JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-10-26
Vandagen den 9de November førstkommende, om Eftermid4de dagen Kl. imellem 1 og 3, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbudet og uden videre Auctions Holdelse til den Høistbydende bortsolgt Brændeviinsbrænder Peder Pede sens Opbudsboes tilhørende og paa Halmtorvet ved Visterport under nye Matricul Nr. 69 beliggende Gaard, der i følge den over samme den 8de Octol er afholdte Vurderings=Forretning bestaaer af: Et Forhuus til Torvet, Grundmuur til alle Sider, 4 Fag, 3 Etager høi med Kielder under, Heeltag, hvori er anbragt 3 halv og 2 heelrunde Tagvinduer. Et Sidehuus af Grundmuur, som er i lige Linie med Etagerne i Forhuset, Kielder under, 2 Fag til Forsiden og 1 Fag i Gavlen. Et Baghuus af Grundmuur, inddeelt i 12 Bielkefag, 3 Etager høit med Heeltag, hvori er anbragt en Qvis, med Luge. J bemeldte Husets nederste Etage er et Brændeviinsværk med indmuret Kobbervande og Hat samt Svaletønde med Piber, 2de Mæskekar, en indmuret Kobber Destilleerkidel, et dertil hørende Kar og Svaletønde med Kobberpiber, samt en Heeltags Kielle med Jernslager og et Støbekar. Et Sidehuus, Grundmuur, inddeelt i 10 Bielkefag, 3 Etager høit med Halvtag, hvori er en Qvist med Luge. J underste Etage er en Korstald og en Vognremisse. J Hiørnet imellem Side= og Baghuset en Hænge=Etage af Muur= og Bindingsværk med Halvtag. Et Sidehuus, Grundmuur, een Etage høi med Halvtag ; der indrettet en Stald til 2 Heste med Krybber og Hækker; dernæst et Værelse paa et Fag. Et dobbelt Locum af Muur- og Bindingsværk med muret Kiste. En Gaardsrum, broelagt, deri en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, samt en Brønd, rigeledes med Opstander og Jern Pomperedskab. En Baggaard, hvortil er Indgang igiennem Brændehuset ; deri er et grundmuret Baghuus, inddeelt i 11 Bielkefag, 2 Etager høit med Halvtag, indrettet til Vedhammer. Et Halvtags Sidehuus, een Etage høit, inddeelt i 3 Bielkefag. Til Stedet Brandredskab; og i Værelserne 9 Stkr. Jern Kakkelovne, og er bemeldte Gaards Bygninger i denne Stads Brandkasse forsikkrede for 15,600 Rdlr. Conditionerne og Vurderings=Forretning 1 ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i PilestrædNo. 119. Og meldes til Liebhabernes Efterretning at bemeldte Gaard staaer paa første Prioritet af Overformynderiets Midler 10000 Rdlr., og at paa anden Prioritet kan blive staaende 6000 Rdlr. - Samt at Stue=Etagen, Brændeviinsværket og Maltgiøreriet, med dertil henhørende, kan tiltrædes 8 Dage efter Tilslaget. H. Baagøe, Bogholder ved Universtetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Jtalien, den 30te September. Kong Ferdinand har endnu ikke forladt Sicilien, men alle Kostbarheder og en stor Sum Penge ere virkelig indskibede paa Linieskibet Archimedes. Den engelske General Moore fører Commandoen over de faa sicilianske og engelske Tropper, som ere der tilbage. Prindsen af Hessen Philipsthal skal være faldet i Ungade siden sit sidste mislykkede Tog imod Calabrien.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Venedig taler man om, at Vicekongen skal ophøies til adriatisk Konge.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Paris, den 10de October. Uveiret trækker nu ogsaa for Alvor op i Østen af Europa, og synes at varsle den høie Port og sin længe bebudede Skjebne - alt som en Følge af de mellem begge Keiserne i Tilsit aftalte Planer. Som man bemærker, vilde SultanSelims System i hans sidste Regieringsaar, at knytte sig ganske til Frankerig og forsage alle andre Forbindelser, sandsynlig i nogen Tid endnu have opholdt den af indvortes Tvedragt og forgløs Dorskhed hensynkende Stat; men denne Regents Detronisering har fremskyndet den store Katastrofe, og maaskee bliver Mustapha den sidste Osmannske Behersker over de herlige saa uforsvarlig forsømte Provindser af det bysantiske Kerserdom. Den ny Regiering i Constantinopel har sinket med at fornye de forrige Baand med Frankerig, og dens vaklende Politik har endog forledet den til uden den franske Ambassadeurs Vidende, at aabne hemmelige Underhandlinger med de engelske befalingsmænd, hvil ske dog hverken ere blevne fordulgte eller have havt nogen Resultat.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Overeensstemmelse med alt dette lader Rygtet nu Porten, ved den forestaaerde Fred med Rusland, aftræde: 1) til Rusland, Moldau og Besarabien; 2) til Frankebronge. rig: Albanien, Morea og Candia; 3) til Østerrig: (som derfor igien skulle giøre Afstaaelse paa en anden Kant) Wallachiet, Bulgarien, Bosnien og Servien. Landene Romanien, Thessalien og Macedonien blev da alt, hvad det tyrkiske Rige ved dette Samskifte beholdt tilbage i EuroparVirkelig faaer den franske Armee i Dalmatien endnu delig Forstærkninger og kan, naar Armeen i Friaul og det Vennetianske støder til den, bringes til 100000 Mand. Selv ved Rhinens Bredder forsamle sig franske Tropper, der skulle være udseete til at marschere giennem Schweiz til Jtalien, endskiøndt der dog for det første ikke skal tænkes paa nogen Expedition fra det Neapolitanske imod Sicilien, hvilken Øe saavelsom Sardinien man dog altid er vis paa, at ville ved en tilkommende Søfred tilfalde Frankerig eller dets Forbundstater. Derimod vorer daglig Antallet af franske Tropper paa Syvøerne, medens Øerne i Archipelagus beskrives i saa slet en Forsvarstand, at de nødvendig maae blive et Bytte for enhver Magt, som vilde dem til Livs. Men Nøglen til Egypten, Alexandrien, er endnu stedse i Engellændernes Hænder, hvis Agentere her ogsaa opbyde alt, for at lokke Mammelukkerne paa deres Side. Den engelske Flaade ligger ligeledes vedvarende ved Tenedos og er nu voxet til 19 Linieskibe, hvorover man paa tyrkisk Side har spærret Dardanellerne med Jernkieder og desuden besat dem med en stor Deel Kanonbaade.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Efter en Genueser Tidende skulle de 5000 Russer, som ere satte i Land ved Venedig, nu komme dertil, for i Forening med de franske Tropper at udgjøre Genuas Besætning.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Søeministeren er kommen tilbage til Paris fra sin Reise. til de franske Kysthavne. Den ved Bajonne opstilte franske Armee skal nu være 50000 Mand stærk og staaer i Begreb med at bryde op til Portugal, medens en Engelsk Eskadre fra den anden Side sendes til Lissabon, for at afhente de Engelske Kiøbmænd med deres Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
General Savary forbliver ikke som Fransk Minister, i Petersburg, til hvilken Post Hr. Laforest, som til Krigens Udbrud var Gesandt i Berlin, nu er udnævnt af den franske Keiser. - Jgiennem Strasburg er endnu i de sidste Dage af September kommen Spanske Rekruter for de i Tydskland staaende Regimenter, som derfra tage Marschen til Hamborg. - General Molitor commanderer, nu i Pommern og paa Rugen, i Marchal Brunes Sted, som den 4de dennes er afreist fra Stralsund over Hannover til Paris.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Brasilien er opdaget en Neger=Sammenrottelse, som skulde have udbrudt paa Christilegemsfesten den 28de Maji. Tuneserne vedblive at forfølge deres Seier og have den 15de Julii slaget Resten af den Algierske Armee, som nu ialt skal have tabt 30000 Mand. Deyens Søn er allene undkommen med faa Ryttere. Den tunesiske Anfører skal have besat Constantine og rykker over Bong imod Algier. Der er forelagt det lovgivende Corps Planen til en Lov, som berettiger til Personlig Heftelse mod Udlændinge, den ingen Caution kunne stille for Gield, som de have gjort i Frankerig. "Forgiæves, sagde Ordføreren - vilde maner indvende, at andre Nationer ikke have slig en Anordning. Det Genie, som regierer os, pleier ikke at rette andre Nationer, men er snarere et Mønster for sig at med at nano.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Blandede Efterretninger. ankerig. Keiseren belønner sine fortiente Kriger da dig. Da han nylig spurgte en hiemkommen Gene hvor han boede, og hørte, at han af Mangel paa Formue opholdt sig paa en Giestgivergaard, skiænkede han ham straxen Anviisning paa 300000 Livres. Gesteral Hulin, som har været Commandant i Berlin, sit før sin Tilbagereise til Paris den sorte Ørns Orden og en med Diamanter besat Daase til Foræring af Kongen af de Preussen.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Der er atter dømt en Mængde Personer for Bedragerier, og Pengesnyderier ved Conscriptionsvæsenet. Jblandt disse var en Jtaliener, som ved at skaffe en Conscriberet er kunstigt Broe havde paataaet sig at befrie ham fra Militair tienesten. Denne Markskriger maae nu bøde for sin gode Villie med 1000 Livres og 2 Aars Fængsel.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Cøln er en gammel Kirke, som man var i Færd med at nedbryde, af sig selv styrtet sammen og begrov i Faldet 6 Dagleiere.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Linieskibet Pultusk, som sidst løb af Stabellen ved Antmerpen, er det 8de, som her er bygget og gjort seilfærdige i den korte Tid af 5 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Ved et Keiserligt Decret af 18de f. M. er befalet, at ethvert Reisepas, som herefter udstædes i Frankerig, skal trykkes paa een egen Sort Papiir, som i en Slangeliniskiæres i to Dele, af hvilke den ene udgjør det egentlige Pas og den anden en Copie, som Øvrigheden beholder. Sligt et Pas koster ikke mere end 2 Livres og forLaate, ningen underveis betales intet.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
En Tvist imellem 2 Pariser Borgere har havt det ulyklige Udfald, at den ene glemte sig selv saa aldeles, at ha lige i Politicommissairens Paasyn trak en Pistol frem og skiød Contraparten paa Stedet. Med endnu en anden Pa stol truede han Commissairen og flygtede saaledes ned i at Kielder. Her saarede han sig selv ved et Skud og maat derpaa ihielskydes af Vagten, da han ikke vilde overgisig.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J en Landsbye ved Tours havde Mairen i Præstens Fr. værelse paa egen Haand paataget sig dennes Forretninger Kirken. Præfecten har derfor givet ham en alvorlig Jritesættelse og advaret ham om, ikke oftere at gientage det forargelige Optrin.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Østerrig. Den Ungarske Magnat og General, Beron Way, som var afsat for den Tale, han havde holdt Stændernes Forsamling, har retfærdiggjort sig saaledes Vien, at han igien af Naade er bleven indsat i sin Værdighed.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Holland. Til Grønningen er indbragt en Engelsk Prisemester med 7 Engelske Matroser, som ere tagne af et rigttaaet Dansk Koffardieskib, der var anholdt af et Engelsk Krigskib, men af Stormen blev drevet ind til Ems hvor det igien blev taget af Hollandske Kanonbaade og opbragt til Deltzyl.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Preussen. Hr. Reim, Medlem af Kunsternes Af demie i Berlin, skal nu ogsaa have opfundet et almindelige Skrivtsprog, ved hvis Hielp man med blot to Tegn og 9 Ziffre kan giøre sig ganske forstaaelig i alle cultiverede Sprog, uden engang at kiende dem. Det bedste hervede endda, at hele Kunsten lader sig lære i een Time.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Posen kiempe mange Familier nu oven paa Krigen med Nød og Trang. 2 Regieringsraader og en Krigsraad skal endog være gaaet fra Forstanden af bare Mangel. J Thorn gjorde Giennemmarscher og Jndqvarteringer over 200 Huse øde for Beboere.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Jndkomsterne af 2 polske Godser, som Kongen af Sachsen ei har villet modtage, endskiøndt de ved Concurs vare tilfalden den preussiske Krone, har Kongen nu tilstaaet som en Godtgiørelse for de Generaler, der have mistet de res Godser ved Sydpreussens Aftrædelse.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Den bekiendte Politiker Henrich Bülov som tilsidst var transporteret til Memel, skal derfra være undvigt, men igien anholdt i Rusland og nu ført til Siberien.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Tydskland. J Menigheden Rimsloh i Provindsen Osnabrück har man vægret sig for at erlægge Afgivter, ne, ringet til Storm og fyret paa Gensdarmeriet, hvorover den Vestfalske Regiering strax har befalet at Stifterne skulle stilles for en Krigsret og Menigheden betale dobbelt Kontribution.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Rhinforbundet menes nu at skulle faae to Tribunaler, et i München for det Sydlige og et i Dresden for det Nordlige Tydskland.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Efter en authentisk Liste faaer det nye Kongerige Vest sen et Fladeindhold af 69 2 Aar. Qvadratmile og 1,978000 Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Nærheden af Frankfurt, strøifer en Røverbande, som skal være 50 Mand stærk. 25 Personer af dette Komplot, som nylig udplyndrede en Fragtvogn, vare alle for det meste velklædte.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
En Skræder i det Mecklenburgske har aflagt et skiønt Beviis paa undersaatterlig Kierlighed; den Gang Hertugen maatte drage til Hamborg, sendte han ham en Pung med 500 Daler i Guld og et temmelig bagvendt adresseret Brev, hvori han udbad sig den Naade, at maatte under nærværende Omstændigheder assistere sin gode Fyrste med denne Bagattel.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Tyrkiet. Den ny Sultan Muslapha IV har udsteds en Amnestie=Akt for Janitskarerne, hvori deres hele Forhold med at afsætte Selim og øvrige Voldsomheder bifaldes, som Gud og den hellige Prophet velbehagelige, og loves, at, saafremt de for Eftertiden nu ikke mere blande sig i Statssager, kunne de være sikkre for al videre Undersøgelse og Straf for det Skeete.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Nordamerica. Man begynder nu her overalt at indføre samme strænge Forholdsregler imod de engelske Varer som i Europa.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
General Moreau, som med sin Gemalinde opholder sig i Balltown Springs, skal være til Sinds at giøre en Reise til Niagaras Vandfald.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Oberst Burrs Venner have gjort et frugtesløst Forsøg paa at sætte ham i Frihed ved at tænde Jld i Fængslet i Rich mond, hvor han sidder. Det var just Aarsdagen, paa hvilken man helligholdt Americas Uafhængighed, ved hvilken Leilighed en Magistratsperson holdt en høitidelig Sørgetale til Minde om de americanske Matroser, som bleve dræbte af den engelske Fregat Leopard.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Den Newyorker Tidende angives Befolkningen paa samt lige engelske Kolonier i Vestindien til 58755 Blanke, 21289 farvede og 530675 Negere, i alt 610709 Menneskeer. J Aaret 1804 sysselsatte den engelske Handel til Vestindien 650 Skibe, paa hvilke befandt sig 14096 Matroser.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Corsøer, den 26de Octbr. Den i Dag hertil ankomne Post afgik med Jolle fra Knudshoved Kl. 8 1/4 i Gaar Morges, man maatte 1/2 Miil fra Landet vende tilbage, da den fik 2de fiendtlige Brigger Sigte; da disse siden krydsede syd efter, gik Posten ud igjen og ankom hertil i Eftermiddag. Kiøbenhavnsposten, af 21de afgik først herfra i Formiddag Kl. 10, da den var bleven forhindret at udløbe for de fiendtlige Krydsere; 2de Brigger, som saaes at ligge syd paa, begyndte at seile op under den fyenske Kyst, da Postjagten og een Jagt med Pessagerer vare udenfor Havnen; man krydsede derpaa igien tilbage og vedblev at holde mod Sønden. - J Søndags Aftes ankom hertil et Artillerie=Train af 4 Kanoner, 2 Haubitser, 80 Mand og 2 Officierer. Den svenske retning. Charfires faat gaae altet. denne anne som hans Helsingøer, den 25de October.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Fra den 23de til den 25de ere 41, deriblandt dog 3 engelske Skibe expederende ved Øresunds Toldkammer. Luggeren, som laae ved Helsingborg, gik i Forgaars til Nordsøen, og blev afløst af en Kutterbrig. Kongen af Sverrig, skal ikke den 21de ved Flaadens Forbiseiling været ombord paa sin Lystjagt, men vel nede paa Broen, hvor Høistsamme blev, som det hedder, blev komplimenteret af Admiral Gambier og General Catheart. - J Gaar indbragtes en Deserteur af Kongens Regiment, som foregav at være tagen og holdt fangen af de Engelske. Der skal ingen Hannoveranere være landede i Skaane. At den engelske Flaade havde nogle og 20 svenske Lodser, har maaskee givet Formodning dertil. Her ligge nogle engelske Fartøier paa Rehden, men intet er endnu her og Kapernes Udrustning, som i Rendsborg, offentlig kundgjort. - Det hedder her, at en russisk Minister tog over i Gaar, for at erklære Krig, om Sverrig ei vilde fratræde Alliantsen med Engelland.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Kiøbenhavn, den 27de October. Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Regiment er den 22de hujus marscheret fra Kiel til Odense, hvorhen Hans Kongelige Høihed Kronprindsen med sin Generalstab om 8 Dage begiver sig, og hvor Hovedqvarteret indtil videre forbliver. Deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Maria og Prindsesse Caroline forbliver indtil videre i Kiel. - Chefen for Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Regiment Ridder, Hr. Generalmajor von Leth forbliver indtil videre i Kiel.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
De ved Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Regiment forhen staaende Oberst=Lieutenanter von Weldingh og von Stagemeier ere begge i Naade entlediget. J Oberst Weldinghs Sted er ansat som Commandeur for 1ste Bataillon den ved det 1ste jydske Regiment forhen staaende Oberst og Bataillons Commandeur Grev von Schulenborg; til Commandeur for 2den Bataillon i afgangne Oberstlieutenant von Stagemeyers Sted er ansat den i Regimentet staaende Major Grev von Platen, som tillige er forundt Oberstlieutenants Characteer. Til Compagniechef for det ved Oberstlieut. v. Stagemeyers Afgang vacant blevne 3die Compagnie er ansat den ved Regim, staaende Stabs=Cap v. Bülow; til Stabs=Capit. i sidstnævntes Sted PremierLieutenant v. Krogh, til Premierlieut. i sidstnævntes Sted. Secondlieutenant v. Dass og til Secondlieutenant i dennes Sted karakteriseret Secondlieutenant v. Funch.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Fra Capitainlieutenant Meyer Chef for Fregatten Diana paa 20 Kanoner, bestemt til Algter og Vestindien, er indkommen følgende Rapport, dateret : Carthagena Havn, den 22de Septbr. 1807.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Den 12te Septbr. gik jeg fra Algiers Rhed, med stille og løyt Veir, krydsede mig op til imellem Cap Gar og Cap Pallas, hvor jeg traf en meget høi Søe af vestlig Vind, og lader Kuling; herved fik Bougsprydet et Tværknæk 2 Fod. uden for Vulingen. Efter Commissionens Kiendelse, som jeg nedsatte, kunde jeg ikke gaae paa nogen Expedition med det, hvorpaa jeg besluttede, at knibe ind under Cap Gat, for at komme til Carthagena, som det eneste Verft, hvor jeg troede, at kunne faae samme enten repareret eller et nyt isteden. Under Landet, omtrent 6 Mile til Luvart af Carthagena, mødte jeg en engelsk Orlogsfregat paa 44 Kanoner, som giorde Jagt paa mig over 24 Timer med saa stærk Force af Seil at han seilede sin Storstang overbord, Dette skeede omtrent henved Kl. 8 om Aftenen, da det begyndte at mørknes; han var da omtrent 1 Miil i Læe af mig. Om Morgenen ved Solens Opgang var han omtrenen halv Miil i Læe af mig, og med stærk Force af Seil klemt op under mit Læe. Kl. 6 heisede jeg Flag og Vimpel under et løst Kanonskud, som først efter en halv Time blev besvaret med et løst Kanonskud, og strax oven paa et skarpt Skud, for om mig, hvilket jeg besvarede med et skarp Skud igien og da først heisede han engelsk Flag og Vimpel. Da jeg ikke kunde seile fra ham, opgav jeg Underseilene, for at vente ham. Efter at have lagt en Tid, og seet paa hinanden, besluttede jeg at holde ned paa ham, for at være han nærmere paa Skud, og om han viste Fiendtlighed mod mig, da at give ham Laget agter ind, og siden maneuvrere mig Luven til igien, for paa en kort Distance at kunne klemme ham dygtig. Da jeg kom ham nær, fordrede han, at jeg skulde sende en Officeer ombord til ham. Denne Fordring blev besvaret med Nei, men det skulde være ham til ladt, at sende en Officier ombord til mig, hvilken Officie ogstrax kom. Den engelske Officier spurgte blot om mit og Skibets Navn og bad mig meget indstændig, at blive liggende bak, indtil han var kommen ombord til sit Skib Jeg udsatte mit Fartøi og sendte Lieutenant Lous ombord paa den engelske Fregat, for at complimentere den engelske Capitain. Denne fortalte Lieutenant Lous, at Engelland var i Krig med Danmark og at Kiøbenhavn var taget af de Engelske med 12000 Mand. Da Lieutenant Lous kom ombord og meldte mig dette, fandt jeg det underligt, at han efter saamegen Pral ei vilde slaaes med mig, som var saa liden mod ham; jeg halede mit Flag ned og holdt at til Carthagena, for at faae nyt Bougspryd, hvorhen den engelske Fregat fulgte mig med 3 Mersseil til tæt uden for Havnen. - Den 18de Septbr. ankrede jeg i Carthagena Havn; den 19de om Eftermiddagen var den engelske Fregat uden for Havnen; jeg formoder, at den første engelske Fregat har været nede under Cap Pallas, for at hente den anden Fregat, da han allene ikke har vovet at binde an med mig. - Officicerer og Mandskab befinde sig overmaade vel, og alt er vel inden Borde.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Følge indløbne Rapporter fra Commandeur=Capitain Sneedorff, Chef for den flyvende Defension i Norge, blev Linieskibet, Prinds Christian Frederik, liggende i Christiansand og commanderet af Capitain Jessen, der 27de Septbr. opfordret til at overgive sig af den engelske Tommandeur Stafford, Chef for en fiendtlig Eskadre, bestaaende af 2 Linieskibe, 2 Fregatter, og en Brig, som siden den 17de f. M. havde bloqueret og ved udsende Fartøier allarmeret Christiansands Havn. - Opfordringen var af følgende Jndhold: At den Danske Flaade ved Kiøbenhavns Capitulation var overgivet til den overlegne Engelske Magt; Commandeur Stafford var derfor at Admiral Gambier beordret, at tage Linieskibet Prind Christian Fredrik i Besiddelse. Da den Force, han commanderede, var saalangt overlegen, haabede han, at Chefen af Linieskibet, for at skaane Byen Christiansand, og forebygge unyttige Blodsudgydelse, vilde overgive samme - Capitain Jessens Svar var: at det Skib, han havde Ære at commandere, paa ingen Maade kunde være indbefattet under Kiøbenhavns Capitulation, og skulde vorde forsvaret til det Yderste imod enhver nok saa overlegen fiendtlig Magt; i øvrigt vilde det ikke være hans Skyld, om de Engelske ved barbarisk Fremfærd bragte nogen Ødelæggelse over Christiansands Bye. Efter at Opfordringen saaledes var afviist, forsøgte den Engelske Eskadre et Angreb, som blev tilbagedrevet ved Understøttelsen, af 5 Kanoneerjoller under Capitain, Lieutenant Bille Anførsel, hvilke endog forfulgte den fiendtlige Eskadre paa dens Rettrade. – J Følge Engelske Officierers eget Udsagn i Kiøbenhavn skal den fiendtlige Eskadre ved denne Affaire have lildt betydeligt, medens der paa vor Side ikke har været nogen dræbt eller saaret. Jmidlertid fortsatte den fiendtlige Eskadre Blokaden af Christiansands Havn. Men da Capitain Jessen havde Ordre, om mueligt, at søge at forene sig med Commandeur=Capitain Sneedorff. der med Linieskibet Prindsesse Lovisa Augusta og Orlogsbriggen Lougen laae i Frederiksværn, og da Christiansands Bye ved et fornyet Angreb var meget udsat, saa besluttede han at forlade Christiansand, seilede Natten mellem den 29de og 30te Septbr. midt igiennem den fiendtlige Eskadre. og var saa heldig, den 1ste October at forene sig med Skibene i Frederiksværn. (Som forhen meldt ere disse Krigsskibe siden lykkelig ankomne til Frederiksstad).
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Udtog af et Brev fra Augustenborg den 11te October: "Den 29de September nærmede sig 2 Engelske Brigger Færgestædet Mannmark paa Als, og gik til Ankers. Kystmilicen og Landeværnet under Major Buchwald besatte strax de fornødne Poster. Den 4de October udsatte Briggerne en Barkasse med 20 Mand, som styrede imod Færgestædet, men da den fik nogle Skud derfra, kastede samme en liden Tønde med Flag paa ud i Søen, hvor fandtes et Brev fra Capitain Kraft, som med Trudslev forlangte, imod Betaling, Levnetsmidler af Øe=Beboerne, og gik derefter tilbage. Han fik ingen Svar, og Dagen efter lettede den ene Brig Anker og lagde sig lige over for Byen Mannmark og begyndte en Kanonade imod Byen, som omtrent varede en Timestid; men blev uden synderlig Virkning." "Landeværnet og Kystmilicen havde imidlertid besat Færgestædet, for at betrygge de derved liggende Fartøier." "Endelig seilede begge Brigger bort, og gi igien til Ankers 3 a 2 Miil fra Stranden. Jmedens de lettede Anker, lod Major Buchwald raabe tre Gange Hurral og Mandskabet svingede med Hatten, for at vise Engelskmanden, at de havde været bered, at modtage ham. Siden den Tid er alting roligt i disse Farvande, og Ma or Buchwald opretter nu et Jægercorps af Kystmilicen, om skal føre Navnet af Hertuginden af AugustenborgLivjægercorps.