Viborger Samler, 1848-10-27
Statsregnskabet, med Revisorernes Bemærkninger, forelægges derefter Folkethinget, som med Hensyn til samme tager Beslutning. - § 46. Jngen Udlænding kan herefter erholde Jndfødsret uden ved Lov. – § 47. Ethvert af Thingene afgjør selv Gyldigheden af sine Medlemmers Valg. - § 48. Ethvert nyt Medlem aflægger, saasnart Gyldigheden af hans Valg er anerkjendt, følgende Eed: For den almægtige Guds Aasyn lover jeg at holde Grundloven for Kongeriget Danmark og Slesvig." -§ 49. Kommer den gyldigen Valgte i et af de Tilfælde, hvorved Valgbarhed fortabes, mister han den af Valget flydende Ret. Dog skal Jngen tabe sit Sæde i Landsthinget fordi han i Løbet af den Tid, for hvilken han er valgt, flytter til et andet Amt. – § 50. Ministrene have i Embeds Medfør Adgang til Rigsdagen, og ere berettigede til at forlange Ordet naar de ville. Stemmeret udøve de kun naar de tillige ere Rigsdagsmænd. -§ 51. Ethvert Thing vælger for hver ordentlig eller overordentlig Samling sin Formand, og den, der i hans Forfald skal føre Forsædet. – § 52. Jntet af Thingene kan tage nogen Beslutning naar ikke idetmindste 1/2 Deel af dets Medlemmer ere tilstede og deeltager i Afstemningen. - § 53. Til enhver Beslutning saavelsom til Valget af Formændene udfordres Fleertallet af de afgivne Stemmer. Hvorledes der skal forholdes ved andre Valg, bestemmes ved hvert Things Forretningsordning. 54. Ethvert Lovforslag skal foretages 3 Gange forinden Thinget derom kan tage nogen endelig Beslutning. 55. Enhver Rigsdagsmand kan i det Thing, hvortil han hører, med dettes Samtykke bringe ethvert offentligt Anliggende under Forhandling og derom æske Ministrenes Forklaring. - § 56. Jntet Andragende maa overgives til noget af Thingene uden gjennem et af dets Medlemmer. – 57. Finder Thinget ikke Anledning til om et Andragende at fatte Beslutning, kan det henvise det til Ministrene. - 6 58. Thingenes Møder ere offentlige. Dog kan Formanden eller 5 Medlemmer forlange, at alle Uvedkommende fjernes, hvorpaa Thinget afgjør, om Sagen skal forhandles i offentligt eller hemmeligt Møde. § 59. Ved sin Forretningsordning fastsætter ethvert af Thingene de nærmere Bestemmelser, som vedkomme Forretningsgangen og Ordens Opretholdelse. VI. § 60. Rigsretten bestaaer af 16 Medlemmer, der vælges paa 4 Aar, Halvdelen af Landsthinget, Halvdelen af Landets øverste Domstol, blandt disses egne Medlemmer. Den vælger selv sin Formand af sin egen Midte. § 61. Rigsretten paakiender de af Folkethinget mod Ministrene anlagte Sager. For Rigsretten kan Kongen lade ogsaa Andre tiltale for Forbrydelser, som han finder særdeles farlige for Staten, naar Folkethinget dertil giver sit Samtykke. – § 62. Dommere kunne ikke afsættes uden ved Dom, ikke heller forflyttes mod deres Ønske. Dog kan den Dommer, der har fyldt sit 70de Aar, afskediges, men uden Tab af Jndtægter. – § 63. Domstolene ere berettigede til at paakiende ethvert Spørgsmaal om Øvrighedsmyndighedens Grændser. Dog kan den, der mener sig forurettet ved en Øvrighedsbefaling, ikke ved at bringe Sagen for Domstolene unddrage sig fra foreløbigen at efterkomme befalingen. VII. § 64. Jngen kan paa Grund af sin Troesbekjendelse berøves den fulde Adgang til borgerlige og politiske Rettigheder. – § 65. Borgerne have Ret til at forene sig i Samfund for at dyrke Gud paa den Maade, den bedst tykkes, dog at Jntet foretages, som strider mod Sædeligheden eller den offentlige Orden. – § 66. Jngen er pligtig at yde personlig Bidrag til nogen anden Gudsdyrkelse end den, som er hans egen. Den som ikke vil svare den til den lutherske Kirke lovbefalede personlige Afgift enten til denne eller til et andet anerkjendt kirkeligt Samfund i Landet, betaler samme til Skolevæsenet. – § 67. Enhver, der anholdes, skal inden 24 Timer stilles for en Dommer. Hvis den Anholdte ikke strax kan sættes paa fri Fod, skal Dommeren ved en af Grunde ledsaget Kiendelse afgjøre, at han skal fængsles, og, hvis han kan løslades mod Sikkerhed, bestemme dennes Art eller Størrelse. Den Kiendelse, hvorved Nogen erklæres for fængslet, kan af denne strax fordres beskreven og særskilt indankes for høiere Ret. Jngen kan underkastes Varetægtsfængsel for en Forseelse, som kun kan medføre Straf af Pengebod eller simpelt Fængsel. – § 68. Jngen kan tilpligtes at afstaae sin Eiendom uden hvor Almeenvellet kræver det. Det kan kun skee ifølge Lov og mod tilsvarende Erstatning. – § 69. Alle Jndskrænkninger i den frie og lige Adgang til Arbeide, som ikke ere begrundede i det almene Vel, skulle hæves ved Lov. – 570. Den, som ikke ved sit Arbeide selv kan ernære sig og Sine, er berettiget til at erholde Hjælp af det Offentlige, dog mod at underkaste sig de Forpligtelser, som Lovene herom paabyde. – § 71. Den, som ikke selv kan sørge for sine Børns Oplærelse, er berettiget til at det Offentlige forskaffer dem fri Underviisning i Almueskolen. – § 72. Enhver er berettiget til ved Trykken at offentliggjøre sine Tanker, dog under Ansvar for Domstolene. – § 73. Borgerne have Ret til uden foregaaende Tilladelse at indgaae Foreninger i ethvert lovligt Øiemed. Jngen Forening kan ophæves uden ved Dom. Dog kunne Foreninger foreløbigen forbydes, men der skal da strax anlægges Sag mod Foreningen til dens Ophævelse. 874. Borgerne have Ret til at samles ubevæbnede. Forsamlinger paa offentligt Sted har Politiet Ret til at overvære. Forsamlinger under aaben Himmel kunne forbydes, naar der af samme kan befrygtes Fare for den offentlige Fred. § 75. Ved Opløb tør den væbnede Magt, naar den ikke angribes, kun anvendes efterat Mængden 3 Gange i Kongens og Lovens Navn forgiæves er opfordret til at adskilles. – § 76. Enhver vaabenfor Mand er forpligtet til med sin Person at bidrage til Fædrelandets Forsvar. § 77. Borgerne ere berettigede til selv at bestyre deres reent communale Anliggender, dog under Statens Tilsyn. § 78. Enhver i Lovgivningen til Adel, Titel og Rang knyttet Forret er afskaffet. – § 79. Jntet Lehn, Stamhuus eller Fideicommisgods kan for Fremtiden oprettes: de nu bestaaende kunne med alle Berettigedes Samtykke overgaae til fri Eiendom. VIII. § 80. Forslag til Forandring i, eller Tillæg til, nærværende Grundlov fremsættes paa en ordentlig Rigsdag. Vedtages den derom fattede Beslutning i uforandret Skikkelse af næste ordentlige Rigsdag og bifaldes den af Kongen, opløses begge Thingene, og almindelige Valg foregaae baade til Folkethinget og til Landsthinget. Vedtages Beslutningen 3die Gang af den nye Rigsdag paa en ordentlig eller overordentlig Samling, og stadfæstes den af Kongen, er den Grundlov.