Berlingske Tidende, 1814-02-25
Ved Nattens Komme indtraf Deres Majestæter Keiseren af Rus. land og Kongen af Preussen, samt Fyrsten af Schwarzenberg paa Valdpladsen. Feltmarschal Blücher viste sig overalt, og vaagede over Udførelsen af sine Dispositioner, der forskaffede ham nye Laurbær og Hæder. Ved Angrebet paa la Rothiere var han i de forreste Rækker og opmuntrede siden ved sit Exempel Tropperne til at gaae frem. Han ansaae Attaqverne ved la Rothiere og Chaumenil for de vigtigste, skiønt den allierede Armees Flanke et Øieblik syntes truet ved en Demenstration Fienderne foretoge. Efterat Fienderne endnu havde vovet et forgieves Angreb paa leRothiere den 2den Februar om Morgenen Kl. 2, begyndte de tilsomt deres Tilbagetog over Aube henimod Arce til. Alle Anstalter ere trufne til saameget som mueligt at afskiære dem Veien. Ad Treyes og Vitry til synes man ogsaa allerede at have forekommet dem. Slottet Brienne blev uden Vanskelighed besat af de Allierede. - Hertil føie ærlinske Blade endnu følgende: Ifølge Privatefterretninger vare henimod 12,000 Fanger allerede indbragte den 4de Februar, som en følge af Seiren ved Brienne. Fienderne trække sig tilbage med saadan Hastighed at vort Cavallerie neppe kan indhente dem. Napoleon skal flere Gange under Fægtninden have viist sig hvor Faren var størst, ja endog en kort Tid være bleven forfulgt af nogle fiendtlige Ryttere, hvis Officerer kiendte ham. Dagen efter Slaget var de allierede Monarkers Hovedqvarteer i Bar sur Aube, og Feltmarschal Fyrsten af Schwarzenbergs skal den 4de være forlagt til Troyes. Veien over Troyes og Vitry til Paris var allerede afskaaren for de flygtende Fiender. Det norske Corps kunde ikke tage betydelig Deel i Slaget. Af de allierede Hære vare 100000 Mand i Jlden; 65,000 stode i Reserve. Efter Slaget ere adskillige Forstærkninger indtrufne og det kleisiske Corps nærmede sig Jilmarscher. Forat dække sit Tildagetog lod Napoleon selv Brienne stikke i Brand. - J Brienne var før Revolutionen et Militairacademie, hvor Napoleon er opdraget. Denne Stad have det Franske selv stukket i Brand, og det Huus, hvor Keiseren tilbragte i sine Børneaar, ligger i Aske. - Den hele allierede Armee var i Bevægelse og rykkede frem for videre at nytte de tilkæmpede Fordeele. Officiel Beretning om Slaget ved Brienne: De Allieredes Vaaben have den 1ste og 2den Februar ved Brienne vundet en betydelig Seier over den franske Hovedarmee, under Keiser, Napoleons Commando. Resultatet er 73 Kanoner og henved 12000 Fanger. Saasnart Fyrsten af Schwar; forg havde i Chaumont faaet sikker Efterretning om at Fienderne rykkrede frem med deres Styrke, besluttede han at gaae imod dem og tilbyde et Slag, hvilket Keiser Napoleon, antog den 1ste Februar, opmuntret af nogle over Feltmarschal v. Bla cher vundne Fordele, i et for ham meget ugunstigt Tetrain. Angre det skeete om Middagen Kl. 12. Fienderne havde opstillet sig med deres høire Fløi henimod Dienille, med den venstre ved Morvillers, og stærkt besat Landsbyerne da Rothiere, la Gibiere og Chaumenil foran Fronten. Om Aftenen Kl. 5 vare de kastede ud af deres hele Stilling undtagen af Dienville, hvortil man først løb Storm ved Midnat. De forsøgte flere Gange at vinde den tilbage, men bleve stedse afviste med stort Tab. De trak sig derpaa til Brienne, og tiltraadte den 2den Februar deres Tilbagetog, idet de blot holdt denne Stad besat med en stærk Arriergarde, som blev angrebet og fortrængt den 2den Febr. af det 4de Armeecorps. Den i Slaget deploierede fiendtlige Styrke anslaaes til 70,000 Mand.