JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Bekiendtgiørelse. J Forbindelse med Generalpostdirectionens Betiendtgiørelse af 1ste dennes, betræffende Brevforsendelsen med Slagelse Daavogn, kundgiøres herved end videre, at Directionen, som følge af at bemeldte Daavogn fra næstkommende Aars Begyndelse vil komme til at gaae lige til Corsøer, har foranstalter, at der med den fra Kiøbenhavn Fredag Morgen retournerede Daavogn, tillige fra fornævnte Tid af vil kunne forsendes løse Breve fra Kiøbenhavn, Roeskilde, Ringsted og Slagelse til Corsøer, ligesom og Breve til Slagelse, ville blive modtagne til Forsendelse med den fra Kiøbenhavn Tirsdag Morgen terourerede Daqvogn.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Jndleveringstiden paa Postkontoirene i Kiøbenhavn, Roeskilde og Ringsted, for Breve med meerbemeldte Dagvogn, til Stagelse og Corsøer, forbliver den samme, som i Directionens fornævnte Bekiendtgiørelse er bestemt. Paa Slagelse Postkontoir er Jndleveringen af Breve til Corsøer fastsat til hver Fredag Aften fra Kl. 6 til 7.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Generalpostdirectionen den 29de December 1832.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Ved Tallotteriets 1194 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 62. 39. 15. 10. 88.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Litteratur. et bekiendtgiøres herved, at i Henhold til det Kongelige danske & Cancellies Placat af 15de November d. A., vil den under nedenstaaende Firma udkommende Tidende, som i en Række at Aar har ført Titelen: Den danske Statstidende, med dette Aars Udgang aflægge denne Titel og derpaa blive fortsat fra Nytaar 1833, under Titel af: "Den til Forsendelse med de Kongelige Brevposter priviligerede Berlingske politiske og Avertisse, ments=Tidende. Bladet vil iøvrigt, som forhen, udkomme 6 Gange ugentlig, uden nogen Forandring i Henseende til Jndhold De, som ønske, fra 1ste Januar at holde denne Tidende, som leveres Abonnenterne for 2 Rbd. 3 Mk. Sølv halvaarligen, eller 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. om Qvartalet, ville behage at tegne sig i Pilestrædet No. 118, paa Contoiret. J Provindserne modtages Subscription paa de Kongelige Postcontoirer. Kiøbenhavn, den 17de December 1832. Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
De, som ville tiltræde Subskriptionen paa Bladet Dagen fra 1ste Januar, ville behage at tegne sig i Stormgaden Nr. 204, 2den Sal, og i Provindserne paa Post-Contoirerne. ge, som fra det nye Aars Begyndelse agter at tiltræde som AbonnenteDaa Kiøbenhavnsposten, af hvilket Blad fra Nytaar udgives 5 No. om Ugen, i større Format end hidtil, og Nyeste Repertorium for Moerskabslæsning (hvoraf udgives eet Heelarks No. om Ugen, tæt trykt, i stor Svo, paa svaltede Columner, og indeholdende: Fortællinger og Noveller, Skuespil, Digte, historiske Meddelelser og Miscellanea), om bedes behageligst at tegne sig, deri Staden, paa Hiørnet af Adel= og Gothersgaden No. 3, i Stuen, eller i Provindserne, paa det nærmeste Postcontoir, hvor ogsaa Bestillinger paa det nu sluttede 1ste Bind af Repertoriet modtages hrr. som have paategnede Planer paa Postor R. F. S. Grundtvigs Verdenshistorie, anmodes om, snarest muelig at til stille Undertegnede disse, da Trykningen af dette Værk strax til de gynde.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Vahlske Boghandling. Ulfeltsplads No. 118. avnerissurer. paa Østergade Nr. 66, ført. Paa Hartvigs Vexel=Contoir Sal, veries og omvexles at Søren Mynter, samt kiøbes og sælges alle Slags Kongelige og andre Ob actioner, samt Settekjønds og Arner, all til Dagens Børspriser. degen den 2den Jinaar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3.1, bliver ved 3die Auction bortsolgt: Gaarden No. 20 paa Hjørnet af Brogade og Christianshavns CanUlhørende afdøde Capitain, Brosserer og Tømmerhandler Albecks og efte levende Enkefrues fælleds Boe. Conditionerne og Adkomsiddendenterne paa denne Eiendom, der i Brandkassen er assureret for 33,000 Rbd. Sølv, ere forinden til Eftersyn de Boets Curator, Advocat Schaffer, boende i Nye Kongensgade No. 233.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Fredagen den 4de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver ifølge 3die Panthavers Begjæring, ved Auction 5te og sidste Gang opbudet, for absolut og ude flere Auctioners Holdelse, at bortsælges: Huset No. 221 i Boldhuusgaden, assueret i Brandkasser, for 12,000 Rbd. Sølv, og vurderet til Auctions Efterretning for 10,500 Rbd. rede Sølv. Conditionerne og øvrige Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 og 27, og bemærkes det, at der ved 4de Auction ikkun er budet 8,105 Rbd. rede Sølv. efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver det Kobbersmedmed ster Ditlow Trap tilhørende Huus Matr. No. 60 paa denne Byes Søndergade, bestaaende af 8 Fag Forhuus, 3 Fag Sidehuus og 7 Fag Baghuus, Muur= og Bindingsværk, deels med Tegle og deels med Straatag, hvilke Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Borgersamilie, og assuretede i Brandkassen for 450 Rbd. Sølv, med derværende Kakkelovne, til hørende Gaards= og Haugeplads, et dertil stødende Vænge, paa circa 1/2 Tde. Land, og den Stedet tilliggende Jordlod paa Byens af Fælledskab udskiftede Mark, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som holdes i Huset selv Mandagen den 14de og 28de Januar samt 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket bekiendtgjøres saavel til Liebhavernes som vedkommende Panthaveres Efterretning. Bye- og Herredscontoiret i Saxtieling, den 17de December 1832. Kavnkilde.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Proclama. Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere De, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Gaardmand i TofteBye, Nebbelunde Sogn, Jørgen Nielsens og efterlevende Enke, Christiane Mathisdatters folleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekiendtgiøres. Fuglse Herreds-Contoir i Rødbye, den 19de December 1832. Joren.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Jfølge allernaadigst Bevilling, der vil blive læst for vedkommende Over og Underret, og er saalydende :"Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de I Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter den af Os Elskelig Bye og Herredsfoged Olaf Stephani Stephensen, Vor Overauditeur, som Skifteforvalter, i Kiøbmand Andreas Schiøtts Fallitbo af Vor Kiøbstad Ebeltoft udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poens præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomne og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skineretten at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder ; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord ti andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder Samme henhøre i Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de Decbr. 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nonrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. Bevilling, for Overandtent, Bye og Herredsfogd Stephensen, til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Andreas Schiøtts Boe af Cheltet Kiøbstad. indkaldes herved Alle og Enhver, det maatte have noge at fordre i Kiøbmand her af Byen Andreas Schteres Fallitboe, med Aar og Dags Varsel til, sub poena præclusi & perpetui silentii, er mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden formeldte TidsForløb. Samlinger afholdes den 31te Marts, 30te Juni og 30te September næste Aar, over Dags Formiddag Kl. 10, paa denne Byes Raadstue. Byfogedcontoiret i Ebeltoft, den 19de December 1832. O. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1832-12-31
Trykfeil. J No. 307, Acchouchement, læs: Acrachement. J No. 308, 2den Spalte, Linie 42 s. o.: royaaa, læs, royalistiske, 3die Spalte, 17de Linie f. o.: derimod, læs: dermed. J No. 309. Vendo, læs: Venloo; De Spalte, 12te Linie f. o. mangler Ordet ikke i Begyndelsen at Linien; 5te Spalte, 31te Linie f. A. udslettes Comma efter Chromets. J No. 310, 2den Spalte, 29de Linie f. o. Andren i Lima, læs : Andrende Lima; Linie 7de f. A., deels, læs: deels; Linie 23de f. .: tilføje læs, tilføjer, Linie 12te f. fortjendte, læst fortjente.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Østerrige. Pressburg, den 3de December. Gaarsdagen var en ny Anledning til Glæde for den kongelige Fristad PressburgsJndvaanere, da den Lykke blev dem til Deel, atter at see Hs. Majestæt Keiseren og Kongen, ledsaget af Hs. Majestæt Keiserinden og Dronningen. Ved Middagstid forkyndte Kanonernes Torden Deres Majestæters Nærmelse. Jublende strømmede Alle til; hvert Minut tiltog Trængslen i de Gader, gjennem hvilke Allerhøistsamme maatte kjøre, for at ankomme til det grevelige Vizcayske Huus, som var indrettet til Deres Modtagelse. At tusinde Munde gjenlød Vivatraabet ved Synet af D. D. K. K. Majestæter, og den trofasteste Hengivenheds, den uforanderligste undersaatlige Kjerligheds Hyldninger udtalede sig ved uophørlige Tilraab, af hvilke Allerhøistsamme ledsagedes til den, til deres Modtagelse bestemte Boelig.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
J Morges begav en talrig Deputation af de forsamlede Rigs stænder, som i den, i Gaar Morges holdte første Rigsdags session, havde faaet dette ærefulde Hverv, sig til Deres K. K. Majestæter, for at bevidne Allerhøistsamme Stændernes urokkelige Troskab og Hengivenhed, og tolte deres dybtfølte Tak, fordi Allerhøistsamme, ikke agtende Besværlighederne og en i denne sildige Aarstid foretagen møisommelig Reise, havde behaget at begive sig i deres Midte. Deres K. K. Majestæter behagede, privat at modtage Deputationen med sædvanlig Huld, og paa det Naadigste at besvare deres i den meest ubegrændsede Hengi, venheds Udtryk affattede Tale, hvilken Erkebiskoppen af Colocza holdt som Deputationens Ordføre; hvorhos Hs. Majestæt Keiseren og Kongen behagede at tilføje, at Allerhøistsammes Propositioner snart skulde forelægges Rigstænderne. Rigsdeputationen fjernede sig derpaa for at aflægge de til en blandet Session sammenkaldte Rigstænder Beretning om deres Sendelse, hvorefter samme begave sig til Primatialpalladset, hvor Alt imidlertid var forberedt til den forestaaende høitidelige Act.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Paris, den 23de December. Le Temps indeholder følgende bemærkning: Et i Sandhed, mærkværdigt Særsyn, som ret er skikket til at bevise, hvor dybe Rødder Fredsinteresserne overalt have slaaet, er, at Jndmarschen, af vor 60000 Mand stærke Nordarmee i Belgien ikke har draget andre Begivenheder efter sig, end at omtrent 20,000 Preusser, have opstillet sig som en Sundhedscordon paa den yderste Grændse af Rhinprovindserne. Den "bevæbnede Fred" maa om kort eller lang Tid vige for en anden Fjende, som er langt farligere end alle Propaagandaer, nemlig for den almindelige Underballance i næsten alle Staters Jndtægter. Dersom de Rustninger, hvis Omkostninger Statslaanene ere bestemte til at dække, blive gjorte med Hensyn til en forestaaende udenlandsk Krig, saa vilde selve Krigs begivenhedernes Omvexlinger sætte et Maal for Krigen. Som Seirherrer eller som Overvundne vilde de nordiske Magter i begge Tilfælde see sig nødte til at reducere deres Armeer. Men der gives i Europa næsten en Million Soldater, som ikke have nogen anden Beskjeftigelse end at sikkre Roligheden i Rigernes Jndre, og man kan antage for ganske vist, at denne Nødvendighed aldrig vil ophøre; de Fremskridt, som Frihedsaanden gjø blandt Nationerne ere Borgen derfor. Da Bekostningerne paa en saa umaadelig Militærmagt stedse maa staae i Misforhold til Statsindtægterne, saa maa den Tid engang komme, da man er længere vil kunne trække Vexler paa den Credit, som hidtil dækkede Underballancen. Da ville ogsaa hine Magter være nødte til at afvæbne sig, for ei at begynde en fortvivlet Kamp Marskalk Clauzel begiver sig i et hemmeligt Ærinde til Vicekongen i Ægypten; i Gaar havde han en lang Conferentmed Krigsministeren. Statsraad Jaubert (der har bestyret de unge Ægypteres Opdragelse) nævnes som Marskalkens Medreisende.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Jfølge Breve fra Turin er det den Sardinske Regjerings Agt, at forkynde et almindeligt Amnestie; alle de Jndividuer, der for politiske Overtrædelser dømtes til Døden, skulle ifølge Decretet aldeles benaades, og de, som for en høiere Grad af politisk Brøde ere dømte til Døden, straffes med 5 Aars Landsforviisning.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
London, den 21de December. Efterretninger fra Afrika berette, at en Strid er opstaaer mellem Kongen af Ashantee og Guolios Høvding, Boittene, som truer Guldkystens Beboere med nye Uroligheder. Boittene er bleven slagen af Kongen af Ashanter og er flygtet til Atimnorden for Accre. Han samler nu nye Tropper, for atter at kunne foretage sig et Røvertog mod Ashanter.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
(Af The Courier). Tvertimod The Globes Udsagn i Gaar at Planen til et russisk Laan ikke havde nogen Udsigt til at lykkes og derfor er opgivet, er nu et Prospectus i den Anledning virkelig i Circulation, og Laanet foreslaaes ganske under de oprindelige Betingelser. Dets Beløb skal udgjøre Sex Millioner Pd. Sterl.; det skal svare fire Procent. - The Courier gjentager tillige sin tidligere Forsikkring, at Laanet ikke er bestemt til frigerske Hensigters Fremme, hvilket sees af den lange, til Atten Maaneder bestemte Udbetalingstermin.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
The Courier omtaler atter Grundene til det Antverpenske Citadeels haardnakkede Forsvar, og udvikler dem paa følgende Maade: Spørgsmaalet om Citadellets Jndtagelse er blot et Spørgsmaal om Tid; Kongen af Holland har tilstrækkelige Grunde til at opsætte samme saa længe som mueligt. Han veed vel, at de i Forening med Frankrige anvendte Tvangsmidler ikke have opvakt nogen almindelig Misbilligelse, men at en Krig, med Holland vilde være det meest Upopulære, som et engelsk Ministerium nogensinde har vovet. Men kunde Citadellets Overgivelse opsættes til Parlamentet sammenkaldes, saa vilde han med Hensyn til fornyede Underhandlinger, være i en langt bedre Stilling. Englands Tvangsforholdsregler ende med Citadellets Overgivelse; dets Convention med Frankrige har et bestemt Øjemeed, naar dette er opnaaet, staaer det England frit for at handle efter Omstændighederne. Der er ingen Tvivl om, at Underhuset vil sauctionere en Politik, der ei kan indvikle Landet i en Krig med Holland. - Efter Citadellets Overgivelse begynder Spørgsmaalet paa nyt, og da vil Holland ikke længere have England og Frankrige, men kun Frankrige og Belgien mod sig. Da kunde maaskee de Magter, som ikke gave deres Stemme, til de allerede føiede Tvangsforholdsregler, holde det for passende, at optræde som Mæglere, thi de kunde være forsikkrede om, at det britiske Folk og det britiske Underhuus vilde være imod enhver Forholdsregel, der kunde indvikle England i Krigen. J dette Tilfælde er det tydeligt, at Hollands Stilling vilde være bedre end nu; Belgien vilde vel vorde understyttet af Frankrige, men dette Rige kan ikke uden Englands Understyttelse optræde imod en Coalition af Holland og de nordiske Magter. - V. gjøre saameget hellere disse bemærkninger, da Resultatet af Hollands Politik snarere vil vorde Fred end Krig. Fastlandets store Magter kunne da dictere Freden, hvis Vedligeholdelse ligesaa meget er deres sande Politik som deres Ønske, Parlamentsvalgene vedblive at skride frem i samme Forhold. Hunt faldt igjennem i Preston, derimod erholdt Radicalerne i Oldham en Seir, som meer end opvejer hiint Nederlag - den gamle William Cobbett blev der valgt!! Liverpool valgte sine hidtilværende Repræsentanter, Lord Sandon og Ewart. J Blackburn faldt Dr. Bowring igjennem med faa Stemmer; Torycandidaten havde der rømmet Marken, og overladt sine Stemmer til en Radical, som da ogsaa valgtes. J Leeds faldt Valget paa en af Torvernes udmærkede Talere, den bekjendte Sadler, uagtet han havde Whigpartiets store Taler Macauley til Medbeiler. Northamptonshire sender Lord Althorp. Atter forefaldt meere eller mindre betydelige Urolig heder paa flere Steder, især i Stockport, Blackburn og Huddersfield. Paa det første Sted mistede flere Mennesker Livet.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
J Northhampton gav Lord Althorp den mærkværdige Erklæring, at Ministeriet vel ikke troede, at Kornlovene i Almindelighed havde virket fordeelagtigt for Godsejerne og Forpagterne, men at Spørgsmaalet paa den ene Side var altfor deelicat og paa den anden Side ikke just hastede meget, saa at andre Gjenstande først vilde vorde afgjorte af Parlamentet, inden man kunde komme til hiint Spørgsmaals Afgjørelse. Den engelske Nations funde patriotiske Sands har givet Ultratorierne og det nuværende britiske Ministeriums Fiender er Stød, som maa tilintetgjøre deres hidtil endnu stedse nærede Forhaabninger, dersom ikke den blinde Lidenskab gjør det umueligt for dem, at see og føle Sandheden. Hine Valg bekræfte den Paastand, som ofte er bleven igjentagen, at Reformbillen har ført Fordærvelse over hine Toryer, de farligste Fjender for Europas constitutionelle Frihed; deres Jndflydelse paa de politiske Combinationer er uden Tvivl nu tilintetgjort, om de end længe kunne bestaae som Partie og søge at gjøre sig gieldende. Vilde man derfor tage de tidligere Stridigheder mellem Whig og Toryadministrationerne til Maalestok for de nærværende Forhold, saa vilde man forvexle alle Fortidens og Nutidens Elementer med hinanden. Torverne søgte i Valgene nye Midler til at bringe den ny Constitutions kostelige Frugt i slet Rygte; ligesom hiin Machiavellisme, der undertiden opmuntrer til hemmelige Sammensværgelser, for at kunne straffe dem, opmuntrede hine Toryer uvidende Ultra-Radicaler til at fremstille sig som Parlamentscandidater, for at Sagen kunde compromitteres og de selv faae Anledning til at raabe Ach og Vee over Reformen. Men Nationens nu mere uddannede politiske Forstand lod den intet Øjeblik i Uvished om sine Venners og Fjenders Charakteer, og ni Tiendedeele af det ny Underhuses Medlemmer have den Hensigt, at understytte Ministerne som sande Venner og som Reformens Ophavsmænd. Hvad man end udenlands taler om det saakaldte conservative Partie" om det endog var Hertuginden af DinosUdsagn, som skal have sendt Beretning til Paris om Ministrene tiltagende Upopularitet paa Grund af Antiverpens Citadel, en Snak, som ikkun Kjærlinger kunne fæste Lid til.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Spanien. Breve fra Madrid af 6te December melde, at Ferdinand Ul atter har havt et farligt Recidiv af sin Sygdom; man troede mere end nogensinde før, at han ikke vil overleve Sygdommen, mod hvilken hans stærke Constitution endnu kæmper. Da man første Gang forkyndte hans Død, vilde den uden Tvivl have frembragt en Crisis. Carlisterne, som dengang stode i Spidsen, for Regjeringen, vare i Besiddelse af de høieste Embeder og kommanderede Armeen, kunde uden Møje bringe deres Che paa Thronen; ikkun en Borgerkrig kunde atter have saa den unge Jnfantinde i Besiddelse deraf. Nu, da Dronningens Tilhængere ere komne ind i Ministeriet, og have faaet Militær- og Provindsial=Kommandoposterne, vilde Ferdinands Død kun tjene til at befæste det ny System, ved hvilket Dronningen er vis paa Seieren over Don Carlos, og vis paa at sikkre Ferdinands Datter Kronen. Den Standsning, eller rettere sagt den retrograde Bevægelse, man i den sildigere Tid har bemærket i den spanske Regjerings Foretagender, har ingen anden Aarsag end Kongens Modstand, som er tiltagen siden hans Premierministers Ankomst. Man forsikkrer, at tvende ganske modsatte Partier findes i selve Kongens Pallads!
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Journal des Debats siger i en vidtløftig Artikel angaaende Spanien, at dette Lands Statsmagt nødvendigen maa erklære sig for det liberale eller carlistiske Partie, naar den overlades til sig selv. Man maa frygte, at de af Regjeringen forsøgte Reformer for Ferdinands Død ei kunne have gjort saa store Fremskridt, at en Borgerkrig kan undgaaes. Det Øjeblit vil komme da Frankrige maa intervenere i de spanske Anliggender; men den franske Jnteresse fordrer allerede nu, at Spanien skal erholde Jnstitutioner, som stemme med dets Fornødenheder og Sæder.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Indenlandske Efterretninger. Kiel, den 19de December. Antallet af de indskrevne Fattige i Kiel udgjør nu det Dobbelte af det, hvortil samme ved Fattiganstaltens Stiftelse beløb sig. Fattigskatten er her, som overalt hvor man har indført dette System, i Tiltagende Det høist vigtige Spørgsmaal er egentlig, om Fattigskatten stiger, fordi de Fattiges Antal tiltager, eller omvendt? Man har intetsteds saalænge eller saa strængt fulgt Fattigskatsystemmet, som i England; og Resultatet er det sørgeligste, man kan tænke sig J forrige Aar beløb Fattigskatten i England sig til over otte Millioner Pd. St. J Skotland derimod betales aldeles ingen Fattigskat, undtagen af enkelte Communer, og der findes forholdsviis langt færre Fattige end i England. De Fattige i Skotland kunne ikke gjøre Regning paa nogen anden Almisse, end den, de erholde ved hvad vi hos os kalde "Tavlen" i Kirken. Det var at ønske, at et eller andet af vore patriotiske Selskaber, der pleie at udsætte Priisspørgsmaal, vilde udsætte et saadant for den bedste Sammenligning af de forskjellige Sy stemmer, som med Hensyn til Fattigvæsenet følges i England og i Skotland. Eller det kunde paalægges en af de mange Reisende, som understyttes af Fonden at usus publicos, at indsende en paa Autopsie grundet Beretning og Følgerne af de tvende forskjellige Systemmer, hvilke man i Henseende til Fattigvæsenet følger i England og i Skotland,
Berlingske Tidende, 1833-01-02
(Kieler Corresp. B.)
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Kjøbenhavn, den 2den Januar. J Aaret 1832 har i Kjøbenhavns Garnisons-Hospital være behandlede . . . . . . . . . . 5207 Syge. Deraf udgaaede som Restituerede . . 4967. Døde . . . . . . . . . 67. Blive altsaa ved Aarets Udgang tilbage i Hospitalet. . . . . . . . . . 173 Syge.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Nationalbanken bekiendtgiør herved at Renterne af de for Laanet 4de Februar 1820 udstædte Obligationer endnu udbetales paa det sædvanlige Sted, hver Mandag og Onsdag indtil medie Februar næstkommende, da al Rente=Udbetaling indtil videre ophører. Ihændehaverne af de til Betaling i 11te December Termin d. A., udtrukne Obligationer af bemeldte Laan, saavelsom af de forhen af Banken opsagte, men endnu ei fremkomne Bank-Obligationer lydende paa 6 ½, 5 og 4 pCt. Renter i Sølv, samt 4 pCt. i Sedler, anmodes om at hæve disses paalydende Summer hos Bankcassereren, da Renterne af dem ere ophørte fra de respective Terminer, til hvilke de ere opsagte. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 31te December 1832. Kl. 12 Middag. Darom. Therm.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Vinden. 23 Decbr. 28, 1. 3, 3, 9 Varme. S. O.S. O.S. O.S. V. S. V. 2 - 28, 4, 4. 1, 3 - N. O.J en 27de December hensov min inderligen elskede Kone, Wilhelmine, Rørbye, født Gahtzen, efter at hun otte Dage forud var nedkommen med Tvillinger. J vort destoværre! alt for korte Samliv, var hun mig en blid og trofast Ledsagerinde, vore 4 smaae Børn, som ei kunne føl deres store Tab, en kierlig og omhyggelig Moder. Hendes Minde vil leve i taknemmelige Hierter. Wiborggaard, den 28de Decbr. 1832. Ludvig Rørbye.
Berlingske Tidende, 1833-01-02
Tidstafvigte Søndag den 16de dennes, Eftermiddag Kl. 11, behagede den alvise Gud, efter 3 Ugers smertefulde Sygeleie at løse min inderlig elskede Mand, Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Nicolaus FrancisseusStabell, fra sine jordiske Lidelser, og ved en rolig Død kalde ham til det evige Liv.