Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-16
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Jmedens de franske Blade vedblive under den nærværende som under alle forrige Regieringer at give Forsikkringer om den overalt herskende fuldkomneste Rolighed og Hengivenhed for Bourbonnerne, saa indeholde tilforladelige private Beretninger, en Skildring over dette Riges indvortes Forfatning, som kun lidet stemmer overeens dermed; hvilken vilde giøre en nye, endskiøndt at alle Partier i Frankrig ønsket Formindstelse af Occupations-Armeen paa 1/2 Deel eller endog paa en 1/2 Deel betænkelig. Brødets Dyrhed var, som man seer af de seenere Begivenheder, kun Leiligheden, og det Paaskud som Uroesstifterne betiente sig af, for at udføre deres revolutonaire Planer, ty uagtet den lykkelige Høst, vedvare Urolighederne i alle Deele af Frankerig, men fornemmelig i de sydlige Provindser. Levnetsmidlernes Dyrhed foraarsagede rigtig nok i Brest en Opstand, som kostede flere Mennesker Livet, men i hele Rhone Departemetet i Chauny, Douai, l'Aube, Bernay, Donzy i Særdeleshed i Bregrais, hvor man ringede med Storm klokkerne, og man indbildte Folket at en Revolution var udbrudt i Paris, i Sens hvor Oprørstifternes øieblikkelige Henrettelse afskrækkede Folket, i Rouen, hvor Grenadererne af den første National-Garde Bataillon ikke vilde skyde paa Folket, og derfore blev opløst af Præfecten for Departementet Seine inferi eure (en Overskridelse af hans Magt som dog siden Kongen approberede), i Strasburg hvor en talrig Folkemasse gav sin Utilfredshed tilkiende paa Paraden med den National=Garde, som trak paa Vagt, hvorpaa mange Hæftelser fulgte; i Tarascon, hvor Chefen for Jnsurgenterne af St. Genis Laval, ved Navn Ondin, først kunde blive arresteret efter en stærk Modstand, og paa mange Steder kunde ikke engang dette Paaskud gielde. Begivenhederne i Lyon som havde til Formaal, en formelig og almindelig Jnsurrection, vare dog de alvorligste. Af de udførlige Skildringer derover i en Skrivelse fra Lyon, meddeeles herved følgende Hoved-Omstændigheder. Disse for lang Tid siden, forberedede Uroligheder udbrøde først i Departement de l'Ain. Rebellerne der forsamlede sig fra flere Landsbyer ved Stormklokkernes Lyd, og gik over Saone Floden til Districtet Beaupolais for at forene sig med Auføreren der, og at marschere mod Lyon. De udbredede overalt det Rygte, at Rojalisterne udøvede et Korn-Monopol, og at de truede at udplyndre Lyon. Ti eller tolv Oprørstiftere begave sig til Anse, 4 Mile norden for Lyon, de forsamlede der strax en stor Folkemasse, og angrebe Mairens Huus som dog forhindrede dem i at ringe med Stormklokkerne, indtil et Detaschement af d'Angoulemiske Chasseurs og ridende Gensd'armer ankom, som adsplittede Pøbelen. Dog vedvarede Folkeforsamlingerne paa begge de følgende Dage, og ligesaa paa faldende var det at General-Politie=Lieutenanten Mr. de Semeville, forlod Lyon den samme Dag og reiste til Paris. Rebellerne fortsatte imidlertid uforstyrret deres Forsamlinger i fire Dage og trængte derpaa altid videre frem imod Lyon, i hvis Naboelag de tillode sig de største Uordener. Endelig rykkede en Batallion Sveitzere imod dem, som laae i Garnison i Clermont, men som blev modtaget med Flinteskud. Efter kort Modstand, hvorved En døde og flere bleve haardt saarede, lykkedes det den at adsprede Jnsurgenterne. Rebellerne giorde nu Regning paa at kunne benytte sig af den Leilighed, som vilde gives dem til at udføre deres Planer, ved det at en stor Mængde Mennesker skulde komme sammen for at see en Luft-Ballon stige i Veiret; men General Canuel gav dem et ganske andet Skuespil ved at lade et Sveitzer Regiment exercere, hvis imponerende Udseende indgiød Ærefrygt. Den følgende Dag fik Autoriteterne i Lyon Efterretning om, at Christi=Legems=Fest var (ligesom i Lissabon) bestemt til at udføre de Sammensvornes Plan. Man vilde paa denne Dag enten om Morgenen ved den høie Messe eller og Aftenen ved Processionen dræbe alle Civile og Militaire Chefer og Districtet af St. Francois de Sales, hvori General Canuel, General d'Aizy, Præfecten og de fleste Rojalister boede, skulde blive overstrømmet med Blod. Daglig hvervede man nye Rekrutter, som ikke allene bleve forsynede med alleslags Vaaben, men endog med Kanoner, og enhver Emissair erholdt 25 Livres daglig. Bønderne skulde paa et givet Signal bestorme Lyon fra alle Sider. Auctoriteterne raadsloge nu med Canuel, om det ikke var bedre at opsætte Processionen, men han var af den Mening, at den burde finde Sted. Paa Festdagen traadte hele Garnisonen under Vaaben, under det Paaskud at høitideligholde Festen, og Kanoner bleve opplantede.