JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Bekiendtgiørelser. Mellinggaard i Smidstrup Sogn, Colding. r. huus Amt, beliggende 1 1/2 Miil fra Fridericia, 1 1/2 Miil fra Weyle og 2 Miile fra Colding, er, formedelst Eierens Enkemandsstand og Forandring af Bopæl, at faae til Kiöbs under Haanden. Gaardens Bygninger ere i god Stand, og af saadan Indretning, at enhver honet Famlie kan beboe samme, de ere assurerede i den almindelige Brand=Casse for 3950 Rdlr. Den Egn Gaarden ligger i, er bekiendt for den beste og fornøieligste i hele Jylland. Foruden den Herlighed af Jagt og Fiskerie, som haves paa Gaardens Marker, er og overflødig Böge- og Eegeskov til Gaarden. Dens Jorder, ere udskiftede af al Fælledskab, og i Kobler indhegnede. Gaardens Hartkorn er 8 Tdr. 6 Skp. og Skovskyld 3 Skp. 1 Fierdk. Den kan græsse og foere 50 Kiör, foruden eget Opdræt af Ung=Qvæg, 10 Bæster og nogle Faar, Gaardens aarlige Höeal er 160 Læs. Dens Udsæd er aarlig 20 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg 60 Tdr. Havre, 10 Tdr. Boghvede i 8 Tdr. Erter. Ved Gaarden er en sinuk og fordeelagtig Hauge, vel anlagt og forsynet med gode brugttræer. Hvem som maatte behage at handle derom, og ville vide de nærmere Conditioner, hvorefter Gaarden er at faae til Kiöbs, behager at melde sig enten hos Raadmand Buhl i Fridericia, eller hos Eieren Georg, Friderich Dröbse paa Wellinggaard pr. Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Hos Sr. Moses Leitzer ere de Værelser at 2 faae til Leie til 1. Mai d. A., som nu Hr. Cammerherre Cicignon beboer; med samme følger Seng og Sengeklæder med videre Møbler, og ligeledes uden samme. Vedkommende vilde behage at melde sig hos anførte Eiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
En 2 Etagie Vindovn med alt Tilbehørende i god Stand, er at faae til Kiøbs; Liebhabere dertil, ville derom behage at anmelde sig paa Adresse=Contoret i Fridericia, hvorfra samme anvises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Af 9084 Børn, som vare fødde fra October, til Martii Maaned, ere 1055 døde og af5151, som vare fødde fra April til September, ere ikkun 468 døde. Den første Maaned, men især Fødseldagen, døe de fleste Børn af 2735 Børn, som ere tidlig døde, have 1292 mistet Livet paa den første Dag og 1640 den første Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Efter den store Boerhaves Jagttagelse fødes de sundeste Børn i Jan. Febr. og Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Antallet af de Døde forholder sig til dem, som fødes, som 10 til 12 eller 13, saa at der i en Provindse fødes hvert Aar 2 eller 3 flere end der døe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
De givte Koner forholde sig til hele Kiønnet i et Land, som 1 til 3, og de givte Mænd til alle Mandfolkene, som 3 til 5. Drengene over 13 Aar forholde sig til alle Jndbyggerne i et Land, som 4 til 33. Pigerne under 13 derimod, som 3 til 25. Piger under 13 Aar ere mod alle Jndbyggerne i et Land, som 1 mod 8, Samme Forhold holder Drengene af samme Alder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
De fleste Fødseler indfalde i Martii eller Februarii, som bør være forholdsmessige til Maii og Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Antallet af de Drengebørn, som fødes, forholder sig mod Pigebørnene, som 21 til 20 eller 104 til 100; men da der af Drengebørn bortdae 2 fem og tyvende Deel flere end af Pigebørn, bliver Tallet paa Mandfolk og Fruentimmer næsten lige, ved den Tid de skulle giftes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Antallet af Tvillinger er imod de Børn som fødes, som 1 mod 65 eller 70, saa at iblant 65 eller 70 Fødseler, indfalde ikkun engang Tvillinger. Tallet af de Børn, som døbes, er imod Familiernes i et heelt Land at regne, som 10 mod 66, saa at man maa regne 66 Familier for hver 10 Børn, som døbes i et Aar. Tallet af de Levende er sædvanligen mod de Børn, som fødes i et Aar som 26, 27 eller 28 mod 1 efter Ægteskabernes Frugtharhed. Tallet paa Ægteskaber forholder sig til Jndbyggerne i et Land, som 175 til 1000. I et vel befolket Land kan kun regnes at een Person af 50 eller 54 gifter sig. I ethvert Land kan kun settes 4 Børn for hvert Ægteskab, naar det ene bøder paa det andet, og i Stæderne tælles kun 35 Børn for 10 Ægteskaber. Mænd, som kunne bære Vaaben, udgjøre i en Stat Fierdeparten af Jndbyggerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Enkekonerne forholde sig i et Land sædvanligen mod Enkemænd, som 3 mod 1; men Tallet, af de Enkekoner, som givter sig, mod Taller af de Enkemænd, som igien indlade sig i Æge ere over 13 Aar, gifte eller ugivte, er det den teskab, som 100 til 120, eller som 4 til 5.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Jmod alle Jndbyggere i et Land forholde Enkemændene sig, som 1 til 51, og Enkekonerne som 1 til 15. Enkemænd og Koner ere mod Ægteskaberne. i et Land at regne, som 3 mod 7.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Af en tydsk qvadrat Miil kan 6000 Mennesker finde deres Underholdning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Nyeheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Efter Forlydende er hidtil værende biskop og Superintendent over Ribe Stift, Doctor i Theologien samt Medlem i det Kongelige Norske Videnskabers og Ribe Stifts Typographiske Selskab S. T. Hr. Tønne Bloch allernaadigst udnævnet til biskop over Fyens og Lollan i Stifter, efter afgangne biskop S. T. Hr. Jacob Ramus. Ligeledes er hidtil værende StiftsProvst samt Sognepræst til Domkirken i Ribe, Doctor i Theologien S. T. Hr. Stephan Middelboe allernaadigst udnævnet til biskop og Superintendent over Ribe Stift efter forflyttede biskop S. T. Doctor Tønne Bloch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Paa Hs. Majestæts Kongens Fødselsdag har den her i Fridericia værende Club sammenskudt en Summa af 30 Rdlr., til Uddeeling iblant Byens meest Trængende, og saaledes paa den roesværdigste Maade helligholdt denne høie Fest, og ædelmodig glædet disse Trængende med mange Velsignelser. - Hvor ønskelig om fler vilde, i Betragtning af Vinterens og Tidens Besværlighed, efter ølge dette roesværdige Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
J disse Dage have tvende Skibe fra Flensborg havt det Uheld, at da de vilde ises ind ved Æbleøen, og sendte deres Styrmænd i Land for at skaffe Folk til Hielp, maatte de søge Søen om Natten, (ventelig for Drivisen, uden at faae deres Styrmænd med, og endnu har man intet spurgt til dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Ribe Stifto Capitels=Taxt. Rug 1 Skp. i Riberhuus Amt 49 s. Coldinghuus Amt 49 s. Lundenes og Bøfling Amt 53 s. Byg 1 Skp. i Riberhuus Amt 32 s. Colding. huus Amt 32 s. Lundenes og Bøfling Amter 34 s. Havre 1 Skp. i Ribehuus Amt 20 sk. Colding. huus Amt 20 sk. Lundenes og Bøfling Amter 22 s. Boghvede 1 Skpi Riberhuus Amt 37 s. Coldinghuus Amt 34 s. Lundenes og Bøfling Amter 32 s. Tør Flæsk 1 Lpd. i Riberhuus Amt. 8 Mk. 1s. Coldinghuus Amt. Mk. 8s Lundenes og Bøsting Amter 7 Mk. Smør 1 Lpd. i Riberhuus Amt 8 Mk. 13 s. Coldinghuus Amt 9 Mk. 2 s. Lundenes og Bøfling Amter 7 Mk. Honning, 1 Pot i Ribehuus Amt 23 s. Coldinghuus Amt 14 s. Lundenes og Bøfling Amter 16 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-10
Bekiendtgiørelser. Da et Sølv Uhr med hvid emailleret Skive og 2de Fouteraler og med en Tombaks Kiede ved, er her i Fridericia bortstiaalet d. 3die hujus, saa tilkiendegives samme hermed, at hvem som kan oplyse samme, loves en god Doceur, og kan afleveres paa Frii SiciæAdresse=Contoir og der imodtage Betalingen. Ligeledes er og sin Eiere frakommet en Sølv Skee med Navn paa, og Endelig en anden en Dug, hvorpaa og Navnet findes, som alt herved tilkiendegives, og loves en convenabel Douceur for, til den, som indleverer samme til Adresse=Contoiret, i andet Fald ansees den vedbørligen, hvor samme siden maatte findes hos. alensen Johannes & Elisabeth, drægtig 20 Commerce Læster, 10 Aar gammel, er tilkiøbs, beliggende i Aarhuus Havn; Liebhaberne behage at henvende sig til Frantz Albel, boende i store Strandstrædet Nr. 143 og 44. i Kiøbenhavn, eller og til Eieren Niels Johansen i Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Menneskets Levnetsløb. Fødes, Grade, Støbes. Ammes, Vugges, - Tumles, Bæres, - Gaae, Glædes, - under Tvang annammes, - Lege, - Voxe, - Tanker faae, Elske, Beile, Giftes, Aves, Jmmer halte ved et Haab, - Ældes, - Svækkes, - Døe, Begraves, Det er alt vort Levnetslod. - Noralsk Fortælling. En Muldvarp prodede saa længe om i Jorde i indtil den traf paa en Deel Madiker. De smagde den vel; en Deel gade den op, og en Deel suede den Blodet; De arme Dyr og Medskabninger jamrede og krympede sig derover, og bad og ventede Barmhiertighed, Men fik til Svar: - J ere ei skabte til andet, end til min Føde, og hvortil skulle lige slette Skabninger andet være? – Lad være jeg selv er ikke Meget; - Men da J smage mig vel; Saa tal ei et Ord meere imod Overmagten. Var Noget Menneske findet, som denne, saa var han ikke heller uverdig under Jorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Juridisk. Ved en i Strasborg holden Krigsret ere 2de Personer, hvoraf den ene var Oberstlieutenant og den anden Capitain, dømte til at kagpidskes, brændemmerkes og i 20 Aar paa Galeierne, fordi de har debaucheret Soldatere af Guarnisonen og været dem behielpelig til Desertion til Hollansk Tienneste. – En Lykke fordem, at de i Tide rømte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
J Paris er en Commision anordnet til at undersøge og opdage den saa gangse Aager, og man har allerede overbeviist 142 Aagerkarle, hvoraf en 40 alt ere sadte ved Vingebenet; en Deel af de andre ere undvigte og deres efterladte Gods segnestreret. I det Keyserlige Myntamt formerkedes for nylig en Afsavn af Sølv og andet; ved Undersøgelse faldt Mistanken paa en af Betienterne derved, som i 40 Aar derved havde været; Han blev arresteret, og som man fant ham Dagen efter at have hengt sig i Arresten i sit Lommetørklæde har han beviist sig baade skyldig og forekommet Retten Dommens Afsigelse og Execution. Da det forestiltes Keiseren med Forespørsel, hvorledes han vilde hermed skulle forholdes, resolverte han derpaa ægenhendig skrevet saaledes. Den Ulykkelige har forekommet Retten og mig, lad ham strax hemmelig begraves at ei andre lige slettenkende skal følge hans Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
En Auditeur i München skrev i et Brev til en anden. Endnu hersker Dumhed over Dyd og Retskaffenhed da denne nu enten af Dumhed eller Smigrerie, indberettede dette til Regieringen, blev den stakkels Auditeur aresteret, og efter Resolution fra Geheims=Raadet, som en næsviis Philosoph bragt i et Kloster, for at læse til Exammen en Jesuiter Catechismus; der sidder han nu og studerer dette Væv af Dumhed, og stadfæster selv ved sit eget Exempel at han skrev Sandhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Medicinsk. Efter Høikongelig befaling er forfattet og udgivet af det Kongelige Medicinske Collegio; følgende Veiledning for menige Mand til Forhold og Raad imod Sygdoms Tilfælde af de i forrige Aar tildeels fugtige indhøstede Kornvahre: Beklagelig Erfarenhed har ofte lært, hvor betydelige Sygdomme der kan foraarsages. af fugtig indhøstet Sæd i saadanne vaade Sommere, som i afvigte Aar, og fornemmelig af Rugen. Jblant disse Sygdomme udmerker sig serdeles den saa kaldte Kribel=Sygdom, formedelst sine heftige og farlige Tilfælder; dog maae man ikke troe, at ingen Hielp eller Redning derfor gives, og altsaa forsømme sig selv. Tvertimod, efterstaaende korte Regler og saa Midler, som efter Regieringens befaling og mildeste Forsorg herved bekiendtgiøres, kunne, bidrage til at forekomme Sygdommen og forskaffe Hielp, især i den ringere Grad, af samme; men naar den er kommet til en høiere Grad, maae altid Land=Physicus raadføres, og de nærmeste Læger kaldes. Desforuden ansees det fornødent, at baade Amtmand og Præster holde vaaget Øie med denne Sygdom, og tilholde Almuen at efterleve det her tilraadede: og at Anstalt føies, at de ganske Fattige kan nyde frie Medicammenter paa Apothekerne. 1)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Blant andre Aarsager til denne Sygdom maae fornemmelig hensees til det saa kalte Brand Korn i Rugen. Dette giftige Korn kan let kiendes fra det gode; thi a) har det en usædvanlig fortagtig, blaalig, rødagtig eller violet Farve indvendig saavelsom udvendig; b) en ond bidende Smag, og c) en undstaaelig Lugt 2) Denn, som vil bevare sig og sine for denne Sygdom, maae herefter, naar skee kan, ikke høste sin Rug for tilig. 3) Han maae vel rense den tærskede Rug fra ovenmelte Brand Korn, og fra andre fremmede Korn og Ureenligheder. 4) Dette saaledes rensede Korn maae henligge saa længe, som muligt, førende det bliver malet. 5) Kornet, førend det bringes til Møllen, maae først vaskes i reent Vand, paa det at alt, endnu vedhængende Skadeligt kan blive afskyllet. 6) Derpaa maae det i en Bagerovn fuldkommen tørres. 7) Brødet, som er bugt af denne malede Rug, maae ikke spises friske eller varmt. 8) Man maae nyde ved dette Brød, saavidt mueligt, godt Øl og andre Næringsmidler, særdeles Melke=Spiser Kiød og Flesk, saavelsom og Grød, og alle Slags Have, Vexter, Kaal, Erter, Roer, Bønner, Kartofler a., hvoriblant maae ikke forglemmes rød og hvid Løg Men for alting ere Flesk og Smør høist ien lige, som og tilstrekkelig maae bruges, naa der af Rugmeel laves Pandekager eller Klumper. 9) Derhos er det og tienligt, at man ved at nyde mange Meel=Spiser eller meget Brød af saadan Rug, jevnlig indtager et Larativ, qvortil kan bruges et halvt Qvintin JalappePulver for en voxen Person. 10) Men saasnart nogen merker, at han er nær ved at faae denne Sygdom, som fornemmelig viser sig ved Qvalmelse, Brækagtighed, Riven og Trykning i Underlivet, Svindel og deslige, og særdeles ved en Kravlen i Hænderne, saa maae den strax tage et Bræk= og Purger=Middel, som bestaaer af : Pulverisert Jpccacoanha=Rok; af hver 20 Gran. - - Jalappe=Rod for en voxen Person; men for de Yngre maae Lægerne eller Apothekerne bestemme Dosis efter, Alder og Kræfter. Dette Pulver maae indtages i lunket Øl, og jo meere det virker, jo mere maae der drikkes. Derpaa tager man ved Sovetid jevnlig en Spiseskee fuld Hylde saft med 4 Gran Campher, tilligemed en Skeefuld, Smør eller Linolie i varmt Øl til at svede paa Siden tager man 3 eller 4 Gange om Dagen en stor Knivsod fuld af følgende Latverge: Vild Baldrian=Rod af hver et Lod Jalappe=Nod Gummi=Myrrha, et halvt Lod, hvilket blandes til en ikke for tyk Latverge paa Apotheket, og dersom den er for tyk, kan den fortyndes med Honning eller mere Hyldesaft. Men tager Sygdommen alligevel til i Heftig, hed, saa maae der ufortøvet søges Raad hos Lægerne, for at indrette Hielp efter enhvers Tilstand. Physisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Den store Naturkyndige, Hr. Dombey, blev som bekient, allerede under Hr. Turgotts Administration sendt af Regeringen til Pern, for der at opsøge og medbringe alt Mærkværdigt for Naturvidenskaben. Denne Mand er nu kommen tilbage, og har hiemme i sit Huus opsat sine medbragte Skatter, hvor Elskere af Phy sie kunne tage samme i Øiesyn, førend de blive afleveerte i det Kongl. Cabinet. Hans Plante Samling bestaaer af 2 til 3000 Plan, ter, hvoraf mere end 3/4 Dele have hidindtil været ganske ubekiendte. Hans Ertser af kostbare Metaller ere overordentlig rige, og hans Jnsecter paa det beste bevarede. Han har en grøn Sand, som indeholder Kobber=Dele, og som, naar den kastes i Jld frembringer en meget smuk farvet Flamme som varer temmelig længe. Denne hidindtil ubekiente Sand kan maaske med Nytte blive brugt ved Kunster, i det mindste først ved Fyrværkerier: Hr. Dom bey har sat sine Fugle efter Kunsteens Regler, paa et behageligt kunstigt Træe. Deres forskiællige Stillinger, deres smukke Farve, og den Art af Liv, som de synes at have, udgjør et behageligt Skilderie. Forunderligt er det at en Jndianer har gjort dette kunstige Træe, og tilberedet Fuglene. Man seer fremdeles smukke Christallisationer, Ædelsteene, Platina, (et Slags kostbar Metalk, Beenrader, som man har fundet i Jorden, og som ere blevne miniraliserte til Sølv, den ægte Chinabark, i hvis Sted man har sat Cascarille eller den nyere China a. a. Førend Hr. Dom bey kom til Chili og Peru, troede Spanierne kun at eie Guld og Sølvminer i disse Lande. De hente deres Jern Jnstrumenter med store Bekostninger fra Europa, og Hr. Domber har fra disse Provindser medbragt Prøver paa god Jern Erts. De troede ikke, der at have Træer, som vare duelig til Master for deres Skibe, og han har paa Biergene af Chili fundet et Slags Gran=Træer, som ere over 150 Fod lange, og saa lige som et Rør, hvormed og Vice Kongen af Peru har paa hans Forslag allerede ladet bemaste et Skib, desuden har denne Naturforsker endnu medbragt de der værende Vildes Vaaben, Buer Pile, adskillige Stykker af de gamle Peruvianste Kongers Pynt, nogle Skjorter fra de til Solens Tempel fordum indviede Jomfruer a. Fornemmelig sætter man Priis paa det medbragte Frøraf kostbare Planter, som skulle bruges i de Kongel. Hauger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Reisende. Jndpasseert Den 14. Febr. Hr. Capitain Schulz af Søe=Etaten; den 15. Dito Hr. Lieutenant v. Klüber. Udpasseert. Den 14. Febr. Hr. Capitain v. Redstedt og Lieutenant v. Bülau til Fyhn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Copuleret. Hjulmagersvend Knud Pedersen og Maren Sørens Datter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Dødsfald. Den 9 Febr. S. Basses Hustrue paa Søeberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-17
Bekiendtgiørelser. Det i forrige Nr. bortkomne Sølv Uhr, saa velsom Sølv Skee og Dug ere sine Etere, igien tilhændekomne og de 2de sidste Poster indleverede paa Adresse=Contoiret imod de belovede. Douceurer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
Koren=Prisen. Davisedes Larsen ve me Aar skal hos Seer man, som aarligen, af Kongen forud bydes; Den, Skat, som Skatten bør, det er Guds eget Bud, Og allervilligst den til Kongen gives ud; Men, da Gud end i Fior saa uforskaldt vort Norden. Har givet dog saa god Velsignelse af Jorden, Hvo kan begribe da, hvorledes der er fat, At vi os sætte selv endnu i Korenskat? Den høie Korenpriis, - som ingen sees omstøde, Om Himlen gav os end Egyptens syv Aars Grøde. Er nogen Statsmand til, som kan nedsætte den? Saa gid han Villien faae, som Kongens, Landets Ven Hvor Jorden giver sit, og Dyrtid ei opholder, Der maa man maaskee troe, at Jøder det forvolder; Thi to Slags Jøder er; Omskaarne Navnet, bær, Og Uomskaarne til det udi Hiertet er. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
En fattig Bonde kom til en velhavende Kiøbmand for at kjøbe en Tønde Byg Ja, sagde Kiøbmanden, følg med mig paa Loftet. De gik op og Kornet blev imaalt; da den fattige Bonde har det paa Vognen, spildte han noget af Kornet, som han ikke agtede, men gik og nedtraade det i Skarnet, Kiøbmanden, som var en from og god Mand, opsamlede det spildte Korn i et Klæde. Den Fattige stod og saae dette med Forundring; Herre Gud, sagde han, hvorfor giør I det Er J saa Farrig at J giør Eder den Umage, da J har saa store Bunker paa Loftet, det er sant svarede Kiøbmanden; det er kun lidet, men Guv kan giøre det til meget; den fattige Bonde sagde, da har jeg aldrig brydt mig og saa smaae Ting. Derfore er du og altid trængende, sagde Kiøbmanden. - Men paa det at du skal blive overbeviist om, at Gud lægger sin Velsignelse i det lidet med Retfærdighed. Saa tag nu disse faae Korn og saae dem i Jorden, og jeg vil laane dig denne Tønde Byg saalænge, indtil du af det spildte Korn, som jeg nu leverer dig, anler en Tønde at betale mig med. - Den fattige Bonde blev glad, at han sparte fine Penge, kiørte hiem, og saaede dette lidet opsamlede Korn for sig selv; 3 Høste var neppe forløbne, førend de ei allene havde givet ham saameget, han kunde betale sit Laan med, men endog Overfind, - - See deraf, sagde den Gudfrygtige redelige Kiøbmand, hvo som vil tage tiltakke med det lidet, skal gives meere. Edle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
Da Oberste Troschkes Død blev Kongen af Preussen indberettet var samme ham meget rørende; Jeg beklager denne brave Mands alt for tidlige Afsavn sagde han, og hans Efterlevende bør høste Frugten af hans Flid, Redelighed og uegennyttige Handlinger; Han satte sig derpaa ned og skrev til Generaldirectorium saaledes. Jmellem dette og Trinitatis vil jeg kiøbe et Jordegods for 20000 Rdlr. for Oberste Troschkes 3 Sønner; hun skal beholde Administrationen derover, og hendes 2de Døttre indlemmes i Klostere, og naar hun kan finde værdige Mænd til dem, vil jeg udstyre dem og sørge for dem. Friderich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
Da Hertugen af Wartenberg lod i Dresden det Churfyrstlige Regimente pasere sig forbi, saae han derimellem en gammel velskabt Grenadeer med Jisgraae Haar, som hafte tjent i 50 Aar, og var endnu saa rask og munter, som den Angste. Hertugen lod ham derefter komme til sig, spurgte ham om hans Omstændigheder, besaae hans Mondering, tog en af hans Handsker med Spørsmaal, om Hænderne tilstrækkelig kunde varmes deri, og gav ham samme tilbage. Da han igen vilde trække den paa, fant han med Bestyrtelse 12 Duenter dert; Som han nu formodede at maaske Hertugen havde lagt dem deri, - tog han dem ud, og overleverde samme, som maaske en indløben Feiltagelse. - Hertugen blev saa rørt derved, at han el allene leveerte ham disse 12 Ducater, som en ham tiltænkt Douceur, men gav ham endnu 12 Duen ter til for sin Redelighed og Beskedenhed. Dette regnes Hertugen til stor Ære og Ædelmohed, som samme og er.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
J Meylland er en Keiserlig befaling bekiendtgjort, at Enker og Børn efter de Betientere, som have tient 10 Aar, og i den id forholdet sig ulastelig, trøe, redelig og viinskibelig, skulle efter deres Død beholde den tredie Deel af deres hafte Lønninger. En ædelmodig Handling der ligner Joseph øvrige store Menneskekierlighed og gode Hierte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
Deconomisk. Carette de france fra Paris meddeeler en Jagttagelse, af Hr. de Lormby, hvorefter han lægger en usædvanlig Berømmelse paa store Markroer til at foere Kiør med; de Kiør skriver han, som faae saadanne Roer at æde, skulle give og Vinteren saa god Melk som i Malt Maaned og dertil saa feed, som den nogen finde er at faae i London; han bekræfter tillige, at det Engeland maa takke denne Roefoering, for deres fortreffelige Oxe og Faareavl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
Som en Anmærkning med hvilken Stræbsomhed og Jver Silkeavlen drives i Brandenborg, anføres i et Berliner Blad, at i Aaret 1784 har i Churmark 81 Præster og 526. Degne og Skolemestere været dermed beskaftiger, og at Kongen af Preusen ved denne Efterretning har været saa fornøiet, at han har ladet dem ikke alene sin Velbehag ved Skrivelse tilkiendegive, men og ladet dem anvise en Præmie til Opmuntring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
J den Parisiske Carette Cagriculture findes følgende Jndberetning af en Landhuusholder. Jeg besaaede skriver han et Stykke Jord, hvoraf jeg i et frugthar Aar, da samme var bleven besaaet paa den almindelige Maade, høstede 40 Skpr. Hvede Pariser Maal, hvoraf hver veler 120 Pd., og 7 Læs Halm. Derpaa saaede jeg samme Jord det følgende Aar, men tyndere, end første, og høstede, uagtet det var et tørre Aar, 78 Skpr. Hvede, og 8 Læs Halm. Andre af mine Naboer har og forsøgt det samme, og fundet den tynde Sæd bedre og rigere end den tykkere. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-24
Man fortæller og Doctor Franklin, at førend han vilde undertegne Freds Præliminairer. ne med Engelland, anmodede han Commissarierne at die et Øieblik; - han gik ud, hvorpaa han, i Stedet for den kostbare Klædning, som han før havde paa, kom igien i en gammel Kiol. Da han blev tilspurgt om Aarsagen til denne Omklædning, svarede han: J denne, forhaanede Wedderburne, (nu værende Lord Major) mig for Geheime=Raadet, og i denne samme vil jeg nu undertegne Tractaten om Americals Uafhængighed. Man lære deraf saalidet foragte nye Forslage, som at Klæderne giør Manden.