Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
At den franske Admiral Bruny de Entrecasteaux som var afsendt for at opsøge den forulykkede Greve La Peyrouse, opdagede i Aarene 1791 og 92 Archipel de la Recherche, og endelig, at den engelske Chirurg Bas opdagede i Aaret 1799 det Stræde, som er imellem Van Diemens Land og Nyholland, og som efter ham blev kaldet Bas strædet, ved hvilken Opdagelse det blev afgjort, at Van Diemens Land ikke var Sydspidsen af Nyholland, som man hidindtil havde troet, men en særskilt Øe; men da Napoleon i Aaret 1800 af sendte de tvende Skibe, Geographen og Naturalisten, under Anførsel af Capitainerne Baudin og Hamelin, for nøiere at undersøge Kysterne af Nyholland, saa opvaktes de Engelskes Jver for denne Gjenstand paa ny, og den berømte Capit. Flinders blev udsendt i samme Hensigt; begge Expeditioner kappedes nu med hinanden, og have overordentligen udvidet vore Kundskaber om denne Verdensdeels Kyster. De Franske anstillede de nøiagtigste Undersøgelser paa de vestlige og sydlige Kyster og paa Vandiemens Land, og Flinders paa de nordlige, østlige og sydlige Kyster af Nyholland. De Franske undersøgte især nøie Hafiskebugten paa den vestlige Kyst, det Jndløb af Havet, som kaldes Svanefloden, Leuvens Land paa den sydvestlige Kyst, og den hele sydlige, hvor de opdagede de to store Havbugter, som bleve kaldte Napoleons og Josephines Bugter, ligesom ogsaa en heel Landstrækning blev givet det Navn Napoleons Land. Flinders havde imidlertid opdaget de samme Bugter kort for de franske Skibes Ankomst, og havde givet dem Navnene Spencer og St. Vintent, hvilke Navne de vel ogsaa ville komme til at beholde. Desuden undersøgte Flinders nøj den store Bugt Carpentaria, hvorved han overbeviste sig om, at hverken store Floder have deres Udløb deri, eller at der var fra den nogen Jnd seiling i det Jndre af Landet. Disse to vigtige Omseilinger af Nyholland afgjorde saaledes fuldkomment for det første, at ingen store Floder udgyde sig fra dette Continent i Havet, og at ligeledes den Formodning var ugrundet, som man i lang Tid havde næret, at Nyholland blev deelt tversigjennem ved en Canal, som havde sit Udløb i Bugten Carpentaria, saa at Floderne fra det Jndre af Landet kunde have deres Udløb i samme. Efterat disse to Expeditioner vare fuldførte, blev kun et Stykke tilbage af Nordkysten, som ikke var bleven undersøgt af dem, nemlig det nordlige Vandiemens Land, som i det 17de Aarhundrede havde været seet af Hollænderne; da man vidste, at der gik en dyb Bugt der ind i Landet, saa stod den Formodning endnu aaben, da man dog maatte antage, at Nyeholland maatte, ligesaavel som alle andre Lande paa Jorden, have Floder, at disse Floder maaskee kunne have deres Løb mod Norden, og forenede udgyde sig i denne Bugt af det nordlige Vandiemens Land. Det blev ogsaa fortalt i Bladet Børsenhalle for Aaret 1818 No. 2022, at Kapitain King, som var afsendt med Skonnerten Mermaid, for at undersøge de Deele af Nyhollands Kyst, som Flinders ikke havde undersøgt paa sin Opdagelsesreise, havde i Bugten, af det nordlige Vandiemens Land opdaget en meget stor Flod, som dannede et Delta, paa hvilken Flod han var seilet 60 engelske Mile opad, og som han dog havde fundet at være 400 Fodbred hvor han forlod den. Men denne Efterretning skal være ugrundet, og King skal ikke heller paa denne Kyst have fundet Udløbet af nogen stor Flod, man havde imidlertid havt Formodningen derom saa fast i Hovedet, at Wentworth havde i den første Udgave af sit Værk overladt sig til de gladeste Forhaabninger i den Anledning. (Fortsættes.)