Københavns Adresseavis, 1774-12-20
Jkke langt fra dette Vandfald seer man Levninger af et gammelt rundt Tempel, hvis Bygningsmaade er efter de Gamles skiønne Smag, efter den almindelige og rimeligste Mening tilhørte det den Tiburtiniske, ellers Albunæiske Sibylle. Folket helligede hende i Førstningen en Spring brønd, og en Hule der i Nærheden, hvor hun boede, og gav dem hendes prophetiske Svar; men efterat man havde fundet hendes Støtte med en Bog i Haanden i Floden, oprettede de hende Altere, og tilbade hende. La Vigna, eller Viingaarden, (saaledes kaldes Lyst stæderne i Jtalien), er det merkværdigste, som endnu findes i Tivoli. Det blev allerede for meer end hundrede Aar. siden bygget af Hippolptus af Este, Kardinal af Ferrara. Siden denne Kardinals Død tilhører dette Lyststed Hertugen af Modena, som er af den Estiske Familie. Man har jevnet Toppen af Bierget, for at bygge et Pallads der. De fortreffelige Haver ere afdeelte i adskillige Terrasser, som saaledes ere afstukne paa Biergets Skraa side, at man paa den behageligste Maade kan stige ned fra den ene til den anden imellem skyggefulde Hekke, og neppe kan merke Jordbundens Ujevnhed. Afvexlingerne ere her nendelige. Der ere zirlige Græsbænke, smaa Lunde, Enge, Labyrinther, og i sær et stort Antal Springbrønde og Huler, som ere besatte med de beste Stykker af den italienske Architektur, med Statuer, Snirkelverk og mosaisk Arbeyde. Vandet, som paa saadanne Steder er Siælen i Skiøn hederne, finder man her saaledes, som man nogensinde kunde ønske det. Det ledes af den Flod, som Naturen, for at forskiønne Tivoli, har lagt paa dette Bierg, og man behøver kunat skaffe det et Afløb i Klipperne, og efter Behag lede det i Haverne. Denne Flod ophører aldrig at løbe, og ved sit bestandig klare og rindende Vand aabner en undtømmelig Kilde for Springbrøndene, hvilke formedelst Biergets Skraahed, faaer en forundringsværdig Styrke og Virkning. Den, om kaldes ja Girandole, fortiener i sær at bemærkes. Denne Girandole er et stort Bekken fuldt af Drager, som med største Magt og Susen uophørlig udspyer en Mængde Vand, og naar man ikke seer den, saa skulde man troe, at den i Stedet for Vand stødte Jld af sig, og at det før var et konstigt Ildverk, end en Vandkonst. Den store Allee fortiener at beskrives. Den er saa lang som heele Haugen er breed. Paa den ene Side er den beat med en Rad af de skiønneste Laurbærtræer, som i visse Viider afbrydes med store Cypresser, paa den anden Side har den en Terrasse, som gaaer fra den ene til den anden Ende af Alleen, der er ziiret med Bildhugger= og halvophævet Arbeyde af Statuer, Dyr og Vaser, der allesammen ere ligesaa mange Fontainer, og saa at sige kun udgjøre een; fordi de gaaer alle heelt igiennem og tæt hos hinanden. Paa den ene Ende af Alleen finder man en Art af en Stad, som bliver kaldet det gamle Rom. Den er meget nøyagtig og ziirlig afbildet, og forestiller i Smaat de fornemste Deele af denne Stad og den smukkeste Bygninger. Staden Rom sidder strax ved Indgangen i Skikkelse som en Krigsgadinde. Fra denne Egn kan man ved klart Veyr see heele Egnen og Rom. Paa den anden Ende er en Springbrønd af besynderlig Skiønhed. Dens Bygningsmaade er halv rund, understyttet med Pillere og Piedestaler, imellem hvilke der i Muren ere Nischer anbragte, hvorudi der staaer Najader, som ere udhugne paa det allertiirligste. Oven over denne Bygning seer man gandske nøyagtig eftergiorte Klipper, som ere fulde af Hule I den mellemste staaer den Tiburtinske Syvilles Statue, som denne Fontaine er nævnt efter. I begge Sidehuulerne ere 2 Flodgader, hvilke give en stor Mængde Vand af de Urner, som de stytter sig paa, ligesom alle Statuer i denne Bygning. Adskillige smaa Bekke krummer sig omkring disse Klipper, og giøre en behagelig Susen i Nedfaldet. Alt dette her anførte Vand fly der paa en liden Slette, styrter sig pludselig ned, og seer ud, i sær naar Solen skinner derpaa, som det skiønneste Crystal, og falder tilsidst i en stor Cisterne, som man kunde kalde en liden Søe. Dette Bekken, alle Klipper, Huler, Gange og deslige ere besatte med de skiønneste og høyeste Træer, og tillader ikke de stærkeste Solens Straaler, at gjøre denne behagelige Egn saa heed, at man jo uden Besværligheder paa alle Tider om Dagen kan besøge dette Sted, som holdes for det smukkeste i Jtalien.