JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Det er blot en Demagogs Sophisterie, som paastaaer, at man i en constitutionel Stat ei maa skille Soldaten fra Borgeren, naar Soldaten havde Adgang til og Omgang med de bedre Borgere, saa var det vist urigtigt at afsondre ham; men da det ei er Tilfældet, især i Christiania, saa er det baade Menneske-, Borger= og Militair Pligt at afsondre ham fra Nationens Janhagel, og fra Øl- og Brændeviins-Kippernes Selskab, Conversation og Forførelser. Derved hemmes ei allene Liderlighed, men endog Forbrydelser. Det er ei i Ølkipperne, hvor der indpræntes Soldaten Fædrenelands Kjærlighed, Borgersind Moralitet og Æresfølelse, men disse Dyder kan indpræntes ham i Casernerne, naar Officererne ere, hvad de bør at være. Derimod er i Patrouillen No. 17 og 18 nogle Bemærkninger herved. "Caserner, siges der, ere en Indretning af tyrkisk Oprindelse, forbedret og forsinet af Ludvig den Fjortende, som skaffede Europa staaende Hære, og alle de deraf flydende Ulykker for Menneskeslægten i flere Generationer. Derefter anføres hvad Dupin siger, imod Caserner, i sin Reise i Storbrittanien, og hvad Schubert har i sin Reise i Sverrig. Stokholms Garnison er caserneret, men man har bemærket, at foruden de slemme Virkninger af Casernelivet i moralsk Henseende, har Dødelighed, tiltaget siden Caserneringens Jndførelse. "Muligt, siger Patrouillen, at alt dette, som er udtalt af almindelig agtede Mænd i Europa, ogsaa kaldes af Morgenbladets Jndsender en Demagogs Sophisterier." Om Bekostningen paa et Caserneprojects Udførelse hedder det: "Hvad betyder nogle tusinde Daler mere for et stort Rige som Norge, "Janhagelet" og de sophistiske Demagoger ere altid gode nok til at betale Gildet Vi give denne simple historiske Beretning om Menings Striden angaaende Caserners Nytte eller Skade, uden dennesinde at indlade os paa Undersøgelsen af en interessant Qvæstion, der ikke af Morgenbladets Jndsender burde have været saa løseligen, og i fornærmende Tone mod anderledes Menende, affærdiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Opfindelsen af et nyt Stof til Dameklæder og Slør, vævet af Kaalorme, er saa besynderlig, at de Efterretninger man har læst derom ere forekomne Mange fabelagtige, saaledes at de næsten have antaget dem for et Slags Narrerie. Efterstaaende Beretning hæver dog enhver Tvivl, om, at denne Sag er paalidelig og alvorligen J Sessionen den 29 October 1826 har meent:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Den 11te November gav Mad. Catalani her en stor Concert naturligviis for fuldt Huus. Tryllerinden viiste sig klædt i hvidt Atlas, paa Hovedet et Diadem, om Livet et Livbaand; begge straalende af udsøgte Brillanter. A. Z. 288. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
J det østerrigske Monarki har den K. K. Raad Hr. v. Lewenau megen Fortjeneste af Jndførelsen af det kinesiske Bjerg-Riis, han havde sendt Frøkorn af samme til Hr. Clemens Rosa, Godseier i Brescia, og denne har med megen Nidkierhed drevet Dyrkningen af samme, og med saadant Held, at han i Løbet af dette Aar har kunne sende, foruden andre betydelige Forsendelser, syv Centner Frøkorn af denne Frugt P. B. 844. til Ægypten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Efterat Skilderiet d. A. No. 81 havde givet en kort Oversigt over vor tabte Baggesens Levnetsløb, blev samme i Oversættelse, noget forkortet, meddeelt tyske Læsere i Lit. Blatter d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Børsenhalle No. 126, men med nogle Urigtigheder. Nu er denne tyske Meddelelse oversat i Norske Morgenblad No. 350, hvor saaledes fortælles, at Baggesens Fader var "Toldskriver, og at man i Aarene 1783 og 1784 læste Digte fra hans Haand i den "Feverske (Jversenske)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Poestesamling. Kjøbenhavns Børs, den 29 December 1826. Hamburg 2 M.a vista 229. Species 27 Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Norske Speciessedler, 155) - Rbd. Sk. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 49, 49 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/281 Rbd. Sedl. 71372 i Banco. Dito Dito. Nationalbank Obligationer. 100) 101 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . 114 1/2 - Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9089 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 103 1/2 - i Banco ved Hambro & Søn. 93 – i Banco 4 pC. Dito nye..... Asiatiske Actier..... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 56, 56 1/2 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 1, Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 Januari 1827. Egteskab, Skilsmisse og Gjenforening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Digteren Jens Baggesen. Mange beskrive Dit Værd, nu Du ei længer er blandt os; Bedre beskrev Du det selv i Dine herlige Qvad! H. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Af den ved Politikamret førte Liste over Ægteviede, Fødte og Døde i Kjøbenhavn frad. 21de Decbr. 1825 til 28de Decbr. 1826 er Antallet for hver Menighed følgende: Ægteviede Fødte. J alt. Par.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Slotskirken. II Vor Frue Sogn Helliggeistes S. Trinitatis S. . 163.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Holmens Sogn og Skibskirkegaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
St. Peders Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Vor Frelsers Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Frederiks tydske Kirke. Frederikshavns Slotskirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Den Herre Zebaots Kirke- og Garnisons Kirkegaard. Tydsk Reformeert. Fransk Reformeert . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Katholsk Kirke. Det mosaiske Troessamfund 12 Helliggeists Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Almindelig Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Af andre Fattige ere paa Hospitalets Kirkegaard begravede. Abel Cathrines Hospital, Fødsels- og Pleiestiftelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Tugt- Rasp- og Forbedringshuset. Saaledes ere 394 flere døde end Fødte. Af hvilke Svagheder og Tilfælde de Begravede befindes efter Anmeldelse at være bortdøde, sees af følgende: Afsindighed (Raserie, urolige Tanker) 11, Alderdom 431, Barselseng 29, Beenskade 7, Beenedder 2, Betændelsesfeber (Jnflamation) 39, Blodgang 18, Blodstyrtning 16, Brok 3, Brystkrampe (Asthma) 21, Brystsyge (Lungesyge) 611, Brækning 1, Bylder 5, Cacherie 16, Drik 9, Druknede 40, Dræbt sig selv 13, Durkløb 34, Dødfødte 194, Engelsk Syge 1, Feber (hidsig Feber, Forkjølelse, Flodfeber 98, Forraadnelselsfeber 136. Forstoppelse (Obstruction) 9, Frislinger 1, Fundne Døde 3, Galdefeber 1, Gevært 1, Gigt (Værk, tør Værk, 27, Guulsot (Leversyge, 19, Gyldne Aare 1, Halssyge 4, Hastig døde 40, Hjernebetændelse 5, Hoste 20, Hævelse 1, Jndvortes Svaghed 48, Kighoste 20, Kirtel svaghed 32, Koldbrand 10, Kopper 29, Krampe 487, Kræft 16, Lamhed 4, Langvarig Svaghed 3, Mavekrampe 8, Moersyge 4, Nervefeber 52, Nervesygdom 70, Nyfødte 31, Nyresteen 1, Orm 3, Rosenfeber 7, Slag (Krampeslag) 171, Slagflod (Apoplexie, 79, Slimfeber 7, Steen 5, Stikflod 3, Sting (Pleuris, Sidesting, Hold) 6, Strubehoste 30, Svindsot (Tæring, tærende Syge) 207. Trødske 43, Tænder 113, Udslæt, (Faat, Flod) 2, Ulykkelig Hændelse 57, Vand i Hovedet 11, Vattersot 158, Venerisk Sygdom 5, Uangivne Svagheder 4. Af et Brev fra Fredensborg Egnen 29 Dec. 1826. "1814 fremsatte afdøde Etatsraad og Ridder Crik Wiborg en bemærkning, hvorfor Boghvedens Dyrkning ikke er saa almindelig udbredt blandt os, som maatte være ønskeligt, nemlig følgende: Sjællænderen spiser ligesaa gjerne Boghvede Gryn, som Fynboen og Sønderjyden, men hiin Sæd kan ei her blive almindelig, hvor den med Hensyn til Jordbunden vilde være den fordeelagtigste, da den ej kan afsættes af Mangel paa de slesvigske Boghvedemøller, og fordi man i Sjælland ikke veed, som i Flensborg og flere slesvigske Stæder, at anvende den i Brændeviinsbrænderier. En Landmand i Nærheden af Frederiksborg dyrkede for nogen Tid siden over 100 Td. Boghvede, som han af Mangel paa Afsætning maatte sælge til en Skipper fra det Slesvigske. Denne lod dem der male og bragte os Grynene tilbage. Hvad der gjaldt 1814 er nu i denne Egn, og vel i mange flere, ikke længere Tilfældet. Nivaae Møller. 1 1/2 Miil herfra, maler Boghvedegryn, der af Kiendere erklæres at være ligesaa got malede som de Slesvigske. Han har malet Boghvedegryn i Aar for mig, som ikke vige hine. Boghveden gav mig i Aar kun fire Fold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
J Aarhuus Avisen (No. 174) læses fra Kjøbenhavn følgende: Ved en i den kongelige Landsover- samt Hof= og Stadsret afsagt Dom, ere Jnteressenterne i Kjøbenhavns Huusassurance kjendte berettigede til Fritagelse for Indbetaling til Financerne, samt Udlevering af de forhen i kongelige Obligationer indbetalte Summer, imod at betale contant. Dette grunder sig paa en speciel Accord, som imellem begge Parter skal være indgaaet. Hvorvidt Saadant stemmer med de herom udgangne Anordninger, vil formodentligt vorde Gjenstanden for en ny Discussion, ligesom ogsaa hvad Godtgjørelse der tilkommer de Huuseiere, som i sin Tid have indbetalt for meget i Brandassurance-Afgift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Hvad Fremgang den til endeel Fattiges Forsørgelse foranstaltede Jndustrieanstalt, har havt, kan sees af den sidstleden holdte Auction over dens Fabricater af linnede Vare, nemlig Hørlærred, Ravndug, Hampelærred, Lommetørklæder, Forklædetøi og Dynebetræk, m. m., i Alt circa 5000 Alen. Sikkert vilde flere saadanne Jndustrianstalters Oprettelse være et virksomt Middel til at forekomme Trang og Armod. især under den overordentlige Stigen af de første Fornødenheder, som i nogen Tid har havt Sted, og som let kan give Anledning til Uordener og Forbrydelser, der true den offentlige Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Blandede Efterretninger. J Wien har det medicinske Facultet havt den 29de November, ved Medvirkning af Høiskolen, en festlig Dag, i det et af Metal forfærdiget Brystbillede af den K. K. virkelige Geheime- samt Stats- og Conferentsraad og Keiserens første Livlæge, Andr. Jos. Friherre af Stifft, blev opsat i Universitetets Confistorialsal, hvorved Facultetet vilde vise den inderligste Agtelse for dets Præses, som det har saa mange Grunde til at føle sig stolt af at eie, og at lægge for Dagen for Nu og Eftertiden en offentlig Erkiendelse af hans Fortjenester af at bevare den meest elskede Monarks Sundhed; hans Fortjenester af Staten, af Videnskaberne overhovedet, og af Lægevidenskaben i Særdeleshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Under en talrig og glimrende Forsamling hvorved Oberstkantsleren og Ministeren for de indre Anliggender, Greve v. Saurau, var nærværende, ligesom og Lærepersonalet ved Universitetet, mange Læger, Videnskabsmænd, Embedsmænd o. s. fr., blev ved Middagstider Brystbilledes høitideligen afdækket, og en Tale holdt af det medicinske Facultets Decanus Dr. J. G. Plenker, til hvilken den paa Brystbilledets Fod anbragte Jndskrift: Andrege Joseph L. B. de Stifft, ob magne in Principem, in Patriam, in rem medicam merita Collegium Medicorum, Viennense. gav et righoldigt Theema. H. B. 342.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Et Monument for Malesherbes er fuldendt, og d. 3 Novbr. afdækket. Architekten le Bab havde besørget de architektoniske Dispositioner. Statuen er af Hr. Dumont; to allegoriske Figurer, forestillende Frankrig og Troskab, ere forfærdigede af Hr. Bosio; et Basrelief er af Hr. Cortot, forestillende Malesherbes, Tronchet og de Seze, som med Ludvig XVI. raadslaae, over hans Forsvar. Den Kommission, der har havt Undersøgelsen af Konstværket, har bevidnet Konstnerne eenstemmigt Bifald til deres fortjenstlige Værker. Den latinske Jndskrift, anbragt i forgyldte Bogstaver paa Fodstykket, skal være forfattet af Kong Ludvig XVIII. Det lyder saaledes: Strende semper fidelis. Regi 800. In Solio veritatem Præsidium in carcere, Attulit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Den første Morgen efter Talmas Død havde Redactionen af Pandore aabnet en Subscription til Oprettelsen af et Monument for ham, og der er allerede nedsat en Kommission, forunder Marschal Jourdans Forsæde at lede Udførelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Uagtet Paris, midt i Landet, ikke har nogen til en Verdenshandel skikket Beliggenhed, saa forener sig dog der en saadan Masse af Nødvendigheder, Rigdomme, Jndustrie, Nørrelse og Handel, at den Omsætning af Kapitaler, som her finder Sted, ogsaa giør Staden, i Henseende til Handelen, til Frankrigs Middelpunkt. En stor og værdig Børsbygning er derfor heraf Vigtighed, og til en saadan blev Grundsteen, lagt d. 24 Marts 1808, paa en Plads hvor forhen St. Thomas Nonnernes Kloster stod. Hr. Brougniart havde gjort Tegningerne til samme, men oplevede ikke Bygningens Fuldendelse, som blev udført under Hr. Labarres Opsigt. Den er d. 4 Nov. høitideligen aabnet. Det Hele er en langagtig Firkant af 212 Fods Længde, 126 Fods Brede, 65 korintiske Søiler af 30 Fods Høide og tre Fods Diameter, hvilende paa en Underbygning af omtrent 8 Fod, danne det Ydre. Over samme hæver sig en Attika, ved hvilken det af Jern dannede Tag næsten ganske En Opgang af 16 Trin indtager skjuler sig. Bygningens hele Brede mod Vesten. Børssalen, er 116 Fod lang, 76 Fod bred, og beregnes at kunne, foruden det rundt omkring løbende Side gallerie, som ved en uafbrudt Række af Arkader staaer i Forbindelse med samme, rumme i det ringeste 2000 Mennesker. Denne Sal udgjør det Midterste af Bygningen, og bliver belyst ovenfra ved en Glaslaterne. Dog det bliver for vidtløftigt her at beskrive denne skjønne Bygning. Vi have for os Beskriv, i D. B. 346.) Det Hele har kostet 8 Mill., hvortil Handelstanden, har bidraget 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
J det parisiske Videnskabernes Academie har Hr. Geoffroy S. Hilaire den 28de August sidstl. i en Commissions Navn forelagt en Model af en besynderlig Monstrusitet som til Akademiet fra China var sendt ved Dr. Bodo. Der levede nemlig (i Januar 1825) en ung Chineser af 21 Aars Alder, som lod sig see for Penge omkring i Provindserne, fordi han paa sit Bryst har et hovedløst Foetus. Han havde i tre Aar været i Makao, hvorfra han gik til Canton. To engelske Læger, som da vare paa sidstnævnte Sted, Hr. Person og Livingslon have anvendt to hele Dage paa en nøiagtig Undersøgelse af dette mærkværdige Phænomen, og havde sendt til England en Beretning om Resultaterne af deres Undersøgelser. Man havde af Riisdeig gjort en, fjorten Tommer høi, Model af dette unge Menneske, og koldreret samme med muligste Nøiagtighed. Det synes som man i Canton har spekuleret paa at mangfoldige Modellen, og drage Nytte af den derom givne Underretning, da tre Stykker af samme vare komne til Paris med Fregatten Thetis, som kommanderedes af Bougainville, saa at Kommissairene fik tilstrækkelig Leilighed til at undersøge og prøve alt, og overtyde sig om Visheden af Phænomenet, som end videre erholdt Bekræftelse af 20 lige Monstrusiteter. Den unge Chineser, hvorom her er Tale, har ellers ikke noget særegent i sin Constitution, har lige Ansigtsfarve som hans Landsmænd, er hverken for mager eller for feed. Kun synes Genitalierne at være lidet udviklede. For tus hænger ved Brystbenet fra 4de til 8de Ribbeen. (Mere i Hesperus Octbr. 260.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Af den berømte Steffens er udkommet 1ste Deel af et Skrift med Titel (i Oversættelse); Familierne Walseth og Leith. En Cyklus af Noveller. J en norsk Tidende anmeldes det saaledes: Paa en Tid, som vores, der deels lider af Afkræftelse, deels af Overspænding, endog paa den poetiske Literaturs Marker, maa den berømte Forfatters ovennævnte nye Værk, der, ligesaa høit og livligt, som simpelt og klart, paa den meest indgribende Maade fremstiller Romanens høiere Jdee, som vi næsten have forglemt, vække den høieste Jnteresse hos enhver Dannet, og uden Betænkning kan man inddrømme dette Værk en Plads iblandt Literaturens betydeligste Frembringelser. Norges poetiske Forherligelse, det Land, hvori Kraft og Simpelhed have bevaret sig reent, hvor Alt omsider mødes igjen, som i det sande Hjem, kunde synes at være Værkets patriotiske Opgave, dersom ikke en fiint antydet Humor, der viser sig til Slutning, udelukkede Forviisningen om, at der nogetsteds gives et jordisk Eldorade. Det Heles Anlæg er i høi Grad organisk og kunstmæssigt; Begyndelse og Ende slutte sig til hinanden. Den første Novelle har Norge til Skueplads, den frygtelig ophøiede Slotsbrand i Kjøbenhavn oplyser med sine Flammer mange Gaader, som traadte os imøde; Herrnhut og Zinzendorf samle og berolige os i den anden, for at et desto bevægeligere Liv paa Korsika kan udfolde sig for os i den tredie, den fjerde Novelle slutter sig til den anden, og fører os fra Herrnhut til det yderste Norden. J den femte Novelle fremtræde, ligesom Fædrene forhen, Sønnerne Wal seth og Leith, og med dem et rigt og afvexlende Liv. Den sjette og sidste Rovelle endes i Nor ste i den første. 1823 i Handelsanliggender til, Sumatra, og saae her i Mundingen af en Flod en af Fiskerne tæmmet Krokodil, og dette en af de største, af henimod 6 Metres Længde. Dens noget over Vandfladen ragende Ryg havde Ligning med et Klippestykke. Den blev stedse paa samme Sted, og fjernede sig ikke fra Skippernes Boliger, hvorfra den rigeligen forsynedes med Næring, og erholdt alle Levninger fra de større fiskede og til videre Tilberedning sønderlemmede Fiske. Paa deres Kalden kom den stedse, modtog sin Føde, En tam Krokodil. Anderson kom i Aaret (N. M.)ge og løser de Gaader, som endnu ikke vare lø pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Norske Speciessedler. Species 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Hamburg 2 M. terly Revlew.) overtroiske Malayer til en sand Tilbedelse. og lod sig allevegne beføle, ja taalede endog at man, rørte dens frygtelige Hoved. Da Ander sons Schaluppe nærmede sig den, vilde han bringe nogle Sager, hvis Berøvelse han frygtede, i Sikkerhed, men Fiskerne beroligede ham med den Forsikring, at den aldrig røvede noget, men lod sig nøie med hvad man tilkastede den. Den leed ikke, at andre Krokodiller nærmede sig dens Opholdsted, men for og dem med Magten. Dette Dyrs overordentlige Egenskaber foranledigede de alt Fald fortjener denne sjeldne Jagttagelse Naturforskernes største Opmærksomhed. (Fra Qua
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Kjøbenhavns Børs den 2 Januari 1827. a vista 224 Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. 154 1/2 155 Rbd. Sal. 49 49 1/2 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 81 1/2 82 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 723, 73 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
Nationalbank Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-02
6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . i Banco. Asiatiske Actier. . . . . . i Sedler I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/2 58 L. Sterl. ved Hambro & Søn. - i Banco Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 100 101 Rbd. r. S. 114 114 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 191 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-06
De mange Steder i det her omhandlede Værk som angaaer Buddhas asiatiske Religion og dens formodede Sammenhæng med den gamle Odinske, paaviser Forfatteren i Fortalen til 4de Bind (1826) S. VI - hvorved det maa bemærkes, at en af Nutidens ypperligste Orientalister, Abel Remusat antager det for sandsynligst, at begge Hovedsekter have dyrket en mystisk Gud og tillige en forgudet Heros (som en incarneret Guddom) under de samme Navne (i Melanges Asiatiqves. T. I. 1823).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-06
De BuddhaBilleder af Metal og forgyldt Træ som nylig ankom hertil Staden, skjænkede af vor berømte Landsmand, Ridder Dr. Wallich i Calcutta, og beskrevne i Dagen af Prof. Rask, have forhen været dyrkede af Nepalesere eller Birmaner. De største og vigtigste deraf tilhøre nu det store Kgl. Kunst Museum, men to af de mindste Museet for de nordiske Oldsager (bevarede der blandt fremmede Idoler, som kunne tjene til Sammenligning med andre derværende, som ere fundne her i Norden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn er, (hvad vel for det Meste er Tilfældet med alle Hovedstæder), tillige Statens betydeligste Fabrikstad, baade i Hensyn til Vigtigheden, Mængden og Forskjelligheden af Manufacturist, Fabrik= og Haandværks=Klassernes Haandleringer, ogsaa paa Tallet af de Familier og Personer, hvis hele Birksomhed er opoffret disse Sysler, hvis Levebrød søges derved, og hvis Flid, Duelighed og Retskaffenhed ofte begrunder Velstand, og en hæderlig Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-06
Beløbet i den ved Kjøbenhavns Politieret forfattede Liste over Laugenes Personale ved 1826. Aars Udgang er: Mestere Sven Dren Andre og Jnter de ge. Arbr. i alt Drager man herfra samtlige Personer ved Detail, Handels Laugene, Skippere, Vognmænd, Barberere, Parykmagere, Skorsteensfeiere, ialt 1252. saa bliver tilbage, 2480 Hertil maa lægges for 55 i Drift værende Bryggerier, Fremdeles, Frimestere, og dernæst de mange Fabrik- og Jndustribaandteringer, der ikke ere bundne ved Laug, og altsaa ikke under bemeldte Tal, saasom ved Eddikebryggerier, Sukkerraffinaderier, Sæbesyderier, Lysestøberier, Farverier, Mekaniker, Jnstrumentmagere, de ved Porcellainsfabriken. Sysselsatte, og mange Flere, for hvilke vi, af Mangel paa nøiagtige Optegnelser, antage at kunne med rundt Tal ansætte. saa bliver for Kjøbenhavn. . . . . . . . 2680 4295 2076 2821 Naar man for første Rubrik, som Familiefædre, regner overhovedet. 5 paa hver Familie, saa bliver 13400 Personer samt hertil føier de tre sidste Rubrikers Sum, uden at regne nogle af 2den og 4de Rubrik for Familiefædre, altsaa . . . . . . 9192. saa udkommer 22592.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-06
som Summen af de Jndivider der i Kjøbenhavn leve af Fabrik-Jndustrien, taget i videst Betydning; altsaa henimod en fjerde Deel af Stadens Befolkning. De talrigste af Haandværkslaugene ere Skomagerne: 489 Mestere, 488 Svende, 351 Drenge. - Skræderne: 375 M., 348 S., 75 D. - Snedkerne: 246 M., 484 S., 30 Dr. - Grov- og Kleinsmede: 135 M., 323 S., 236 Dr. - Brændeviinsbrændere 239, og faste Folk 335 - Murmesterne ere: 35, med 542 Sv., 38 Dr. - Tømmermestere 26, med 367 Sv. og 47 Dr. Blot disse 7 Laug har saaledes 1545 Mestere, 2552 Svende, 1048 Drenge, og 335 faste Arbeidere. "Af danske Heste findes de bedste i Jylland, i Veile Amt, tjenlige til Rytterheste. Jsær har Wensyssel i Aalborg Amt en ypperlig dansk Hesterace. Ved Nørholm, Sletherred og Fleskum Herred, Byerne Dahl, Ferslev, Wol sted og Gunderup haves de bedste. Denne Egns skjønne Race nedstammer fra Hingsteen, som Kong Christian den femte sendte derhen. "Paa Sønderborg i Slesvig findes et Stutterie af gode Følhopper, skikkede til Paradeheste. Haderslev Amt har en god Hesterace paa Vestkanten, saasom i Byerne Brøns, Skjerbek, Nisby, Vordling og Frørup. Paa Østerkanten, i Bilstrup, Hopdrup, og paa Olufskjer have været Præmie-Hingster med meget stærke Been.