Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Jeg har formaaet min mangeaarige Ven og Nabo, Mester Ambrosius Scheermesser, at forsyne mine Betænkninger med medicinske chirurgiske Anmærkninger paa de Steder, hvor mine Kundskaber og Erfaringer ikke strække til. Stykket lyder som saa: Den hæsselige, men derfor ikke mindre udbredte Mode hos vor galante Verden, at gaae med kullet Hoved eller Haarstubber, som man ordentlig skal forstaae at venne til at reise sig børsteformig eller slangeagtig, ved at befugte den med Vand, Øl ja endog Brændeviin, for derved at give sig (det man egentlig fattes!) et martialsk eller bistert Udseende, har endelig faaet tilbørlig Revselse af Dr. W. Harcke i Wolsenbüttel, som tilstrækkelig oplyser Faren ved den aldeles og tidt gjentagne Haarklipning. Denne erfarne Læge forsikkrer, at han hver Dag overtyder sig mere om, at mange physiske og moralske Svagheder, som Hovedpine, Bylder, og Udslet i Ansigtet, Kirkelhævelser, flemme Nervetilfælde, Synets Svaghed, endog Blindhed, Døvhed, standset Væxt hos Børn, Aands Sløvhed a. a. ere en Følge af denne fordømte Mode, foruden det, at den Kraft, som forødes paa ofte afskaarne Haars Gjenvært og Udvikling, unddrages fra Organismen, hvorved den kommer tilagters i sin Væxt og sin Uddannelse. Derfor ere Haarenes naturlige Forandringer selv hos Dyrene ogsaa altid lidsagede med betydelige Revolutioner i Legemet. Hestene, Hundene og Rovvildtet ere dorske og blive magre, naar de fælde Haar, Fuglene synge ikke, men mange døe under Fjerfældningen &c. Haarenes fortrinligste Nytte synes overalt at grunde sig paa deres Electricitet. Af samme Aarsag beskytter Pelsen ikke imod Kulden, fordi den udgjør en tyk Bedækning; men fordi ethvert af dens Haar ind sager Electricitet og opfylder vort Legeme dermed, hvorfor og en Peels varmer mere, hvis laadne Side er vendt ud. J Barnealderen er Haarafklipningen høist skadelig, da den hemmer det hele Legems og især Hjernens Uddannelse og Udvikling. J eller efter Sygdomme er den ligeledes i de fleste Tilfælde høist betænkelig, ja ofte dødelig. At lade Haarene klippe eller studse, som Bonden, der afklipper det omtrent midt i Nakken, er derimod uden alle Følger. I. Er det en aabenhar Usandhed, at den galante Verden gaaer med kullet Hoved eller Haar stubber, saasom det er noget, jeg som Parykmager og Haarskjærer nok maa vide, at det netop er en af de første Regler for den moderne Haarklipning, at der altid bliver saa meget Haar tilbage, at en Hanekam kan reise sig og Vedkommende, saaledes som Skik og Brug nu tildags er, kunne, naar de lade sig offentlig see, purre dygtig deri med Haanden. 2. Ønskede jeg at den erfarne Doctor Harcke vilde ved Beviser og Exempler godtgjøre, paa hvad Grund han hver Dag overbevises mere om, at mange physiske og moralske (?) Svagheder, saasom Hovedpine, Bylder, Udslet i Ansigtet, Kiertelhævelser, slemme Nervetilfælde, Synets Svaghed, endog Blindhed, standset Vext hos Børn, Aandssløvhed a. ere en Følge af gjentagen Haarklivning." 3. Maa jeg som Haarskjærer, der kan rose sig af at have 50 Kunder, nok bedre vide om saa mange moralsk physiske Skrantninger, saa mange med Hovedpine, Bylder og Udslet, Kjertelhævelse beladte Mennesker, Nervesvage, Synssvage, Blinde, Døve, Skiftinger, 2. findes blandt dem, der lade deres Haar klippe, som Hr. Doctoren vil indbilde os. 4. Vil jeg, hvad den Punct angaaer, at den Kraft, som forødes paa ofte afskaarne Haars Gien vext og Udvikling, unddrages Organismen, hvorved den kommer til agters i sin Vext og Udvikling, Al*) Uden at fornærme min Hr. Collega maa jeg her anmærke, at i det mindste i min Praxis disse Accidenser ikke ere mødte som nogen Følge af Haarklivning. Jeg har tvertimod gjort den Erfaring, at alle saadanne Tilfælde vare langt hyppigere, da alle Folk maatte have Paryker og man endnu lod Børn bære laadne Huer. Standset Vext og Aandssløvhed ere heller ikke de Uleiligheder, jeg er stødt paa Man har snarere i vore Dage Grund til at klage over det Modsatte, nemlig Børns alt for hurtige Væxt og alt for tidlige Klogskab, saasom det nu omstunder ikke er mere nogen Sieldenhed, at see en lang opskudt Rekel agere frisk Fyr, og høre en tolv Aars Tos tale om Kierlighed. A. S. . lade min Ven og Nabo Mester Ambrosius Schredmesser tale, da denne Sag hører aldeles til hans Departement. *) Min Collega synes at troe, at hele det menneskelige Legeme blot er til for Haarenes Skyld ligerviis som Legemet ikke var andet end en Urtepotte og Haaret det deri plantede Træ. Men skulde man antage dette, saa maatte man ogsaa troe, at alle de Folk, der enten af Naturen ere Skaldepander, eller, som Munke, lader sig Hovedhaaret afrage, vare beladte med alle de Elendigheder, som Hr. Doctoren lamenterer over: At dette imidlertid ikke er Casus, vil enhver i sin Erfaringskreds lettelig kunne overtyde sig omJeg kjender Mennesker, der paa Hovedet see ud som en skoldet Griis, hvis Pandeskal og Kinder have eens Couleur, og er saa glat, at man kan speile sig i den, ja hvis Hoved ligner en glindsende Kjødkugle, men som desuagtet ere bomstærke Karle, og bide intet af de Tilfælde, Hr. Doctoren opregner. Naar Hr. Doctoren iøvcularigt siger, at Hestene, Hundene og Rodvildtet ere dorske og blive maare naar de fælde Haar, saa synes det at have undgaaet hans Opmærksomhed, at Haarfældning er en Følge af Svageligheden, men ikke Svageligheden af Haarfældningen. Jeg lader min Pudel hvert Aar klippe og barbere faa glat som en nyfødt Hundehvalp, og jeg har aldrig mærket, at den er bleven dorsk eller mager deraf. Skulde det være skadeligt at klippe Haaret, saa maa det ogsaa være skadeligt at lade Skjægget afrage. Jmidlertid seer man ikke at de Folk, der, som Tyrkerne a., lade Skjægget voxe ligge til Knæerne, ere mere fri for de naturlige Svagheder end de, der lade det rage. De have tvertimod mange Ubehageligheder deraf. Man troe ikke, at jeg taler af Egennytte, fordi jeg selv er Barberer; Sagen er saa soleklar, at den taler for sig selv. Jøvrigt viser min Collegas, Tractat det Modsigende og Vaklende i de Herrer, Skribenters Meninger, og at man aldrig kan gjøre det disse Mennesker ret tilpas. Levende Gjæs bille samme af dem man skal plukke, fordi man troer, at det er bedre Bonden plukke. dem end Naturen, og at Fjerene om Sommeren tildeels er dem endog til Uleilighed; Menneskene derimod, vil man ikke engang tillade at klippe Haarene! A. S. En 4de. der begaaede