JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Constantinopel, den 5te Septbr. Tyrkerne vente nu med Længsel efter den sidste Beslutning fra den Russiske Keiserinde, hvorpaa skal følge enten Fred eller Krig. Jmidlertid fortfare de med, paa bestmueligste Maade at bereede sig til Krig, samt at opføre deres nye anlagte Kasteller ved Canalen af det sorte Hav, og sætte samme i god Forsvars Stand. Den 30te August tildrog det sig, at Capitain Bassa drog over Land hen at besee disse nye Kasteller, da af en Hændelse mødte ham 2 Muursvende som vare gaaet fra Arbeydet der, og vilde gaae hiem, hvilke han kiendte og spurgte dem, hvorfor de vilde forlade Arbeydet og gaae bort, de svarede: fordi vi ingen Betaling faae. Han tog dem med sig tilbage og spurgte Bygmesteren, som var en Græker, hvorfor han ikke havde betalt disse Folk, og da han ikke tilstrekkelig nok kunde forsvare sig, lod han ham strax ophænge. Uden for Dardanellerne i det hvide Hav ligge mange til Krig samlede Skibe, som formedelst Modvind ikke der kan indløbe, hvoriblant og skal være 4 af Engelænderne kiøbte Skibe.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Den fornemste Post, som har givet Anledning til Misforstaaelse imellem Porten og det Russisk Keiserlige Hof, bestaaer derudi, at Porten, da den erholdt Efterretning om, at Crim var bleven besat af 40000 Mand Russer, har dreven paa sammes Tilbagemarch, saavelsom paa et cathegorisk Svar, i saa Fald inden 60 Dage Porten tilstaaer de smaae, men ikke de store Russiske Skibe frie Giennemfart til det sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Madrit, den 16de Sept. Den 11te hujus Kl. 10 om Formiddagen blev Prinzessen, af Asturien lykkelig forløst med en Prinzisse. Kongen fremviiste samme strax for de Store ved Hoffet, og de fremmede Gesandtere, og Erke=Bispen af Sevilien, Patriak af Jndien forrettede derpaa Døbe=Acten. Kongen stoed selv Fadder, tilligemed de tvende ældste Jnfanter Don Gabriel, og Don Antonio, og Prinzessen bekom de Navne: Maria Lovise. Siden den 12te huj. har hver Dag været Galla ved Hoffet, og Jllumination i Staden.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Lissabon, den 10de Septbr. Det bekræftes, at Freden er sluttet imellem vores og det Spanske Hof. Freds=Vilkaarene ere endnu ikke blevne bekiendtgjorte. Der udrustes i største Hast 2 Fregatter, hvis Bestemmelse endnu ikke vides. For at giøre vore Kiøbmænds Handling almindeligere og fordeelagtigere, har Hoffet ophævet alle udelukkende Privilegier, og altsaa alle under forrige Regiering oprettede Compagnier, saa at enhver nu, som forhen har Frihed til at udbrede sin Handling i Europa og de andre Verdens Deele, uden paa nogen Maade at de Brunsvig, den 3die Oct.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Fra vore Tropper, som befinde sig ved den Bourgopniske pendere af hine. Armee, ere siden de Breve, som meldte os Erobringen af Ticonderago, ingen nyere indløbne, og man længes meget efter samme. Formodentlig er endnu ingen Communication aabnet imellem bemeldte Armee og Nyeyork, thi over Qvebek vil vore Officeerer formedelst den lange Vey, vel mueligt ikke skrive. J London selv har man den 23de Sept. endda ingen nærmere tilforladelige Efterretninger havt fra bemeldte Armee. Efter en her indløben Beretning fra den Brittiske Hovedstad af bemeldte Dato synes Provincialerne i Almindelighed ikke meere at være i Forlegenhed hverken i Henseende til Vaaben eller Krudt, uagtet deres Militz synes endnu stedse at være slet bevæbnet. Det er kommet dem vel til Gode, at Krigen har hidindtil ikkun truffet det lidet District, i Førstningen af Boston og siden af Nyeyerk, men det heele øvrige Land har ubehindret kunde drive sin Agerdyrkning, og øvrige Forretninger, som have givet Jndvaanerne ikke allene Brød, men og en kiendelig formeeret Velstand. De Skibe, som ere blevne dem fratagne, have vist nok ruineret enkelte Familier, men andre ere ved de optagne Engelske Skibe, og den med fremmede Nationer førte Handel, blevne berigede, og de mange tørde Penge, som den Engelske Armee har bragt til Landet, afhielper en Nød, som ellers snart skulle have gjort Ende paa deres Spil Helsingøer, den 13de Oct.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Den 10de hujus ankom fra Østersøen en Portugisisk Skooner af og til St. Udes fra Petersborg med Hvede, 1 Hollandsk fra Konigsberg med Tug til Amsterdam. Samme Dag kom til Ankers uden for Cronborg i Svenst af og til Stokholm fra St. Udes med Salt, 1 Dansk Galioth af Flensborg fra Port a Port ved Viin til Petersborg, 1 Engelsk fra Nye=Castel med Steenkull til Kiøbenhavn, 1 Dito fra ibid. til Kønigsberg med Dito. Den 11te hui ankom fra Østersøen 67 Skibe, deraf 42 Engelske, hvoriblant 10 fra Riga med Hør, Hamp, Hørfrøe og Tømmer, nogle fra Dantzig og Kønigsberg med Kornvahre og Stykgods, 16 Hollandske fra Riga, Narva, Pillau og Dantzig, Skipper Hans Henrich Hansen af og fra Kiøbenhavn med Stykgods til Trundhiem, 2 af og til Bergen, 2 Svente fra Stokholm til Lissabon, 1 Dito i Kiøbenhavn til Gothenborg, i af og fra Konigsberg til London 1 Bremer fra Wyborg til Havre de Grace. Den 12te huj. ankom fra Østersøen 16 Skibe, deraf 3 Svenske fra Stokholm til Frankerig og Middelhavet, 8 Hollandske fra Kønigsberg og Dantzig, Stetiner fra Konigsberg til Dublin, 2 Engelske fra Kønigsberg og Memel. Samme Dag ankom og 15 Mand af den Hollandske Commandeur Meyers Besætning, hvis store Fløyt=Skib die ver gulde Wahlsisch kaldet, forulykkede under Spitzbergen, efter at have fanget 9 Fiske, af Skib eller Ladning er aldeles intet bierget, men hele Besætningen, som var 34 Mand, blev bierget paa et Hollandsk Skib, og forommeldte 15 Mand modtagne af et Svensk Grønlandsfahrer som bragte dem til Gothenborg, hvorfra de ere hidkomne, for at søge Leylighed herfra til Holland. Disse Skibsfolk berette, at paa samme Tiid blev i Grenland et andet stor Hollandsk Skib af Jsen skaaren i Stykker, og gik reent til Grunde, men alle Folkene bleve biergede om Bord paa andre Hollandske Skibe. I Gaar kom til Ankers uden for Cronborg 1 Lybecks=Snov fra London med Ballast til Libow, der at lade med Hørfrøe til Frankerig, 3 Hollandske fra Amsterdam med Stykgods til Dantzig, Kønigsberg og Elbing. J Sundet ligge formedelst contrai Vind af S. O. 1 og en halv Miil herfra det Kongel. Danske Orlogs=Skil Dannebrog, tilligemed adskillige andre Skibe til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Kiøbenhavn, den 13de October. Under Dato Fredensborg den 24de Sept. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At som Hs. Majest. er kommen i Erfaring om, at det enroullerede Mandskab udi det Kongelige Infanteries og Artilleries National-Districter i Danmark ikke skal kunde komme ud med et Par Skoe udi den i Hs. Majestæts om Land Milicen den 14de Sept. 1774 udgangne Forordnings 22de Articul foreskrevne Tid af 6 Aar; Saa har Hs. Majestæt allernaadigst funden for got, i den Sted hermed at anordne og fastsætte, at dette Mandskab, i steden for et Par Skoe 6 Aar, skal herefter forsynes med 2 Par Skoe i saadan Tiid saaledes at de hvert 3die Aar skal erholde 1 Par, i hvilken Proportion ogsaa følgelig den Gotgiørelse, som en afgaaende Karl haver at svare til hans Eftermand for Skoene, skal beregnes; Fremdeles vil Hs. Majest og, at bemeldte Mandskab herefter, i Steden for 1 Skiorte, 1 Par Strømper, samt 1 Par Skoesaaler hvert 6te Aar, som dem forhen har været tilstaaet, skal herefter gotgiøres i Penge i 6 Aar 1 Rdlr. 12 Skill. eller aarlig 18 Skill. Danske, som dennem ved et hvert Aars Mynstring skal udbetales, fra næste Under Munderings Termin af at regne, hvorimod de selv skal anskaffe og vedligeholde disse 3 Slags Munderings=Stukker, paa det al Uleilighed, der ellers ved Mandskadets Af= og Tilgang i saadan Henseende forefalder, derved kan undgaaes; Dernæst som det er befunden, at der ved Rytter Regimenternes Samlinger skal fra Districterne være blevne leverede Heste, som med Steen=Kroppeller Snive have været saaledes befængte, at vedkommende Regiment har været nødsaget til at separere dem fra de øvrige Escadrons=Heste og strax sende dem tilbage til vedkommende Udreedere; Saa viHs. Majest. for saadant i Tide at forekomme, hermed allernaadigst have befalet, at, saafremt nogen med saadan anstikkende Sygdom befængt Hest oftere skulde blive leveret til Kongelig Tieneste, da skal slig en Hest, naar 2de Fahn= eller andre kyndige Smedde redelig bevidne, at den haver Snive, strax skydes ihiel uden Erstatning for Eieren, og dybt i Jorden nedgraves.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
følgende er indsendt fra Universitetet: Den 6te hujus blev paa Consistorio holdet Censura Exminis Artium, & Styli, over de i næstafvigte September Maaned til Universitetet dimitterede Candidater, i alt 98 hvoraf 25 bleve aflagde med Charactere Laudabili, og iblandisse følgende 6 indkaldte for Consistorium, og med Berømmelse udmærkede: 1) Niels Schyet fra Kiøbenhavns Skole 2) Gotsche Johannes Olsen fra Roeskilde Skole. 3) Søren Liiming fra Nyborg Skole. 4) Peder Gierding fra Aarhuus Skole. 5) Henrich Georg Clausen fra Horsens Skole. 6) Ole Schavland, Privatist fra Christiansands Stift. 56 erholdte Characterem hand illandsbillem, 13 Noncontemmendum, og 4 bleve rejicerede. Den 8de hujus bleve de saa kaldte konores ved en dertil indrettet Tal paa det øverste Auditorie forrettede af nu værende Rectore, Hr. Etats=Raad Obelitz, som tillige Pro Perano Faculiatis Philosophicæ, og de 94 Candidati (efter foregaaendPetition af bemeldte Monsteur Niels Schytt) i den ved den allernaadigste Forordning om Examinibus Academicis anbesaalede Orden ereerede til Studenter, hvorpaa de samme Dag bleve indskrevne i Universitetets Matricul. Ved denne Leylighed erindres alle Vedkommende, som herefter enten privatim, eller fra de offentlige Skoler ville dimittere nogen til Universitetet, nøye at lagttage den allernaadigste Skole Forordnings Bydende i Henseende til Stiile-Bøger, og Tistimonia, i hvilke sidste iblant andet ikke maa forglemmes at anføre Candidaternes Alder.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Ved Tal=Lotteriets 99 Trækning i Wandsbeck udkom: Ro. 49, 47, 8, 45, 2.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
I Dag begyndtes med 5te Classes Trækning af det 24de Kongel. privilegerede Classe=Lotterie, og udkom samme Dag følgende høye Gevinster, nemlig: No. 19687, med 10 Rdlr. og Præm. 100 Rdlr. for 1ste Lod i Hr. Consumptions Skriver Lindemands Collection her i Staden; No. 2894, 50 Rdlr. i Hr. Gierns Collect. i Aarhuus; No. 8074, 100 Rdlr. i Hr. Lotterie Jnspecteur Baumgartens Collect, her i Staden; No. 3248, 200 Rdlr. i Hr. ControlleuHallensens Collect. ibid.; No. 10689, 50 Rdlr. i Hr. Kierumgaards Collect, i Bergen; No. 8286, 200 Rdlr. i Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collect. her i Staden; No. 11133, 50 Rdlr. i Madame Holms Collect. Bragnæs; Trækningen continuerer paa Onsdag. Ved Døden ere afgangne: J Randers den 28de Septbr. Sr. Nathanael Tonne, Chirurgus, 60 Aar. J Wiborden 2den Oct. Sr. Niels Faarup, Klokker og Skoleholdet 33 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Justice=Raad Schlegel begynder fine Forelæsninger Mandagen den 13de Octobr. De holdes Formiddags fire gange om Ugelfra Mandag til Torsdag, Geographien fra Ni til Ti, den Almindelige Historie fra Ti til Elleve. Timerne til Collegium over Fædernelandets Historie skal nærmere fastsættes efter de fleste Tilhøre. res Leylighed. J den Almindelige Historie lægges nu til Grund den ved Hr. Prof. Kall til Skolernes Brug udgivne Lærebog. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Dan" mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve ud Oldenborg og Delmenhørst giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig strue Baronesse Anna Elisabeth Jselin af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, for Os allerunderdanigst haver andraget, at hendes Mands, Os Elskelig Confer rener=Raad Reinhard Jselins assorterede Carl Friedrich Jselin skal have gjort adskillige Misbrug af Contoirets FirmaReinbard Jselen & Compagnie, udstædet Vexler, gjort Laan og udgivet Qvitteringer under bemelte Firma, uden at bringe de paalydende Summer til Jndtægt i Bøger eller Cassa, og at hun befrugter der kunde være flere Poster, end han har tilstaaet; saa have Vi, efter fornævnte Frue Baronesse Jselinderhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama maa indkalde alle dem, som under det Firma Reinhard Jselin & Compagnie maatte have noget at fordre hos fornævnte hendes Mand, dermed at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos hende og de hende af hendes Mand adjungerede Curatores Os Elskelige Hr. Hieronymus. "Johan Schulze, Ridder, Vores Conference=Raad og Deputeret udi Vores Generalitets og Commissariats Collegio og Friederich Christian Sevel, Vores Conference=Raad og Deputeret i Vores Admiralitets og Commissariats Collegio, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadant Proclama, naar det er læst ved Hof og Stads Retten i bemelte Kiøbenhavn og St. Croix Landsting, samt 3de gange publiceret i Adresse=Contoirets Efterretninger, de Berlingske Tidender, den Altonaer Post Rytter, den Hamborger Correspondent, samt de Amsterdamer Franske Aviser, maa ansees og være ligesaa gyldigt, som om det overalt ved Retterne i Vores Riger Dannemark og Norge var læst; men i Fald nogen enten Jnden eller Udenlandske herudi skulde findes forsømmelige, og sig ey med deres Fordringer under bemelte Firma indfinde inden foreskrevne i Loven fastsatte Tid, skal saadan deres havende Krav ved dette Vores Brevs Kraft, være død og magtesløs, og hun for videre Krav og Tiltale være befriet hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette og for Skade at tage vare. Givet paa "Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 19de Septbr. 1777. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Frue Baronesse Anna Elisabeth Jselin Bevilling, at hun ved Proclama i Aviserne maa indkalde alle dem som under det Firma Reinhard Jselin & Compagnie maatte have noget at fordre hos hendes Mand, dermed at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid, og samme Jndkaldelse at ansees ligesaa gyldig som om den var skeet ved ordentlig Proclama efter Loven med videre.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling bliver hermed sub pæna præclusi perpetui silentii indkaldet alle de som til det Firma Reinhardt Jselin & Compagnie maatte have nogen Fordring, at anmælde og beviisliggiøre saadant deres Krav hos mig Baronesse Anna Elisabeth Jselin og de mig af min Mand Conference=Raad Baron Remhardt Jselin hans Svaghed anordnede Curatores Conference Raaderne Schulz, og Sevel, inden de i Loven sansatte Termin, nemlig de Fremmede udenlandske inden Aar og Sex Uger a Dato ultimo Publicationii Aviserne, de paa de Danske Americanske Eylande inden Aar og Sex Uger efter at dette Proclama er læst paa St. Croix Landsting. de i Norge boende inden Sex Maaneder og de i Dannemark og Fyrstendommerne inden Tolv Uger efter at det er læst ved Kiøbenhavns Hof og Stads Ret. Kiøbenhavn, den 21de Septbr. 1777. A. C. Jselin. (L. S.) Curatorio nomine Schulze. F. C. Sevel. (L. S.) (L. S.) Læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, og protocolleret Tirsdagen den 23de Septbr. 1777. C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til DanI mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, Grave udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At Vi, i Anledning af Hr. Peter Ephraim Monrad, Stifts Provst og Sogne=Præst ved Dom=Kirken i Vor Kiøbstæd Aarhuus, som Skifte=Forvalter efter forrige Biskop over bemelte Aarhuus Stift, afg. Doctor Theologie Hr. Povel Matthias Bildsøe, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercurie er og Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring enten publiqve eller privat efter fornævnte afgangne Biskop Bildsøe, dermed at indfinde sig hos Skifte=Retten inden den i Loven. fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres til Boet havende Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme sorterer; forbydendes alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residen. ce=Stad Kiøbenhavn, den 26de Septbr. 1777. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Hr. Peder Epbraim Monrad, Stifts=Provst og Sogne=Præstved Dom Kirken i Aarhuus, som valter efter forrige.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Biskov over Aarhuus Stift afg. Doctor Theologie Hr. Lou Mathias Bildsøe, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde bemelte Biskop Bildsøes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Da forrige Biskop over Aarhuus Stift afg. Daet Theologie Povel, Mathias Vildsoe den 27de Julii h. a. der i Aarhungned Døden er bortkaldet, er Stervboen tagen under lovlig skine Behandling: saa og Kongel. allernaadigste Bevilling, bemelte Skifte angaaende erhvervet, saaledes som forbemelt lydende: I Kraft og Følge heraf, indkaldes og undvarsles alle og enhver, som af denne Stervboe maatte have noget at fordre, inden den i Bevillingen benævnte Til for Skifte=Retten, i min Provste Residentz ger i Aarhuus, at møde eller møde lade og deres Krav at legitimere, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører; men Mangel deraf sig selv at tilskrive, at paa deres Fordring ikke reflecteres. Aarhuus, den 10de Octobr. 1777. Peter Epbraim Monrad, Stifts=Provst i Aarhuus Stift og Provst i Haslev Herred.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Som Deres Kongel. Majest udaf den Høypriselige Ober=Ret til Gottorff mig underskrevne allernaadigst haver committeret Stervboen efter den udi Hammeleff uden Livs=Arvinger ved Døden afgangne Hr. Premier=Major Gerhardt Nicolai von Bleckenberg. at bringe til Rigtighed, eventnaliter Skifte og Deeling imellem Arvingerne at tillægge; og da Omstændighederne udkræve at velbemelte Hr. Major von Bleckenbergs samtlige Arvinger, Credi= og Debitorer blive ved et offentlig Proclama, respective at profiten dum & legitimandum indstevnet og convoceret; saa vorder paa Hans Kongel. Majests, og af Commissions Vegne, forvelbemelte afdøde Hr. Premier=Major von Bleckenbergs samtlige Arvinger og Creditorer en for alle Gange, og altsaa peremtorie, hermed indstevnet og advaret, at de deres havende retmæssige Fordringer, det være sig for Arv, Gield, Lovenskab, eller ogsaa udaf Hr. Desuncte andre privat Forhandlinger under hvad Titul og Navn det være vil nemlig de herudi Gram Herred inden 6, og de, uden Herredet boende inden 12 Ugers Forløb, a Dato dette Proclamatis Forkyndelse udi Gram Herreds Actuariat i Simmerstedt behørig angiver, sig derfor udi Professions=Protocollen lader antegne, samt af deres derpaa i Hænde havende og sammesteds at producere de Original, Documenter og Beviisligheder sidemerede Copier tilbage lade, og saa vidt nogen af dennem uden Gram Herred boer, sammesteds Procuratores ad Acta herudi Gram Herred bestiller, med den Advarsel, at de sig ikke, saaledes, inden foromrørte Tid dermed mælder, og det forsømmer, herefter ey videre dermed skal høres, men dennem herved et evigt Stiltiende være paalagt; ligesom da ogsaa alle Hr. Premier=Major von Bleckenbergs Debitorer hermed sul pæna juris intimmeres og advares, sig paa anførte Sted, og inden den herudi fastsatte legale termin at mælde, og hvad som de til Stervboen kan være skyldig, troeligen at angive; hvorefter de Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage i Agt. Tørning, den 26de Septbr. 1777. C. O Holm, Herredsfoged i Gram Herred udi Gaderleff Amt.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Da Borgeren og Amts=Skræder Otto Bertelsen her i Slagtergaden for kort Tid siden, ved Døden er afgangen, og haver foruden en Enke og en umyndig Søn af fierde Ægteskab, endnu efter ladt adskillige, mestendeels fraværende Børn af første og andet Æg teskab, hvoriblant findes og en Søn navnlig Bertel Otte af første Ægteskab, hvis Opholdsted paa nærværende Tid ey er bekiendt, og da hans fornævnte Enke cum Curatore judicialiter constitutehendes forgieldede og ringe Omstændigheder haver tilkiendegiven, og af dets Aarsag, om det sledile beneficium cessionis bondrum imploreret, hvilket og a Magistratu salud jure er vorden desereret; the vorder alle og enhver, som formeene at have nogen Paa= og Tiltale paa bemelte fordum Borger og Amts=Skræder Otto Bertelsen, hans Huus og samtlig Efterladenskab hermed sud pæna præclusi edictaliter citeret, at de Nærværende sig inden 6 og de fraværende forinden 12 Uger sig her i Stads=Secretariatet mælder og redeFrocuratores ad Aela bestille; hernæst haver og de som af den gi døde eller hans efterladte Enke noget haver i Besid eller til denne Concurs=Massa noget maatte være skyldig, sligt inden forbenævnte Tids Forløb ved dobbelt Betalings Straf behørig at mæle, hvorefter a. Haderslef, den 9de August. 1777. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1777-10-13
Paa Allinggaards Gods i Sydstrup Sogn, Dalsgaard, udi Silkeborg Amt, er in Februarii sidst ved Døden afgangen Jnd finderen Ditten Nielsen og Hustrue Mette Jvers Datter, hos ge Efterladenskaber strax under behørig Forsegling, Reginerig og Vurdering er foretager, og derefter ved Auction bortsolgt; Attin gerne efter disse 2de Afdøde have alle mældet sig, undtagen en den sal. Mands Søn, navnlig Niels Ditiensen, som efter nærværende Arvingers Beretning for 30 Aar siden skal være reyst til Bergen i Norge, men ikke vides om er levende eller død, saa meget destindre siden han strax efter Dødsfaldet med Posten er tilskrevet, og hvorefter ikke til Dato er indløbet noget Svar, altsaa bliver bemelte Niels Ditlensen, eller om han er død, hans Arvinger, bor ved, efter den nu brugelige Maade, og siden Stervboen ingen anden Proclama formaaer at bekoste, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange i Rad indkaldet, at møde eller møde lade saaledes og inden de Tider allernaadigste Loven foreskriver, for at observere hans eller deres Tarv, da Skiftet til saadan Ende er er sat og igien foretages førstkommende 6te Mart. 1778, ligesom: Stervboens Credi og Debitorer i seeneste til bemelte Tid ville und finde sig som flere skalle være end allerede anmelte ere) da endviskal vederfares Ret. Allinggaard, den 6te Septbr. 1777. Paa Stifte Forvalteren Veld. Hr. Fischers Vegne, som Fuldmægtig, Peder Müller. Holden Nielsen, som boede paa Estrupgaards Gods, Egeriisgaard i Riberhuus Amt, Malt Herred, Malt Sogn, og døde den 5te Augusti sidst, 2den at efterlade sig Livs Arvinger, hans Udarvinger, hvilke, som efter Angivelse ere: den Afdødes Heel og Halv Sødskende, eller deres Børn og Børne Børn, opholdende sig deels i og deels uden Provinesen, men for Vidtleftigheds Skyld ey her kan nævnes, i Følge Kongel. allernaadigst confirmeret Sestamente, er tillagt udi Arv efter hannem reede Pengen alt 200 Rdlr., som skal deeles imellem dennem, efter Loven, og at Stervboen, naar al Gielden er afdraget, imod Askald og Omtering udbetales, Siette og Tiendepenge, med videre, saavidt deraf fin ges bør, undtagne, saavelsom Credi= og Debitorer, blive samtlige herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, saaden Altonaiske Mercurius, efter nu brugelige Maade indkaldte de Myndige selv, Mændene paa deres Hustruers Vegne, Enene, med Laugværge, og de Umyndige med Formyndere, at mede Stervboen førstkommende 17de December, Formiddag Kl. 10 Slet, de sidste at betale, hvis de ere skyldige, og hine at annamme, hvad de kan tilkomme. Estrup, den 16de September 1777. HLantrup.