Viborger Samler, 1777-01-27
Samleren. Femte Aar Mandagen den 27 Januarii. gang. (Slutning af No. 3.) Jerpaa svarede den Anklagede: "Dersom De dømmer efter Formodninger, saa handler De som en Stymper, og ikke som Jurist, ja De handler som Croeløs Mand; thi jeg skal gotgiøre, at der i denne Sag er fremlagt formange Beviser til at handle saaledes, ligesom De og tilforn har været af gandske andre Tanker, men muelig Rygtet er rigtig, der siger, at min Vederpart har givet Dem 100 Doucater m.m.". Heraf blev formeret en injurien Proces, hvis Udfald ved den over ste Ret blev saaledes: At, da Dommeren paa en uanstændig Maade havde begyndt Ordstrid med og indladt sig i Trudsler og Rettens Behandling, meere efter Partiskhed end den Maade Lov foreskrev, saa ansaaes han ikke længere værdig til at beklæde et saa vigtig Embede m.m. Den ufuldkomne Maade det er ved Torturen at forceere en Arrestant at udsige Sandheden, viser Hr. Druso tillige. Vi ere ikke aleene enige med ham i dette, men tilstaae uden mindste Tilbageholdelsee, at dette afskyelige Jnstrument burde aldrig tilstædes. Det er Skiænsel nok for Menneskeligheden, at man i saa lang en Tiid paa saa barbarisk og rasende en Maade under de grusomste Pinseler har tiltvunget de alleruskyldigste at paatage sig Forbrydelser, for at undgaae en smertefuld Død, hvis Uskyldighed man siden har maattet erkiende. Og hvem kan uden Gru else læse de Afskyeligheder som den saa kaldede hellige Jnquisition (man maatte for sige Helvedes Jnquisition) har udøvet ved deres Tortur, hvorom Hr. Archibald Baver har antegnet tvende meerkelige Exempler, viid. Dessen Historie der Romischen Pap ste 5 Thei. Pag. 38. Vorrede - Brittische Bibliothek 1. B. Pag. 194 bis 200. J Aaret 1769 udkom i Vien et Skrift i Folio under Titul Constitutio Criminalis Theresiana, hvor alle Pinsels Maader findes udførligen beskrevne og oplyste ved de derved værende Tabeller. Et umistelig Skrift for en Skarpretter, dog har Hendes Keiserlige Majestæt (efter Forlydende) allernaadigst fundet for got at afskaffe denne Maade at udpine Bekiendelsen paa At ønske var det, at alle Dommere med Opmærksomhed ville læse formelte af Hr. Druso forfattede Skrift, og alvorligen tage sig hans Formaninger til Hierte, da de aldrig skal fortryde at have anvendt nogle faae Timers Læsning paa et Skrift, hvis Materie er ligesaa vigtig som lærd skrevet, foruden at Stien tillige er behagelig. Men langt anderledes forholder det sig med det Tredie Skrift, som os er tilsendt under Titul: Eugenii Helden-Tharen, 6 Theilen mit Kupfern in Octav, Nürnberg. Naar dette Skrift er trykket, kan vi ikke see, men saameget er klart, at denne berømmelige Mands Historie, der ellers er vigtig i mange Henseender, er aldeles hud slettet af Forfatteren, der skriver og stiler saa lendigt. Den som ikke er destostørre Mester af det Tydske Sprog, bor ikke læse det, da han visquerer at lære Panduren tydsk, og en urigtig Orthographie. Det ville være for vidtløftig at anføre Exempler af det som paa alle Stæder findes Mængde af. Undertiden bliver Forfatteren og noget skiemtsom, men ligesom hans Stil og Orthographie er, saa er og hans Skiemt. Oversenderen ønsker gjerne at Forlæggeren maatte blive vel skildt med dette Oplag, og til den de udbedes alle de som have Pakpapiir nødig, at forskrive sig nogle Exemplarer, da han lover en billig Behandling. C. R. T. J. Bede=Tvisten.