Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-30
En Skole oprettedes i Viborg for den evangeliske Underviisning, og dens første Lærer var Mag. Jørgen Sadolin, som ogsaa havde studeret i Wittenberg. Jmidlertid var Tausen bleven udstødt af sit Kloster, men Kongen skjænkede ham en Kirkelade med tilliggende Jord. Han giftede sig i Viborg med SadolinsSøster, Dorothea, og blev 1529 kaldet til Sognepræst ved Nicolai Kirke i Kjøbenhavn. - Efterhaanden hørtes den evangeliske Lære trindtom i Riget. J Aalborg prædikede Morten Hegelund, i Horsens Peder Borgsmed, i Randers Henning Baltzersen, og her fandt Evangeliet saadan Indgang, at Katholicismen var afskaffet i denne By 1530. Hvad der meget understøttede den evangeliske Prædiken, var at de hellige Skrifter efterhaanden oversattes paa Dansk, Den første danske Oversættelse af det Nye Testament blev trykt i Leipzig 1524, og fire Aar sildigere udgav Hans Thomasen Spandemager den første danske Psalmebog. Aar 1527 udskrev Kongen en Herredag til Odense, som han selv aabnede med en kraftfuld og værdig Tale, hvilken han sluttede med at tilkjendegive sin kongelige Villie, at Frihed skulde tilstaaes, saavel den lutherske, som den papistiske Religion, indtil en almindelig Kirkeforsamling tog nærmere Bestemmelser. Nu udbredte Reformationen sig meere uhindret. Præsternes Ægteskab blev almindeligt, og det blev snart et Kiendetegn paa en evangelisk Præst, at han var gift. Tausen i Viborg begyndte selv at indvie Præster. - Aar 1530 udskrev Kongen en ny Herredatil Kjøbenhavn. Her lode de Evangeliske deres i 43 Artikler opsatte Troesbekiendelse overlevere. alle væsentlige Deele stemmer den overeens med den Augsburgske. De evangeliske Prædikanter deelte Artiklerne mellem sig, og holdt hver Dag to Prædikener, over dem i Helliggeistes Kirke under stort Tilløb. Og saa denne Herredag udfaldt til Fordeel for den evangeliske Lære, og Reformationen udbredte sig stedse videre, for det meste ved de rette Midler, ved Prædiken og Overbeviisning. Men desværre forefaldt ogsaa Uordener hist og her. J Viborg Domkirke trængte Borgerne ind, foroge de katholske Præster, mens de stode for Altret, og frareve dem Kalk og Disk. J Roeskilde nedbrøde de St. Laurentii Kirke, og satte Kagen paa det Sted, hvor Høialtret havde staaet. Mange Steder vare Munke og Nonner selv ikke uvillige til at forlade Klostrene, saaledes droge i Aarhuus Nonnerne ud af deres Kloster og overgave Biskoppen Nøglerne. Kirken var saaledes endnu stedse i en uvis og bevæget Tilstand, da Kongen døde 1533. Riget, som var uden Konge, nedsank i den sørgeligste Forfatning, som bevægede Rigets Raad til at træde sammen. J Nye Kirke, i Nærheden af Skanderborg, valgtes da Christian den Tredie til Konge 1534. Men det varede to Aar, før han kunde tage Riget i rolig Besiddelse. Først paa Aaret 1536 holdt Kongen sit seierrige Jndtog i Kjøbenhavn, og forherligede det ved at skjænke Alle Naade. Det var hans første Tanke, at bringe Gud det skjønneste Taksigelsesoffer, ved overalt i sine Lande at indføre den evangeliske Lære. Da det var hans faste Beslutning, at gjøre Ende paa det geistlige Regiment her i Riget, enedes han med Rigsraadet om, at Biskopperne paa en bestemt Dag skulde tages fast, en saa modig Beslutning, at endogsaa Luther forbausedes, da han hørte derom. Dette blev den 20de August udført over hele Riget. De Fleste overgave sig godvilligt. En Rigsdag blev udskreven. Den 28de October mødte i Kjøbenhavn henved 400 af Adelen, samt Deputerede fra Kjøbstæderne og Herrederne, men ingen Geistlige. Den 30te October traadte Kongen, omgiven af Rigets Raad, offentligt frem paa en Balkon, som var opført paa Gammeltorv. Der lod han ved Rigskantsleren forelæse en Klage over Biskopperne, at de havde modsat sig Kirkens Forbedring og forfulgt den evangeliske Lære, at de groveligen havde fornærmet Kongen og hele Riget &c. Derfor vilde Kongen, at de skulde afsættes, og deres Eiendomme henlægges under Kronen. Derimod skulde der beskikkes andre Biskopper og Superintendenter, som kunde undervise Folket, selv prædike den christelige Tro og have Tilsyn med, at Sognepræsterne over hele Riget prædike og lære Folket GudsOrd og Evangelium. Adskillige Byrder, hvormed Biskopperne havde besværet Folket, skulde ophøre, men Tienden skulde vedblive a. Denne Oplæsning varede til om Eftermiddagen Kl. 4. Derpaa adspurgtes Folket, om det atter vilde have de afsatte Biskopper, eller Andre med lige Magt i deres Sted. Folket svarte eenstemmigt, at det vilde blive ved det hellige Evangelium og ikke mere have saadanne Biskopper. De fornævnte og flere Bestemmelser samledes derpaa i en Reces, som underskreves og besegledes af de Mænd, som vare paa Rigsdagen. - Adskillige Biskopper gif siden over til den evangeliske Tro. Saaledes Biskoppen i Aarhuus, Ove Bilde, en lærd og retsindig Mand, der i sin Tid blev anseet for Hovedet for det katholske Partie. - Samme Aar 1536 havde Kongen sammenkaldt lærde Mænd fra hele Danmark, for at de skulde indrette den evangeliske Kirke her i Landet. Blandt dem vare ausen, Sadolin, o. Fl. Disse Mænd udarbeidede dagen Kirke=Ordinants, som Kongen, oversendte Luther, hvem han høiligen ærede, til Prøvelse. Efter Kongens Jndbydelse kom Johan Bugenhagen til Kjøbenhavn, og under hans Medvirkning blev Kirkeordinantsen fuldført. Tre Aarhundreder ere forløbne siden den Tid, de største Omvæltninger og Forandringer ere foregaaede fjern og nærmen Herren har holdt sin beskjermende Haand over vor Kirke. Paa den nærværende Jubelfest takke vi ham for den uskatterlige Velgierning, han, ved det store Værk, hvis Fuldbyrdelse blandt os vi ihukomme, skiænkede den daværende og alle følgende Slægter.