Københavns Adresseavis, 1803-08-03
Bøger. Subskriptionsplan. Jblant de Skrivter, som min salig Mand, Agent Gyldendal, ved sit Forlag fremskaffede, var Millots Verdenshistorie, efter hans Meninget af de vigtige, og virkelig erholdt dette betydelige Værk ogsaa det læsende Publikums utoetydige Bifald. Opmuntret herved havde min salig Mand forlængst besluttet at besørge den Millotske Historie fortsat til vore Tider, men de Venner, han derom konsulerede, raadede ham altid at opsætte dette Foretagende indtil man saae Udfaldet paa den franske Revolutionskrig, som en vigtig Standpunkt, hvor Værket igien kunde afbrydes. Endelig kom denne Tid, og han lagde strax Haand paa Arbeidet, men hans Helbred svække kedes daglig, dermed ogsaa hans Siels Virksomhed, og han gik bort uden at kunne, som mange ømmede, iværksætte et Forsæt, som jeg nu derfor i hans Sted vil søge at udføre. I Haab om mine Medborgeres Understøttelse og bifald indhyderjeg altsaa til Subskription paa Fortsættelse af Abved Millots Verdenshistorie fra Friderik 2dens Død til Fredsslutningen i Amiens. Salig Justitsraad Christiansfortsatte Værket for den Ackenske Fred, hvor Millet ophørte, til Frederik den Enestes Død. Fra den Tid har Europa, og følgelig ogsaa andre Verdens Dele, været rige paa vigtige Begivenheder, som have interesseret endog dem, der ellers vare ligegyldige Tilskuere af politiske Omveltninger At læse dem i et sammenhængende og overskueligt Heelt, troer man vilde være underholdende og nyttigt, og dette Øiemed skal under Udarbeidelsen, som er overdraet Magifler Brorson, Conrector paa Herkufsholm, med hvilken min salig Mand allerede havde aftast denne Sag, ikke tabes af Sigte. Hvor mange Bind dette Arbeide vil komme til at udgjøre, tør man endnu ikke nøir bestemme. Men dersom Forfatterens Helbred og Embedsforretninger tillade det, haaber jeg til hvert Nytaar, og hver Junii Maaned at kunne levere et Bind, omtrent paa et Alphabeth. Den Plan der er agt for Arbeidet er følgende: Det hele Tidsrum fra Frederik 1 Dod til Freden, Amiens, har man afdeelt i tvende Sektioner. Den første fra omtalte Dødsfald til den franske Revolutions Udbrud, som antages den 17de Junii 1789, den anden fra sidste Tidspunkt til Fredsslutningen. Da man har taget Ledetraaden paa det Sted, salig Justitsraad Christianislap den, og begyndt med Preussens Historie, betragtes samme som en Grundvold for den første Sektions Jndhold. Momenterne, som forekomme i den preusiske Historie, give da Anledning til at gaae frem i følgende Orden: først fortælles den hollandske Revolution; 2) den Østerrigske Tyrkekrig; 3) den Russiske Tyrkekrig, denne sidste leder os 4) til den ved samme foranledigede Nordiske Krig. Ved den Østerrigske Tyrkekrig erindre vi 5) om Revolutionen i de Østerrigske Underlande, og de med samme forbundne Uroligheder i de oprige Østerrigske Arvelande. Den 6te Afdeling skal tale om Em land, hvis Ost= og Vestindiske Anliggender give Anledning til at tale om andre Verdensdeles Historie, især for saavidt de staae i Forbindelse med de Europælske Stater, Efterat have udført dette, vil de uforieste Tildragelser i Spanien, Jtalien, Schweiz, og de mindre tydske Stater komme under vor Betragtning. Endelig vil den sidste Afdeling i første Sektion indeholde Frankrigs Historie til 17 Junii 1789, som en Jndledning til RevolutionsHistorien selv, der begynder anden Sektion, og bliver her Grundvolden for denne Sektions øvrige Jndhold. Nogle af de anførte Begivenheder endes ikke ved den bestemte Tidspunkts Grændser. At afbryde Fortællingerne for at følge en ængstelig Jagttagelse af Aarstallet vilde foraarsageen ubehagelig Standsning for Læseren. Derfor bliver enhver begyndt Fortælling fort at til sin Fuldendelse. Under Hovedafdelingerne vil undertiden mindre betydelige Staters Skjebne fortælkes. Saaledes bliver, at vi skal anføre et Exempel, Katastrophen med Danzig og Thorn, indlemmet under den Preussiske Historie, og hvor sligt i det følgende er giørligt, skal det skee, da vitroe derved noget at indskrænke Værkets Størrelse. Naar der i noget Bind forekommer en Mand, som har tiltrakt sig almindelig Beundring eller Opmærksomhed, skal hans Biographie leveres, og indføres paa et for Historiens Gang passende Sted. Hele Værket skal sluttes med et fuldstændigt Register. Dette er hvad man troer nødvendigt at melde i Henseende til Skrivtets indvortes Beskaffenhed. Tryk, Papir og Format blive som de foregaaende Deele. Pelsen omtrent 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp. De som vilde umage sig med at samle Subskribentere og afsætte Exemplarer tilstaaes hvert tiende Exemplar gratis.