Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-28
Jblandt de offentlige Anliggender, som i de sidste Aar ere bragte paa Bane, er uden Tvivl det fra saa mange Sider udtalte Ønske om de saakaldte Realskolers Oprettelse af fortrinlig Vigtighed. Denne Sag er ikke blot i Blade og Skrifter bleven drøftet, men ogsaa i Stænderforsamlingerne gjort til Gjenstand for udførlige Discussioner, og har overalt blandt den meere dannede Deel af Folket vakt en levende Jnteresse. At Savnet af saadanne Skoler er tilstede, og at dets mulige Afhielpelse med Rette kan gjøre Fordring paa Fædrelandsvennens alvorlige Eftertanke, derom ere vel omtrent alle de enige, som i dette Anliggende kunne have nogen Mening; om Muligheden derimod af i nærværende Tidspunkt paa en tilfredsstillende Maade at løse Opgaven, og om de Midler, som dertil kunde og burde anvendes, vil der vistnok endnu være en stor Meningsforskjellighed. Under disse Omstændigheder er det, som ved ethvert for det Almindelige vigtigt Anliggende, godt, at flere Stemmer desangaaende lade sig høre, og at ikke blot det Ønskelig og Fordeelagtige ved Sagen fremstilles, men at ogsaa Al det fremhæves, som formeentligen kunde modsætte sig Planens Udførelse. Forfatteren af nærværende Linier tiltroer sig ikke Dygtighed nok til Sagens fyldestgiørende Behandling, hvilken desuden vilde kræve større Plads, end her kan indrømmes. Hvad han her byder, er kun nogle Betragtninger, han hos sig selv i denne Anledning har anstillet, hvilke han herved fremlægger for Almeenheden til yderligere Drøftelse. At Realskoler efter en saa omfattende Plan, som Hr. Pastor Gad og Flere have udkastet, oprettede i forskjellige af Landets folkerigeste Stæder, naar alle udvortes Betingelser, vare tilstede, kunde stifte udmærket Nytte, og vilde afgive hæderlige Mindemærker og den nulevende Slægts Jnteresse for Ungdommens hensigtsmæssige Dannelse, vil visseligen enhver Forstandig indrømme. At een eller flere saadanne Skoler i Hovedstaden kan tilveiebringes, er vel ogsaa utvivlsomt, Denne By har jo allerede, og har i mange Aar havt adskillige Underviisningsanstalter, som, om de end ikke i alle Maader svare til den opstillede Jdee, dog ved en ikke betydelig Modification kunde bringes dertil; og Stadens Folkemængde vil stedse sikkre dem en saadan Tilgang af Disciple, at de ved egne Kræfter ville kunne bestaae. Derimod vil udentvivl i Provindserne og navnligen i Provindsen Jylland saadanne Skoler ikke kunne stiftes og vedligeholdes uden et betydeligt Tilskud af det Offentlige. Dertil ere Kjøbstæderne for lidet folkerige og formuende, og trykkes desuden ved de betydelige Afgifter til Almueskolevæsenet. Heller ikke er Jntelligentsen i den næringsdrivende Borgerklasse saa udviklet, at Mange skulde være villige til at erlægge en efter hidtil bestaaende Forhold temmelig høi Betaling for deres Sønners Underviisning. Mange vilde vel ogsaa, og maaskee med Rette mene, at for den større Mængde af Detailhandlere er en saa udstrakt Underviisning unødvendig, ja endog hensigtstridig. Det er under disse Omstændigheder ikke at vente, at disse Skoler, anlagte i Provindsens Hovedbyer, vilde erholde et Discipelantal, der nogenledes kunde svare til de derpaa anvendte Bekostninger. Vil man nu, i det man erkjender Umuligheden af at finde Hielpekilder til flere saadanne Realskolers Oprettelse, indskrænke sig til een for den hele Provinds, da er det vel muligt at ved Regjeringens Understøttelse, det Nødvendig dertil kunde erholdes, og saaledes en Realskole af ønskelig Fuldstændighed grundlægges, endskjøndt dertil vilde kræves en langt større Sum, end mange muligen have forestilt sig. Men antaget, at en saadan kunde oprettes i en enkelt By, saa vilde den vistnok for denne Byes Jndvaanere være et stort Gode, medens den derimod for de øvrige Kjøbstæder, og den fjernere Deel af Landet, hvorfra Børnene skulde sendes til den fremmede By, ikke vilde være af stor Vigtighed. Enkelte Formuende i de andre Byer og paa Landet vilde vel benytte sig af denne Leilighed til at forskaffe deres, til Ham del og borgerlige Næringsveie bestemte, Sønner en hensigtsmæssig Dannelse; men mange Fædre vilde af veconomiske Grunde see sig nødte til, at lade Leiligheden ubenyttet, og Mange vilde, maaskee ikke uden Grund, foretrække den private Underviisning i det faderlige Huus, naar denne kunde haves for samme Priis, som den offentlige i en fremmed By, hvor ikke blot Underviisningen, men ogsaa Kost, Logis, a., skulde betales, hvilke Poster, især for flere Sønner, kunde opløbe til en temmelig betydelig Sum. Om derfor ende og en saadan eneste Realskole i Provindsen kunde erholde et passende Antal Elever, synes dog den almindelige Trang ikke derved afhjulpet, og det Øiemeed, at gjøre den talrige Middelstand deelagtig i en høiere Dannelse, ikke i nogen mærkelig Grad opnaaet. Betragtningen af de anførte Vanskeligheder have bragt Jndsenderen til at henvende sit Blik til en anden Side, og dersom han ikke feiler, vil den attraaede Underviisning kunne erholdes i vore nuværende lærde Skaler, der uden stor Bekostning saaledes kunde organiseres, at de kunde yde Alt hvad der efter Omstændighederne med Billighed kunde forlanges. Vel er det sandt, at den reale Underviisning for det Første der ikke kunde meddeles i sin fulde Udstrækning, men under heldige Omstændigheder at med et dygtigt Lærerpersonale, vilde der kunne udrettes faare meget. Jeg forestiller mig, at der ved Siden af de nuværende Klasser, i de lærde Skoler oprettes Realklasser, for det første to, og at i den nederste Disciplene optages i en Alder af 12 Aar, efterat de i Borgerskolen eller paa anden Maade have nydt den nødvendige forberedende Underviisning, der omtrent kunde svare til den, Disciplene modtage i de lærde Skolers nederste Klasse. J hver af Klasserne maatte Disciplen undervises i 2de Aar. Til at besørge Underviisningen maatte ved enhver Skole, ansættes foruden de nuværende tvende nye Lærere, der dog skulde deele Arbeidet med de øvrige, saavel, i de studerende som i Realklasserne. Ved enhver Skole maatte da tvende nye Læseværelser indrettes. Hvorvidt dette overalt var muligt, kan jeg at Mangel paa Localkundskab, ikke sige. Større Udvidelse af Jndretningen tør jeg for, det Første ikke foreslaae; thi jeg indseer vel, at Udgifterne ved den allerede foreslagne ikke gandske vilde kunne dækkes, med mindre Skolepengene, saavel for Studerende som Ustuderende, bleve forhøiede; og endda vilde der maaskee kræves nogen Opoffrelse fra det lærde Skolevæsens Side. Om denne kunde finde Sted, eller om Hjelp, andensteds fra kunde erholdes, veed jeg ikke; men Saameget synes vist, at en Realunderviisning, tilstrækkelig for Øieblikkets Krav og høist gavnlig, fordi den kunde udstrække sin Virksomhed til flere af de folkerigeste Byer i Provindsen, med mindst Bekostning paa denne Maade kunde tilveiebringes. Den Omstændighed at det Hele bestyredes af samme Rector, og Underviisningen besørgedes af de samme Lærere, samt Tilstedeværelsen af Bøger og vel undertiden af andre videnskabelige Apparater, vilde medføre betydelig Besparelse. De Jndvendinger, som ere gjorte imod en saadan Forbindelse, maa jeg tilstaae ikke ere blevne mig fuldkommen indlysende. Endog efter denne Forandring vilde neppe Discipel antallet i nogen af Provindsens Skolerstige til 100, og Bestyrelsen af en saadan Underviisningsanstalt vilde ikke være uoverkommelig. At en samvittighedsfuld Mand skulde tilsidesætte den ene Afdeling for, den anden, er vel neppe at befrygte, i det Mindste ikke, mere end enhver anden Ulempe, der kan forvoldes ved menneskelig Skrøbelighed, men som dog ikke heller, i den selvstændige Realskole vil kunne forebygges.