JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Det er et mærkværdigt Særsyn i denne Tid, at paa ikke faa Stæder i Europa, f. Ex. London, Paris, Hamburg, Darmstadt &c., bygges med en forhen næsten ukiendt Jver. J den sidste Stad opføres en catholsk Kirke, hvis Kuppel kommer til at hvile paa 28 Søiler, og som vil koste 70,000 Fl. Paa Slottet Windsord, Jstandsættelse arbeide dagligen 600 Mennesker, og man troer ikke at de blive færdige førend efter 6 Aars Forløb. Denne Byggelyst er maaskee en Følge af de ledige Capitaler, som igjen ere en Virkning af Standsningen i Handel og Vandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
J China udgives en almindelig Beskrivelse over Canton i 100 Bind, som 37 Personer have arbeidet paa i fire Aar, med Kort, forfærdigede af en til Secten Tau hørende Præst. Denne maa enten have havt Veiledning af de europæiske Missionairer eller og benyttet de af disse i det chinesiske Sprog udgivne astronomiske og geographiske Værker. Hans egne Kundskaber ere saa indskrænkede, at han sætter Jorden i Universets Middelpunkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Til de forenede Staters mærkelige nyere Beslutninger hører: Dødsstraf for Duellanter, Ophævelse af Fængselstraf for Skyldnere; Skatter, som Pebersvende over 25 Aar maa svare. Fristaterne tælle nu 5 Mill. Børn i offentlige Skoler, 3000 Studerende i de forskjellige Collegier, 1200 academiske Studenter, 500 i de theologiske Seminarier, 9000 Templer, Capeller eller Kirker og 5000 Geistlige. Mahratterne have et Afgudsbilled, som kaldes Ganesa, Gunnees eller Gunpatty. En fordums Peischwa skal have havt et saadant Billed, som allene i gammelt Sølv indbragte 11,000 Pd. Sterl. og fra den næstsidste, Bajee Row, erobredes et andet, der var af støbt Guld og havde Diamantesøine. Det vurderedes for 50,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Oversvømmelse er i denne Tid den Landeplage, der hjemsøger Europa. Den skrækkelige Orcan, der rasede den 18de og 19de November i Sverrig, strakte sig lige til Keiserstaden St. Petersborg, hvor den har anrettet de skrækkeligste Ødelæggelser. Vandet steg over sine Bredder og udbredte sig i faa Timer med en saadan uimodstaaelig Magt, at Beboerne i de nederste Etager kun fik Lidet eller Jntet reddet. Under disse Omstændigheder var det nok en stor Lykke, at næsten alle Bygningerne i Staden, ere fire Etager høie. Men Gaderne vare forvandlede ligesom til en Sø, hvor man seilede i Baade, og Boder og Magaziner stode under Vand. Det derved foraarsagede Tab, især for Handelstanden, hvis Boder ere nærmest Jorden, skal være uberegneligt, og Oversvømmelsens Rædsomhed kan sluttes deraf, at 8000 Menneskers Lig dreve omkring som i et uhyre Skibbrud. Hele Fartøier, Baade og Ruiner af Huse laae imellem hverandre i Gaderne; paa Toldboden blev især en Mængde Sukker ødelagt, og paa Sildeoplagene bortsvømmede 15,000 Tdr. Sild. Selv de Keiserlige Saltværker, skulle være blevne satte under Vand. Det synes, som denne Ulykke kan betragtes som et Side stykke til Moskaus Brand. - Et Blik paa denne Kjæmpestad synes i dette Øieblik ikke at kunne være ukierkomment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
St. Petersborg er unægteligen een af Europas, skjønneste Hovedstæder. Dets glimrende Kupler og Taarne kan man allerede see i en Frastand af 10 Verster. Jgjennem den Wiburgske Forstad kommer man til Keiserens Bro paa Pontons eller Baade. Her har man det skjønneste og prægtigste Syn, man kan tænke sig. Newafloden, der flyder majestætisk og kan der oversees paa en Strækning af adskillige Mile, er indfattet af Granit. Langs med Siderne sees Palladser, smukke Bygninger og Hauger, med i nogen Afstand de græske Kirkers grønne Kupler og høie Taarne, overdragne med det fineste Guld, som glimre i Solen. Ligefor udbreder Sommerhaugernes pragtfulde Rækværk sig med sine skjønne Søiler og Granitvaser: et Værk, uden Mage af Keiserlig Smag og Glands. Gaderne i denne beundringsværdige Stad have en Brede og Længde, som man forbauses over Bygninger i italiensk Stiil og af Teglsteen, overdragne med Stucco, ere saaledes anstrøgne, som de vare af hugne Steen, og ere af en Pragt og Størrelse, der overgaaer al Forestilling. Fordet meste ere de, Stue-Etagen, som anført, iberegnet, fire Etager høie, og have i Midten en høi Port. Taget gaaer skraat ned, er af Jern eller Kobberplader, grønt eller rødt overmalede, og bag til er en stor Gaard, hvori Sidebygningerne, Ishusene og de uhyre Brændeforraad findes. Til Stadens fortrinligste Mærkværdigheder, hører Peter den Stores Statue paa en Granit Klippe, der tjener den til Piedestal, og som i sex Maaneder er bleven bragt fra Carelien, hvor den toges ud af sit naturlige Leie, til det Sted, hvor den nu staaer, deels over Land, deels til Vands, 11 Verster langt, hvilken Befordring, havde kostet 424,610 Rubler. Stadens Omkreds udgjør 20 engelske Mile, men den deraf virkeligen bebyggede Grund er langt mindre. Ved sine Gaders store Rummelighed og de tomme Pladser, har den Fortrinet for hver anden europæisk Stad; men dens Hovedskjønhed bestaaer i, at den er anlagt efter en eneste stor Plan, der kunde synes at være udkastet af een Aand. Hvad Peter den Store ikke udførte, det bragtes istand af de efterfølgende Regenter, især Cathrina II. Saare faa af de gamle Træhuse ere endnu tilbage, og de, som ikke ere blevne et Rov for Tiden, tabe sig i Glandsen af de Bygninger, der omgive dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Af Mærkværdigheder fortjene endnu at nævnes Sommerhaugerne lige over for Newa, hvis Palisader sikkert ere de største i Europa, dannede af 26 massive doriske Søiler af Granit, over hvilke Granitvaserne findes; det Hele er omtrent 20 Fod høit, forbundet ved Jernrækværket. Den herlige Ballustrades Længde er omtrent 700 Fod. Denne Promenade besøges meest af den Keiserlige Familie. J en Strækning af næsten sex engelske Mile, fra Damestiftet indtil Enden af Galeigaden, ligger en Række af Palladser og meget smukke Huse, og ligeover for Marmorpalladset, Peter den Stores Pallads, Eremitagen, Vinterpalladset med en Mængde Statuer og Søiler, Admiralitetet, dens Kirke og Marmor=Domkirken, Mynten, hvor man har en skjøn Udsigt til Landet paa hiin Side af de wiburgske Forstæder. - Disse faa Efterretninger ere allerede tilstrækkelige til at give et Begreb om St. Petersborgs Pragt og Størrelse. Den engelske Reisebeskriver J. Carr, Esa., er af den Mening, at Staden fortjener at være Hovedstaden for et Rige, af Størrelse som det halve Asien. Man seer kun Russer af de laveste Classer til Fods, enhver anden, selv en Skræder, der skal hen et Steds for at tage Maal, kjører i en Droschky, saa vidtløftig er Omfangen. Den der herskende Luxus svarer til Stadens udvortes Pragt. Men Naturen har gjort lidet for Jndbyggerne, medens Konsten har gjort saa meget. Paa de herlige Promenader hører man intet uden Spurvens Qviddren; ikke en Drossel, Jrrisk eller Stillids træffer man i hele Rusland, hvis uhyre Magt og Glands ikke har kunnet lokke nogen af dem did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Hvad der har voldt Keiserstaden hiin store Ulykke er naturligviis dens Beliggenhed ved Newa. Staden deles ved denne Flod og en Arm deraf, der kommer fra Ladoga, som udgyder sig i Kronstadtbugten, omtrent som Paris af Seine. Den første Afdeling kalder man Admiralitetsqvarteret, der ligger paa den sydlige Side af Floden og indbefatter den største og skjønneste Deel af Staden; her er den Keiserlige Families Residents og boer Adelen, den betydeligste Deel af Grosserere og Middelstanden; denne Deel deles i en Mængde Øer ved MoikaFontanka, Cathrina- og Nicolai Canalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Den anden Afdeling hedder Vassili-Ostrof, den ligger ved Nordvestsiden af denne Flod og i den gives mange offentlige Bygninger og smukke Gader. Den tredie Deel kaldes Øen St. Petersborg paa den nordlige Side af Floden, der særdeles udmærket sig ved Fæstningen og adskillige smukke Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Kjøbenhavns Børs, d. 10 December. Cours. Hamb. 2 M. 219, a vista 222. Spec. 226. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 87 a 87 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. ell. 113 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97 a 98. Dito 4000 Bcomk. 97 a 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 a 104 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Strandingscommissaire. Hans Frederik Brandt. Danske Seiler tidt paa vilden Sø Trodser kjekt Orcanens Kjæmpevove; Thi hans Jid er Fødeland og Mø Smilende bag Danmarks Bøgeskove. Der ham vinker Løn for mandig Færd: Barndoms Roser trindt omkring ham gløde, Pigens Øie straaler ham imøde, Himmelblaat, som Hjemmets Mindekjær. Ak! men tidt en Afgrunds brede Seng Redtes ham, dybt under fjerne Bølge, Mens hans Mø, paa Haabets Blomstereng, Hver en Stavn med Længslers Blik monn følge. Dog - ei altid Ranas dybe Skjød, Vorder raske Søgnts sidste Leie. Stundom favner ham den blege Død, Hvor dens Alfer Sottestraaet meie. Ogsaa Dig, Du Verdenshavets Søn, Gjæve Brandt, nys Helabød, at lande: Jkke indisk Bølge - Tuen grøn Dækker Dig, bag Fædrehjemmets Strande. Stormen tier. - Voven bruser ei Paa hiin Kyst, hvor Dødens Snekke lander. Livets Hav er Kampens Klippevei - Gravens Havn omvaier Fredens Stander. Derfor smiller Vennen til Dig ned! Ei hans Hjerte Dig tilbagekalder, Skjøndt hans Taare paa Din Jordhøi falder: Du har vundet Himlens Salighed! Blok Tøyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 100. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 December 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Reisen til Hamburg (Fortsættelse; see No. 98.)P. F. Rodings Museum. Hvilken Fremmed har vel været i Hamburg, og ikke seet det Rødingske Museum, Sikkerlig Ingen, der havde mindste Sands for Natur og Konst, og tyve Schilling Courant at afsee. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
hvor mange Hamburgere have vel nogensinde seet dette Museum. Jkke fem af Tusinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
J den første Sahl findes lutter Naturgjenstande. Jnsecter, Mineralier, Fugle, fiirføddede Dyr, Conchylier, Søværter &c. Cuvier, Tilesius, Lichtenstein o. fl. skulle have erklæret denne Samling for een af de mærkværdigste i sit Slags. For den, som har seet lignende Samlinger i Kjøbenhavn og andre Stæder kan denne ikke have saa overordentlig Jnteresse, uagtet den sikkerligen indeholder ikke faa Stykker, f. Ex. et uhyre Hoved af en Hay, som maaskee ere uden Mage. Den næste Sahl indbefatter Konstsagerne. Blandt disse findes mange sjeldne Ting; men, som for størstedelen ogsaa haves paa Konstkamret i Kjøbenhavn. Nogle ere af særdeles Mærkværdighed for Hamburg. Saaledes gjemmes her et Sværd, som Peter Gar, under sit Ophold der 1713, havde foræret Staden. Da netop 1813 Hundrede Aar vare forløbne siden Peter havde været der, og Russerne samme Aar kom til Hamburg, for at befrie det fra fransk Herredømme, saa meente Hr. Røding at det kunde bruges til en høitidelig Anvendelse ved denne Leilighed, men denne Jdee paadrog ham Ubehageligheder fra de Franskes Side. Som Konstværk sætter han stort Værd paa en fortræffelig udarbeidet Ledemand, efter hans Formening af Albrecht Durers Arbeide. Man har en lignende i Kjøbenhavn, forfærdiget af Carl von Mandern, som har tilhørt afdøde Prof. og Historiemaler Abildgaard. Blandt andre konstige Sager ere 3 Dusin Sølvskeer i en Kirseværsteen, en i Elphenbeen udskaaren Kareet med 6 Heste, som maa sees med Forstørrelsesglas o. s. v. En Dansk interesserer det, at træffe her Kong Christian den Fjerdes Støvler. Gjenstandene ere iøvrigt saa mange, at end- og en blot flygtig Forevisning udkræver henved tre Timer. Dog kunde Tiden meget forkortes, naar adskillige Ting, som f. Ex. en grønlandsk Cajak, en Gongong o. s. v., der ere noksom bekjendte, ikke bleve saa omstændeligen omtalte. Naar man har seet Alt hvad man ønsker, saa optrækker Hr. Roding Uhrværket i en Tambour, og denne trommer da til Afmarsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Selv Digteren Hagedorn, der, som bekjendt, førte et "von, foran sit Navn, lod sig, naar han mundtligen blev indbuden, opgive Navnene paa de Medindbudne. Var da een deriblandt, som ikke havde hans bifald, saa erklærede han, uden at søge nogen anden Udflugt, at han allerede havde lovet at komme andetsteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Om den almindelige store Velstand i Hamburg gjør man sig udenfor samme dog ofte en overdreven Forestilling. Ogsaa der gives Fattige nok, men man seer dem ikke, og under mit fem Ugers Ophold i denne Stad anmodede mig kun to Personer, og det Fruentimmere, om en Almisse. Men Fattigvæsenet koster Staden overordentlige Summer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Det Nyeste asiatiske Compagnie betræffende. (Slutning; see forr. No.) Ubegribelig forekommer Forblindelsen om Compagniets Tilstand, og uforklarligt det Forslag, at gjøre en Expedition til China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Da det uhyre Tab paa 2 chinesiske og 2 ostindiske Retourladninger af Jnteressenterne maa antages at have, siden Fredslutningen, bortsmeltet Compagniets lille Capital, saa maa endvidere spørges: Hvormed har, efter Octroyens §. 30, Compagniets Capital kunne være forøget: At man tildeeler Jnteressenterne et Udbytte af ubetydelige 4 Rbdlr., Nødes man ikke til at betragte dem som Spillemarquer, der gaae i Partiet, men hvilke de Tabende komme til at indløse, Det synes for alle Partier yderst vigtigt, og det bliver for Directionen Pligt, at oplyse for Jnteressenterne Compagniets Stilling; thi en Tilstand, der ikke taaler at belyses, og en Status, der ei taaler at undersøges, kan ikke andet end opvække Mistanke, og det er paa Tiden, at man kommer den til Hielp; thi Tingen kan ikke blive som den er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Det er blevet af endeel Jnteressenter forlangt i sidste Januari Generalforsamling, at en Committee af 3 faakyndige Interessenter skulde vælges, for at gjennemgaae samt undersøge Evaluationen af Compagniets Status og afgive fin Betænkning derover. Justitsdirecteuren nægtede. at bringe dette Forslag under Ventilation, da det, efter hans Yttring, var lige saa upassende som conventionsstridigt. Beviset derfor blev han nok skyldig; thi med alle Paragrapher, som fordenne Paastand bleve anførte, kunde dog ikke tilveiebringes det Slags Troe hos Jnteressenterne, at man bedre kunde see i Mørke, end ved Lys, men ved Forsamlingens Ubestemthed, førte Discussionen ikke til noget. Det er imidlertid vist, at offentlige Jnstitutioner gaae for det meste til Grunde, naar de ikke kunne taale Offentlighed, fordi man ikke til rette Tid har undersøgt deres Tilstand ved Sagkyndige, og derved rettet paa deres Feil og Misgreb, det er lige saa notorisk, at hos os have alle vore Handelselskaber endt med et sørgeligt Tab, fra det Marokkanske at begynde og ned til Canal-Compagniet; maa det ikke antages, fordi de bleve for eenssidigt dirigerede og Opmærksomheden paa deres forandrede Virkekreds, saavelsom deres Stilling til det Hele, manglede? At Citationer, hentede fra Conventionen, hvormed Directionen kunde søge at ville indpæle, sig, vilde tillige sætte den i et fiendtligt Forhold til Jnteressenterne og blive urimelig i Anvendelsen der, hvor fri Undersøgelse og derpaa fornuftig grundet Tillid skal være Sielen af et Handelsinstitut, vil ikke kunne undgaae Directionens Bemærkning. Hvorover da ogsaa bør kunne ventes, at Directionen med det første selv vil foreslaae, at Jnteressenterne vælge en Commitee af Sagkyndige, for at undersøge og derefter afgive en Betænkning om Compagniets Stilling; thi Directionen maa erindre sig, hvad en fransk Autor saa træffende siger: Que la raison finit toujours par avoir raison.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Udenlandske Efterretninger. Operaen Lulu, som Nogle, ved de første Forestillinger, fandt for godt at ville udpibe, er ved de gjentagne bleven optagen med saa almindeligt Bifald, at Huset hver Gang var propfuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Aalborg, d. 9 December. Capt. S. P. Hansen er indkommen til Hals fra Altona. - Natten imellem den 3die og 4de d. M. er paa Kjøbstæd Forstrand, 1 1/2 Miil fra Hjørring, uden levende Folks Medfølge, indstrandet et ballastet Brigskib, paa omtrent 60 Læsters Størrelse. Masterne vare borte. Alt Jnventarium, Ankertougen m.v., var ligeledes borte. Skroget, som var nyt og fuldt af Vand, skjønnes at være Engelsk. Om Skibets Navn, Hjemsted eller videre, er aldeles ingen Oplysning. Efter al Sandsynlighed har Skibet i een af de sidste Storme mistet Masterne, og Besætningen, der formodes at være bjerget af et andet Fartøi, har da medtaget af Skroget hvad de kunde. - Stormen den 18de Novbr. sidstl. foraarsagede i Liimfjorden betydelig Skade paa Sildefiskeriet og de dertil henhørende Redskaber. En Lystkutter fra Løgstøer forliste henimod Aften imellem Stavn og Klitgaard, hvorved 4 Mennesker, nemlig: en Styrmand, en Tjenestekarl, og 2de unge Piger fra Gjøl, tilsatte Livet. Ved Kutterens Kantring reddede Skipperen Hans Lykke sig, ved at faae fat paa Kjølen, hvorpaa han sad til anden Dags Morgen Kl. 8 1/2 Hr. Jens Olesen af Nibe ilede ham med sine Folk til Hielp og bragte ham til Klitgaard, hvor han blev modtaget og pleiet paa det omhyggeligste Faa Dage efter var han helbredet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Skuepladsen. Tirsdag d. 14de: Feiltagelserne, og en Entree. - Tors Fredag: Lull. dag: Svend Grathe Løverdag: Svend Grathe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Blandede Efterretninger. Den nuregierende Keiser af Østerrige har, ved den strængeste Maadeholdenhed og Orden, saaledes hærdet sin just ikke alt for stærke Legems constitution, at den ligesaa godt kan taale de afbrudte Arbeider i Cabinettet, som alle Besværlighederne af et Feldtog, og at den lover ham et langt Liv. Nydelsen af Viin og alle stærke, nervesvækkende Drikke er ham fremmed. Forretningerne, især Arbeiderne i den indere Forvaltning er hans Livsnydelse; Naturvidenskaben og den practiske Agerdyrkning i de faa Dage, han kan tilbringe paa sine Familiegodser, hans eneste Adspredelse. Men her, saavelsom paa hans Reiser, afbrydes Arbeiderne i Statsanliggender. ikke en eneste Dag; hans Cabinet og hans Registratur følge ham overalt. J de offentlige Audiencer i Wien hører og besvarer han ugentligen 89 Timer hundrede af hans forskjellige Undersaatters Klager og Bønner. Keiserens Hukommelse er beundringsværdig. Sieldent findes blandt de Millioner af hans Undersaatter, der under hans 32 Aars Regjering have henvendt sig til ham, nogen, som han 10, ved given Leilighed, kan mindes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Walter Scott er nu 54 Aar gammel. Siden Aaret 1806 har han boet paa sin Landeiendom Abbotsford, ikke langt fra Edinburgh, ved Tveed. Hans Gaard er en meget antik Bygning, af fiinkjærnet graa Granit, regelløs, med et stort Taarn og adskillige smaa, med Forspring, Vinkler og høje Skorstene, hvis Vinduer snart ere smalle, snart ere brede, snart staae langt, snart vidt fra hverandre. Af Legemsbygning er han høi og før. Hans Ansigt svarer ved første Øiekast ikke til det Billed, man uvilkaarligen danner sig om en berømt Mand. især Digter; han har de skotske NationaltrækHans Næse er indtrykt, mellem den og Munden, er et stort Rum; han har en liden Hage, store, blege Kinder, mørkt Haar, hvide Øjenbryne, graa Øine. Af Kjerlighed til Høilandets Sæder og Skikke har han en bjergskotsk Sækkepiber, klædt i gammelskotsk Dragt, som ved Fester og Gilder spiller de gamle Folkesange ikke langt fra Gaarden. J Samtale er han utvungen, indtagende og behagelig. Han rider flittigen omkring i sine Anlæg, da hans Lamhed ikke tillader ham at gaae. Hans Bibliothek hører i det poetiske Fag til de rigeste, og der findes i samme den aller fuldstændigste Samling af tydske Folkesange og Folkesagn. J Brüssel vidste han 1815 at forskaffe sig alle Ballader og Folkesange. Hans Værker udgjøre nu nogle og halvfjerdsindstyve Bind. - J et engelsk Blad læstes nyligen en Bedømmelse over ham som Digter og Prosaist. Dens Forfatter indrømmer Digten en levende Beskrivelse, rask Handling, en behagelig flydende Verfification; men nægter dem Characteer, medens han ikke noksom kan ophøie Romanerne. Men mærkeligt er det, at efter denne Konstdommers Forsikkring det Engelske i disse Romaner ofte er saa slet og skjødesløst, som i noget mueligt nyere engelsk Værk, og at det synes, som Digteren ikke læser andet end Haandskriftet igjennem, men aldrig seer noget Correcturark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
J Jsis, 7 H. 1824, gjør Prof. Salat sig lystig over det Udtryk philosophisk Facultet" og "Doctor i Philosophien. Hvad der forskaffede Philosophien, siger han, Æren af et Facultet, var den classiske Oldtid, Navnet eller Anseelsen af en Sokrates, Plato, Aristoteles, Epiktet, Cicero, Mark Aurel &c. Hvad da eller tillige indtraadte, under Almindelighedens Synspunkt, var blot kommet til. Og dette Forhold blev, hvor meget end siden de almindelige Videnskaber, som saalunde sluttede sig til Philosophien, maatte være blevne forøgede eller udvidede. Men formedelst denne Udvidelse gjorde disse Videnskaber nu ogsaa Fordring paa Doctorgraden. Desaarsaa efter en Disputats f. Ex. om "Kali, de alkaliske Salte", eller om det hebraiske Sprogs Rødder" (under Philologiens Synspunct) Doctor i – Philosophien. Ved et sydtydsk Universitet vilde man allerede for 20 Aar, siden have istedet for det philosophiske, det philologiske Facultet, med lige saa mange Afdelinger, som hver Videnskabs Natur synes at kræve. Indretningen fandt stort bifald, uden at blive efterfulgt. Da en Lærer ved samme Universitet gjorde eller creerede en "Doctor i Konsterne", støiede og loe man, men vilde man ogsaa let, dersom Promotor havde brugt Udtrykket Doctor i Philologien? Hvorfor leer man ikke over Doctoren i Philosophien for en Afhandling om "Kali, eller, som endnu nyligen ved et Universitet i Sydtydskland: Propter eximis circa radices lingue hebraicæ edita Specimina? Jøvrigt havde den mathematisk physicalske Afdeling af hiin Classe nyligen anmeldt den mathematisk physicalske Doctorgrad, da den lovede Indretning igien blev ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Professor Salat mener, at naar den gamle Indretning skulde vedblive, saa er den sikkert ingen mere behageligere og velkommere end det paa ny fremstræbende Papisterie og Obscurantismus. Jøvrigt anmærkes, at der i Østerrige allerede gives Doctorer i Chemien, og altsaa en Doctor i Physiken vilde være saa meget mindre paafaldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
J den botaniske Hauge i Leuden blomstrer et smukt Exemplar af Chamærops humilis, som er over 220 Aar gammel og 20 Fod høit. Tulipanmanien i Holland er vel forbi, men dog betaltes 1817 Pomp funebre og Charbonier noir med guul Grund, Toilette superieure og Louis XVI. med hvid Grund, hver med 100 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
J den botaniske Hauge i Brüssel er en prægtig Samling af 170 Pomeranztræer, hvoraf adskillige, tilligemed Ballien, hvori de staae, ere 18 Fod høie og i Stammen to Fod i Omfang. Et pragtfuldt Exemplar deraf skal være 400 Aar gammelt. J Haugen ved Malmaison fandtes i Josephines Tid den oprindelige SvibelBrunsvigis Josephinæ, som en hollandsk Samler havde bragt fra Godthaabs Forbierg. Den blomstrede i Foraaret 1817 og den visnede Blomst holdt 3 1/2 Fod i Gjennemsnit. Svibelen, som i en Tid af 17 Aar var i Malmaison, havde ved Jorden 2 1/2 Fod i Omfang. Stængelen fra Svibelen indtil Blomsten var 12 Tommer høi. Ludvig den Store.