JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-03-01
Foruden de nævnte Veie foreslaaes endnu til at optages blandt de mindre Landeveie: i) Bernstorffsveien fra Lundehuset til Emilies Kilde. k) Veien fra Jurisdictions-Skjællet, ved Jslehuus til Frederikssundsveien, og derfra over Mørkhøi til Frederiksborgsgamle Landevei. 1) Veien fra gamle Frederiksborg Landevei til Chausseen ved Viintappergaarden; men hvad den første angaaer, da er den egentlig kun en Lystvei, og forresten Torvevei for Bønderne paa det Bernstorffske Gods og qvalificerer sig derfor ei dertil, hvilket end i høiere Grad gielder om den anden og tredie Vei. Hvad angaaer at disse sidste Veie føre fra den ene Landevei til den anden, da synes dette ikke at gjøre nødvendigt, at optage dem mellem de mindre Landeveie, da de Reisende, der saaledes gaae tvers over Landet, fra Chausse til Chausse vist ere kun faa. Veiene paa søndre Birk. Udkastet yttrer, at paa søndre Birk findes ingen mindre Landeveie, men der anmærkes, at følgende Veie, i Overeensstemmelse med anførte General-Jnddeeling, ere classificerede som mindre Landeveie: a) Gamle Kongevei, fra St. Jørgens Søe til Frederiksberg Bye. b) Værnedamsveien, fra gamle Kongevei til Vesterbro. c) Godthaabsveien. Denne ligger vel ikke saanær Landeveien som de andre, men den qvalificerer sig dog paa ingen Maade til mindre Landevei, da den tjener kun en lille Strækning af Landboere til Kjøbenhavnsvei, og dens Udløb til Roeskilde Landevei ved Damhuset. Jngen af disse Veie bør være mindre Landeveie da de ligge complet Chausse saa nær. Endvidere foreslaaer Udkastet til mindre Landeveie: d) Gamle Kjøge Landevei, men deels har Comiteen, ved at tage den i Øiesyn, overbeviist sig om at den meget lidet befares, deels haves allerede en complet Chausse fra Kjøbenhavn til Kjøge, deels forblive vi vor Grundsætning troe, at spare alt muligt for det noksom bebyrdede Amt, og maa derfor fraraade at denne flere Mile lange Vei optages blandt de mindre Landeveie. c) Veien fra Cathrineberg Mølle. Denne Vei har Comiteen ogsaa befaret, og fundet den, med Undtagelse af en gandske kort Strækning, fuldkommen god. Comiteen kan derfor ikke indsee, hvorfor denne Vei, der unægtelig er en Vivei, skulde optages blandt de mindre Landeveie. Det forekommer os, at dersom denne Vei optoges blandt disse, kunde næsten enhver anden Bive ligesaa godt qvalificere sig dertil.
Almuevennen, 1843-03-01
Comiteen har ved de her fremsatte Meninger uafladeligt havt for Øie, at hensigtsmæssige Besparelser er det, Amtsraadet ved Repartitions-Fondens nærværende Tilstand, især maae bestræbe sig for. Vi have derfor, da mindre Landeveie koste mere at anlægge og vedligeholde end Biveie, søgt mueligst, i det mindste for Tiden at indskrænke de første. Naar under en sparsommelig Bestyrelse, Amtsrepartitions=Fonden engang har betalt sin Gield, og Bidragene dertil ere bragte indenfor lovbefalet Grændse, saa kan maaskee, men ogsaa først da, mere anvendes paa Veiene. Vi formene desuden at nu da Veiarbeidet paa de egentlige Landeveie bortliciteres, kan Arbeidet paa Biveiene ei vorde byrdefuldt for Hartkornsbrugerne, og det saameget mindre, som det nu ved Hjelp af Sogneforstanderskaberne staaer i deres egen Magt at ordne Alt saaledes, at Arbeidet, saavel med Hensyn til Tiden, som til Afstanden fra Hjemmet, bliver saa lidet byrdefuldt som mueligt. Thalbitzer. Drewsen. Søllerød Forstanderskab. (Sluttet.) Forstanderskabet har fremdeles stræbt at virke i Sognets Jnteresse ved: 2) at begrunde et Sognebibliothek, hvortil Bidrag ere lovede fra flere offentlige Selskaber, og ved hvilket man har til Formaal at udbrede almeennyttige Kundskaber, især blandt Bondestanden; og 3) at opmaale samtlige Biveie i Sognet, som udgjøre 12, 112 Favne og formaae de veipligtige Hartkornsbrugere til at modtage deres Veiparter efter det Hartkorn, som den nye Matricul bestemmer, for at ingen Omdeling senere skal finde Sted til Tab for dem, der nu anvende Bekostninger paa deres Veiparters Jstandsættelse. Et Medlem af Forstanderskabet har for egen Regning ladet optage et Situationskort, paa hvilket hver Mands Veipart er afsat, og som han har foræret Sognet. Dernæst har man ved Licitation foranstaltet de meest presserende Veistykker grundforbedrede, og man er derved bleven bestyrket i den Overbeviisning, at Arbeidet saaledes bliver mindre bekosteligt og udføres paa den meest hensigtssvarende Maade, da den Sum, hvortil Arbeidet var taxeret, ved Licitation blev nedsat en tredie Deel, og der kunde føres en strengere Control med Entrepreneurerne, end man vilde kunne have ført med de veipligtige Hartkornsbrugere. Ved disse Foretagender har Forstanderskabet alene havt Communens Tarv for Øie, og det har offentliggjort dem kun i den Hensigt, at muligen andre Communers Bestyrere derved kunne foranlediges til at gjøre et Forsøg med lignende Foretagender. Lidøe og Smørum Sogneforstanderskab.
Almuevennen, 1843-03-01
Det er min Pligt at erklære, at den af Hr. Pastor Wohnsen paaankede Overskrift, ikke er af de fireJndsendere, men af mig. Den staaer der for at antyde, hvilket Forstanderskab Jndrykkelsen angaaer, og jeg maa formene, at Underskrifterne noksom godtgjøre, hvem og hvormange af dets Medlemmer Jnseratet hidrører fra, saa at ingen opmærksom Læser kan antage, at det er hele Forstanderskabet der har ladet samme indrykke. Red. Sengeløse Sogneforstanderskabs Forhandlinger.
Almuevennen, 1843-03-01
Tirsdagen den 3die Januar 1843. Alle Medlemmer vare tilstede og en stor Deel af Sognets Beboere, overværede dette Møde. Forinden Forhandlingerne begyndte, foretoges ifølge Communalanordningens 11te § Valg paa en ny Formand, og valgtes dertil atter Proprietair Thalbitzer. Præsten og Skolepatronen fremlagde Gjenparter af Fattig- og Skole-Regnskaberne for det forløbne Aar, og efter at disse Regnskaber vare af Forsamlingen conferede med Originalerne bleve de underskrevne, og efter § 16 i Com-Anordn. indsendte til Amtsraadets Revision.
Almuevennen, 1843-03-01
J Anledning af den Sluse Forstanderskabet havde tilladt Vadsbyerne at sætte paa Vaseveien, indløb 2 Klager, en fra Forvalter Rieper paa Frederiksholm og endeel af Sengeløse Gaardeiere, fordi at Vandløbet igjennem benævnte Sluse fra Vadsby Mose formeentlig meget vil skade deres Enge, og en anden fra Møller Jen den paa Cathrineberg Mølle, fordi Vadsbyerne ved Slusens Anlæg vil drage alt Vandet fra Møllen, saa at hans Privilegium derved bliver aldeles tilintetgjort. Sluttelig androge Klagerne om Forstanderskabets Medvirkning til at forhindre Vadsbyerne fra at lukke Vandet ud af den alt satte Sluse. Begge disse Klager besluttede man at sende til Vadsbyernes Erklæring forinden videre foretoges i denne Sag.
Almuevennen, 1843-03-01
Huusmand Rasmus Andresen af Sengeløse frembragte Klage, at hans Datter en Aften i forrige Uge var bleven overfaldet og mishandlet af Tjenestekarl Ole Pedersen. Efterat man foreløbigen havde undersøgt denne Sag og fundet Klagen grundet, fandt man at den offentlige Sikkerhed fordrede, at uopholdelig Anmeldelse til Politimesteren burde finde Sted, for at Sagen kunne blive fuldstændigere oplyst og paadømt.
Almuevennen, 1843-03-01
Af Amtsraadet var i Skrivelse af 17de Decbr. f.A. forlangt Underretning om Sognets Hartkorns Størrelse, og de Veistrækningers Længde i Favnemaal, det hidtil har havt at vedligeholde; efterat Veicommiteen i Forening med Sognefogden havde foretaget de fornødne Opmaalinger, forsynet med deres bemærkninger, og forelagt Forsamlingen samme, bleve følgende Oplysninger vedtagne at indsende til Amtsraadet: "Med Fradrag af Sognefogdens Hartkorn har Sognet 395 Tdr. veipligtigt Hartkorn, og de samtlige Veistrækninger det har at vedligeholde og grundforbedre paa Biveiene andrage 12,520 Favne, hvilket bliver 32 Favne pr. Tønde Hartkorn. De forskjellige Veie ere: 1) Sengeløse Byes Veie: 5,752 Favne, af denne Veistrækning bliver c. 3,000 Favne meget befaret som Torvevei, ikke alene af Sognets Beboere, men tillige af 4 Sogne paa Roeskilde Amt; 2) Vridsløsemagle Byes Veie, 3000 Favne; paa hele denne Strækning er en betydelig Færsel, saavel til Torv, som Gruus og Tørvekjørsel af flere Sogne; og for det 3die) Vadsbyes Veie, 3768 Favne, af hvilke c. 1500 Favne blive af flere Sogne temmelig befaret som Torvevei. J Forsamlingen var mødt Marschandiser Rasmus Hansen fra Kjøbenhavn for at beklage sig over, at Forstanderskabet havde ansat ham til 4 Rbd. Fattigskat af en Bygning han eier i Sengeløse, der er beboet af 4 Familier, han dolerede især over Skatten af den ene Stue, hvilken for Tiden er beboet af hans Moder, der Jntet betaler i Leie, endvidere androg han for Forsamlingen, at da ham bevidst ingen af de ældre Jndsidder-Stuer i Sognet vare beskattede, han ogsaa maatte blive fritaget derfor, især da han, hvis dette blev ham bevilget, ville forpligte sig til ikke at bortleie disse Stuer til saadanne Leiere, som Forstanderskabet kunde have noget at erindre imod. Man overdrog de respective Fattigforstandere at drøfte denne Sag og forelægge Forsamlingen deres Betænkning desangaaende ved næste Møde. Præsten forelagde Forsørgelsesplanen for Sognets Fattige for Aaret 1843, den blev gjennemgaaet og approberet af Forsamlingen. Mødet hævedes efter at have varet uafbrudt fra Kl. 10 til 4.
Almuevennen, 1843-03-01
Roeskilde Amtsraads Forhandlinger. 1842 den 12 Decbr. afholdt Amtsraadet for Roeskilde Amt sit tredie ordinaire Møde, ved hvilket samtlige Medlemmer vare tilstede. Amtmanden foredrog hvad der siden sidste Møde til de da foretagne Sagers Fremme var passeret, tilligemed de senere indkomne Sager, i følgende Orden: 1. Angaaende Reguleringen og Fordelingen af Vandløbene i Ramsøe-Thune Herreder har det Kongl. Rentekammer i Skrivelse af 24 Sept. d. A. tilkjendegivet, at Høisamme tiltræder Amtsraadets ved forrige Møde udtalte Mening; og er vedkommende Herredsfoged Overeensstemmelse dermed fra Stiftamtmanden tilskrevet det Fornødne.
Almuevennen, 1843-03-01
2. Det Kongl. Rentekammer har ved Resolution af 20 Aug. d. A. bifaldet, at der antages en fast Veibetjent paa de af Amtsraadet foreslagne Betingelser. Udkast til Jnstrux for denne Betjent blev fremlagt, vedtaget af Amtsraadet og forsynet med dettes Underskrivt. Paa Amtmandens Forslag blev til denne Post valgt forhenværende Veibetjent Manniche, hvem Amtmanden tilstiller Jnstruxen og meddeler hver af Veipolitiemestrene i Amtet Gjenpart af samme. 3. Den i Anledning af Skrivelse fra Directionen for Stutterievæsenet og Veterinærskolen og Hesteavlens Fremme ved forrige Møde nedsatte Comitee havde i sin Tid meddeelt Udkast til Amtsraadets Svarskrivelse, hvilket Udkast havde circuleret iblandt samtlige Medlemmer, og da disse Alle havde tiltraadt de der udtalte Anskuelser, havde Amtmanden derefter tilskrevet bemeldte Direction. (Sluttes.) Ansvarhavende Redacteur. J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-03-08
2den Aarg. Nr. 10. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hausen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-03-08
Onsdagen den 8 Marts 1843. Den slesvigske Sprog Kamp. (Fortsat.) Sammensatte vi nu samtlige Commissarii Yttringer i Sagen, saa finde vi den besynderligste Uovereensstemmelse imellem samme. Een Dag sagde han det var uværdigt for Forsamlingen at tage sig af et saadant Forhold som Lorenzen har brugt, siden fandt han dog at dette Forhold fandt nogen Undskyldning i hvad der forud var passeret, en anden Gang erkjendte han villig, at den Harme som havde yttret sig havde sin gode Anledning, og til samme Tid paastod han, at den slesvigske Præsident havde tage alt muligt Hensyn til den berettigelse Lorenzen kunde synes at have til at benytte sig af det danske Sprog, og atter indrømmes det at der var passeret Meget som maa opvække en billig Harme. Men endnu mere end dette maatte det vække Uvillie og Sensation i Folket, at Commissarius modsatte sig Sagens baade foreløbige og endelige Behandlings Optagelse i Stændertidenden, og derved viiste hvilken Offentlighed det er vore Stænderforhandlinger have. Det er ikke en enkel anstødelig Yttring eller en enkelt Deputerets mindre vel overveiede Udtryk, men det er en heel Discussion der udstreges, en Discussion om Anliggender, der vedrøre Folkets Nationalitet, Selvstændighed og Uafhængighed og det paa samme Tid, som et fjendtligt Parti i de slesvigske Stænder udtaler sig offentlig om det samme Anliggende med den meest ubundne Frihed; og af hvilke Grunde, Alene fordi adskillige skarpe Udtryk kunde bidrage til, at gjøre den uheldige Stemning mellem Danmark og Slesvig værre. Dette er den eneste Grund Commissaren anfører, og han tilstaaer endog, at disse enkelte Yttringer maaskee have gjort et stærkere Jndtryk paa ham end de skulde, ligesom han ogsaa var ganske overbeviist om at de ikke var meent i den Betydning som han troede at der kunde tillægges samme; men vi spørge om de befrygtede skarpe Yttringer selv, kunde have gjort et stærkere Jndtryk paa Slesvigerne, end disse ængstelige Henpegninger nødvendig maa gjøre Maade nu ikke forestille sig den langt bittrere og skarpere end de egentlig vare: Det vil efter alt dette ikke videre undre Nogen, at Commissarius endnu i sin Slutningstale i Viborg troede at være beføiet til at kalde den jydske Forsamlings sanddru og usminkede Udtryk af krænket National-Ære" "Lidenskabernes Opbrusning", og Enhver vil vistnok villigen inddrømme ham, at han har meget stærkt Udseende af at ville forsvare, hvad han dog paastaaer der ogsaa har forarget ham, ligesom man ogsaa uvilkaarlig kommer til at tænke paa ham, naar man læser Professor Schouws Ord om den, der over lutter Betænkeligheder glemmer at betænke, at han har et Fædreneland. Slesvigholsteinerne have eiheller siden forglemt at beraabe sig paa ham, imod det danske Folks billige Klagemaal, ja Flensborgavisen beretter endog, at der i Ditmarsken circulerer til Underskrift en Adresse til Ørsted "den selvstændige og upartiske Dansker, og at der med denne Adresse skal følge en Sølvpokal.
Almuevennen, 1843-03-08
En Underviisnings=Anstalt for voxne Bønderkarle.
Almuevennen, 1843-03-08
Der har i de offentlige Blade været skrevet meget om Bondestandens Mangel paa Oplysning og aandig Udvikling, og om Nødvendigheden af at stræbe efter Mangelens Afhielpning; især er denne Nødvendighed traadt ret iøinefaldende frem, da Bonden fik Sæde i Danmark Folkeraad, og det ny Communalvæsen har endelig aabnet enhver tænkende Bondes Øine for det Uforsvarlige i, længere at udsætte de nødvendigste Foranstaltninger for at see den voxnere Landbo-Ungdam bibragt en større Kundskab og Dannelse end deres Fædre.
Almuevennen, 1843-03-08
Skolelærer R. Sørensen i Vensløv har i længere Tid været betænkt paa Oprettelsen af en Anstalt, hvor unge Bønderkarle paa en folkelig Maade undervistes og oplærtes i Alt hvad der henhører til vor Tids borgerlige Udvikling. Han har ved Reiser omkring i Landet gjort sig bekjendt med andre Bondevenners Tanker om denne Sag, han har skriftlig opsat et Forslag til en saadan Anstalts Oprettelse og Jndretning, hvilket han har omsendt til Flere der interesserede sig for Sagen, og han har fra disse modtaget de glædeligste Vidnesbyrd om deres Deeltagelse. Efterat han nu saae at Sagen fandt bifald og Understøttelse har han udgivet dette sit Forslag i Trykken, og dermed tillige ladet aftrykke de Skrivelser han har modtaget fra forskjellige Mænd om samme Forslag. Det sees deraf at Grev Knuth til Knuthenborg vil fremme Sagen med et rentefrit Laan for det Første paa 5 Aar af 500 Rbd., Gaardbestyrer Ole Andersen i Hadstrup 100 Rbd.; Forstraad Bjørnsen til Valdemarslund 50 Rbd.; Proprietair, Cand. Lassen til Sindshvile 50 Rbd.; Proprietair Rasmussen til Lovisenlyst 50 Abd. J Veile Amt have Selveier-Gaardmænd Rasmus Pedersen i Rebager; Laurs Madsen og Hans Vinther i Kleis, samt Møller Jens Bech i Naarup tegnet sig for hver 50 Rbd. Hendrik Christiansen i Fiurendal Sogn 50 Rbd.; Pastor Tryde i Qvislemark 50 Rbd. Overretsprokurator og Stænderdeputeret Balthazar Christensen 100 Rbd. Sognefoged H. Mikkelsen i Abildtorp 50 Rbd.; N. Jacobsen, til Holmegaard 50 Rbd.; Sognefoged Peder Povelsen i Brandstrup 50 Rbd. Prokurator Aagaard ved Maribo 50 Rbd.; Pastor F. C. Rosen i Vaalse 50 Rbd.; J. Friderichsen i Fuglsang 100 Rbd.; Alt som rentefri Laan for det Første i fem Aar. Derhos har Præsterne Qvistgaard i Aagerup, Lorck i Hvedstrup, Møhl i Olstykke, Thorkildsen i Sørbymagle, Vestengaard i Orsløv og Hansen i Ons løv, Sogneforstander Jens Jespersen i Bjerre og Tesdorph til Ourupgaard med megen Velvillie og Deeltagelse lovet saavel directe ved Bidrag som indirecte ved Anbefaling at virke for Sagen.
Almuevennen, 1843-03-08
J næste Nr. skal Jndbydelsen blive meddeelt, og de Landboere i Kjøbenhavns Amt som skulle ønske at gjøre sig bekjendt med samtlige ovennævnte Mænds Skrivelser, ville behage at henvende sig til dette Blads Redacteur, der ogsaa modtager Anmeldelse og de Bidrag man, i Overeensstemmelse med Jndbydelsen ville tegne sig for.
Almuevennen, 1843-03-08
Cancelli-Resolutioner, betræffende Communalvæsenet paa Landet. Communal-Anordningens § 2 bestemmer, at de Lodseiere der eie idet mindste 32 Tdr. Hartkorn i et Sogne district, kunne, naar de selv ere forhindrede fra at give Møde i Sogneforstanderskabet, lade møde ved en anden af Amtsraadet dertil constitueret paalidelig Mand, der maa besidde de i Følge denne vor Anordnings §§3 og 4 fornødne Egenskaber. Amtsraadet for Odense Amtstuedistrict antog, at den Mand som i Følge hiin Bestemmelse skulde kunne meddeles Constitution, maatte besidde de personlige og reelle Egenskaber, som nævnes i Forordningens § 3, 4, og at altsaa ikkun en Mand, der selv var valgbar i Districtet, qvalificeredes til at meddeles Constitution for en af de større Lodseiere til i dennes Forfald at tage Sæde i Sogneforstanderskabet. Man gik nemlig ud fra den Synsmaade, at Communalanordningens Formaal for en Deel sigted til at bringe vedkommende Lodseiere til, saavidt muligt, personligt at tage Deel i Communernes Anliggender, og ikke uden Nødvendighed at lade sig repræsentere ved Fuldmægtig. Overhovedet forekom det Amtsraadet at være Anordningens Tendents, at udelukke af Bestyrelsen ethvert Element, der ei kunde have nogen umiddelbar Jnteresse i Communalvæsenet, hvilket endog senere Bestemmelser syntes at hentyde paa, idet der fordredes Bolig i Districtet for at være valgberettiget (Canc. Skr. 9 Decb 1841), idet Fuldmyndigheds-Bevilling ei engang kunde complettere det Manglende i Fuldmyndigheds-Alderen (Canc. Skr. 14 Decbr. 1841), og idet der udkrævedes personligt Møde ved Valghandlingen for at afgive Stemme.
Almuevennen, 1843-03-08
Cancelliet afgav i Skrivelse af 1 Septbr. f. A. den Fortolkning af Forordningens Ord: at det kun ere de i Frang. §§ 3–4 nævnte personlige Egenskaber, hvoraf den, der af Amtsraadet ifølge § 2 constitueres, skal være i Besiddelse.
Almuevennen, 1843-03-08
Et Amtsraad har, i Anledning af en derom indkommen Forespørgsel, begjært Cancelliets Resolution for, hvorvidt en Sognepræst kan lade den hos ham ansatte Capellan pro persona møde for sig i Sogneforstanderskabet. Herpaa har Collegiet i Skrivelse af 31 Decbr. f. A. svaret, at Capellaner uden videre Constitution kunne møde i Sogneforstanderskabet i Sognepræstens Forfald, dog paa dennes An- og Tilsvar.
Almuevennen, 1843-03-08
Berigtigelse. J vort Referat om det i Lyngby afholdte Møde, hvorved Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening stiftedes, er udhævet som charakteristisk, at af Amtets Præster ikkun Provst Boisen havde viist Sagen den Opmærksomhed at overvære samme. Vi ere nu underrettede om, at tillige Pastor Jpsen i Lyngby bivaanede Forhandlingerne, og skulle derfor gjerne gjøre opmærksom derpaa.
Almuevennen, 1843-03-08
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 4de Marts. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 2 M. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, . . . . . . . . 4 – 5 - 8 - - 5 – Byg, 2radet, . . . 3 – 1 - 4 - 3 – 2 – 12: Gradet, . . . 3 – – – 4 - 3 – 1 – Havre, . . . . . . 11 Ærter, gule 4 – 1 – – - 4 – 3 – graae – – – – – – – – Kartofler, . . . . 11 Smør . . . . . Fag. 12 – 4 – 8 - 14 – –. . . . . pr. A. - - 1 – 6 – - - - 1 – Flesk, røget .. pr. La 1 - 4 - 8 - 2 – - - grønsaltet." Æg . . . . . pr. Snees - - 1 – 8. - - - 1 - 10: Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 – Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. Lü 1 – 5 – – . 1 – 5 – 8. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-03-15
Nr. 11. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-03-22
Nr. 12. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-03-22
Onsdagen den 22. Marts 1843. Hvorvidt strækker sig Herredsfogdernes Functioner ved Arbeider paa de mindre Landeveie?
Almuevennen, 1843-03-22
Den jydske Forsamling indstillede ligeledes enstemmig med 51 Stemmer, at det overdrages Amtsraadet, at have Til yn og Control med de mindre Landeveie, at afgjøre, om en Jngenieurofficeer eller anden kyndig Techniker bør antages til at bestyre Arbeidet ved de mindre Landeveie, og at det overlades Amtsraadet selv, efter Omstændighederne i hvert enkelt Tilfælde at afgjøre, om det enten directe, eller ved dertil valgte Mænd, vil udføre foranførte Control ved de mindre Landeveie. Foranlediget ved disse Jndstillinger, kom den paagieldende § 26 af Veiforordningen til at lyde saaledes: "Forslaget til de forommeldte aarlige Arbeider paa de mindre Landeveie samt til Licitationsvilkaarene, saavel som, i Tilfælde af at der skrides til Naturalarbeide, da til Betalingen for samme, haver for Landdistricternes Vedkommende Politimesteren, efter foregaaende Overveielse med 2 eller 3 af de største Lodseiere i enhver Jurisdiction, som af Amtsraadet dertil beskikkes, betimelig at indgive til Amtsraadet, og skal Amtsraadet være bemyndiget til, saafremt der ikke findes noget væsentligt mod Forslaget at erindre, at approbere samme. Naar Arbeidet for et Aar er blevet bestemt, lader Amtsraadet, alt Fald ved nogle dertil af samme valgte Mænd, det Fornødne paasee til dets for svar lige Udførelse.
Almuevennen, 1843-03-22
Det er paa Grund af det Anførte utvivlsomt, at Amtsraads-Medlemmerne ere berettigede til, hver for sig at overtage dem Bestyrelsen af den dem nærmest beliggende mindre Landevei, i Forening med den af Amtsraadet antagne Veibetjent at syne Veiene efter deres Jstandsættelse, og naar de ere antagne da at meddele Entrepreneuren Attest herfor, ligesom og, i Tilfælde af at disse Forretninger skulle blive Amtsraadets egne Medlemmer for byrdefulde, Raadet er berettiget til at udvælge andre dygtige Mænd hertil. Herredsfogderne have saaledes nu aldeles Jntet med disse Functioner at gjøre, men Alt hvad der paalig er dem med Hensyn til de mindre Landeveie, er at raadslaae med de i dette Øiemed af Amtsraadet udmeldte Mænd, om de aarlige Arbeider, om Licitationsvilkaarene, og, i enkelte Tilfælde, om Betalingen for dette Arbeide, samt derefter betimelig at indseende saadant Forslag til Amtsraadet. Lundbye Sognebeboere og deres Skolelærer.
Almuevennen, 1843-03-22
Skolelærer Poulsen i Lundby indsendte under 14de Mai f. A. et Andragende til Sogneforstanderskabet for Hammer og Lundby Sogne, hvori han ansøgte om en Kaminskorsteen og Kakkelovn til sit Sovekammer.
Almuevennen, 1843-03-22
J et Møde den 9de Juni forhandledes denne Sag, og Formanden, Provst Lautrup, tilskrev derefter Skole directionen herom saaledes: