JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Frankerige. 1. Til Bordeaux hafver den 17. Martii den gemeene mand gjort et Oprør ofver den ny paa Tobak, Tin, Korn, satte Accise, (i huilket 3. Huuse blefve udplyndrede, 21. Personer, hvor iblant 4. Raadsherrer, blefve ihielslagne, och Forpacterne maatte frelse deris Lif paa Castellet) som varede i tre gandske Dage indtil Guberneuren gaf dennem under Parlamentets Seil et Bref paa, at alle Paalæg, som i 4 Aar vare opkomne, skulle gandske være afskaffede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Til Bayonne skal det ligesaa være tilgaaet. Til Toulouse ere Quinderne slæt rebelske, fordi de tage deris Mænd och Sønner med Magt och føre dennem af Messina. Ofver saadanne oc andre Tilfald er Fæld Toget noget forhalet, indtil alting kommer til Roe och Stilhed igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Der siges at Majestæten hafver ikke alleeniste til Bordeaux men i 19. andre Stæder afskaffet de extraordinaire Paalæg, paa det all Ulæmpe kand forekommes. Jmidlertid bryde Folkene op och skynde sig ad Samle Plad Pladserne, och sigis Turaine at være udkommen igien til Metz. 2. De Frandske til Philipsburg, i Elsas, och til Breysach forsømme ey heller Tiden. Det Mæntziske Slot Kiseloch och det Durlachiske Grave hafve de indtaget, udplyndret, afbrændt och i Grunden afbrudt. Det Slot Lichteneck, som laae ved Elsimellom Offenburg och Freyburg, hafve de bestormet, indtaget och afbrændt. De tu smaa Stæder Kentzingen och Aerbelsheim hafve de udplyndret och lagt i Aske. Neunburger Kirk och Capuciner Closteret, hafve de needrefvet. J det Pfaltziske Ambt Germersheim hafve de afbrændt Hagenbach, hvor de stød en Quinde och tusmaa Børn forsætligen ihiel, Wehrt, Pfotz, Herd och Sonderen, och i Obrigheim ved Necker 16. Huuse, hvor udi samme Tid en siug Quinde blef indebrændt, Jmidlertid giøre de Passen færdig ofver den, saa kaldte, Lytzelsteiner, Stie. De i Trier bryde, huad der endnu er tilbage om Trier, af i Grunden, saa viidt mand kand naa med et Stykke. De i Mastrict 1600 stærke under Øfverst Mellach hafve den 6. Aprilis gjort et Anfald paa Durbey, men ere drefvne tilbage med nogen Forliissning satte dog Jld paa 7. eller 8. Huuse ved Slottet, førend de droge af. Jmellom Æth och Lessines afstukke de Frandske en Leyr, den 20. Marrii. Alle Broerne paa somme i Picardien afbryde de. Til Duynkirken udruste de 26. Capere. 3. Gaumont er gaaet af Jtalien, som Konglig Gesandt (oc sigis der at Hertugen af Florenz hafver annammet Fransk Partie) Verius ad Hamborig. Græfven af Vivonne, den Frandske Stadtholder i Messina, vil intet vide af Raadet eller de (saa kaldede) Suorne i Messina, lader Metalstykkerne føre fra Messina paa Floden och ligge Jernstykker i deris Sted igien och beskiærer de Messiners Privilegier saaledis, at de icke ere utilbøyelige til et nyt Oprør, alleeneste de Frandske ere dennem formægtige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Spanien. De Spanske føre endnu meget Folk ad Sicilien, hvor de hafve sluffet Scaletta, och nedbrudt Pharo, eftersom de ey vare saa at befæste, at de kunde forsvaris, och befæste derimod den ved Søen liggende Stad Jaorminia. Men Banditerne, som tage Ofverhaand i Neapoli (hvor fra resten af den Spanske Flode, som endnu er beholden, er igien udløben. ad Palermo) vilde ikke tiene imod de Frandske och Oprørske Messiner, som hafve gifvet deris Hafn fri foralle, end och Tyrker och Africaner, paa det de dis bedre kundne faae Fæ talie. Thi der (til Messina) er stor mangel paa Underholding, saa de den 26. Martii, som af Venedien berættis, hafde i 13. Dage ikke haft Brød, men hver fik alleeniste om Dagen 5 Untzer Heste- eller Esel-kiød; Dog vare imidlertid alle Skibene, saa nær som 8, der af Hafnen udløbne til Zanten, Thunis och Toulon om Proviant. Tu Messeniske Constabler hafve haft for at fly 450. Spanier ind paa et Taarn eller Castel i Messina, hafde och allerede tredive der inde, der de Frandske finge Kundskab der om, sloge 6. ihiel af dennem, fangede 12, och forjagede resten. Hvad Don Joand Austria, som er af Hoffet i Spanien gjort til Statholder i Sicilien och er didkommen med almindelig Kongl. Benaading for de Oprørske, om de beqvemme sig, kand udrætte, staar med Tiden til at fornæmme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Portugal. Den regierende Prinds i Portugal lader sig 6000 Soldater och 2000. Ryttere huerfve, som der foregifvis, til at beskytte sig med imod det Kongl. Partie, som der meenis, til at undsætte Frankerige, och seide paa Spanien med.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Engeland. 1. Reglementet imellom det Engelske och det Hollandske Ost-Jndiske Compagniers Fuldmæctige blef sluttet til Londen den 27. Martii. 2. Kongen hafver forbudet at udføre Salpeter. Hafver med Hertugen af Jork beseet de Skibe paa Tems, som ere tienlige til at gaae i Søen. Hafver af Parlamentet i Engeland, som nu hafver begynt at sidde, begieret Penge til at udruste Floden for. Opsat Parlamentets Til sammenkomst i Skotland til den 15. Maji. 3. Condiske Brefve af 26. Martii be rætte, at til Milsort i tu Timer hafver været 5 gange Ebbe og Floed, hvilket aldrig der tilforn er skeed. Som af Barnstaple den 5. Aprilis berættis, er om Tisdagen tilforn det Skib Vaaben aff Bristol blef vet under Jlfort-Comb med 16 Personer och en Jagt imellom Jirland och Engeland med 35 Personer, hvor iblant Græfve Meath. 4. Til St. Columbus, som ligger 5. Mile fra Truro i Engeland, hafve den 1. Aprilis en hob smaa Børn, som vilde giøre Raqveter, sat Jld paa nogle Tønder Krud, som fandtis i Magazinen ved Kirken, der Arbeyds-Folkene, som flydde paa Kirken, vare gangne hiem til Maaltid, hvoraf de och en stor deel af Kircken ere opsprungne. Berætning om den i Nord-Jrrland fortrøllede Øe BRARILE. Hvorledis den for nogle hundrede Aar siden er fortrøllet, och nu igien fra samme Trøllerie befriet: Saa velsom och hvorledis Capitain JAMES mal DoNNEL. Der hand kom tilbage med hans Skib fra Franckerige, och vilde ad Killybegg i Jrrland, formedelst U-Veyr uformodeligen er kommen til samme Øe, och huad hannem der paa er vederfaret, etc. Skrefvet i Londonderrey paa Jrrland, VIIHELN HAMIITON. Til hans Morbroder i Londen i Engeland, och sammestæds først trykt paa Engelsk, men nu paa Danske ofversat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Siden ere adskillige Geistlige reyste did at besee Landet, huilke uden tvil (thi der jeg skref dette vare de ikke endda komne tilbage igien) skulde føre en fuldkommen Berætning om Alting der fra tilbage med sig. Kiære Morbroder, giører eeder ingen Betænkende ofver, at sige dette efter, thi jeg forsikkrer eeder at jeg ikke alleniste hafver hørt det af Herremændene her paa Stæden, men af Captein Nissbets, (hvis Skib det var, der var der under Landet) egen Mund, til med hafve adskillige Adels Personer med eget Bud skikket den sandBerætning om denne Handel under deris Haand och Seil til nogle fornæmme høye Personer i Dublin. At jeg i det øfrige ikke skal falde eder meere besuærlig, forblifver Jeg. Eders Beredvilligste Syster, Søn och Tiener.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Londondeerey den 14. Martii 1674. Wilhelm Hamilion. P.S. P. S. Kiæreste Morbroder, jeg troer ikke andet end eeders Norbroder Søn Lesly opholder sig til Londen, dersom Jkand spørge hannem op, da beder jeg eder, at J vil lade hannem faae denne Berætning: Den kunde maa skee være hannem tienlig, efterdi hans Fader hafver tilforn haft Befaling paa samme Øe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Kiøbenhafn. en 22. Aprilis hafve de Kongl. Danske Extraordinaires Plenipotentiarius och Envoye Paul von Klingenbenberg og Just Hog været, til Conferentz med Staternis Commissarier i Haag, och som Chur-Førsten och Chur-Førstinden af Brandenburg samme Aften kom did, ere de om anden Dagen af høibemældte Kongl. Danske Mininistri complementerede: Hvor paa adskillige Conferentzer i efterfølgende Dage ere holdte, indtil deris Chur Førstelige Naader den 4. Maji begafve sig der fra ad AmsterNum. 36.) dam, da de Kongl. Danske Ministri om Dagen tilforn toge Afskeed hos dennem. Samme 4. Maji om Eftermiddagen lagde Hans Høyhed Prindsen af Oranien och nogle Dage tilforn Prinds Maurids deris Contre Visite af hos den Kongl. Danske Plenipotentiarius Klingenberg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den 1. Maji er her af Slottet en Kongl. befaling udgaaet til Kongens Canceller, Raad, och Assessorer i Holstein, som i de Kongl. Ambter, Stæder och Førstendommer skal offentligen forkyndis, at ingen Skandskrifter maa der enten trykkis, eller indføris och selgis under Exemplarisk Straf, och de, som imod det Kongl. Cancellie-Raad Herr Friedrich Hans Gloxin nu i Tryk Mu Trykken befindis udgifne af
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
General Major Jan von der Wiet och Doct. Johan Kirchmann, skulle være forbudne och afskaffede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Samme 1. Maji er den Høi-Er værdige, Højlærde och Vitberømte Mand, Doct. Johan Wandel, Doctor i den hellige Skrift, Decanus i samme Facultæt och Biscop ofver Siælands Stift ved Døden afgangen i hans Alders 52 och hans Biskopelige Embedis 7 Aar, i hvilken Tid hand hafde inaugureret 7. Biskoper, indsat 15. Prouister, och viet 120. Præster. Bleff den 27. Maji meget hæderligen begrafvet, och iblant andre høye Personer af de Biskoper, som vare til Doctor Graden hidkomne, til hans Hvile, stæd leedsaget. Liig begængelsen var rede fra 10 om Formiddagen til 32. slæt om Eftermiddagen, for Ligget kom i Kirken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den 6. Maji kom Hans Chur Førstelige Naadis af Brandenburg Geheime-Raad og Canceller Herre, af Brand hid til Byen, hvis Ærinde er ubevist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den 20. Maji døde den Velædle, Højvise och Højlærde Mand, M. Vitus Bering, som var Assessor i den høyeste Ræt, Cammer-Raad, Historicus og Historiagraphus Regius, och den berømmeligste Poet, i Mands Minde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den 27 Maji ere de vitberømte Mænd Doct. Thomas Bartholin, och Doct. Erasmius Bartholin, Professores udi det Kongelige Kiøbenhafns Academie, af Kongl. Maj. tilforordnede at være Assessores i den høyeste Ræt. Som af Glückstadt den 17. och Hamborrig den 21. Maji berættis forføye de Kongl Danske Krigsfolk, som i Vinter hafve ligget i Holstein, ad deris forordnede Samleplads ved Rensborig, om de skulle gaa videre, staar til med Tiden at fornæmme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den 16. Junii skulle de endnu øfrige Vahre, som med sidste West Jndiske Skib hiemkom, auctioneris. Den 31. Maji begyndtis den høyeste Ræt, da den om Dagen næst tilforn var efter Sædvane blefven indblæst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Helsingør. Den 20 Maji kom en Hollandsk Kiøbmands Flode 140 Seigle stærk med 4. Convoyer her igiennem Sundet, ginge største Parten ad Dantzig och Königsberg, en deel och ad de Svendske Søehafne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Sverrig. Den 29 Martii er en Kongl. Forordning udgaaet, at ofver all Sverrig och samme Rige tilhørende Provintzier tre Taksigelse Faste- och Bede-Dage skulle holdis førstkommende 11. Junii, 9. Julii och 6. Augusti. Den 28. April laae Meler endda saa fuld af Jis, at ikke en Skude kunde komme need til Stokholm.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den 6. Maji afgik et Bud til Hans Excellentz, Niels Brahe, Extraordinaire Ambassadeur ved det Kongl. Hoff i Danmark, och berættedis Herr Sparr at være hiemkaldet fra Hoffet i Frankerige, Her Bent Oxenstiern at være befalet, som Kongl. Svendsk Mediator, at forføye sig af Nimwegen, och tre lætte Fregatter at være udløbne, som skulde holde Søen reen for Brandenburgiske Capere. Den Mmii Den 17. April blef Borgerskabet til Verden 8, Landfolket 4. Compagnier stærkt mønstret och fik Hiemlof. Bremerstad vil ikke gifve fuldkommen Beskeed fra sig, hvad Sverrig skal hafve sig til den at forsee, om der kommer Krig, paa. J Straalsund er en Soldat, som af en ond Vane altid bad Fanden fare i sig, blefven besat. Den Svendske Krigshær som siden December Maaned forleden Aar hafver ligget i Hinter-Pomeren. Neumark, Ukermark, och en part af Mittelmark i de Brandenburgiske Lande, udtæret och forderfvet dennem, motte paa dens Samledeplads ved Dam den 30. April och fik den Brandenburgiske Pass Lockenitz ind med Accord efter nogle Dagis Beleyring. Staar nu ikke ræt langt fra Bützou (nu kaldet Oranien burg) hvor de ville bryde igiennem ind ad Havelland, och, som der siges, bemægtige sig Verberskandsen ved Elben.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Tydskland. Østerige och de Kæiserlige Arfve Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Det Spanske Store Sendebud til Wien lader en Seng af puurt Sølf paa 10000. Rixd. forfærdige til hans Daatters Brudløfte med Due de Pietro.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Det Tyrkiske och det Tartariske Sendebud vare til Forhør hos Hof-Krigs Raads Vice-Præsident och droge fornøyede bort, eftersom Kæjseren lod Befaling udgaae til alle Ungerske Grund herrer och Commendanter, af hvilkes Herskaber Hassarerne och Heydukkerne for nogen Tid siden ofverfalt och udplyndrede de Hoseziske Tyrker, at de under Lifs Straf skulle lade de fangne Tyrker, løse, skaffe dennem dennem det igien, som de hafve taget fra dennem, och efter den ne Dag forvare sig for fleere saadanne Gierninger. Græfven af Windisch Grædz hafver ved Bud och Bref forsickret Kæiseren om god Forrætning ved det Hannoverske Hof.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Det er vist, at Grændse Husarerne hafve ved Krigs List bemægtiget sig et Tyrkisk Grædse Huus, men det vil næppeligen tiene Fæderne Landet til gode, eftersom Tyrkerne i stor mængde forsamle ig och ville hefne det igien. Balassy Jmbre, som er affalden fra Rebellerne i Ungeren, er med 1000 Croater och Hussarer udgaaet imod dennem, som, af fremmede Lefter tilskynde, ey ville beqvemme sig, och der over lide ofte Needlag. Riget. Krigs-Raadet blef holt til Ulm, hvor paa Montecuculi gik need imod den Strassburgiske Rhinpass i saadan Hastig hed, at baade Tydsk och Frandsk forfærdedis der ofver, hafde dog allerne med sig de Bournevilliske Folk. Den anden Part, af den Kæiserlige Krigshær under Spork er gaaet ofver Necker af Oberkirk, hvort hen Montecuculi og skal hafve vendt sig. Hertugen af Lothringen er med hans Folk gaaet need af det Ernsticht Cøln. De Lüneburgische 11000. stærke følge dennem under Hans Høj-Førstelige Naa Naade af Holstein-Pløen. Tu Regimenter Rytterie af dette Folk vare oprørske i 14. Timer, men blefve stille igien Disse och de Lothringiske, tilsammen 16. eller 18000 stærke, skulle brugis imellom Mosel och Maass, som de Kæiserlige ved Ofver-Rhinen, ofver hvilken de ville gaae ved Trusenheim paa deris Skib broe, och agtis de for at være 18000. Mænd stærke. Men af de Brandenburgiske, som ere 14000. Mænd stærke, ere For troppene allerede hiemkomne, resten af Folket kommer strax efter. Chur-Saxen skikker 400. Dragoner, 400 Soldater och tu Regimenter Ryttere ad Schlesien, de Kæiserlige samme Stæds til hielp under Baron Degenfeld. Philipsburg skal være berent af Chur-Pfaltz med 36. Compagnier. Chur-Bæyrn hafver ladet hans Krigs-Folk mønstre ved Straubin, gen befindis tilsammen Soldater 9800. Dragoner 400. Ryttere 2400. u-anseet, andre holde dennem for at være 22000. stærke. De Hannoverske staae paa deris Samle-plads ved Embek 16000 stærke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Den Frankiske Kræds vil efter Kræds-dagens Slutning endnu udruste sin tredie Anpart Folk. Den Ofver Saxiske Kræds vil i de Suendske och Brandenburgiske Tvistigheder være upartiisk. Den Neder-Saxiske Kræds Dag er endnu ingen Ende kommen til ey heller veed mand, hvad paa den Mynsterske Landdag blef besluttet. Men at Biskopen af Mynster holder Frandske Partie igien, och et Forbaand til Vold, och Værn er sluttet, fuldbyrdet och udvexlet imellom Kongen af Sverrig och Chur-Bæyrn, i lige maade at Hanover vil imod ald fiendlig Anfald, Sverrig til beste, forsvare Bremen, vidne mangfoldige Berætninger. Mæntz-Stad hafver taget Kæiserlig Besætning ind, hvilken och i beste Maader befæster den. Chur Pfaltz och Chur-Trier hafve deris Legater ved det Mynsterske och ved det Hanoverske Hof. Strassborrig blifver ved dends Upartiiskhed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Frankerige. J Landet ydter sig Oprør och dyr Tid paa adskillige Stæder, och paa nogle Stæder i Normandiet Pestilentze, hvor ofver holdis Bededage. Kongen och Conde staae ved Marimont med 30000. Due de Creqvi hafver belagt det Castel til S. Dinant, Staden fik hand ind formedelst Borgerskabets Tilladelse. Hertugen af Luxenburg er med hans Hær indgaaet i Luxenburger Land. Turaine staar med 25000 Mænd imellom Schletstadt och Hagenau i Elsas. Den tredie Undsætning er afgaaet af Messina, och Græfven de Grand Pre ad Catalonien i Kongens Tieniste. Græfven af Vivonne hafver indsat et nyt Frandsk Raad til Messina, och forjaget Jesviterne, som tillige med Prinds de Castagne vilde flyet de Spanske Byen igien. Hvad Gaumont i Jtalien udrætter, saar mand med Tiden at vide. Mons. de la Haye maatte dagtinge og gifve Hollænderne St. Thomas op i Ost-Jndien, hvor hvor de Frandske nu slæt intet meere hafve tilbage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Parlamentet er endnu tilsammen; Nederhuset vil endeligen hafve de Engelske Folk af Frankeriges Tieniste och Vederleg af Frankerige for den Skade de tre Riger lidde i Krigen. Men Kongen undslaaer sig for det første, saa som det der er imod Forbaandet med Frankerige, och siges der, at Parlamentet tør med det første vorde adskilt (Aarsagene mældis ikke) och Kongen skal nyligen hafve faaet 1600000. fl. fra Frankerige. Til med ere 2000. Mænd hverfvede i Engeland och ofverskikkede til Frankerige til de gamle Engelske Regimenters Bestyrkelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Holland. Til Fred er saa ringe Haab, at de af Ambassadeurerne i Nimwegen leyede Vaaninger vorde opsagde igien. Friesland beholder sine Folk hiemme, at Mynster skal ikke u-formodeligen ofver falde det. Vicqvesorts Sag er dømt ubevist hvordant. De Hollandske be fandtis paa Mønstringen ved Bergen Op Zoom 2500 til Foeds och 5000. til Hest, foruden de 5000 som vare skikkede for af ind i Brabandt och Flanderen. De hafve 200. store och smaa Stykker med sig, men af de Spanske Lande skulle endnuu 5000. Heste støde til dennem. Om Floden och dends Udreedelse er endnu intet vist at forfare. At Stadtholderen i de Spanske Nederlande tilbiuder Prindsen af Oranien 5000. til Hest och 8000 til Foeds, saa den Spandske och Hollandske Hær tilsammen blifver 48000. Mænd stæt vidne Brysseler Brefve af 17. Maji.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-05-01
Sidst i April er det Attenburger Fare-skib med 100. Mennisker siunken, af hvilke gandske faae blefve reddede. Paa Huks under Holland ved Texel satte et Skib af Norge sig med 20. Mænd, 24. Qvinder och 4. Børn først i Majo och omkom alle, saa nær som et Menniske. Fra Carassor hafver mand Tidende, at ved den ØVergerus et Skib med Top och Tafl i en stor Storm i dette Aar er siunken, och ikke et Menniske af de, der paa vare, reddede Lifvet. J det Landskab Consenza i det Kongerige Neapolis hafver det i ligemaade saa regnet, at Landet 30 Mile viidt er ofversvømmet, 2000 Mennisker, lige saa mange Køer och Øxen, och 6000 Faar ere omkomne. Til Amdona i Ost-Jndien hafver forleden Aar været et stort Jordskiælf och Vandflod, hvor udi 2400 Mennisker ere omkomne. Aaret tilforn refnede et stort Bierg paa paa Ternate, och paa Bantam, fløy et langt større op, hvor af det gandske Land, och Hafvet mange Mile ud fra Landet blef ofverstrød med Aske, som laa saa tykke paa hver andre, at de stoede en Mand til Knæene. Den 23. April brændte 3. Huse af i Hamborrig, och slog en Bielke, som falt need, 2. Mennisker ihiel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Kiøbenhafn. en 27. Maji blef det Kongl. Forbud paa Heste, at udføre fornyet, och maa nu ingen Heste inden førstkommendis Pintze-Dag udføris. Der den høyeste Ræt den 31. Maji blef aabnet, befandtis Baron Eiler Holk och Baron Jens Juel i samme at være blefne Kongl. Assessorer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Den 2. Junii disputerede Candidati Doctoratus fra 8 om Formiddagen indtil 12 paa det øfverste Auditorium. Sal. Jhukommelse Doct. Johan Wandel loed for hans Død Theses udgaa; Pro-Decanus D. Georg Witzlebius præsiderede: M. Michael Henrichssøn, Sogne Num. 37.) herre til St. Nicolai, opponerede alleene denne Dag, med stor Berømmelse. Den 3. Junii blef Doct. Oluf Borch, Medicinæ och Philologiæ Professor Regius her paa Academiet, Rector Magnificus.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Den 5. Junii disputerede Candidati Doctoratus atter, om Eftermiddagen fra 2. indtil 7. om Aftenen, i Hans Højgræfvelige Excell. Herr Rigens Store-Cancellers och mange høje Kongelige Betienteris Nærværelse, som, foruden de fremmede Ministri, samme Dag tilstæde vare. Pro-Decanus Doct. Georg Witzlebius præsiderede: D. Oluf Borch p. t. Rector Magnificus, Cosmus Bornemand, Doct. och Kongl. Profess. i begge Rætterne och Academie Pro-Bibliothecarius, Doct.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Doct. Wilhelm Worm, Medicinæ och Physices Professor Regius och Academiæ Notarius, oc M. Anders Stenchelstrup opponerede denne Dag meget berømmeligen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Den 6 Junii var den Kæiserlige Envoye Baron von Meyersberg til Forhør hos Hans Kongl. Majest. blef med sædvanlig Højtid ophændte Skal hafve haft med sig fra Kæjseren til Majestæten Stadfæstelse paa Arfve-Læn-Rætten af Holstein, med meere, som efter Dags tør yd tre sig. Ved denne Tid blef Velb. Jørgen Bielke, fordum høibetroed Kongl. General Leutenant, af Majestæten giort til Stadtholder och med Stadtholderiets Kiænde-tegn, som er en Guld-Staff benaadet. Sammeledis blef Borgmester Jørgen Fog, Kongl. Assessor i den højeste Ræt, gjort til Stads-Øfverst her i Byen. Den 7. Junii om Aftenen blef den Kongl. Princess Hans Majest. Syster Ulrica Eleonora af Hans Majest. tilsagt Kongen af Sverrig; hvor paa den Kongl. Svendske Ambassadeur (see num. 30. p. 234.) om Morgenen næst efter, saa tilig Portene blefve oplukte forføyede sig ofver at Falster til Hendis Majestæt Enke-Dronningen, Kongens Samtykke at formælde och hendis Majestætis at annamme. Kon faae Dage der efter tilbage igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Den 8. Junii om Aftenen Klokken var 7. blef af de Kongl. høj Betientere S. M. Vitus Beringe Lig, som da blef begrafvet, til sin Hvilestæd leedsaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Den 10. Junii stoed Doctor Graden i vor Frue-Kirke. Det gandske Chor och alle Pulpituerne i Choret vare klædde med rød Fløje och Damask, och bræmmede med breede Guld-kniplinger. Der Candidati Doctoratus (som blefve fra Magnifici Rectoris Huus til Kirken, och der fra tilbage igien leedsagede af de høje Kongl. Betientere, saa Rector self gik imellom Hans Høigræfvelige Excellenz Rigens Store Canceller och Hans Excellenz Rigens Marschal) kom i Kirken holdtis sammestæds en skiøn Musik, och som de vare komne Choret, gik Acten self for sig, da af Plurimum Reverendo et Excellentissimo Pro-Decano Georg. Witzlebjo S. S. Theolog. Doctore et Professore Regio blefve creerede Doctores i den Hellige Skrift: D. Hans Rosing, Biscop ofver Opsloe-Stift. D. Niels D. Niels Endvoldssøn Randulf, Biscop ofver Bergen-Stift. D. Matthias Foss, Biscop ofver Vindelbøe-Stift. D. Rudoph Moth, Vice-Biscop i Fyen. D. Erich Erichssøn Pontoppidan, Biscop over TrundStift. D. Søfren Søfrenssøn Glud Biscop ofver Wiborig-Stift. D. Hans Søfrensson Leth, Kongens Præst och SkrifteFader. D. Jens Jenssøn Birkerod, Professor i den hellige Skrift, her paa Academiet. D. Christopher Schletter, Professor i den hellige Skrift paa Kiøbenhafns Academie. D. Hans Olufssøn Bagger, da Sogneherre til vor Frue och Prowist i Sokelunds Herrit. D. Jacob Jenssøn Birkerod, SS Theol. & Lingv. Hebrææ Professor paa det Kongl. Gymnasium i Othense. Til denne Grad var dette sært, at hendis Majestæt vor Allernaadigste Arfve-Dronning Charlota, Amalia var self ofverværendis.