JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Indenlandske Efterretninger. Glückstad, den 25de April. Holsteen efterligner nu de øvrige danske Provindsers Exempel i at forstyrre Fiendens Handel ved Kaperie. Blot fra Elben er i Aar henved 30 Kaperfartøier bleven udsendte, og Rehderne have med sand patriotisk Jver anvendt alt det, som de i Fior fortiente ved Kaperie, paa i indeværende Aar at forøge og forbedre deres Udrustninger. J Altona er et Fartøi blevet bygget, som fører 12 Kanoner og har kostet 20,000 Rdlr. Kaperen der Bar, Capitain Volmers fra Altona har i 4 Uger taget 6 Priser, som alle kom fra Helgeland eller vare bestemte derhen; 3 af disse have Engellænderne igien frataget ham, de øvrige ere opbragte til sikkre Havne. De 2 sidste af disse Priser hørte til en Convol af 7 Skibe, som i de Engelske Krigskibes Paasyn blev tagne af danske Kapere, men hvoraf 2 siden igien faldt i Fiendens Hænder. Den 19de April have Engellænderne med en neutral Fiskerbaad entret Capitain Loewisch fra Altona og dræbt ham; ved denne Leilighed ere de danske Signaler faldne i deres Hænder; de have ligeledes opbragt en Flensborg Skipper til Helgolland og jaget en Skibsjolle fra Neumühl paa Stranden. Deres Fangne paa Helgoland behandle de temmelig vel Tønningen, den 6te Maji. Det amerikanske Skib Amphion, Capitain Bishop, er ankommet fra Baltimore til Eider. EntauCapitain Gault, der afgik fra Baltimore den 6te April, er ankomme til Sylt. Jnca, Capitain Messeck, der forlod Baltimore 10 Dage førend Entau, og ligeledes var bestemt til Eider, er endnu ikke ankommet.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Kiøbenhavn, den 12te Maji. Under 21de April d. A. har det behaget Hans kongelige Majestetil Hans Durchlauchtighed, Hertugen af Augustenborg at udstædet følgende Rescript. Frederik den Siette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg. Vor venlige Hilsen, og hvad Vi ellers formedelst Slægt og Svogerskab meere kiært og godt formaaer, Durchlauchtige Fyrste, Elskelige kiære Fætter og Svoger, Vi have allernaadigst fundet for godt, at fastsætte følgende Bestemmelser, som Grundlov for det Museum, der under 28 Jan. d. A. af Os er stiftet. Dette Jnstituts Bestemmelse er, at giøre de Skatte, som Vore Bibliothek indeholder, saaledes frugtbringende, at nyttige og vigtige Kundskaber derved kunne udbredes, og Videnskaberne og deres Literatur beriges med nye Materialier og Bidrag. Med Hensyn hertil skal i Særdeleshed benyttes :a) De endnu ubrugte Kilder, Documenter og Samlinger, som ved nærmere Undersøgelse maatte befindes at være af Vigtighed, for at berigtige Fædrenelandets ældre og nyere Historie, og tilveiebringe en klarere, paalideligere og fuldstændigere Jndsigt i Begivenhedernes Sammenhæng; dernæst: b) Det Farraad, som haves af enten ubekiendte eller dog ubenyttede Kilder til Middelalderens og de fornemste europælske Staters Historie. c) De orientalske Haandskrifter, især de, som angaae Geographie, Historie og Naturkundskaber. d) De skriftlige Apparater saavel til critiske, philologiske og antiqvariske Undersøgelser, som og til Opdagelser i Videnskabernes Historie.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Foruden de her angivne Slags Haandskrifter skulle ogsaa særdeles sieldne Mærkværdigheder blandt Bibliothekets trykte Værker ved Beskrivelser og Udtoge bringes til det lærde Publicums nærmere Kundskab.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
De ovenmeldte literariske Arbeider skulle saaledes fordeles mellem et vist Antal unge Lærde, der med fortrinligt Talent og heldig Jver have opofret sig til et bestemt videnskabeligt Studium, at enhver, med Hensyn til hans Duelighed, anvises sit Fag og det Slags Arbeide, hvormed han skal sysselsætte sig, og til hvis planmæssige Behandling ham Forskrift meddeles. Et af Vore Øiemeed med dette Jnstitut har været, ved de lærde Beskiæftigelser, som det umiddelbar foranlediger, og den friere Adgang til lærde Hielpemidler, at forskaffe talent og haabefulde unge Mænd Leilighed og Opmuntring til, fuldkommen at uddanne sig til deres Bestemmelse som Lærde, og at forhverve sig Fortienester af Videnskaber og Literatur. Musæets ordentlige Medlemmer udnævnes allernaadigst af Og, og skulle, med Hensyn til deres Stilling og øvrige Omstændigheder, understøttes saaledes, at de med uafbrudt Flid kunne opfylde de Pligter, denne Udnævnelse paalægger dem. Desuden ville Vi for enkelte ranskelige og møisommelige Opgaver udsætte særskilte Præmiesummer, hvis Beløb skal komme Vedkommende tilgode, naar deres Arbeide befindes at svare til det, man var berettiget at fordre, og kunne endeel af disse Præmiesummer udbetales selv under Udarbeidelsen, ligesom denne, inden den i Forveien bestemte Tid, rykker planmæssigen frem. J disse overordentlige Belønninger skulle ogsaa saadanne Lærde, kunne tage Deel, som, uden at være ordentlige Medlemmer af Jnstitutet, efter foregaaende Indbydelse overtage visse Arbeider, til hvilke de fortrinlig Grad besidde Duelighed. Musæet skal gradeviis udvide sin Virksomhed. Efter som Omstændighederne tillade det, organiseres ligesaamange særskilte Klasser af ordentlige Medlemmer, som der gives Hovedforskjælligheder i de literære Arbeider, til hvilke den til Vort Bibliothek hørende Manuscript samling kan benyttes. De enkelte Klasser erholde hver sit eget Regulativ, som skal bestemme og ordne deres Forretninger og indbyrdes Forhold.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Det specielle Opsyn over Musæet ville Vi allernaadigst overdrage en egen Direction, i hvilken Chefen for Vort store Bibliothek har Forsædet, og hvori Vor Overbibliothekar paa Embedsvegne skal tage Plads. For denne Direction, hvis øvrige Medlemmer Vi forbeholde Os at udnævne, fastsætte Vi følgende Rettigheder og Pligter ;a) Af Bibliothekets Manuscripter, hvorpaa Fortegnelse skal meddeeles dem, udvælger Directionen dem, som fortiene nærmere at undersøges, og derefter enten ved fuldstændig Udgivelse eller i Udtog at benyttes. b) Den fastsætter, efter fælleds Overlæg, de Regler, der skulle tiene til Norm for dens Fremgangsmaade saavel ved bemeldte Udvalg, som ved Bestemmelsen af den Orden, i hvilken Musæets Arbeider og deres offentlige Bekiendtgiørelse skal følge paa hinanden. c) Den foreslaaer Os allerunderdanigst de Mænd, som ved allerede aflagte Prøver paa Talenter, lærde Kundskaber, dannet Dømmekraft og Smag have viist sig værdige til at ansættes som faste Medlemmer af Musæet; den anviser enhver af dem, som af Os allernaadigst vorde udnævnte, sin Andeel i Arbeidet, og forsyner dem med de i den Henseende fornødne Forskrifter. 1) I Tilfælde af, at for visse Slags lærde Foretagender, som høre til Musærts Bestemmelse, skulde savnes Subjecter, til hvilke de med grundet Tillid strax kunne overdrages, gjør den sig Umage forat opsøge unge Mænd, som have Talent og Lyst til saadanne Studier, og den forestaaer Os allerunderdanigst de Understøttelser og Opmuntringer, som de maatte behøve, for tilbørligen at forberede sig til de Forretninger, hvormed de i sin Tid skulle sysselsættes.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Ligesom Vi herved bemyndige Chefen for Bort Bibliothek, til Musæets Direction at lade udlevere de Haandskrifter og andre literariske Sieldenheder, som den til Afbenyttelse maatte forlange, saaledes paalægge Vi derimod bemeldte Direction, nøie at paasee, at alt hvad af Bibliothekets Eiendom bliver dem betroet, sikkres mod mulige Tilfælde, og at ved Brugen deraf ingen af de Forsigtighedsregler forsømmes, der efter Omstændighederne kunne være raadelige for at forebygge Beskadigelse eller Forliis. Det paaligger Directionen at forvisse sig om Fremgangen af de opgivne Arbeider, i Overeensstemmelse med de Vedkommende meddeelte Forskrifter, naar disse Arbeider ere fuldendte, da at foranstalte dem giennemseete, og, dersom de ved dette Giennemsyn befindes at have havt et heldigt Udfald, uden Ophold at befordre dem til Trykken.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Forsaavidt der blandt de historiske eller andre Bidrag, som bestemmes til Trykken maatte gives saadanne, der ogsaa for Fremmede kunne have nogen særdeles Jnteresse, har Directionen at foranstalte, at disse bekiendtgiøres tillige i et eller andet af de fremmede levende Sprog, eller paa Latin. Ved hvert Aars Slutning forelægger Directionen Os sin allerunderdanigste Rapport og Fremgangen af dens Bestræbelser for Musæets Øiemeed, og Regnskab for dets occonomiske Tilstand. Med denne Rapport lader den følge en Plan for sin Virksomhed i det foregaaende Aar, saavelsom en Beregning over de Omkostninger, som denne Plans Udførelse i dens hele Omfang vilde kræve, hvorpaa Vi ved allernaadigst Resolution ville for hvert Aar bestemme en vis Pengesum, efter hvilken, som den fastsatte Grændse for Udgivten, den forelagte Plans Jværksættelse i dens enkelte Dele bliver at modificere. Directionens allerunderdanigste Forestillinger forelægges Os af Chefen for Vort Bibliothek, og ved ham ville Vi lade meddeele Directionen Vore videre befalinger angaaende de samme paaliggende Forretninger og Pligter. Derefter Eders Kierlighed, som Chef for Vort Bibliothek, sig underdanigst haver at rette, og i sin Tid at meddeele samtlige Vedkommende forestaaende Vore Befalinger til allerunderdanigst Efterretning og Jagttagelse. Vi forblive i øvrigt Eders Kierlighed med Kongelig Naade tilgedan og bevaagen. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 21de April 1809. Frederik
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Afgangne Etatsraad og Ridder Børge Riisbrigh har ved Testamente af 18de Novbr. 1805 legeret 600 Rdlr. til Fordeel for 2de Alumner paa Walchendorfs Collegium, som deraf skulle nyde de aarlige Renter.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Ved Auctionen i Huset No. 249 i store Kongensgade den 4de Maji. blev betalt; Rhinsk Viin pr. 30 Virt. 132, 134 a 162 Rd. uden Told: Hvide Viine uden Told: Hoch Chalosse & Scrons 74, 88, 123 a 120 Rd.; St. Pay Langon 78 Rd.; Viin de Graves 96 a 103 Rd.; Preignac 96 a 99 Rd.; Lupiac 80 a 87 Rd.; Picardau& Seronce 116 Rd.; gammel Bayonne, Viin 154 Rd.; Bearne, 126 Rd.; Lunel 160 Rd. Røde Vine uden Told: Medoe 159, 160 a 161 Rd.; Medoe med Told 185 Rd.; Marganr med dito 160 a 196 Rd.; hvid Portviin med dito 129 Rd.; St. Croix Rom med dito 227 Rd. : fransk Viinæddike med Told 112, 133 a 134 Rd.; Mader a 650 Rd. pr. Pibe med Told, 1/2 Pibe dito 336 Rd. og 150 Bout. dito 2 Rd. pr. Bout.; Fransk Brændeviin uden Told pr. 30 Virt. 143 a 150 Rd., Cognac pr. dito 160 a 174, Barcellona pr. dito 134 Rd.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Tirsdagen den 9de Mai ere følgende høie Gevinster udkomne: No. 35008, 50 Rd., hos Bengo i Hamborg. 28896, 50 Rd., hos Knudsen. 18578, 50 Rd., hos Lind. 4519, 100 Rd., hos Sørensen i Flensborg. 13750, 100 Rd., hos Jnspt. Bie. 38912, 200 Rd., hos Busk. 42586, 100 Rd., hos Len. Gleis. 40281, 50 Rd., hos Major Jacobsen. 16735, 100 Rd., hos Mad. Thorup i Hadersleben. 34326, 50 Rd., hos Sørensen i Flensborg. 1856, 50 Rd., hos Jnspt. Bie. 28621, 50 Rd., hos Lin Gleis. 39851. 100 Rd., hos Grønbech. 24121, 50 Rd., hos Asmussen i Callundborg. 27692, 100 Rd., hos Thomsen i Ringkiøbing. 18663, 100 Rd., hos Linn. Gleis. 2640, 500 Rd., hos Eichel. 43612, 200 Rd., hos Jnspt. Bie. 24809, 500 Rd., hos Byefoged Schvensen i Nachschou. 22466, 50 Rd., i Norge. 18233, 50 Rd., hos Lin. Gleis. 19687, 50 Rd. hos Sorterup i Nestved. 18031, 100 Rd., hos Jnspt. Bie41019, 200 Rd., hos Christiani. 654, 16 Rd. Premie, 50 Rd. hos Jnspt. Bie.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Befordringer. Under Finants-Collegium. Den 5te d. M. er Fuldmæglig i Hoved og Contra Bogholder Contoiret, under den Kongl. Finants=Casse, Direction og Bogholder i Hoved=Annuitets=Contoiret i Kjøbenhavn, Andreas Balthasar Staahl, beskikket til Correspondencechef ved Lottet i Kiøbenhavn, saa at han tillige vedbliver Hoved bogholder Embedet ved Annuiteterne; under samme Dag er Assistent, i Correspondente=Contoiret ved Lottoet i Kiøbenhavn, Jørgen Hansen, udnævnt til, tillige at være Reserve ved Contoiret for de bestandige transportable Statsfonds. Ved Tallotteriets 783 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 5. 29. 59. 40. 80. trykte saaledes sysselsat, ei, Tro, disse, Overflødigt, Trykkeromkostningerne, subscribere, forhøies Pressen, Subscribenterne, Professor, Kronprinsessen. Enhver kan, ved at undersøge hiin, min egen Plan, sel overbevise sig herom. Min Retskrivningsmaade kan være feilagtig, og ikke er jeg Den, der er opblæst nok til at troe, at han har altid fundet det ene Rette; men det, den stedse skal befindes at være, en consequent, og derfor kan jeg ei tie til, at hiint Aftryk i Dagen skal udgives for at indeholde min Skriveviis. Overalt har jeg i sa mange Aar bestræbt mig for at opfylde den hellige Borgerpligt, at grandske sit Modersmaal, at jeg tør træde frem og bede mine Landsmænd opsætte deres Dom, til jeg fremlægger mit Arbeid og min Grunde. Kiel, den 5te Mai 1809. F. Høegh Guldberg, Lærer hos H. K. H. Kronprindsessen.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Rettelse. I Statstidenden No. 41, er anført: Tjustrup og Haldagerlille Sogne, ved Præsten Stabell 80 Rd. Mk. ; deraf : Præsten Stabel. læs: deraf: Præsten Stabel
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Licitation. Tirsdagen den 16de Mai 1809 om Formiddagen Kl. 9, bliver i Magistratens Forsamlingsstue paa Postgaarden foretaget Licitation over den nye Omlægning af Sølvgaden i indeværende Aar, efter de Conditioner som forinden kunne erholdes til Eftersyn Da Raadstuens, 2det Secretairiats Contoir i bemeldte Postgaard. over Brolægningsvæsenet i Kiøbenhavn den 6te Mai 1809. Commissionen.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Jnsdagen den 17de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bo ver paa Nestved Byetingsstue foretagen offentlig Licitation : paa Bøge Hammere, 14 Stkr., 13 a 14 Tom. i Kant, 9 a 10 Al lange dito Prie, 50 Stkr., 5 a 6 Tom. Giennemsnet, 9110 Al. lange, dito dito, 50 Stkr. 5 a 6 Tom. i Kant, 5 a 6 Al. lange dito dito, 50 Stkr. 1 Tom. 1 Top, og 12 a 13 Tom. i Rod, 10 a 12 Al. lange, dito Planker, 50 Alen, 4 Tom tykke, 12 a 13 Tom. brede, dito dito, 500 Alen, 3 Tom. tykke, 12 a 13 Tom. brede, som behøves til havne Anlægger ved Karredetsminde og det maae leveres det senste 5, 6 a 7 Uger fra Dato, med videre, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Nestved, den 3de Maji 1809. C. Wust, Auctions-Directeur. Au er. Aandagen den 15de Mai næstkommende, afholdes Auction 11 i Blaustrød og Birkeröd Kroer, som begynder paa førstnævnte Sted om Formiddagen Kl. 9, og sidste Sted Kl. 1 Efter. middag, over Barken af 240 Eegetræer paa det HirschholmskeSkovdistrict til aftagelse paa Roden. Skovfogederne Kalle i Foelehave, Christopher Thomsen i Holmehuset, Peder Pedersen i Ruderskov, Niels Olsen i Kirkette, og Constitueret Skovfoged Rasmus Povelsen i Bidstrup anver det til Salg bestemte, hvilket meldes til Lysthavendes Efterretning. Dæmpegaard den 27de April 1809. Vandag Eftermiddag Kl. 3, den 15de Maji d. A., bliver i CallundVe borg ved offentlig Auction bortsolgt sigtet Rugmeel 433 Lpd. 13 Pd. og Hvedemeel 331 Lpd. 14 Pd., efter det Kongelige Fildt=Commissariats Resolution. Kramp.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Handagen den 15de Maji bliver ved offentlig Auction paa Børsen op V. Formiddagen Kl. 10 slet bortsolgt : ladningen af det ved Kaper Capitain Chr. L. Wolfisen med Kaperen Frederichswærn til Bornholm opbragte og der priisdømte Skib de Proum Martha, som nu hertil er indbragt og bestaar af: 51 8 Bundter Hørgarn, 424 dito Blaargarn, 203 dito Lysegarn. 176 Stkr. Paklærred, a circa 60 Alen, 1 Bunke Gueringstoug.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
130 Stkr. Garneringsmatter, hvorover de trykte Fortegnelser vil blive at erholde 2te Dage forindes Auctionen hos Mægler S. Hickcher.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Species=Cours den 9de Maji 1809. Cours af danske Banksedler imod Species 242 1/2 Procent, som udgi For 80 Rdlr. Species, dansk Courant Rdlr. 194. og for 1 Disconto 5 Procento.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Directionen for den danske og norske Species=Bank Da Udgiveren af Dagen, efter i samme Blads 77de Numme at have aftrykt den af mig udgivne Subscriptionsplan paa et dansk Retskrivningslære, tilføier "NB. dette er her indryket med Professorens egen Retskrivning, saa være det mig tilladt at gjøre mine Landsmænd opmærksomme paa, at bemældte Planer i Dagen aldeles ikke indrykke med min egen Retskrivning. J den af mig selv corrigerede, hos Hr. Directeur Schulz, paa flere af Byens Boglader og hos nogle af mine Venner værende Subscriptionsplan findes f. Ex. vis Ord, der i hiin Jndrykkelse i Dagen ere bogstaverede sysselsaej, Troe, disse, overflødigt, Trykker-Omkostnigerne, subskribere, forhøjes, Pressen, Subskribenterne, Professor, Krondprindsessen, tvertimod
Berlingske Tidende, 1809-05-15
udske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Paris, den 4de Maji. Moniteuren indeholder nu følgende Krigsberetninger.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Hovedqvarteret Mühldorf, den 27de April. Den 22de dennes, Dagen efter Fægtningen ved Landshut, afgik Keiseren herfra Staden til Regensburg og leverede Slaget ved Eckmahl. Paa samme Tid afsendte han Hertugen af Jstrien med den Baierske Division Vrede og Divisionen Molitor, for at begive sig til Jnn og forfølgede 2 Østerrigske Corps, som vare slagne i Bataillen ved Abensberg og i Fægtningen ved Landshut. De Østerrigske Korps fandt paa hiin Side af Neumarket Reserve=Korps der ankom til Juni, og leverede den 25de en Fægtning, hvori Bairerne, uagtet Fiendensoverordentlige Antal, beholdt deres Stilling. - Den 24de havde Keiseren sendt Hertugen af Rivolis Korps fra Regensburg til Straubingen og herfra igien til Passau, hvor det ankom den 26de. Hertugen af Rivoli lod Batail, lonen fra Popasere Jnn, den gjorde 300 Fanger, blokeerte Citadellet og besatte Scharding. - Den 25de fik Hertugen af Montebello befaling at marschere med sit Korps fra Regensburg til Mühldorf. Den 27de gik han over Jun og trak sig til Salza. J Dag den 27de har Keiseren sit Hovedqvarteer i Mühldorf. Den Østerrigske Division Jellachich, som har besadt München, bliver forfulgt af Hertugen af Danzigs Korps - Kongen af Bairen har viist sig i egen Person i München, er derpaa vendt tilbage til Augsburg, hvor han endnu vil forblive nogle Dage, da han venter gandske at tage sin Residents i München saasnart Bayern aldeles er renset fra de fiendtlige Partier. Jmidlertid har Hertugen af Auerstadt, fra Regensburg Kanten, sadt sig i Bevægelse, for at forfølge Erkehertug Carl, som, af skaaren fra sin Sammenhæng med Jnn og Vien, ikke havde anden Middel end at trække sig tilbage i de Bøhmiske Bierge, over Valdmunchen og Cham. Hvad Keiseren af Østerrig angaaer, saa synes det at hanhar været for Passau, og foretaget sig at beleire denne Plads med 2 Batailloner Landværn. - Hele Bayern og Pfalzer befriet fra fiendtlige Armeers Nærværelse. J Regensburg har Keiseren mynstret en deel Korps og har ladet sig forestille de tapperste Soldater, som han har tildeelt Udmærkelser og Pensioner, og de tapperste Officierer, som han har tildeelt Baronier og Landgodser, især har han bevidnet Divisionerne St. Hilaire og Friant sin Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Hidindtil har Keiseren næsten uden Eqvipage og uden Garde før Krigen, og man har bemærket at han under sin Gardes Fraværelse bestandig har været omgivet af allierede Bayrske og Würtemberske Tropper, for derved at give dem et særdeles Beviis paa sin Tillid til dem, I Gaar ere endeel Jægere og Grenaderer til Hestet, et Regiment Faselierer og en Bataillon Jægere til Fods ankommer til Landshut. Til Dag 8te Dage vil den hele Garde være ankommen hertil. Man har udspredt det Rygte, at Keiseren skulle have brækket et Been kun en mat Kugle streifet Hans Majestæts Støvlehæl, men ikke engang berørt Huden. Aldrig har Hans Majestæt under de største Besværligheder befunden sig bedre. Man bemærker som en besynderlig Begivenhed, at en af de første Østerrigske Officeerer, som blev fangen, var den samme Adjutant hos Erkehertug Carl, som blev sendt til Hr. Otto, for at overbringe det Brev, som indeholdt, at den franske Arme skulde forføie sig bort. Da Jndvaanerne i Regensburg forholde sig meget godt og have viist Aand for Patriotisme og Forbundet, saa har Hs. Majestæt befalet : at den skeete Skade, og især den ved afbrændte Bygninger, paa hans Bekostning skal godtgiøres ; en Udgivet som vi beløbe sig til flere Millioner. Alle Rhinforbundets Souverginer og Lande vise Patriotisk Aand.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Da den Østerrigske Minister i Dreden overgav Kongen af Sachsen sid Hofs Erklæring, kunde denne Monark ikke skiule sin Harme. De vil Krig, sagde Kongen, og imod hvem de angriber og fornærmer Den, som fortre Aar siden, var Herre over deres Skjæbne, skiænkede Dem deres Stater tilbage. De Forslag man giør mig, bedrøve mig, mine Forpligtelser ere hele Europa bekiendte; ingen af Forbundets Førster vil afsige dem. Storhertugen af Würtsburg, Keiserens Broder, har viis, samme Tænkemaade og erklæret: at dersom Østerrigerne rykkede ind i hans Stater, saa ville han, naar det saa maatte være, begive sig til den anden Side af Rhinen; saaledes agter man overalt det Wienske Hofs Sværmerie og Trudsler. De smaae Fyrsters Regimenter, alle de allieredes Tropper hige efter at blive førte imod Fienden. En mærkværdig Sag, som Efterverdenen vil ansee som et nyt Beviis paa det Østerrigske Huses overordentlige Troløshed, er at samme Dag det lod skrive Brevet til Kongen af Bayern, blev den af General Jellachich, undertegnede Proclamation udbredet i Tyrol. Paa selvsamme Dag foreslog man Kongen Neutralitet og gjorde hans Undersaattere oprørske, hvorledes vil man retfærdiggiøre et saadant sig selv modsigende Forhold, London, den 28de April.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Med sidste Post have vi havt adskillige Breve fra Stockholm, hvoraf man seer, at der i Stockholm er baade et Partie, som er Storbrittannien hengivent, og tillige et, som holder sig til Frankrig; men begge skal være enige deri, at den sidste Revolution i Sverrig var gandske rødvendig. Med Hensyn til dem, som ønske Vedligeholdelsens u Forbindelse med Engelland, har den ny Regiering udstedt en Erklæring, hvorefter Handelen med Engelland skal blive vedligeholdt til den 30 Septbr.; men vi ere af den Mening, at denne Udsættelse i at erklære sig imod Storbrittanien, reiser sig især, om ikke gandske fra det Hensyn, man sammesteds tager, til den Skade, som de Svenske uden for Sverrig maatte lide ved en pludselig Tilkiendegivelse af Regieringens Hensigter. Frankrigs, Ruslands og Dannemarks Tænkemaade er vel bekiendt. Vi høre fra god Haand, at Hoffet i Kiøbenhavn endog er gaaet videre end dets mere mægtige Allierede ved at erklære, at Danmark ikke kan samtykke i Fiendtligheders Ophørelse, med mindre Sverrig lukker sine Havne for Røverne (obbers). Si Samme Hvod er altsaa overbeviist om Usikkerheden af Engelsk Eiendon, i Sverrig, og tillader derfor ikke noget brittisk Skib at gaae ind til Gothenborg eller nogen anden svensk Havn. Han gaaer hverken selv Land eller tillader nogen af sine Officerer at giøre det.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
I Gaar ankom to Poster fra Gothenborg. De medbragte Breve melde den gunstige Maade, hvorpaa den svenske Envoye, Major de la Grange, blev modtaget af Prinds Pontecorve, som ikke alleneste bevilgede den forlangte Vaabenstilstand, men endog skrev til det Petersborgske og Kiøbenhavnske Hof om at følge hans Exempel. Der er blot en Omstændighed, som synes at være uovereensstemmende med den ny Regierings øvrige Fremgangsmaade, den nemlig, at Hertug, Regenten har udstedt Frihedsbreve til at handle med Engelland som sædvanlig. De fleste af den Svenske Rigsdags Medlemmer ere valgte, og ville ufortøvet begive sig til Stockholm, hvor Marskal Duro allerede er ankommen, uden Tvivl for at tage Deel i de private Underhandlinger, som man veed, jevnlig vare bragte paa Bane imellem Rigsdagens Medlemmer og de fremmede Magters Gesandtere, føren den sidste Konge (Gustav den 3die) bevirkede Forandringen i den Svenske Regiering. Vor Gesandt, Hr. Merry, er ikke blevemindbudt til at blive i Stockholm under Rigsdagens Forsamlinger, og en i færd med at reise hiem. Sir Sammel Hood har bestemt ham Krigs skibet Alexandria til denne Hensigt. - Bemeldte Admiral er at General Armfeldt bleven indbuden at komme i Land, for at modtage Sværdordenen; men førstmeldtes Sundhedsforfatning er saa slet, at han har udsat det for nærværende Tid. - Hertug-Regenten har ladet synge Te Deum i Anledning af Rigets Frelse. Generalerne Sir David Baird, Hops, Spencer og Beckwith vi blive udnævnte til Riddere af Barthordenen.