Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Nr. 24 af Stændertidenden indeholder den udførlige Beretning om Sagen angaaende den, Jnteressentskabet i Bryghuset ved Langebro i Kjøbenhavn tilkommende Valgbeforelse. Den i Sagen nedsatte Committee (Treschow, Haagen og Salicath) gaaer i sin Betænkning ud fra, at det ikke er Grundeiendom som saadan, der skal repræsenteres; men at det er fastsat som en nødvendig betingelse for den Person, der kan vælge og vælges, at han er Grundbesidder, Allerede af de personlige Egenskaber, som fordres hos Jndividet til disse Rettigheder, er det klart, at en moralst Person ikke bør opføres paa Listerne over de Valgbare og Valgberettigede. Heller ikke kan den Tilladelse, Stænder, anordningen giver dem, der besidde en Eiendom i Fælledsskab, til at forene sig om at overlade Rettigheden til en enkelt Medinteressent, her bringes i Anvendelse. Eiendoms Adkomsten skal nemlig være fuldstændig, og tinglæst Skjøde, ner gjort til nødvendig Betingelse; men da Skjødet i dette Tilfælde lod paa et Jnteressentskab af unavngivne Actiohavere, havde disse ikke for deres Personer tinglæst Adkompaa Eiendommen og manglede saaledes hver for sig hiin Betingelse; Directionens indsendte Fortegnelse over Interressenterne kunde, som Opgivende af en privat Direction, der sandsynligviis støtter sig paa en af en privat Betjenført Bog, ingenlunde tillægges samme Beviiskraft som den officielle Retsprotocol. Til Overdragelsen af Rettigheder kunde i dette Tilfælde ei heller, efter Lovbudet, samtlig Jnteressenteers Samtykke tilveiebringes. Ved den i den Anledning afholdte Generalforsamling mødte kun 30 af de 70 Jnteressenter; af hine 30 vedtoges Overdragelsen; og den ler end ikke præsteret Beviis for, at alle Medlemmer var indvarslede til Forsamlingen og denne afholdt paa en saadan Maade, at Beslutningen kunde forbinde de Fraværende Slutteligen var det umuligt ved Actiebreve, der gaae fra Mand til Mand, uden nogen offentlig Control, at paasee at den Paagjældende havde været i saa lang og uafbrudBesiddelse af den Eiendom, som efter Anordningen udforldres for at gjøre valgbar. Committeen indstillede saaledes til Forsamlingen, at det bør have sit Forblivende ved den under 3die Octbr. f. A. afsagte Kiendelse, forsaavidt Jntilteressentskabet i Bryghuset ved Langebro ved samme er frakjendt Valgret og Valgbarhed. Under de derpaa stedfundne Discussioasiner talte Secretair Algren=Ussing for Jnteressentskabets Valg. beføielse, da dette havde aldeles fuldstændig Adkomst og ting, læst Skjøde paa Bryghuset, og saaledes formeentlig Ret i Tingen, og Beviset for Actiehavernes Eiendomsret synes at maatte kunne suppleres ved den af Directionen fremlagte Fortegnelse, hvilket Supplement angaaende de enkelte Jnteressen, ters Antal og Personlighed, det idet mindste ikke er klart, at Lovgivningen absolut skulde kræve hentet fra Retsprostocollen. Hvad Lovbudets Fordring angik, at alle Eiere i slet Jnteressentskab skulde forene sig om Overdragelsen, da havde Jnteressenterne i Bryghusets Convention vedtaget at hvad de Mødende med fleste Stemmer beslutte, antages som endelig afgjort og som Regel for dem Alle, og der skjønnedes ei at være tilstrækkelig Grund til at antage, at Anordn. krævede Mere, end en saadan Overeenskomst. - Committeens Ref., Procurator Haagen, udviklede derpaa nærmere, hvorledes Committeens Argumenter formeentligen ei svækkedes ved det af Secretair Ussing Anførte. En andet Medlem yttrede sig imod, at den Omsændighed, at egen Navneliste over de nærværende Actieciere i havde væ firet tinglæst, kunde gjøre noget Udslag i Sagen, og relevei rede især, at Actiehaverne aldeles savne det umiddelvarRetsforhold til Eiendommen. Sec. Ussing erindrede herimod, hvorledes den Omstændighed, at de ere indskrænkede i deres Rettigheder, men derhos ei i Henseende til Eiendommen, kunne forpligtes udenfor dennes Værdi, formeentligen ei kunne berøve dem Valgbeføielsen, naar de øvrige befalede betingelser vare tilstede. Proc. Haagen bemærkede, at der ved det Sammeie, hvori et Jnteressentskab opløste sig, hvis Jnteressenter ere navngivne i et tinglæst lovformeligt Document, in specie med Hensyn til det Offentlige, opstod et Retsforhold, der var aldeles forskjelligt fra det Jnteressentskabs, som grunder sig paa Actiebreve. Den kgl. Commissarius fandt i det Væsentlige Committeens Beretning velgrundet og det meest afgjørende Argument at være det, at ikke alle Jnteressenter havde erklæret sig, angaaende Overdragelsen, da den Myndighed, Conventionen havde indrømmet de ved Forsamlingen Mødende til at afgiøre Jnteressentskabets indbyrdes Anliggender, ikke kunde komme i Betragtning her, hvor der er Spørgsmaal om gen statsborgerlig Rettighed, der er knyttet til visse lovbestemte Betingelser. Ved Sagens endelige Forhandling, blev Conclusionen i Committeens Betænkning af denne forandret derhen, at det kom til at hedde: "Det Andragende, som Directionen for Bryghuset ved Langebro har gjort om Valgbeføielse for Jnteressentskabet, kan ikke gives Medhold. Denne Conclusion antoges nemlig at være mere i Overeensstemmelse med Udtrykkene i Forordn. af 15de Mai 1834 8 66, end den i Betænkningen brugte. Ved Afstemningen erklærede 66 Stemmer imod 1 sig for dette Resultat af Sagen, hvorhos Forsamlingen, efter en udførlig Discussion, veedtog, at der ikke skal afgives nogen motiveret Beslutning i Anledning af det fremkomne Spørgsmaal, men at der kun bør meddeles det Medlem af Forsamlingen, der har forelagt denne det omhandlede Andragende, en verificeret Udskrift af Forhandlingsprotocollen, indeholdende Forsamlingens Bestemmelse i denne Sag Kjøbenhavn, den 1ste Januar.