Berlingske Tidende, 1790-11-19
Selveier Jens Andersen Ungerman sammesteds, som i de 2 sidste Aar har opsat 98 Favne dobbelte og 14 Favne enkelte Steengierder, 2 Alen høie, en Premie af 5 Rdlr. 50. Selveier Lars Zachariasen sammesteds, som i de 2 sidste Aar har opsat 76 Favne dobbelte og 35 Favne enkelte Steengier, der, 1 3/4 til 2 Alen høie, ligeledes en Premie af 5 Rdlr. 51. Selveier Rasmus Hansen Schiønning sammesteds, for i de 2 sidste Aar at have opsat 90 Favne dobbelte Steengierder, en Premie af 4 Rdlr. 52. Fæstebonden Niels Hansen i Torchildstrup Bye og Sogn, under Nyekiøbings Amt, paa Falster, for i Aarene 1787 og 88 at have opsat 135 Favne enkelte Steengierder, ligesaa en Premie af 4 Rdlr. Des uden have meldt sig til Premie=Æskning for Steengierder, Avlsmand Jørgen Michelsen, boende ved Svendborg, som i de sidste 7 Aar har opsat 175 Favne enkelte Steengierder, og Selveier Hans Hansen i Orte Bye og Sogn, under Assens Amt, som i forrige Aaringer indtil 1787 har opsat 54 Favne dobbelte og 92 Favne enkelte Steengierder. Men disse tvende Mænds Gierder ere allerede ældre, end de burdvære, for denne Gang at vinde Premie, og have derfor ikke kundet komme i Betragtning. End videre: Selveier Lars Pedersen i Schoubye paa Falster, med 131 1/2 Favne enkelte Steengierder. Selveier Rasmus Hansen Degn paa Bogøe med 65 Favne dobbelte og 13 Favne enkelte Steengierder. Gaardmand Rasmus Pedersen Myssen i Maglebrænde paa Falster, med 100 Favne enkelte Steengierder. Selveier Mads Hansen Uther paa Bogøe med 50 Favne dobbelte og 15 Favne enkelte Steengierder. Selveier Ole Andersen Kehling sammesteds, med 53 Favne dobbelte Steengierder. Selveier Rasmus Pedersen sammesteds, med 30 Favne dobbelte Steengierder. Huusmand Peder Jensen Degn sammesteds, med 51 Favne dobbelte Steengierder. Disse have i Ligning med Foregaaende ikke havt saa stort Antal af Favne, at Selskabet derfor har kundet belønne dem, skiønt deres Fliid er roesværdig. J Aarhuus Stift: 53. Hoveriebonden Anders Nielsen i Castrup Bye, Lihme Sogn, Calløe. Amt, har i Aaret 1789 opsat 489 Favne enkelte Steengierder med Jordvold, 2 Alen høie og 2 1/4 Alen brede. Ved at have opbrudt Stenene, som til Gierderne ere blevne forbrug te, og anden Rødning, har han forøget sin Udsæd med 2 a 3 Tdr. Herfor tilkjendes ham den første for dette Stift udsatte Premie af 15 Rdlr. 54. Fæstebonden Søren Pedersen, i Enner Bye, Nim Herred, Stierneholms Amt, som i Aaret 1786 har opsat 164 Favne dobbelte og 49 Favne enkelte Steengierder 10 til 12 Qvt. høie, og ved at have opbrudt de Steene som til Gierderne ere blevne brugte, faaet 10 Tdr. Land og et Engstykke forbedret, tilstaaes den anden Premie af 12 Rdlr., hvortil han saameget mere er fortient, som han desuden har opkastet 113 Favne Jorddiger; indhegnet et ham tilhørende Gierdsel Skifte med 196 Favne Hegn, hvortil han har brugt de i Skiftet staaende faae Buske, som om kort Tid vil blive et got levende Gierde; lagt Vindpaa Kleveravl, og forbedret en Tørvemose af 36300 Qvadrat=Alens Størrelse, ved at aflede Vandet med Grøfter. 55. Gaardmand Jens Nielsen Ellegaard, i Hast Bye, Trige Sogn, Wester Lisberg Herred, Haureballegaards Amt, som i 1787 og 1789 har opsat 38 Favne dobbelte og 220 Favne enkelte Steengierder med Jordvold, 2 Alen høie og 9 Qvt. brede, tilkiendes en Premie af 8 Rdlr. 56. Selveier Anders Christensen Fauerholt i Wrads Sogn, Silkeborg, Amt, som i Aaret 1788 har opsat 180 Favne dobbelte Steengierder, 2 Alen høie, en Premie af 6 Rdlr. 57. Selveier Simon Simonsen i Wrads Bye og Sogn, forbemeldte Amt, for at have opsat 68 Favne dobbelte Steengierder, 2 Alen høie, en Premie af 5 Rdlr. 58. Huusmand Søren Nielsen i Liltved, Fauring Sogn, Sønderhald Herred, Calløe, Amt, for 60 Favne enkelte Steengierder med Jordvold, satte i 1787 og 88 omkring en af ham oprøddet Plads, om hvilken han desuden har kastet 40 Favne Jorddiger, en Premie af 4 Rdlr. Desuden have meldt sig fra dette Stift: Hoveriebonden Anders Nielsen i Attrup, under Calløe Amt, med 165 Favne enkelte Steengierder; Hoveriebonden Christen Andersen sammesteds, med 140 Favne, og Hoveriebonden Jens Andersen Thuesen sammesteds, med 90 Favne Men da de ikke have gotgjort, at Gierderne ere forsynede med forsvarlig Jordvold, ei heller meldt deres Høide, saa have de ikke kundet komme i Betragtning. J Aalborg Stift: Hoveriebonden Palle Jensen af Touerholt i Aasted Sogn, Aastrup Amt, har vel i 1784 opsat 56 1/2 Favn enkelte Steengierder, men disse ere for gamle til at komme under Betragtning til Premie. J Ribe Stift: Selveier Jens Lysholt af gammel Soele i Øster Snede Sogn, Coldinghuus Amt, har i 1788 opsat 63 Favne Steengierder, har ei kundet komme i Betragtning, da han ikke har meldt, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, men forbeholdes Ret, til næste Premie=Tid, derom igien at melde sig med behørige Attester. Gaardmand Jørgen Hansen i Bek, Nystrup Sogn, Gram Herred, som i 1787 har opsat 150 Favne Steengierder, har ei heller meldt, om disse Gierder ere dobbelte eller enkelte, og har derfor ikke kundet komme i Betragtning, ligesom de og nu ere for gamle til Premie. c. Af de for hele Byer eller flere Personer i Selskab udsatte Premier. Hertil have concurreret: Huusmændene Didrich Andersen, og Søren Andersen af Helnis Sogn, Baag Herred, Assens Amt i Fyn, som i 1789 have sat 210 Favne enkelte Steengierder; Gaardmændene Anders Hansen og unge Lars Nielsen sammesteds, som i 1789 have sat 398 Favne enkelte Steengierder, og Gaardmændene Hans Larsen og Lars Andersen sammesteds, som have sat 387 Favne enkelte Steengierder. Men da ingen af dem har saa store Qvantiteter, som Premie=Listen, for at kunde vinde disse Premier, fordrer, saa have de ikke kundet komme i Betragtning, skiønt deres Flid altid er roesværdig. For Steengierders Sætning i Norge tilkiendes: 59. Selveierbonden Niels Nielsen paa Gaarden Østre=Reiersdahl af Oddernæs Præstegield, Christiansands Stift, har i Aaret 1789 opsat 1555 Favne Steengierder, 7 Qvarter høie og 6 til 7 Qvarteer brede. Desuden flyttet alle sine Sædehuse, og opført 68 Favne Steenmuur, fra 1/2 til 3 Alen høie, optaget til Ager 1 1/2 Tdrs. Usæd, hvorfra han har afledet Vandet ved Grøfter, samt af øde Jord opdyrkeet et Stykke til Eng, hvorpaa nu kan avles 40 Læs Høe. Ham tilfalder den for Steengierders Sætning udsatte høieste Premie af den første Guldmedaille eller 100 Rd. 60. Bonden Aadne Olsen Guddal af Tonstad Sogn, Bache Præstegield, Christiansands Stift, har i Aarene 1788 og 89 af opbrudte Steen, hvorved endeel Jord er bleven renset, opsat 737 Favne Steengierder, 2 Alen høie, og 2 Alen brede, hvorfor ham tilkiendes den udsatte næststørste Premie af den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. 61. Odelsbonden, Ole Olsen Bærum af Ovrequinesdals Præstegield, Lister Fogderie, Christiansands Stift, har i Aaret 1787 opsa600 Favne dobbelte og 300 Favne enkelte Steengierder, 2 Qvt. høie og 5 Qvt. brede, hvorfor ham tilkiendes den tredie udsatte Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Desuden har Ole Wold paa Gaarden Havstad ved Arendal, asket Premie for 364 Favne, og Selveier Hans Larsen paa Gaarden Nordre Ballestad i Gierpens Præstegield, Aggers huus Stift for 510 Favne Steengierder. Men de have ikke kundet komme under Betragtning, da de ikke have meldt om de hos noget andet Selskab for samme Arbeide have søgt eller agte at søge Belønning. End videre har, Selveier Ol Olsen paa Gaarden Føllingstad i Wardahls Præstegield, Aggershuus Stift, øsket Premie for 213 Favne, og Bonden Ole Nielsen Urvatten i Wegaardsheiens Sogn, Christiansands Stift, for 143 Favne; hvilke Selskabet har maattet forbigaae, da deres Favne=Antal, i Ligning med de Belønnedes, ikke har været betydeligt nok. Af de for Furu= eller Gran=Grenes Anvendelse til Gierders Staure i Norge stifts viis udsatte Premier efter Listen for 1788, tilkiendes: J Aggershuus Stift: 62. Huusmand Ole Nielsen Nerverud, under Gaarden Schramsted i Totens Præstegield, Christians Amt, den første udlovede Premie af 20 Rdlr. for i Aarene 1788 og 89 at have opsat 237 Favne Skiegierder, hvortil alle Staurene ere tagne af Gran=Grene. 63. Odelsbonden, Gunder Andersen Baachind, af samme Præstegield, har Aaret 1788 opført 200 Favne Skiegierder, og hvortil han har brugt Stavre, tagne af Gran=Grene, tilkiendes den anden udlovede Premie af 10 Rdlr. Af de for Kløverfrøets Udsæd, i Premie=Listen for 1786, stiftsviis udsatte Premier, tilkiendes følgende, nemlig: J Siellands Stift: 64. Fæstebonden Niels Andersen af Dalbye, Kirkehelsing, Sogn, paa Sæbyegaards Amt den første Premie af 20 Rd., for i Aaret 1788 paa 5 Tdr. Land at have udsaaet 3 Lpd. 12 Pd. Kløver og derefter i Aaret 1789 avlet 40 Læs Høe. J Aaret 1786 anskaffede han sig 2 Pd. Kløverfrøe, som siden har formeret sig til bemeldte Udsæd. Hoveriebonden Enevold Jensen i Reistrup, Nørre-Jerløse Sogn, paa Holbek Amt, har i Aaret 1788 paa 6 Skpr. Land udsaaet 12 Pd. Kløver, men da han ei har meldt hvor mange Læs Høe, han derefter har avlet, har han ei kundet komme i Betragtning til Premie. For de 20 Pd. Kløverfrøe, som han i 1789 har udsaaet, er han berettiget til at æske Premie inden dette Aars Udgang, naar han tillige melder Afgrøden. J Fyns Stift, 65. Fæstebonden Christen Madsen i Eilschov Bye, Haarsler Sogn, Rugaards Amt, har i Aaret 1788 udsaaet 2 Lpd. Kløverfrøe, hvorefter han i 1789 har avlet 3 Læs Høe, hvorfor ham tilstaaes en Premie af 12 Rdlr. J Ribe Stift, 66. Selveier Jens Lysholt af Gammel=Soele Øster=Snede Sogn, paa Coldinghus Amt, har i Aaret 1788 paa 10 Td. Land udsaaet 11 Lpd. Kløver, og derefter i 1789 avlet 25 Læs Høe. Desuden besaaet 5 Tdr. Land med Saigræs, hvoraf han har avlet 2 Læs og afgræsset det øvrige. Ham tilkommer den høieste for dette Stift udsatte Premie af 20 Rdlr. (Fortsættelsen følger.) Verschiedenne Mathematiker vaden langst gewstnicht, medausgedehuse und brauchbare Taffeln der Primund componitte ungerade Zablen, in ihre Haupt=Fartoren zerlegt, zu haben: ich will davon nur einen, nemlich dem Heren kambert anhøren, veicher in seine Mathematische Beytrage und in den Fusatzu zu den Logarithmischen, und Triconometrischen Tabellen, dem jenigen forgar die Unsterblichtet, so Nepper, Brigge, Vlaqueund andere meer, sich durch ihre Logarithmische, und Trigonsmetrische=Tabellen erworden, verspricht, meicher sich øiese Ar bet unterzieden würde: Obgleich ich nuneden auf dieses Lambertsche Versprechen keine Rechnung gemacht, jo have dennoch gegaubt, diesenigen welche sich mit den Mathematichen Wissenschaften und darunter mit der Algebra. Austdiung der hoverne Gleichungen und mehr dergleichen Rechnungen beschaltigen, einen angenehmen Dienst zu errigen, winnachinen solche Taffeln liefferte, worum sig in meitlaultigen Reg tungen durch bloses Auschlagen, somol die Primats componette ungerade Zahlen finden, von letzteen die Factores mit einem Blick bemerken und stort zum nyldigen Gebranch aulschreiden kanten; Zu den Ende habe ich dit Prim und componite ungerade Zahlen, mit allen ihren Haupt Factoren von i bis 402,000, nich. ohne vielMühe in bequeme und brauchbare Tabellen gebracht, velchen3 Qvarvande bey mit fertig legen, undlich gedenke, fald mit Gott in meinen heran nabenden 70 Jahrigen Alter, lernerbiGesundheit, Luft, Ausmanterung und Unter utzung verterhen werd, diese Arbei wenigstens bis 5000,000 zu continueren, wozu ich dann bereits auts neue einen nemliden Anfang gemacht Die Tabellen find dergestalt ringerichtet, dar ste aut einige 50 Bogen in gros Octav bequem abgedrucht werden tönnen, und die durch 2, 3 und 5 theilvahre Zavlen find durchgangig auge lassen, weilen man solche bekanntlich beom At schauen Licht finden kann. Die Tabellen von den Primund Theilern over Factoren det Zablen, solten billigeden sobekannt, als die Logarith mische und Trigonometrische seyn, denn mer disse zu gebrauchen weitz, wird ganz gewis auch jenne brauchhar finden, dahe ich nach des Herrn Lamberts Exempel, an die Herren Journal sten und an gjede andere Schrifteller eine Bitte wage, das sig nemlichans Menschenliebe und rumb den Mathematischen Wis senschaften einen angenehmen dienst zu leisten, zu Bekannt machung dieses Werkchens sviel moglich, einen Beytragu leisten, geneigt sein wollen. Auser den Tabellen so Feickel in Wien herausgegeben, sober in lauter Bachstaben und Characteren versteck liegen, mithin beym Gebrauch erst dech seiret merden mussen, har man meines Wissens wetter nichts davon, als nur die bi 100,000 ansgerechnette Pelliche, welche in dem Dictionaire en eyclopedique sich befindet (welches Buch aber ihrer Seltenheitund Kostbarket megen, in wenig Handen ist) serner die Lamborsche, so bis 102,000 geheet, aber nur einen einzigen, nemlich den kieinsten Factor angiebt, und worinnen ich, obne eine genauUntersuchuna anzuskellen, bey laussig 13 Febler bemerket; hiernachst das Bandchen welches Neumanu auf Kosten der VerlagsCasse tur Gelebrte und Kunstler Dessau 1785 herausgegeben, forgleichfals nicht mester afs 100,000 berechnet find, worin ich guser den von dem Autor selvst angegebenen vielen Febrerne noch 33 von ihm nicht bemercke, entdeckt habe: Anjema undPoetius ihre Taffeln, welche nu bis 10,000 gehen, komme ninkeine Betrachtungnich hin von der Lambertichen und Neumaanichen Form angegangen, meilen lich die memmige mar etmasveillauftige ader dagegen auch beser indie Augen fallend und beym Aulschlagen bequehmer gefunden; und da uberdies meine Tabellen ung mahl wetter afs diese gehen, mittin dat erste undcinzige tyrer Art int, mie solches emeder Kammer im luchten wird; sowünschte ich das die hiesigen Herrn Mathematiker und andern Kennere und Beforderere nutzlicher Wissenschaften, sich verindahren magten, men hierunter angemandte und ferner hin anzumendende nicht geringe Mühr, nach dem Beysøiel andere Oerter, zu belohnen und dieses Werschen auf Jdre Kosten zum Druck zu befordern, um mich dadurch aulzumuntern die Continuation desselden zu beschlennigen. Konenhagen, den 17de No. br. 1790. P. N. Svensen, Jnspector und Revisions=Chef beym 83. ngl. Lotto, auch Schulhatter anden.