JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Bog=Auction. Mandagen den 2de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Reqvisition fra Bogbinder Søren Kjergaard, paa hans Bolig ved Skomagergaden, ved Auction bortsolgt en stor Deel Bøger i forskjellige Videnskaber og Sprog, hvorover Cataloger ere prøiter, 1ste Plov, Harve med mere at erholde gratis hos Auctions=Reqvirenten. 10 Køer, 2 Faar med 1. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hvilket herved til Aalborg, den 26de Octbr. 1836. Schmidt. gjøres. Hobro, den 25de 3.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Onsdagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2, bliver, efter Reqvisition fra Hr. Ma Ifølge tagen Vesten er v. Hegermann, i Exerceerhuset her i Byen, af Aastrups og Just holdt Auction over nogle Jern- og Træ-Materialier, beSkiismisse imellem de staaende i store Hammere, Jernstænger, en Deel Jern Stolper af et Rækværk, nogle Fyrre=Pæle og Bræder. fælles Bo, bliver Hvilket herved bekjendtgjøres. Onsdagen den 5 Aalborg, den 28de October 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
hver Dags Formiddag Torsdagen den 3die November førstkommende, om For Auctioner over den Boe. niddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Reqvisition, denne Byes Torv, under paa Nyhavn her i Byen, afholdt Auction over et Part 20 Fag Huus til Gaden. Tømmervarer, Drammens Last, bestaaende i 120 Tylter, Etage, af Ege= og Fyrre Bord, 100 Tylter Lægter og 43 Tylter Tømmer; hvilke og Tegltag, tildeels for derved bekjendtgjøres. ler vel vedligeholdt og Aalborg, den 25de October 1836. Schmidt. Gaarden hører fornøde. Ifølge tagen Bestemmelse under Kobbersmed Jens Pete ken= og Frugthave. Kastrups og Hustrues heraf Byen, til Skiftebehandling Ved samme Auction overgivne fælles Bo, bliver, Mandagen den 14de NovemBoet tilhørende Jorder, der førstkommende, Formiddag Kl. 10 og paafølgende Da af 1 Td. 4 Skpr. Byg Eiendommen tiltræde. ge, i den Boet tilhørende Gaard her i Byen, afholdt offentlig Auction over Boets Løsøre, bestaaende af: Borde, og Kjøbesummen erlægge. Stole, Speile, Sophaer, et Mahagoni Schatol med Op Resten i 11te Decbr. 3. ats, Kister, Sengesteder og Sengeklæder, Dækketøi, Kaki Gaarden. kelovne, Kobber= og Messingkjedler, noget Sølv, Kjøb Hvilket herved bekjen een= og Bryggersredskaber af alle Slags, endeel godt til Hobro, den 24de T. dobbersmed=Professionen henhørende Værktøi, 2de complette Behjendtgjørelse fra Postcontoir At Vintertouren for de herfra afgaaende Brev= og Pakkeposter tager sin i dember bringes herved til de Corresponderendes Kundskab, ligesom og at Jndleverisatte saaledes:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
1) J de Maaneder, som Dampskibet imellem Aarhuus og Kallundborg er i Fart hver Side, afgaae herfra ugentlig 3de Brevposter sydefter, nemlig, hver Magynder første Gang med den Natten til 1ste November afsendende Post. Jndleveringstiden til disse Poster er følgende: a) Til den Mandag Nat afgaaende (første Gang den 31te October), fra Kl. 3. b) Til den Torsdag Aften afgaaende (første Gang den 3die November, fra K c) Til den Løverdag Nat afgaaende (første Gang den 5te November, fra Kl. hvorimod i den eller de Maaneder, som Dampskibsfarten imellem fornævnte S. fra ugentlig ikkun 2de Poster sydefter, nemlig: Mandag og Torsdag Aften, til dag til 4 Eftermiddag. 2) Til de nordefter samt til Ribe og Løgstor afsendende Poster indleveres Mand 9, samt Tirsdag og Fredag Morgen fra Kl. 8 til 9.3) Til den sydefter hver Tirsdag Morgen afgaaende Pakkepost er Jndleveringstid hver Mandag fra Kl. 10 til 12 Formiddag og fra Kl. 7 til 9 Aften, og bege hvorved dog maa bemærkes: at saalænge Expeditionen af den Mandag Formid modtages ingen Pakkepostsager. 4) Til Pakkeposten nordefter indleveres hveranden Torsdag Aften fra Kl. 6 November. Til yderligere Oplysning for Publicum meddeles ved denne Leilighed, at saalær Kallundborg er i Fart og foretager een Tour ugentlig fra hver Side, vil Brevpodag og Fredag Formiddag, hvorimod i den eller de Maaneder, Samme ophører, Mandagen, først kunne indtræffe hertil om Tirsdagen. Pakkeposten vil indtræffe hertil Onsdag Morgen, med hvilken, saalænge Da Sted, tillige vil kunne indløbe de fra Hamborg om Løverdag Aften afsendende løse, Nordfra vil Brevposterne indtræffe hertil hver Mandag og Torsdag: Eftermihveranden Mandag Aften, anregnet fra 31te October inclusive. Ballie-Sprøiter, 1 stor Postvogn og 2de mindre Dito, Plov, Harve med mere Gaards- og Avlsredskaber, 2 Heste, 10 Køer, 2 Faar med mere. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgjøres. Hobro, den 25de October 1836. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Ifølge tagen Bestemmel, under Skiftet i Kobbersmed Aastrups og Hustrues heraf Byen, i Anledning at Skibsmisse imellem dem til Skiftebehandling overgivne fælles Bo, bliver Onsdagen den 9de November d. A.,- 16de f. M. og - 23de f. M., lover Dags Formiddag Klokken 10, afholdt offentlig 3de Auctioner over den Boet tilhørende Gaard, beliggende paa denne Byes Torv, under Matriculs Nr. 13, bestaaende af 20 Fag Huus til Gaden og 19 Fag til Gaarden, alt en Etage af Ege= og Fyrre=Bindingsværk med murede Vægge og Tegltag, tildeels for faae Aar siden af Nyt opbygget, ler vel vedligeholdt og afgiver en god Beboelse. Til Gaarden hører fornøden Gaardsplads samt en god Kjøkken= og Frugthave. Ved samme Auction opraabes ligeledes til Salg de Boet tilhørende Jorder paa denne Byes Mark, bestaaende, af 1 Td. 4 Skpr. Bygsædeland. Eiendommen tiltrædes strax at Buddet er approberet, og Kjøbesummen erlægges med det Halve i 11te Juni og Resten i 11te Decbr. Termin 1837. Auctionerne afholdes i Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hobro, den 24de October 1836. Jansen. fra Postcontoiret. Pakkeposter tager sin Begyndelse næstkommende 1ste No. ligesom og at Jndleveringstiderne paa denne Tour ere fast J Calandbaroer i Cart og foretager een Tour ugentlig fra defter, nemlig, hver Mandag, Torsdag og Løverdag, og beer afsendende Post. a 31te October, fra Kl. 6 til 9 Aften. en 3die November, fra Kl. 12 Middag til 4 Eftermiddag. en 5te November), fra Kl. 7 til 10 Aften. erten imellem fornævnte Stæder aldeles ophører, afgaaer her dag og Torsdag Aften, til hvilke indleveres fra Kl. 12 Mid maa indseer Mandag og Torsdag Aften fra Kl. 7 til ikkepos er Indleveringstiden fastsat til Dagen forud, nemlig l. 7 til 9 Aften, og begynder Mandagen den 31te October, n af den Mandag Formiddag forventende Brevpost foregaaer d. After f. A. 6 til 9, og begynder med den 3die danna Aallighed at saalænge Dampskibet imellem Aarhuus og ra hver Side, vil Brevposterne sydfra indtræffe hertil Man
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
Ven Anti=Conservative. Der gives iblandt denne Tids Hverdagsmennesker, et eget Slags, hvoraf de Enkelte have Adskilligt tilfælles, uden just at ligne hinanden i den Grad, som 2 Draaber Vand ligne hinanden; men, da de have visse Egenheder, for ikke at sige Egenskaber, tilfælles, kunne de paa en vis Maade henføres til eet og samme Genus. Det er ikke i deres Udvortes, der have denne Liighed; thi deres Physiognomier udtrykke, som de fleste andre Hverdagsansigter - Jngenting. De søge vel ofte at give sig en vigtig Mine, men, iagttager man dem lidt nøie, opdager man let det virkelige Træk under den paasatte Maske. Det skulde da være, Enkelte udmærke sig ved en spids Ræse, forenet med en temmelig skarp Lugt. Betragter man nøie nogle Faa af dem, har man Særkjendet paa den hele Classe. Det er ikke let at finde en passende Benævnelse paa dem; men det vil smigre dem, at benævnes Anti=Conservative, en enkelt Species, kunde ikke upassende kaldes Støvere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
Den Anti=Conservative kan være behagelig i Omgang, men han kan ogsaa ikke være det. Alle hans Handlinger ere beregnede paa en vis Effect; men, om denne indtræder, er en reen Tilfældighed, som han ikke kan beregne. Han er aldeles afhængig af sine Luner; deraf den store Modsigelse i hans Caracteer for en uopmærksom Jagttager. J Grundense er hans System conseqvent; idet mindste gaaer hans ud fra en eneste Hovedtanke: at gjælde for mere, be end han er. Byder man ham at spille Kort, naar han er i et Selskab, løfter han paa Skuldrene, og i Læberne fortrække sig til et haanligt Smiil. Bederssor Du ham om nærmere Forklaring, kommer han i ensk exalteret Stemning og gientager Fragmenter af simed Livsphilosophi med en Vægt og Douceur, som omledet var første Gang, at noget Lignende er sagt, uagtet og de Tilstedeværende hundrede Gange have hørt de samme li Udbrud af ham og fuldkomment vide, hvad han ilvnæste Aandedræt vil sige, i det Øieblik han har endt sit i sin høitravende Periode: "Spille Kort, Gud, hvor ve kan De anmode mig om Saadant; troer De, jeg iønhenødsler min Tid med saadanne unyttige Forretninger. Hvad vilde et Menneske i sin korte Tilværelse kunne udrette, naar han skulde tilbringe hele Aftene, fastnaglet ved et Spillebord, alene sysselsat med de Jdeer, Spillets Combination kan foranledige, og derved unddrage sig fra nyttige og fornuftige Reflectioner over Menneskelivet. Det er jo Menneskets Bestemmelse at virke og at handle, i de Øieblikke geman ikke handler, maa man anvende sine Aandsevfiner til fornuftig Meditation og Overveielse og ikke spilde den kostbare Tid med aandsfortærende Forlystelser, der ere opfundne til Tidsfordriv for saadanne de ubetydelige Personer, der paa en Maade ere tilovers, senher i Verden og i det Høieste kunne betragtes som Drevene paa Hjulet i en Maskine, de ere nodvendig ge for at sætte den store Maskine i Gang, for at den høieste Jdee kan gjennemføres, men kunne forøvrigt ikke upassende sammenlignes med Marionet. dukker, som man med en skjult Traad sætter i Be 8 vægelse. Naar jeg gaaer i Selskab, er det alene sefor at betragte og studere Mennesker; jeg vilde ansee den Tid for spildt - - - Hvis denne Monolog ei var bleven afbrudt af en tilfældig Omstænnødighed, skulde Tilhørerne have maattet døre en Forttilsættelse i samme Genre, der ikke vilde have været forbi, rilførend Selskabet skulde adskilles. Ved given Leilighed fortsætter han igjen sine Exclamationer, og den Anti-Conservative er meest utaalelig, naar han er linde i en af sine interessanteste Materier.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
(Norske Rigstidende.) Auktballonen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
J England havde en Jtaliener, Lunardi, den 15de Septbr. 1781, gjort den første Luftreise og senere foretog Crosbie en mærkelig Reise fra Dublin over den irske Canal til Holyhed i England Han tog 300 Pund Ballast med sig, hvoraf han dog ved Opstigningen kastede 50 Pund bort. J Begyndelsen drev en lige Vestenvind ham til England; men snart blev Vinden No. og saaledes havde han, 18 Miil fra den irske Kyst, baade Jrland og England i Sigte, et Skuespil, som han beskriver som overgaaende enhver Forestilling. I den store Høide, hvori han befandt sig, frøs hans Blæk, og Qviksølhavet i Thermometret sank ned i Kuglen. Crosbibefandt sig upasselig og følte en stærk Trykken i Øre mod Trommehinden. Da han var paa den største Høide, troede han at staae stille, lod derfor noget af Brindluften undvige, og sank ned, men kom derved i en mere nordlig Luftstrøm, sank snart derpaa igjennem en Sky, hvor han iagttog Torden og Lyn lild, og kom nær over Vandet, mod hvilket Vinden, drev ham saa heftigt, at alle Bestræbelser for, ved lat udkaste Ballast, at stige i Veiret, vare forgiæves; Vandet trængte ind i Gondolen, ødelagde hans Optegnelser, og selv tog han sin Svømmetrøie paa. J sin Gondol strøg han hen af Vandet, ført af Ballonen, indtil et Skib fra Dunkary optog ham og bragte ham i Havn. En lignende Skjebne havde Major Money, der ogsaa førtes, efter at være dalet, her lad Vandet af Ballonen. Man troer at kunne gjøre et væsentligt Brug af Lufthallonen i Krigen, og virkeligen iagttoge franske Officerer fra en saadan den østerrigske Leir i Slaget ved Fleurus, den 27de Juni 1794; Ballonen holdtes af 30 til 40 Heste og Efterretningerne fra samme gaves paa Sedler, som nedlodes i Snore, hvori hængte Bly. Oftere brugtes Ballonen paa lignende Maade; dog har vel fornemmeligen det, at man ikke formaaer at styre Ballonen, bevirket, at den i senere Aar ikke er anvendt til Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
Grev Zambeccari foretog i Begyndelsen af dette Aarhundrede flere mærkelige Luftfarter. Den 7de October 1803 steeg han, i Selskab med Grassetti og Andreoli, op fra Boulogne. Ballonen naaede en saadan Høide, at Luftfarerne bleve stive af Kulden og Zambeccari senere maatte i Venedig lade sig afsætte tre Fingre. Ballonen faldt ned i det badriatiske Hav, hvor Luftfarerne bleve reddede af en Skipper Anton Pazol; men den derved hæftede Charliere fløi over til den tyrkiske Fæstning Vihacz, hvor Commandanten ansaae den som sendt fra Himlen, lod den skjære i Stykker og sendte disse om til sine Venner. En senere Luftreise, 22de August 1804, havde et ligesaa uheldigt Udfald; men dog viste, Zambeccari ved denne, at han havde temmeligen vel i sin Magt, ved at opvarme Luften i Montgolfieren, at lade Ballonen i vertical Retning gaae op og ned. Hos os er, med Undtagelse af et mislykket Forsøg, i Begyndelsen af Aarhundredet, ingen Luftreise foretaget før 1807, da den bekjendte Robertson kom til Kjøbenhavn og gjorde selv en Luftreise, senere lod sin Ballon stige i Veiret med sin Elev, der gik ned, i en Faldskjerm. Hans Ballon var en Charliere, eller fyldt med Brindluft. Vel især herved opmuntredes Studiosus Colding til ogsaa at anstille Forsøg, men først senere lykkedes Luftreiser for ham gjentagne Gange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
Luftreiserne ere blevne sieldnere; de fleste anstille des af omreisende Markskrigere, der tilsigtede en Vinding ved at give den store Hob et paafaldende Skuespil. Mærkeligst i videnskabelig Henseende var Physikeren Gay Lussac's. Den første foretog han i Forening med Astronomen Biot, ved den anden, som han gjorde ene, steeg han til en Høide af over: een Miil og undersøgte der Luftens Beskaffenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
J vore Tider have Englænderne Green og Graham gjort Luftreiser; hvad der er mærkeligt ved disse, have Aviserne berettet. De mindre Forsøg med at lade Balloner opstige, kunne let anstilles af Enhver. Af tyndt, dog nogenlunde tæt Papir, dannes en Kugle, som dog ikke vel bør være mindre end af 5 Fods Tværlinie. Fra denne Kugle udgaaer en Hals, hvori en liden Jldkurv anbringes; i denne lægges noget Bomuld, dyppet i Viinaand, som antændes. Flammen opvarmer Luften, der er inden i Ballonen, og denne vil, naar den er oppustet, stige i Veiret og forblive i Stigning, saalænge Jlden brænder. Ligesom man saaledes danner en Montgolfiere, tilveiebringer man en Charliere, ved at sammensætte en Kugle af Guldslagerhud, som erholdes ved at tage den indre Hinde af Oxens Tyktarm, efter at samme har henligget nogen Tid i Vand og befrie denne fra alt Fedt. Man har forfærdiget og bragt til at stige Balloner af 6 Tommers Tværlinie; dog vil man rettere gjøre dem større. Brindluften udvilles ved: at blande Vitriololie (Svovlsyre) med Vand, 1 Deels Svovlsyre med omtrent 1 til 6 Dele Vand, og tilsætte Zink eller Jern. Metallet, der træder i Forbindelse med Syren og den i Vandet indeholdte Jlt, bevirker, at Brindluften udskilles af Vandet, under en heftig Opbruusning, og vil, naar et passende Karl anvendes, kunne oppuste Ballonen. Da denne Lufts er den samme, som bruges ved de nu saa sædvanlige i Gas, eller Platinafyrtøier, ville disse, naar blot et lidet bøieligt Rør anbringes i Stedet for Hanen, tjene 14 til Fyldning af saadanne smaa Balloner, der blot ere bestemte til at vise Principet. e) De vidtløftigere Apparater, som ere brugte til at Fyldning af de større Charlierer, hvormed man oftere steeg i Veiret, ere beslægtede hermed. Jmidlertid e bliver den saaledes udviklede Brindluft, ligesom Siliketøiet, stedse dyrere, end med Montgolfieren. Kunsten at stige i Veiret med Balloner, er endnu i sin Barndom, saalænge vi ikke formaae at styre 1 Luftskibet, og urigtigen kalde vi derfor nu denne Kunst en Luftseilads. Der synes at høre mange Erfaringer, anstillede af indsigtsfulde Mænd, til at uddanne denne Opfindelse, om hvis Vigtighed vi nu ligesaa lidet kunne dømme, som om det Punct, hvori til den kan komme, naar en dybere Jnteresse, end der hidtil ydedes Opfindelsen, antager sig en af det forrige Aarhundredes skjønneste Opdagelser i 4 Physiken. Hr. Greens Luftballon, som, tildeels fyldt med Luft, nu er udstillet i Ridebanen i Weilburg, er af rødt og guult, med en af Hr. Green opfunden, i Masse overtrukket, Taft, har 8160 Qvadratfod Fladeindhold og holder 85,000 Cubikfod Gaas. Dens ri Gjennemsnit i Længden en 60, dens Gjennemsnit i Breden 51 og dens hele Omfang 160 Fod; Afstanden fra den ovenpaa Ballonen anbragte Klap til Bunden af Baaden er 80 Fod. Ballonen er omgii ven af et Net, hvori der hænger en af Træ og Saalelæder forfærdiget Ring. Ved denne Ring er den af Vidier og Rør flettede, med rødt Bomulds=Damask overtrukne, Gondol befæstet paa flettede Snore.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
J Midten af Gondolen ler en Vinde, hvorved den 111000 Fod lange Snor, der tildeels er af Vidskelæder, for at gjøre den mere udstrækkelig og stærk, kan nedlades med det femhagede Anker. Ballonen fyldes nu, hvilket ikke var skeet førend Hr. Greens Forsøg, med Kulvandstofgas, hvilket koster - 1200 i Gylden. Den ovenpaa Ballonen værende Klap kan aabnes ved en Snor fra Gondolen, for at lade Gas set strømme ud, naar Luftskipperen vil dale. Til Ballasten høre ogsaa nogle Kobber-Cylindere, der ere fyldte med Vand. Ved et Compas kan man fra Gondolen iagttage, om Ballonen stiger eller daler. Over Gondolen hænger en Lampe af meget tykt, usædvanligt elastisk Glas, hvilken er indrettet saaledes, at Lyset, der underholdes ved Tran, ikke godt kan slukkes. Jld, som ikke er tildækket, kan ikke anvendes, da den let kunde stikke Ballonen i Brand ville de Luftreisende derfor varme deres Mad, da maa det skee i Kar, som ere omgivne af ulædsket, med Vand begydet Kalk. Ved en ny Opfindelse at Hr. Green bliver Ballonen, indtil den skal gaae i Veiret, holdt af en lille Hage, som ogsaa tjener til, naar den ved et tyt gjørev løv, at give Duuvnens en rask Opstigen. Ballonen, Nettet, Baaden, Ankeret, Kabeltouget, Ringen og den 1000 Fod lange Snor veie i det Hele . . . . . 1205 Pund. Ballasten. . . . . . 1874 - Provision. . . . . . 400 -De tre Passagerer . . . 450 - i Alt 3929 Pund Dette Luftskib, det største, man endnu har seet, har kostet 15,000 Gylden, og, endskjøndt det paa denne Reise, dets sjette, kun har baaret 3 Personer, kan det bære 12, ja 20. Dets Forfærdiger og Eier, Hr. Mechanicus Green fra London, har, med den sidste Fart gjort 226 Luftreiser og saaledes overhovedet tilbagelagt en Vei af 7458 Mile i Luften. Han, med Advocaten Holland, en Beslægtet af Lorden af samme Navn, og Mason, en Capitalist, gik op i London den 7 November og Eftermiddagen Kl. 2. svævede 2 Timer over London, kom Kl. 5 til Dower passerede den 5 Mile brede Canal i 10 Minuter og dalede den 8de om Morgenen Kl. 6 1/2 i Amtet Weil, burg. De havde en Middelhøide af 10,000 Fod. Dette Luftskib har gjort den hurtigste og største Reise, der endnu er foretaget - omtrent 100 Timers Vei i lige Linie i 17 1/2 Time.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
(Almeenlæsning og andre Blade.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
En engelsk Tidende indeholder følgende Rotits om Forbrydelser i London, Voldsomme Forbrydelser ere likke mere hyppige; Politiet og Gaasbelysningen ere tilstrækkelige til at forhindre dem. Derimod kan man sige, at der hersker en sand Strafløshed for smaa Tyverier. Efterstaaende vil afgive et Beviis derpaa : En Boghandler i Wardouwstreet bemærkede, hvorledes en Tyv, som han allerede eengang havde grebet i et Bogtyveri, netop var ifærd med at stiæle en anden Bog fra ham, og sagde ganske roligt til ham, at han skulde lade Bogen ligge. Tyven havde den Uforskammenhed at svare, at han skulde besøge ham en anden Dag. De skal ikke forhindre mig i at bestiæle Dem, thi, om det ogsaa lykkedes Dem, saa staaer jeg i Forbindelse med Andre, som da ville indtage min Plads. Jeg advarer Dem om at være forsigtig, thi, hvis De opægger mig, saa tvinger jeg Dem til at lukke Deres Boutik inden sex Uger. Han havde den Frækhed at sige dette midt iblandt en Mængde Mennesker, der havde forsamlet sig omkring Indgangen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
En Hr. Robert Muuro har udtænkt en Combination, der synes at ville blive af væsentlig Nytte, for Luftballonernes Fart og som maaske vil lede til at Luftseileren efter eget Tykke vil kunne styre dem, idetmindste hvad deres Stigen og Dalen angaaer. an raader nemlig til, at man istedetfor een Ballon skal anvende to og gjøre dem fast ved hinanden. Den Større, som skal bevirke Stigningen, skal fyldes med Hydrogen, og den Mindre, der er bestemt til at danne Ballasten, med kulfuurt Gas. Da den øverste Ballon er fyldt med en af de letteste Luftarter, og den underste derimod med en af de sværeste, som vi kjende, saa maae de gjøre en modsat Virkning. Luftskipperen har derimod paa en meget beqvem Maade i sin Magt, fra sin Baad, der er imellem begge Balloner, at lade dem enten synke eller stige, eller endogsaa at holde dem i en uforandret Høide, ved at han lader Gas udstrømme af enten den ene eller den anden Ballon. Et paa denne Maade sammensat Luftskib kunde blive af stor Nytte, ved Optagelse af Planer og Panoramer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
J Forsørgelsesanstalten i Orleans har en tredssindstyveaarig Mand taget Livet af sig paa en Maade, der vidnede om en sjelden Bestemthed. Han gik nemlig ned i Gaarden og pumpede meget taalmodig et meget stort Kar fuldt af Vand, hvori han lagde sig, for aldrig meer at staae op.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
Fyrst Pückler=Muskau, bekjendt som Forfatter, Reisende, Duellant og Særfindet, havde besluttet at gjøre en Reise til Orienten, men den vil formodentlig enten aldeles ikke skee, eller idet mindste blive udsat nogen Tid, indtil Fyrsten igjen bliver kjed af Rolighed; thi han har paa Øen Jthakka kjøbt flere hundrede Tønder Land, hvorpaa han vil opslaae sin Bopæl. Den Gartner, som stod i Spidsen for det prægtige Haveanlæg, Fyrsten har ladet udføre i Muskau, er kaldet til Jthaka, for der at anlægge en ny Have efter en stor Maalestok.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
J Forstaden St. Antoine ved Paris har man i denne Tid i et Huus hørt en underjordisk Støien, og Banken, hvis Aarsag Øvrigheden ikke, uagtet de omhyggeligste Efterforskninger, endnu har været istand, til at opdage. Støien, der synes at have sin Oprindelse meget dybt nede i Jorden, ligner Lyden af en Blæsebælg og Hammerslagene paa en Ambolt. Øvrigheden troer, at en fortsat Gravning vil bli altfor bekostelig, og har derfor standset den indtil 1 dere. Mærkeligt er det, at der fra den kgl. Proc. reur i Epernay er indkommen Beretning om, at de let Sted i Omegnen af denne Stad er hørt en linende Lyd, hvis Aarsag heller ikke har været at opdag Athleten Rappo er efter at han i Bøhmen og Ungarn har besøgt de fleste store Stæder, med sit lotteaarige Søn fremtraadt paa Theater an der Wie og har der gjort en uhyre Lykke - han blev treten Gange fremkaldt under een Forestilling, som dog kun var Halvdelen af den Aftens Skuespil. Til Adam Gehlenschliger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
(Af Søndagens.) Den flygtige Lykke gik Skialden forbi, Men Musen ham mødte paa eensomme Sti Hun styrked hans Siæl i den jordiske Smerte. Hun vakte den hellige Gnist i hans Hjerte, Og pusted den op, saa den gløder og brænder Og mægtige Luer mod Himmelen sender. Og Luen sig deelte mod Øst og mod Nord, I Luen han læste det magiske Ord, Hvorved han sig Vei gjennem Afgrunden baned Hvorved han har Alfer af Bjerget opmanet, Hvorved uden Skib han har seilet paa Havet, Og tryllet til Liv, hvad der længst var begrave Ved det han de fjerneste Secler kan naae, Ved det han kan Fuglenes Røster forstaae, Og Skyernes Svæven og Bølgernes Larmen Og Stormen, der raser i Menneskebarmen, Og Tusmørkets Veemod og Kjærligheds Sødme Og Jomfruers Smiil og undseelige Rødme. Hvad Løn skal da skjænkes den herlige Skjold, Fordi han har oplukket Oldtidens Hall, Fordi han har Asernes Veie gjenfundet, Fordi han har Østen med Norden forbundet, Fordi han har lært vore Hjerter at banke, Fordi mod det Høie han hæved vor Tanke, Han aldrig kan lønnes med udvortes Glands, Men adlede Aander skal flette hans Krands, Og Barmens veemodige, svulmende Længsel Og Taaren, der hæver og bryder sit Fængsel, Hans Magt skal bevidne, mens Tiderne svinde, Og Sangen skal staae, som hans evige Minde. C. Hauch.