Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-09-24
Uddrag af Forhandlingerne Amtsraadet for Odense Amtstuedistrict. i Møderne den 19 Juni og 23 August 1844. Mødet d. 19 Junii. Mødet var udsat fra Mai Maaned formedelst Formandens Sygdom. Kammerherre Baron Juel Brockdorff havde meldt Forfald; de øvrige Medlemmer vare tilstede. Pastor Rohmann overtog Protocolførelsen. Formanden meddeelte Amtsraadet Underretning om tvende Raadet vedkommende Sager, hvilke han i Mellemtiden sig den sidste Møde havde expederet, nemlig: 1. Et Andragende fra endeel Beboere af Væde Bye hvori doleres over den af Sogneforstanderskabet for Veflinge Sogn besluttede Udvidelse af bemeldte Byes Gade, paa hvilket Andragende der ifølge Beskaffenheden af de indhentede Oplysninger var af Amtet resolveret, at det burde have sig Forblivende ved den af Sogneforstanderskabet tagne Beslutning, og 2. Et Andragende fra Capitain v. Recke om, at Færdselen. for Diligencen og den lukkede Agepostvogn maa, saalænge Møllebroen er under Ombygning, henlægges over Aasum, og den derværende Broe gives en Reparation, hvortil be gjæres en Hielp forskudsviis udredet af Amtsrepartitionsfordet; hvilken Sag var afgjort saaledes, at uagtet Amtet ansaae en slig Udgivet for at være Amtsrepartitionsfondet aldeles uvedkommende, saa havdes der efter de oplyste Omstændigheder dog ikke Noget imod, at den Bekostning, som Jnd kjøbet af de til Aasum=Broens Jstandsættelse fornødne Træ materialier beviisligen vilde medføre, dog ikke over 60 Rbd. 64 s. forskudsviis maatte udredes af Amtsrepartitionsfordet, indtil det blev afgjort, af hvilken Kasse denne Udgivt endeligen bør bæres, hvorom Correspondence er indledet. Amtsraadet fandt Jntet at erindre ved de skete Expeditioner. Dernæst bleve følgende Sager foretagne til Behandling; A. vedkommende Veivæsenet. 1. Hans Kongelige Høihed Gouverneuren havde, efterat Odense Byes Communalbestyrelses Erklæring var indkommet angaaende hvorvidt Byen vilde give Tilskud til Veiarbeidet. mellem Odense og Hindsholm, naar denne Vei blev anlagt overeensstemmende med Byens Ønske, under 3 Mai forlangt Amtsraadets yderligere Betænkning om denne Sag. Amtsraadet havde ikke fundet Anledning til at frafalde den af samme tilforn vedkjendte Anskuelse. Denne var endog bleven bestyrket ved den af Odense Byes Communalbestyrelse afgivne Erklæring. Thi Amtsraadet skjønnede ikke rettere, end at det af denne Erklæring fremgik, at Communalbestyrelsen selv ikke havde erkjendt Veiens Forlæggelse ind af St. Jørgens Port af den Beskaffenhed, at den har kunnet antage den for en almindelig Communalsag, men ikkun som en Sag af særdeles Vigtighed for Beboerne i St. Jørgensgade og blot af underordnet Vigtighed for den hele Commune. Dette synes især at fremlyse af den Omstændighed, at Communalbestyrelsen ikke har fundet sig foranlediget eller beføiet til at tilsige noget Bidrag til Veianlægget af den hele Commune, men har blot indskrænket sig til at love en saadan Ordning af Sagen i Henseende til de private Eieres Tilbud om Bidrag, at det Offentlige kan være betrygget. Da det syntes at være erkjendt, at Veiens Forlæggelse ind af St. JørgensPort saa godt som ene skulde skee af Hensyn til Odense By, saa maatte deraf følge, at naar dennes Bestyrelse ikke fandt Sagen egnet til at behandles som en almindelig Communalsag, der var af Vigtighed for hele Odense By, vilde Amtsraadet meget mindre kunne forsvare at betragte den som en almindelig Communalsag, der skulde være af Vigtighed for det hele Amtsdistrict, hvorpaa den til Veiarbeidet fornødne Qvotadeel maatte lignes. Det var kun en liden Deel af Landdistrictet, der kunde have nogen Jnteresse i, at Veien gik ind ad St. Jørgens Port, og skulde noget Bidrag til dette Veianlæg udredes af Amtet, kunde Amtsraadet neppe undgaae at tage Analogie af, hvad der var skeet i Odense By, og dette vilde være, at opfordre Beboerne i den Deel af Landdistrictet, hvem Afbenyttelsen af hiin Vei laae nærmest, at tegne sig for frivillige Bidrag til samme, og fra Amtsraadets Side at betrygge det Offentlige for dette Bidrag. Amtsraadet var imidlertid overbeviist om, at et Forsøg herpaa ikke vilde lede til Noget, og maatte henholde sig til sin forrige Erklæring, idet samme ei kunde erkjende nogen grundet Anledning for Amtet til at andrage paa Ophævelsen af en allerede fra 1826 bestaaende kongelig Resolution, hvorved Veilinien var bleven bestemt, og derved paadrage Amtsrepartitionsfondet en betydelig forøget Udgift med Grundforbedringen af et længere Veistykke og Opførelsen af en kostbar Bro, samt med at overtage sammes paafølgende Vedligeholdelse. 2. Gaardmand af Brendekilde, Rasmus Hansen Skræps Anke over at han ved den og Brendekilde Byes Gades Udvidelse tagne Beslutning formeentligen skal være forurettet. Efter de paa flere Maader og fra flere Sider indhentede Oplysninger, fandt man, at den ved Gadens Afsættelse brugte omhyggelige Fremgangsmaade maatte antages at være Borgen for, at ingen Forurettelse var tilføiet Rasmus Hansen. 3. Sogneforstanderskabet for Haarslev Sogn havde indsendt Overslag over Omkostningerne ved at sætte en Bro af ukløvede Kampesteen over Aagaards Mølle=Bagvand, til Beløb 202 Rbd. 3 Mk., samt overtage Vedligeholdelsen af bemeldte Broe. Ved Overslaget fandtes Jntet at erindre, hvorfor det tilmeldtes Sogneforstanderskabet, at der i Henhold til Amtsraadets Skrivelse af 23 Febr. d. A. Jntet vil være til Hinder for, at Halvdelen af Overslagets paalydende Beløb afholdes af Amtsrepartitionsfondet, naar det i sin Tid godtgiør, at Broen er forsvarligen opført. 4. Andragende fra Sogneforstanderskabet for Skebye og Otterup Sogne og Jstandsættelsen af Veien fra Klinteberg, til Otterup eller til Hjorslev samt om Hjelp dertil fra de tilgrændsende Sogne, over hvilket Andragende Herredsfogden, havde afgivet Erklæring. Amtsraadet fandt ikke, at de omhandlede Veilinier kunde yde nogen Fordeel af særdeles Vigtighed for de nordenfor liggende Districter, det fandt derfor ikke tilstrækkelig Grund til at paalægge dem noget Arbeide til de omhandlede Veies Jstandsættelse, hvilke maatte betragtes som almindelige Biveie; derimod var der Jntet at erindre imod, at begge Veilinier sattes under offentligt Tilsyn, hvortil Forslag kunde indkomme ved Veiregulativets Fornyelse. 5, Andragende fra Herredsfogden i Lunde=Skam Herreder paa N. Næraae og Bederslev Sogneforstanderskabs Vegne om at en Steenkiste paa en Biver gjennem Nørre Næraae maatte sættes for Amtsrepartitionsfondets Regning. Da den omhandlede Steenkiste ikke befandtes at være af den Art, at dens Opførelse egnede sig til at bekostes af Repartitionsforden, kunde det Begjærede ikke tilstaaes. B. Vedkommende Skole- og Fattigvæsenet.