Berlingske Tidende, 1764-03-30
London, den 13de og 16de Martii. Den 9de fattede Underhuset i Udskud følgende Beslutninler, angaaende America: 1) At af den Caffee som føres fra fremmede Stæder til de Storbritanniske Plantationer og Colonier i America, skal betales 2 Pd. Strl. 19 Sk. og 2 Sols (Engelsk) af hver 100 Pd. 2) 6 Sols af hver Pd. Jndigo, som did føres fra fremmede Stæder. 3) 7 Sols af et Fad Madera Viin (de Franske Viine undtagen) som føres fra Storbritannien, til bemeldte Colonier og Plantationer. 4) 10 Skill. af hvert Fad andre Viine, undtagen Franske Viine) som didføres fra Storbrittannien. 5) 2 Skilling paa Pundet af forarbeydede Silker og Stoffer af Chrinesiske, Persiske og Ostindiske Manufacturer, som føres did den fra Storbritannien. 6) 3 Skill. paa hvert Stk. Tøy fra Cambray eller fra Linon de France, som didføres fra Storbritannien. 7) 2 Skilling 6 Sols af hvert Stk. Cattun, som er malet, tegnet trykket eller anstrøget i Persien, China eller Ostindien, og føres fra Storbritannien til bemeldte Colonier &c. 7) Skill. af hvert 100 Pd. Caffee, som udføres fra nogen Brittannisk Colonie a. i America, at Stædets egen Avl, til andre Stæder end Storbrittannien. 5) En halv Sols af hvert Pund Peber fra Jamaique, som udføres fra nogen af bemeldte Colonier &c., af Stedets egen Avl, til andre Steder end Storbritannien. 10) At en Acte, udgiven i Georg den Andens 6te Regierings=Aar, til at opmuntre Handelen paa de Americanske Colonier, hvilken er fornyet ved adskillige andre Acter, skal staae ved Magt indtil 30te Septbr. 1764. 11) Efter denne 30te Sept. 1764, skal bemeldte Acte stadfæstes for Evindelig, men med nogle Forandringer. 12) Thi i Steden for den ved bemeldte Acte paalagde Afgift af Melasse og Siropper skal siden hæves 3 Skill. af hver Gallon af fremmede Americanske Coloniers Avl, som føres til de Britanniske Plantager. 13) En nye Afgift paa 1 Pd. Strl. 2 Sk. lægges paa alle de hvide Sukkere som føres ind fra fremmede Colonier, til de Brittanniske Americanske. (NB. Mængden er herikke bestemt Resolutionen.) 14) Jndkomsterne af alle disse Paalæg skal af Parlamentet anvendes til at liquder de Bekostninger, som de Americanske Coloniers Forsvar udkræver. 15) For videre at bringe disse Bekostninger ud, var det ikke af Veyen at forordne et vist Brug af Stemplet Papiir paa disse Colonier. 16) At af alle de Viine, Franske undtagne, som bringes ud af dette Rige til fremmede Plantationer, med Navn af Kiøbmands=Vahre, skal gotgiøres al den indgaaende Told som er paalagt, undtagen 3 Pd. Sterl. 10 Skill. 2 og en halv Sols, som den gamle Subsidie beløber. 17, Jngen Gotgiørelse af nogen Slags Afgift, som kaldes gamle Subsidier, skal tilstaaes paa nogen Slags andre Kiøbmands=Vahre, som avles eller forarbeydes i Europa eller Ostindien, og udføres af dette Rige, til Plantagerne. 18, Jngen Afkortning eller Rabat tilstaaes paa hvide Cattuner, eller andre fremmede Tøyer, som føres fra dette Rige til Plantagerne. 19) At de Paalægge som ere anordnede for de Brittanniske Plantationer i Kong Carl den 2dens 25de Regierings=Aar, skal erklæres for Sølv=Sterling. 20 Rum, og andre Essencer af fremmede Americanske Coloniers Væxt eller Manufacturer, skal være forbuden at indføres til de Brittanniske Colonier. Den 10de gav man Rapport til Underhuset om disse Beslutninger, hvilke og der bleve holdte for gode, undtagen den 13de og 16de Post, eller 15de og 16de Post som bleve udsatte til nærmere Undersøgning. De Americanske Handlende, have den 13de varet forsamlede, i Henseende til disse Parlementets nye Foranstaltninger, at høre hinandes Tanker derover. Den 12te i det Ostindiske Compagnies General-Forsamling, modtog Lord Clive det Tilbud, at gaae til Bengalen, for at føre Over-Directionen over Compagniets Handels=Sager der. Colonisterne i Nye=Engeland sendte 1761. 10 Skibe, hvert paa 100 Tønder, paa Hvalfiske=Fangsteen i Mundingen af St. Laurent=Floden; 1762 sendte de 50, og 1763, 80 Skibe paa denne Fangst. Man forsikrer at de i Aar ville sende 100 Fartøyer. Paa 2 Aar ere og saa mange Hvalfiske indbragte fra Nye=Engeland, at Prisen er falden 1/6 Deele. Breve fra Lissabon sige, at henved 5000 Engelske Søefolk, hvoriblant 400 Officierer, tiene paa den Portugisiske Flode. En Courier er sendt til Paris og Madrit, for at overbringe samme Hoffer Afskrifter af de Reglementer som ere gjorte i Henseende til Storbritanniens Besiddelser i America, paa det at bemeldte Hoffer maae give Vedkommende af deres Undersaattere, Underretning derom. Advis=Skib the Lapwing, som skulle gaae til Bengalen, og forkynde at Jndvaanerne have Undsætning a. at vente, er formedelst Modvind kommen tilbage paa Themsen. Den 14de har Underhuset besluttet at lægge 7 Sols paa Pundet, af Castor Haar, som føres ud. Ved Jndførselen betales 1 Sols af hvert Skind. Denne Anordning er skeed efter Ansøgning af Hattemagerne i Riget. J Kongeriget Dublin skal være 95000 flere Romersk-Catholiske, end Protestantiske Jndvaanere. Vores Ambassadeur i Haag skal have faaet et ganske ubestemt Svar angaaende de store Til rustninger til Lands og Vands, som skeer af Hollænderne i Henseende til Ostindien. Samme giver tydelig nok at forstaae, at de paastaae Overherskab over alle andre, i den Deel af Verden. Obersternes Drape og Coote Regimenter, som nylig bleve aftakkede i Bombay, skal formeres igien, og Regieringen vil underholde dem. Nogle 100 Familier af Churfyrstendommet Hannover, som ere foraar mede i forrige Krig, skal til Sommeren forsynes med det Nødvendige, og bringes til Grændserne af Carolina og Georgien, der at sætte sig need. Vores Admiralitet har den Underretning, at det Svenske Skib, Gevalia, Capitain Erich, Dahl, har stødt paa en Sandbanke paa de Norfolkiske Kyster, den 3die Martii, og derved mistet sit Roer; saasom og Skibet havde 7 Fod Vand, har Capit. ladet det løbe paa Grund, for at redde Folkene. Samme Dag har et andet Svensk Skib, Sara Juliana, Capitain Svend Man bom, ligeledes lidt Skibbrud paa bemeldte Kyster. Man mærker at de Franske holde Agenter paa Terre=Neuve, som opkiøbe hele Ladninger af de der faldende Fiske, hvorved den Nation, som nu er indskrænket i Friheden at fiske der, giør sig ikke desmindre den samme Fordeel af Fiskerierne, som forhen.