JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Da den ved det Slesvigske Regiment Rytterie hidindtil standne Hr. Ritmester Joachim Christian von Brockdorff, sidstafvigte 13de Febr. ved Døden er afgangen; saa bliver dette Dødsfald hermed bekiendtgjort, paa det at de, som have noget at fordre eller at gielde i Stervboet, inden den i Loven foreskrevne Tid kund melde sig hos os underskrevne Skifte=Commissarier. Aarhuus, den 1ste Mai 1778. v. Juel, v. Koppern. Hirschfeld. Kammerherre og Major. Ritmester, Prem. Lieut. og Auditeur udi første Prioritet i got Huuspant er til førstkommende 11te DeUcember af det Byssingske Legati Midler til Laans at bekommes en Capital stor 2800 Rdlr., hos Justice=Raad Lunding i No. 249, paa Ve Fra Bøhmen, den 28de April. Croaterne opvekke Forundring overalt hvor de komme hen: saa stor er den Forandring, som siden sidste Krig er skeet med dem. Den heele Nation er ligesom bleven omskabt; at Halv=Vilde, som de tilforn vare, ere de blevne regulaire Tropper, skiønne Folk, udmunderede paa Ungersk Viis, og exercerte, ligesom de Tydske, forsynede med et proportioneret Antal Artillerister og Skarpskyttere. Enhver at dem taler og skriver næsten som en Tydsker. Saadant har deels de ved Keiserlig Omsorg oprettede Normal=Skoler, deels Feldtmarechal Lasey Indretninger udrettet.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Schlesien, den 2den Mai. Efterat alle Tropperne ere ankomne, som vare bestemte for den Kongel. Armee, har Hs. Majestæt ladet oprette sit Hoved=Qvarteer i Schønewalde. Man har ingen tilforladelig Underretning om, at de Keiserlige Kongelige Armeer ere indrykkede i de Leyre, som ere bestemte for samme. Paa Preussisk Side bliver paa Grændserne iagttaget den største Forsigtighed, desaarsag er der liden Handel imellem Bøhmen og Schlesien.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
AVERTISSEMENTS. Den anden Deel af sal. Hr. Justice Raad Tycho Hofmans historiske Efterretninger om velsortiente Danske Adelsmænd, i en forøget og forbedret dansk Oversættelse, er nu færdig fra Trykken indeholdende de Hofmanners, Winders, Juellers, Rosenkrandsers, Reetzers, Holkers, Oxers, Suhmers, Krabbers og Uhrlefelders Historie. Foruden det at denne Deel er formeret med 2 Familier meere end som var lovet, har jeg og ladet tilsætte endeel Kobbere, som ey findes i Originalen, samt endeel gamle opstikke og forfærdige endeel af nye, som jeg selv ikke havde, saa at denne Deel nu bestaar af 44 Ark, 14 Genealogiske Tabeller, 28 Vignetter, 10 Portraiter og et stort Kobber, forestillende den over Slaget i Kiøge=Bugt slagne Medaille. J Følge den i Subscriptions=Planen fastsatte Plan bliver Prisen for denne anden Deel 22 Mk. Den tredie Deel er allerede i Arbeyde, og vil indeholde de Brahers, Sehesteders, Griffenselds, Adelers, TordenskjoldsLovenerns, de Gyldenlowers, Skackers, Wibers, Plessers, Holsteiners, Reventlouers, Gabelers og Urners Historie, i hvilken Anledning jeg herved igientager min ærbødigste Begiering, at de Herrer, som ere nedstammede af disse Familier, vilde bevise mig den Godhed at sende mig Deres Efterretninger derom, paa det jeg desbedre kunde blive i Stand til at give Publikum en fuldstændig Efterretning om disse velfortiente Adels Slægter, da jeg ogsaa vi formeere denne Deel med 3 a 4 Familier flere, end i SudscriptionsPlanen er lovet.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Fra Pressen er nu udkommet den anden og sidste Deel af Tøystsalige Kong Christian den Tredies Historie, indeholdende Høystsammes Recesser, Anordninger, Rescripter, aabne Breve og andre Dou som kunne tiene til hans Histories Oplysning og forklare Rigernes Tilstand i hans Tid. Denne store Samling, bestaaende af henved 240 Stykker, giver et stort Lys i Landets Forfatning under denne Høystsalige Konges Regiering, samt i adskillige Begivenheder, som i den første Deel en have kunne blive saa nøye forestillede. Ved Slutningen er tilføyet Memoires du Sr. Richer, med et dansk Udtog af dette mærkværdige Gesandtskabs After, en Beskrivelse over alle i Kong Christian den Tredies Tid slagne Mynter og Medailler, (S. T.) Hr. GeheimeRaad Luxdorphs Anmærkninger over den salige Konges Mynt Anordninger og to Registere, hvoraf det første i chronologisk Orden indeholder deherudi findende Dokumenter, og det andet i Alphabetisk Orden alle forekommende Navne. Dette for Jurister og Elskere af Fædernelandets Historie saa nyttige Verk bestaar af 83 og et halv Ark, er ziret med 6 af denne Konges i Kobber stukne Sigiller, og sælges til Subscribenterne hos Forlæggerinden Madame Godiche paa Gammel Torv, Nr. 141 paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 5 Mk. og paa Postpapiir for 2 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Afhandling om Oprindelsen til at tage og at give Tirude, samt Rettighed til at kalde Præster, efter de Canoniske og i sær de Danske og Norske Love, ved sal. Hr. Tycho de Hofmann, Justice Raad &c. Andet Oplag, forøget med et Tillæg, er nu nyelig udkommet fra Pressen. Dets Aarhed, da det endog paa Auction er steget til 16 Mk., har tilforn været Aarsag til, at man i meget saae Bogsamlinger har fundet dette for Jurister, Præster og Landgods=Eyere meget nyttige Verk, hvis Grundighed har forskaffet Forfatteren Doctor Værdigheden i Lovkyndigheden ved Universitetet i Jena. Man har des større Grund at haabe dette Verks gunstige Optagelse af det ærede Publikum, da her i Danmark næsten kun haves dette eeneste Skrift og saa vigtig en Materie, som i det dertil føyede Tillæg, af gamle Love, og Diplomer er gjort meget fuldstændigere, end det første Oplag. Det bestaaer af 19 og en fierdendeel Ark i Quarto, er ziiret med Forfatterens Portrait og 7 andre Kobber Vignetter, og sælges hos Forlæggerinden Madame Godiche, boende paa Gammel Torv i No. 141, paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Hollandsk Postpapiir, for 5 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
J Følge den af Hans Kongel. Majests. allernaadigst forundte Bevilling, lydende saaledes :"Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til DanO mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Frue Margaretha von der Lühe, afg. Geheime=Conference=Raad og Ober Kammer=Junker Volradt Augustin von der Lyhes Efterleverske, Friderich Christian von der Lübe, Vores Kammer=Junker, og Capitain af Jnfanteriet, og Carl Gotlob Joachim von der Lübe, Vores Kammer=Junker og Lieutenant af Cavalleriet, deres herom gjorte allerunderdanigste Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Adresse Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercurio, 3de gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Fordring efter fornævni afg. Geheime-Conference Raad von der Lübe, at indfinde sig Stervboet, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof og Stads"Ret, samt Siellands Landsting; forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 24de April 1778. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver af os undertegnede herved paa Arvingernes Vegne indkaldet alle de, som nogen Fordring efter Hans Excellence afg. Geheime=Conference Raad, Ober Kammer=Junker og Ordens SecretaiHr. Volradt Augustin von der Lübe, sig kunde formeene, at møde inden den i Loven fastsatte Tid hos Justice=Raad og Post=Casserer, Zoega, i Stervboets Gaard paa Store Kiøbmagergaden No. 88. for der deres lovlige Fordringer at fremlægge, hvor da og enhver skal vederfares Ret efter Loven. Kiøbenhavn, den 6te Mai 1778. Som Mandatarii paa Arvingernes Vegne Georg Nielsen. George Zøega.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Ved den af mig, imod det Jarlsbergske Sølv og Kobberhaltige Blyeværks Participantere, ved sidstafholdte Lier Vaar=Ting incamminerede Arrest Sag, er udi samme af Retten falden følgende Lovdag. No. 3. C. 7timus 1778. 12 Skilling.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Udi den af Mad. Anna sal. Peder Jørgensens anlagde Sag, imod det Jarlsbergske Sølv= og Kobberhaltige Blyeværks Directeurer eller Participantere til en Arrestes Stadfæstelse, bier ved Lier Vaar=Ting paa Tingstedet Linnes den 23de Februar. 1778. af Retten saaledes deragtet: Efter lovlig Paaraab mødte ingen af det Jarlsbergske VærkParticipantere eller nogen paa deres Vegne, ikke heller Fogden Lem bach, thi gives dem samtlig Lovdag til næste Sommer=Ting, som Citantinden tager beskreven og lovlig forkyndt besørger, paa den Maade, som den Kongel. allernaadigste Bevilling tilholder. Conform Justitz=Protocollen testerer. D. M. Thams. Hvilken Lovdag herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, i Følge den forhen ved Stevningen publicerede Kongel allernaadigste Bevilling, inddrages og bekiendtgiøres, til forbemelte Værkes Jnteressenteres Efterretning, og lovlige Jndvarllings Fuldbyrdelse. Drammen, den 28de Mart. 1778. Som Laugværge. A. M. sal. Peder Jørgensens. Johan Leuning. Til Efterretning for Arvinger, Credi= og Debitorer, mældes derved: af Frederichswærns Værker 2det Compagnie Soe=Folk at være bortdød Matroserne Søren Christensen fra Torget og Ol Nielsen fra Katfjord, begge henhørende under Nordlands Amt, hvis Stervboer, der ey taaler noget ordentlig Proclama, alle og enhver, som have noget at anbringe, fordre eller dertil er pligtig, vilde inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses Dato, anmælde samme for Skifte=Forvalteren Auditeur Eberhardt; da dennem i Medfør Beskaffenheden og Stervboernes Tilstand, skal vederfares Retefter Loven. Frederichswærn, den 7de April 1778. Carl Ditlev Eberhardt.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Dr. Byefoged Jacob Prom i Moss, har til os opgivet fine løse og faste Eiendomme til lovlig Skifte Behandling og Leqvidation imellem hans Credi= og Debitorer; vi have altsaa strax antaget Hr. Byefogdens Boe under Behandling, og saa vidt som deraf for Tiden var muelig, exponeret til offentlig Auction, samt ved Proclamaa for Over= og Under=Retterne, indkaldet velbemelte Hr. Byefoged Proms Credi= og Debitorer; men paa det at ingen med Uvidenhed skal kunde undskylde sig, bliver dette Boes Behandling udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de Postdage efter hinanden end videre bekiendtgjort, og hvorved indtaldes alle Boets Credi= og Debitorer, de første at anmelde deres retmæssige Fordringer, og de sidste at afbetale deres Gield, og i begge Tilfælde at adressere sig til os, som Administratores, inden den Tid Loven fastsætter, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Moss, den 11te April 1778. Henrich Bull, S. C. Fleischer,
Berlingske Tidende, 1778-05-15
General Auditeur og Sorenskriver over Mosse Sorenskriverie, Raadmand i Moss. og constitueret Byefoged og Byeskriver udi forbemelte Boe.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Herved indkaldes alle de, som maatte formeene at have noget tilgode udi Stervboet efter afg. Kammer Raad og Myntmester Truls Lyng, under deres Rettes Forliis, at indfinde sig med behørig Legitimation for saadant deres tilgodekommende, udi Byesoget Barths Huus paa Berg Staden Kongsberg den 18de Junii 1778. til hvilken Tid dette Skifte til endelig Slutning vorder foretaget, da enhvers beviislige Fordring skal vederfares Ret efter Loven. De, som enten maatte være skyldig til, eller retmæssig have noget at fordre hos Peter Lundbech, som den 20de August. 1776. i Batavia ved Døden er afgaaet, bliver, ligesom allerede skeet er ved det for Retterne læste Proclama, end videre herved indkaldte, i begge Henseender at anmelde sig hos os, som Skifte=Forvaltere i hans Stervboe, inden Aar og 6 Uger a Die Publicationis, men de over den Tid udeblivende maa tilregne sig selv den deraf for dem flydende Ulempe. Tronhiem, den 3de April 1778. S. M. Næbell. P. B. Møinichen, Politiemester og Raadmand. Byefoged. Omendskiønt vi underskrevne, som forordnede Skifte=Forvaltere efter den den 16de April h. a. her i Staden afdøde Told=Kammereer ved Øresunds Told=Kammer afg Hr. Kammer Junker Otto Frantz von der Osten, ved Proclama, som for vedkommende Retter er læst, have ladet indkalde saa vel Arvinger som Creditorer, forinden den i Loven foreskrevne Tid, for os at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, saa bliver denne Jndkaldelse dog herved end ydermere til alles Efterretning bekiendtgjort, da enhver, som anmælder sig, efter sin Fordrings Beskaffenhed skal nyde hvad Ret er; ligesom og alle og enhver, som noget til Stervboet maatte være skyldig, og ey hidtil haver melt sig, herved advares, sig betimelig til os med Betaling at indfinde. Helsingøer, den 12te Mai 1778. Putscher. Walther. Brechwoldt.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Ved Proclama, læst ved Hof og Stads Retten her i Kiøbenhavn den 30te Mart, sidstleden, og som videre for andre vedkommende Ober=Retter skal vorde læst og publiceret, ere Hr. Stiftbefalingsmand Christian Lebrecht Baron af Prock, boende her i Kiøbenhavn, hans Creditorer indkaldede, de Jndenrigske inden 12 Uger og de Udenrigske med Aar og Dags Varsel fra Proclamatis sidste Publications Dato, at anmælde og legitimere deres Fordringer for os, som Kongel. allernaadigst anbefalede Commissarier, som holdes udi min Etats Raad Bruuns iboende Gaard i Pilestrædet, da enhver efter sin Fordrings Beskaffenhed og Boets Tilstand, skal vederfares hvad Retter, og hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 14de Mai 1778. A. Bruun. N. Stabel.
Berlingske Tidende, 1778-05-15
Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 9de Mart. sidstleden og for Tronhiems Raadstue=Ret den 6te April nest efter, ere Creditorerne udi forrige Borgmester i Tronhiem afg. Niels Krog Bredahls Stervboe, med 6 Maaneders Varsel blevne indkaldede, at mælde sig i Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, hvilket herved end videre bekjendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
Constantinopel, den 28de Mart. Nu er her ingen Tvivl meere om Krigen, skiønt HesteRumpen efter Sædvane endnu ikke er opstukket. Russerne have allerede i Besiddelse det heele Crimiske Tartarie, efterat de have slaget den fordrevne Tartar-Chan med sit Anhang, som nyelig havde vovet at giøre et Jndfald der, og blev slager formedelst den Succurses Udeblivelse, som var bestemte for ham, især ved den nyelig afsatte Murat Molags Forræderie, hvilket saaledes er blevet opdaget: Tyrkernes gode Foranstaltninger havde meere end en Gang ingen Fremgang havt, hvilket tydeligst yttrede sig, da Zanich Albye, som stod ved Trappezund med sine Folk og havde faaet Ordre, at komme ommeldte Tartar Chan til Succurs, er bestandig blevet der staaende, og har ikke opfyldet sin Ordre, hvilket strax satte Tyrkerne i en hæftig Bestyttelse formedelst Chanens derved foraarsagede Nederlag. Men den dybt indseende Capitain Bassa merkte strax, at der stak Falskhed og Forræderie under, og derfor gjorde sig Umage Dag og Nat, for at udfinde samme. Han gik og seylede bestandig, endog forklædt omkring for at faae nogen Efterretning, indtil det endelig lykkedes ham, at treffe et Skib paa Coursen til Crim, hvilket han anholdte, og lod det nøye igiennemsøge, besynderlig en Tar tars Sager, som havde været der om Borde, i hvis Kiste han har fundet i en Brev=Taske 3de Breve fra ommeldte Murat Molah, af hvilke det ene var skrevet til den commanderende General i Crim Proforowsky, hvori han lovede at han skulde giøre sig Umage i Henseende til Freden, paa det at Crim kunde blive Russernes uden Blods Udgydelse, tillige takkede han for de 3000 Ducater, som detsformedelst vare ham tilsendte. Det andet Brev var til den nye indsatte TartarChan, hvilken han og takkede for de tvende tilsendte smukke Piger og det bekomne Smør, og tillige trøstede og forsikkrede ham at beholde Thronen. Det 3die var til den forommeldte Zanich Alibye med befaling, at denne skulde blive staaende paa sin Post ved Trappezund, ligesom denne og siden, da han fik skarpe Trudsels=Breve fra Porten, hvorfor han ikke havde opfyldt den Keiserlige Befaling, fremviste et andet Brev af samme Jndhold, som han havde bekommet ved Murat Molads Betientere, men foruden disse havde han ikke faaet noget Brev fra Keiseren. Capitain Bassa begav sig strax derpaa i samme Nat med Tartaren og de ommeldte Breve til Stor=Sultanen, og aabenbarede dette Forræderie, hvorpaa Giernings=Manden strax er bleven skikket i Landflygtighed, men havde vist mistet Hovedet, dersom han ikke havde været en Geistlig Person og en Lovgiver. Det er dog troeligt, at han ikke meget længe har beholdt Hovedet. - De Tyrkiske Sager maae være i knibende Omstændigheder, siden der tvertimod deres Sædvane, blive holdte særdeles mange Divans eller Raads=Forsamlinger i Keiserens Overværelse end og om Natten. Sidst blev saadan et Divan først endt efter Midnat. Da de forsamlede Personer kom udaf Seraillet eller det Keiserlige Slot med deres Følge paa Gaden, for at ride til deres Palladser, blev Folket sat i største Bestyrtelse, og meente det var et Oprør.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
London, den 5te Mai. Efter den Syd=Carolinske Gazette af 19de Martii var Capitain Grennel i 25 Dage kommet fra Boston til Charlestown med den Efterretning: at 3000 Mand fra de øverste Egne i Nye=Engeland vare marcherte under General Convans Commando til Canada, at 2000 Canadier og Jndianer skulde støde tilsammen, og at Prisen paa Vahre vare ellers stærk faldet i Boston formedelst de indkomne Priser og andre Skibe. - Den sande Aarsag hvorfor General Burgoyne og hans Tropper, ikke strax ere blevne sendte til Europa, skal være følgende: Da Capitulationen var underskreven af begge Parters høyst Commanderende, var det nødvendigt, at samme paa Stor=Brittanniens og Americals Side blev ratificeret. Kongressen bevilgede virkelig at ratificere Artiklerne paa Americats Vegne, saasnart General Howe vilde giøre det paa Engelands. Dette satte General Howe i Forlegenhed. Han kunde ikke ratificere Capitulations=Artiklerne uden at erkiende America for independent, og dersom han ikke gjorde dette, saa kunde hverken General Burgøyne eller dennes Tropper blive indskibede til Engeland. Heraf seer man, at de udspredte Rygter, at de Burgoniske Tropper formedelst den Gield de havde gjort og skulde betale, men kunde ikke, havde brækket Capitulationen o. s. v., have været ganske ugrundede.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
J Congressen er den 14de Febr. besluttet: At der skulde befales Legislaturen i de forskiellige Stater at udgive Forordninger, som fastsatte: At alle, og enhver deres Hielpere og Hælere, som med noget Steds Vidende eller af Ondskab opbrændte eller ødelagde, eller conspirerede til at opbrænde eller ødelægge et Magazin, Provisioner, Krigs= eller Skibs=Behør, som tilhørte de forenede Stater, eller om nogen skulde foretage sig eller være behielpelig i at opbrænde eller ødelægge nogen Steds et Continental Skib, eller at overlevere det til de forenede Staters Fiende, skulde saadan een, efter at han lovlig var bleven overbeviist, uden at betienes af Geistligheden, miste Livet.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
London, den 8de May. Nogle meene her, at vi nu ere bedre beredte til en Krig med det Bourbønske Huus, end i Begyndelsen af forrige Krig, Vi havde da ikkun 40000 regulaire Tropper til vor Tieneste, og ikke eet eneste Regiment Militz, samt neppe 50 KrigsSkibe. Nu have vi henimod 100000 Mand regulaire Tropper, og over 30000 Mand Militz, samt fleere end 150 Krigskibe. Det er sandt, America er nu imod os. Men den Gang maatte vi afsende en større Magt, til at fordrive de Franske ud af America, end som vi nu have i Tieneste mod Americanerne. - Nu er det i Følge General Washing, tons Forslag til General Howe af 10de Febr., hvilket How har antaget, og hvorover Kongressen den 26de samme Maaned har meddeelet sin Ratification, vist, at der uden Forhaling skal skee en Udvexling af Krigsfangerne paa begge Sider. Denne Udvexling skal og for den største Deel allerede været skeet, og General Lee frem for andre sat i Frihed. Han opholdt sig seenest i Philladelphia. - General Washington havde ellers under den 18de Febr. ladet afgaae en Circulair Skrivelse til Jndbyggerne i Nye Jersey, Pensilvanien, Delaware, Maryland og Virginien med den Efterretning At, da det var besluttet, for at befordre en hastig Fred, og handthave den uskatterlige Frihed og Sikkerhed, ved næste Feldttogs Aabning at samle en Armee, som var i Stand til, ikke allene at beskytte Landet mod nye Angreb, men og at agere offensive, og skride til et decisivt Foretagende, maatte Jndvaanerne, saavidt mueligt, spare deres Qvæg til Armeens Tieneste.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
Paris, den 8de Mai. Man veed nu af den nye imellem Spanien og Portugal sluttede Tractats Jndhold: At Øen St. Catharina skal gives tilbage til Portugal, dog under den Betingelse, ey at indlade noget fremmed Skib samme Steds. Spanien bekommer derimod en Øe, som Portugal besidder paa de Africanske Kyster, for der at anlægge et Contoir til Slavehandelens Drift.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
- Da de fra St. Domingo forventede Skibe ere alle i godt Behold komne hiem, saa venter man, at Kaffe, Sukker &c., skal falde anseeligt i Priis.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
Fra Franken, den 8de Mai. Tvende Courerer, een fra den Keyserl. Gesandt i Peters borg til det Wienske Ministerium, og den anden fra det Russiske Ministerio til Gesandten, Fyrst Gallitzin i Wien, have medbragt den behagelige Efterretning, at det Russiske Hof har besluttet at være neutral. Denne Neutralitet har og Preussen tilstaaet Churfyrsten af Pfalz, men fra Keiserlig Side skal man ikke ret vel ville erkiende samme. Saameget er vist, at efter den Tid, da de Bayerske Regimenter havde faaet Tilladelse at slutte Exerceringen med Mai, Maaneds Begyndelse, og at afskeedige enhver Mand, som forlangte det, ja efterat endeel Passer dertil allerede vare udstædte, er paa eengang publiceret Contre-Ordre, at ikke en eeneste Mand maatte afskeediges.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
Lissabon, den 7de April. I Gaar ankom her en Courier fra Madrit, som medbragte Ratification paa Freds= og Alliance=Tractaten imellem vores og det Spanske Hof. Endskiønt man vist veed, at denne Tractat, som er underskrevet den 11te Martii, ikke saasnart bliver bekiendtgjort, endskiønt man holder sammes Jndhold meget hemmelig, og endskiønt man med Grund forudsætter, at samme indeholder intet, som er imod Portugals Tractater med Engeland, saa er det dog paa den anden Side vist at det Londonske Hof ikke vil være ganske fornøyet dermed. Den Plan, som allerede i Aaret 1759 var i Forslag, er ved denne Tractat lagt til Grund. Den kom den Tid ey i Stand, allene af den Aarsag, fordi den var imod Marquisens af Pombals Hensigter. Hoved Hensigten ved denne Tractat er, at vedligeholde et bestandigt Venskab med Spanien, og at forekomme, at Portugal ikke skal blive nødt til ved opkommende Stridigheder imellem fremmede Magter at tage Partie, saa at samme ved en nu befrygtende Krig imellem Frankerig og Engeland skal kunde iagttage den fuldkomneste Neutralitet, og lade sine Havne staae aabne for alle de Nationer, som have Lyst til at handle med Portugal. - Saasnart de hidtil i Brasilien brugte Skibe ere komne tilbage, skal en Flode udrustes, for, i Følge hiint System, at beskytte det Portugisiske Flag imod alle Fornærmelser. Landmagten skal Tid efter anden indskrænkes, for at sætte Søemagten i deste bedre Stand.
Berlingske Tidende, 1778-05-18
Portsmouth, den 22de April. I Dag afseilede Trident med de Kongelige Commissarier til America. Det seer nu her ud, som paa en Messe. Fyrretyve Skibe af Linien ligge i Spithead og St. Helena, desuden ligge 12 i Havnen. Her ere nu næsten fleere Admiraler, end ellers Capitainer i Freds=Tider, 30 Vestindiefahrere og ligesaa mange andre til Qvebee og Hallifax bestemte Skibe, 3 Ostindiefahrer, foruden en Mængde Transportskibe, Chaloupper &c., ligge her. Alting er her overmaade dytt. Et Pund Smør koster 1 Skilling 2 Pens Sterl., og inden en halv Time, er alt hvad som kommer paa Torvet opkjøbt. Kort sagt, det er nu her, som om man var i Jamaica, hvor en ærlig Mand neppe tør aabne Munden, uden at have 1 Rdlr. i Haanden. De betænke ikkun hvad det har at sige: Fleere end 1000 Officeerer og dobbelt saamange Betientere, hvilke alle daglig skal leve, af hvad, som bringes til Torv.