Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-13
Udenlandsk. Frankrig. Paris nyder en vedvarende mærkelig Roe. Den 23de blev Vexelagent Baillemont, formedelst falske Certificater og førte Rojalistisk Tale, og en forhenværende Biskoppelig Vicarius, formedelst fanatisk Tale gnillotinerede. Ligesaa den 28de forrige Notarius Servin fordi han havde talt ilde om Assignaterne og sagt, at Nationen kom til at giøre Bankerot. De tvende i deres Meninger afvigende Partier over Strenghed og Mildhed, viste sig i sidste Coventssamling tydelig, dog ej med den Bitterhed og Heftighed som forhen. Det knap paa nye oprettede Jacobinerselskab, i hvilket Delmas præsiderer, som har udvalgt de ulige Decadedage til deres Forsamlinger f. Ex. den 1ste, 3die 5te a. viser sig for det strængere, følgelig imod det nu berskende mildere Partie. Den 24de stod Maure og Mallorme op, og talede aldeles for mere Strænghed, klagede over, at siden Robespierres Fald, var Grever, Hertuger, andre Adelige og Familier af Emigerte satte paa frie Fod, at i Conventen viste sig en nye Art af sort Side, der tilklappede ethvert Forslag til mildere Forholdsregel deres bifald, at man viste en falsk Menneskelighed nu da det gialt om 25 Millioner Menniskers Frihed. De besluttede alle at begive sig til Conventen, og bede om at en Liste paa alle dem som vare løsladte af Fængslerne, maatte trykkes og bekiendtgiøres, saa og at Revolutions=Regieringen maatte sættes i sin fulde Kraft. Det er bekiendt at denne Liste kort forhen har foraarsaget store Debater i Conventen, og den Gang blev forkastet som et Tvistens Æble. I Gaar viste sig nu det hele Jacobinerselskab i Conventen, og deres Taler Raisson trængte stærk paa denne Liste, har sagde, at kun Forbrydelse kunne skye denne Publicitæt, at mange erklærte Aristokrater vare udladte af Fængslerne, som vilde bruge deres Frihed imod Republikken, Conventen skulle derfore haandhæve en Revolutions Regiering, der holdt Middelveien imellem Moderatiomen og Robespierres Tyrannie. Conventspræsidenten svarede: "Republiken vilde aldrig glemme hvad den skyldede Jacobinerne, men disse se skulle igien vise at de allene ønskede en Revolutions Regiering, der kunde tilføre Nationen Fred og Lykke, ved at give Exempel paa Lydighed og allene som et Oppositions Partie modstaae Folkets og Conventens Fiender. Med dette Svar maatte de for denne Gang gaae bort, men komme vel igien. Den 28de August anklagede Lecontre fra Versailles 7 Conventsdeputerte, hvoraf 3 i Velfærds og 4 i Sikkerheds=Udskuddet, nemlig: Billand de Varennes, Colot d' Herbois, Barre re, Vadier Vouland, Amar og David, efter Beretning over Basel som dog behøver Bekræftelse, ere de den 30te August gnillotinerede, Barrere tillægges den Forbrydelse, at han har været indgaaet med den i Nizza arresterede General Dumerbion, som har lagt Hindringer i Veien for Provianttransporterne til den italenske Arme, hvorved den blev sat i Uvirksomhed i maatte trække sig tilbage. Disses Fald anseer man for at være endnu vigtigere en Robespierres. Samme Dag forkyndte Breard Conventen, at i 1 1 Dage ere 39 Priiser, hvoriblant een af 2 Millioner Livres Værdi opbragte i Franske Havne. Ligelede paatog Treilbard sig ( i Barreres Sted: at give Ve færds=Udskuddet Efterretning om Krigs=Opperationerne Over det Tyrannie, som de til Departementerne udsendte Folks Repræsentanter udøve, indløbe jævnlig Klager til Conventen. Disse undskylde sig med at de indsamle den Arv som er hiemfalden til Republikken. En Engelsk Præst i Charlestown vil aabenbare Conventen og ingen anden, Opfindelse af et Slags Jldkugler, som i feilbar skal sætte ethvert Skib i Brand, og hvormed nog faa Skibe kan ruinere en heel Flode. Det skal under søges, om man skal giøre Brug af dette for Menneskeligheden saa ødelæggende Middel, hvilket en ChymicDelille skal forhen have foreslaaet Ludvig den 15de men denne forkastede samme umenneskelige Daad. J nogle Petitioner er forlangt, at Coventen vil sammenkalde Primair Forsamlinger, hvilket dog ei skal vær til Behag.