Københavns Adresseavis, 1781-07-06
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske, Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme atter igiennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier, For den beste Efterretning om Hør= og Hamp Avlens Tilstand i Fyhn, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold og Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet. før 31 Desember dette Aar. 2. Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelserfor Bøndergaarde i Danmark saavel i Henseende til Statens som til Ejernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndergaardernes Størrelse har paa Folkemængden, Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvæxt, Qvægsyge og d. Der maatte tillige af gode Grunde vises: om det er nyttigt, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selveier= eller Fæste Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke; om de ere i Fælledskab eller haver sine Jorder udskiftede paa et eller flere Steder, om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker; om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige o. s.v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maalestok han finder beqvemmeste til at bestemme Gaardenes Størrelse efter, saasom efter visse Ploug=Spænd, efter Kreaturers Antal og d; men der maae tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre; han maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og berver paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomme Afhandlinger, som vel ikke havde al den til at vinde Hoved Premien udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 October 1781. 3. Paa samme Maade udsættes følgende Premie, For den beste og grundigste Afhandling og et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd Arter, Høe=Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jorde brug var at udbringe, udsættes en Præmie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter, foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed, kunde anvendes her til Lands under forskjellige møden de Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, at Græsnings Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrækkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugs maader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle JordebrugsIndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne maae indsendes til Selskabet inden 31 October 1781. 4. Ligeledes, da de fleste nyttige Indretninger i Landvæsenet ikke kan finde Sted, uden gode Jndhegninger, saa ønsker man, endskiønt en smuk Afhandling om adskillige Slags Jndhegninger allerede er belønnet, dog fremdeles: En fuldstændig Afhandling og alle Slags Jndhegninger omkring, Marker, Haver og Plantasier, som kan anvendes i disse Lande. Den beste Maade at opføre, istandsette og vedligeholde ethvert Slags Hegn af Steen, Træer, Jord, levende Hekker med videre, maae i det væsentlige udførlig beskrives, og, hvor det findes fornødent, oplyses med Tegninger, og tillige grundigen forklares deres Fordeele og Mangler i Henseende til Bekostning, Varighed og Beqvemhed til at frede. For en saadan Afhandling, som i de væsentlige og vigtige Stykker, maae være grundet paa sikkre Erfaringer, udsættes en Premie af 100 Rdlr. Skulde der indkomme Afhandlinger, som ikke havde al den her fordrede Fuldstændighed, eller i alle Stykker fyldestgiorde Hensigten, men dog vel og grundigen afhandlede et eller flere Slags Jndhegnings=Maader, eller indeholdt nogen nye og vigtig Anmerkning, kan den beste deraf, efter dens Værd, vente en Belønning fra 10 til 50 Rdlr. Afhandlingerne maae inden 31 October 1781 indleveres til Selskabet. 5. Endskiønt Selskabet alt haver belønnet en Afhandling og Omgangs Maaden med Myr malmens Tilberedning; saa fremsætter det dog end videre til nøiere besvaring af samme Materie følgende: For en nøjagtig Beskrivelse med hosføiede Arbeids Tegninger over Raaste= og Smelte Ovne, hvorudi Myrmalm for sig alene maae kunde behandles og tilgodegjøres, tilligemed oplyselige Underretninger om, hvorledes enhver Sort Myrmalm, efter deres meest bekjendte forskjellige Egenskaber, paa forskjellig Maade bliver at omgaaes og beskikke i og under Raastningen og Udsmeltningen; saa at et fuldkomment smidigt og brugbart Jern deraf kan faaes, Selskabets anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. Forfatteren vilde beflitte sig paa den mueligste Tydelighed i Udtrykkene, og legge Grunde for sine Meeninger, som vise, hvorfore Malmens Behandling maae være saa og ei anderledes, og i det hele være saa udførlig, at enhver, som vil betjene sig af denne Naturens Rigdom, uden videre Veiledelse derefter kan anstille Forsøg. Tillige maae Forfatteren føie spestelle Overslag over hans beskrevne Jndretning, lempet til de dertil behøvende forskjellige Materialiers Priis udi Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, hvor en saadan Afhandling fornemmelig vil blive nyttig. I Tilfælde, at der med Afhandlingerne følger spestel Beregning over Jndtægt og Udgift af saadant et Værk, af Størrelse som man foreslaaer, vil Afhandlingen derved blive saameget meere paaskjønnet af Selskabet. Priisskrifterne indsendes til Oktøber, Maaneds Udgang næstkommende. 6. For den ordentligste, nøiagtigste, og fuldstændigste fysiskiekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet fremdeles en Premie af 50 Rdlr. eller dets anden Guld=Medallie. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendtgjørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1781. 7. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. J denne Afhandling maatte især forklares: 1.) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpas ses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelig hed, for saavidt de ei reent kan afskaffes, kunde dog gjøres ham saa lette som mueligt: 3) J hvilket Tilfælde Forstrækninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skal delige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4.) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke, 5.) Hvorledes kan Bondestanden skadelige Fordomme og herskende Overtroe, best udryddes, 6.) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagens Tider og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til fælles og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren. og Staten, 7.) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at iagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet. forlanger altsaa her allene en Underretning til Veiledning for Jordegods Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1781. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provintse maae være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 8, Huus standens Jndflydelse paa det Heeles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten mere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stiil velskreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden GuldMedalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en ekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hoved=Sagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huuset og Huusholdningen fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Fliid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Bagers, Bryggers, Malke stue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m. v., Orden ved det Hele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og Frugt=Haver, eller andensteds Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved lagttages, og Forholdet, Tænke= og Handle=Maaden meere sees paa end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae lærres, skiønt noget, af det vigtige uden for Koge=Kunsten dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders, Hoved=Egenskaber ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke Tale= og Handle=Maade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædrenelandet, Øvrigheden, Regenten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden god Bog efter de højere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres og Huus=Andagt med sine Børn og Tyende samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen, og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings=Handle= og Leve=Maade. Højere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtløftig, og for dets oftere endog at den opvoxende Ungdom i Tide at kunde gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Af handlingerne maatte indleveres inden 1 November, 1782. 9. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Stedet for Veirligets skadelige Jndflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herimod indsendes inden 1ste October 1784. 10. For den, som med deler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skee vand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed, med Efterretning om det f. Ex, ligger langt fra Strandbredden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller ei, om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke, om Stedets Ejer m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste November 1782. 11. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrknings=Maade og videre Behandling, grundet en ten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. J denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring og følgende: 1.) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vand er fornøden, og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage, 2) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre, Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre=Huse eller Ovne? – sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørre=Huus eller en Hør=Ovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scala samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1781. Dersom nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide den Materie og Tørre=Husets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 12. Da Landmanden ei kan ventes at dyrke nogen Plante, hvor fordeelagtig den end er, forinden han bliver fuldkommen underrettet og alt hvad der ved sammes Avl, samt videre Behandlings=Maade og Brug er at lagttage, saa troer Selskabet det at være meget nyttigt, om Jndsigter og Erfarenhed vilde lade sig opmuntre til at udarbeide slige Afhandlinger og enkelte Planter. Overeensstemmelse hermed udsætter Selskabet for den første en Premie af 50 Rdlr. eller den anden Guld=Medalje. For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling og Krap=Rodens hele og beste Dyrknings Maade, Tørring, Malning og Jndpakning med videre. J Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger f. E. de af du Hammel, de Ambournai og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingen indsendes inden 1 October 1781. 13. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling, om Tobaks=Planten hele og beste Dyrknings Maade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, giver Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1781. 14. Da det noksom er bekjendt, at det samme Stykke Jord kan bringe meget ulige Fordeele for en Ejermand efter de adskillige Planters og Vexters ulige Beskaffenhed og Fornødenhed, som af saadant et Stykke Land kan avles, og Erfarenhed haver lært, at den Danske Landmand, især Bonden ikke nøie nok gjør den ne Sammenligning, men almindelig uden synderlig Overlæg bliver ved at avle Korn, og saa got som Korn allene, uagtet de i alle Lande meget kostbare, saa kaldede, Handels= og Manufaktur Planter ere paa deres Maade ligesaa fornødne for Mennesket og Borgeren, som Korn=Varene, og endskiønt disse dog altid heelt dyrt til Fremmede maae betales, saa fremsætter Selskabet blant andre Midler, som det nu eller herefter agter at bruge til Befordring af slige Planters oftere og bedre Dyrkning hos os end hidindtil brugeligt, efterfølgende Premie. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøjagtigst og meest efterretteligen oplyser og godtgjør een eller flere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krav, Vald, Vau, Safran, m.v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere KornSorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For nest beste Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Premien æskes inden 1 October 1781. 15. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyr=Riget er i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af Plante=Riget, ligesom det paa den anden Side og er bekiendt, at al gode Agerbrug maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning og fra Beregningen over Gjødningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strekning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet endnu videre følgende Premier saaledes: Forden Beregning, som paa nyelig meldte Maade viser, Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hjemme voxende eller kunstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg=Avlen, i Ligning med den sædvanlige Korn=Avl. F. C. Fordeelen af Qvæg=Avlen, af Kjør, Faar og Heste, tillagde ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græs=Arter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes Luserne, Esparsette, visse Klever Arter, Faaregræs (estuca ovina) m. v. sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn=Sorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den neste derefter dets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinter=Foering. F. Ex. af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (Brassica rapa) m. m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Korn=Priis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning om slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen indsendes inden 1ste October 1781. 16. Da Selskabet indseer, at det til Fædriftens Forbedring er, især i disse Lande, meget vigtigt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Foer, og det tillige har Aarsag at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekjendte; saa udsætter det sin anden Medalje i Guld: For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Ar ternes Dyrknings=Maade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturernes Føde. Hvad Natur Produkter der blive omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systemmatiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed. Ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det og en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priisskrifterne indsendes inden 1 October 1781. 17. Selskabet ønsker at forskaffe Landalmuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paalidelige og efter dens Begreb og Fornødenhed indrettede Underviisninger og Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt og Høns, Gjæs, Ænder og Kalkuner. For en saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrigt dertil henhørende; men alt overflødigt og saadant, som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøye at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konst=Ord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer og gjerne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjender med bestemt Vished allene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme. (Fortsættelsen følger.)