nogle paa Appellantens Mark staaende Træer, samt Jndstevntes Fremfærd med at oprydde Rødderne og paa Citantens Eiendom at have gjort Kulminer og brændt Kul m. m.) Nota. Appellanten mødte selv og erklærede: ikke at ville have noget med Sagen at gjøre, og ei heller at ville betale Optagelsesgebyhret forSagen. Dom: "Denne Sag hæves."
Viborger Samler, 1830-06-12
Underretsdommen af 1ste Octbr. 1829 udelades, da Sagens Gienstand ikke er paakjendt. J Sagen No. 88. Actor, Ldsoppttr. F. Lykke, contra: Bastrup, Defensor for Maren Johannesdatter Dancke i Aarhuus Arrest. (Der tiltales for 2den Gang begaaet Tyverie.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes at Straffen nedsættes til 3 Aars Forbedringshuus Arbeide. J Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator F. Lykke betaler Arrestantinden, Maren Johannesdatter Dancke 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1830-06-12
Ved Aarhuus Kiøbstæds Extraret er, af Justitsraad Borgmester og Byefoged Fleischer den 5te April 1830 dømt saaledes: "Tiltalte Maren Johannesdatter Danske bør at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i tre Aar og fire Maaneder, som Forbedringshuusfange, samt derhos udrede alle af nærværende Sag og Action lovlig flydende Udgivter, og deriblandt til Actorerne, Lieutenant, Procurator Schiøtt 2 Rbd. Sølv, Prokurator Schmidt 2 Rbd. Sølv og til Defensor Prokurator Hald 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 17de Mai.)¬
Viborger Samler, 1830-06-12
J Sagen No. 9. Møller, for Christen Nielsen Elskab i Lunden mel., contra: Holm, befalet for Pastor Rostrup i Ulsted, og Mødte ikke. Enkemadame Sveistrup i Giettrup. (Angaaende en efter de Indstevntes Reqvisition grundet paa foregaaende Udpantning ifølge Amtets dertil givne Approbation, over noget hos Appellanterne for resterende Kirke= og Præstetiende, udpantet Gods, afholdt Auction hvorved Apellanterne, som ikke troede sig pigtige til at udrede denne Tienderestance, formene sig forurettede.) Dom Den paaankede Kiendelse og derefter afholdte Auctionsforretning bør ved Magt at stande. J Salarium til Jndstevnte Pastor Rostrups befalede Sagfører Landsoverretsprokurator Holm betale Citanterne, Christen Nielsen Elskab, Mads Pedersen og Anders Pedersen i Lunden 10 Rbd. Sølv men iøvrigt ophæves Processens Omkostninger. Det Jdømte at udredes inden Ste Uger &c." Ved Auctionsforretningen i Ulsted den 31te August 1829 over det nævnte udlagte Gods, er af Herredsfogden Overauditeur Langes constituerede Fuldmægtig Hjort saaledes eragtet: "Den reqvirerede og paabegyndte Auction bør at tillægges Fremme paa Reqvirenterne Hr. Pastor Rostrup og Madame Sveistrups An- og Tilsvar.
Viborger Samler, 1830-06-12
J Sagen No. 38. Moller, for Proprietair Petersen til Marienhoff. contra: F. Lykke for Proprietair Brochenhuus til Nyomgaard. (Angl. Godtgjørelse for Rytterhests Hold af Parceller, Marienhoff i Aarene 1827 og 1828, som Jndstevnte affordrer Appellanten, med 43 Rbd. 5 Mk. 10 s. Sedler og Tegn.) Dom: "Appellanten, Proprietair Petersen, til Marienboff, bor for Jndstevntes Proprictair, Brochenhuses Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Ved Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret er, af Cancellieraad og Herredsfoged Reiersen den 21de Juli 1829 dømt saaledes: Jndstevnte Hr. Petersen af Marienhoff bor til Citanten Hr. Brochenhuus af Ryomgaard at betale 43 Rbd. 5 Mk. 10 s. Sedler og Tegn. med Renter deraf fra 24de Marti d. A. til Betaling skeer. Sagens Omkostninger ophæves. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage &c."J Sagen No. 67. N. Lykke, for Gaardmand Erik Rasmusen af Egtved, contra: Mødte ikke. Gaardmand Peder Pedersen af Moesgaard.
Viborger Samler, 1830-06-12
(Angl. Gyldigheden af et til Appellantens Formand Ægteskab, Mads Pallesen, under 30te Jan. 1812 udstædt Skjøde paa en Skovlod Søebiergene kaldet som Jndstevnte ifølge Skiøde af 2den Jan 1813 formeener sig eiendomsberettiget til, saaog betræffende en under Sagen afsagt Eragtning, ifølge hvilken Appellanten er nægtet Vidneførring.) Dom: "Den paaankede Kiendelse af 25de August f. A. stadfæstes. Derimod bør Citanten, Gaardmand Erich Rasmusen iøvrigt for Jndstevnte Gaardmand Peder Pedersens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves."
Viborger Samler, 1830-06-12
Ved Jerlev og Brusch Herreders Ret er, at Cancelliesekretair og Herredsfoged Finsen, den 25de August 1829 under et tilstevnt Tingsvidne ved Kiendelse saaledes eragtet: "Det godvillig mødende Vidne Mette Andersdatter og det indstevnte Vidne Niels Jepsen kunne ikke admitteres til Vidnesbyrds Aflæggelse i nærværende Sag." Og Ved samme Herreders Ret er, af fornævnte Cancelliesekretair Finsen den 1ste Decbr. 182. dømt saaledes: "Det fremla de af Jep Nissen, Rygsteds Enke Mette Andersdatter til Mads Pallesen under Alte Jan. 1813 udstædte den 8de Juni 1818 tinglæste Skiøde paa et Stykke Skov og Grund paa Søebiergenes østre Ende bør som ulovligt, være aldeles ugyldigt og magteslost, og som saadant af Pantebogen at udslettes, men bemeldte Eiendom derimod tilhøre Citanten Peder Pedersen, imod at han til Jndstevnte Erich, Rasmusen erlægger 3 Rbd. Sedler. Saa bør og Jndstevnte til Citanten betale denne Sags Omkostninger med 20 Rbd. Sølv, men iøvrigt for hans Tiltale i denne Sag frie at være. At efterkommes inden 15 Dage &c.
Viborger Samler, 1830-06-12
(Afsagt ved en Extraret den 21de Mai 1830.
Viborger Samler, 1830-06-12
J Sagen No. 87. Actor, Ldsoppktr. Otterstrøm, contra: Møller, Defensor for Peder Christensen og Christen Jensen Skomager i Nibe Arrest. (Der tiltales som mistænkte for at have dræbt Huusmand Lars Schou af Mon og Førstnævnte tillige for at have villet formaae sin Hustrue og Børn til at vidne falskt samt at have villet forstikke sit Gods for at besvige sine Creditorer.) Dom: "Arrestanten Peder Christensen bør, istedet for den ham ved Herredstingsdommen, tilkjendte Straf, hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder. Jøvrigt bor Herredstingsdommen ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Landsoverretten, Prokurator Otterstrom betale Arrestanterne, Peder Christensen og Christen Jensen Skomager, in solidum 10 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1830-06-12
Ved Hornum-Fleskum Herreders Extraret er af Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Koefoed med tiltagne Meddomsmænd den 27de Marts 1830 dømt saaledes: "Arrestanten Peder Christensen bør hensættes til Arbeide som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i toe Aar, og in solidum med Arrestanten Christen Jensen betale alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor Procurator Spreckelsen 8 Rbd. og til Defenfor Prokurator Hogsted 4 Rbd. Sølv; men jovrigt bor begge Arrestanter for videre Tiltale i denne Hag frie at være. Under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1830-06-15
Postefterretninger fra Udlandet. Frankrig.
Viborger Samler, 1830-06-15
Den for Øieblikket i Toulons Havn værende tyrkiske Fregat hedder Rehssind=Dschafet. Tahir-Pascha skal have vægret sig ved at beholde den ombord til ham sendte Sanitetsvagt, hvorover det er kommet til en heftig Ordvexling. Angaaende hans Mission fortæller man Følgende: Hertugen af Wellington skal have raadt Porten, at sende en af sine Stordignitarier til Algier i Egenskab af Statholder i Sultanens Navn. J Algier skulde Tahir=Pascha forrevise Sultanens Firman og lade sig udraabe af den tyrkiske Milits. Deien skulde da erholde Rang som Paschaens første Repræsentant, hvortil han ogsaa, ifølge den engelske Consuls Forestillinger, havde givet sit Samtykke. Den franske Flaade vilde da ved sin Ankomst til Algier have fundet det ottomanniske Flag heiset og Sultanens regelmæssige Autoritet anerkjendt. Firmanet skulde tillige indeholde Afskaffelsen at Søerøveriet og Christenslaveriet. Franktig vilde da ikke mere have havt noget Paaskud til at bemægtige sig Algier, og havde lingen Nytte havt af sine uhyre Rustninger, da det vilde have været høist betænkeligt, at angribe en Gouverneur indsat af Sultanen, med hvem Frankrig, lever i den dybeste Fred. Grev Guilleminot skal imidlertid i Constantinopel være bleven underrettet omdenne Jntrigue, og afsendte strax et Avisoskib til den algierske Station, hvorpaa Blokadescadren anvendte al sin Omhyggelighed for at afholde den tyrkiske Fregat fra at løbe ind i Algiers Havn. (At den franske Høistcommanderende har afviist Tahir=Pascha og derpaa sendt ham som en Slags Fange til Toulon under Escorte af Fregatten Duchesse de Berry, er viist.) - Fire franske Brigger skulle være strandede ved den algierske Kyst. Angaaende Mandskabets Skjebne veed man Jntet vist. Et Rygte siger, at Deien har sendt regulaire Tropper til Kysten, for at beskytte Besætningerne mod Beduinernes Raferie og bortføre den som Krigsfanger. Deriblandt befinder sig en Hr. de Chabrol, en Brodersøn af den forrige Finantsminister. Antallet af de Forulykkede angives til 600. -Et af de franske Transportskibe kom i Brand ved de hieriske Øer og maatte sænkes for at redde den øvrige Flaade; Mandskabet frelstes; Værdien af Ladningen angives forskjelligt. Spottefugle sige, at det forulykkede Skib havde Vandslofgas ombord til at fylde Acrostater med. - J Egnen af Toulon indrettes Cantonneringer for et Corps paa 15,000 Mand.
Viborger Samler, 1830-06-15
Man har allerede meldt Ankomsten af 2000 Mand Jnfantetie, som strax skal indskibes til Algier. - Fra Perpignan meldes, at tre af Expeditionens Skibe ere under betydeligt Havarie indløbne til Caduques. - Flere Handelsfartøier have mødt den franske Escadre paa Høiden af Cap Creuz; den seilede i to Linier i lige Retning imod Mallorca.
Viborger Samler, 1830-06-15
Hr. de Montbel, hvis Forvaltning af Finants departementet vedbliver at betragtes som interimistisk, skal have bevilget en længere Frist af 10 til 15 Dage. Baron Dudons Udnævnelse i hans Sted synes at have vakt Betænkeligheder, og man taler nu om Baron Capelle. Der tales ligeledes om, at Hr. Guernon de Ranville vil resignere, og faae Hr. Berryer til Eftermand. - Da den forste Casserer ved Skatkammeret, Hr. Kiønner nylig gjorde Hr. de Montbel sin Opvartning, forat aflægge ham Regnskab over Skattens Tilstand, yttrede denne, at det ikke var Umagen værdt for hans korte Forvaltningstid, og at Cassereren kunde forelægge hans Efterfølger Regnskabet.
Viborger Samler, 1830-06-15
De nyeste Beretninger fra Departementerne Læ Manche og Calvados lyde meere beroligende i Henseende til Brandstiftelserne. Da Ordenen der er gjenoprettet, saa er det fjerde Linicregiment efter sin Bestemmelse afgaaet derfra til den africanske Armees Reservecorps. - J Liesse har Gensdarmeriet grebet to Mennesker, fra Sognet Marlemont (Ardenne Dep.) der reiste med forældede Passe og forte phosphorisk Fyrtøi med sig. I Domfront (Dep. de Orne) er grebet en Brandstifter, som efter udtrykkelig Ordre af Jndenrigsministeren er ført til Paris. - Ved en Fest, som Hertugen af Orleans nylig gav i Palais-Royal, blev Haven først temmeligt sildigt aabnet for Publikum, for at see Jlluminationen; den skulde ifølge Hertugens udtrykkelige befaling være forbleven aaben hele Natten, hvis ikke et Fruentimmer, der leiede Stole ud havde, ved at forlange Stolenes tredobbelte Værdie for en Times Leie, foraarsaget Urolighed blandt Folket, der bar Stolene sammen i en Hob, og brændte dem op i Haven tæt foran Næsen af den belvederiske Apol. Nu maatte den væbnede Magt hidkaldes for at gjøre Haven ryddelig; ogsaa forefaldt der Arresteringer. Trængselen var saa stærk, at Jerngitterværket bøiedes krumt. Som sædvanlidt have Ultrabladene grebet denne Leilighed til Bagtalelser. Gaaette fortæller, at flere Stemmer af Hoben have raabt: give la republique " og at der blandt de Fængslede var en Redacteur af Corsaire" og at Tribune des Departements, og Drapeaubland forsikkrer at Hertugen af Orleans havde befalet, at lade Pøbelen gjøre hvad den vilde.
Viborger Samler, 1830-06-15
Blandet. Jfølge den sidste Bulletin over Kongen af Englands befindende havde Hs. Majestæt Natten imellem den 4de og 5te Juni havt et meget besværligt Aandedrag. og kun liden Rolighed. - Det engelske Skib Jsis, paa 50 Kanoner, som er kommen tilbage til England var den 7de April afgaaet fra Malta til Tripolis og Tunis og var begge Steder modtaget med Udmærkelse, fra sidste Sted gik det til Algier med en Skrivelse fra Admiral Malcolm til den engelske Consul; men ved Jndseilingen blev det anholdt af den franske Admiral, der sendte en Officier ombord med den Erklæring, at han havde befaling til, intet Skib at lade passere. Capt. Staines svarede, at han havde Ordre af sin Admiral, at overbringe Depescher til Consulen og at han vilde udføre denne Ordre. Den franske Officier vendte tilbage, og Jsis fortsatte sin Cours imellem to franske Fregatter og to Brigger, som ledsagede den, til Havnebatterierne ved Algier; herfra sendte den en Schaluppe i Land med sine Depescher, og afseilede igjen efter dennes Tilbagekomst uden videre at forhindres af Franskmænden. - Kongen af Neapel har Feberen. - Jfølge Beretninger fra den spanske Grændse har ikke Grevdespanna men General Den Jose O'Donneil erholdt Commanden mod de baskiske Provindser. Den 22de Mai er Avantgardens Cavallerie rykket ind i Vittoria og den Alde og 27de skulde Bilbao og S. Sebastian besættes. General Fournas, der commanderer i sidstnævnte Stad, har ladet Municipalitetet opfordre til til at udlevere Nationalgardens (Tercios, Vaaben, hvilken befaling strax ad lodes; Vaabnene bragtes til Citadellet der er besat af 2 Compagnier Artillerie. Kanonerne ere lagte paa Lavetterne, og Alt antager et truende Udseende. Jmidlertid kan man ikke betage Jndbyggerne den Tro, at disse Tropper kun ere en liden Afdeling af de 40,000 Mand, som skulle forsamle sig i Provindsen, for at rykke ind i Frankrig og medvirke til Ophævelsen af Chartet. Uagtet denne Forholdsregels Usandsynlig hed vil man dog ikke opgive Troen paa den. - En Efterretning fra Madrid melde, at Tvistighederne med Navarra ere jævnede, og at denne Provinds skal have erklæret sig beredt til at give Regjeringen 20 Mill. Realer. - Marquis de las Amarillas skal have faaet Overcommandoen over Observations hæren paa den portugisiske Grændse. - Keiserinden, af Rusland er den 4de Juni indtruffen til Breslau, Hs. Maj. Fader, Kongen af Preussen var reist Allerhøistsamme imøde til Sibyllenort. - HalilPascha har nu ogsaa tiltraadt sin Hjemreise fra St. Petersburg. - Hs. Kgl. H., Kronprindsen af Sverrig agter i indeværende Maaned at foretage en Reise til benævnte Hovedstad.
Viborger Samler, 1830-06-15
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 11te Junii. Hamborg 2 M. - A vista 211. Species 211. - Specier solgtes til 12 Mk. 10 s. Obligationer (uden Renter) 9 a 97. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820.) 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 108 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1830-06-15
Kjøbenhavn, den 8de Junii. Man vil have bemærket at blandt de Cavallerer som ledsage Hs. Majestæt Kongen, ogsaa Hs. Excellence, Allerhøistsammes Overkammerherre, Hr. v. Hauch, har været anført, men som dog med høikongelig Tilladelse blev tilbage formedelst sin Gemalindes Sygdom. Denne sjeldne Qvinde er nu ikke mere, Blidt hensov hun i Nat, inderlig savnet og begrædt af Mand, Slægt og Venner. Hun var en født Brochenhuus, Søster til den for nylig afdøde Overhofmester v. Brochenhuus, hvis Død var hende et smerteligt Tab.
Viborger Samler, 1830-06-15
Den 4de Junii er Biskop over Sjællands Stift, Dr. theol. & philos. P. C. Müller, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, udnævnt til Biskop ved de Kongelige Ordeners Capitul.
Viborger Samler, 1830-06-15
Vor Landsmand Hr. Superintendent Rudelbachs heftige Antagonist: "Der Eremit har (i No. 52, April d. A.) en Artikkel om Hr. Rudelbachs nye Pibekrave." "Hr. Rudelbach" hedder det her, har, ikke tilfreds med de protestantiske Geistliges sædvanlige Costume, endnu lagt sig en Pibekrave til; hvilken Prydelse, saavidt vi vide, i Sachsen endnu kun bruges i Leipzig; men andre Steder forlængst har forvandlet sig til de simplere Bladekraver. Medens der, hvor Skik og Brug endnu ikke have afskaffet hiin Udmærkelse, de Geistlige gjerne ville være frie for denne besværlige Pynt, finder Hr. Rudelbach ret Velbehag i den, og bringer den igjen til Værdighed, for at blive imposant ved præstelig Glorie. Det maa rigtig nok hos de nye Troende gjøre en stor Virkning, naar de see den geistlige Paafugl slaae et saadant Hjul om Præstens Hals!" (Kbhvnsp.) I den sildigere Tid have i Kbhvn. flere høist før gelige Ulykkesbegivenheder fundet Sted. Saaledes har isærdeleshed et i psychologisk Henseende saare mærkeligt Mord som en Moder d. 9de dennes har udøvet paa sit Barn, i de sidste Dage været Gjenstand for almindelig Omtale. Et Selvmord er begaaet af en Pige, ved at nedfynke en Qvantitet Svovlsyre; hun blev den 5te dennes bragt paa Hospitalet, hvor hun dog først døde 4 Dage efter. At Vaadesulykker fortjener at bemærkes en Arbeiders Død ved Nedstyrtningen af en Sanddynge i Sand gravene, og en svensk Baadførers Forulykkelse ved at falde i Vandet ved Toldboden. Af Selvmord nævnes endnu et, som en i Nærheden af Hovedstaden bosat Mand har begaaet, ved at aflive sig med et Pistolskud. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1830-06-15
Aarhuus, den 11te Junii. J Tirsdags Formiddag behagede det Hs. Majestæt at holde Specialrevue over det fyenske Dragon og det holsteenske Landsencer-Regiment, og i Onsdags over det fyenske og 3die jydske Jnf. Regiment, samt om Eftermiddagen over Artilleriet. I Gaar og i Dag Formiddags har Hs. Majestæt Selv personlig kommanderet det samtlige her forsamlede Kavallerie. Paa Løverdag og Mandag blive de egentlige Maneuvres af den hele Troppesamling. Hs. Majestæt har endvidere behaget efterhaands at tage Byens samtlige offentlige Indretninger i Øiesyn saasom Kirkerne, Cathedralskolen, hvor Hs. Majestæt, modtagen med en Sang, af Adjunct F. S. Birch, og en Tale af Professor Ridder Stougaard behagede at hore Discipler af alle Skolens Classer examineres, samt at bivaane en Prøve i de gymnastiske Ovelser, hvorefter Allerhøistsamme lønnede Lærernes Bestræbelser med Tilkjendegivelsen af Sit allernaadigste bifald. Fremdeles behagede det Hs. Majestæt, med Sin allerhøieste Nærværelse at beære Borgerskolerne, Stiftsbibliotheket, Raadhuset, hvor Embedsprotocollerne allerunderdanigst forevistes, samt at tage Hospitalerne, Arresterne, Havnen, Plantningerne om Byen og Fattighauge=Anlægget, &c. i allernaadigst Øiesyn. Hver Dag viser Hs. Majestæt sine Undersaatter, den Naade, at give Audients, og fra alle Nørrejyllands Stifter komme saavel Embedsmænd som Privatpersoner, deels for at ansøge, deels for at bevidne den elskede Monark deres Hengivenhed.
Viborger Samler, 1830-06-15
Aalborg den 9de Junii. Endnu have vi ikke nydt mange skjønne Sommerdage, men Overgangen fra Foraar til Sommer har hidtil kun ydet os Regn, Blæst og Kulde. Bevare os Gud for en alt for fugtig Sommer igjen, Brod og Brænde vil da være vanskelig at overkomme. Der siges, at Kornet allerede har taget Skade af Regnveir paa mange Steder.
Viborger Samler, 1830-06-15
Over Harboøre ved Lemvig, rasede den 8de Dennes et frygteligt Uveir med Torden og Lynild, som slog ned i Harboøre Præstegaard, dog uden at foraarsage videre Skade; men et hæftigt Skybrud som fulgte med, skal paa Veien til Holstebroe have skyllet flere Broer bort og anrettet megen Skade.
Viborger Samler, 1830-06-15
Ledige Embeder. Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerstolen i Stege. Løn : 10 Tdr. Rug og 20 Tdr. Byg in natura og 30 Tdr. Byg betalte efter Capitelstaxt; saa og 25 Rbd. Sølv af Kirken og 100 Rbd. af Skolevæsenet imod at Catecheten er forpligtet til at underkaste sig de Forandringer, som Skolevæsenets Foresatte i Fremtiden maatte finde nødvendige til Skolevæsenets Tarv, foruden Høitidsoffer af Menigheden, frie Bolig 6 Favne Brænde eller Vederlag derfor i andet Brændsel, til eget og Skolens Forbrug, Brugen af 11 1/2 Tdr. Land, samt Grasning til 2 Køer og 6 Faar. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Slagelse. Løn: 300 Rbd. Sølv aarlig, foruden frie Bolig og Brændsel, samt Høitidsoffer af Menigheden. Derhos er det ved allerhøieste Rescript af 24de Septbr. 1823 anordnet, at det residerende Capellanie til St. Mikkels Kirke i Slagelse ved indtræffende Vacance skal nedlægges, og det dermed forenede Sognekald for Heininge Menighed annecteres med St. Mikkels Sognekald i Slagelse, saaledes at den i sin Tid ansættende ordinerede Catechet og første Lærer ved Borgerskolen sammesteds da bliver pligtig til at prædike til Aftensang i St. Mikkels Kirke om Søn- og Helligdagene, samt ved enkelte Leiligheder naar Omstændighederne gjøre det nødvendigt, at være Sognepræsten ved nysnævnte Kirke behjelpelig med Tjenestens Besørgelse i Heininge, imod derfor at nyde de Emolumenter, der ere Capellanen til lagte som Capellan, samt at forskaffes af Sognepræsten den fornødne Befordring til Heininge. - Wellinge Sognekald i Ribe Stift 130 Rbd. Det er blandt de Kald som ere forundte særdeles Lettelse i Skatter. - De residerende Capellanie for Wraa, Emb og Serriglev Menigheder i Aalborg Stift 110 Rbd. Det er blandt det Kald, som ere foundte særdeles Lettelse i Skatter. -
Viborger Samler, 1830-06-15
Udbye og Drslev Sognekald i Sjælland, 350 Rbd.
Viborger Samler, 1830-06-15
Jfølge Resolution af 13de April 1813 er Præstetiender, af Gummeløse og Fæbye Byers 124 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningssand. - Det residerende Capetanie ved Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, 400 Rbd. - Hersom Bjerregrav og Kleitrup Sognekald i Viborg Stift, 300 Rbd. - Ulstrup og Gundested Sognekald i Viborg Stift, 300 Rbd. - Vester og Øster Hassing Sognekald i Aalborg Stift, 500 Rbd. - Pedersborg og Kindertofte, Sognekald i Sjællands Stift, 200 Rbd.
Viborger Samler, 1830-06-15
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den Juni er Sognepræst for Nordrup og Farringløse Menigheder, i Siælland, A. A. Sørensen, bestiltet til Sogner rast for Førslev og Sneeslev Menigheder sammesteds; Cand. beol. J. H. Lautrup til Sognepræst for Kjøng Menighed i Sjælland; Catechet ved Holmens Menighed og Overlærer ved Søeetatens Drengeskoler C. F. Rønne, til Sognepræst for Haarslev og Tingjellinge Menigheder i Sjælland; residerende Capellan ved vor Frelsers Kirk paa Christianshavn N. H. Gude, til Sognepræst for Michaelis Kirke i Fredericia og Anneret Erritzøe i Ribe Stift; Cand. theol. J. Lind til Sognepræst for Veirum Menighed i samme Stift; Cand. theol. N. P. Henneberg til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Aarhuus; constitueret anden Lærer ved den Kirletterpske Borgerskole i Randers og Kirkesanger ved Hospitalet sammesteds, Seminarist P. C. F. Meilgaard.
Viborger Samler, 1830-06-15
til Kirkesanger og Skolelærer ved Borgerstolen i Hasle paa Bornholm; Sognepræst for Udbye og Ørslev Menigheder i Sjælland, Professor H. P. Sandal, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension. Den 4de, Justitsraad Departementssecretair og Contoirchef i Cancelliet, F. C. Frisch, beskikket til tillige at være Lehnssecretair, Sognepræst for Pedersborg og Kindertofte Menigheder i Sjælland, L. C. D. Vestengaard til Sognepræst for St. Hans Menighed i Odense: Sognepræst for Ulstrup og Gundested Menigheder i Viborg Stift, C. K. Bagger til Sognepræst for Linaae og Dallerup Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Hersom Bjerregrav og Kleitrup Menigheder i Viborg Stift, H. H. Matzen, til Sognepræst for Sneum og Tjerreborg, Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. og Adjunct ved Cathedralskolen i Nyekjøbing paa Falster J. B. Koch, til Sognepræst for Høyrup Menighed i Ribe Stift.
Viborger Samler, 1830-06-15
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 25de Maji er Lector ved SoroAcademie Dr. Theol. N. Fogtmann beskikket til Professor ordinarius i Theologien ved Kjøbenhavns Universitet samt Assessor Consistorii, Adjunct ved Aalborg. Cathedralskole J. C. Milling forundt Prædicat af Overlærer; Cand. Theol. N. Nielsen beskikket til Adjunct ved bemeldte Skole; Cand. Theol. C. Diørup til Adjunct ved Viborg Cathedralskole.
Viborger Samler, 1830-06-15
Reisende med Dampskibet Dania, den 10de Juni om Eftermiddagen Kl. 6.