Københavns Adresseavis, 1776-09-10
Om Ørentvisten er allerede forhen meldt. Nelliker, som staaer i Potter, ville have en god frugtbar og løs Jord, af hvis Tilberedelse nogle Blumister giøre en stor Hemmelighed. Mig er en dobbelt Maade bekiendt, først vil jeg melde om den, som jeg betiener mig af: Denne Jord bestaaer af naturlig Jord, af Giødning, og af Sand. I. Den naturlige Jord maae hverken være leragtig eller skiør, eller udtæret. Leeragtig Jord er stedse fast, den skiøre bliver fast ved Vanding, og begge trykker Rod derne for meget sammen; saa at Blomsteret forhindres i sin Vext, og frembringer slette Blomstere og slette Afleggere. Udtæret Jord kan ikke give Nelliken nogen Kraft, hvilket Giødningen allene heller ikke giør, fordi den ikke maa være geil. Følgelig er en god sort Jordden beste Finder man saadan god sort Jord enten i Haven, eller andensteds, saa kan man afstikke den øverste Grønsvær, thi denne har Græsset udtæret, saa at den heller ingen Kraft har. Derfor er den af Muldvarper, opkastede Jord den beste, fordi den er blevet oprodet af det Underste af Jorden. I. Giødningen maae ikke være hidsig, og heller ikke frisk, Heste= og Faare=Møg kan derfor ikke bruges til Nelliker, saafremt den i det mindste ikke er fem Aar gammel. Kor Møg er best, naar den er tre eller fire Aar gammel og bleven til Jord. For at befordre dette, blander jeg Giødningen med omtrent en fierdedeel Træjord, vander det flittig om Sommeren, og graver det stedse om, indtil det gandske er blevet til Jord, og kan sældes igiennem et fiint Sold; saa er det godt I. Sanden maae hverken være for fiin eller for grov Er den for fiin, saa blander den sig for nøye med Jorden, og giør den fast, da den dog skulde giøre den løs og varme den. Er den for grov, saa kan man let forsee sig, og give Relliken for megen Sand, hvorved Jorden bliver for hidsig. 1. Disse tre Ingredientzer sældes hver for sig igiennem et Sold, som hverken er for fiint eller for grovt, saa at Klumper, Stene og deslige kommer derfra. Derpaa tager man to Potter fulde af Jorden, en Potte fuld af Giødningen, og en Potte fuld Sand, og blander det vel iblant hinanden. Det andet Slags Jord er langt møysommeligere at tilberede, men ogsaa ulige bedre, efterdi den meget formerer Blomsternes Størrelse. Man graver nemlig et Hull til Heste= et til Faare= et til Kor= og et til Menneske=Skarn, følgelig naar Giødningen skal være tre Aar gammel, tolv Huller. Naar nu denne Giødning er bleven til Jord, tager man fire lige store Dele Giødning af de fire Huller, og lader den tærske med Pleyle. Dertil tager man endnu engang saa meget naturlig Jord, og lader den ligeledes tærske. Naar den er brav torsken, tager man et fiint Sold og sigter det igiennem, kommer saa til to Potter fulde af Jord en Potte fuld af Giødning, og en Potte fuld af Sand, og fylder Potterne dermed paa den Maade, som forhen er meldt. Dette giør den fortreffeligste Virkning; kun at det er saa vidtløftigtigt og møysommeligt. Derfor er jeg stedse blevet ved det første Slags Jord. Middel at bevare Eg, brugelig i Skotland. Eggene lægges 1 a 2 Minuter i kaagende Vand. Derved bliver det hvide ligesom en Hinde, der afholder Luften fra Eggeblomme, hvorved ellers Forraadnelsen foraarsages. Om Behandlingsmaaden at indkoge den raae Humle til en tyk Masse, for siden at bruge samme til Brygning. (Af det Hannoverske Magazin.) Den Vanskelighed, at oplegge Humlen i stor Mængde, naar man vil indkiøbe den i Forraad paa den Tid den er i let Priis, ikke allene fordi dertil udfordres stor Plads, men endog for at kunne conservere samme vel, har givet Anledning til at tænke paa, hvorledes man kunde forvare den i et lidet Rum, paa den Maade som skeer med Bouillonkager, og sligt er ved Udkogning lykkelig blevet tilveyebragt. Den Humle, som er kogt til behørig Stivhed eller Consistentz, er ligesaa god som den ukogte, siden det virkelig ikke er Bladene og Stilkene, men det paa de første liggende Støv og Frøesæd, som er det væsentlige Gode, og Smagelige ved Humlen, hvilket, som Smagen og Farven viser, kan altsammen blive udtrakt ved Kogningen; kun at man ved Extractens Tilberedning nøye lagttager de til Slutning meddeelte Erindringer. Den ringe Bekostning paa Brænde til at koge Humlen, kan slet ikke sættes i nogen Ligning med den anden Vanskelighed, at forvare store Qvantiteter i Knopper for Fugtighed, for Muus, for Jld og for Uddunstning, da 60 Dresdener Skiepper Humle kan udkoges i store Kiedeler, med en eneste Favn Brænde, og man kan bruge enhver Kobber=Brygger= eller anden Kiedel dertil, Naar nu det te kan skee paa samme Sted, hvor Humlen bliver kjøbt, saa er dens Transport i en liden Casse ogsaa meget fordeelagtig i Henseende til Fugtigheden, som er saa farlig for Humlen. Man kan uden Umag og stor Bekostning bringe denne kogte Masse til den behørige Fasthed i Bager Ovne, efterat Brødet er udtaget, eller i Frugt=Tørkningsflager, eller paa andre varme Steder, med samme efter Vegten og efter Behag giøre Øllet sød re eller bittrere. hvilket ved Humlens sædvanlige Brug ikke altid kan passes saa nøye; ikke at tale om, at Humlens Kogning i særdeles Kiedle, eller med Øllet selv, er altid mange Vanske ligheder underkastet, og at Kraften, naar man koger en stor Mængde Humle og paa eengang for sig selv, bliver meget fuldkommere udkogt, end naar samme ikkun løselig udkoges i Øllet. Der bliver ingen Tvivl tilovers, at denne Masse holder sig længere ved Kræfter, end Humlen selv, da den sidste, som bekiendt er, taber hvert Aar noget af Kræfterne, og ofte efter nogle Aars Forløb bliver gandske ubrugelig, omendskiønt ingen Umag er bleven svaret paa dens Bevarelse. Skulde dette occonomiske Forsøg finde bifald, saa kunde der for den tilkommende Tid svares noget anseeligt, 4 Henseende til den kostbare Transport; det vilde give enhver, som har ikkun liden Plads til at forvare Humle, paa, Leylighed til at føre sig de lette Humlepriser til Nytte, ved at indkiøbe sig Forraad til mange Aar, uden at frygte for noget tilkommende Forliis, og saadan en skulde da ey være nødt til, naar Prisen steeg, at betale Humlen saa dyr, som ofte skeer. Paa denne Maade kunde det skee, at Øllet hvert Aar kunde blive lige got og i eens Priis, for saavidt Humlens Priis kommer derved i Betragtning.