JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Det er notorisk, at Sukkeret ikke allerne behøver en langt meere bearbeidet Jordbundog større klimatisk Varme end Kaffeen; men at det er ogsaa langt møisommeligere at producere, og at det strax efter Høsten kun med suurt Arbeide og ved Hielp af kostbare Møller og ved i det mindste eengang at afkaages, kan frembringes som Melissukker. Vil man levere Raffinade, som i Havanna, saa maae denne Afkogning gientages. Man tænke sig dette Arbeides Møisommelighed i et tropisk Clima. J dette voxe derimod Kaffetræerne næsten paa ethvert Slags Jordbund af sig selv; i Brasilien kunne de bære i det seeneste efter tre Aars Forløb. Man af plukker Frugterne af de lave Stammer, ligesom man plukker Kirsebær, tørrer dem, befrier dem let fra Skallen ved et Slags Rensemøller, og Kaffeen er da færdig til Udførsel. Sukkerrøret har skiærende Blade som andre Rørgræsarter; Arbeidernes nogne. Fødder blive saarede derved; dertil kommer at Sukkeret voxer i sumpigt Jordsmon, og at de stærke Nør blive kun udrevne med Anstrængelse. Den møisommelige Hampavl har Liighed med Sukker høsten, kun at denne er endnu meget besværligere. Farinfukkeret maae i Europa i Fabrikkerne forvandles til Topsukker og Kandis; Kaffeen er derimod færdig til Forbrug ligesom det bliver udskibet, paa Brændingen nær. Hvorledes er det mueligt at et Pund Sukker, selv det skiønneste Raffinade, kan haves billigere end et Pund Kaffebønner, Sukker 11 1/2 Grot med 8 3/4 PC. Rabat, Kaffeen 8 s. BanDer synes at være Jnterresse i Spillet, ved at dette Spørgsmaal ikke før er blevet opkastet og upartisk besvaret. – Haiti (St. Domingo), som førend Negerrebellionen leverede mange Millioner Pund Sukker, bringer nu næsten intet til Torv. Nordamerika, New=Orleans i det høieste undtagen, udfører lidet af denne Artikel. Columbien og Mexico forbruge det Sukker selv, som disse Lande frembringe. Blot de Vestindiske Øer, tilligemed i Guiana (Berbice, Demarary, Essequebo, Surinam) og Brasilien forsyne (tilligemed Ostindien) Europa med de føde Varer. Hvad deraf bliver dyrket i Syd=Spanien og paa Sicilien, denne Øe, hvorfra Røret er bleven forplantet til Amerika, er af ingen Betydenhed. Hvo avler, hvo producerer, hvo forarbeider os vort Sukker, Jngen uden Negerslaven. At ogsaa denne kun er at bevæge til et saadant suurt Arbeide saalænge han staaer und hans Drivers Pidsk, beviiser Hatis Exempel. Plantage Eierne bruge Penge, besidde for detmeste en Jordbund, som er skikket til Sukkeravl, som er indrettet efter dets Produktion, og leverer ham det hidintil i en saadan Mængde, at det er lettere end Kaffeen, som ikke saa beredvillig bringes til Torv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Ligesom et Partie Sukker er færdigt i Vestindien, Bahia, Fernambue, i Rio de Janeiro, søger Plantage Eieren at giøre det i Penge, hvorfor Skibene lettere forefinde Sukker end Kaffe ved Tilbagefarten; Sukkeret voxer, da det elsker en sumpig Jordbund, efter Reglen nærmere ved Søehavnene, hvorhen Kaffeen ofte først især i Brasilien, bliver leveret ved en Landtransport. J Plantagerne concentrerer sig let en stor Qvantitet Sukker, imedens Kaffeen bliver kun i smaae Partier bragt til mange Søehavne. Dersom de Sorte i Haiti vare industriøse, dyrkede de kun saa megen Kaffee, som tilforn under deres Herrers Pidsk, saa kunde de levere en saadan Mængde, at maaskee et andet Forhold indtraadte derved; men allene fordi de ere uafhængige, saa dyrke de efter Beqvemmelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Af de Vestindiske Øer levere Puertorico og Domingo den meeste og bedste Kaffe, hvad der bliver avlet i Martiniqve og Guadaloupe synes for størstedeelen. at blive forbrugt i Frankerige. Den Kaffe, som kommer fra Bourbon og Java, bliver ligesom den ikke efter Værdien agtede Arabiske, giort dyrere ved den lange Transport, Cuba, Jamaica, de mindre Antiller og Brasilien, som endnu er rigt par Slaver, sende en forholdsmæssig langt større Qvantitet Sukker, endskiøndt Forbruget af Sukkeret paa Continentet vistnok er langt større end af Kaffeen; hiint Misforhold i Prisen beroer altsaa paa en eneste Omstændighed, nemlig paa Slaveriets Vedvarenhed; skulde dette ophøre, skulde Negrene paa Cuba og Jamaicabryde deres Lænker, ligesom det er lykkedes dem paa Hati, saa blive Sukkermøllerne ødelagte, og Sukkerpriserne ville pludselig stige, saaledes som Tilfældet var da Oprøret begyndte paa St. Domingo. Da kan Brasilien, naar det bliver forsynet med Slaver fra Angola og Mosambiqve paa en eiendommelig Maade ligesom ved en Lehnsret blive det egentlige Sukker land. De Vestindiske Øer ere kun Sukkerøer saalænge, som de have Slaver. Skulde Wilberforces menneskekiærlige Plan gaae igiennem, at tilintetgiøre Slaveriet i Vestindien, saa vilde ogsaa dette virke meget mærkelig paa Sukkerpriserne. At dyrke Sukker i de tropiske Egne, hvor det allene kan lykkes, ved frie Hvide er, som man har altid erkiendt, umueligt; Jngen Hvid kan der udholde denne Anstrængelse. Det synes altsaa afgjort, at Sukker priserne ville gaae betydelig høiere i Veiret ligesom Negrene paa en stor Vestindisk Øe opnaae deres Mennerettigheder; og Grunden hvorfor vi kunne kiøbe denne for os næsten uundværlige Vare saa let, og som ingen Runkelroer eller Honning kan erstatte, er ingen anden end den sørgelige, at endnu bestandig Millioner af vore Medmennesker sukke under et afskyeligt Trældom. Men de som drive Handel med disse Varer kan man maaskee tilraade at henvende megen Opmærksomhed paa Bevægelserne iblandt Negerne i Vestindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Oversigt over Dagens Udenlandske Nyeheder. Fra Constantinopel berettes følgende under 26de Marts. Den 15de d. erholdt Porten over Parga ved Jlbud den Efterretning, at Jbrahim Pascha den 22de Febr. havde sat 4 til 5000 Mand i Land ved Modon. En anden Division under Jussuf Beys Command havde viist sig foran Patras, hvorpaa Grækernes Blokade blev ophævet. Den 22de indtraf igien to Tatarer fra Smyrna, som bekræfte ovenstaaende Efterretning med Tilføiende: at Calamata- og Navarino vare tagne af de Ægyptiske Tropper. Men allerede Dagen, derpaa udbredte Grækernes Venner Rygter af et andet Slags; da ifølge Beretninger, som angives for at være komne directe fra Napoli di Romania, Tyrkerne skulle paa Morea have lidt et Nederlag, som bliver holdet for saa betydeligt, at heele Jbrahim Paschas Expedition kunde ansees som mislykkedes. Endskiøndt denne Efterretning endnu trænger til megen Bekræftelse, saa finder den dog Troe hos Nogle, og især derved, at ogsaa den nyeste Spectateur oriental af 18de Marts omtaler dette Rygte. Fra Thessalien har man behagelige Efterretninger med Hensyn til Seraskiren Redschid Paschas Bevægelser. Han havde først tilstaaet Omer Brioni, som den 25de Febr. indtraf i Salonichi for at overtage hans Paschalik Tilgivelse, og var derpaa rykket med hans Albanesere ind i Janina, som skal være Hovedvaaben pladsen for alle Tropper, som ere bestemte til Morea.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
J Larissa har han ladet halshugge en riig Græker ved Ravn Hangerly af den Fyrstelige Familie af samme Navn, som var bekiendt for sin Troeløshed, mod Eræker og Tyrker. Hangerly havde først tient Tyrannen Ali Pascha og tilsidst Churschid Paschs men begge paa en høist tvetydig Maade; men det synes næsten som om Seraskieren har havt andre Bevæggrunde for at skille sig ved ham. - Odyssens skal staae ved Zeitun, og virkelig have erklæret sig imod den Græske Regiering. Porten har lidt et omsindtligt Tab ved en Græsk Expedition, som har viist sig ved Volo og som det angives under Kapt. Diamantys Commando, hvilke landede der med bevæbnet Mandskab fra Trichery og ødelagte alle Munitions=Forraad, som der vare opdyngede for Seraskirens Feldtog for indeværende Aar. Man regner Skaden til 3 Mill. Piastre. – Uroeligherne i Syrien imellem Scheik Bekir og Emir Bekir, to af Drusernes Prinser, har bevæget Abbullud Pascha af Acre til at erklære sig til den Sidstes Fordeel. Scheik Bekir blev slaget i en Træfning og flygtede til Damaskus, hvor han er indspærret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Den Franske Gesandt Grev Guilleminot har næsten hver Dag Conferencer med Reis-Effendi. – Alle Underhandlinger med Sverig og Danmark angaaende den frie Seillads paa det sorte Hav, ere afbrudte, og Hr. v. Clausvitz vil med det første tiltræde sin Tilbagereise. – Fra Odessa berettes under 3die April: Efter overeensstemmende Breve fra Constantinopel af 26de og 28de Marts synes de i Petersborg aabnede Conferencer om den Græske Sag for det første at have fordoblet Udrustningerne til indeværende Aars Feldtog. Porten indseer, at det eengang maae komme til en Afgiørelse, og søger derfor ved eet Slag at forebygge alle Projecter fra hvilken Side de saa maatte blive gjorte. Det vil imidlertid vise sig, om det energiske Livstegn, som Porten giver ved Aabningen af dette Feldtog bliver af Varighed. Mandskabet paa den i Constantinopel udrustede Flaade er efter Øienvidners Forsikkring ganske jammerligt. – Fra Triest berettes under 14de April: Breve fra Corfu af 26de Marts melde ligeledes de nyelig fortalte Tildragelser paa Morea, og Nederlaget af det Ægyptiske Corps som var landet ved Navarino. Den 26de Marts var efter disse Breve en Engelsk Brig, som forlod Rheden ved Modon den 24de, indløben i Corfu. Skipperen skal have forsikkret, at Resten af den Ægyptiske Expedition, bliver, efter to Gange mislykkede Forsøg paa at trænge frem i det Jndre af Landet, blokeret i Modon, af,6000 Peloponnesere. En Deel af de Transportskibe, som havde overført Tropperne, er ødelagt eller tagen, og 26 Græske Skibe under Sachturis Commando laae for Modon og observerede de Ægyptiske Krigskibe. Patras var, efter de samme Breve fra Landsiden bestandig beleiret af et stærkt Græskt Kores under Coletti, Maurocordato og Conduriotti, og Nøden i Staden var saa stor, at uagtet den nyelig ankomne Tilførsel kostede dog en Occa Brød 3 1/2 Piastre. Den 12te Marts var et Fartøi, som var bleven afsendt fra Rhodos til Proviantering, blevet seet af Grækerne, i Farvandene ved Patras.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
J England har man faaet Efterretninger fra Corfu som melde Bekræftelsen paa General Gouras Seier over Tyrkerne; til Hydra ere ankomne 10,000 Pd. Sterling, som i Nordamerika ere indsamlede til Grækerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
J en Skrivelse fra Constantinopel i det Engelske Blad Coureren, skildres Portens Tilstand, som fortvivlet, og antages at Riget er nærved sin Undergang. Jmellem Tyrkerne selv hersker Uenighed og Mistillid forbunden med Foragt for Ministeren; Sultanen spottes offentlig. Folket besidder en afgjort Modbydelighed for Krigen med Grækerne, og uovervindelige Hindringer tilintetgjøre alle Regieringens Planer, den lader bygge Brandere efteren nye Plan, men der mangler Hænder til at dirigere dem. Janitscharerne ville paa ingen Maade tage Deel i Feldtoget og Porten maae ved alle sine Operationer tage sin Tilflugt til Jntriguer. den Engelske Hostidende læses en officiel Beretning fra Captain Hamilton om Borttagelsen af to Græske Røverskibe den 31te Januar i Canalen ved Negropont ved de Engelske Krigskibes Combrians og Seringapatnams Baade. Ethvert af disse Skibe førte en Kanon og havde 30 Mands Besætning og forsvarede sig saa haardnakkent, at kun faae af den kunde giøres til Fanger; de fleste bleve dræbte eller saarede; Englændernes Tab bestod i 6 Døde og 13 Saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Man vil vide at en Udsoning imellem Portugal og Brasilien er bragt til Veie paa følgende Vilkaar, Kongen beholder for sin Livstid den nominelle Souverainitet over Brasilien; hvorimod Keiseren, naar han er død, erholder begge Kroner; men skal residere i Brasilien. Portugal erholder desuden af Brasilien 2 Millioner Pund Sterling i Erstatning. Rygtet har endog gaaet i Lissabon, at Kongen vilde afreise til Brasilien og at der skal oprettes et Regentskab i Portugal. Jfølge Efterretninger fra Rio Janeiro af 3die Marts er flere af Uroestifterne i de nordlige Provinser dømte til Døden og i Pernambucco er Padre Cabecca, een af de heftigste Factionister bleven henrettet. – Til Rio var det Franske Skib Ernestine ankommen med Generalerne La Serna, Valdez og mange andre Officere ombord efter 54 Dages Seillads. Ogsaa General-Jnqvisitoren skal være imellem Passagererne; Skibet afseiler til Bordeaux; Callao havde endnu ikke capituleret da det forlod Peru. General Canterat havde indskibet sig paa et andet Skib. – Efterretningen om Seieren ved Ayacucho ankom først den 8de Februar til Bogota; Bolivar havde tillige i den Depesche, hvori han underretter Congressen, om denne Begivenhed tilskrevet den: at han nu havde opnaaet Maalet for sin Ærgiærrighed, at han ønskede derfor at nedlægge sin Post og begive sig til Europa for at stifte et nøiere Venskab imellem Republiken og de Nationer, som vare den hengivne og svække dens Fordomme imod dens Præsidentens Depescher bleve tagne i Overveielse i et overordentlig Møde den 9de, da det Sted blev oplæst, hvor han taler om, at han vil nedlægge sin Post, saa paafulgte en almindelig Taushed, indtil Hr. Torres erklærede, at det vilde giøre Congres sen Skam og regnes den til en Forbrydelse dersom den gav sit Samtykke dertil. Derpaa bleve Stemmerne samlede, og alle Medlemmer vare af Hr. Torres Mening og stemmede for den med det Udraab, leve Libertadoren Præsidenten, Efterretningen om at Srorbrittannien har besluttet sig til at erkiende Columbiens Uafhængighed er ankommen til Carthagena og har der opvakt megen Glæde; ogsaa den Engelske Oberste Campbell, som medbringer en Handelstractat, der er afsluttet imellem den Engelske og Columbiske Regiering er ankommen dertil; ligesom ogsaa den Franske Fregat Constantin, commanderet af Greven af St. Simon er indløben i Havnen med Marqvien af St. Magnan ombord, som overbringer vigtige Depescher fra den Franske Regiering til Bogota. – Den Mexicanske Congres har besluttet med 45 Stemmer imod to, at der ikke skal lægges nogen høiere Toldafgivepaa Udførselen af de ædle Metaller. Der herskede i Februar den fuldkomneste Roelighed paa heele Republikens Distrikt. Dette er ikke Tilfældet paa Øen Cuba, hvor der isærdeleshed siden Efterretningen om Nederlaget i Peru og de strænge Forholdsregler, som Gouverneuren General Vives har taget, hersker megen indvortes Giæring; Columbiske Krydsere blokere alle Øens Havne; Sukkerhøsten paa denne Øe har ligesom Kaffehøsten paa Hayti, lidt meget ved overvættes Regnskyl. – En Nordamerikansk Escadre, som skal krydse i Middelhavet er ankommen til Malta.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Den Spanske Minister Ugarte er afreist til Turin for der at tiltræde sin Minister Post. - General St. Cruz, som saalænge har været arresteret, er nu af Retten bleven erklæret for uskyldig. – En Commission er nedsat med General Davila i Spidsen for at undersøge de Generalers Forhold, som siden Revolutionens Udbrud have commanderet i Amerika, og hvad Aarsagen kan være til den fiendtlige Stemning i Colonierne mod Moderlandet og forat overveie hvorledes Oprørerne igien kunde bringes til Lydighed. De Franske Tropper have rømmet Saragossa, men saasnart de vare afmarscherede udbrød strax Uenigheder blandt Jndvaanerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
- Et yderst intolerant Hyrdebrev, som Erkebiskoppen af Rouen har udstædet, har opvakten overordentlig Misfornøielse, og en stor Theatertumult i denne Stad, da Publikum vilde endelig have Molieres bekiendte Skue Lystspil Tartuse, eller den Skinhellige opført; men som Øvrigheden, ikke vilde tillade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Det har gjort en overordentlig Opsigt, at Kongen af Englands ældste Broder og den præsumtive Thronfølger, Hertugen af York har den 25de April indleveret i Overhuset en Petition imod Katholikernes Emancipation, hvorved han med megen Varme har erklæret sig mod denne Sag. Hr. Brougham giorde meget skarpe bemærkninger i Underhuset den 27de i Anledning af Hertugens Udeladelser og tog Anledning deraf til at vise Nødvendigheden af, at Huset ilede saameget som mueligt med at drive dette vigtige Anliggende igiennem. Under Hr. Cannings Sygdom understøttes Sagen i Underhuset af Hr. Vynn, det lader til at den seirer; men man frygter for at den vil falde igiennem i Overhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Den Portugisiske Minister Greven af Palmellaer ankommen til London. – Som bekiendt indfandt sig ikke den Engelske Gesandt i Paris Lord Granville ved det diplomatiske Giæstebud, som Hr. v. Rotschild nyelig gav i denne Hovedstad. Det Engelske Blad Coureren fortæller, at en Englænder som man spurgte og Aarsagen dertil, svarede: at det kom deraf, at England for Tiden ikke trænger til Penge. – Unægteligt er det, at den indvortes Velstand tager betydeligt til i dette Land, som ogsaa giver sig tilkiende ved Fattigskattens Formindskelse, hvilken i mange Stæder er i de sidste to Aar bleven 2/3 Deel mindre. Man betragter med Føie det Engelske Ministeriums Planer, som ere blevne forelagte Parlamentet i nærværende Session med Hensyn til Handelsfriheden og til at forunde Colonierne større Frieheder og Rettigheder, som et sandt politisk Mesterstykke. Kornhandelens Frigivelse vil nu efter Ministernes Erklæring følge: oven paa til næste Aar. Disse Operationer maae frembringe de betydeligste Følger i alle Staters Handelsforhold og Velfærdstilstand. Tingene ville faae et andet Udseende paa Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Nyeste Post-Efterretninger. Den vigtige Sag om Kornlovens Forandring i England er da bleven afgjort; Hr. Whitmores Motion om at undersøge den, er den 28de April bleven forkastet med 187 mod 42 Stemmer (et tydeligt Beviis paa Landpartiets Overvægt i Underhuset, som Ministeriet nødvendigt maae bestræbe sig for at have paa sin Side). Hr. Huskisson, meddeelte ved denne Leilighed sin Erklæring angaaende denne Gienstands Behandling i næste Aar (skal næste Gang blive meddeelt, men som alle holde for at være temmelig bunkel. Bladet Times istemmer Hr. Curvens Formeening, at Landet ikke producerer Korn nok til at brødføde sine Jndvaanere (er meget sandsynligt ved Folkemængdens overordentlige Tilvæxt.) Kornpriserne stige ogsaa i England, og man mener, at Salget af den under Toldvæsnets Segl opdyngede Sæd vil blive friegiven mod en Afgift, hvilket vil foranledige nye Speculationer. Kongen af England gav den 27de April et meget glimrende Lever i Carltonhouse, hvorved mangfoldige Stormænd indfandt sig; den Jrlandske katholske Deputation, som bestaaer af 23 af de anseeligste Mænd, overleverede Hs. Majestæt ved Greve Fingal en Bønskrift i deres Troesforvandtes Navn. – Alle udenlandske Statspapiire falde i London, nogle ville forklare dette af Rygterne om en Forandring i Ministeriet, som man vil udlede af den Gang, som de katholske Anliggender have taget. – Andre bemærke at Regieringen har den 28de afsluttet betydelige Contracter og Leverancen af Hamp med flere Handelshuse, som handle paa Rusland. – Der udbydes. allerede Biergværkes=Actier for det Compagnie, som er traadt sammen for at drive de rige Sølvminer i Potosi. – Det nye Selskab, som er oprettet for at transportere Europæiske Colonister til Buenos Ayres, synes iblandt alle ColonisationsEntrepriser at love den største Fremgang. Parlamentslem Hr. Beaumont staaer i Spidsen derfor, han er en meget riig Mand og en bekiendt Skribent over Statsseconomien; i 1819 kiøbte han af Republiken for 80000 Pd. Sterl. en Million Tønder Land af de bedste og frugtbareste Jorder i Provinsen Entrerios imellem Floderne Uraguai og Paraguay, som udgiøre 1/2 Deel af Provinsen. Egnen er overmaade frugtbar, vandrig og lider aldrig af Tørke; det første Establissement ligger kun 120 Engelske Mile fra Buenos Ayres, og Communicationen imellem det og Monrevideo er meget let; heele Republiken kan blive forsørget, med Kornvarer af dette herlige Jordstrøg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Det Columbiske Krigskib Bolivar har ifølge Efterretninger fra Havanna af 9de Marts bemægtiget sig det Spanske Skib Tarantala paa 16 Kanoner, som var udløbet fra Cadix med en Ladning Qvæg sølv, der anslaaes til 500000 Piastres Værdie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Gouverneuren paa Havanna, General Vives, har ladet en Kiøbmands Eiendomme paa Øen belægge med Seqvester, fordi han beskyldes for at have overbragt en Uafhængigheds-Erklæring fra de Misfornøiede til Columbien. – Den Columbiske Regiering vil forlægge Regieringens Sæde til Ocanna, fordi Bogota ligger for langt borte fra Søekysten, og Forbindelsen med Europa bliver bestandig mere vigtig. – Aarsagen hvorfor Callao endnu ikke har capituleret skal allene være at Commandanten vil for sin egen Person udvirke visse fordeelagtige Betingelser. – Om Orlogskibets Asias Skjæbne vidste man ikke noget. – Fra Bogotaskrives under 19de Februar, at Affairen i Peru er til Ende; mange Soldater af den forrige Spanske Armee have taget Tieneste hos Spanierne. Bolivar har aflagt sin militaire Dragt og derved sagt, at han haaber aldrig at skulle tage den paa igien. – Der meldes fra Rio Janeiro under 1ste Febr., at nogle ere afden Meening, at den nye Constitution vil ikke blive indført, uagtet den er bleven antaget af Provinserne. – Brasilien har allerede et Corps af 4000 Md. udenlandske Tropper, som skal endnu forøges med 3000 Mand. – Det er interressant at læse det Svar som Keiseren har givet paa Cabildens (Statsraadets) i Montevider til ham overleverede og i høist svulstiske Udtryk forfattede Skrivelse, hvori den takker ham for at han har foræret Staden sit Portrait og der giver Keiseren det Raad, at han skal regiere keiserligt og tiltage sig en uindskrænket Magt og tillige ikke tillade nogen Nyehed i Skikke og Sædvaner eller tolerere nogen anden Religion end den hvortil Medlemmerne af Cabilden bekiende sig. Keiseren lod Cabilden svare: at Mangel paa Tolerence var aldeeles stridende mod Constitutionen og mod den katholske Religions Aand, da Gud har givet Menneskene Friehed til at troe og derfor ogsaa til at blive salig ved sin Troe eller ulykkelig ved sin Vantroe, og at Keiseren forresten aldrig vil afvige fra hvad der staaer i Constitutionen, som han selv har besvoret og alle Provinser med ham; Hans Grundsætninger ere constitutionelle og han forlanger kun at regiere sit Rige efter Constitutionen ved disse Yttringer bliver det ovenfor omtalte Rygte tilstrækkeligt giendrevet.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Der meldes fra Zante under 27de Marts over Ancona: at den Ægyptiske Flaade, som satte de første Tropper i Land ved Modon, har endnu afhentet 4000 Mand Tropper fra Suda. Denne sidste Expedition bestod af 70 Seilere (Transport og Krigskibe.) Grækerne søgte at overfalde den og at forhindre Landgangen; men det var ikke mueligt formedelst Modvind at komme Ægypterne nær. Ved Modon skulle disse i flere Fægtninger med Grækerne have mistet den femte til slette Deel af deres Mandskab og omtrent 600 Mand med en Fransk General i Ægyptisk Tieneste ere blevne tagne til Fange. Ogsaa bliver den Ægyptiske Flaade i Bugten ved Modon blokeret af 27 Græske Skibe og 5 Brandere, under den bekiendte dristige Admiral Sachturis Commando. Man beregner at Grækerne have omtrent 36,000 Md. paa Benene: 12,000 Md. imod Modon og Coron, 12,000 imod Patras og omtrent ligesaamange i Epirus og det vestlige Grækenland. Daglig marschere Tropper fra Gastuni til Beleirings-Corpset for Patras. Præsident Conduriotti er endnu ikke ankommen dertil. Dersom man kan troe Rygtet, saa skal Omer Pascha paa Sultanens Befaling være bleven halshugget i Larissa. Paschaen af Scutari giør bestandig meget betydelige Udrustninger. Antallet af Oprørerne imod den Græske Regiering med Undtagelse af dem som have taget Flugten til Calamo, udgiør 36 Personer. Odysseus (men dette fortiener vel saameget mere Bekræftelse, som det for kort siden hedte, at han var gaaet over til Tyrkerne) skal efter Breve fra Morea have slaget et Corps Tyrker. - Ogsaa, de Bruxelles meddeler et Brev fra Napoli af 24de Marts, ifølge hvilket Ægypterne ere fuldkomment blevne slagne af de Capitanos, Vatzos, Tzavallas og Kara Jskakis og en ubetydelig Rest af dem bliver blokeret i Modon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-09
Jblandt de Fangne vare mange Europæere, især Franske, hvoriblandt en General. – Man erfarer, at den Helleniske Regiering har tilladt de ulykkelige Parioter at opbygge en Havnestad ved det gamle Piræus i Forening med Athenienserne. Den 25de Januar ankom til Athen Deputerede fra Jp fara og vilde i Følge et Dekret fra den Græske Regiering lægge Grunden til en Stad ved Piræus.