JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-20
Efter Vedkommendes Begiering vorder Onsdagen den Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet foretagefentlig Auction paa Steenberg nordre Strand, Thisted Af over Ladningen af den dersteds, uden levende Mennesker, drevne Hukkert Galease, bestaaende af 87 Stkr. saakapommerske Bielker fra 8 til 19 Alen i Længden og 11 i Tommer i Qvadrat, og omtrent 150 Tylter Fyrreplanktil 9 Alen i Længden, 6 Tommer i Breden og 2 1/2 Tom Tykkelse, samt 2de Skibsankere m.v. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthave indbydes. Thisted den 8de April 1822. Lütshøft, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Tyrkiet. J hvilken exalteret Stemning den tyrkiske Pøbel er, sees følgende Udraab, hvormed den, ved Synet af Al sigtede Hoved, fyldte Constantinopels Gader: "Den vervindelige Ali er falden! hvo kan nu udstaae vore Vaaben? Lad nu kun Sulen erklære alle Giaurer Krig, vi ere stærke nok til, at binde an med alle Van Spanien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
J Valencia ere forefaldne Uroligheder af en alvorlig Chaatter. Om Aftenen den 17de Marts, da Tappenstregen giennem Gaderne, fulgte en Hob Mennesker efter, der dre Luften med det Skrig: Leve Nationen, leve Riego Dette Skrig blev stedse høiere, jo nærmere Hoben kom negimentschefens Huus. Vagten vilde jage Roligheds styrrerne fra hverandre, men de vege ikke, før Adskillige dem vare saarede af Sabelhug og Bøsseskud. Med Hen paa dette og lignende Optrin i andre Stæder blev der Stænderne andraget paa, til Hans Majestæt at ind de et Budskab, hvori han gjordes opmærksom paa Na ens mistroiske og kummerlige Tilstand og anmodedes at afhielpe denne, ved at udnævne Embedsmænd, Fortiente Folkets Kiærlighed og Tiltro." Men dette af Stænderne forkastet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Skuespilhuset i Toulouse have alvorlige Uordener fun Sted. Man gav Sørgespillet Sylla. Da Parterret Klappen gav sit bifald tilkiende, raabtes der pludseligt en Loge: Ned med Jacobinerne. - Tumulten Therpaa fuldkommen og den, der havde udraabt disse blev nødt til, at forlade Huset. Næste Dag gik angt uroligere til og mange Dueller fandt Sted omgenen. Den 29de Marts, da Ferdinand Cortes blev givet naaede Tumulten sin høieste Spidse. Leve Chartet, Leve Friheden, hørte Man fra alle Sider og strax derpaa svarte Andre: Leve Kongen, Ned med Jacobinerne. - Hovederne bleve hede; det kom til Haandgribeligheder og Tilskuerne børstede løs paa hverandre som besatte, med Spadserestokke og Parapluier. Den bevæbnede Magt maatte lægge sig derimellem og Skuespilhuset. blev endelig ryddeligt. Nu er det ganske lukket, og Præfecten har strengelig forbudet enhver Sammenrottelse paa Gaderne. Et Partie ved Hoffet - siger et fransk Blad - lod, for at giøre de Liberale endnu forhadtere, hemmeligt trykke falske Nummere af Tidenden Constitutionel, i hvilke det lod indrykke de fornærmeligste Artikler mod Kongens Person. Disse Nummere vidste Man altid paa det Behændigste at bringe for Monarkens Øine, dog brugte Man tillige den Forsigtighed, hver Aften at tilintetgiøre dem, at Han ikke skulde komme Forbrydelsen paa Spor. For ikke længe siden studsede Kongen ved at læse en Artikel, der var affattet med mageløs Uforskammenhed og i lige Grad krænkende for Monarkens Person og Værdighed. Denne Artikel kunde Han slet ikke faae af sit Hoved igien. Næste Morgen vilde han læse den nok en Gang og forlangte Bladet. Man sagde ham, det var forlagt. Man leder efter det, men finder det naturligviis ikke, da det Aftenen forud var bleven tilintetgjort. Herved blev Kongen opmærksom, fattede Mistanke, men yttrede Jntet. Derimod sendte han en Lakei til Tulleriernes Have, for at kiøbe et Nummer af benævnte Blad fra igaar. J dette ægte Exemplar fandt Kongen naturligviis ikke den Artikel, han søgte. Med Alvorlighed fordrede Han Oplysning om Sagens Sammenhæng og hele den smukke Historie kom for en Dag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Mairen i Thouars har forlangt sin Afsked. Han er en værdig Mand, tro sine Pligter og sin Konge, men Forholdene og Stemningen i Thouars skal være af den Art, at han ikke troer sig i Stand til, der at virke noget Godt. Ogsaa Adjunkterne have nedlagt deres Embeder. Alle Portene ere ubevogtede, den undtagen, som fører til Paris. Bertons Tilhængere siges, her at bevæge sig ganske frit. J Strasburg ere adskillige Artillerie-Officerer blevne fængslede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Preussen. Palmesøndag, den 31te Marts, bleve i Trefoldighedskirken i Berlin begge de til den hørende Menigheder, den Reformerte og den Lutherske, høitideligen forenede til een evangelisk Menighed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Hamborg Legationsraad Støver, der i en Række af 29 Aar havde redigeret Correspondenten, er død i en Alder af 53 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Blandinger. J den for 7 Aar siden skrevne Jndledning til Grev Wackerbarths Tyrkehistorie staaer følgende Ord: "Den vil høist sandsynlig snart opstaae en heftig og blodig Krig, imellem Jslamismen og Christenheden. Kun det ene Partie kan i denne afgiørende Kamp beholde Overhaanden (saaledes kan Enhver spaae); det andet maa vorde Seierherrens Slave! Syv Tiendedele af Jordens Afgrøde fratage Tyrkerne, som Landets Herrer, de kristne Agerdyrkere; have de endnu noget at undvære af de øvrige tre Tiendedele, maae de kun sælge det til Tyrkerne, som selv bestemme Conditionerne. J Holland spiser Man allerede Blomkaal, der ere voxede i fri Mark.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
At den Tid, vi have oplevet, er en saare mærkværdig Tid, maa vi Alle sande. Høist mærkværdig er en Sag, hvis Lige Kirkehistorien fra de ældste Tider ikke har at opvise. Det er denne: at der i forskiellige Riger paa det faste Land, paa een Tid, blandt Jøderne er vaagnet en alvorlig Længsel efter at komme i Besiddelse af det nye Testamente. Den meget agtværdige Præst, Dr. Pinkerton, som for nyligen besøgte Danmark, har aflagt de tilforladeligste Vidnesbyrd om, at det saaledes forholdt sig i enhver af de Egne, han besøgte paa sine vidtløftige Reiser. Benjamin Salomon, en lærd Jøde, som nu efter Daaben er bleven ordineret til christelig Præst, beretter fra Polen, at Jøderne, der som ved et Underværk ere blevne begierlige efter den christelige Religion. Paa Gaderne sees hele Hobe af Jøder samle sig omkring Den, som bedst forstaaer, høit at oplæse den hellige Bog, som for Keiser Allexanders Regning uddeles hele Landet rundt. Ved ovennævnte Missionairs Ankomst til Minsk, kom flerehundrede af Stadens anseeligste Jøder til ham, at begiere Fortolkning over Steder, de ikke ret forstode. J Preussen gaaer der næsten ingen Uge hen, at jo nogle Jøder lade sig døbe. Paa Malta gik nylig hele syv Familier over paa en eneste Dag. - Til Christendommens Udbredelse blandt denne store Nation har Engelland især udmærket sig ved oprettede Selskaber, hvoraf det Londonske er meget betydeligt. En Kirkeer bygget i samme Rige til Evangeliets Forkyndelse for de mosaiske Troesbekiendere. Paa flere Steder holdes der Forelæsninger for Jøder, for at bevise dem, at Christus er den sande Messias. En Commission er udnævnt til at understøtte fattige Jøder, Skoler anlagte for at opdrage deres Børn, og et Bogtrykkerie, for at skaffe dem Arbeide. - Ogsaa i Nederlandene er Regieringen bleven mærksom paa denne vigtige Sag. - Saaledes opgMorgenrøden, som bebuder den herlige Dag, da der vorde een Hiord, som der er een Hyrde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Abbed Lattaignant gik en Aften hiem fra et Ge bud; det var Frostveier og Gaden var glat, saa at ha frivillig kom til at sætte sig midt paa Gaden. Han siddet saaledes en rum Tid, da en Dame af hans Bekiskab kiørte forbi, hvis Kudsk kiendte ham og lod Vognede. "Men hvorledes, Hr. Abbed, "spurgte Damen, kommer De til at sidde her paa Gaden og saa fil Naadige Frue!" svarede han, "da jeg ikke kunde gaa dere uden at falde, saa vilde jeg vente her til det bleve veir."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
En Professor i Chymien i Cork i Jrland, Doctor, ry, har opfundet et Laktometer eller Jnstrument til maale, hvor meget Vand der er blandet i Melk. første Dag samme Jnstrument blev prøvet paa Tor Cork, blev over 20000 Potter confiskeret som blandet, Vand, og Dagen efter var al Melken, som kom til aldeles udblandet, saa ikke een Pot Melk kunde confisk Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Kiøbenhavn. Under 2den April har det allernaadigst behaget Majestæt at udnævne Kammerherre, Oberst og Ge Adjutant Knud Frederik Juul, Commandeur af De brogen, til Kongelig overordentlig Gesandt og befuldtiget Minister ved det Franske Hof.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Statsvennen har følgende om Trykkefrihedens Vigifor Regenten: "Hvor vigtig Trykkefriheden er i en m. kisk Stat, for at Regenten maa med Sandhed og S. hed erfare, hvad hans Omgivelser snart ikke vil, snankan meddele ham, det er ofte viist af Skribenterne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Par Anecdoter vil kunne tiene til Bestyrkelse forend ikke Fyrstens Omreisen i Landet med aabne Øinmaaer at giøre Trykkefriheden overflødig. Det er be ligt, hvor mange Kneb Man ofte bruger for at sætte Le herren Blaar i Øinene. Velgiørende er altsaa et M. som kan frie den for Folkets Vel omhyggelige Fyrst Vildfarelse. - Heinze fortæller i Sammungen zurschichte und Staatswissenschaft Følgende: Under prindsen af æs Reise fandt En i Byen for godt, at Prindsen, at Man der i Byen havde et Magasina dige Meubler. En Snedker blev til den Ende fra Privathuse forsynet med smukke Meubler, og saaledveiebragtes et Magasin, hvilket Man viste Prindsen Paa et andet Sted, hvor Man befrygtede, at Prindsen Mængden af Tiggere der, skulde ledes til rigtige Sl. ger over Fattigvæsenets Tilstand, toges den vise Be ning, at afskaffe Tiggeriet, saalænge Prindsen var til Man valgte et sikkert Middel, saalænge at ind alle Tiggere. Prindsen kunde saaledes slet Jngen var. - Afskyeligheden af en saadan landsforrædersk gangsmaade falder Enhver i Øinene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
J Statsvennens det nyeste Blad lægges ellers Grund at til mange Slags flere Pennefeider, saasom: med Vedkommende angaaende Præstepenge, Børs=Reparationer, Kirkehistorie, Sparekassen, Amtsforvalterne, F. Scholen & Comp. og Veivæsenet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Skilderiet meddeler en nylig i Tydskland udkommet Be melse af Digteren Baggesen, som i det Heleler det smigrende for denne vor Landsmand, der nu i Paris, er han som bekiendt opholder sig, har erhvervet sig ny eelse ved en aandrig Satire over Ultraerne under Chabriands Fane, og over Societ, des bonnes gens. ange af hans skiønneste poetiske Arbeider, hedder det i tilføiet Note, fik ikke Lov til at fremblomstre i de Vinter samme, som den Gang rasede i den danske Litteratur; men Ar alle Lidenskaber have ophørt at bruse, vil en upartisk Efterverden nok vide at paaskiønne deres Værd. Samme Blad har en ret dierv og grundig Artikel, over stredet: "Eier og Leier; Tanker, foranledigede paa en byttedag". - Vi udhæve deraf Følgende: "Fra een Side betragtet er hver halvaarlig Flyttedag, ligesom Orcanen i Naturen, for Kiøbenhavn, naar dens Gavn og Skade, veles mod hinanden, snarere et Gode end et Onde. Orcanen renser Luften, Flytningen Byens Gaarde og Huse, mangt et Huus vilde blive til Snøde Præstegaard, hvis hele Jndbo maatte offres Vulcan, dersom det ved en velgiørende Flytning ikke halvaarligen eller aarligen renovere. des. Men, ligesom Orcanen, er ogsaa Flyttedagen, skiøndt en Lykke for det Hele, en Ulykke for den Enkelte. Forholdet imellem Eier og Leier har længe været meget beEnderligt. Saa mange Værter, saa mange Despoter. Ven titulaire Eier af den mindste faldefærdige Rønne, hvorat han neppe eiede en eneste Steen, indbildte sig længe, at han, efter Tykke, kunde, paa sin Maade, tyrannisere den stakkels Leier. Jngen Stormogol i Jndien; ingen Napoleon, de Franskes Keiser, Konge af Jtalien og Rhinforbundets Beskytter; ingen chinesisk Keiser, alle Kongers Konge, kunde indbilde sig meere paa sit umaalelige Rige, enden Mads Madsen eller Mikkel Hansen paa sin Hytte i Adel, eller Borgergaden. Man maatte skielve for disse smaa Despoter, som Tyrkerne for deres Paschaer. De fleste Leiere kunde kun betragte sig som Nomader, der, paa deres Dictatorer eller Værters tel est notre plaisir, hvert Halvaar maatte holde sig beredte til at bryde op med Pik og Par. Mange lavtænkende Huuseiere vidste alt for ved hvad Flytning, især med en talrig Familie, har at betyde og udøvede derfor deres Despotisme med des større Fræk"Ja, saa kan De flytte!" - vare de Tordenord, hvormed de truede Beboerne til at taale og inddrømme Alt, var det end nok saa urimeligt og ubilligt. Disse Tider ere, Himlen skee Tak, forbi. Paschaerne ere blevne, paa enkelte nær, til ret civiliserede Regenter, der ganske have met Slip paa machiavelske Grundsætninger. De anstille ikke meere inqvisitoriske Undersøgelser, naar Nogen vil er Værelser hos dem; de optage ikke meere Mandtalliste døer Familien; undersøge ikke meere, som Malthus, Overbefolkningens Skadelighed; betinge sig ikke mere honnette, stille og rolige Familier, eller endog, som Munkene paa Athosbierget, lutter ufrugtbare Væsener; men takke Gud for, at de kunne faae Nogen til at flytte ind i deres Værelser. Erfaringen har lært, at der kommer intet ud af, at lade dem staae ledige, for derved at tilpukke sig en urimelig Leie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Efter Aftensmaaltidet læste den værdige afdøde Biskop Pavels gjerne Noget i sin hyggelige Familiekreds. Aftenen før sin Død fortsatte han Læsningen i Werners "DiSøhne des Thals", og da han sluttede Scenen, som ender med disse Ord: Jch habe denne Herrlichket gesehen; Jett, Herr, las mich in Frieden fahren! lagde han Bogen betydningsfuldt fra sig, ligesom ahnende sin nærforestaaende Hiemgang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
J Anledning af, at i et Selskab omtaltes, at Doctor J. K. Høst havde i Statsvennen paatalt den i Litteratur=Tidenden indførte inhumane Skildring af vor elskværdige Digter, Menneskevennen Pram, blev en læg Mand, som havde kiendt og elsket Pram, saa opbragt, at han, i det han vilde give sin Harme Luft for en indtrædende Ven, fortalte sig i sin Jvrighed og kaldte Bladet: Maculatur=Tidenden, - Den almindelige Latter, denne Feiltagelse frembragte, stillede da Harmen for nogle Øieblikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
I Helsingøers Avis læses en hiertelig Taksigelse af Skipper H. P. Olsen, fra Moss, fordi da han var strandet ved Helsingøer, og accorderet med Færgelaugets Oldermand, for 100 Rbd. at hielpe Fartøiet af Grund og ind i Helsingøers Havn, hvilket de med meget besværligt Arbeide fuldbyrdede, saaledes som vel neppe torde ventes Hielp paa noget andet Sted, saavel ved deres ufortrødne Arbeide, som adskillige Redskabers Laan, men endog viste den Ædelmodighed at skiænke og eftergive ham, som strandet Mand, den accorderede Biergeløn 100 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Kiøbenhavns Publicum faaer i denne Tid sine Ører til drede af tvende Par Kunstsøstre Jomfruerne Clouis og Borgmann. Overhoved synes Hovedstaden i den senere Tid saa overvældet med Musik, at mangen ærlig Mand; vel maa sige: Sonate, hvad vil Du mig? Udaf Slaveriet er undløbet en ærlig Slave, som taler kun Fransk, og altsaa nok snart vil blive indfanget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Atter er en Person fundet druknet i Stadsgraven. Døde. Controlleur Nødeboe, 56 Aar. Jfr. A. M. C. Møller, 24 Aar; Mad. J. C. Erichsen, fød Wilhelmsen, 61 Aar; Jfr. B. Brorsen; Parykmager Bernhardt; Bygningskommissair Meyer, 38 Aar. Kleinsmed Schæbel, 71 Aar; Brændeviinsbrænder S. Jacobsen, 48 Aar; Alle i Kiøbenhavn. Mad. J.C. Just, fød Friedenreich, 80 Aar, i Stege paa Møen. Brændeviinsbrænder Mads Hansen, 53 Aar; Told- og Consumtionsbetient Th. P. Holm, 31 Aar, i Randers. Kiøbmand F. N. Dyrlund, 62 Aar, i Kiøge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Bekiendtgiørelser. Hiørnehuset af Graven og Muredbroe, der ligger godt for enhver Næring, for faa Aar siden er af nye opbygt, vel vedligeholdt og i lav Grundtaxt, er at faae tilkiøbs for en Mand, som kan betale noget tilstrækkeligt paa Kiøbesummen. Aprilheftet af Elmquists Læsefrugter, har jeg nylig faaet hidsendt fra Aarhuus. Det indeholder: April. - Pesten i Marseille. Novelle af Grevinde Genlis. - Billedet. - Biergmanden paa Kongsberg. - Klosterhaven i Rouen. - Mennesket kan forudbestemme sit Endeligt. - Spøgelset hos Pope. - Fragmenter af Fragmenter. - De trende Møder. - Vaarsang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Fremdeles modtages Subskription paa Værket hos Aalborg den 19de April 1822. Vogelius, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Et godt Leiested med Have paa Reberbanen ved No. 93 kan strax erholdes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Hvor nogle Hundrede Ærteriis kan bekommes, anviser Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Priiscourant. over de Vare, som paa Fattigvæsenets Arbeids=Anstalt i Skolegadens Fattighuus, falholdes af Forstand er Brønnum til vedtegnede Priser: Gulvteppetøi af forskellige Mynstre, 1 1/2 Alen bredt, 3 Mk. Alen. Fine Hestedækkener, af samme Størrelse som de Neumünsterske, 2 1/2 Alen lange og brede, 5 Rbd. 4 Mk. Parret. Damestøvler af Sælskind med Kantning, 2 Rbd. 4 Mk. Parret. Tintøi for Børn, i Æsker, paa omtrent 1/4 Pd., a 24 s. Stykket. Tobakspunge 2 Rbd. Dusinet. Læder Buxeseler 5 Mk. Parret. Tougværk til Digtning 1 Rbd. 2 Mk. pr. Lpd. Spaanæsker til Apothekerbrug, 6 Stkr. i enhver Sats, a 8 sk. Satsen. 4 Stkr. i enhver Sats, a 6 s. Salsen. Hørgarn No. 1, extra fiint, a 4 Mk. 12 s. pr. Pd. Dito No. 2, a 4 Mk. 4 s. pr. Pd. Blaargarn No. 1, a 2 Mk. 4 s. pr. Pd. Dito No. 2, a 2 Mk. pr. Pd. Laqverede Jettons i Glasæsker til Spilleborde, 4 Stkr. i enhver Sats, a 1 Rbd. 3 Mk. Satsen. Strygeklæder af forskellige Størrelser, a 3 Mk. Alen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
J Commissionen for Aalborg Kiøbsteds Fattigvæsen, den 27de Marts 1822. Jngstrup ved Kattesundsport i Aalborg har til Salg et lidet Partie Haugefrøe, som er oprigtig godt og ingenlunde forfalsket og sælges for det Halve, mod hvad det før har kostet. Han har ogsaa noget godt Frøe af dobbelte Nelliker at overlade, men det falder dyrt. Jngen vil fortryde at handle med ham. Meget tykt og godt norsk Kronglas kan faaes til billigste Priis hos Knachergaard, Glarmester, boende paa Hiørnet af Skomager= og Skolegaden i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Proclama. Jfølge udstædt Proklama indkaldes herved med tolv Ugers Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre hos Selveier Christen Jensen Holmen af Løkkenskiær i Furrebye Sogn, der har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sæbye den 11te April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Selveiergaardmand Søren Pedersens, af Nørretranders, i Fleskum Herred, Aalborg Amt, til Skifteterettens Behandling, som fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Plakaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe den 18de April 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i S. eiergaardmand Jens Gundersens, af Nørretranden i Fleskum Herred, Aalborg Amt til Skifterettens Behandlinsom fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Plakaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anm og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe den 18de April 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Gaardmand Christen Nielsen Stærk af Skjepgaard i Kiettrup Sogn, Vester Hanherred, Thisted Amt, opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Creditorerne i berørte Boe ere ved Proclama, som i Henstand læses ved Øster og Vester Hanherredernes Ret den Kongelige Lands Overret i Viborg, indkaldede med Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at an og beviisliggiøre deres Krav. At en Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir 13de Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 10, under h ken især Hovedposterne i de affattende Conditioner til de i Eiendommes Bortsalg vil vorde afhandler, bekiendtgiøres i ditorerne til behagelig Efterretning. Han-Herredernes Contoir i Kliim den 6te April 1822. Kjer, const. Herredsfoged.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Auctioner. Jfølge allernaadigst Høiesteretsdom og derefter passeret i cution og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Løverdagen den 4de Maj, 2den Gang Tirsdagen den 7de Maj, 3die Gang Tirsdagen den 14de Maj næstkommende om Formiddagen Kl. 10, opbuden til Salg følgende Eien me her i Byen: a) Skoemager Peder Christopher Krøghs Huus, staaende af 5 Fag Muur- og Bindingsværk med liggende Hauge og Jordlod, som er ansat for 2 1/2 Alb. Hartkorn. b) Skoemager Christian Skioldanns iboende Hu bestaaende af 14 Fag Muur- og Bindingsværk fornøden Gaardsrum. c) Fisker Jens Hansens iboende Huus, som er 7 1/2 Bindingsværk, og tilliggende Jordlod af HartkomSkpr. 1 Alb., samt Fierdeparten i en Fiskerbaad Seil og Tilbehør. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir hos Byen, og 3die Auction i de bortsælgende Steder, hvorved geledes auctioneres endeel Jndboe, bestaaende af Borde, Su Sengeklæder og Kiøkkenredskaber med mere. Sæbye den 18de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-22
Efter Vedkommendes Begiering vorder Onsdagen den Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet foretaget fentlig Auction paa Steenberg nordre Strand, Thisted Ar over Ladningen af den dersteds, uden levende Mennesker i drevne Hukkert Galease, bestaaende af 87 Stkr. saakalpommerske Bielker fra 8 til 19 Alen i Længden og 11 til Tommer i Qvadrat, og omtrent 150 Tylter Fyrreplanker, til 9 Alen i Længden, 6 Tommer i Breden og 2 1/2 Tomme Tykkelse, samt 2de Skibsankere m.v. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthave indbydes. Thisted den 8de April 1822. Lützhøft, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-24
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-24
London den 6te April. Adskillige anseete Handelshuse her i Staden, der drive handelig Handel paa Levanten, skulle have bestræbt sig for, Ministeriet for de udenrigske Anliggender at erholde nogenlunde bestemt Oplysning om, hvorlunde Sagerne staae Orienten, og de skulle have faaet det Svar, at de, som Tingene nu staae, have at anvende al mulig Forsigtighed og tage saadanne Forholdsregler, som om Krigen med det første skulde bryde ud.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-24
Adskillige engelske Agenter skulle, paa deres Flugt for Torterne til de joniske Øer, just ikke være blevne skaansomt behandlede af Autoritæterne her, og Rusland skal desaarsaa have beklaget sig for det engelske Ministerium.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-24
Moldauergrændsen, den 2den April. Da det bekræftes, at Tyrkerne stedse forstærke sig meer meer i Moldau, drager den anden russiske Armee ikke i Letten ved Winnicza, derimod rykker dens Reserve og det svære Artillerie derind. Hele det Sabanieffske Corps bliver for i Bessarabien. Overfeltherren drager alle sine øvrige iver Hæren - indtil Keiseren kommer.