JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-11-26
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= en Stads Ret den røde og i Siellands Lande. ting den 21de November 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Elisabetherichsdatter Tanne og forhen afdøde Mand Graver til Frue Kirke her i Staten Christian, Bruun efter hvem hun i Følge oprettet restprogne Testamente har henst det i uskiftet Boe, deres fælleds Stervboe, indkalde de med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes ere an den Afdødes Arvinger indkaldede med forlig Varsel for at anmelde og bevise deres Arveret og lagt. tage deres Tarv under Stifet. Den som maatte have noget at fordre udi Jørgen. Nielsen Fauch, der haver fabret som Matros med Snovstibet Anna Maria og død paa Reisen herfra til St. Croix, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stademiets Skifte=Commission, som at anmelde og bevise deres Fordringer i Ugeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at numel. et og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-11-26
I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekommer C. Gellertømmeralske Forelæsninger, oversatte at 2 T. Man, dall, nyene Oplag 1 Rdlr. 2 Mk. paa Tryk, og 2 Rdlr raa Skrivpapiir Emed Brever oversat af P. T. Mandan paa Trykgaviis for 1 Rdlr. og Fransk Pamis 1 Rdlr. 2 Mk. en hans Tiene, Grunde sondem, som føre et sageligt Lønnet 10 s. Sammestæds kan og faaes Genere den første Skinner i 2de Gange oversat. L. C. Mandall for.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
sees.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Livorno, den 3die November. Man har her faaet den visse Efterretning, at 10 Krigs mange Transportskibe ere afseilede fra Toulon. Paa de 1ste befinde sig 15000 Mand Landingstropper, for at gange ind i det østerrigske Lombardie.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Af en Skrivelse fra Würsburg, den 8de November. Viere nu paa eengang befriede fra al Bekymring. I Gaar Nat er her indløben den behagelige Efterretning fra Mayne, og Frankfurt, at Franskmændene ganske have forladt deres til ved Mons og trukket sig tilbage til Maynz, og at der ik ere flere end 500 Franskmænd i Frankfurt, hvilke ogsaa give sig til at afreise. Der fortæller, at General Castine har lagt i Maynz, at han havde faaet Ordre af N. C. til ganske i forlade det tydske Gebret. Det er mueligt, at de tydske eutrale Churfyrster, for Exempel Pfalzhavern a., have gert N. C. Forestillinger og truet, at i Fald Franskmændeikke forlade det tydske Rige, maatte de giøre fælleds Sag, ved Riget. Tiden vil vise, hvad der har givet Anledning denne hastige Tilbagemarch. Mobilierne føres fra Maynz, min intet Sølv; man frygter derfor en Plyndring, efteren 100 Vogne staae beredte.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Limburg ved Lahn, den 9de November. Den der indqvarterte Avantgarde af de preussiske Tropper, som beløbe sig til omtrent 1300 Mand, blev i Dag strax ef det Middag angrebet af Franskmændene. Disse rykte 1500 Mand stærke, i største Hast fra Weilburg, formolintlig for at forhindre en større Tilvært af Preussere. Fegtningen var meget hidsig og varede fra Kl. 1 til 4, da Preus fine med et Forliis af 200 Mand Døde og Saarede blevlagne tilbage ud af Staden over Lahnbroen. Franskmanene toge derpaa Staden i Besiddelse. De førte ved Fegtstingen 5 med Kartæsker ladte Kanoner, hvilke gave dem en fordeles Overvægt, Preusserne derimod havde kun 2 Kanoat hos sig.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Coblenz, den 10de November. Preusserne ere i Gaar blevne overfaldte i Limburg af Franskmændene og slaane tilbage, hvorpaa de sidste bemægtigede sig Staden. Neppe var denne Efterretning kommen hertil, førend Hertugen af Braunschweig begav sig i egen Person med et anseeligt Troppe- og Artelleriecorps ved en forceret March til Limburg, hvorfra han igien drev Franskmændene. Forliiset skal dog have været betydeligt paa begge Sider. Kongen af Preussen brækkede og selv op ved Middagstild, dog kun med et lidet følge, og man veed ikke hvori den Hs. Majestæt har begivet sig. Kronprindsen forblev her tilbage. Den preussiske General, Arveprindsen af Hohenlohe, er som Commandeur over den preussiske Arrierregaarde overdraget, Staden Triers Bedækning. Denne Foranstaltning er saa meget nødvendigere, da Fienderne fra denne Side true Landet, og der er et høist betydeligt preussisk Magasin i Trier. Vor Churfyrste har begivet sig til Augsburg, og Churfyrsten, af Maynz sig til Wien.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Wien, den 10 November. Her er bleven besluttet, at ikke afsende Felttøimester de Wine til Nederlandene, men som Øverstcommanderende, over samtlige Tropper i Jtalien, og at give ham en meget udstrakt Fuldmagt til at handle efter Omstændighederne. - Førend Franskmændene vilde indlade sig i Underhandlinger, paastode de, at deres Gebeet først Kulde rømmes; thi man skulde ellers ikke saa let have forladt Verduun, Longwy &c., hvilke kunde fra Luxemburg af have havt al Understøttelse. - Nu det er skeet, gaae de i deres Fordringer videre fort, og ville, i Fald det kom an paa dem, omskaabe Alting til Republikker. Man vil derfor gaae langt alvorligere tilverks med dem, hvilket ogsaa det herlinske Hof vil giøre, fra hvilket ved have faaet at vide, at der allerede er bleven givet Ordre til at sætte 60000 Mand i marchfærdig Stand. - Ungarerne ville for deres Konge vove Blod og Liv, og nogle Magnater have allerede talt om Opbud til Krig. De overordentlige Omkostninger for Aaret 1793 blive anslaaet for 50 Millioner, Fald Armeen skal forstærkes med 100000 Mand. Det herder, at Reiseren selv vil begive sig til Laxemburg.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Coblenz, den 11te November. 3 Dag ere de samtlige Batailloner af de preusiske Regimenter: Hersberg, Wittinghøf a. trukne herind over Maselbroen med deres Artillerie og Bagage. De marchertestrax uden Ophold over den staaende Rombroe til den anden Side mod Montebour, Limburg og Nastede. Formodentlig have de i Sinde ved dette Corpses Forening med det allerede. der værende preusiske Corps under Generallieutenant Kaltreuth, at angribe Franskmændene, som staae endnu Egenen ved Limburg og Frankfurt. Hertugen af Braunschweig, ventes endnu i Aften her tilbage; men Kongen af Preussen, vil, som nu skal være bestemt, reise tilbage lige til Berlin, for at opbyde al muelig Magt til at fortsætte det tilkommende Felttog med Eftertryk, da nu al Anseende til Fred med Frank tig er ganske forsvunden.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Paris, den 11te November. National=Conventen var i Forgaars just beskiæftiget med Erministeren Lakostes Forhør, da en Adjutant fra GeneralDumourier ankom med en Skrivelse til Præsidenten; samt me var dateret i Møns, og efter et længe vedvarende Biefaldtraab begyndte man først at læse den. Generalen skriver, at Republikens Armee har efter 5 Dages Arbeide endelig opnaart sit Ovemed, og taget den vigtige Stad Mons i Besiddelse. Han og hans Stridsbrøde vare der blevne modtage ne som Brødre; Folkets Sonverginitat var ogsaa der Grun. den for alles Meninger og enhver ønskede at gribe til Vaa ten, for at forsvare Frihedens Sag. - Han kunde ikke no rose de franske Soldaters Tapperhed i Striden og Menneskelighed efter Striden; 40000 Franskmænd have overmanden 23000 Østerrigere, som vare posterte i Skovene, bedækkede af meer end 40 Redouter, og forsynede med svart Artillerie. Slaget ved Jemappe den 6te d. M. har afgjort alt, og det er et af Hovedslagene, dersom der nogentid kan siges at være leveret et saadant. Alle Corpser af Armeen havde segtet : en hver Soldat stridet personlig: Franskmændenes Tapperhed, havde overvundet al fiendtlig Modstand. Han henviser til den omstændelige Beretning, som er tilsendt Krigsminister ren, og vil her kun anføre, at Fienden har mistet 1500 Mand af Fangne og Overløbere, og 4000 af Døde og Saarede; i øvrigt er af Vore erobret 19 Kanoner, hvoriblant 2 af svar Calider, samt adskillige Krudtvogne og Munitioner.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Der bliver endnu stedse indbragt Deserteurer eller Fangne, og efter Jndbyggernes Forsikring i Mons havde endnu over 2000 Østerrigere skiult sig i Staden, for at overgive sig til Franskmændene. Han havde udsendt Generalerne Bermenon og Damprierre, for at bemægtige sig Staden Hal, hvor der ere store Magasiner. Den østerrigske Armee trækker sig i stor Forvirring henimod Brüssel, hvor han snart vil opfør ge dem. Efterat have taget Mons i Besiddelse have Frank mændene ogsaa faaet Dørnick. General Labourdonnave er den 8de efter at have overvandet de østerriaske Poster, braget ind sammesteds. - Det fuldbyrdende Raad har følet Anstalter til et forstærke Enstines og Dirons Armeer me 2000 Mand, men kaldt General Sellerman tilbage berig Bans Sted beordret General Bournenville til Salt, for at commandere Mosel=Armeen. De tvende Lovkyndige, Bønniere og Target tilbyde sig at forsvare Ludvig 16 er officio, og paastaae, at de efter den kuldkastede Constitutions Ønske ville redde hans Liv. De er mærkværdigt, at Hovedbeskyldningerne mod Ludvig gaae alle ud paa, at han har villet omstorte Constitutioner og at N. C., som vil dømme ham derfor, virkelig har er styrtet denne Constitution. Den lettroende Deel af Pariser, netale endnu stedse om en nær forestaaende Allianer imellem den preussiske Monark og den nye Republik, og paastaa at denne Aman vil være den beste Beskyttelse for Ludvig 16. Liv, saasom man vist efter den høie Alliertes Forlangende vi udlevere ham og hans Familie til samme.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Coblenz, den 12te November. Kongen af Preussen er endnu ved Armeen, og Hertugen, af Braunschwelg skal, som man hører, beholde Overkonmanden. Her er slaaet en Broe over Rainen, for at befordre Troppernes March, særdeles mange Saarede ere be blevne indbragte, blant andre en Statssange, hvis Navn man endnu ikke veed. Et stærkt preusisk Canonercorps er trukket i var Fæstning. De herværende Karthausere bare forladt deres Klosterboeliger, og ere flyttede indt et anden Huus i Staden. Karthausersløsteret er gandske besat med Preussere, og der skulle blive anlagte Batterier. Det franske Corps ved Weilburg skal være 8000 Mand stærkt, General Kellermann, som af nogle holdes for 40000 Mand start. staaer allerede ved Merlig, og truer Staden Trier. De sætningen i Maynz maae være overordentlig stærk, da nesten daglig store Hoberykke derind. De, som ikke kunne blive Staden, forskandse sig indtil over Tønderne under Fæstningens Kanoner. General Castine forsømmer intet, for at forsvare sig. Han skal virkelig vare i Færd med at lede Maane strømmen did og did, hvor han finder det tilligt, til denne mere at forstærke og giøre sine Forskandsningen utre. - Det heder, at endnu 10 preussiske Regimenter skulle komme det til fra det Brandenborge. I Gaar kom med en Stafte. den Efterretning, at Franskmændene have i Grundsedler de østerrigske og preussiske Magasiner i Remich og Stermachern.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Fra det Brandenborgske, den 14de Nævtr. Fra Kongens Armer er indløbet den Efterretning, at 54. Manstæt har den 7de d. M. detacheret General Kallernimed et Corps fra Coblenz, for at trække sig giennem Nat sau og Nasstædten mod Frankfurt. Kongen vil selv med det første følge efter med Hoved Armeen. Hs. Majester har og falet, at Bataillons=Garden, og Prinds Hentin og 80 dinands Regimenter skulle forlade deres Standsvarterreten marchere med Rhin. Regimentet Rammer skal ogsaa have faaet denne Befaling. Dette Corps skal udgjøre 100 Batamoder. Det Cavallerie, som endnu staaer i sine Stand, qvarterer, skal levere sine Heste til Armeen. Det derimod faaer de friske Øyne, saa at det Cavallerie, som staaer i stildten bliver nu igien fuldkommen forsynet med Øeste. Mansiger, at det gotiske Husar=Regiment skal rykke ind i Berlin, og forblive der Vinteren over.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Brasil, den 15de November. Den 13de var en bestig Action mellem Østerrigernes Artergarde og Franskmændene, som strakte sig til vores Forstad Anderleg. Man forede fra vore Volde indtil Aften, ta de østerrigske Tropper droge bort, og nogle franske Osttrer kom ind i Staden med Fakler. Dagen derefter fulgte General Dumaurier med sin Avantgarde 8000 Mand stærk, og en anden Colonne trak forbie Staden. Stæderne Gent, Fortræk, Dørnick a. ere i Delgiernes og Lyttichernes Recolutionscommissions Navn tagne i Besiddelse af FranskmænFra Mannstrømmen, den 17de November.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
J Morgen formiddag Kl. 10 skal et Orlogskib paa 74 og en Brig paa 18 Kanoner løbe af Stadelen paa Nyeholm.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Landhuusholdings=Selskabet. Til ordentlige Medlemmer i Selskabet ere nyeligen blevne valgte: Hr. Grim Jahnson Tørkelin, Professor og Geheime=Archivarius; Hr. Adolph Leth, Capitain af Jnfanterier, og Landmaaler; Hr. Schavenius fra Ostindien. D. Didrichsen, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Naturhistorie=Selskabet. Udi Selskabets videnskabelige Forsamling i Dag den 30te November blev forelæst 1) en Afhandling af Hr. Professor Vahl, indeholdende Anmærkninger paa en Reise til Norge, samt Beskrivelse af nogle Fugle; 2) en Afhandling af Hr. Konstforvalter Spengler og 2 nye Arter af Lepas, tilligemed nogle Anmærkninger ved Lopas virgata, som et Tillæg, til hans i Selskabets Skrifter forhen trykte Afhandling om Leynder.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Ved Tal=Lotteriets 541 Trækning i Altona udkom : No. 40, 28, 63. 30, 35.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Ved Tal=Lotteriers 674 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 19, 42. 58. 32, 42.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Fra den 26de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede : Capit. F. Petersen fra Bengalen med ostindiske Vare; Capit. C. Jversen fra Mallaga med Frugter; Capit. A. Petersen, fra Sette med Viin, Brændeviin og Stykgods; Capit. S. T. Terring fra Jsland med Uldengelt. Predbiørn og Soelberg til Vestindien. "Tirsdag Morgen, den 4de December, afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætissa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Species Coursen den 30te November : Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 1/4 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Avnkrissair. den 17de November sidstleden døde Frøken Lovise Juel, Conventualinde i Roeskilde adelige Kloster, i en Alden af 92 Aar ; hvilket jeg herved skyldigst paa egne og Sødskendes Vegne har den Ære at tilkiendegive for samtlige Paars rende. Thorsing, den 23de November 1792. F. Juel.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
det har behaget Gud efter nogle Ugers Svaghed og over 42 Aars kiærligt Ægteskab ved en salig Død den 23de hujus at henkalde min uforglemmelige og kiøre Kone EleBassøe, fød Hjorth, i sit 69 Aar, til største Sorg for mig og igienlevende 7 af 14 Børn foruden 8 Børnebørn, hvilket herved communiceres alle vore Beslægtede og Venner i den Haab, de tage Deel i min billige Sorg, hvorom dog skriftlig Bevidnelse frabedes. Giølstad, den 24 November 1792. H. Bassee, Cancellieraad og Sorenskriver i Rachestads Fraderle.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Et det har behaget den Almægtige at henkalde til finevige Hvile min i Livet elskede Hustrue, Anna Christine Oster haus, i Dag Morges Kl. 6 Slet, i hendes Alders 42 Aar, efter 2 Dages heftig Collie=Svaghed, skulde jeg herved skyldigst og sørgeligst indberette hendes og mine fraværende ærede Venner og Beslægtede. Forsikret om, at de kiærligst tage Deel i denne min med 9 uforsørgede Børns bitre Hiertesorg, frabedes al Condolence. Christiania d. 17 Novbr. 1792. Søren Horster.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
At min i Livet elskeligste Mand Brede Guldbrandsen BiørAl nestad omvexlede Tiden med Evigheden sidstleden 24de September, efter en meget hastig Svaghed, giver jeg mig herved den Ære at tilkiendegive for respective Slægt og Ven Elen Larsdatter. ner. Enke af Brede Guldbrandsen. Vidrag til den Grøndlandske Historie. Under denne Titel agter jeg i Form af Breve at udgive mine Dagbager, holdte i Moeland, fra 1770 til 1778. Det ligegyldige for Læseren bliver udeladt, derimod anfører jeg mine Reiser i Landet, mine Samtaler med Grønlænderne, deres Jndhold og Anmærkningen og andet sligt, som caracteriserer dem. Jeg vil søge at give mere Kundskab om Landet og Folkets Forfatning i min Sirkel og ne og Handels Fordeelene m.v. Fra min Hiemkomst til Fædre. fortælle hvad Læserne maaskee ikke veed, om Missions=Anstalter. nelandet, til nu, have disse Efterretninger lagt i Millions-Archivet, og skulle roeligen have blevet der, dersom ikke en dør Velynde, havde opmuntret mig til deres Udgivelse. Saavist, som jeg hverken søger eller venter Fordeel ved den, saa lidet vilde jeg og Tab; jeg indbyder derfor til Subskription, som modtages da Bogtrykker Holm i Store Følgender og hans Cortespondenter og ordaarer til næstkommende paaske. Bogen selv vil en hindringer ikke indløbe, udkomme til St. Hansdag, ogsaa et temmeligt Octav Bind. Subskribenternes Navne amere: Tretten bliver god, Prien en Bilkaarene blive de sædvanles Kiøbenhavn, den 12te November 1792. d. Egede Saabne. Sognepræst for Racklen Menighed, tilforladelig historisk Underretning, hvoraf Publikums laae tilstrækkelig Oplysning om det passer de paa Alminde Hospital og den sættes i Stand til at bedomme Sagen af de Aarsager og Virkninger, til et retfærdighørende megnskabs mine Tanker og Hensigter, og Særdelesher for min Fremgang. maade med at skulde om Hofmtalet, af Steder praa sk. Ol faaes annads hos Boghandler Haarlund i fore Færgestræde: A. kiøb paa Hiørnet af Gotters og Regnegaden Nr. 141. Mar Svare i store Kannikestræde Nr. 39 og des Forfatteren paa almindelig Hospital for 1 Mk., heftet 4 s. mere. Noget af en siellandsk Præstes Fader vor, med fine SkoletørAl anderes Forældre, den 28de October 1792, Kronprindsen Maries Fødselsdag, er i Commission at faae for 4 s. Trykp. og 5 Skrivp. dos S. Poulsen, Antoniistræde No. 324 og 325. de, som have umaget sig med at samle Subscribentere paa Bog, Huusmoderen kaldet, vilde behage at indsendt det res Subscriptionsplaner, da der med Trygningen er begyndes forend man seer, om et tilstrækkeligt Antal Subscribentere har meldt sig, som kan erstatte Tryknings Omkostninger. C. Muller, Spilmester.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
paa mit Forlag udkommer Hefteviis et Magasin for det nyere danske Kirkebistorie, samlet af det Siællands Stifts Archiv, og udgiver ved Stifters Biskov Dr. Nicola, Evinger Balle. Det 1ste hefte, som bestaar af 21 Ark, er aller udkommet. Aarlig udgives tvende deslige hefter, omtrent at 14 Størrelse, som da begge udgjøre et Bind. Hefter koster de Herrer Subskribentere 64 s. paa Tryk= og 8 s. paa Skrivpamen indheftet 4 s. mere. Verket skal indbesatte Erklæringer: Arsolutioner under visse Afdelinger efter Materien, samt : fentlige Stiftelsers Historie, hvilke Biskoppen nunddelbar fo valter, og Regnskab for samme i hans Forvaltnings Tid de første Hefte indeholder Vidnesbyrd om den iblant og herskende Religions Fordragelighed, tilligemed den geistlige Enke. kasses og Hielpekasses Historie samt Regnskab. Subsintion modtages af Hr. Niels Lund, Ammandensis hos Biskerner, saavelsom hos andre mine Venner og Committentere i dens Rigerne, og hos mig selv der i Kiøbenhavn. Kiøbenhavn, den 3 October 1792. Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Fra mit Nødetrykkerie er nu udkommen: Variationer for i Obligat, Klaveer og Violin, paa den saa undede Kiøn bevise af Gorm den Gamle: Rolf Skattekonge frig og ræd ved Skatten føde., forsattede af Hr. Concertærste, Hartmann, som sælges for 3 Mk. hos S. Sønnichsen, i Adelgaden Nr. 308. Contine eller Livreente Societet, bekiendtgiøres den Til Efterretning for de Herrer Jnteressentere udi den ere atderes indskud til forestaaende 11te December imodtages saavel i den herværende, som udi den Altonaer Species Barne, for derfra, naar December Terminen er til Ende, at afgivet i de kongl. Casset Følge Planens 4 og 11. - Jnterims Dirkener, for den oprettede Toutine eller Livrente=Soeletet i Kiøbender. den 23de November 1792. Bruun. Høst. Krebe. Danske og Nørske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Til behagelig Efterretning for Jnteressenterne i den Danske og Norske Boerisdant bekiendtgiøres følgende: J. Jndskuddet, som i Følge den under 24de Juli d. A. skeete Publication betales i førstkommende 11te Decbr. Termin, med 15 pro Fent eller 600 Rdlr. Species af hver Actie modtages.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
af Bankens Cafferer Laroppidan fra Onsdagen den 12te Decbr. en Mandagen den 24de Decbr., begge inclusive, hver Sognedag om Formiddagen fra Kl. 10 til Kl. 1. Bankedagene, som ere Tirsdag og Fredag, modtages ingen Jndskud. a. Ved Indskuddets Betaling alleveres tillige Actiebrede. der paa det at Directionens Dattering for det betalte Jndskukan paategne, og erholde Jnteressenterne og begge Dele, paa de for Indskuddet og for Actiebrevene, Cassererens Jnterimbe, viis, som forevises Bankens Bogholder Jensen til Paategning :at hvem ogsaa Actiebrevene, naar derpaa at Directionen er goteret, imod Bevisets Tilbagelevering igien udgives til den Tid som nærmere skal blive bekiendtgjort. indsenddet kan betales med. Rede Specier.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
Danske Speciessedler, Holsteenske Speciesedler med Tillæg af pro Cent, for at gald at bestride Transport Omkostningerne ved at indvexle rede Species til Nedlæggelse i Banken. Forarbeydet Sølv af Kiøbenhavns Prove, Dansk grov Courant, hvorunder allene forstaaes 2. Stillings og 3 Skillingsstykker, disse forterede efter deres herneden angivne udmyntnings Aar. Sølvarter og Danske Courantsedler efter Cours. mit Jndskudt Sølv, være sig i Kiøbenhavns Prøvesolv grov Courantaller Sølvbarrer, beregnes til fiint, og tillægges 14 ved Sent for Myntomkostningerne. J Følge herat bør leveres for hver Actie eller 6 Rdlr. Specier. af Kiøbenhavns Prøvesold. brutto 7 Mk. 111 1/2 Lod. 24 Stillingsnykker
Berlingske Tidende, 1792-11-30
i en sal. - galadsen Stillingsstatter, som ere de at Aarene 10 og og til 171. ledige Dito, som ere de af Aarene, fra inden ing. Danske af 1730. og fra Lang indtil nu ges. langer som ere af Aarene 1727 og paa og norske fra og til 183.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
De norske Mynter kiendes ved de paa Foden af Manten overKors lagt tvende Damre. Sølvbarrer, som ikke bør være mindre endog ledige, borlendes med en Kongel. Vardring Attest om Dinelproven, beregnes paa efter deres Gehalt i fiint med Tillæg af Tøre Con ter Mantomkostningerne. andet Sølv end det ovendenævnte, eller ogsaa Guld, være sig grardende Barrer eller Mantsorter, modtagesikke nansemod ganske Courantsedter deregnes saalede har at drer 1000 Adste Stedes betales 1024 Rdlr. Banke, og atden i Betalingsterminen for danske Courantsedler gieldende Cours, antages den, som befindes noteret med den Mandagen den 10de Decbr. ankommende Post. Hvor meget derefter forover sletie skal betales i danske Courantiedler, skal nærmere bekiendtgiøres. Directionen for den Danske og Norske Species Banke, den 23de Novembr. 1792. Erichsen. Crammer. Malling. Larsen. Wendt.
Berlingske Tidende, 1792-11-30
J Følge allernaadigste Bevilling af 16de hujus, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 26de næstefter, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle Hr. Commandeur og Ober Lods Munthe Morgenstierne af St. Croix i America, hans Creditorer, de i Hans Majests Riger og Lande i Europa, og udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange indført de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og de paa de danske Vestindiske Eylande boende og sig opholdende, med 6 Maaneders Varsel at regne, fra den Tid bemelte Proclama er bleven læst ved alle Over og Under Retter paa bemelte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Crois trykte Avis, alle at anmelde og bepusliggiøre deres Fordringer, inden foranførte Tids Forløb forbemelte Hr. Commandeur og Over Lods Munthe Morgenstierne paa St. Croix. Kiøbenhavn, den 28de Novbr. 1792. Paa Hr. Commandeur Munthe Morgenstiernes Venne, Peter Tutein & Compagnie.