JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
En hollandsk Veirmølle, Norden for Mariebo, under Matr. No. 214, belagt med Straaetag, 6 Loft høi, med alle til samme henhørende Redskaber og Jnventarium og en til Møllen henlagt Jordlod, 1 Tde. Land geometrisk Maal. J Møllens nederste Ottekant forefindes endvidere en Hestemølle i complet Stand med to Gange Forlagstøi og et complet Skjetteværk, og paa Jordlodden er anlagt en Kalkovn. En Stubmølle, i Mariebo Østermark, under Matr. No. 215, 2 Loft høi, hvilende paa et Underlag af Granit og belagt med Straaetag, samt den til Møllen henhørende Plads og Jnventarium. stillede til Salg ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagene den 1ste, 15de og 29de Juni d. A., Formiddag Kl. 11, paa Mariebo Raadhuus. Det bemærkes, at de nævnte tvende Møller ere de eneste Kjøbstadmøller ved Mariebo, at de foranbeskrevne betydelige Eiendomme paavises af den antagne Bestyrer, Politibetjent Jørgensen, og at Conditionerne for Salget 8 Dage forinden første Auction ere til Eftersyn saavel hos Hr. Secretair og Procurator Bagger paa Raaehaugegaard ved Mariebo, som hos bemeldte Jørgensen. Denne Bekjendtgjørelse tjener, ifølge Placaten af 22de April 1817, saavel til de Lysthavendes, som til Panthavernes Efterretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Den averterede 2den og 3die Auction den 18de ds. og 1ste Juni tilbagekaldes, efter Forlangende, ved denne
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Bekjendtgjørelse. Mariebo, den 7de Mai 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
J Følge Skifterettens Foranstaltning bliver den Gjæstgiver og Kjøbmand Hertz Wulffs Fallitbo tilhørende Gaard, Brands. No. 6, Matr. No. 10, paa denne Byes Vestergade, bestaaende af: a) Forhuus, 16 Fag, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse, b) Udhuse, 6 Fag, Muur- og Bindingsværk, c) Grund, Gaard og Have, samt d) den til Gaarden udskiftede Andeel af en Fælledsjord, kaldet "Friheden. stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 19de Mai, den 2den og den 16de Juni d. A., Formiddagen Kl. 11, de 2de første Auctioner paa mit Contoir og den sidste i Gaarden selv. Det bemærkes, at der i en Række af Aar har været drevet Gjæstgiveri i bemeldte Gaard, dog uden at Gjæstgiver Privilegiet hører til samme. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom bortsælges, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekjendtgjørelse tjener, i Følge Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for vedkommende Panthavere. Lysthavende indbydes. Stubbekjøbing Byfogedcontoir, den 23de April 1835. J. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Efter Vedtagelse under Skiftet efter afdøde Sadelmager Poulsen her i Byen bliver det dennes Stervbo tilhørende Sted i denne Kjøbstads Adelgade, under Matr. Nr. 52, bestaaende af 5 Fag Forhuus og et Baghuus, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes paa Byens Raadstue og Mandagene den 1ste, 15de og 29de Juni d. A., om Form. Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til de Lysthavendes, som til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817. Nysted Byfoged-Contoir, den 5te Mai 1835. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Ved Auction den 18de ds., Formiddag Kl. 10, bliver her i Byen bortsolgt, blandt andre Kirken tilhørende Sager, en udmærket Kirkeklokke, af Vægt 12 Lpd. 6 Pd., i Særdeleshed tjenlig til en Landsbykirke; hvilket herved bekjendtgjøres. Stubbekjøbing, den 1ste Mai 1835. J. P. Greiersen, Kirkeværge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter bliver det Stervboet efter Huusmand Christen Davidsen og Hustru tilhørende, i Charlottenlund i Dannemare Sogn beliggende, Huus paa 9 Fag, med tilliggende tvende Parceller, tilsammen ansatte til 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 14de og 21de og Onsdagen den 27de Mai d. A., Formiddag Kl. 11 sl., de tvende første paa Raadstuen her i Byen og den sidste i Huset selv. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn hos Forvalter Møller i Gloslunde. Nakskov, den 30te April 1835. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Førstkommende Fredag den 22de ds., Formiddag Kl 10, lader Undertegnede, formedelst Forflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge en Deel Indboe, samt Sviin, Faar med Grøde. Ungqvæg, Vogne og Plove (engelske) m. m. Credit gives til Mortensdag d. A. Samme Dag bliver absolut bortsolgt et eller to Eiendomshuse for en Bondefamilie, paa Conditioner, som nærmere forinden erfares hos I. Sidenius. Öster Ulslev Præstegaard, den 5te Mai 1835. Mandagen den 11te Mai förstkommende om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction første Gang, Mandagen den 18de Mai anden Gang og Mandagen den 25de Mai næstefter tredie og sidste Gang opbuden, for absolut og uden flere Auctioner til den Höistbydende af bortsælges: Den i Jægersborg Dyrehauge under Lyngbye. Sogn beliggende, den kongelige Land-Militair Etat tilhörende Eiendom, Valkemöllen kaldet, med Sammes Bygninger, Mølleværker, Vandstuer og Broer, samt Valkeværks Inventarium. Eiendommens Bygninger, hvorpaa ingen Bankhæftelse hviler, ere i Landets Brandkasse forsikkrede for 24210 Rbd. Sölv, og dens videre Beskaffenhed kan forud erfares, deels paa Stedet selv, deels af Adkomstbrevene og flere Documenter, som tilligemed Conditionerne for Salget ere til Eftersyn paa Cancelliraad, LandsOverrets Procurator Payngks Contoir i Nybrogaden No. 22 i Kjöbenhavn. De tvende første Auctioner afholdes paa Auctions-Directeurens Hr. Justitsraad, Birkedommer Knudsens Contoir i Ny Kongensgadese No. 231 i Kjöbenhavn, men tredie og sidsted Auction paa Værket selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Skifte-Tillysning. Onsdagen den 27de ds, bliver paa mit Contoir afholdt Skiftesamling i efterskrevne Boer, nemlig: 1. i Boet efter Claus Christian Kølle af Feis, Formiddag Kl. 11,2, i Boet efter Huusmand Carl Nielsen af Fems, Eftermiddag Kl. 2. hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Feis, den 6te Mai 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 38. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Udenlandsk. Lissabon, den 15de April. Hs. Maj. Dronningen har meddeelt følgende Svar paa de Deputeredes Ansøgning angaaende hendes Gjenformæling: "Vidste Jeg ikke tilbørlig at skatte de alvorlige Bevæggrunde, der have foranlediget den portugisiske Nations Afsendte til tilstille Mig nærværende Budskab, saa maatte Jeg gle det piinligt, at Min dybe Smerte ikke længere blev faanet. Da Nationens Repræsentanter imidlertid, nag de ligesom Jeg erkjende hele Omfanget af det Tab, i Vi Alle have lidt, ere af den Formening, at Jeg, er at consolidere den af Min forklarede Fader, berøm lig Jhukommelse, grundede Jnstitution, atter maa gaae en ægteskabelig Forbindelse, saa svarer Jeg paa en politiske Nødvendighed, som nærværende Budskab aar fordret, at Jeg er Portugiserinde og Dronning. J kraft af disse to Egenskaber tør og kunne Nationens H. Afsendte vente ethvert Offer af Mig, som Fædre andet byder og som ikke er Min Værdighed imod." – paa Addressen fra Pairskammeret svarede Hs. Maj. aaledes: "Kongerigets værdige Pairs! To Gange paa en Dag at erfare det Ønske, som De just nu have Stret for Mig, er sandelig en Opgave, som overstiger Mit dybt bedrøvede Hjertes Kræfter. De af Dem, ser have kjendt den høihjertede og ærværdige Gemal, om Jeg desværre nu har mistet, vide at vurdere hans Aands ædle Stræben og Hans Høifindethed ef er Fortjeneste, som mægtige Grunde til en uudslukketil Bedrøvelse. Da De imidlertid i Dag bringe Mig Nationens Jnteresse og Min, som uadskillelig fra den, for Øie, saa maa og kan Jeg svare de værdige Pairs, at Jeg vil tage Ønsket og National-Jnteressen i Overeielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Paris, den 1ste Mai. Omkostningerne ved Pro tessen imod de i April Urolighederne Jndviklede blive anslaaede til 2300000 Fr. Arbeiderne oprette nu i Luxemborg Palladsets Have Telte for Tropperne, og Tirsdagen den 12 Mai 1835. Pallisade-Værket mellem denne og Fængslet er i disse Dage bragt i Stand. De Fangne blive transporterede enkelte og i al Stilhed. Flere Pairs, hvoriblandt Hertugen af Valmy og Hr. Humblot-Comte, anstille sig syge, for ikke at tage Deel i Processen. Jblandt Nationalgarden circulerer Protestationer mod Tjenesten ved Pairsretten. De Fangne besvære sig i en Skrivelse til General=Procuratoren over, at de lange Anklagelsesacter ere dem saa sildig tilstillede, at de ikke faae Tid nok til at retfærdiggjøre sig mod de kunstigen sammenvævede Beskyldninger. J flere Egne af det saakaldte latinske Qvarteer ere opslaaede Opfordringer fra de April Anklagede til den pariser Ungdom og Studenterne, at de for alting ikke ved troløse Jndskydelser maatte lade sig forlede til at forstyrre Roligheden og derved kun forværre de Fangnes Skjæbne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Fra Spanien erfares, at General Valdes under 18de f. M. har fra sit Hovedqvarteer i Vittoria udstædt en Proclamation, hvori han lover alle Carlister, som inden fjorten Dage strække Vaaben, Amnesti. Den følgende Dag brød han med 28 til 30 Batailloner og 4 til 5 Eskadroner op til Navarra, ledsaget af Generalerne Cordova, Bedova og Aldama. Den 21de og 22de er det allerede kommet til Træfning imellem de fiendtlige Hæres Avantgarder. Carlisterne tilskrive sig Fordelene, og der skal være faldet et heelt Compagni i Zumala-Carreguns Hænder. Den 25de sloges Man ved Vera. Lord Eliot befandt sig hos Don Carlos, som han opfordrede til at behandle de Fangne menneskeligere, end hidtil; men de vare allerede paa Zumala-Carregnis Befaling skudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Adskilligt. J Rom og Lyon feiredes den 11te og 13de f. M. to heel forskjellige Sørgehøitider, den første for den afdøde Keiser af Østerrig, hvorved Hs. Hellighed Paven selv fungerede, i Overværelse af hele det diplomatiske Corps, Cardinaler og Prælater, og hvorved den høie Afdødes Fortjenester skildredes i en rørende latinsk Tale og det pavelige Capel sang det bekjendte dies erae, medens den hellige Fader og hele Forsamlingen syntes inderlig rørte; – den anden derimod, som i Overværelse af en utallig blandet Mængde Mennesker fandt Sted i St. Bonaventure=Kirken i Lyon, til Erindring om dem, som Døden i April Urolighederne havde befriet for Pariser-Processen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Pariserbladet Tribune er nu den 111te Gang lagt under Beslag, for en Artikel, hvori den reentud giver Ludvig Philip Skyld for, at have ladet saavel Hertugen af Reichstadt (den unge Napoleon) som Hertugen, af Leuchtenberg befordre ud af Verden!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
J de Deputeredes Kammer i Paris hændtes den 14de April den naragtige Begivenhed, at et Medlem fra Departementet du Nord, Hr. Deelespael, var under Protocollens Oplæsning falden saa fast i Søvn, at han slet ikke mærkede Forsamlingen skiltes ad, og blev, af Forglemmelse eller med Forsæt, indelukket. Først ud paa Natten vaagnede han og gjorde Anskrig. J næste Møde maatte han naturligviis døie mange Stikpiller derfor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
J Rio Janeiro er den 6te April forefalden urolige Optrin. En engelsk Corvette havde nemlig opbragt et Slavehandlerskib og foreløbig opbevaret de befriede Sorte i Arsenalet, hvor de bleve bevogtede af engelske Marinesoldater; men disse bleve her den 6te, om Aftenen, angrebne af en bevæbnet Bande, mishandlede og 200 af de ulykkelige Sorte bortslæbte. For Tiden befinde sig under Qvarantaine i Triest et stort Antal bayerske Militaire, som vende tilbage fra Grækenland, uagtet de der havde Udsigter til de skjønneste Befordringer, og de fleste af Officiererne i 2 Aar vare stegne 3 til 4 Grader. Disse indtage nu igjen deres gamle og under nærværende Forhold udsigtsløse Pladse i Bayern. Desforuden vende andre til Grækenland udvandrede Jndivider vedvarende tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Til de Udlændinger, som det græske Regentskab i den sildigere Tid har overdraget Ledelsen af enkelte af Stats væsenets Dele, hører især en Svensker, Grev Rosen, som har overtaget det vanskelige Hverv, at gjenoprette Marinen. Ved sin practiske Aand og den Maade, han har begyndt Arbeidet paa, har han allerede vakt de skjønneste Forhaabninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Den 17de f. M. afgik fra London Dampskibet "Venus med 240 qvindelige Emigranter, for Størstedelen af den bedre Classe, for at bringe dem ombord paa Skibet "Canton, der er bestemt til Sidney.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Af Breve fra Calcutta af 2den Jan. erfarer Man, at der til Landhuusholdnings- og Havedyrknings=Selskabet. sammesteds er indløben den vigtige Efterretning, at Mani Assam har opdaget den ægte Theeplante: en Opdagelse, der, naar den bliver benyttet, vel kunde tæmme Chinesernes Hovmod. Den berømte Botaniker Doctor Wallich er af den Mening, at denne Plante lader sig dyrke med største Held.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Efterstaaende Factum, der tildrog sig i Constantinopel for nogen Tid siden, viser, i hvad Anseelse Angivere staae hos den nuværende Sultans Regjering. En Usta(Janitschar-Capitain) var det lykkedes, ved Opløsningen af denne Milits at undgaae Døden derved, at han skjulte sig i Kjælderen i et ham tilhørende Huus i Nattergaldalen ved Scutari. Her levede han siden 1826 hos sin Moder og Søster, der alene vidste hans hemmelige Opholdsted. Huset blev besøgt af Slægtninge og Venner, uden at de i mindste Maade abnede, at Capitainen var der. J disse otte Aar blev Familiens Formuesomstændigheder stedse slettere, saa at de kom i den største Nød og der tilsidst Jntet blev dem tilovers uden Huset, hvis Salg vilde have draget Opdagelsen af den Dødsdømte efter sig. J denne Elendighed troede Capitainen at kunne betroe sig til en vis Jbrahim, Kjøbmand i Bazar, hans fortrolige Ven, der endnu skyldte ham det Halve af en Gjældsfordring paa 12,500 Pjastre. Da den Ulykkeliges Søster forelagde Jbrahim sin Vexel, forlangte hun kun 1,000 Piastre, og vilde da tilintetgjøre Papiret. Jbrahim lod, som han havde den inderligste Medlidenhed med sin gamle Vens Skjæbne, spurgte hvor han havde skjult sig, og svor at bevare Hemmeligheden og at betale 1000 Zechmer; men den Elendige havde intet Hurtigere at gjøre, end at forføre sig til Serasker-Pascha og angive Capitainen. Den værdige Minister begyndte først med, at han ikke lod Angiveren komme sig af Syne, og skikkede da en Kawas til Nattergaldalen, med befaling at hente Capitainen, dog uden i mindste Maade at ængste ham, men derimod forsikkre, at Ministeren vilde tilgive ham. Efter mange Vanskeligheder fra Moderens og Søsterens Side, kom Capitainen endelig for en Dag, og fulgte sin Fører til Paschaens Pallads, men i den faste Overbeviisning, at Døden ventede ham der. Ved sin Ankomst kastede han sig for Ministerens Fødder; men denne løftede ham, trods de Pjalter han var indhyllet i, op, og befalede ham at sætte sig ved Siden af sig, hvor Slaverne bragte ham en Pibe og Kaffe. Capitainen var ude af sig selv af Forbauselse, men holdt den naadige Modtagelse for en blot Mystification, for endnu at gjøre ham Døden skrækkeligere. Da han imidlertid blev iført en prægtig Klædning, fik en Foræring af 2000 Piastre og Tilladelse til at gaae hjem igien, saa gik hans Frygt over til Beundring, og han bortfjernede sig glædebrukken, velsignende Sultanen og Ministeren. Angiveren Jbrahim blev tvungen til at betale Janitscharen sin hele Gjæld tilligemed Renterne, og havde maattet bøde med Livet for sit afskyelige Forræderi, hvis hans Kone og hendes 4 Børn ikke havde gjort Ministeren et Knæfald og bedet om Naade. Sultanen billigede ganske sin Første Ministers Forhold, gjorde Capitainen en Foræring af 10,000 Pjastre og brugte ham ved en ligesaa ærefuld som indbringende Mission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Det caspiske Hav har aftaget meget ved Salian og Leuforan, til stor Skade for Fiskeriet og Skibsfarten. Murdow, en Havarm østlig for Øen Sari, hvor der for nogle Aar siden seilede middelmaadige Skibe, er nu saa sid, at der kun kan gaae Kolaser (Baade af Træstammer); ogsaa flere nye Øer ere fremkomne der, som stedse blive større. Fra Terschelling meldes, at Man har opdaget Vraget af Fregatten the Lutine, som 1799 afgik fra England til Hamborg med flere Poster og betydelige Summer i Contanter ombord, men gik til Grunde paa den hollandske Kyst. Der holdes nu Vagt ved Vraget, og Man venter, at Englænderne ville indfinde sig med deres nyopfundne Dykkermaskiner, for at optage de Skatte, som maatte findes ombord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Den 23de f. M. gav den trettenaarige Herrmann Cohen fra Hamborg en Concert i Paris, i hvilken han ved sit talentfulde Spil paa Pianoforte erhvervede sig udmærket bifald af en talrig og glimrende Forsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Slottet Gumpendorff ved Wien er for nylig bleven bortspillet i Lotteriet, og vundet af en fattig Kjedelflikker, fra Frankrig. En domfældet Forbryder smuttede for fire Aar siden fra den londonske Retfærdigheds Hænder. Først ganske nylig er han igjen bleven paagreben, og det i Fruentimmerklæder, hos en i London boende Dame, hvem han siden sin Undvigelse havde tjent som Pige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Man fortæller fra Berlin følgende Begivenhed: En Mand, der længe havde ædt sit Brød i sit AnsigtsSveed, fik pludselig den Jdee, at ville tjene det paa en lettere Maade, nemlig ved at spaae. Han gjorde virkelig Lykke som Spaamand, og hans Huus var hele Dagen igjennem næsten beleiret. Blandt Andre kom ogsaa en ung Pige, der tjente hos en eenlig Dame, til ham. Han saae hende i Haanden, og sagde derpaa: Du vil ende paa Skafottet!" Damen, der bemærkede sin Piges Tungsindighed, overtalede hende baade med det Gode og det Onde til at sige sig Aarsagen, og fik hende derpaa til, endnu engang at søge Propheten; men denne Gang skulde hun komme kjørende og være klædt som en fornem Dame. Efter at have seet hendes Haand, gjentog Propheten imidlertid sin forrige Erklæring, og, viint af Samvittighedsnag, tilstod Pigen nu, at hun allerede to Gange havde været Barnemorderske. Hun er arresteret; men Sandsigeren ogsaa, da Politiet meget rigtigt formoder, at han paa anden Maade maa have havt Kundskab om Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
J München er en Grevinde P. nylig bleven dømt til fem Aars Fæstningsstraf, for at have mishandlet sine Tjenestefolk. Blandt Andet havde hun hugget baade en Arm og en Fod af en Tjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
J Portugal ere Nonnerne nu blevne løste fra deres Klosterløvte, og kunne givte sig, naar der blot vil komme Friere. – J Tyrkiet ere Jøderne blevne indrømmede samme Rettigheder, som de Christne. En Americaner – hedder det fra America – arbeider nu paa en Luft-Dampbaad, hvori han haaber at kunne foretage en Luftseilads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Den 18de f. M. havde Man i Bordeaux en Overgang fra 18 a 20 Graders Varme, der havde varet ved flere Uger i Raad, til 3 Graders Kulde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Fattigcommissionen i Carlshamn har, ved Handelshuset C. W. Encke i Hamborg, af en unævnt Velgjører, der i Carlsham har nydt meget Godt, erholdt tilstillet en Gave af 10,000 Mk. hamb. Bco., hvoraf Renterne skulle anvendes deels til en Skole for fattige Pigebørn, deels til Underholdning for 10 fattige Drenge fra 10 til 15 Aars Alder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Jndenlandsk. Efter Forlydende vil Hs. Majestæt Kongen, paa sin Reise i Sommer til Hertugdømmerne, tilbringe flere Uger i Kiel, og residere paa det nye indrettede kongel. Slot sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
En ny Bearbeider af Fædrenelandets Historie, nemlig Hr. Cand. theol. L. Chr. Müller, har indbudet til Subscription paa "Danmarks Historie, simpelt og ligefrem giengivet efter Kilderne, i et fatteligt og flydende Sprog. "Jeg ønsker, siger han, at levere danske Mænd og Qvinder, saavel som den opvoxende Slægt, et Arbeide, som, med Forbigaaelse af Alt hvad der kun passer for den Boglærde, kan sætte enhver Dansk i Stand til uden Tidspilde og Kjedsommelighed at gjøre sig bekjendt med sit Fædrenelands Historie, og hjælpe til at holde Kjærligheden til Konge og Folk vaagen hvor den har hjemme, ved at minde om, hvad det er for en Slægt, der har baaret Kronen i Danmark, og hvad Mænd det er, fra hvem vi stamme." For at dette Arbeide kan blive en Folkebog, selv den mindre Formuende kan anskaffe sig, vil det udkomme maanedsviis i Hæfter, hvert paa fire Ark og maaskee derover. Prisen vil ikke overstige 1 Mk. Hæftet paa Trykpapir og 24 s. paa Velinpapir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Vib. Samler beretter, at forrige Eier af Liselund, Hr. Møller, nylig har kjøbt 4 Bøndergaarde og circa 800 Tdr. Land fortrinlig Skov i Nærheden af Nye, i Jydland, for 14000 Rbd., og siden Ørkloster Mølle i samme Egn for 3100 Rbd., hvilken Mølle i Aaret 1806 kostede 12,600 Rbd., uden videre Herligheder, end hvad den nu har J Aarhuus er nu, ligesom det allerede i flere Aar har været Tilfældet fra Hr. Justitsraad Ræders Haand i Horsens, af Magistraten og de eligerede Borgere udgivet i Trykken en Udsigt over Byens oeconomiske Tilstand (ved Slutningen af Aaret 1833), som Enhver, hvem Borgerveller ligger lidt paa Hjertet, kan anskaffe sig for 1 Rigsbankmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Preetzer Ugeblad meddeler Communekassens Regnskab ligesom ogsaa en Oversigt over Flækkens Formuestilstand. Saadanne Meddelelser forekomme nu hyppigere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-12
Søndag Formiddag den 3die ds., Kl. henved 11, kom en Karl kjørende med Læs til Viborg. Ved St. Mogens=Port fandt han Bommen lukket og maatte blive holdende med sine varme og trætte Heste, da Betienten, hans Forestillinger uagtet, nægtede at aabne Bommen. Jkke destomindre var en liden halv Time tidligere (altsaa ogsaa under Gudstjenesten) en Vogn med et stort Læs Tørv, tilhørende en Borger i Byen, indpasseret igjennem samme Port. Anmelderen heraf i Vib. Samler ønsker at vide, hvorfor den langveis fra kommende uvidende Bondekarl skulde standses, medens Kjøbstæds karlen, som bedre maatte kjende Anordningerne og kunne beregne sin Tid, favoriseredes, Practiserende Læge F. G. Friese i Kjøbenhavn takker nu ogsaa i Addresseavisen Hr. Doctor Bansmann, fordi han paa den meest overraskende og fortrinligste Maade har helbredet hans 12 Aars gamle Søn fra Stammen, som i en betydelig Grad var tiltagen.