JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1791-10-24
Pro Memoria. Det Kongelige Rentekammer, som efter dertil given Anledning fra Cancelliet har corresponderet med det Kongelige General Postamt om Porto-Friehed for den Brevvexling, som Oberformynderne i Aalborgs, Viborg, Tronhiems og Christiansands Stifter, paa Grund af Reskripterne under 25 Juul. 1788 og 10 Julii 1789 nødsages at fore med Finants=Kasse Directionen angaaende umyndige Midlers Modtagelse i den Kongelige Kasse, har nu tilskrevet Caucelliet, at fornævnte General Postamt, under 3die f. M. har tilmeldet Kammeret, at der ikke kan være noget imod, at saadan Oberformy idernes Brevvexling med Finants Kasse=Directionen gaaer portofrie, med Paategning: Sager Kongelig Tieneste angaaende. Man skulde altsaa tienstligst anmode Hr. Kammerherre og Deres Høiærværdighed behageligen at ville derom meddeele Vedkommende den fornødne Efterretning. Det Kongelige Dønske Cancellie den 8 Octbr. 1791. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Niels Sehestedt Biskop Doctor Theologie Hr. Peder Jacobsen Tetens.
Viborger Samler, 1791-10-24
Landstinget. Onsdagen den 12te October 1791. Blev afsagt følgende Domme, hvoraf Slutningerne lyde saaledes: No. 1. Niels Jørgensen og Niels Jensen af Colding mod Provst Wolquartz sammesteds. Thi kiendes hermed for Ret: at Hiemtings Dommen i denne Sag, givet paa Colding Byeting den 18de August 1790 af Sættedommeren Hr. Justitsraad Junghaand, bør som vel grundet, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landstinget bortfalde, da Citanten har havt fri Procurator og Beneficium paupertatis.
Viborger Samler, 1791-10-24
No. 2. Hr. Kammerherre og Landsdommer Schinkel til Hald, contra endeel af Wranum Byes Beboere. Hvorfor efter denne Sag befundne Beskaffenhed hermed kiendes for Ret: at Hr. Landvæsens Commissair Raadmand, og Herredsfoged Tolstrup tilligemed de indstevnte WranumByes Beboere i denne Sag ganske friefindes for Hr. Kommerherre Schinkels Ti tale; men Processens Omkostninger ophæves, eftersom Jndstevnte formedelst havende Beneficium paupettatis og frie Procurator ikke derved har havt nogen Udgivt eller Omkostning.
Viborger Samler, 1791-10-24
Aarhuus den 12te October. Blev i Domkirken holden det sædvanlige Efteraars Landemode, hvorved vare tilstæde, foruden Hans Excellence He Geheimeraad Høegh Guldberg og Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Janson, de fleste af Stiftets Provster. For Landemadet prædikede Provsten over Opsild Herred Hr. Balvig over Texten Joh. Aab. 3. v. 15 og 16 Odense den 14de October.
Viborger Samler, 1791-10-24
J Ellested Sogn Lindeschou Bye her i Fyen er Theode rus Laursens Hustrue bleven forløst den 2den October med en Søn, den 3die October med een Søn, og den 4de Octob med een Søn og en Datter, som alle 4re den Tid levede, Moderen døde et par Timer efter den sidste Forløsning, men endnu et eller 2 levende Børn uforløst.
Viborger Samler, 1791-10-24
(Af udenlandske Aviser fra Kbhvn.) Den Matros, som sidstl. meldtes om at have begaaet firefold Mord, og var bragt til Kiøbenhavn for der at aflives, skulde have været rettet den 4de Octbr., har indgivet et Forslag, hvorledes man kan seile uden Vind og lige imod Vinden. Dette Forslag er allerede i hans Fængsel bleven undersøgt af tvende Kammerherrer, Commandeur Vinterfeld, og Commandeur=Capitain Stibolt, og under samme skal nu nedsættes en Commission. Jmidlertid bliver Deelinqventens Henrettelse udsat til videre.
Viborger Samler, 1791-10-24
Nyeheder.
Viborger Samler, 1791-10-24
Ved Auction blev Heignet Hovedgaard og Gods solgt til Hr. Byefoged Selmer i Skive og Forpagter Jacobsen paa Heignet for 30,000 Rdlr.
Viborger Samler, 1791-10-24
Ligeledes skal Skivehuus være solgt til Hr. Justitsraad Lange til Eskier for 40, 150 Rdlr.
Viborger Samler, 1791-10-24
Ved 4de Auction blev Nørtorp den 1ste October bortsolgt saaledes: Nørtorp Hovedgaard med Møllen. 8450 Rdlr. Hoverie Godset 103 Tdr. blev separat Beboerne tilslaaet for Rhær Kirke. Hansted Kirke.
Viborger Samler, 1791-10-24
Rhær Kongetiende.
Viborger Samler, 1791-10-24
Wixøe Kirke.
Viborger Samler, 1791-10-24
J alt den Summa 25,776 Rdlr.
Viborger Samler, 1791-10-24
Copulerede. Den 12te October i Randers, Hr. Ammisbøll til Holbekgaard og Jomfr. Else Hansen. Den 14 ejusdem paa Kierbyegaard Hr. Mag. Stangaard, Conrictor ved den Latinske Skole i Aarhuus, og Jomfr. Johanne Marie Sicher.
Viborger Samler, 1791-10-24
Døde. Den 18de October paa Trudsholm Frue Baronesse Holch 68 Aar gl. Den 21 ejusdem i Randers Hr. Nicolai Ullitz Sognepræst for det Konglige Hospital i Randers. Den 29de September i Balling Præstegaard Hr. Niels Galthen Bering, Sognepræst for Balling og Wolling Meenigheder.
Viborger Samler, 1791-10-24
Torsdagen den 29 Septbr. sidst behagede det den Allerhøieste ved en salig Död at bortkalde min elskeligste Mand, Hr. Niels Galtben Bering, Sognepræst. for Balling og Wolling Meenigheder, i hans Alders 6 Aar. Dette for mig höistbedrøvelige og smertelige Dødsfald, skulle jeg ei undlade, herved sörgeligst at tilkiendegive den sal. Mands og mine Venner og Paarørende, forvisset om deres Deeltagelse i denne min 4. store Hiertesorg, frabeder jeg mig videre Condolence. Magdalene Vong, Balling Præstegaard, sal. Berings. de 3 October 1791.
Viborger Samler, 1791-10-24
Bekiendtgiørelse. a Hans Jacobsen Borger og Karde-Fabrikeur her i Warde, som er den første, der i disse Provindser har opfunden at forfærdige gode Uldkarder, hvorfor han af det Kongelige Landhuusholdnings Selskab er belønnet med en Æres Medaille, og er tillige den første Anledning til, at mere end 30 fattige Drengebørn dagligen ved dette Arbeide kan fortiene deres Underholdning, han kan nu af disse FabrikVare aarlig frembringe saa stort et Antal, at en anseelig Deel af Landet dermed kunde forsynes, saa bliver det herved bekiendtgjort til Vedkommendes behagelige Efterretning: at de, som vilde have Partier af disse Uldkarder, der i Godhed kan sættes ved Siden af de Jndførte, ere mærkede: H. L. W. - I. L., og koste a Dosin, de fineste 6 Rdlr., de grovere 4 Rdlr., vilde derom nu strax, og ellers hvert Aar betimelig addressere sig enten til Hans Jacobsen selv, eller Hr. Kiøbmand Landrup, eller Underskrevne. Varde den 11te October 1791. Brorson, Fogtmann, Sognepræst. Byefoged.
Viborger Samler, 1791-10-24
J Følge Hs. Kongel. Maists allernaadigste Bevilling dat. d. d. 7 Octb. 1791 er undertegnede Tønnes Ravn, Provst i Hindborg og Rødding Herreder og Sognepræst for Hem, Hind borg og Dølbye Menigheder i Viborg Stift, tilladt, som Skifteforvalter i Stervboet efter forrige Sognepræst for Brøndum og Hvidberg Menigheder samt Provst i ovenmelte 2de Herreder afg. Hr. Andreas Friis, ved Proclom sub poena præclusi & perpetui silentii, at indkalde med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formeene sig at have noget efter fornævnte afgangne Provst Andreas Friis at fordre, enten i Henseende til hans havre Embeder eller paa anden Maade, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og at saadan Jndkaldelse skal være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Thi indkaldes i Kraft af forbemeldte allernaadigste Bevilling paa foranførte Maade alle de, som i fornævnte Sterbboe have noget at fordre, i hvoraf saadant Krav end maatte have sin Oprindelse, at melde sig hos mig som Skifteforvalter forinden fornævnte Tids Forløb, da enhver ved Skiftets Slutning skal vederfares hvad Ret er. Hem Præstegaard den 17de October 1791. T. Kavn.
Viborger Samler, 1791-10-24
om det i Følge Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling under 29 Julii h. A., er vorden Os underskrevne som Executores Testamenti efter ved Døden afgangne Consistorialraad og Sognepræst Hr. Jochum Georg Schmidt, tilladt i de Kiøbenhavnske Berlingere Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden at indkalde alle den, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Consistorialraad Smith, hvad enten samme maatte reise sig fra hans havte Embeder, som Sognep æst i Thisted, eller i andre Maader, Saa vorder herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varser alle og enhver, som formeene sig i ovenmeldte Henseender at have noget at forore, indkaldet med saadant deres formeentlige Krav inden forskrevne Tids Forløb at melde sig hos os. Ulstrup & Thistes den 30 Augusti 1791. A. C. Bruun. L. Thagrad. kiftet efter afg. Peder Laursen og Hustrue Anne Jensdatter af Hinnerup, bliver foretagen paa Stifts- og AmtsContoiret i Viborg d. 4 Novbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10, stet til hvilket Møde alle Vedkommende herved indkaldes for om mueligt den Dag at faae Skiftet optaget til Slutning. Viborg Stifts- og Skivehuus Amts-Contoir den 18de Octobr. 1791.
Viborger Samler, 1791-10-24
Udi Holms Mølle paaa Allinggaards Gods, er for kort Tid L siden i ugift Stand, ved Døden afgaaet en gammel Karl navnlig Peder Jensen, og hans Efterladenskaber, saasnart Dødsfaldet var anmeldet, taget under lovlig Behandling; omendskiønt samme nu er meget ringe og ubetydelig, og ved Vurdering beløber allene 5 Rdl. 3 Mk., saa dog da de fleste af Arvingerne, der ere hans Heel og Halv=Sødskende, ere fraværende, indkaldes disse herved samtlig, og ere anmeldte at være: En Heel, Søster Mette, i Ægteskab med afskeediget Rytter Anders Ollesen, berrettes at boe i Framlev, en dito Anne, i Ægteskab med Gaardmand Niels Christensen i Lemming, en dito Anne, skal værd gift og boe i Wester-Liisberg ved Aarhuus, men Mandens Navn vides ikke, en Halv Søster ved Navn Jnger, berettes at være gift og boe i Aarhuus, Mandene Navn er ubekiendt; 2de dito navnlig Mette og Karen, begge ugifte, berettes at tiene ved Aarhuus-Kanten, men i hvad Sogn eller Bye, vidste den ved Forretningen tilstædeværende Niels Christensen ikke. Thi anmeldes dette Dødsfald herved for samtlige benævnte Arvinger, samt om flere skulde være, og tilkiendegives at Skiftet foretages her paa Gaarden og om mueligt sluttes den 10 Novbr. næstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, til hvilken Tid de myndige Arvinger og umyndiges Formyndere, om de ansee det fornødent, ville give Møde. Grauballegaard den 17 October 1791.
Viborger Samler, 1791-10-24
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Fischers Vegne, C. Bach. Jdi Stervboet efter forrige Underdegns Jens Mundelstrups L. Enke i Aarhuus, foretages Auction over Sterbboevaaningen Tirsdagen den 1ste Novembri næstkommende. Skeer ei antageligt Bud, hvides 2den Auction Fredagen den 4de og ligesaa tredie og sidste Auction Mandagen den 7 Novbr., da den absolut bortsælges, og strax derpaa foretages og continueres med Auction over Boets Meubler og øvrige Effecter. Catalogus saavelsom Conditioner kon forinden faaes til Eftersyn hos Skifteforvalteren Stiftsprovst Monrad saavelsom Kiøbmand Hr. Hofgaard i Aarhuus.
Viborger Samler, 1791-10-24
Fra Gaardmand Svenning Nielsen i Rønde paa Stam O huset Caløe Gods, er Natten imellem den 25 og 26 Septembr. sidst bortebleven 2de Hester, 6 a 7 Aar gamle, hvoraf den ene er skiden sort og smaal af Krop, den anden kulsort og føeragtig i Kroppen, de ere omtrent 9 1/2 Qvarteer høie og forskoede, uagtet al Eftersøgning her omkring i Egnen, har Eieren ikke været istand til at opspørge bemeldte Bester, formoder derfor, at de af skarnagtige Mennesker maae være bort redne lang Veis hen, hvis Aarsag de herved efterlyses, med Anmodning: at hvem som maatte antreffe bemelte 2 Bester, de da vilde vise mig den Tieneste og Godhed, at indtage dem i Huus, og saadant anmelde til Birkedommer Forvalter Wærum paa Caløe, som strax besørger Besterne afhentet, og at paa samme anvendte Bekostning og Uleilighed erstattet. Hvem som kan antage Tieneste hos mig som MøllerSvend og der tillige forstaaer et Stamppe-Værk, som det sig bør at være, og tillige at holde begge Varker vedlige i alle Deele; den Person, som kan antage saadan en Tieneste til førstkommende Majidag 1792, kan anmelde sig her hos mig underskrevne, men dog maae han fremvise gode Attester om sit Forhold, og med samme kan accorderes og Lønnen. Wolstrup ved Hobroe d. 30 Sept. 1781. P. Qvistgaard.
Viborger Samler, 1791-10-24
Efterlysning. Natten til den 12te October er igiennem et med Jern i Stænger forsynet Vindue i Holme Præstegaard, bortstiaalet følgende: en mørkebruun Violet Klædes Kiole med blaa Dræt, brune Silke Knapper med hvide Stierner, en rød dito med blaae Dræt, Knapper af Klædet, en hiemmegjort dito med grøn Dræt, en søe grøn Atlaskes Underklædning, en prikket Nankins Vest med hvide Mankis Buxer, en sort Klædes Underklædning drættet med Rask og Olmerdug, et par gamle sorte Amses Buxer, en hiemmegjort ruderet Vest med guult Klæde drættet, en guul ternet Silke=Vest, en hvid Vest, en stribet Firtzes dito, 8 Hørgarns Halskraver med Navn H. B., en Kramlærreds mærket NL., 8 Sukkerduns Halsklude, 8 Par Halv Ærmer, deels af Hør, deels af Kramlærred, 3 par hvide, et par graae Bomulds Strømper, 2 var hvide Silke Strømper, et Par store firkandtede Sølv Skoespender, et Sølv Hals=Spende, 5 Sukkerduuns Bind, 3de blaa og hvide og et hvid Lomme=Tørklæde, disse Ting, som ere mere og mindre slidte, have tilhørt en næsten voxen Mands Person. Dernæst en grønagtig indsprængt Klædes Frakke med grøn Rask under, en guul Nankins Underklædning, en sort og guul stribet Manchesters Vest, 6 Kraver, de 4 grove mærkede L. L. de 2de af Kramlærred uden Navn, 6 Hørlærreds Skiorter mærkede LL., et blaa og hvid Tørklæde mærket H. B., 2de Hørlærreds Halsklude, en skiær Netteldugs dito med indspet Sølv, 2 par hvide uldne Strømper. Dette sidste er til en Dreng paa 10 Aar. Skulle noget af foranførte der tilhørte 2 antagne Faderløse, forekomme nogen retsindig, da haabes ogbedes at det maatte mig indberettes, da jeg ei alene villigen erstatter Udgivterne, men lover en god Douceur omderved Tyvenekunde opdages til almindelig Sikkerhed for denne Egn, hvor samme Aften i den nær herhos beliggende Bye Terp blev nogle gl. Klædestkr. stiaalne, som om Morgenen fandtes her i Haven; Tyvene, som i fornævnte Bye bleve seete, vare 2de, den ene i Soldater Klæder, den anden i en blaa Kiole eller Trøie. Holme Præstegaard pr. Aar. N. Liisberg. huus, den 13 Octbr. 1791. af Fridericia lader herved aver David Jordet tre, at han ikkehandler i Jnteresentskab med nogen anden, men fører hans Handel uden deri at bruge nogen Co MPayn. 5, meget fordeelagtig Condition ved et Høi Herskab (som huusholderske) for den, som kan og vil forestaae og antage sig samme enten strax eller til førstkommende Nye Aar, anviser Poucurator Stabell i Viborg Nyelig hiemkomne Citroner ere at faae til Kiøbs hos Frantz Deist, & Bramer i Viborg for billigste Priser. Nyelig hien komne seede Tronhiems Sild er at bekomme hos Raadmand Lassen i Viborg Friske og af bedste Slags Trønnienske Spege-Sat bekommes hos Kiøbmand Rasch i Vog for billige Priser. Tuhme up-Samlinger til den Danske sistorie 1ste Bd. 1ste og 2det Hefte 5 Mrk. 8 s.; Wolffs Franske Læsebog, indb. 4 Mrk. 4 s.; Compos Advarsel for den mandlige Ungdom 2 Mrk. 4 s.; Scenen aus den Ritteriten 5 Mrk., Lotte Wahlstein 7 Mk.; Bangs Medicinsche Praxis 10 Mk.; Briese, uber die Moral 1ste Saml. 2 Mrk. 8 s., Lowenthals Recht, sertigungs Schrift 2 Mk.; Badens Tydske Grammatik, nyeste Oplag 2 Mrk. 8 s. ere til Kiøbs hos Klokker Randrup.
Viborger Samler, 1791-10-31
Nittende Aargang. Mandagen den 31te October. RERCURIUS Biedrag til Tobakkens Historie for Liebhabere. 1. Den meeste og beste Tobak kommer fra Varine, hvoraf det Navn Varinas er kommen; fra St. Vincent, hvorfra nogle hidlede Navnet Swicent, skiønt det meget rimeligere hidledes fra det Engelske Sweet seented Tabaco, (sødtlugtende Tobak), fra Porto Ricco, Curacao eller Curassan, fra Brasilien, Virginien, Maryland, o. f. St. Endogsaa fra Levanten faar man Tobak i smaae firkantede med Flonell omvundne Baller, som er meget guul, og særdeles god. Den rette Knaster eller Varinas bliver ikke bragt raae fra Amerika herover, men allerede fuldkommen tillavet og spunden; og det i Kurve, og just deraf er Navnet kommet, da en Kurv kaldes paa Spansk Canasta. Tilforn blev den alene ført over Amsterdam til os. Det Spanske Handels Selskab i Guipuzeon, som faaer den fra de Amerikanske Colonier, sendte den i Commission til Amsterdam, og det i mange Aar til Comtoiret Casas og Compagnie; almindelig 3 til 7000 Ruller aarlig, enhver fra 350 til 400 Pd. og derover. Denne Varinas bliver der sædvanlig solgt paa Auction. Men Hamborg, Preussen og flere Steder have i de nyere Tider begyndt at lade den komme directe fra Søn Sehastian til stor Skade for Hollænderne. Den Hollandske Tobak bliver efter sin Bonitet inddeelt i Bestgods, Jordgode og Sandgods. Amersfort forsendte tilforn meest; men i de nyere Tider har Culturen der taget meget af. Af Tydsk Tobak er især den Nürnbergske, Hananiske, Hussiske og Manheimske gangbar Vahre, endskiønt den nu næsten dyrkes i alle Lande. Af Nürnbergsk Tobak bliver endnu en stor Mængde aarlig fort over Land til Hamborg, efterdi den af alle Tydske Arter kommer den Marylandske nærmest. 2 Materialier til Tobakkens Historie. 1496 har Romen Pane, en Spansk Munk, som Colomblod blive efter sig i Amerika paa hans anden Reise, givet den første Efterretning om Tobak, som han havde lært at kiende paa St. Domingo. Han kaldte den Cohoba, Cohobba, Gion. 1535 havde Negerne allerede vandt sig til Tobak, og dyrkede den allerede i deres Herrers Plantager; Endogsaa Europæerne røgte allerede Tobak. 1559 sendte den Franske Gesandt Jean Nicot først Frøe, fra Portugal til Paris til Dronning Catharina af Medicis. Deraf er Navnet Nicotiana kommen. Da dens Brug begyndte i Frankerig, kaldte man den herbe du grand prieur, efter den da værende Grand prieur af Huset Lothringen, som brugte den stærk. Den hedte og engang herbe de Sante-Croix, efter Cardinal Prosper Sainte-Croix, som, efter hans Tilbagekomst fra Portugal, hvor han havde været Pavelig Runtius, gjorde dem bekiendt i Jtalien. 1565 lærte Conrad Cesner at kiende Tobak. Da dyrkede allerede adskillige Botaniker denne Plante i deres Hauger. 1570 røgte man endnu i Holland af keglformige af Palm blade sammenflettede Rør. af den. 1575 første Afbildning af Planten i Andre Theret Cosmographie. 1585 saae Engellænderne først Leer-Piber hos de Vilde i Virginien, som den Gang var opdaget af Richard Greenville. Det synes ogsaa, at Engellænderne strax derefter have forfærdiget de første Leer-Piber i Europa.
Viborger Samler, 1791-10-31
J Begyndelsen af det 17 Aarhundrede begyndte Tobaks Plantningen i Ostindien. 1604 søgte Kong Jacob i Engelland ved et stærk Paalæg at afskaffe Tobakkens Brug i Engelland, som han kaldte et skadeligt Ukrud. 1610 var Tobaksrøgen bekiendt i Constantinopel. Forat giøre denne Vane latterlig, blev en Tyrk, der havde røget Tobak, ført igiennem Gaderne med en Tobaks Pibe stukken igiennem Næsen. Tyrkerne kjøbte derpaa længe Tobak, især Udskuddet, af Engellænderne. Culturen har de sildig lært, 1615 skal man allerede have begyndt Tobaks=Plantningen ved Amersfort. 1616 begyndte man at plante Tobak i Virginien, hvortil man formodentlig fik Frøet fra Tabago. 1619 skrev Kong Jacob I. hans Misocapnos imod Brugen af Tobak, og befalede at ingen Planteur i Virginien maatte plante meere end 100 Pd. aarlig. 1620 i Julio bragte nogle Compagnier Engellændere Vanen at røge Tobak til Zittau i Tydskland. 1620 bragte Robert Königs Marn en Kiøbmand den første Tobaks Plante fra Engelland til Strasborg. 2 1624 satte Pave Urban VIII alle dem i Baand, som brugte Tobak i Kirken, efterdi de Spanske Geistlige brugte den da allerede under Messen. 1631 blev Tobaksrøgen først bekiendt i Leisnig i Meissen ved de Svenske Krigsfolk. 1634 blev i Rusland forbudet at røge Tobak under Straf af at miste Næsen. 1653 begyndte man i Landet Appenzell at røge Tobak først løb Drengene efter dem, som røgte paa Gaden. Saa lod Raadet dem stevne og straffe, og saa befale Giestgiverne at angive dem, som røgte Tobak hos dem. 1661 blev den Berner Politie-Forordning giort, som er inddeelt efter de 10 Bud. J samme staaer Forbuddet mod at røge Tobak under den Rubrik: Du skal ikke bedrive Hoer. Dette Forbud blev igien fornyet 1675, og den i den Henseende især nedsatte Tobaks=Ret, ehambre du tabae, har vedvaret indtil midt i dette Aarhundrede. 1670 og følgende Aar blev Tobaksrøgen i Glarus straffet med en Krondaler. 1676 forsøgte et Par Jøder først Tobaks Plantningen i Mark Brandenborg, som dog først kom i Stand 1681. 1686 begyndte Tobakken at plantes i Canton Basel. 1689 angav Joh. Jac. Frantz Vicarius, en Østerrigsk Doctor, de Piberør, som have en Svamp=Dose. Dog havde man allerede ved Aaret 1670 Piber med en Glas Kugle, for deri at samle Tobakssaften. 1690 satte Pave Jnnocentius XII. alle dem i Band, som brugte Tobak i St. Peders Kirke. 1697 blev alt meget Tobak dyrket i Pfalz og Hessen. 1719 forbød Raadet i Strasborg Tobaks Plantningen, af Frygt at den maatte skade Kornavlen. 2 1724 ophævede Pave Benediet III. Jnnocentii Bandsættelse; fordi hans Hellighed havde selv vant sig til Tobak. 1753 forpagtede Kongen af Portugal Tobaks Handelen for omtrent 2,500,000 Rd.
Viborger Samler, 1791-10-31
Kongens af Spaniens Jndtægt af 7,330,933 Rd. Tobak var 1769 beløb Tobaks Afgiften i Danmark. 40,000 Rd. sig til 1770 var Tobaks Afgiften for Maria Theresia. 1773 Tobaks Afgiften i begge Sicilierne 1780 fik Kongen af Frankerig 29 Millioner 7250000 Rd. Livres af Tobakken, det er omtrent Altsaa beløber disse 6 Monarkers Jndtægt aarlig af Tobakken. som er meget mere, end hvad Kongerigerne Danmark, Norge, og Sverrig sammentagne gemeenlig indbringe. 3. Det er rimeligt, at man alt for Amerikas Opdagelse har røgt en Slags Tobak i Asien. Pallas har berettet: at han næsten ingen Tvivl har om, at jo Røgtobakkens Brug er ældre i Asien, især i Sina, end Opdagelsen af den nye Verden. Iblant Sineserne, og de Mongolske Nationer, som have havt det meeste at forhandle med Sineserne, er dens Brug saa almindelig, saa hyppig, og uundværlig, Tobaks Pungen i Beltet et saa nødvendigt Stykke af Paaklædningen, Pibernes Skikkelse, efter hvilke Hollænderne synes at have taget deres Model, saa original, endelig ogsaa de gule Blades Tilberedning, som alene knusede fyldes i Piberne, og Arten af Urten saa særegen, at man umuelig kan hidlede alt dette over Europa fra Amerika, især da det i hyppig Tobaksrøgen ukyndige Jndien ligger midt imellem Persien og Sina. Skulle man ikke, siger han, i Portugisernes og Hollændernes Reiser til Sing finde Spor af sammes Brug, - Ullog i hans Efterretninger fra Amerika siger: Man kan ikke antage, at Europæerne have faaet Røgtobakkens Brug fra Amerika, thi da den er meget gammel i Østerlandene, maatte den meget naturlig derfra være bekiendt; efterdi der blev dreven Handel fra det Middellandske Hav med disse Egne. Jngensteds, ikke engang i de Egne af Amerika, hvor Tobakken voxer vild, er dens Brug, og det kuns endda til at røge, hverken almindelig, eller meget hyppig.
Viborger Samler, 1791-10-31
(Jndsendt.). an miler, qvanta labores in charybdi! digne puer meliore flamme. norar. Om ildsvangre Skyers forfærdende BragNedslynger den funklende Lynild til Jorden; Om Himlene zittre ved Almagtens Torden, Da spaaer kun Uveiret en blidere Dag. Om Rædsler indhylle den kjæmpende Stavn; Som modigen pløier de skummende Bølger; Om Døden paa stormende Vinger den følger, Saa glemmes dog Faren i rolige Havn. Om Jldens uskaansom fortærende Magt. Ophvirvler mod Skyen de bragende Luer; Om Vished end selv paa Ruinerne truer Med Armod blir Helten dog aldrig forsagt. Men – naar en Sirenes forførende LydDen blomstrende Yngling fra rolige Glæder Til Vellysters dræbende Higen forleder, Og fælder omsider den vaklende Dyd; Da fordrer Naturen sit billige Krav. Da glide end Taare paa Heltenes Kinder, Naar Ynglingens bristende Øie dem minder: At Vellyster aabned hans tidlige Grav.