Berlingske Tidende, 1792-10-26
London, den 9de October. I Henseende til de franske Anliggender forsikrer man der at Franskmændene ere tilbøielige til mindelige Underhandlinger med Kongen af Preussen, under vort Hoffes Mægline, Hertuginden af Algnilloner, forklædt som Matros, anten men fra Calais til Døver. Den bekiendte Beanmarchuus dog og taget sin Tilflagt derhen. Servinde Desma sons er med 4 Børn, deres Hofmester og 2 Betienter kommen sammen de til Enstbourne i en aaben Baad, med hvilken der det hør, deste Veir og i den øiensynligste Livsfare bænde i 24 Tim drevet omkring: Søn, og er med megen Umaar bleven ka paa Land. Patribaaden, som den 20de i forrige Maane ankom fra Dippe til Brigrøn, har medbragt 60 seiser Oststrerer, og paa andre Fartøier har man talt over 150 franske. Flystinge. Den nye Gouverneur i Jndien, Hr. Scher, vil giøre sin Reise derhen med Paketbaaden. Saalen. LarsMacarinen har tiltraad sin Reise som Gesandt til Shing med et stort Følge paa Skibet Lion. - Fra Nordam ril meldes : Bygningsarbeidet paa den til de foreenede Staters Haneder. bestemte Stad Washington har god Fremgang, og at man i Besynderlighed allerede er kommen vidt med Forbandsboen. over Potamme Kløben. En af vore derværende Bankere, har paataget sig en meget anseelig Leverance af Geværer og Manderinger til den franske Armee. Geværerne blive forfærdigede i Birmingham; og Mængden af det behøvende grove Mandringklæde er saa stor, at hver Pard af dette Klæde er i Portskire stegen 2 Skilling engelsk i Prisen. Bien, den 10de October. Med største Bestyrelse har man her faaet at vide, at den franske National Convent har i sin første Sammenkomst at skaffet Kongeværdigheden uden endog en Divil at overen. de Stunde, af hvilke den første Nationalforsamling alle de naget, at erklære Frankrig for en Monartie. Denne Begyndelse lader allerede forudste, i hanske politiske Forlagde der og Labether saadanne Mennesker komme, som ma beherske 25 Millioner Mennesker som Borger i en ka Stad, og give demeen og den samme Regieringøiem ude. at see paa deres Sædvaner, Fordomme, Lidenskab Stal. tens Størrelse. Natten til den 3de paa sit den hver de sardinske Gesandt den ubehagen Efterte at forme. mændene have giort et Jndfald i Saveren. Da Aunne at vel besatte, saa frygter man ikke for Pament. Man kaster der med et lade 22 Batailloner nye Tropper, en chere. J Mandags er det dertil hørende Artillerie Man skal af 1800 Mand allerede brækket op derfra. - Frasigterkiske Grændsenere paa nogen Tild indløbne udehagelig : Efterretninger. Divaner skal være yderst opbragt over, at Cortom og Ranikke bliver givet tilbage, og Grændstrue ved da ikke efter Daske bragte i Rigtighed. Endnu mindre ten Porten glemme Forliset af Octaken. - Nogle ville adnu vide, at adskillige misfornyede Palattet have hen undt sig til Porten, og søge at bevæge samme til Krig imodAasland, under Paaskud at ville forebygge en nye Deling. Poden. - Franskmændenes Jndfald i Savoven har ef til de sidste Breve fra Jtalien gjort et meget ufordeelagtige Jndtryk paa a skillige ualienske Stater. Parma, Modena, Smedig og Lucca ville tiltræde Coalitionen, og Paven, som han blot havde forbunden sig til Subsider for de franske Prindser, vil udskrive en Rekrutering i Kirkestaten, og lade at anseelige Corps støde til den sardinske Armee.