Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Udi samme Aar er Mester Niels Michelsen Aalborrig, fordum Sognepræst i Helsingborg, bleven denne Kirkes første Præst, og forblev indtil han for Alderdom resignerede, som var 1639. Han døde 1645, og blev det første Liig der i denne Kirke blev begravet. Anno 1639. kom Mag. Anders Andersen fra Warde i Jylland, og blev dette Steds Sogne=Præst og Provst over Hans Kongelige Majestets Skibspræster til 1642, at han blev biskop i Aalborg. Anno 1640, er denne Kongelige Kirke forvidet, og blev til en Kors=Kirke, og beprydet med Pulpituer rundt omkring, saa og med Stole og Dønnekeverk. Anno 1642. kom Mag. Niels Christensen Spend fra Soeby kaldet i Vensyssel, og blev ligemaade dette Steds Sognepræst og Provst. Anno 1646. er Capitain Willom Ebensen og Niels Olsen Deeleskriver paa Holmen, bleven dette Steds første Kirkeværger udi Kong Friderich den Tredies Tid. Anno 1657. i October er Gabriel Jakobsen forordnet at være denne Kirkes Forstander. Anno 1658 er dette Chor beprydet med Panelet og dets Stafering. Anno 1661. er denne Altertavle opsat. Anno 1662. er denne nye Prædikestoel opsat, og til Hielp den at betale, haver Jacob Pedersen, Kongelig Majestets Over=Kammertiener gives 200 Rdlr., saa og Hans Hansen, Hendes Dronninglige Majestets høybetroede Forvalker over Lolland og Falster, givet 200 Rdlr. Anno 1664. Nyt=Aars Dag, døde Mester Niels Spend; udi hans Sted blev Mag. Torckel Tuesen, som da var Sognepræst i Helsingborg, fordret af Hans Majestet at være igien dette Sted Sogne=Præst og Provst, gjorde sin første Prædiken her udi Kirken Dom. Esto mih. Anno 1665, i November=Maaned blev Mag. Torckel udvalgt at være biskop udi Aalborg efter Doctor Andersens Død, blev imidlertid kaldet herfra og til HofPrædikant, og udi hans Sted blev Mag. Hans Hansen, Seidelinus, da øverst Capellan i Helsingøer, af Høystbemeldte Kongelige Majestet forordnet til dette Steds Sognepræst og Provst, og gjorde derefter sin første Prædiken her i Kirken Nyt=Aars Dag 1666. Alteret, saavel som Prædikestolen er efter GothistMaade prydet med mangfoldigt, dog fiirlig udført Bildthugger=Arbeyde. Nogle ville forsikre, at de begge ere formed Kniv udskaaret. Andre derimod foregive, at baade Alteret og Prædikestolen er gjort og fuldført af en blind Mand. Begge Deele ere merkværdige, men det er uvist at sige, om nogen af dem er den rigtige. Man slutter rimeligt, at ingen af Delene er at fæste Troe til, siden der i den vidtløftige nylig anførste Fortælling om denne Kirke baade tales og Alteret og om Prædikestolen, men ey et Ord anføres om deres Forfærdigelses Historie, som havde været merkværdigere end endeel af det øvrige, der fortæl dar tilforladelig. Nok er det, at baade Alter og Prædikestoel efter de Tiders Smag, da de ere forfærdigede, ere les, i fald en af de anførste Maader, som dem tilegnes, prægtige og kostbare, og tilveiebringe Kirken en særdeles Zirat. Kirken er for ikke mange Aar siden bleven pryder, med et skiønt og zirligt Orgelverk, som ligeledes er ziret med mangfoldigt smukt Bildthuggerverk. - Fontens De gamle i Kirken værende Pulpituer ere ogsaa for nylig blevne nedtagne og nye opsatte igien. Man finder ellers overalt i denne Kirke, i sær i Choret endeel smukke meest gammeldags Epitaphier, deels af Steen, deels af Træ, hvoriblant de fleste for deres ZiirlighedsSkyld ere værde at legge Merke til. Under en hvid Marmorsteen i Choret hviler den store Danske lærde og berømmelige Mand, fordum Conferentz=Raad Frederich Rost- Denne Kirke er inden udi meget rummelig gaard. og anseelig, og overalt smuk ziret og udstaferet. Dens Anseelse er og bleven meget forøget ved det store og prægtige Capelle, som for nogle Aar siden gandske af nye er bleven bygget til Kirken, i hvilket mange berømmelige og bekiendte Mænd og Familier haver udsøgt deres Grav= og HvileSted, hvorfor man og derudi finder endeel prægtige og tirlige Epitaphier, iblant hvilke General=Admiral Niels Juells Monument, som hans Arvinger i den yderste Ende af Capellet ham til Afmindelse har ladet oprette, der ved første Indgang i Capellet i sær falder i Øynene. Dette Monument er stort, og indtager ey allene hele Breden af Capellet, men endog et got Stykke af begge Siderne deraf, det er forarbeydet af adskillige Slags Marmor, og i Midten viser sig denne store Helts Brystbillede i overnaturlig Størrelse, under hvilket læses en Dansk Jnscription, opsat af den Danske Poet biskop Thomas King. Den Afdødes store Bedrifter til Søes, findes i otte store Mar. mor=Plader i liden Forhøyning udhugne, og kunstigt udarbeydede, samme forestiller otte Søeslag og Seiervindinger, nemlig Slaget ved Røesand 1659, ved Gulland den 1 Mai 1676, ved Bornholm den 7 Mai 1676, ved Øeland den 1 Junii 1676, paa Colberg Reed den 1 Junii 1677, ved Kiøgebugt den 1 Julii 1677, ved Rugen den 7 September 1678, ved Calmar Sund den 9 Jul. 1679. Under ethvert af disse Stykker læses en Forklaring i zirlige og nette Danske Vers, ligeledes af Kingo. Denne store Helt, Hr. Niels Juell døde den 8 April 1697. hans Alders 68 Aar. - I den anden Ende af dette færdigede af en Norsk Bonde, og Bildthugger Arbeydet; Capelle sees ved Indgangen et ziirligt Monument af Marmor over fordum Geheime Raad Hr. Niels Benzon. Af de øvrige berømte Personer og Familier, som her ligger begravne, vil man ikkun nævne den udødelige Søehelt, Vice=Admiral Peder Tordenskjold, som paa sin Udenlands Reyse i Hannover omkom i en Duel. Om de Sognefolk, som tilhører denne Kirke, var i forrige Secul megen Tvivl og Trette. Ved Fundatz af 19 Mai 1632, havde Kong Christian den Fierde henlagt til Holmens Kirke alle sine Skibs= og Archelie=Folk, Capitainer, Skippere, Styrmænd, Bøsseskyttere, Baadsmænd, Haandverksfolk og alle andre, som Bremerholm, Archeliet, Provianthuset, Bryggerhuset og Vognstalden, ved Slottet, deres Betienteere; men da siden Nicolai Kirkes Præster holdt alle Borgerhuse i Skipperboderne for at være deres Meenighed tilhørende, befalede Kong Friderich, den Tredie ved Rescript af 7 Mai 1660, at bemeldte Jndelukke er af Steen, forarbeydet med adskillige Zirater. Skipperboder i Almindelighed og uden Hensigt til deres Beboere skulde sortere under Holmens Kirke, desforuden alle høye og lave Bestillingsmænd ved Søe=Etaten, hvor de end boede. Denne sidste Post bekræftede Kong Christian den Femte ved Rescript af 19 December 1685 i Anledning af Holmens Præsters Klagemaal over Afgang i deres Rettighed, og heri nævnes i sær Kongens Staldfolk, og Bryggerhusets Folk, som ikke maatte undslaae sig for at søge Holmens Kirke. Anno 1687, fik nogle Nederlandske Familier af Luthersk Religion Tilladelse at holde Guds Tieneste paa Hollandsk Sprog hver Søn= og HelligDag, Klokken 12 Slet i denne Kirke. Deres første Prædikant var Mag. Jacob Andre, og den anden Mag. Lauren. Thurgh. Siden hørte det op, og man holdt sig til de Høy=Tydskes Kirke. Middel til at ødelægge Væggeluus, (see No. 8. Pan tager om Høsten friske Flue=Svampe, støder dem vel sinaa i en Krukke, og lader dem staae vel tildækkede, indtil de gaaer i et Sliim, da man med en Pennefier eller Pensel igiennemsmører alle Sprekker og Kroge, hvor de holder sig, og det et par Gange, en Maaned imellem hver Gang; heraf faaer man vel en heslig Lugt i Værelset, som varer to, i det høyeste tre Dage, men disse stygge Creaturer døer, ligesom der var kommen Pestablant dem. J hvorvel dette er et simpelt Raad, skal det dog være sikkere, end noget andet hidindtil opfundet.