JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
For kort siden vare den unge Dronning og hendes Søster i Theatret deel Circo i Madrid. Den talrige og glimrende Forsamling følte sig, ved denne Fyrstindernes første offentlige Fremtræden, efter de sidste Revolutionsstorme, saa begeistret, at Blomsterbouquetter og Guirlander fløi fra Loger og Gallerier. Ved farvede Baand lod man smaae Fugle flagte omkring i Salen. Da Dronning Victoria forlod Antwerpen og allerede var gaaet ombord paa sin Jagt, blev hun opholdt af den engelske Gesandt i Belgien, Lord Seymour, og Borgmesteren i Antwerpen, som, med Dronningens Shawl paa Armen, havde fulgt hende ombord, glemte derover, idet han git bort, at aflevere Shawlet, og lagde det ved Siden af sig i Karethen. Kort efter spurgte Dronningen efter sit Shawl, man maatte løbe efter Borgmesteren. Denne bragte, i sin Forfippelse, sin Kones Shawl, maatte atter hjem over Hals og Hoved, og da han omsider tom med det rette, var Gangbrættet allerede borttaget. Det kongelige Shawl maatte kastes ombord, og naaede ogsaa lykkeligt sin Bestemmelse. En frygtelig Storm, ledsaget af et Skybrud, har anrettet en ubeskrivelig Ødelæggelse i Marseille. Flere Bygninger styrtede sammen; Gaderne stode under Vand. J Skuespilhuset maatte Publikum vente til Klokken fire om Morgenen, før var det ikke muligt, at passere Gaderne. Fra en Gade strømte Vandet saa stærkt mod Havnen, at det reev en Ulykkelig med sig, som omkom deri. Lynet slog ned i Kirker og andre Bygninger; de fra Himlen styrtende Vandstrømme bevirkede imidlertid, at Jlden ikke komtil Udbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
J Constantinopel opholde sig for Tiden
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Tvende af den tydske Literaturs Notabiliteter, Grillparzer og Grevinde Jda Hahn Hahn. Det er den Sidstes Ønske, at faae Adgang til Serailet, naturligviis kun i det Øiemed, at studere Qvinden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Man tænker sig denne berømte Dame, som ung, smuk, elegant. Hun er Jntet af alt Dette. Hun er et meget langt Fruentimmer, med et blussende rødt Ansigt, eenøiet, og har paafaldende store og fremstaaende Tænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
J Ostende har man, de varme Septemberaftener, seet Havet lyse og funkle paa en usædvanlig Maade. Alle Bølger syntes at brænde, og naar de sloge sammen, havde Phænomenet Liighed med et Fyrværkeri. Hver Draabe funklede som en Stjerne, og naar man dyppede Haanden i Vandet og igjen trak den til sig, skinnede den længe efter som Phosphor. Den Aften, dette Phænomen viste sig prægtigst, løb en Dampbaad ud i Søen. Synet var fortryllende; Hjulenes Bevægelse forstærkede Havets Funklen, og Baaden syntes at fare i en Jldstrøm. Der var en Tid, da de peruanske Bjergværkers Riigdomme vare blevne til et Ordsprog; men de maae nu være udtømte. Peru har nemlig ikke alene gjort betydelig Gjæld hos de Londoner Capitalister; men nu, da Gjælden skal betales, har det ikke Andet at byde sine Creditorer, end – Fuglemag. Ved den peruanske Kyst er der nemlig en Mængde Smaa ger, som tjene de store Søfugle til Opholdsted, og deres Mog udføres, under Navn af Guano, i hele Skibsladninger; 1000 T deraf betales med omtrent 27. Den peruanske Regjering har nu foreslaaet de Londoner Kjøbmænd, at tage Fuglemag for deres Tilgodehavende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
En dansk Studiosus medicinæ, Hr. Hirsch, er bleven Hospitalslæge i Boston. "Hvormange Døde? spurgte han en Morgen. – "Ni Personer var Svaret. – Nil Jeg havde jo ordineret Medicin for Ti– "Ja, men Een af dem vilde ikke tage No ger ind! svarte Sygevogteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Englænderen Marwell fortæller en interessant Historie om en tam Sælhund, som opholder sig hos en Forpagter paa Vestkysten af Jrland. Den leger med Børnene, ligger og Sommeren i Solen, varmer sig om Vinteren ved Arnen, og kryber om Natten ind i Bagerovnen. For ikke længe siden blev Qvæget sygt paa Gaarden, og Forpagteren spurgte en gammel Kjærling tilraads. Hun erklærede, at Qvægsygen var en Straf, fordi han havde et ureent Dyr i Huset. Den arme Sælhund blev, som Følge heraf, slæbt ned i en Baad, og, hiinsides Clare-Øen, kastet udi Vandet. Men Morgenen efter laa den igjen i Bageropnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
En Matros paa et engelsk Koffardiskib, 65 Aar. gammel, fik i forrige Maaned den glædelige Efterretning, at der var tilfalden ham en Arv af 75,000 Pund Sterling. Den gamle Matros forblev ganske rolig ved denne Efterretning, og vedblev at lappe et Seil, som han just var sysselsat med. Man spurgte ham, hvad han, paa sine gamle Dage, vilde foretage sig med den koldsalske Formue, der var tilfalden ham. "Jeg har fyrretyve fattige Paarørende – svarte han: blandt dem deler jeg saameget, at de skulle hoppe af Glæde allesammen. For det Øvrige vil jeg kjøbe mig et lille Huus paa Landet, hvor jeg kan døe i Ro, naar jeg ikke duer til at fare mere; men dermed har det endnu lange Udsigter."Hr. Hume har nys, i en Bill, gjort følgende nærgaaende Beskyldning mod Geistligheden i England: "Jeg har gode Grunde til at troe, at meget faa anglikanske Geistlige udarbeide deres Prædikener selv; de bestille dem ligefrem hos deres Commissionairer i London. Jeg kunde nævne en Lady, en Dissidentinde, som anvender sine Fritimer til at skrive Prædikener for Præsterne. Hun faaer en halv Guinee for hver Prædiken, og hvad hun paa denne Maade fortjener, skjænker hun til Missionsselskabet i London."J London hængte sig forleden en Mand, hvis Kone erklærede, dette var den tredie Mand, som havde hængt sig for hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Robert Taylor, der paastaaer at være en Søn af Lord Kennedy og at have Fordring paa en Arv af 60,000 Pd. St. aarlig Rente, stod nys for Retten i Liverpool, anklaget for Vigamie og dømt til syvaarig Deportation. Da Præsidenten oplæste Dommen, sagde han: "Robert Taylor, i Aaret 1830 var J gift med en Dame ved Navn Sidemore, 1839 med en Anden ved Navn Wilson. Jfølge deraf blev J straffet med atten Maaneders Fængsel. 1840 æg tede J paa frist en vis Jomfru Davidson, og maatte derfor igjen i Fængsel paa tolv Maaneder. 1842 indtraadte J atter i et nyt Ægteskab, og siden har J ægtet nok En. Herpaa tog den Anklagede Ordet: "Ja, men denne Dame var allerede gift med en anden Mand, der ligeledes havde sig en anden Kone foruden. Kort efter giftede jeg mig med En midt om Natten; men da dette Giftermaal ikke var lovligt, saa lod jeg mig vie til hende Dagen efter i et andet Sogn." – Robert Taylor er ikke ældre end 21 Aar. Havde Justitsen ikke stoppet ham i hans Giftermaals-Carriere, vilde Enden neppe været at øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Den lille Greve af Paris har løsnet det første Kanonskud, Batteriet i Mers ved En affyrede nemlig Kongesaluten, hvorpaa Kongen steeg ud af sin Vogn og førte sin Sønneson ved Haanden op paa Batteriet. Her tog han Prindsen op paa sin Arm, stillede sig paa den afførende Kanoners Plads, gav Barnet en brændende Lunte, og nu gik det grevelige Skud af, under Soldaternes Jubelraad. Alt nogle Dage iforveien havde Prindsen af Jonville taget sin Broderson med sig ombord paa Pluto, hvormed han udførte nogle Manocurer; og den lille Greve syntes at være meere glad ved, end bange for den uophørlige Kanontorden fra Skibsbatterierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Da den talentfulde, men yderst frie Mile Dejaget for kort siden gav Gjæsteforestillinger i Lavn, læste man følgende Ord paa Placaten: "Forestillingen er af den Beskaffenhed, at Damer meget vel kunne bivaane den, uden at compromittere sig. Rossini er, ved en berømt Pariser-Læges Kunst, bleven fuldkommen helbredt for sit mangeaarige Onde, og har forladt Paris, uden at have været i Theatret een eneste Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Tydske Blade meddele en fabelagtig Efterretning om en Vandslange, som skal være fanget i Altfloden (i Wallachiet). Den siges at have dræbt en Mængde Mennesker, og da man fangede den, holdt den endnu fast paa et Menneskelegeme, hvori alle Benene vare sønderbrudte. Maierhofers Digte, udgivne efter hans Død, gjøre stor Opsigt i Wien. Maierhofer var en Censor, som styrtede sig ud af Vinduet af Fortvivlelse over de ulykkelige Forhold, hvori han var kommen ved dette piinlige Embede. Magieren Alexander, som for Tiden giver Forestillinger i Hannover, har her vakt stor Opsigt ved et Jnpromptu i en af sine Soireer. Han udbad sig nemlig, af en tilstedeværende Prindsesse, en Ring, som han, for Alles Øine, lod kaste ud af Vinduet; men Øieblikket efter kom en Due indflyvende, som har Prindsessens Ring i et rødt Silkebaand om Halsen. En Borger i Berlin, henved 20 Aar gammel, har ihielstukket en Mand, om hvem han troede, at han stod i utilladelig Forbindelse med hans Kone, der er en gammel Dame og i 27 Aars Ægteskab har født ham 11 Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Vedholdende Regnskyl har bragt flere af Floderne i Tydskland til at træde over deres Bredder og anrette betydelig Skade. Paa Lechfloden hændtes nylig den Ulykke, at da Præsten i Schenring med 40 af sine Sognefolk vilde sætte med Færgen over den rivende Flod, sloges Fartøiet midtveis fuldt af Vand og sank. Af samtlige deriværende Personer reddedes kun 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Et Øienvidne fortæller om Leiren i Lüneburg, bl. A. . – – "Der ligger den for os, den store Fredens Valplads, Først støde vi paa Brunsviger nes Telte, saa paa Hannoveranernes, Lauenburg Holstenernes, Mecklenburgernes, Oldenburgernes og tilsidst Hanseaternes. Farvede Smaasaner betegne Grændserne. Terrainet er velvalgt; her er Slette, Skov, Vand, Dal og Høi. Overalt Liv, Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Mecklenburgerne have de hvideste Telte, Hanseaterne de folderigeste. Soldater sidde ved Feltkjøkkenerne og strælle violette Kartofler saa store som et Hoved; Andre hugge Kjødkroppe istykker. Ved Enden af hver Leir er Landsfyrstens Telt; Hertugen af Brunsvig har indrettet sig mageløs elegant og comfortabelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Hertugen af Mecklenburgs Telt er en Foræring af den russiske Keiser; Hertugen af Sønderborg-Augustenborg har, fra samme Kilde, faaet en Livkudsk. Mærkværdigheder allevegne. – Øiet kan ikke overskue Alt. – Allerede Potentaterne alene – hvor interessante, Her Ernst August med sit sneehvide Skjæg og sit runde Ansigt, en kraftig Skikkelse; hist Hertugen af Oldenburg, Snee paa Jssen, noget corpulent, godmodig, human; Hertugen af Mecklenburg-Strelitz, ungdommeligt blomstrende; Storhertugen af Schwerin, en smuk, rank Yngling, en beskeden Fyrste; Hertugen, af Brunsvig, en djerv, martialskimponerende Figur&c. &c. – Efter en regnfuld Nat kom Dragonerne tidende i Kapper; de andre Soldater gjorde sig lystige derover. Enkelte hannoveranske Officierer kom ogsaa ridende i Kapper; men Kongen kom i blank Uniform, og i et Nu vare alle Kapper forsvundne. – Blandt de mange tusinde Uniformer er der een, som tiltrækker sig Alles Øine: det er en qvindelig, en nydelig Strelitzer Marketenderske. Det mørkeblaa Skjørt naaer hende kun til Læggen, en lysblaa Trøie med Snore, røde Opslag og bedækket med funklende Knapper omslutter hendes Hofter; to lange, ravnsorte Fletninger hænge hende ned af Ryggen, og hendes runde Soldaterhue sidder paa Snur; ved en blank Rem bærer hun en Bimpel med Snaps. Man vinker, men hun er knipsk og forsvinder i Krattet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Ved Kongen af Hannovers Taffel under Leir tiden i Lüneburg var den Mærkværdighed, at der fandtes hist og her paa Bordet trykte franske Fortegnelser over Retterne, hvor Kokkens Navn stod foran hver Ret, for, som en Gjæst meente, strax at faae Kokken ved Ørene, dersom en Ret maatte være mislykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
J Altona er der i disse Dage begaaet en gruelig Misgierning: en halvtredsindstyveaarig Søn har myrdet sin firesindstyveaarige Fader. Den gamle Mand blev lokket op paa Loftet; her ihielslog Sønnen ham, og kastede Liget gjennem en Luge ud paa Taget. – Motivet var, at den Gamle levede ham for længe!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Af en dansk Officiers Beskrivelse over Leiren ved Lüneburg: Vort Contingent kan i tactisk Henseende fuldkommen maale sig med enhver anden Troppedeel, især er vort Cavalleri smukt, de nye Hjelme ere malerisk skjønne, og de lyseblaae Mantler viser at man ei er meere sparsom paa en Alen Klæde eller to, for at bedække en Gavallerist, ogsaa Jægerne bleve roste meget. Linie-Jnfanteriet bevægede sig med Orden, Holdning og Rasthed. Paaklædningen er god og solid – men just ikke elegant. Paaklædningen har desuden aldrig været vor Yndlings sag, men vi begynde ogsaa her at gjøre store Fremskridt, Troppernes Opstilling var aldeles som i Krig: to Træfninger Jnfanteri, som understøttedes af smaae Cavalleriafdelinger, samt 1 a 2 Batterier ved hver Division. En Brigade Jnfanteri og det hele øvrige Cavalleri og Artilleri formerede Reserven, som ogsaa brugtes, saa at enhver Afdeling kom i Fægtning. Den commanderende General, Halkette, er en Mand paa 52 Aar, og næsten alle Commanderende vare yngre Mænd. Maaskee staae vi her noget tilbage, thi skjøndt Armeen for et Aarstid siden blev næsten ny besat med Befalingsmænd, see vi endnu ingen Ungdom paa de høiere Trin af samme. Den sværeste Opgave havde vor General, Landgreven af Hessen, thi han commanderede 7 forskjellige Contingenter. Det forekom os Alle, at han var sin Post voxen, og commanderede sin Division med Dygtigned, Rolighed, og Værdighed. Her var ingen Larm eller Skrigen, ingen Overilelse, Enhver sik Tid til at udføre hvad han skulde; paa Nørrefælled gjør eet Compagni langt mere Allarm end her 24,000 Md. Man har lagt nøie Mærke til, omden danske Commando virkede forstyrrende eller generende, men aldeles ikke fundet noget saadant. Divisionairen, som har forskjellige Contingenter under sig, fremsagde naturligviis sin Commando paa Tydsk, som enhver Brigade eller Contingentchef oversatte og udførte som han vilde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Oldenburg, den 13de Octbr. Sidstforl. Løverdag Aften henimod Kl. 10 havde to herværende Borgere, en Gjæstgiver og en Skomagermester med sin Svend, hvilken Sidste dog ikke førte noget Gevær med sig, begivet sig ind paa en til det hertug, Fideicommisgods Lübberstorff hørende Rapsmark og der leiret sig i en Fure, forat belure Vildtet fra den nære Skov. Kort efter bemærke de en Støi i Nærheden, reise lyttende Hovederne i Veiret, og i samme Øieblik falder et Skud, som paa Stedet dræber den i Midten posterede Gjæstgiver, saarer Skomageren livsfarligt, og træffet Svenden let i Skulderen. Efter al Rimelighed hidrorte Skuddet fra en anden Krybskytte, som ved det svage Maaneskin havde antaget de i Rapssæden Leirede for Vildt og uden videre affyret sin med Rævehagel ladte Bøsse paa dem; thi ved de to Saaredes Skrig skal han, efter disses Udsagn, have grebet Flugten med de Ord: "O Gud, hvad har jeg der gjort. Den ulykkelige Gierningsmand er endnu ikke opsporet. Den kun let i Skulderen saarede Svend, som ikke anede, at hans anden Staldbroder var dødeligt truffen, tog sin i Blod svømmende Mester paa Skuldrene, og har ham til Staden, hvorpaa han strax tilligemed en anden derv. Jndvaaner, ilede tilbage til Ulykkestedet, for at afhente den formeentlig i Afmagt liggende Gjæstgiver; men denne, paa hvem der, som det siden viste sig ved Sectionen, var trængt et Hagel igjennem Hjernen, var allerede kold. Han blev kjort til det nærliggende Gods Lübberstorff og begravet den 12te ds. Tabet af denne ellers særdeles dristige Mand begrædes nu af en Enke med 4 smaae Børn. Skomageren, som havde faaet et Hagel i Baghovedet og et i Siden, af hvilke det første havde bestadiget Hjerneskallen, haaber man dog at redde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Helsingøer, den 16de Octbr. Endeel til Sundet ankomne Skibsførere berette, at de forrige Torsdag have i Skagerakket mødt flere hundrede Skibe, som under den rasende Storm af Nordost dreve for Takkel og Toug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Bekjendtgjørelser. Efterat undertegnede Committee havde udsendt i Aarhuus og Skanderborg Amter Jndbydelsesplaner, der vare den tilstillede fra Hovedcommitteen i Kjøbenhavn, har den nu modtaget endeel af disse, og hvorefter følgende Bidrag ere blevne tegnede: Aar. Een Gang Bidr., for AucEfter en Liste Litr. a . . . . . . . . . . . . Efter een Do. Litr. . . . . . . . . . . . . Efter een Do. Litr. C. . . . . . . . . . . Efter en Do. Litr. d. . . . . . . . . . . . Efter een Do. Litr. C. . . . . . . . . . . . Efter en Dr. Litr. P. . . . . . . . . . . . Efter en Dr. Litr. . . . . . . . . . . . . Efter en Do. Litr. . . . . . . . . . . . Efter en Do. Litr. . . . . . . . . . . . . . Efter en Do. Litr. K. . . . . . . . . . . . Efter en Dr. Litr. . . . . . . . . . . . . Efter en Dr. Litr. m. . . . . . . . . . . . og efter samme i Bidrag paa 3 Aar 12 aarl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Af Bidrag fra enkelt Mand er indkommen Et paa Litr. . . . . . . . . . . . . . .Et paa Litr. . . . . . . . . . . . . . . .Et paa Litr. p. . . . . . . . . . . . . .Et paa Litr. 4 . . . . . . . . . . . . . . Fra Aarhuus Bye er ligeledes tegnet Bidrag Efter en Liste i Bidr. i 5 Aar 2 aarl. Litr. 10 Efter en Liste Litr. S. . . . . . . . . . . Efter en Liste Litr. t. 1 Bidr. 15 Aar 102 aarl, 2 Do. i 5 A. 2 Maarl. 70 Efter en Liste Litr. . . . . . . . . . . . . og efter samme Liste: 2 Bidr. i 4 Aar 32 aarl., 1 Do. i 3 A. 32 aarl, 33 Efter en Liste Litr. . . . . . . . . . og efter samme Liste 1 Bidr. i 5 Aar 22 aarl. 10 . . . . . Efter en Liste Litr. W. . . . . . . . . . . og efter samme Lifte: 6 Bidr. i 5 Aar 2 aarl., 3 Do. i 3 A. 12 aarl. 69. Efter en Liste Litr. . . . . . . . . . . . . og efter samme Liste: 7 Bidr. 15 Aar 12 aarl., Do. i 10 A. 3 2 aarl. 75. Efter en Liste Litr. . . . . . . . . . . . og efter samme Liste i Bidr. 15 Aar 5 Faarl., 3 Do. i 5 Aar 24 aarl., 3 Do. 5 Aar i aarl. 70 Deraf er indbetalt . . . . 393 a 3 a 15 Bidragene have været fra 8, indtil 1000 Rd. eengang for Alle. Vi benytte denne Leilighed til at opfordre vore Medborgere til, fremdeles at understøtte Bestræbelsen for danske Dannelses-Anstalters Oprettelse i Slesvig, som det sikkreste Værn med en fremmed Nationalitets Jndtrængen fra Syd og som et kraftig Middel til at udvikle Nationens aandelige Dygtighed. Sagen angaaer ikke Nordslesvigerne alene, men hele den danske Nation, som vil lide et uerstatteligt Tab hvis Slesvig skulde bukke under. At Bevidstheden om hvad et Folk eier i sit Modersmaal intetsteds her i Landet er mere levende end i Nordslesvig, er en naturlig Følge af den nærværende Kamp. Man har der følt Nødvendigheden af en høiere Dannelse, for at kunne med Klarhed og Kraft værne om sine helligste Rettigheder, og ønsker derfor danske Skoler, hvorigjennem en større Oplysning kan trænge ind i Folkets Masse og en Embedssland dannes, som kan tale og handle i Folkets Aand. Hvor der er en saadan Jnteresse for høiere Dannelse, der et Udsigt til at Leiligheden til at erhverve sig den vil blive godt benyttet, og at den danske Nation saaledes vil kunne vente rigelig Løn for den Hjelp, den yder Slesvig. Vidrag af enhver Størrelse modtages bestandig hos Enhver af Undertegnede. Paategnede Lister bedes snarest muligt indsendte tilligemed Bidragen for indeværende Aar. Aarhuus, den 16de Octbr. 1833. Blache. Dahl. Fleischer. C. Funch. Th. Funder. H. Jonss. Hammershøi. Nis Hanssen. Hertz. J. Rogind. Anmodning til Vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Blandt de Spadseretoure, som findes i Aarhuus Byes nærmeste Omegn, er vistnok ingen meere besøgt end den, som strækker sig bag om Byen fra Mindeport til Studsgades port, navnligen gjelder dette om Vinteren, da det vaade og fugtige Veirlig som oftest gjor de andre Veie ufremkommelige for Fodgjængere. Det var derfor ønskeligt, om ovennævnte Spadseregang maatte blive holdt i den størst mulige Orden, hvortil ikke blot hører, at selve Fodstien, saaledes som for Øieblikket er Tilfælde, holdes ter, men ogsaa at de korte Stykker Vei udenfor Byens Porte, som danne Overgangene til de forskjellige Stier, ere i nogenlunde antagelig Tilstand. Dette er destoværre ikke saaledes, thi, ikke at tale om, at Passagen ved Porteene om Løverdagen er saa godt som spærret for Fodgjængere ved de Kreaturer, som der holdes med, er ogsaa paa de øvrige Dage, naar Veiret blot er noget ustadigt og regnfuldt, Veien næsten ufremkommelig, navnligen erdet ofte for Damer en aldeles Umulighed at passere forbi Som de værste Steder i saa Henseende kunne nævne Overgangene ved Mindeport, Frederiksport og Vesterport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Da Jndsenderen heraf ikke kan antage, at det vil være forbunden med synderlig Vanskelighed at raade Bod paa denne Ulempe, især da der ved Frederiksport og Vesterport findes brolagte Overgange, som blot behøve at holdes rene, har han ikke villet undlade at gjøre Vedkommende opmærksom herpaa, i Haab om at saadant snart maatte blive iværksat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Efter Begjæring af Enkemadame Watt paa Holmstrupgaard bliver Fredagen den 3die November først kommende, om Formiddagen Kl. 9, afholdt Auction paa bemeldte Gaard over forskjelligt Inventarium, hvoriblandt: en Divan med 12 Stole, et Divansbord, to Servanter, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, en Wienervogn, en holsteensk Vogn, tvende Korn-Rensemaskiner, en justeret Korntønde, Plouge, Harver, Hestetøier, Sadler og Trensen med mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 18de October 1843. J Kolbye, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Tirsdagen den 31te October førstkommende, Middag Kl. 12, bliver, efter Begjæring af Meieriforpagter Jansen. paa Thomasminde, holdt offentlig Auction sammesteds over endeel unge Sviin og nogle Udsætterkoer, samt nogle Meieriredskaber. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 19de October 1843. J. Kolbye, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Efter Begjæring af Skipper Christian Bruse af Sverrig, og dennes Commissionair, Viceconsul Jahnsen. bliver ved Auction, som afholdes ved Treaae Mølle i Hemmed Sogn, Onsdagen den 25de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bortsolgt Inventariet af den under 12te dennes ved bemeldte Mølle indstrandede Slup Carl August af Gribbstad i Sverrig, bestaaende af Seil, Ankere, Touge, en Jernkjetting med Mere, samt Skroget, som det staaer i Søen, med Dæk, Mast og Vanter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, d. 20de Oct. 1843. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Placat, Fredagen den 27de dennes, Kl. 11 Formiddag, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction paa Gaarden "Lyngholm, i Hvidberg v. a. Sogn, Hassing Herred, over 5 hele, 4 halve og 3 Qvart Piber BeresViin samt noget af samme Viin paa Bouteiller, Alt ilandbjerget fra det paa Hvidberg Strand den 4de f. M. indstrandede Skib "Astrea kaldet, ført af Capt. J. Møller, og bestemt fra Gadix til St. Petersborg. Det bemærkes: at samtlige Vine ere aldeles ubeskadigede, af en fortrinlig Qvalitet og tildeels meget gamle. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 14de Octbr. 1843. E. Bendixsen, const. Dampskibet Tæn 88 ophører med sine Farter for dette Aar med denne Maaneds Udgang, og afgaaer for sidste Gang fra Aarhuust. Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Torsdagen den 26de Octbr., Morg, Kl. 5, medtagende Passagerer, Fragtgods og Kreaturer. N. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Undertegnedes Jndustri= og Mode=Magasiu er i Dag blevet forsynet med et Udvalg moderne Vinterhatte af Fløiel, Atlask, gros de Naples, opstukne Kapper af moderneste Facon, et Udvalg Hatte- og Kappe-Blomster, Fjer, Baand, smukke Hattetøier, hvide fransk broderede Kraver, Berthes Lommetørklæder, Manskjetter, Silketyl4 Silkeblonder, Valencia Blonder & Bobinet m. m. m. Aarhuus, den 20de October 1843. S. Levin, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Calmuk, Coutning og Multum til Vinterfrakker i forskjellige Farver, hvoraf en Deel absolut agtes bortsolgt, sælges mere eller mindre under Prisen, iligemaade anbefales et Parti Hestedækkener til billig Priis, hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-21
Nye Christiania Anchiovis, udmærket gode nylig fra Holland hjemkomne Stoltser- og Eidammer-Oste, samt Schweitzer-Oste, saaes i større og mindre Partier billig hos J. F. W. Röse. Bedste dobbelte Uldkorter erholdes til Fabriks priis hos J. F. W. Röse.