Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 12te Julii, Parlementet har registreret et Kongel. Patent af 15de Januarii, hvorved Arve HiemfaldningsRetten (Droit d'Aubaine) i Henseende til Churpfaltziske Undersaatter ophæves. – Den 6te hujus er død Hr. Louis de Chand de Marode de Montmorenon, Prinds af Jsenghien, ældste Marschal af Frankerige, Ridder af den Kongel. Orden &c. 1ste Alders 89 Aar. – J Følge Efterretninger fra Rennes, skal Adelstanden have vægret at underskrive Registreringen af det ovenmelte Kongel. Edlet, som bestod af 18 Art., hvoraf Jndholden af den eene var, at 2 Stænders Samtykke skulde være nok til at passere et Raadslag." Edictet er ellers underskrevet af Geistlig og Bondestanden, ligesom og disse have underskrevet Forsamlingens Beslutning. (see 26 May.) – Hans Majestæt har ved Befaling igiennem Sit Statsraad beordret følgende Sag undersøgt og paakiendt i den høyeste Admiralitets Ret, under Præsidioaf Hertugen af Panthedre, Admiral af Frankerige; Sagen var denne: Et Skib, tilhørende Kiøbmanden Niels Tanck i Friderichshald i Norge, strandede i Aaret 1761 paa Kysten ved Boulogne: Admiralitets-Betienterne der besørgede Skibets Ladning bierget saaledes, saa at de giorde en Beregning over Biergeløn og Omkostninger derved, hvorved Eieren af Labningens Værdie, 8500 Livres, ikkun kom tilgode 759 Livres 5 Sols. Herover indgav bemelte Tanck en Besværing i det Kongel. Raad, hvori han viiste saavel deres ulovlige Omgang ved Biergningen, som havde varet, 26 Dage, da den kunde have skeed i 5 a 6 Dage, og Bierge lønnens Anførsel, som var uden mindste Beviislighed ansat paa Slump til den Summa 3653 Livres 2 Sols, tvertimod Ma Marine-Forordningen om strandet Gods, samt at de for sig havde beregnet dobbelt Gebuhr, saa og, at de uden mindste Nødvendighed, og mod Forordningen, havde bortsolgt Ladningen en Maaned efter den var strandet, hvorved ham endnu tilføyedes den Skade, at da et andet Skib, som han havde afsendt for at tage Ladningen, og bringe den til Engelland, hvorhen den var bestemt, og havde kunne afsettes til en fordeelagtig Priis, ankom en Maaned efter til Calats, maatte samme igien gaae ledig tilbage. Herover har bemelte Admiralitets Ret fældet saadan Dom: Admiralitets=Betienterne skal igien erstatte Kiøbmand Tanck den halve Deel af det anførte for Biergeløn og deres Umage, samt betale ham i Skadesløshed 4000 Livres, og alle sine Omkostninger. Kiøbmand Tancks Paastand var ellers: Ladningens Værdie 8500 Livres, 1500 Livres, som den Fordeel, han kunde have haft paa Ladningen i Engelland, 2000 Livres for Omkostninger paa det efter Ladningen affærdigede Skib, med Jnteressen af de første 2de Summer fra 1 Nov. 1761, som den Tid han havde kundet vente sin Betaling fra Engeland, dog derfra at drages alle billige Biergnings Omkostninger, og endelig 3000 Livres for hans øvrige tilføyede Skade og Bekostninger ved Sagens Paatale. – Da det er Hs. Mst. forebragt, hvor skadeligt det er de Franske, som have sat si ned i de fornemmeste Stæder i Levante, i deres Handling, at Skibs=Capitainer og Passagerer indbringe deres Pakker uden at erlegge det mindste af den Afgift, som Kiøbmændene maa der betale, saa har Hs. Mst. ved et Arret igiennem sit Statsraad under 25 passat., tilladt at indføre som forhen alle tilladelige Vahre i Pakker, men med Vilkaar, at deres Bortsælgelse skal skee ved een af Kiøbmændene der, under Vahrenes Forliis og 500 Livres Straf. - Her vanker et Brev, tilskreven de i det Jndiske Compagnies Forsamling den 4 April 1764 udnævnte Commissarier; hvori den ubenævnte Forfatter beklager sig i Actie Eiernes Navn over de Anordninger man har for at fastsætte; han paastaaer, at førend der bleve givne Reglements, maatte Actie-Eierne settes i Stand til tydelig at kunde indsee Compagniets Sagers virkelige Tilstand, de Byrder, som hefter derpaa, og de havende Midler til at redde sig derud af: han gaaer saavidt, at han endog sætter det i Qvestion: Om Compagniet ved Fortrædelighederne i dets Direction og Forvaltning skal kunde bestaae i alle, deels allerede forudseete, deels forud synlige Tilfælde?