JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Capitain S. Lorentzen, Ridder af Dannebrogen, og Secretair i Selskabet for indenlandsk Konstflid, har leveret en Beretning om dette Selskab for Aaret 1818. J Forerindringen hedder det: "Saasnart Freden aabnede Jndførselen for fremmede Varer, tabte efterhaanden den indenlandske Konstflid sig, og mange Fabrikeiere saae sig nødte til at nedlægge deres Fabriker, alle til at indskrænke sig. En stor Deel af de mekaniske Konstnere og mange Haandværkere gik det ei bedre. Under disse Omstændigheder gaves Selskabet kun sjeldent Anledning til at udvide sin Virksomhed uden for de Jndretninger, der alt den Tid bestode og vare bekjendte, og deri vil et billigt Publicum finde Grunden til den langvarige Taushed om Selskabets Anliggender. Mænd af Jndsigt og Erfaring have anseet Pengerepræsentativernes ustadige Værd, Levnetsmidlernes og andre Fornødenheders uforholdsmæssige Dyrhed, og den deraf følgende høie Arbeidsløn, som de væsentligste Hindringer for Fabrikernes Drivt, og da i det mindste for en Deel, disse hindringer maa ansees hævede, og altsaa en heldigere Tid for den indenlandske Konstflid igjen kan ventes, er det at haabe, at Selskabet med Tiden vil see sit Ønske om en fornyet og, mueligen, forøget Virksomhed opfyldt, og saaledes sættes istand til at meddele interessantere Efterretninger i Fremtiden." – Selskabet har to Udsalgsboutiker, een for qvindelige Huusflidsarbeider, under Mad. Schørrings Opsigt, og een for mindre sine qvindelige samt mandlige Huusflidsarbeider, under Hr. Jnstitutbestyrer Schlichtkrulls Bestyrelse. Hensigten af begge Jndretninger er at skaffe Personer, som i deres Fritimer forfærdige noget Slags vakkert Arbeide, der ønskes afhændiget, en saa let og beqvem Leilighed som mueligt til at faae samme paa fordeelagtigste Maade afsat, hvorhos tillige de Personer, som indlevere Arbeide til Udsalg, kunne, om de ønske det, blive ubekjendte. Mad. Schørrings Boutik har havt særdeles god Fremgang, saa at Afsætningen i de sidste Aar har været noget over 20,000 Rd. aarligen. Hr. Schlichtkrulls Udsalg er ligeledes i Tiltagende; dog har Afsætningen der, uagtet hans Jver og Bestræbelse, hidtil været mindre betydelig. Selskabet tæller 46 ordentlige og 48 corresponderende Medlemmer. Af Selskabets Tidsskrift ere hidtil udkomne 24 Hefter med 33 Kobbere, for en stor Deel skjænkede af den sidste Vicepræsident, den af Selskabet som af Fædrenelandet saa høist fortjente Hr. Admir, de Løvenørn. Selskabets occonomiske Forfatning er for nærværende Tid følgende: foruden Kgl. Obligationer for 1000 Rd. Sølv har det tilgode circa 660 Rbd. N. V. og Cassebeholdning 100 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
J det nyligen udkomne 2det Hefte af Prof C. Olufsens Bidrag til en Statsoeco. nomie af Danmark læses en Oversigt over den danske Agerdyrkning, hvoraf sees, at der i den danske Stat avles 17,887000 Tdr. Korn. Fra Hertugdømmene udføres 150,000 Td. Rapsæd. Den danske Stat har af Heste til Brug 800,000 Stk. foruden unge under 6 Aar. Hornqvæg, foruden Ungqvæg 1,205,000 Stkr. Faar 130,000, hvoraf i Aaret 1818 omtrent 15 til 16,000 Marinos. Levesviin omtrent 100,000. Heste til udenlandsk Salg haves 16 til 20,000 Stkr. Stude til Udførsel 7000. Tobak avles og sælges for det meste udenlandsk 400,000 Pd. Kartofler i det mindste 2 Millioner Tdr. Uld 4 Mill. Pd. Desforuden noget Hør, lidt Hamp, Humle (i Fyen omtrent 700 Skippd. aarligen), Krap, Haugefrugt, som sælges i Østersøens Havne, Vox, Huder, Tælle, Ost og Smør, Brændsel, Bønner, Vikker, Smaakreature og fl. Ting, hvis specielle Angivelse neppe er muelig. Hvor slet Landet (uagtet denne store Production) er dyrket, sees deraf, at den halve Afgrøde er den ringeste Kornsort, Havre, da man dog i dens Sted burde avle bedre Arter, især Hvede. Engellænderne, der afkjøbe os en stor Deel af vor Havre, ere for gode Regnemestere til selv at lægge Vind paa en saa lidet lønnende Sædart (Anmeld. maa her imid tid bemærke, at Engellænderne i den senere Til have faaet stor Smag paa vort Byg, som næsten ansees for det bedste i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Af det interessante Værk K. F. BeckersWeltgeschichte for Kinder, fortsat af Prof. Woltmann, 10 Bind, udgiver Hr. Justitsr. og Translateur T. Ch. Bartholin en Oversættelse, hvoraf første Bind allerede er under Pressen. Det overlades til Subskribenterne for den særdeles billige Priis 2 Rbd. hvert Bind paa 30 til 40 Ark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Hr. Prof. R. Nyerup agter at udgive et nyt Qvartalsskrift under Titel af "Breve og Beretninger fra danske Reisende, om trent efter samme Plan som Hr. Doctor Neu manns for en Snees Aar siden udgivne danske Reiseiagttagelser. Udgiveren finder den nærværende Tid især passende til et saadant Foretagende, da der er næsten intet Rige i Europa, hvor i dette Øieblik jo een eller flere danske Reisende opholde sig. Naar disse anbetroe det herved anlagte Reisemagazin Prøver af deres Jagttagelser, Stykker af deres holdte Dagbøger, Copier af deres Tegninger, saa ville Forfatternes Duelighed og Talenter være Publicum Borgen for, at det faaer hvert Fjerdingaar en Konstudstilling at skue, der kan staae for et Syn og svare til Horats's Urileduli. Statistiske Data, Karakterskildringer, Anecdoter, mærkelige Begivenheder, Notitser om Opfindelser &c. – Efterretningerne være nok saa fragmentariske – maa, saalænge Alt har Nyhedens Jnteresse, vække en langt livligere Deeltagelse hos Læseren, end om det samme tilbydes et Par Aar senere i udførligere Reisebeskrivelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
J Martii Maaned bortsælges ved Auction Skibet Prince Regents, Capit. John White, fra Jsle de France hertil bragte Ladning, bestaaende af: circa 5000 Sække Jsle de France Sukkere, 1000 Sække Batavia Sukkere, 381 Sække Malabar Peber, 10 Sække Bengalsk Jngefær, 343, Kister Cassia Lignen, 19 Kister Jndigo, 19 Kister Castorolie i Krukker, 20 Kister sylted Jngefær fra Batavia, 20 Kister Bandandes, 64 Legger Arak, circa 6000 Pd. Jbentræ, circa 2000 Pd. rødt Træ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Gaarden No. 35 paa Amagertorv, som formedelst sin skjønne og indbringende Beliggenhed er beqvem til al Slags Næringsdrivt, er at faae tilkjøbs, hvorom handles med Eieren, som boer paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Capitels Taxten paa Afgrøden i afvigte Aar 1818 er for Viborg Stift: Rug 9 Rbd. 3 Mk. 8 s., Byg 6 Rbd. 2 Mk., Havre 4 Rbd. 2 Mk. for Tønden i Repræsentativer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Skrivelse fra Holsteen af 2 Febr. 1819. Den vedholdende hede Sommer, det tørre og klare Efteraar og den milde Vinter lade formode, at der er foregaaet store Forandringer i de nordlige Polaregne. Skulle disse Forandringer være af stadig Jndflydelse, saa kunne vore Egne vente en livfuldere og kraftigere Vegetation. Frugterne af den regnfulde, ligesom og det tilkommende Aars Udsæd, stadfæste denne Jagttagelse. Landmandens Opkomst er en naturlig følge af Veirligets velgjørende Jndflydelse. Priserne paa Landeiendommene stige, og Landmanden begynder igjen at anvende større Arbeide og Flid paa sine Jorder end nogensinde. Der mangler ikke paa Arbeidere, Arbeidslønnen er i lav Priis; Landmanden forlanger stadigt og godt Arbeide. Men netop af denne Grund undslaae mange Daglønnere og Tjenestefolk sig for at arbeide, og drive hyppigen tiggende og ørkesløse omkring. Mange ere Kjøbstæderne til Byrde. Sparsomhed og Jndskrænkning parre sig med Landmandens Flid og Arbeidsomhed. Det er derfor at haabe, at Landet vil komme i en blomstrende Forfatning. Men i Kjøbstæderne ere Udsigterne ikke saa gode. Med Handelen er det næsten overalt stille. Kornhandelen ene giver hist og her noget Liv. Fabrikerne og Manufacturerne i Stæderne ere næsten mere i Aftagen end Fremkomst. Ølbryggerierne kunne, formedelst Bygget og Humlens høie Priis ikke bestaae. Borgerfolk og Landmændene drikke heller og for lettere Priis Thee og Caffe end Øl, der stedse bliver tyndere og svagere. Brændevinet derimod forsvarer endnu sin Plads, uagtet dets Styrke og Gehalt ogsaa har forværret sig. Men der gives endnu stedse for mange Brænderier. Oliemøllerne i Landet have mindre Fremgang, uagtet Rapsædavlen temmeligen tiltager og Udførslen af Olie er toldfri. Under Krigen opstode her store Sukkerraffinaderier, men de synes efterhaanden at gaae ind igjen, fordi man kan lade de fabrikerede Sukkere komme til lettere Priis fra Hamborg og Engelland. De faa Tøimanufacturer have i vort Land faaet et slemt Stød derved at Engellænderne sælge deres Varer for Spotpriis, og adskillige af dem kunne ikke reise sig mere. Haandværksmændene i Stæderne klage for det meste over Mangel paa Arbeide og Afsætning og den Mængde arbeidsløse Svende, der drage betiende igjennem Landet, synes at godtgjøre, at Klagen er grundet. Jmidlertid maa Aarsagen hertil mueligen ogsaa søges deri, at Antallet af Laugs- og Frimestere siden 10 til 20 Aar er blevet saa overordentlig større. J lang Tid har man ikke seet saa mange betiende arbeidsløse Haandværksvende som nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Aalborg. Hs. Kongelige Majestæts høie Fødselsdag den 28de Januari sidst, blev som en for hele Landet almindelig Glædesfest, høitideligholdt her i Byen paa en udmærket skjøn Maade. Det syntes, som om Naturen selv fandt Behag i at forhøie Festlighederne ved et overordentligt smukt og blidt Veirlig hele Dagen igjennem. Allerede ved Solens klare Opgang, forkyndede 27. Skud fra de Aftenen iforveien neden for Slottet plantede 10 Stykker trepundige Kanoner, Festens Komme, og en Brig, der laae paa Fjorden, heisede da det første Skud gik, saa mange Flage som der kunde anbringes fra Topperne og fra Ræerne, denne Flag-Jllumination var sammensat af alle Nationers Flage; desuden varede Flage fra Topperne paa de andre i Havnen liggende Skibe. Om Formiddagen paraderede paa Byens Nyetorv det hele herværende Militair under en sjelden ligesaa skjøn som henrivende Musik. Borgerbevæbningen tilligemed det grønne Jægercorps, var paa samme Tid trukken op paa Torvet ligeledes under Musik. Byens elskede Overøvrighed, Magistratspersonerne og øvrige Honoratiores vare ved samme Leilighed tilstæde. Luften opfyldtes af gjentagende Hurraraab. Alt afgav paa denne Vinterens Sommerdag det livfuldeste Syn og den skjønne Nydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
De Deputerede for Finanterne har under 11 Januari d. A. udstedt en Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold: "Ved Resolution af 28de November forrige Aar har Hans Majestæt Kongen allernaadigst bifaldet, at der ved de Kongelige Mynter i Kjøbenhavn og i Altona maae udmyntes hele Species, samt at det for en Tid af eet Aar skal være Private tilladt, ved bemeldte Mynter, naar disse ikke ere sysselsatte med Udmyntninger for Hans Majestæts Regning, af indleveret Sølv at erholde udpræget hele Species og Rigsbankdalere imod at erlægge modererte Myntomkostninger, nemlig 1 Procent for hele Species, og 1 1/2 Procent for Rigsbankdalere, naar det leverte Sølv bestaaer i Barrer eller Mynt sorter, men naar det bestaar af forarbeidet Sølv, da 1 1/2 Procent for hele Species og 1 3/4 Procent Præget paa de nye Spe for Rigsbankdalere. cies, der i Danmark og Hertugdømmene skulle gaae og gjælde for 2 Rigsbankdaler, og hvortil Stemplerne om føje Tid blive færdige, bliver paa Adversen: Hans Majestæts Brystbillede med Omskrivt: EREDERICUS VI. D. G. DAN. V. G. REX, paa Reversen, det Kongelige Vaaben, saadant som det er paa de ældre danske hele Species, samt Omskrivten: I RISDALER SECIES, med Aarstallet. J øvrigt blive disse nye Species udmyntede concave, med ophøiet Kant og randede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Blandede Efterretninger. J denne Tid gjor en ung Billedhugger, Hans Michelsen Hægstad, eller, som han almindeligen kaldes, Michelsen, Opsigt i Norge. Han er født af Bønderforældre paa Leenstranden i Strindens og Selboes Fogderie. Han havde fra sin tidligste Barndom af yttret Lyst til Billedhuggerkonsten, men var ansat i Krigstjenesten som Skiløber inden han fandt det mueligt at gjøre noget videre Skride for at uddanne sit Anlæg. J Begyndelsen af Aaret 1816 fik han udbetalt en ubetydelig Arvepart efter sine Forældre, og fik nu, efter Ansøgning, Tilladelse til at udtræde af sit Numer i Krigstjenesteen, for at reise til Stokholm, og uddanne sig der. Han drog did 1815, og blev indskreven som Studerende i de frie Konsters Academie, og derpaa antagen som Eleve hos Prof. og Kgl. Statue-Billedhugger Gøthe. Han vandt dennes Yndest, udbad sig at beholde en ubetydelig Marmorblok, som var lagt tilside, og dannede af denne et meget lignende Brystbillede af den, daværende Kronprinds. Kongen forundte ham en Understøttelse af 150 Spec. Bco. til hans videre Uddannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Den berømte Componist Beethoven, hvis Compositioner saa ganske svare til Engellændernes Smag, har af een af hans Genies Beundrere i dette Land, Jnstrumentmager Broadwood og Søn, faaet foræret et Fortepiano, som denne anseer fordet bedste, han nogensinde har forfærdiget. Broadwood har ladet samme fragtfrit aflevere i Boethovens Sommerbolig i Mødling, ikke langt fra Wien. Jnstrumentet, som i alle Henseender er et Mesterstykke, har til Jndskrift: Hoc instrumentum, est Thomas Broadwood (Londini) do nun propter ingenium illustrissimi Beethoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 221, a vista 224. Amsterdam 2 M. 208. London 2 M. 9 Rbdlr. Spec. 226. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 1/2 Obligationer 79 a 79 1/2. Norske Rasbkjedler 19. Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-09
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numen J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptnen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggenstrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Gothe Co Sextende Aargang. No. 13. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Februari 1819. Om Kirketugtens Udøvelse. Discite ochan monti, et non temmere entraVIRE. Kirkerugtens Udøvelse eller Omsorgen for det christne Samfund er noget, der paaligger Præsterne ved de calvinistiske eller presbyteranske Kirker (som den franske her), der ere adspredte i forskjellige Lande. Det er ogsaa dette, hvorpaa især Titelen Pastor eller Hyrde *) grunder sig. J Almindelighed udover han allene denne Omsorg, dette moralske Politie, der sædvanligen bestaaer i at gjøre Menigheden opmærksom paa sine Pligter, trøste de Lidende, vaage over de hellige Kirkeskikke, og holde Kirken i god Orden. J overordentlige Tilfælde, hvor det f. Ex. gielder om at excommunicere, raadfører Præsten sig med Menighedens Ældste der, efter deres Alder, Erfarenhed og Jndsigter, udgjøre tilligemed ham Presbyteriet eller Kirkesenatet, et Slags Consistorium, og i dette Tilfælde vilde det ogsaa være nødvendigt, naar Ex communicationen skulde sættes i Kraft, at Stiftets Biskop eller de dertil beskikkede Kongelige Øvrigheder, gave deres Samtykke dertil. 3) Talen kan her ikke være om enhver Religionslærer. Det er kun Pastoren (Sognepræsten, og Kirkens Sielehyrde), der har en Hjord og Kirke at bestyre og forestaaer Gudsdyrkelsen, som her sigtes til. Jkke uden at give Slip paa den christne Kirkes constitutive Grundsætninger, ikke uden at udsætte sig for at gjøre Pastoralembedet unyttigt, vil man kunne nægte den Præst, der er en Menigheds Sielehyrde, den Ret at formane og rettesætte dem, som høre til hans Hjord, jeg mener ikke blot offentligen eller paa Prækestolen (hvilket er hans Pligt som Prædicant), men i det Private, ved hver Leilighed, der tilbyder sig, paa ethvert Sted og til enhver Tid, og det er Præstens Skyldighed, stedse at gjøre det paa en passen de Maade, med Forsigtighed og Blidhed. Hvor denne Tugt, der med Omhyggelighed udøvedes i den gamle Kirke, savnes, ville de af Menigheden, der, som saa mange, forsømmende at bivaane Gudsdyrkelsen i Templet, og efterladende at tage Sacramentet, saa meget mere behøve hinRevselser eller Formaninger, netop undgaae dem. Og hvad skal jeg sige om dem, der udmærkede i Kirken, som Præstens Bisiddere og Raadgivere, istedet for at foregaae den øvrige Menighed med deres Exempel, næsten aldeles ikke lade sig see i de hellige Forsamlinger, eller, blande sig i liturgiske Anliggender, og gjøre formastelige Fordringer, pukke mod deres Overhoved og aandelige Fader, og have en for Præstens hellige Kald skadelig Jndflydelse paa Menigheden, Man indseer let, hvilken ufordeelagtig Virkning dette kan have paa Kirkens Tarv i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
J dette Blads No. 5, Side 28, læses en Opsats, som er aftrykt efter Hr. Hempels Avis af 12 Jan. d. A., under Begyndelsen af denne milde Vinter er en særdeles Velgierning for Huusmænd &c. Hvad dens Jndhold, om Moser og side Steders Opfyldning, angaaer, tillader Anmelderen, at jeg - som ikke heel uerfaren Landmand - ikke alene føler Kald til at modsige hans Yttringer, men ligefrem kalder det Hele, i denne Henseende, en Sammensætning af heel daarlige Begreber. Skal et røde Jordsmon, det være sig et Mosestykke, eller anden sid Jord afbenyttes som brugbar Agerjord i en Mark, et Vænge os. v., kan - hvor Erfaring har været Lærmester  ikke være to Meninger om, at en hensigtsmæssig Afgrøftning i smalle Agre, og bestandig aabenstaaende Grøfter imellem Agerne, ene og allene tilveiebringer Eieren det attraaede Øiemed, naturligviis maa desforuden kastes en forsvarlig saakaldet Hovedgrøft til Vandets Afledning og da først kan en Fyldning i et lavt Jordsmon - hvor den opgrøftede Jord ikke er tilstrækkelig for at svare til Hensigten – være anvendelig. Er Anmelderen Landmand (?)er det virkelig utilgiveligt, at foreslaae Medbrødre, for ikke at spilde Jord til Vandets Afledning, at opfylde et lavt Sted med anden Jord, hertil behøves kun liden Erfaring, for at være overtydet om, at en saadan Jorddyrkningsmaade var ganske at handle i Blindhed, at en saadan Fyldning skulle tages fra Ageren - om den end havde den Feil at være høirygget – er over al Tingen gyselig Tanke, og at grave en Dam i et sidt Sted, hvor om føje Tid dens overflødige Vand vil kunne, om ikke overskylle, saa dog uundgaaelig foraarsage den nærmeste Jord en skadelig Suurhed, er ikke mindre skurrende; ja den hele Opsats, hvad side Steders Forædling angaaer Køllen at knuse Jordskorpen, med inclufve – er nægtelig en Sammenføjelsk af lutter Vildmands-Jdeer. Er Anmelderen, lingen Landmand (?) kan det til Nød undskyldes, og da være ham sagt: for Eftertiden nøje at tage i Overveielse, at Landmanden enkelte Undtagelser nær - maa ved svært Arbeide og megen Anstrængelse, i tusindfold Svedsdraaber, erhverve Brø idet til sig og Sine, og oven i Kjøbet, stundom en rum Tid, føre Krig modden fæle Smalhans, forinden Frugterne af et og andet velmeent Foretagende kan svare til Øiemedet; og Anmelideren vil da vist nøje vogte sig, ikke oftere at fortælle Noget til Efterlevelse i Agerbruget, der er saa ganske stridende mod Nytten af den ved daglige Erfaringer velgrundede Overbeviisming.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Hvad den blide Vinter for Marksyslen angaaer, kan det ikke være andet – hvor Moster endnu har oget Liv tilbage - og Hjemme lysten er forenet med ædel Virkelyst end at mangt et nyttigt Foretagende maa iværksættes. Hvad denne Egn angaaer, sees fjern og nær de ivrigste Beskjæftigelser, fornemmelig har hidindtil iden kjære Mergel Kjørsel været en særdeles opmærksom Gienstand for Mange. Schobüllgaard pr. Apenrade, d. 22 Jan. 1819. Peter Christian Aegidius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Nye dansk Konstfrembringelse. Det har været en almindelig og vel grundet Klage, at den nyere Tids Malere, ganske havde lagt Raderenaalen til Side, og at denne Kobberstikningsmaade, hvormed fordum var udrettet saa mange og saa skjønne Ting, ufortjent kom i Forglemmelse. Hvad nyttede det vel, at en Rembrand, Guidos og du Jardins Raderinger stedse bleve mere eftersøgte og høiere betalte af Konst elskerne, naar paa samme Tid ingen nye Forsøg gjordes og tingen opmuntredes til at udøve denne Konst? Tydskerne er det, som med Rette tilkommer den Roes, at de have givet denne hendøende Konst nyt Liv og vakt ny Jnteresse for den; men endskjøndt det er mere end 50 Aar siden dette skeete og man i det lange Tidsrum indtil vore Dage, har mange herlige Ting at vise, som ere frembragte ved den, især i Tyskland og Schweitz, forblev den dog stedse ubenyttet i Norden - thi naar man undtager nogle smaa Forsøg af vor for tidlig tabte Poulsen, finder man ingen dansk Maler af Anseelse, som har betjent sig af denne gode Maade at gjøre egenhændige, og altsaa i det mindste i Henseende til Character og Aand, troe Afbildninger af deres Værker. Hvormeget maa det derfor ikke glæde enhver, at see den heldige Begyndelse Hr. Gebaner nu har gjort med hvad han i sin beskedne Subscriptionsplan kalder Forsøg i denne Konst, det bestaaer i en lille Suite udmærkede Jagthunde, alle tegnede efter Naturen, og særdeles troe og smukt raderede af Konstneren selv. Kiendere af dette Slags Arbeider kunne ikke noksom rose den Aand og Delicatesse, hvormed Naalen er ført i disse nydelige Smaastykker, og selv det nøvede Øie opdager lettelig ved nogen Opmærksomhed paa Muskelspillet, Hundenes characteristiske Blik, Haa renes Hvirvler, ligesom ogsaa paa de passende smaa Landskaber, at det Hele maa komme fra en udmærket Konstner, som med Held har studeret Dyrmaleriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Efter Sigende vil et nyt Hefte snart følge det, som er udkommet, og som for 2 Rbd. er at erholde i Konstnerens interessante Atelier paa Charlottenborg. Jøvrigt fortjener at bemærkes, at for Jægere, som ikke ville lade sig nøie med det Udtryk, Radeernaalen giør, men fordre Farve, haves smagfuldt illuminerede Exemplarer, og saaledes vil dette Arbeide ogsaa for disse ikke være uden Jnteresse. Det eneste Ønske man kan have, er at dette maa være Forløber for mange aandfulde, herlige og større Arbeider af samme Haand, hvoraf vi ville have megen Nytte og Fornøielse og den danske Konst Ære i Udlandet. Tycho Brahes Spaadom. Hvilket skjønt Malerie, hvor herligt Slottet sig viser, Stykket, som dertil er gjort, sikkert er værdige sin Plads. Kun en Stymper, som et forstaaer det, vover at sige:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Paa Tycho Braheske Dag dette maa være smukt Havde Plato det kjendt, som alle Digte fordømmer, Hæderlig havde han da her en Undtagelse gjort. Aristoteles vil sligt Digt skal vor Lidenskab rense; Dette, som gives os her, renser fra Lidenskab og Dampe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
(Jndsendt.) Da det for Menigmand er en stor Lettelse og forebygger Misforstaaelse, naar Mynten udviser hvad den gaaer og gielder for, saa vilde de være at ønske, at de nye hele Speciesstykker maatte blive kaldte 2 Rigsbankdaler istedetfor 1 Rigsdaler Species, eller i det mindste tillige erholde Paaskriften, 2 Rbdlr. Endnu veed mangen Almuesmand ikke, at et 2 Speciesstykke gaaer for 8 Rigsbankmark, og at en gammel Rigsort tages for 2 Rbmark 6 Skill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Vi have for nærværende Tid den Lykke, den som Kongel. Keiserl. ved vort Hof fungerende østerrigske Ambassadeur, at besidde en af Tydsklands berømte Skribentere, Hr. Baron von Steigentesch. Han agter nu at udgive et Udvalg af sine Skrifter, i sex Bind, hvorom det nærmere erfares af den udgivne Subskriptionsplan.