JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Manufakturhandelen, der alene maa føres en gros fra Kjøbenhavn, vil mindre hurtigt kunne drives med Fordeel derfra, især med Modeartikler; men naar først de reelle Artikler i Manufakturfaget ere etablerede i Kjøbenhavn, saa ville de andre nok følge efter. Det samme bliver Tilfældet med Galanteri- og Korte-Vare. Men meget vanskeligere er det med Producthandelen, hvori Hamborg er hele Verdens Marked. Hvilketsomhelst Land i Europa, der trænger til vore Producter, henvender sig til Hamborg. Vi kunne meget godt fore vore Producter til England og Holland, begge Lande ligge bekvemt for os; men disse Lande trænge ikke altid til vore Producter, der kan her være tilstrækkeligt Forraad medens man har Mangel i andre Lande, og disse henvende sig da ikke til England og Holland, men til Hamborg. Kan Kjøbenhavn saa saadanne Forbindelser i Gang med Udlandet, kan det ligesom Hamborg faa Commissioner paa at kjøbe vore Producter, da vil Jylland sikkert gjærne bringe dem derover. Naar vi saaledes ikke behøve at kjøbe af eller sælge. til Hamborg, da er deres Blanco Credit os ogsaa aldeles undværlig. Overhovedet var det til Gavn for den reelle Handel, naar Blanco Crediten indskrænkede sig til de Enkeltheder, hvor den er anvendelig f. Ex. ved Jndkjøb af Producter en gros i Vintertiden; Detailhandleren maatte aldrig benytte Blanco. For at indføre en større Enighed og vække mere Foretagelsesaand især til større Foretagender var det sikkert hensigtsmæssigt, at Handelstanden i Jylland dannede en Forening til Sammenkomster i en af Landets Byer, hvor man kunde afhandle fælleds Anliggender, oplyse og belære hverandre, søge at indføre Forbedringer og Rettelser ogsaa med Hensyn til Varefortoldning, Skibsfart &c. Men hvad der skal skee, maa skee strax, medens Jndtrykket af den Haan og Ringeagt, hvormed Hamborg har behandlet os endnu er frisk. Skulde Ministeriet ogsaa, af Mangel paa fremmed Understøttelse eller fordi vore egne Kræfter ere for svage til at modstaae Overmagtens uretfærdige Jndgreb, blive nødsaget til at afslutte en for vor Nationalfølelse saarende Fred, – hvad Gud forbyde – saa maa der dog blive saamegen Kraft tilbage hos Nationen, at den vil kunne rive sig los fra et forhadt Afhængighedsforhold til nogle fremmede Kjøbmænd, og saa meget mere som vi derved ville kunne berige vort Land med de Millioner, som hidtil fløde i disse fremmede Mellemhandleres Lommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Enhver, der ved Skrivt eller Tale kan virke til denne sande Nationalsags Fremme, opfordres herved dertil. 9 slive ov eller branledigede P. Ende os atter foranledigede til at gjøre opmærksom paa, at intet optages anonymt i Avisen uden Forfatteren opgiver sit Navn for Redaktionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Bekjendtgjørelser. Fraværende Familie og Venner bringer jeg herved det Sorgens Budskab, at min kjære Søn, Johan Rose, ved Døden blev mig berøvet den 22. dennes i sit 22 Aar, efter en langvarig og smertelig Bryst sygdom. De, der kjendte den Afdøde, kunne fatte min Sorg. Ribe den 24. Juli 1848. M. Rose. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Tid efter anden ere 2de smaae, med sort keepretBomuldstøi overtrukne og Jerntraads Spilestange forsynede Paraplyer forkomne ved at glemmes i Byen, og efterlyses desaarsag herved. Nibe den 22. Juli 1848. Tvede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Lodsedlerne til Classelotteries 5te Classe ere at fornye indtil den 7. August. Ribe d. 24. Juni 1848. Henr, sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Næstkommende Fredag den 28. dennes, Eftermiddag Kl. 2, eller, hvis Regnveir indtræffer, da den paafølgende Dag til samme Tid bliver, efter Communalbestyrelsens Reqvisition afholdt Auction i Ribe Mose over et Parti strøgne Klyne. Ved samme Auction bortleies nogle Lodder og Fenner til Høslet og Eftergræsning. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og Auctionen, begynder i Riiskjerfennen. Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir, den 22 Juli 1848. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Da jeg her paa Gram er bleven beskyldt for en Schleswigholsteiner og en Spion, og denne Yttring efter Sigende skal være kommen fra Ribe, saa opfordrer jeg herved den eller dem, som mueligen skulde have ladet slige Yttringer falde om mig i Ribe, til offentlig igjennem dette Blad at udtale deres Grunde til disse Formodninger, da jeg saa først sender Leilighed til at retfærdiggjøre mig. Ad. Rafn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Ribe Kathedralskole. Da Indbydelsesskriftet til den offentlige Examen neppe vil blive færdigt fra Trykkeriet til Examens Begyndelse, Tirsdagen d. 23, d. M., saa tillader jeg mig herved at underrette de af Byens og Omegnens Beboere, som ville beære Examen med deres Nærværelse, at denne afholdes d. 25. 26. 27. 28. og 29. d. M. hver Dag fra Kl. 8-1 Form. og fra Kl. 2-4 Efterm. Ribe d. 29. Juli 1838. C. H. A. Bendsen, Rector.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
En Jomfru, der paa egen Haand kan paatage sig Bestyrelsen af en større Huusholdning, søges til førstk. Mikkelsdag. Fæstecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Nogle Piger kunne til førstk. Skiftetid erholde Condition. Fæstecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Høivande ved Sønderhoe fra 25, til 31. Julii incl. Kl. 8 44 Min. D. 25. Juli Kl. 10 15 Kl. 11 36 - Kl. 12 49. Kl. 1 30 (Ny Maane.) Kl. 2 12.31. - Kl. 2 33 - Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 25. Juli. No 89.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Rigsforstanderen kunde ikke blive enig med Hr. Camhausen og har nu valgt v. Schmerling, til Jndenrigsminister, General Pencker til Krigsminister og Advocat Heckscher til Justitsminister. Man mener at Wrangel vil blive udnævnt til Tydsklands General. – Kongen af Hannovers Erklæring har foraarsaget stor Allarm i Nationalforsamlingen. Kong Ernst's Forhold erklæredes for et Attentat paa Tydsklands Storhed og han selv, der som Englands Undersaat ikke burde regere længere, for en Rebel mod Loven, som man vilde tvinge til heelt og holdent at hengive sig til den tydske Sag. Resultatet blev, at Eentralmagten skal af Kongen af Hannovers Statsregering fordre en uforbeholden Anerkjendelse af Sentralmagten og Loven derom. Preussens Erklæring, at det vilde forbeholde sig sin særegne Betænkning over Freds- og Krigspørgsmaalet, blev erklæret for ikke presserende og henvist til en Komitte. – Den tydske Rigsforstander, Erkehertug Johann, Keiser Leopold den Andens 8de Søn, er født 1782 i Florenz. Han kæmpede første Gang i 1800 mod Frankrig under Broderen Erkehertug Carl, men led Nederlag ved Hohenlinden og Salzburg i Kampen mod Moreau. J 1805 begav han sig til Tyrol, for at organisere Folkevæbningen og Forsvaret af de befæstede Steder, hvilket han udførte med megen Dygtighed. Nu levede han en lang Tid for Videnskaben, omgiven af Videnskabsmænd og Konstnere. Han har ejet betydelige Samlinger, som han har skjænket til Universitetet i Junsbruck. Da Krigen udbrød 1809 kommanderede han Hæren, der var bestemt for Jtalien, og overvandt Engen ved Venzona, Pordenone og Sacile, men Nederlagene ved Regensburg og Eckmühl tvang ham til et Tilbagetog. J 1811 grundede han Nationalmuseet i Grätz. 1815 deeltog han atter i Krigen og førte Overbefalingen ved Jndtagelsen af Huningen. Efter Krigen har han næsten altid levet paa sine Godser, og han har et Navn som dygtig Landmand, saavelsom for sin Dannelse, Humanitet og Ligefremhed – Egenskaber, der har holdt ham tilbage fra Wiens Hofliv og det politiske Liv
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Indenlandske Efterretninger. Lord Palmerston har, efter en Forespørgsel fra Lloyds Assurandører af 12 ds., angaaende Vaabenstilstanden med Danmark under samme Datum erklæret, at Udkastet til Vaabenstilstandsakten, saaledes som den var kommet istand i Malm, var af den preussiske Regering tilstillet Gen. Wrangel med Ordre til at underskrive den og lade den træde provisorisk i Kraft, samt "at der synes at være Grund til at haabe, at denne Ordre ikke vil blive desavoneret af Forbundet. At Lord Palmerston er bleven skuffet i dette Haab sees af følgende Artikel i Fædrel." for 21. Julii. "Jmorges ere de til Hovedkvarteret afreiste Dipolmater, hvoriblandt den svenskenorske og storbritaniske Gesandt ved vort Hof, vendte tilbage, efter Forlydende, med uforrettet Sag. Uagtet General Reumann har overbragt General Wrangel den preussiske Konges bestemte befaling til at undertegne Vaabenstilstanden, som den er ratificeret af den preussiske Regering, saa skal Hr. Wrangel dog ligesaa bestemt have vægret sig derved, og i det Sted have prøvet at opstille Betingelser, paa hvilke der fra vor Side ikke kunde være Tale om at gaae ind. De fremmede Diplomater skal Hr. W. ikke engang have tilstedet en Audiens. Den imellem begge Armeers Generaler paa egen Haand aftalte foreløbige Vaabenstilstand blev forlænget til i Løverdags Aftes."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Vor Udenrigsminister er afreist til Malm, og Krigsministeren kan om nogle Dage ventes til Jylland. Det hedder, at Vaabenstilstanden var forlænget til igaar Aftes. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Fregatten "Thetis" afgik d. 19. fra Kbhavn nordpaa, ligeledes Dampskibet "Valdemark, det sidste med Militær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Efter Aalb. Av. ville nu to Feldtpræster blive ansatte ved Hæren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
J "Times læses følgende Note, som af vort Ministerium er tilstillet Storbrittaniens, Ruslands og Sverrigs Ministre i Kbhavn, den 15. Juni 1848 J den Hensigt at udfrie Jylland af Fjendens Hænder, der drev sin Undertrykkelse saa vidt, at han, under Trudsel af militær Execution, udskrev en uhyre Kontribution af 2 Mill. Species, havde den danske Regering i Slutningen af Mai besluttet at koncentrere paa Øen Als en Stridsmagt af en Styrke, der var tilstrækkelig til at angribe og surprenere det af General Halkett kommanderede Korps i Sundevit. Alle fornødne Forberedelser vare trufne til denne Plans Udførelse, da vi pludselig modtoge den uventede Efterretning, at de preussiske Tropper havde rømmet Jylland. Skjøndt uvidende om de egentlige Motiver, der havde foranlediget en Begivenhed, som ogsaa General Wrangel sikkerlig ei havde ventet, var Hs. Majestæts Regering tilbøielig til at ansee den for et preliminært Resultat af de to venskabelige Magters bona officia, der havde lovet Danmark at gjøre en Ende paa Preussens og det tydske Forbunds vilkaarlig Fremfærd. Hs. Majestæts Regering ønskede saameget som muligt at fjerne enhver Hindring, for det heldige Udfald af deres ædle Bestræbelser, og ansaae sig desaarsag forpligtet til at undgaae at udfordre Fjenden til et Engagement. Den spildte intet Øjeblik med at kontrammendere det forberedte Angreb; men Afstanden imellem Kbhavn og Krigsskuepladsen og den iøvrigt roesværdige Jver, hvormed Chefen for de danske Tropper iværksatte den Ordre, han havde modtaget, tilstedte ikke Regeringen, hvad den meget maa beklage, at forhindre Træfningen den 28. Mai.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Siden den Tid har den danske Armee blot ageret defensivt, og skjøndt den, den 5. de, med Kraft tilbageslog et uforudseet Angreb af de fjendtlige Stridskræfter, som vare langt overlegne i Antal, har General Hedemann udtrykkelig Ordre til kun at gaae defensivt tilværk, indtil han erholder nærmere befalinger. Kongen af Danmarks Moderation er nylig bleven sat paa den stærkeste Prøve; men langtfra at opgive sin fredelige Stemning, er han villig til at gjøre alt hvad der staaer i hans Magt for at manifestere denne meer og meer, og smigrer sig med det Haab, at det vil lykkes venskabelige Forestillinger tilsidst at fore Preussen ind paa den Forsonlighedens Vei, som dets egen Jnteresse synes at raade det til at betræde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Præsten Manheimer i Wien, denne høist begavede danske Prædikant var ansat som Kateket ved det mosaiske Troessamfund i Kbhvn, som han forlod for 25 Aar siden, da han ikke saae sig istand til at gjennemføre den af ham begyndte Reform ved Gudstjenesten, m. m.; han fik nogle Aar derefter en fordeelagtig Ansættelse som Præst ved den jødiske Kirke i Wien, hvorhan er elsket og høiagtet. Han er nu bleven valgt, som Deputeret af den østerrigske Rigsdag for Staden, Brody og til Vicepræsident for Forsamlingen. Man heimer er født i Kbhvn, og Student fra 1815 eller 16. J Frederiksborg ville nogle Studenter og Kunstnere give en Koncert til Fordeel for de betrængte Slesvigere. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Af et Brev fra Bally (tilhørende den Ogruppe, som af Eierne, Hollænderne, benævnes de smaae Sunda-Øer,) har man modtaget følgende Underretning: "Lindberg, født i Helsingøer, opdragen i Danmark, opholdt sig efterat have modtaget sin videre Uddannelse i Tydskland - endeel Aar i de fleste europæiske Lande, hvorpaa han gik til Siam i Jndien. Efter et Ophold der af faa Aar gik vor Lindberg til Lombock, der hører til samme Ogruppe som Bally. Her paa Havnepladsen Ampanan, var han i nogle Aar beskjeftiget ved et Establissement, tilhørende Mr. King. Fra Lombock havde han havt isinde at gaae til Sydamerikas Vestkyst, da Døden pludselig bortkaldte ham d. 20. Novbr. 1847. (BT.) Fra Odense skrives i H. Av. J flere Sogne her i Provindsen ere Konerne og Døttrene i Anledning af de for Fædrelandet alvorlige Tidsomstændigheder blevne enige om at indskrænke den i de senere Aar som en Følge af Landmandens forøgede Velstand, betydeligt stegne Luxus i Klædedragt. J Markedsdagene afsattes fornemmelig hvide og violette Baand. "Slesvigske Stænderdeputerede til det Kongelige Danske Statsraad i Juni 1848. Under denne Titel er nylig udkommet en Skrivelse fra 9 Dannemænd, Deputerede og Suppleanter i 5 Valgdistrikter, i det nordlige Slesvig, hvori disse Mænd paa deres Distrikters og egentlig hele Hertugdømmets Vegne (med nogle faa Undtagelser) protestere mod at Slesvig vorder indlemmet i det tydske Forbund, eller udrives af sit gamle Forhold til Danmark. Skrivelsen har saa megen mere Vægt, som den er bilagt med flere end 20 Aktstykker, ved hvilke der godtgjøres. hvorledes Slesvig lige siden Aaret 1836, da den offentlige Folkestemme fik Ord, og indtil den allernyeste Tid, selv under fjendtlig Okkupation, har udtalt sig for en stedsevarende Forbindelse med Danmark. (H. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
J Hamborger Blade berettes: Paa mange Godser, i Holsteen yttrer sig blandt Jndsidderne og Dagløn nerne en Utilfredshedsaand, som man begynder at finde saa truende, at man frygter for de givne Formaningers Utilstrækkelighed, og man taler om, at man kunde blive nødt til at gribe til det sidste Middel, derimod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
"Schlesw. Holst. Zt." beretter af 15, at der i de sidste Dage havde været Rivninger mellem de i Rendsborg garnisonerende preussiske og hannoveranske Tropper, men at man haabede, at det vilde lykkes de militære at bilægge dem, inden de førte til videre beklagelige Excesser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Den oprørske Regering i Rendsborg har anordnet Oprettelsen af en Skole for Søofficerer i Kiel; blandt Direktørerne nævnes Kapitain Dønner, der alsaa endnu befinder sig i den slesvig-holsteenske "Marine." – Eftermiddagen d. 15, løb den første af de i Kiel under Bygning værende Kanonbaade af Stabelen, og aflagde blandt andet Prøve paa Roerfolkenes Uduelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Den oprørske Regering har afsat Amtmand Johannsen og Huusfoged Friis i Haderslev samt Rets skriver Sørensen i Brogger, Amtsforvalter DirckinckHolmfeldt i Pinneberg, Overlandeveiinspektor Kragh og Bygningsinspektør Bindesbøll. Derimod har den foruden Bruhn til Amtmand, udnævnt Kjær til Borgemester og Amtssekretær Brinkmann til Herredsfoged i Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
General Wrangel har under 13. Juli tilskrevet Friskarerchefen, Major von der Tann, følgende: Ved den nære Udsigt til en i længere Tid vedvarende Vaabenstilstand, har jeg besluttet at afskedige Friskarerne, og beder Dem derfor at tiltræde Tilbagemarschen med deres Korps til Rendsborg d. 16. d. M., hvor den provisoriske Regering vil opløse samme. Den 16, vil Korpset marschere til Aabenraa, den 17, til Flensborg, den 18 til Slesvig, hvor De, hvis De vil, kan holde Rastdag." – J en Randbemærkning tilføies, at Korpset alt d. 15 maa være Syd for Haderslev. Friskaren er naturligviis meget vred over denne schimpliche, Afsked, og har truet den provisoriske Regering i Rendsborg med at have overdraget sine ældste Officierer at forkynde Regeringen, at de (Officererne) ikke kunne indestaae for Følgerne", hvis den adlyder Wrangels Befaling. Reventlow Preetz skal derpaa paa den provisoriske Regerings Vegne have givet Friskaren den Forsikkring, at man aldrig vilde indvillige i denne schmahliches Afskedigelse. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Udnævnelser. Hs. Majestæt har allern, udnævnt: Regeringspræsident, Kmherre Scheel, Stk. af Dog og Domd. til Geheimekonferentsraad med Rang i 1. Klasse Nr. 13 efter Rangforordningen; Baron P. Bille-Brahe til Sekretær ved det kongl. danske Gesandtskab i Stockholm fra 1. Juli d. A. at regne, Kand. juris C. A. Winge til Kopiist under Justitsministeriets Revisionsdepartement. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 21. Julii. Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 90 s. Do. K. S. 9 Rbd. 2 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. Kongl. Obligationer 94 a 96 4 pCt. Rbd. - Nationalbankactier 149 1 a 149 1/2 Rbd. Ribe. Medens der underhandles og Armeerne som det synes holde Vaabenstilstand, benytter det oprørske Parti Tiden til at organisere Slesvig det bedste de kunne. Efter at Christian August Thomas Bruhn, som har brudt sin Troskaboed mod Kongen, under 10. de er af Oprørsregeringen i Rendsborg udnævnt til Amtmand for Haderslev Amt og han til Tak derfor d. 20. de har udstedt et Program til Amtets Beboere, hvori han kundgjør sin politiske Troesbekjendelse, har han sammenkaldt et Valgmøde paa Gram til Afholdelse d. 29. de, for at vælge Medlemmer til en ny Stænderforsamling af 120 Medlemmer, til at fastsætte en konstitutionel monarkisk Forfatning for begge Hertugdømmer samt paalagt Sognefogderne ved Kirke og Kro at kundgjøre saadant. At Sognefogderne ikke kunne opfylde dette Paalæg uden at handle mod deres Eed og Pligt mod deres Konge er indlysende, og at ingen møder til denne oprørske Forsamling kan man vente. Vi vide, at den slesvigske Bondes sunde Forstand og Troskab mod det Fyrstehuus, under hvis milde og retfærdige Septer, har udbredt sig en Lykke og Velvære blandt os, som kun Løgn og Forræderi truer med at ryste i sin Grundvold, vil bevare ham fra at lade sig fange af hykkelsk Væsen, saavelsom fra at lade sig skræmme ved truende Demonstrationer til at skjænke det et ydre bifald, som han i sit Hjærte forkaster. Ogsaa almindelig Værnepligt har den saakaldte provisoriske Regering indført i Hertugdømmerne og udøver den ved dagligen at gribe og tvinge alt vaabendygtigt Mandskab, uden Hensyn til huuslig Stilling, til strax at tjene under de tydske Tropper. Presningen skeer ved udsendte militære Kommandoer og meest om Natten, og Antallet af de, som flygte til Jylland for at undgaae at tjene, ikke imod Russerne, som et taabeligt Rygte har fortalt, men imod deres Konge, deres Fædreland, deres Brødre, tiltager mere og meere; vi ere overbeviste om, at de i Jylland blive modtagne med broderlig Kjærlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
De Flygtninge, som ere komne her igjennem vare fra Apen ad- og maaskee fra Lygumkloster- og Tønder-Amter. Til Beroligelse for Haderslev-Amts Beboere ville vi bemærke, at ifølge en Bekjendtgjørelse af 12. de fra Haderslev Amthuus vil ingen Udskrivning til Krigstjeneste fra dette Amt finde Sted taar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Den danske Regering har nyligen afskediget nogle enkelte Embedsmænd i Nordslesvig, men et langt større Antal verdslige Statstjenere i Hertugdømmerne have formedelst deres forræderiske Machinationer allerede i flere Aar været modne til Afsættelse saavel fra underordnede som fra overordnede Stillinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Jfølge en troværdig Reisendes Beretning har den oprørske Regering i Rendsborg anordnet nye Postuniformer (blaa med guul Krave, Ordet koniglich, udslettes paa Deligencer og Pakkepostvogne og dansk Eiendom, udslettes paa Skibene fra Hertugdømmerne. – Det var en Lykke, at ingen af Haderslev Jndvaanere bleve saarede d. 29. Juni af de fjendtlige Kanon- og Geværkugler, der fløi omkring i flere Gader. Friskarernes første Beskjeftigelse efter Stadens Besættelse var at affordre alle Dannebrogs flagene i Byen. Det var harmeligt nok at see disse Personer fore vart Flag bunden til Halmvisker omkring som Seierstrofæ, imidlertid bleve de nødsagede til at tilbagelevere alle Flagene igjen. Ved dette hæderlige Korps's Opløsning ere Bønderne blevne befriede for nogle ubehagelige Gjæster, hvis Fordringer stege altid og som ikke sjeldent rapsede eet og andet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
Nogle hannoveranske Jnfanterister, som i Haderslev bleve indkvarterede i det Schroeterske og P. H. Lorenzenske Huus, der begge vare forladte af Beboerne, lode sig ikke nøje med at spise sig mætte af hvad de fandt, men førte dernæst ud af Husene Smør, Kjød, Kaffe, Sirup, Sukker, Viin &c. og bortgav eller maaskee solgte det. Madame Schroeters fine og grove Porcelæn blev trampet itu, Klædeskabene aabnede og blandt andet nogle Damekjoler borttagne til Brug for Marketendersken. Det blev anmældt for Officererne, men man mærkede ikke, at de Skyldige bleve straffede. Man veed derimod ikke at anføre et eneste Exempel paa nogen af Preusserne begaaet Uorden. Saavel Officerer som Menige more sig i Haderslev med Koncerter, Baller og Skovture.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-25
General Wrangel var forleden med sin Stab inviteret til en Skovtur, hvor Byens smukkeste unge Koner og Piger gjorde Honnørs. – J Haderslev Latinskole er nu atter indført tydsk Undervisningsprog. – Siden Tydskerne sidste Gang rykkede ind i Haderslev ere 4 Personer, næmlig: Degnen fra Beftoft, Aschenfeldt, Dolberg fra Hygum samt en Proprietær fra Egnen forte til Rendsborg. – J VonsbekPræstegaard skulle Friskarerne have beskadiget Møblerne og efterladt Erindringer ved at skrive i Fruens Stambog.