JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Til Aarhuus er nyelig ankommen fra TrundhiemaF. K. D. feede Høst Sild, som kan bekommes for billig Prihos Frans Henrichsen Kruuse. Aarhuus, den 9de Decbr. 177 Iblant det alvorligste jeg greb til strax efter at Stiftets høye, svrighed havde befalet mig at beopagte Magistrat Embedet her i riderichstad, var at erlange fra Borgemester Niemans forladt boe de Papirer der kunde give Oplysning om Aarsagen til adskillise usluttede Skifters Henstand; af disse forefandt jeg, at det efter sen herpaa Stedet for længst afdøde Raadmand Michael Dalforph begyndte Skifte, har haft betydelig Sammenhæng med en seel andre (nu næsten afgjorte) Stervboer, hvorfor jeg med fæ mage har ved holdte Sessioner uddraget det virkelige, og endelig sommen faa vidt, at Skiftet til endelig Slutning kunde optages, hafremt jeg vidste at Arvingerne ikke til Stervboets Bedste havde noget at erindre; men da jeg deels til Hemmel for mig og deels Anledning Sønnen Hr. Hans Daldorphs Skrivelse finder lovforbarligst at advertere Arvingerne herom, førend Slutning skeer saa bliver herved offentlig indkaldet alle de som til Arvs Tagelse er berettiget udsbemelte Raadmand Daldorphs Stervboe, at mælde sig hos mig Byefoged Sigersted udi Frederichstad, inden næstkommende 13de Mart. 1775, da Skiftet i alle Deele bringes til Afgiørelse og Slutning; enhver behager derfor enten selv eller ved fuldmægtig at møde, da intet kal forhandles uden lovmedholdige og enhvers Rets Nydelse efter Stervboets smaa Omstændigheder. Friderichstad, den 10de Decembr. 1774. Kiøb- og Handelsmanden Jens Jørgensen Wielsgaard herpaa Stædet, er sidstleden 4de Septbr. ved Døden afgangen; over hans Efterladte løse og faste Effecter er allerede holdt Auction og Skiftet under vedbørlig Behandling; thi indkaldes herved alle de, som biten har at fordre eller betale udi bemelte Stervboe, at møde in sen Tid Norske Lov ommælder 5te B 13de Capit. 27de Art. hos dig Byefoged Sigersted, som constitueret Magistrat og Skifteforvalter, med udfordrende Rigtighed; ligeledes betydes Arvinserne at mælde sig inden den i Lovens 5 B. 2 Cap. 4 Art. foreskrevne stid, for at iagttage hvad de eragter fornøden, da de alle skal ikke bile paa at blive deelagtig i lovlig Behandlings Maade. Frideschstad, den 10de Decbr. 1774. Sogne=Præsten til Drangedals Præstegield Hr. Christensiis er den 17de Septbr. a. c. ved Døden afgangen, uden at have sterladt sig Livs=Arvinger, og hans efterladte Boe er, efter forestaaende Forsegling, ved paafølgende Registering og Vurdering taEt under Behandling; thi indkaldes herved saa vel den sal. Mands Arvinger, hvoraf ingen sig her opholder, saa vel som Boets Credi Debitorer, at møde eller møde lade inden den i Loven foreskrevne lid, og i sær vilde de, som noget haver at fordre, indlevere sine stegninger hos mig Provst Monrad paa Gierpen Præstegaard ved scheen, da enhver for sit retmæssige og beviislige Krav kan vente Hyagtig Betaling. Gierpen Præstegaard, den 29de Novembr. Johan F. Monrad.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Da Skifte=Samling er berammet at holdes næstkommende 4de Februar. 1775, paa Molands Præstegaard i Øvre Tellemar, en, efter forrige Sogne=Præst afg. Hr. Ditlev Luth og ligeledes døde Hustrue Claudine Maria Winther, som begge indeværende har, den første den 20de Junii og den sidste næstafvigte 22de Mai te døde og have efterladt sig 7 umyndige Børn, hvis fødde Værger br. Major Rothe og Hr. Rect. Winther, enten selv eller ved lovlig fuldmagt ville til fornævnte Tid indfinde sig i Stervboet, de Umynsiges Partes ved Skiftet, som deres Værger, at iagttage; til samt de Tid og Sted indkaldes alle fornævnte Stervboes Credi og Debitorer at møde, de første deres Fordringer paa lovlig Maade at suitimere og de sidste at betale deres til Stervboet skyldige Gield, da enhver skal vederfares den Ret Lov og Forordninger tilholder. Skornæs Præstegaard i Sillejord, den 25de Novbr. 1774. Hans Mill.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Provst over Dyre Titmariens Provstie. Da os er til Hænde kommen Hans Kongel Maria maa digste Befaling af 4de hujus, at vi som Commissarier skal forslage og behandle Skiftet efter den i Aaret 1773 paa Gaarden Tolland. i Aaseralds Sogn ved Døden afgangne Ole Olsen, og denne Ste formedelst en mellem Skifte=Forvalterne Byefoged Thanlow i Arendahl og Sorenskriveren Tobersen i Vestre Raabendelangen opkommen Jurisdictions Tvistighed paa andet Aar har henstaaer, til Arvingers og Creditorers Skade; saa det 2 i Saragtning heraf, og for at bringe dette Skifte til en saa hastig Endskab, som mueligter, herved 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender indkalder dette Stervboets samtlige Arvinger, at de for os udi Commissionen, som med Arvingernes Samtykke tager sin Begyndelse udi mit Raadmand Niderøsis Huus i Christiansand. den 30te Decbr. om Eftermiddagen Kl 2 Stal førstkommende, møder eller møde lader, med sig bringende det, hvormed de atter saa Arve=Ret at kunde legitimere; og som man ikke paa aller, at lode Herrer Thaulow og Toblesen inden den Tid til os af hvad Documenter og Papirer enhver af dem haver Hænde dens Stervboe, vedkommende; saa foer vi os derefter i Stand til, paa en ganske føye Tid, at kunde bringe dette Skifte til fuldkommen Endskab med mindre nogen sær Vidtløftighed derved skulle bindes; thi indvarsles tillige at møde til forbemelte Tid og Sted saavel Stervboets Debi, som Creditorer, de første at vedgaaer hvad det dette Boe retmæssig findes skyldige og de sidste at frembringe saa antagelig Legitimation for deres Krav, som koren efter død Mand foreskriver. Christiansand, den 18de Novbr. 1774. J. Aretander. O. Videres.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Da Hans Kongel. Majest ved allernaadigst Restrigt af 178. Junii a. c. haver befalet mig, i afg. Ober=Anditeur kiønhardts Sted, som Executor Testamenti, at slatte Skiftet efter den ved det Slesvigske gevordne Infanterie Regimente forhen stande og for nogle Aar siden ved Døden afgangne tientenant Bondeche, saa bliver de Herrer Skifte=Commissarier og Arvinger i afg. Ober Auditeur Leonbardts Stervboe, Desuletirespective testamentarie, ske Arvinger med Curatores og Værger, saavel som Hr. ProvstræBendeche paa Hedemarchen, herved indkaldede 3de Postdag Sen hinanden, at møde eller møde lade hos mig paa Gaarden Stemad i Rachestad Sogn den 18de Januar. 1775, med fornødne Oplysninger, Rigtigheder og Paastande til bemeldte Skiftes endeengeSlutning, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Testammer. tet. Gielstad pr. Frederichshald, den 19de Novbr. 1773. d. Basse.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Sorenskriver udi Facelad Forre.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Byefogden i Laurvig Børns Strøm lader 2de Boldater, hinanden saa vel i de Altonarke som Kiøbenhavns Tidender & kiendtgjøre, at forrige Apotheqver der i Byen Andreas berg og Hustrue Syrina Jona Datter Juel ere ved Døden afgangne med Anmodning til Debi= og Creditorer, at indfinde sig for StakeRetten, de første med Betaling jo før jo heler, og de sidstmed forgyldige Beviser for deres Fordringer, inden saadan Tid en Norske Lov foreskriver, da enhver der vente at vederfares hvad det og Billighed tilsiger : tillige kundgiøres, at Stervboe Gaarden, bestaaende af 11 store og smaa Værelser, broder 3 Stkr. Jena. Kakkelovne, og under Hovedbygningen findes en Brandre og 3de andre Kieldere, foruden fornøden Bryggerhuus, Boeder, Heste og Koe Stald, saa vel som det vel indrettede Apotheqve med Privilegium ved offentlig Auction i Stervboe Huset den 17de Februar. næstanstundende 1775. vorder opraabt og solgt, om antagelig Bud skeer; thi behager Lysthavende sig at indfinde. Laurvig, den 4de Novbr. 1774.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Bye ogden i Laurvigen Børre Strøm lader herved 3de Post Dage efter hinanden bekiendtgiøre, at forrige Kongel Controlleur her paa Stædet Jens Mangaard, er ved Døden afgangen, og indkalde hans efterladte Arvinger saavel som Debi= og Creditorer, at møde i Skifte=Retten her i Laurvigen, nemlig Arvinger og Credidrer med erfordrende Beviisligheder, inden den Tid Norske Lov fastsætter og Debitorerne med Betaling jo før jo heller. Laurvig, den 4de Novbr. 1774.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Da der imellem mig Undertegnede og min ved Døden afgangne Hustrue Birgithe Jacobsdatter, ne de Lampe, er oprettet og Kongel. allernaadigst confirmeret et Testamente, i hvis Følge den Afdødes Arvinger skulle nyde 120 Slettedaler hvilke hendes Arvinger deels i Bergen og deels udi Tronhiem sig skal opholde; Saa lader jeg hermed udi de Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hinanden min bemeldte Hustrues Dødsfald bekiendtgiøre, og til lige indkalde hendes samtlige Arvinger ved dette Avertissement, at møde eller møde lade udi lovlig Tid paa min beboende GaardStrudshavn, udi Nordhords Fogderie, en halv Miil fra Berger, beliggende, for at modtage deres Andeel efter Loven af forommelte Testamente mod lovlig Askald og Qvitering. J hvis Mangel da Vedkommende faaer tilskrive sig selv den Skade, de maatte tage for Hiemgield. Strudshavns Gaard, den 14de Nov. 1774. Claus Lampe.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Herved bekiendtgiøres 3 Postdage efter hinanden udi disse Tidender, at Skiftet efter de paa Strømsøe afdøde Ægtefolk Haus Jacob Priebst og Hustrue Jngeborg Meyer, bliver af os som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier foretaget, og om muelig sluttede den den 18de Mai førstkommende, udi Madame sal. Johan Gottfried Priebstes Huus paa bemeldte Strømsøe i Drammen, hvorfore ut ogsaa herved, foruden udi det, til de vedbørlige Retter udstædde Proclama, indkalder at møde for Skifte=Retten, berørte Tid og Sted Arvingerne, selv, eller ved deres lovlige Befuldmægtigede, med de deraf værende Umyndiges nærmeste fødde Værger, saa og Boets Debi= og Creditorer, de første for at betale deres Gield, og de sidste lovlig at legitimere deres Krav, da enhver skal nyde god Justice. Bragnæs, den 24de Octbr. 1774. Christopher Thorne. Epbraim Weinsten.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Stervboet efter Provsten Bastian Engelbart, forrige SognePræst til Froens Præstegield i Guldbrandsdalen udi Aggershuus. Stift, er den 31te August. b. a. efter foregaaende Forsegling af Stervboets Breve og Documenter) taget under Skifte=Rettens Behandling, ved Registration og derpaa fulgte Auction; men, som dette Stervboe er behæftet med stor Gield og Vidtløftighed, og derfor entaaler ordentlig Proclama, saa bliver herved 3de gange efter hinanden i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidende, indkaldede Credi= og Debitorer ; de første for at legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield; og, i hvor vel endnu en unist, om nogen Arvefter Boets Tilstand kan forventes, indkaldes dog Arningerne med fødde Værger, at de inden den i Loven foreskrevne Tid anmælder sig. Ringeboe Præstegaard, dem 31te Octobr. 1774. Sigward Friis Jrgens, Provst i Guldbrandsdalen og Sogne Præst til RinneboeArnt Jonsen, Graver ved Domkirken i Tronhiem, hans Histrue Karen Knudsdatter er nyeligen ved Døden afgaaen, og Stervboet taget under lovlig Behandling til lovligt Skifte; men som Boets Tilstander taaler at bekoste ordentligt Proclama, indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden dette Stervboets Arvinger, Creditorer og Debitorer at anmelde for mig, og bevise deres Fordringer, saa og at betale Gield. Tronhiem, den 7de Novb 1774. O. Jrgens.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Da Apotheqver Hans Wolner her i Scheen sidstleden 2de Septbr. ved Døden er afgaaet, og Stervboet strax ved mig, som Stedets Byefoged og Skifte Forvalter, taget under Behandlitil et lovligt Arve Skifte; saa er det jeg herved, foruden forheudstædte lovlig Proclama, finder fornøden i de Kiøbenhavns Danske og Tydske Tidender 3 gange efter hinanden at bekiendtgjort bemeldte Apotheqver Hans Wølners dødelige Afgang, paa det en hver Vedkommende, saavel Stervboets Credi som Debitorer, sig kunde indfinde forinden den i Loven forskrevne Tid, de først for at legitimere deres Fordringer, og de sidste for at afbetale hva de til Boes kunde være pligtige, da enhver skal vederfares hviReter. Scheen, den 16de October 1774. Jacob G. Tønder, Byefoged og Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Ved Boets Registering og Vurdering, efter den her i Ege sund, i Stavanger Amt, uden Livs=Arvinger afdøde Mestersing. Svend Olsen, blev berettet, at hans Moder Karen sal Ole Svensens, som hans eneste Arving var boende paa Barchemod ud Tronhiems Stift; men omendskiønt hende fra mig, som SkifteForvalter, ved Skrivelse under 22de Januar. dette Aar er indberettet denne hendes Søns Død, saa er derpaa dog intet Svar in løben; thi giøres 3de gange udi de Kiøbenhavnske Tidender bekiendt bemelte Mestersmed Svend Olsens Død, hvorhos og tillig hans Moder Karen sal. Ole Svendsens saavel som hans Sødsker de eller deres Deseendentere, om nogen af dem ere til, eller hven deres Sted bliver hans nærmeste Arvinger, vorder indfaldet, inden lovlig Tid at møde, deres Arve=Ret at legitimere, da de og Boets ringe Tilstand kan faar nærmere Underretning. Egersunden 15de Octobr. 1774. H. Weyer.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Udi Øvred Bye ved Søllerød paa Kiøbenhavns Amt i Sochlunds Herred, en sidstleden 21de Novbr. ved Døden afgaaet Skoleholder Hans Engelbretsen Skaar, ugift og uden at efterlade sit Livs=Arvinger, strax efter Dødsfaldet er Stervboet taget under lovlig Skifte=Behandling, men befunden saa ringe, at det neppe vil blive tilstrækkelig til Gieldens Afbetaling, ey heller formaae noget ordentlig Proclama at bekoste, og da man af nogle i Stervboet forefundene Papirer har fornummet, at fornævnte Afdøde skal være født Vaage Præstegield i Gulbrandsdalem under Aggershuus Stift i Norge, og der have haft en Broder navnlig Simon og et Søster navnlig Anne Engelbrets Datter, saa bliver de og alle den Afdødes retmæssige Arvinger, saa vel som Credi og Debitore, herved 3de Postdage efter hinanden indkaldede, at mælde sig inden den i Loven foreskrenne Tid hos Skifte=Forvalteren. Kiøbenhavn J. Hvid, den 16de Decbr. 1774.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
Stifts Provst i Sielland, Provst i Sochlunds Herred og Sogne Præst til Fru Kirke i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
NB. Arvinger og Creditorer udi afg. Tieneste Pige Anne Sophie Elmers Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commissiode første deres Arve Ret, og de sidste deres Fordringer lovligen at legitimere og beviisliggiøre, da enhver af dem skal vederfares R. efter Loven.
Berlingske Tidende, 1774-12-23
NB. De som maatte have noget at fordre efter afg. Canets=Coureer Mads Pedersen, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmælde og beviisliggiøre, de dem efter Kravets Natur og Boens Tilstand skal vederfares Re efter Loven.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Constantinopel, den 3die November. Den 20de October har Hr. Borneman, Kongelig Dansk Agent, og den 22de tjusd. den Venetianske Bailo, som overlordentlig Ambassadeur, havt Audience hos Storviziren, samt den sidste den 25de Oct. hos Storsultanen selv. Porten har derpaa sendt bemeldte Ambassadeur et Compagnie Janitschaster, som, saa længe Ambassaden vedvarer, skal have Vag for Hs. Excellences Hotel.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Livorne, den 30te November. J Løverdags ankom her paa Rheden en Escadre af 6 Russiske Krigskibe, under Contre=Admiral Greegs Commando, fra Archipelago.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Edenburg, den 29de November. Efter at den deputerte Sherif i dette Grædskab har ladet undersøge Kornpriserne, saa har han fundet, at Priserne paa alle Slags, undtagen Havre, ere saa lave, at Udførsel efter den sidste Parlements=Acts Forordning kan have Sted.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Carthagena, den 5te November. Her blive endnu udrustede 1 Krigskib paa 70 Kanoner, 2 Fregatter og 2 Chebequer, hvilke, som man troer, ere bestemte til, at bringe Tropper og andre Krigs-Fornødenheder, de Africanske Fæstninger.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Rom, den 30te November. Den 28de huj. ankom Hs. Høyfyrstelige Durchl. Churhristen af Pfalz ber, og steeg af i sin Ministers Hr. Antienballads. Hs. Durchl. modtog strax Besøg af den Romerske deel og de fremmede Ministre. Høystsamme blev og af det ellige Collegio overleveret de sædvanlige Foræringer. Han nu beskæftiget med at besee de her værende Antiquiteter, og høre Mærkværdigheder. - J Conclave skal Uenighed mellem Cardinalerne stedse mere tiltage end aftage, fornembelig ere de fleste imod Cardinalerne fra de Bourbonske Hoffer som disse ikke vil tilstæde Pare=Valget anderledes end med tilkaar. Førend følgende 3 Poster ere bragte i Rigtighed, 4de Petri Stoel neppe blive besat, 1) skal Cardinalerne un skrive, at de fuldkommen bifalde Jesuiter Ordenens Ophvelse. 2) Skal Undersøgninger i Henseende til Pave Clemens den 14des Død igien paa det skarpeste foretages, for, saafremt denne store og værdige Pave, som mange endnu troe, virkelig er bleven forgivet, da at udfinde og opdage GierningsMændene og Stifterne til saa ugudelig en Gierning. 3) Skal Processen mod Jesuiterne paa Engelsburg bringes til Ende, og forfares mod de Skyldige efter al Strænghed. Otte og tyve Cardinaler have hidindtil vægret sig at samtykke i JesuiterOrdenens Ophævelse.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Paris, den 9de December. I Dag skal holdes en Forsamling af alle Kamre, til hvilken Parlementet har ladet indbyde Printserne og Pairs, og i hvilken Grunden og Formen af den den 12te Novbr. holdte Lit de Justice skal undersøges. Men man tviler paa, om Kongen vil tillade Printserne og Pairs at bivaane denne Forsamling. Nyelig sendte det store Raad en Deputation til Kongen, for at giøre Hs. M. Forestillinger over Vilkaarene og Formen af dette Raads Jgienoprettelse. Kongen gav derpaa følgende Svar: Det forundrer mig, at, da J vide min Villie, og jeg i min Lit de Justice har givet Eder samme at forstaae, det første Skrit, som J giøre, gaaer ud paa at sætte Eder mod min Villie. Jeg forlanger Lydighed, og først da, naar J nøye have efterkommet det i Henseende til Eder udgangne Edict, skal jeg kunde overvede Eders Ansøgning. Dagen derpaa besluttede det store Raade med en fuldkommen Tillid paa Hs. Msts. Naade at efterkomme Kongens Befalinger.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
J Forgaars have de anklagte Medlemmer i den Gothiske tage i mit Folks sandt Fordeele. Hof Ret begyndt med at lade oplæse deres Forsvar for det samlede Raad og i Hs. Majestæts Kongens Nærværelse, hvormed i Gaar og i Dag er fortfaret. Tiden, og denne høyeste Rets viseste Dom skal vise, hvorvidt disse Medlemmer ere strafskyldige, eller ikke, dog vil denne Dom, deels formedelst tilstundende Ferier, og deels formedelst den endnu forestaaende Oplæsning af de dem paalagte Oplysninger, ikke blive afsagt førend i næstkommende Aar. - Hs. Majestæt har allernaadigst behaget, for denne gang at eftergive en vis Contribution, som under Navn af Kronnings Skat blev betalt, af hvilken i Kraft af de forrige Forfatninger endog Konerne maatte betal den tredie Deel af det, som deres Mænd betalte, hvilke Peng af Landshøvidsmændene blev indfordret.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Amsterdom, den 13de December. J Følge vore Efterretninger fra Spanien, ere der ved Hof set alle Tanker til nogen anden Krig reent bortfaldne, siden den Tid samme har faaet Krig med Keiseren af Marocco Man skatterer den Maroccanske Keisers Landmagt paa 80000 Mand, som alle skal være ligesaavel øvede, som Spanierne.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Fra Østerrig, den 30te November. J den Wienske Forstad, kaldet Bolzau, er hos en Emalleur en Kaarde i Arbeyde, som skal komme til at koste 10000 Gylden. Hvem der skal bære samme, vides endnu ikke. -
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Efter de bekiendtgjorte nye Told=Indretninger er det nu tillad at indføre mange fremmede Vahre mod en billig ringe Told Samme bestaae meestendeels af Nürnberger Manufacturvahre. Naar Forpagtnings Contracterne med adskillige inden landske Fabriquer ere udløbne, skal Jndførsel af flere Artikle Presburg, den 26de November.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
J disse Dage ere Hertugerne af Mecklenborg og Hildburtillades. hansen, tilligemed den Modenesiske Gesandt, her ankommen men de have efter et kort Ophold igien begivet sig til Wien.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Wien, den 3die December. J de Keiserlige Arvelande er Tobakken paa nye bortso patet paa 10 Aar, og Entrepreneurerne betale aarlig til det Kaserlige Skatkammer 1 Million, 625000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Fra Mayn, den 5te December. Følgende besynderlige Tildragelse berettes at være tilforladlig: En vis Officeer begav sig til Wien, i det Haab deres giøre en bedre Lykke. Men han bedrog sig i sit Haab, og har Børses Aftagelse nødte ham til at forlade sit Giæstgiver=Huus og tage sit Qvarteer i et gemeent Vertshuus. Her maat han og Tid efter anden sælge det lidet, som han endnu have for allene at kunde leve kummerlig. Da alting var borte, in fandt sig Fortvivlelse hos ham. Formedelst samme udvahan, til at redde sig, følgende Middel. Det var kort føre den Tyrkiske Gesandts Afreise. Han skrev, da han ikke re kunde gaae ud, til denne Gesandt i det Franske Sprog at han havde i Sinde at reyse med ham, og blive en Ty naar han i Tyrkiet kunde forskaffe ham et Embede, hvorved be kunde finde sin Underholdning." Dette Brev leverte hans Stads Posten, og anbefalede det paa beste Maade til vel blive besørget. Men saadant foraarsagede Mistanke, . formodede, at Brevet angik Stats Sager. Det blev al aabnet, og Skribenten selv blev derpaa tilspurt derom. H tilstod strax, at han havde skrevet det, og anførte til sin Udskyldning følgende: "Min Stand og mit Hierte tillode af hverken at betie eller stiæle. Jeg havde altsaa intet andet giøre, end enten at beholde en Christens Navn, og blive en Skielm, eller at forblive en ærlig Mand, og blive en Tyrk. Sagen kom videre, og denne Mand blev anviist en Pension, samt givet Erspectance paa et Embede. Derefter blev han og overbeviist om, at Christendommens Fornægtelse er libesaavel, og endnu mere en afskyelig Last, end enhver anden kast, og at om man end derved undgik Galgen, fulgte dog hist derpaa Vanære, ja Sallighedens Forliis. Denne Penhonist har, som man forsikrer, aflagt den oprigtigste Bekiendelse, at saadant er Sandhed, og at han forhen havde tænkt salsk, hvortil hans Nod allene havde bragt ham.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Frankfurt am Mayn, den 10de December. Her giøres det Spørsmaal. Naar Cardinals Collegium ved Pavevallet ikke kan blive enig, hvem der da skal give Udfaldet derpaa. Jblant andre Publicister, som ere af eens Meening, skriver Rigs Hofraad Multzer: J Fald Cardinalernes Stemmer paa ingen Maade kan forenes, da kan og smaae Keiseren, paa det at Kirken ikke længere skal undvære en øverste Biskop, øve derved sit Oberdommerlige Embede. Men man troer, at det hellige Collegium skal vogte sig for, at lade der komme saa vidt.
Berlingske Tidende, 1774-12-26
Warschau, den 7de December. Fra Cracau meldes, at ikke langt fra samme Stad befinder sig en Commando Preusser, som skal være nogle 1000 Mand stærk, og føre Kanoner med sig. Breve fra Limberg berette, at mange Personer begive sig bort fra den nu værende Østerrig 1ste Pohlske Andeel, saasom de ikke kan svare de nye Afgifter. I Deelegationen er nu besluttet, at Republiken skal tage paa sig 7 Millioner af den Kongelige Gield, og der meenes, at man næstkommende Aar vil begynde at betale samme. - Det stedsevarende Conseils Indretning er nu færdig, og der feyler nu intet videre, end at dets Bekræftelse foretages paa Rigsdagen. De dertil bestemte Pensioner og andre Udgifter beløbe sig til 1 Million og 698000 Pohlske Gylden. Delegationen har udnævnt den hidtil værende Skatte Casserer Hr. Rudnicki, formedelst hans Fortienester til Republikens bestandige Casserer. Bemeldte Delegation har og besluttet, at udsætte sine Sessioner fra den 14de hujus til den 23de Januarii tilkommende Aar. - Russerne ere endnu i Moldau, men de skal den 21de huj. passere Niesteren, og 40000 Mand skal for det første blive i Pohlen, men 4000 komme til at staae omkring ved Warschau.