JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Seer vi fra Huuserne til Klæderne saasom de nogne Synderes nærmeste Skiul, og nærmeste Erindring om deres Kiøns oprindelige Tilstand, da priser Erfaring Høysalig Kong Christian den Siettes Forbud paa Sølv og Guld Broderie, galonerede Klæder, Drap d'Or og Drap d'Argent, med hvilke jeg i min Ungdom har seet Folk, ikke rigere eller fornemmere end jeg, at gaae, og skiønt nogle ønske at saadanne forgyldte Fodgængere maatte komme til at sees igien paa vore Gader, under Paaskud, at hine rigere Klæder skulde været noget bestandigere, saa skiønner dog enhver letteligen, at denne Udflugt er daarlig, naar den bruges til at undskylde et saa betydeligt Tab af rostbare Metaller, som ved Udbrænding vistnok efterlade en ganske liden Deel af den første Priis. Dertil var Silken spildt, og om samme nu bruges til at brødere Klæderne, da bliver Arbeidslønnen vore Fattige til Deel ifald intet saadant indføres fra Fremmede. Men naar vi end spare noget anseeligt ved rige Stoffers og Galoners Afskaffelse, da beholder det menneskelige Sinds Lyst efter en forfængelig Distinction, mange andre Udveye og Paafund, langt kostbarere, end i vores Forfædres Tiid, saavidt som de forrige Helligdags=Klæder nu ere blevne Hverdags Klæder, og dernæst, saavidt Folk af borgerlig og middel Stand nu bære ligesaa fint og kostbart Tøy, som Adelige eller de den giøre Opvartning til Hove. Er heri nogen Forskiel, enten paa Klæde, Stof, Fløyel, Silke, Linnet, Kniplinger, Peruqver for begge Kiøn, Sil re-Strømper, Skoe, som knap vare for et Par Maaneder, eller deslige Kostbarheder, da maae den være usynlig i mine Øyne. Mig forekomme nogle Tusinde Mennesker i Kiøbenhavn af Borgerstand paa daglig Klædedragt, gandske uadskillelige fra Hof=Damer og Hof=Cavallerer. For alle og enhver de kostbareste Fløyeler, brocherte Da master og hvad andet nævnes kand, lige brugeligt; De Silke Klæder, som Adelige fordum sled veyede vistnok ikke. op mod en tredie Deel af det, som Borgerstanden, ja endogsaa tildeels Tienefolkene nu opslide, særdeles siden Mandfolkene nu paa en Snees Aar, om det det er saa længe, har begyndt at bære endogsaa i disse Nordiske Lande, de tyndeste Silke-Klæder, hvilke naar de spendes om Livet, maae være mindre varige end hos det andet Kiøn, som bære dem videre. Fiint Klæde var fordum ikke meer giængse, end Fløyel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
af adskillig Facong er nu omstunder, og i Steden for at Fløyel var fordum her til Lands en Distiuction, som tillagdes visse Embeder, saa er nu intet almindeligere, end at nogle Tusinde Mennesker i Flæng og uden allermindste Forskiæl, ja ofte uden allermindste Overlæg med deres Pung anskaffe sig heele eller halve Fløyels Klædninger, i det mindste Fruentimmerne Fløyels Kaaber med Hermelin, det er den gamle Fyrstelige Dragt, og Mandfolkene sorte Fløyels Vester og Boxer med hvide Silkestrømper etc. etc. og dersom bemeldte Beenklæder, som tilforn er viist, vare i Christian den 3die Tiid saa overflødig store, at Gallia Bracata kunde bryste sig af dem, da maae nu baade de og Ærmene, ja al Resten være saa snædre og spendte om Livet, at Kræmmeren og Skrædderen finder sin Regning derved.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Om den kostbare Overflødighed i sine Lærretter for begge Kiøn fremfor tilforn, da de største Herrer nøyedes med en Skjorte og et Par Halværmer, item med Fruentimrets Kniplinger, af hvilke man siger mig, der er nogle til 8 a 10 Rdr. Alen, er det nok at giøre Erindring med et var Ord, for at vise høre Tiders høytstigende Kostbarheder NB. i daglig Opførsel efter indbildt Fornødenhed, ey allene i Herrestand, men endogsaa blant Borgerlige og deres Lige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
23 Søndag efter Triniraris prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Bang. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Mr. Walsøe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
NB. Paa denne Søndag forklares alle Helgens=Dags Texter, og Bønnen for Reformationen læses.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Dødsfald. Madame Martha Margretha Holtermann fød Angell, Hr. Henrich Holtermanns Kiæreste, død paa Ørelands Præstegaard den 25de Octobr. 26 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Ankomne Skibe. Skipper P. Græve fra Walløe med Salt M. Bockholdt fra Amsterdam med Støkgods. H. L. Styrmand fra Sancte Marten med Salt. J. King fra Sønmøer med JernMalm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Skifte-Lysninger. De Herrer, Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader bekiendtgiøre: at førstkommende 8de November Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Consumptions=Betient Bendix Hanssøn, foretaget udi Stervboe-Huuset i Sanden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Proclama. Pligts-Fogden Johan Georg Wieberg, ved Lykkens Kaaber-Verk, er død, og hans efterladte Stervboed taget under Skifte=Behandling, hvorved allerede er befunden meere Gieldend Formue, men ikke detsmindre averteres Dødsfaldet og Boets Omstændigheder herved, til Efterretning for Creditorer og Arvinger, samt at Skiftet vorder sluttet udi lovlig Tiid, inden hvilken Vedkommende, med hvad De kunde have at anmelde, maae indfinde sig hos mig. mig Bergskriver og Skifteforvalter ved Løkkens Verkes Jurisdiction. Svorchmoe Hytte Plads den 21de Octobr. 1771. Laurits Møller.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Til Kiøbs. Nordlands-Handler Sr. Hans P. Giewer bekiendtgiør herved, at han agter underhaanden at bortsælge sin Vaane-Gaard her i Byen, som for nærværende beboes af Nordlands Handler Sr. Anders H. Reener, thi ville Liebhaberne behage at besee Gaarden, og med Sr. Andreas Røst om Kiøbet accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Hvor et sort Maarskind til en Chaloppe er tilkiøbs at bekomme, gives fra AdresseContoiret Underretning om.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Procurator Sr. Gyrsting bekiendtgiør herved, at han agter underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard, thi ville Liebhaberne behage at besee Gaarden og med Ejeren om Kiøbet, accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Til Leye. Hos Sr. Jens Petter Dorenfeldt er til Leye at bekomme en Stue og et Kammer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
En Stue med Kiøkken og Spiisbod, samt Overværelser er til Leye hos Liinvæver Sr. Abraham Rath.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Capitaler som anbydes. En Capital af Fem Hundrede Rigsdaler, paa første Priorite i Jordegods, udbydes imod lovlig Renters Svarelse, som paa Adresse-Contoiret kan faaes at vide, hvor bemelte Capital er at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Bortkomne Sager. Efter indkommen Rapport fra Cheffen fordet Wærdalske Compagnie under det Nordenfieldske Dragoner-Regiment, har det tildraget, sig, at Dragon Hesten paa Qvarterret Houg i Wærdalen er Natten til den 21de Septbr. sidstafvigte bleven bortstiaalet af Engen, hvorden gik paa Græsning, uden at ved Efterlysning har kundet udspørges, enten af hvem Tyveriet er begaaet eller hvor Hesten er af blevet. Thi er besluttet at lade saadant i det Tronhienske Adresse=Contoirs Efterretninger bekiendtgiøre, samt at udlove en god Belønning til den, som kand skaffe Hesten tilstæde, da dens Kiendetegn ere følgende: Sort Vallak med en liden Stierne i Panden og hvid Sok paa venstre Bagfoed, 4 Aar gammel og 12 Palmer høy. Tronhiem den 31te Octobr. 1771. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Krigs-Raad og constitueret Krigs Commissaire.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-01
Bøger. Paa Adresse=Contoiret er til Forhandling, indlagt: Chymisk Dictionaire, indeholdende denne Videnskabs Theorie og Praxin, dens Anvendelse paa Physikken, Natur=Historien, Lægekunsten og dens dyriske Forfatning med de fornemste Grund-Regler, til de Kunster, Fabriker og Haandværker, som hænge af Chymien, 1te Tomme oversat af det Franske ved Hr. Professor von Aphelen for 3 Ort 8 Skilling, samt en Norsk Hyrdes Jndtagelse i et Bierg for 12, og hæftet for 14 sk. Exemplaret. Det andet Stykke af ledige, Timers Eftertanke, betreffende den Russiske og Tyrkiske Kriig i Aaret 1770. udgiven af Hr. Com. Capit. C. Lerche, faaes tilkiøbs i Bogtrykkeriet, indbundet for 8 sk. hvor og det første Stykke bekommes for 8 sk. Sammesteds faaes ogsaa tilkiøbs: Hr. Johan Nordahl Bruns Naturens Navnedag for 10 s. og En om Faders Betragtninger ved sin dødfødde Søns Liigsteen for 6 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
aar Slaverne ikke ere stiaalne Efterretning og Europæernes Handel paa Kysten af Guinea, som bestaaer i Slaver, Guld og Ele af den Neger, som bringer dem phant Tænder eller Elfenbeen. til Soekanten, saa har den sorte Kiøbmand paa det Sted, hvor han har kjøbt dem, slaget Slavens høyre Arm med en Jernkrampe til et stort Stykke Træ, som Slaven knap kan lotte, dette maae Slaven bære paa Hovedet eller Skuldrene: den sorte Kiøbmand giør dette for at Slaven ikke skal løbe fra ham paa Veyen; en Qvinde, voxen Dreng eller Pige Slave binder han den høyre Arm til Livet. Førend en Factor vil kiøbe den, saa maae hans sorte Betientere, nøye besigtige Slaven, om han var Skade, er syg eller var mistet Tænder. Regerne beed, hvor meget Factorerne give, og til hvad Priis hver Sort beregnes, det er gjerne saaledes efter Christiansborgs Priis courant fra 1749. En Mands Slave 6 Unzer Guld eller 96 Rdlr., derfor givet 2 Flinter, for 12 Rdlr., 400 Pund Krudt 16 Rdlr., en Anker Dansk Brændeviin 7 Rdlr. et Støkke Cartun 10 Rdlr., et Støkke Callepap 6 Rdlr., et St. Salenpures 10 Rdlr., 2 Stænger Jern 4 Rdlr. en Stang Kobber 1 Rdlr., 4 Støkker, Plattibias (grov Sleslæret a 12 Alen, 8 Rdlr., en Cabes Coraller 2 Rdlr., en Tin-Kum 2 Rdlr. og 20 Pund Bosses (Camrich) 8 Rdlr., som i alt udgiør 96 Rdlr. Manqverer Slaven en Tand, saa trækker man 4 Rdlr. af den Summa, og fattes de 2 Tænder, da 8 Rdlr. Skibs Priis, som Factoren faaer igien for Slavene, er almindelig for en Mands Slave 8 Unzer Guld eller 128 Rdlr., somme Tider 10 Unzer eller 160 Rdlr., desuden er Forskiellen imellem Skibs Priis og Land Priis paa Vahrene, som 4 imod 5, for Exempel: et Stykke Cattun til 24 Alen er Skibs=Priis 8 Rdlr., Land Priis 10 Rdlr. Heel fortrædelig kan man blive, naar en Portugis skal kiøde Slaver: Vi lader Slaverne tage overalt, og lader den smørre sig med Palm-Olie, naar de skal falbydes, at de skal see gode ud, førend Skibs Capitainerne seer dem. En Portugis kan tilbringe 4re Timer med at see paa en Slave, han lugter den i Halsen, han føler dem overalt; Slaverne maae giøre Krumspring for ham, lee og synge for ham; tilsidst slirker han den med Tungen omkring paa Hagen for at finde om den har Skiæn, eller om en Slave har mindste Ar paa Kroppen, saa forskyder han den.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
En Engelsmand er ogsaa kræsen, men ikke saa urimelig som en Portugis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
En Franskmand tager gierne alt hvad som er sort. Naar vi skal bringe. Slaver fra et Sted til et andet paa Kysten over Land, saa bruge vi Halsbøyeler, som de eller har om Benene sette vi om Halsen paa den ene, og stikke derigiennem en Kiæde; hver Cænke er halvanden Spand lang; paa saadan en Kiæde, kan man føre 50 Slaver, og bruge ikkun 2 a 3 Mænd, til Escorte, Nøye skal man tage sig i Agt, at Slaverne ikke faae Knive, eller andet Slags Redskab, saavel i Fortet, som om Bord paa Skibene; paa Over=Reysen til Vestindien har man nok at bestille, at holde Slaverne i god Lune; Skibs=Officererne har Lirer og Spilleverker med dem fra Enropa; Trommer, Piber og Stand stokker tage de med fra Kysten og lade Slaverne dantse paa et vist Sted, paa Dækket, et Partie efter et andet, lærer dem de nødvendigste Talemaader i deres Sprog; forsikrer dem, at de rommer til et got Land, hvor de skal faae mange Koner, god Mad etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Man har seet bedrøvelige Exempler paa Kysten, at Slavene har overfaldet Skibsfolkene, myrdet dem og ladet Skibet drive i Land. Sommetider har Slave=Skibene faaet stille Veyr under Linien en 6 Ugers Tiid eller længere; Vand og Proviant har været fortæret; disse Omstændigheder, ere vel de allerelændigste, hvorudi Mennesker kunde gergade i Verden; Skibsfolkene har været nødsaget at blande Gift i Slavernes Mad for et Hundrede eller fleere, for at rædde sig selv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Bekiendtgiørelse fra Embedsmænd til Spradebasser, Dagdrivere og andre Ørkesløse. højtelskte, skiønt ikke elskværdige Medmennisker, Hvad er kommet eder i Hovedet, at J har foraget Forstand, Eftertanke og Lyst til eders Pligters Udøvelse, J have jo eders Plads. Plads paa Jordkloden, og ere det menniskelige Sælskab, saavel som eder selv forbundne? Ere jo, ligesom vi, Partikler i og af det Hele Hvorfor vise J eder da ikke virksomme og nyttige, J forspilde ikke allene eders egen Tiid; men under Navn af Ærbødighed, Høflighed og Venskab, berøve ogsaa andre Tiid og Leylighed til at giøre deres Skyldighed. Embedsmænd ere det Almindeliges og alle Vedkommendes cedserne Skyldnere. De kand og maa intet efterlade, men bør og skal ivrigst, af al Formue, vise sig nyttige. Dettekræver al deres Tiid. Jkke ere eller kand og maa de være ledige: " - Til Giæstebuder, Opvartninger, Spille-Sælskaber, eller andre i sig selv, saavelsom for andre unyttig, altsaa ufornuftig, og et almeennyttigt Menniske, høystskadelig Omgang. Pligterne ere flere end eet Slags, nemlig 1) Embedsmandens og den private Persons, 2) Borgerens, 3, Menniskets. Ellers ogsaa a) philosophiske, b) bekonomiske, c) politiske, d) christelige Hvo har, eller kundet, meest for Sværmeres Skyld, og de Hindringer, unyttige, men for Lysterne behagelige, og for Jndbildningen, høyt, eller noget anseete Dagdrivere have lagt dem i Veyen, lagttaget og efterkommet dem alle, hver i sit Slags, Ja, ingen kand, naar ovenanførte Røvere, ubehindrede af egen Forstand eller Undseelse, og blinde i deres Drømme og Jndbildninger, maa betage dem Tiid og Leylighed dertil. Bort derfor med Gratulationer, Høytids=Opvartninger, Giæstebuder Coffe Besøger, samt andet sligt unyttig Lapperie-Holder alle Uvirksomme, Dorske og Magelige - - Til at lære og bruge Haandværker, Søefart, Studeringer, Contoir=Sager, Kiøbmandskab, Men Kiære, glemmer ikke at beholde og flittigt at bruge Forstanden - - saa og at studere - - For baade at geskæftiges i Herseende til det udvortes, som og at poleres i Henseende til det indvortes Menneske, Have J da noget med eders Over= og Liige-Mænd at handle og afgiøre: - - Saa skriver, Aldrig vægrer Øvrighed eller Embedsmand sig for skriftlig at svare. Hertil gratulere vi hierteligst - - Forsikrede om almindelig Fornøyelse og Lyksalighed. Fornuftig Bestræbelse - - - Herlige Frugter og riig Høst skal følge paa hinanden. Amen!
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
24 Søndag efter Trinitatis prædiket. formodentlig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Provst Hagerup. Mr. Hoff Ankomne Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Skipper W. Robbersen fra St. Ubes med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Seilfærdige Skippere. Skipper H. Sundberg til Hamborg med Sild og Tran.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Bekiendtgiørelse. Under 26de Passato haver Hans Kongelige Majestet allernaadigst behaget, at udnævne os til Skifte=Commissarier udi Stervboet efter afgangne Krigs-Raad og Krigs-Commissaire Poul Røgert, som vi hermed ikke vil undlade til vedkommende Creditorers og Debitorers Underretning at bekiendtgiøre, paa det de sig til os med deres Beviisligheder og Fordringer. kunde adressere. Tronhiem den 8de Novbr. A. Klingenberg. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
General Auditeur og Re=Krigs=Raad og Regiments Qvarteermester, gimets Qvarteer
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
ved det 2det Tronhiem mester ved det Norske Nationale Jnfante, denfieldske Dragorie Regimente. ner Regiment.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Til Kiøbs. Nordlands-Handler Sr. Hans P. Giever bekiendtgiør herved, at han agter underhaanden at bortsælge sin Vaane-Gaard her i Byen, som for nærværende beboes af Nordlands Handler Sr. Anders H. Reener, thi ville Liebhaberne behage at besee Gaarden, og med Sr. Andreas Røst om Kiøbet accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Fra Adresse=Contoiret anvises, hvor et paa Vogn=Hæster er tilkiøbs for billig Priis. . Hvor Hvor 2 Actier i Tronhiems Sukker-Rasfinaderie er tilkiøbs at bekomme, gives fra Adresse-Contoiret Underretning om Til Kiøbs forlanges.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Hvem som maatte have den 11te Tøme af Bomars Natur=Historie paa Dansk, ved von Aphelen, eller haver samme indefect og ville deraf forhandle den 11te Tome, til dets Kiøbere, som fra Adresse=Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Bortkomne Sager. Efter indkommen Rapport fra Cheffen for det Wærdalske Compagnie under det Nordensieldske Dragoner=Regiment, har det tildraget sig, at Dragon Hesten paa Qvarterret Houg i Wærdalen er Natten til den 21de Septbr. sidstafvigte bleven bortstiaalet af Engen, hvorden gik paa Græsning; uden at ved Efterlysning har kundet udspørges, enten af hvem Tyveriet er begaaet eller hvor Hesten er af blevet. Thi er besluttet at lade saadant i det Tronhienske Adresse=Contoirs Efterretninger bekiendtgiøre, samt at udlove en god Belønning til den, som kand skaffe Hesten tilstæde, da dens Kiendetegn ere følgende: Sor Vallak med en liden Stierne i Panden og hvid Sok paa venstre Bagfoed, 4 Aar gammel og 12 Palmer høy, Tronhiem den 31te Octobr. 1771. Hiørt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Krigs-Raad og constitueret Krigs Commissaire.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Da jeg ved min Hiemkomst fra indeværende Aars Romsdals Market befinder, at den udi min her iboende Gaard er skeet et Jndbrud, og mig frastaalet følgende: Endeel Kniplinger, Silke og andre Lærrets Tørklæder, en nye sort Fløyels Hætte, en rød Fløyels Moffe, hvide Lærrets og trøkte Forklæder, en Vifte, et par Alun Hansker, sorte Mands- og Fruentimmer Grønninger Strømper, en nye rød Damaskes Trøye, en violet Cammelotes dito, et dito Underskiørt, en Steen=Ring, 2de Fruentimmer Sætter, 2 dobbelte Svenske Caroliner, en heel og en halv Dansk Crone; Saa bekiendtgiøres samme herved i det Haab at Gierningsmanden des lettere kunde blive opdaget, hvorom jeg og tienstlig vil have en og hver udbedet, da Opdageren af Tyven kan vente at faae en god Belønning, efter hvad jeg af de bortstaalne Koster kan erholde tilbage. Tronhiem den 6te Novbr. 1771. Anna Sal. Matthias Amboes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Bøger. Paa Adresse=Contoiret er til Forhandling indlagt: Chymisk Dictionaire, indeholdende denne Videnskabs Theorie og Praxin, dens Anvendelse paa Physikken, Natur=Historien, Lægekunsten og dens dyriske Forfatning med de fornemste Grund-Regler til de Kunster, Fabriker og Haandværker, som hænge af Chymien, 11te Tone oversat af det Franske ved Hr. Professor von Aphelen for 3 Oxt 8 Skilling, samt en Norsk Hyrdes Jndtagelse i et Bierg for 12, og hæftet for 14 s. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-08
Continuation af Commerce=Secreteret. Nissens Register har nu under Titul at det 3die Hæfte forladt Pressen, samme indeholder en fuldstændig Extract af de Kongelige Forordninger, Forbuder, Placater, Ordonantser, Fundatser, Reglements, Privilegier, Rescripter, Cancelliets, Generalitetets og Commissariatets, Camrenes, General Kirke-Jnspections Collegii og General Post-Amtets Breve og Ordres, som deels i det 1te og 2de Hæfte findes udeladte og deels bekomne siden samme vare udgivne, og som fra Aaret 1670. til 1771. ere udgangne, henførte til begge Lovenes Bøger og Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Dato, tilligemed et Alphabetisk og Chronologisk Register. Til dette Vær har man med Høy Tilladelse betient sig for en stor Deel af Tronhiems Stifts=Archiv, og har man anvendt al Umage for at bringe Skriftet til en muelig Fuldkommenhed, for at giøre det saa meget meere nyttigt for dets Kiøbere; bemelte Bog sælges nu i Tronhiem hos Autor paa Adresse=Contoiret for 3 Ort Exemplaret paa Trykpapiir og 3 Ort 8 s. paa Skrivpapiir, tilligemed de 2de forrige Hæfter for 5 Ort 8 s. paa Tryk= og 5 Ort 29 s. paa Skrivpapiir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-15
Ode til Mortens Gaasen. er vores Tiid just ikke rimelig, Dog rimerig den kaldes bør, man roder. Nu overalt til Øynene i Oder, Til billig Løn for patriotisk Flid, Saa er der ej for Helicon sat Laas. Men stakkels Gaas: Dig har man ey beredt en Ære=sang! Uskiønsomme, uægte Phoebi Sønner, Som intet meer paa Dyd og Fromhed skiønner, Jeg dit Partie vil tage denne Gang. Den er jo blind, som din Fortieneste. Kan ikke see. Hvad andre har kun udi Stykkeviis, Det kan man alt hos dig allene finde: Du Mønster er, saavel for Mand som Qvinde; O største Skam, at tie med din Priis. Derfor dit Navn man Ære bør J Tronhiem. Men kiære Gaas, forlad om jeg ey ret Kand denne Gang fortælle dine Dyder, Og alt det Gavn, din Godhed os tilbyder. En Viingaards Kløgt udkræves jo til det, Jeg forud veed, at jeg maae fattes Ord; Thi du er stor. Paa Ydmyghed du et Exempel er: Naturen dig saa store Vinger giver Og du saa smukt, dog her paa Jorden bliver; See. See, hvor du dog beskæmmer Menneskeer. Her flyver jo, skiønt han ey Vinger har Saa mangen Nar. Ol Fromme Fugl, du retter manges Feyl, Du haver Næb, te dog ey vandt at bide, Saa kan man jo deraf fuldkommen vide: At du, O. Gaas, maae være Fromheds Speyl. Du Bidende, bliv derfor engang dog Af Gaasen klog. Ol snarsom Kiøn, frembærer eders Tak: Hvor har J lært saa fort og godt at tale? Bekiender kun det staaer ey smukt at prale, Man veed dog vel, endeel er Gaase Snak. Her har J lært, det hele Verden veed, Veitalenhed. Maneerlige, som med en yndig Air, Sag frit og smukt behæger eders Nakke, Hvem maa J vel for saadan Lærdom, tøkke? Min Gaas jo vist faarene, Fre her,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-11-15
Hvo Lader vil forskrive fra Paris, Er ikke viis. J Ærlige, som ikke eders Vid Misbruge vil til lunske Ræve Rænker Men ligefrem, som Fod i Hose, tænker, Og med Foragt anseer al Verdens Splid, Og siger dog fra hvem er den Forstand, Jfald J Land. Ja, kommer hid og viser eders Pligt, Jfærdige og raske Skriver=Svenne, Og skiønner paa, fra hvem J har de Penne, Som skaffer os saa megen Hierne Digt, Var Gaasen ey, saa var det stor Forliis For eders Priis. J Springere, som baade Dag og Nat, Saa hopper om i Stræder og paa Gader.