JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-12-24
Ved Proclama af 11te December 3213, som den 13de i samme Maaned er Blæk ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde forhenværende Factor i det Kongelige danske asiatiske Compagnies Tieneste Jens Wuldem og efterlevende Enke Cathrine Margrethe, født Dil berni, sæl leds Boe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for Os som Executoris Testamentii og allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier i bemeldte Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 14de December 1813. J. B. Scavenius. C. F. Berner, P. A. Dahl, Etatsraad, Eier af Giørs. Etatsraad, Deputeret Justitsraad og afses løw m. m. i det Kongelige danske for i den Kongl. Lands Cancellie. Overret samt Hof og Stadsret, (14 1810 & 11) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsret den 13de dennes, ere enhver som maatte have noget at fordre udi afg. Muursvend Carl Christian Carlsens Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til her udi SkifteCommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa ere med lovlig Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 14de December 1813. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1813-12-24
Paa Hovedgaarden Hvolgaard i Langschen Sogn, Weyle Amt, er Eieren, Kammerraad Anders Winding Kruse ved Døden afgaaet den 16de dennes. Hans Boe er strax efter Anmeldelsen af Dødsfaldet taget under Skifterettens Behandling. Aabnings- og Vurderings Forretning bliver foretaget paa Stervboegaarden den 15de Januari næstkommende, hvortil indkaldes hans respektive Arvinger, Enker med Laugværger og Umyndige med Formyndere, for at overvære Forretningen og paasee deres Tarv. Skulle den Afdøde være noget bortskyldig, ville Vedkommende derom giøre Anmeldelse, og de som uden Haandskrivt maatte saae i Gield til ham, ville samme Dag afbetale deres Skyld eller derom give Tilstaaelse, Weyle, den 18de December 1813. A. Steenstrup, Skifteforvalter. a Tøihuuslieutenant ved Fredriksteens Fæstning, Ole von Peder Den, ved Døden er afgaaet, og hans Efterladenskaber af underteg4de Skiftecommission tagne under Behandling, indkaldes saavel ArvinCaarne, hvoraf skal være hans Moder i Omegnen af Throndhiem, og en Broder, der er Klokker i bemeldte Egn, som Boets Credi og Debitorer, i Følge Plakat af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at melde sig for Skiftecommissionen; de første for at legitimere deres Arveret, Creditorerne for at beviisliggiøre Deres Krav, og Debitorerne for at betale hvad de maatte være skyldige Frederikshald, den 13de Novbr. 1814 i Skifte=Commissionen efter afgangne Tøihuuslieutenant von leder en. Dedum, Rann, Stocksleth. Prem. Lieulin, ved Pr. Linned Sønden. Anditiue ved Sen Artilleriet. J. Argim, densieldske Jn. Regim(38, 1813) De, som maatte have noget at fordre udi afg. Under constabel Johan Friderich Hofmann, som i Aaret 1807 er rød i Vestindien, hans Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt Hof og Stadsret=Commission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasederes Arveret. arvingerne efter afgangne Maren Nielsdatter, som var Jndsidder, i Halv nørre Skovhuus, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varset, at møde ved en Skiftesamling, som læses paa mit Contoir her i Byen den 23de Marti forn, om Formiddagen Kl. 10, de Umyndige og Mindreaarige, med Værger og Curatorer for at godtgiøre deres Arveret, og derefter mo tage hvad Kiv der maatte blive, da Boets Forpagtning er ringe. Boets Credi= og Debitorer indkaldes med samme Varsel. Nørre Sundbye pr Aalborg, den 14de Decbr. 1813. W. Spies. Hervinger, saavelsom Cordi og Debitorer efter afgangne Jomfrue Magrethe Haastrup, som opholdt sig i Rolighed i Jngstrup Sogn, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at møde ved en Skiltesamling, som holdes paa mit Contoir den 24de Marti førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, Arvingerne for at legitimere deres Arveret, Cred foreene for at bevise deres Fordringer, og Debitorerne for at betale hvad de maatte være skyldige. Nørre Sundbye pr. Aalborg, den 14de Decbr. 1813. V. Spies.
Berlingske Tidende, 1813-12-24
Forpagtnina. Mandagen den 17de Januar 1814, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, V. bliver paa Amager i Sundbye Øster Kroe ved Auction, paa 6 Aar bortforpagtet Gaarden Petersdahl, beliggende paa Marylille Mark ved Castrup, omtrent 3/4 Miil fra Staden; til Gaarden er 120 Tdr. Land geometrisk Maal. som findes indhegnet; i Jorden er nedlagt 10 Tønder Vintersæd, til Gaar sed faaet Forpagteren 12 Tdr. Byg, 10 Tdr. Havre, 5 Tdr. Ærter, 300 Tdr. Kartofler. Paa Gaardens Grund er fornøden Tørveskiær, og Græs vinds Rettighed haves desuden paa Saltholmene. Besætningen bestaaer at 13 Stkr. gode Køer, 1 Tyer, 6 for det meste unge Heste, 12 Faar, 3 gl. Giæs og i Gase, Vogne, Plove, Harver m. v. Gaardens Sturbygning er indrettet til Folk uden for Bondestanden. Liebhaberne behager at tage Gaarden i Øiesyn, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Procurator Baggesens Contoir i Frederiksberggaden No. 7.
Berlingske Tidende, 1813-12-24
Auctioner. Vandagen den 10de Januar 1814, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved 4de Auktion i Nyested bortsolgt: Det af Kaverføres J. Goværz i Forening med Kaperfører Sr. Nielsen, dertil indbragte og senere priisdømte Ege Gallenceskib de 3 Brødre, drægtig circa 50 Commerce=Læster, med dets tilhørende gode Jnventarium, og sammes indehavde ligeledes priisdømte Ladning. bestaaende af: 285 Tylter bedste Sort 6 a 7 Alen Vahlbræder. 35 Tønder Tiære. 8 Tønder Beeg, 100 Skippund stadt Jern. 3 Skippund akantet Jern. i Kiste Jenplaver. 2 Kister 3 og 4tomme Sam. 4 Kister 5 og 7 tomme Egesom. 200 Stkr. Hesteskoe med tilhørende 7200 Som 24000 Stkr. dobbelte Dykkerter. 19200 Stkr. Plathoveder. 320000 Stkr. Pompespiger. 41 Stkr. Slibestene. 3 Stkr. uborede Elletræer. 3 Favne Birkebrænde. Conditionerne og Inventarii-Listen for Skibet ligge til Eftersyn, og trykte Fortegnelser blive at faae hos Mægler Hans i Herlow. Onsdagen den 12te Januar, om Formiddagen, bliver i Nachschow ved Auktion bortsolgt, som dertil ved Kaperbaaden Lykkens Prøve, ført af Kaperfører Tønnes E. Lest, er indbragt og priisdomt. Gallence Skibet Johanna Maria, drægtig 38 Commerce=Læster med sammes tilhørende Jnventarium. Ligeledes den i samme Skib indbragte Ladning, bestaaende af : 138 hele 3 qvart ) Tønder saltet Sild. 8 halve Tønder Graasen. 5 qvart Tønder saltet Makreel. 1984 qvart Tønder saltet Torsk. 770 Pund tørre Langer. 1 Hud Bindsaalelæder. 1 Kasse med en Marmorplade. Inventarii-Listen over Skibet og Fortegnelser over det hele bliver forinden til Eftersyn hos Mægler Hans J. Herlow. først i Januar Maaned næstkommende, bliver i Helsingøer ved offentlig Auction bortsolgt det dertil ved Hr. Lieutenant Candil af den Konge. lige Söe-Etat indbragte og priisdømte Skib de junge Normann tilligemes sammes Ladning, bestaaende i : Rosiner. Vitriol. Allun. Caffebönner. Raffinade.
Berlingske Tidende, 1813-12-24
Portorikke-Tobak.
Berlingske Tidende, 1813-12-24
Farvetræe. Biörneskind, Endeel Manufactur Vare. Til Liebhabernes Efterretning tiener : at Skibet er en Coste, circa 60 Commercelæster drægtig, hvilket hermed foreløbigen bekiendtgjøres, og skal Dagen paa hvilken Auctionen afholdes som og det Specielle over Ladningen nærmere blive bekiendtgjort, nærmere Efterretning over Skil og Ladning kan erholdes hos undertegnede Realisations Commissairer. R. Langeland, Mülensted, boende paa den Kongel. boende i dueligede Proviantgaard. No. 156.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Fortsættelse af de ældre Efterretninger. Slutningen af den efterrigske Beretning om Slaget i ved Leipzig.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Cavalleriegeneral Friherre v. Bennigsen, som havde efterladt et tilstrækkeligt Armeecorps for Dresden, og nu var i Anmarsch til Hovedarmeen, kunde, uagtet de største Anstrængelser, den følgende Dag, den 17de, ikke komme længere end til Colditz, og Felttøimester GrevColloredo, som havde taget Veien over Freiberg og Chemnitz, ikke længer end til Borna.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Kronprindsen af Sverrig, der stod ved Cöthen, fik sikker Kundskab, om, at General Reyniers Bevægelse ikke var andet end Demonstrationer; han besluttede derfor at forene sig med General Blücher, for enten at afskiære det fiendtlige Corps, eller, om det forenede sig med den franske Hovedarmee, da at tage Deel i det almindelige Angreb paa Sletten ved Leipzig, og rykkede i saa Henseende endnu samme Dag fran til Hallegnen.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Den Omstændighed, at Kronprindsen af Sverrigs Armee, General v. Bennigsens Armeecorps og Felttøimester Grev Colloredos Armee afdeling endnu den 16de vare saa langt borte fra Hovedarmeen, at de umuelig kunde indtræffe tidlig nok til at tage kraftig Deel i Slaget, bestemte den en chef commanderende Feltmarschal til at lade den følgende Dag gaae hen inden Angrebet fornyedes. Den 17de, om Aftenen, ankom Kronprindsen af Sverrig til Taucha, Cavalleriegeneral Friherre v. Bennigsen til Naunhof og Felttøimester Grev Colloredo til Hovedqvarteret selv. Om Morgenen den 18de var den fiendtlige Hovedmagt opmarscheret i Slagorden fra Connewitz over Dösen, foran Wachau, henimod Fachshavn og Seiffertshavn, og havde opstillet et Armeecorps imod General v. Blücher og Kronprindsen af Sverrig. Leipzig holdtes stærkt besat af Fienderne. Kl. 8 om Morgenen begyndte Hovedarmeens Angreb i tre Colonner. Hensigten var at trænge Fienderne af Leipzig til, hvortil den en chef commanderende Feltmarschal bestemte den paa Høire gaaende Colonne, som bestod af Cavalleriegeneralerne Bennigsens og Klenaus Armeecorps. Den anden Colonne, under General en cher Barclay de Tollys Overbefaling, dannedes af Cavalleriegeneral Grev v. Wittgensteins og Generallieutenant v. Kleists Corps, og havde den hele russiske og preussiske Garde til Reserve. Den tredie Colonne, under Cavalleriegeneral Arveprindsen af Hessen-Homburg, formeredes af Divisionerne Bianchi, Fyrst Aloys Lichtenstein, Grev Weissenwols- og Grev Nostitz. Felttøimester Grev Colloredos Armeeafdeling udgjorde denne Colonnes Reserve. Den første Colonne rykkede fra Seiffertshavn i Retning af Holshausen; den anden fra Gossa henad Wachaus Høie, medens den tredie holdt Plateauen mellem Dösen og Løsting besat. Fienderne opbøde alt Mueligt forat standse vore Angrebscolonners Fremrykken. Men Jntet kunde modstaae de allierede Troppers Tapperhed. Fienderne trængtes tilbage fra en Stilling til en anden, saa at de ved Nattens Anbrud indskrænkedes til Stillingen ved Connewilover Probstheyde hvad Zwey Naundorf. De trængtes heftig af vor høire Fløi, og mistede derved 7 Kanoner. Kronprindsen af Sverrig fordrev de mod ham posterede Flender, og trykkede frem til Paunsdorf, medens General Blücher satte over Partheamed adskillige Afdelinger af sin Armee.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
To würtembergske Cavallerieregimentet, under General v. Normann, to sachsiske Cavallerieregimenter og 7 sachsiske Fusilierbatailloner med 4 Batterier til 26 Jldsvælg, under General v. Rüssels befaling, traadte paa denne Dag ud af de fiendtlige Rækker, og sluttede sig, fuldkommen udrustede, til de Allieredes Armee, forat fægte i Forening :med dem. Allerede henimod Kl. 10 om Morgenen begyndte den franske Armee sit Tildaget og paa Weissensels= og Merseburqveiene, og fortsatte det uafbrudt den hele Dag og paafølgende Nat. Da det ikke var mueligt at bringe saamange Tropper over paa den venstre Elsterbred, som udfordredes til med Eftertryk at angribe Fienderne, idet de deboucherede ud af Lindenau, fik Felttøimester Grev Giulay Ordre, at trække sig med sin Armeeafdeling henad Pegau og lade Fienderne blot harcelere med de lette Tropper. Den 19de, i Dagningen, forsvarede Fienderne endnu mer=Naun dorf og Veirmøllen, som ligger henimod Connewitz. Det almindelige Angreb fornyedes Kl. 7 om Morgenen, og Fienderne kastedes til Leipezig. Her søgte de at vinde Tid til at redde deres Tropper, Artillerie og Armeebagage, i hvilket Øiemeed de sendte Parlementairer og foreslog at overlevere Resten af de sachsiske Tropper, under den Betingelse at Staden ikke maatte beskydes, og at den franske Garnison, med alt endnu der værende fransk Armeegods, skulde have fri Afmarsch. Dette Forslag forkastedes. De Allierede havde allerede bemægtiget sig Forstæderne; desuagtet vilde Fienderne endnu forsvare Staden. De Allierede trængte, uagtet en heftig Jld spillede mod dem, ind i Staden; de paa Torvet opmarscherede Sachsere vendte strax deres Vaaben imod de Franske ; et badensk Jnfanterieregiment fulgte Sachsernes Exempel; Haandemænget blev almindeligt; Fienderne kom Uorden; Enhver søgte at redde sig, og de Allierede bleve Herrer over Staden. Følgerne af disse ligesaa dybt udtænkte som lykkelig udførte Operationer, der vare beregnede paa alle de allierede Armeers Forening paa een Punkt imod den fiendtlige Overmagt, ere, i disse tre hæderfulde Dage, Erobringen af over 250 Kanoner og henved 900 Munitionsvogne. Af Fanger har man til dette Øieblik indbragt over 8000 Blandt disse ere de tre Armeecorpscommandanter, Generalerne Lauriston, Reynier og Bertrand, foruden til andre Generaler Da Fyrst Poniatowsky, som den 16de var bleven udnævnt til fransk Marschal, ikke meere kunde flygte over Broen, vilde han redde sig ved at svømme over Elster, men fandt, efter hans egen i Fangenskab geraadede Adjutants Udsagn, sin Død i Floden.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Endnu samme Aften forlode 8 polske Infanterieregimenter de fiendtlige Faner, og gik over til de Allierede. Den tre Mile lange og ligesaa brede Valplads, hvorpaa man havde kiæmpet i næsten tre samfulde Dage, er saa bedækket med fiendtlige Liig, at man kan anslaae det Tab, som den franske Armee har lid paa alle Sider, til i det mindste 40,000 Mand. De allierede Armeers Tab beløber sig i det hele i Døde og Saarede til 10000 Mand.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
De tre allierede Monarcher vare igaar (den 18de Octbr.), som den for Slagets Udfald afgiørende Dag, paa Høiene mellem Wachau og Probstheyde, Vidner til deres Troppers overordentlige Tapperhed. Den en chef commanderende Feltmarschal, Fyrsten af Schwarzenberg, blev paa Valpladsen selv af Hs. Keiserl. Kongl. Majestæt beæret med Maria Therisigordenens Storkors, af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland med St. Georgordenens første Klasse, og af Hs. Majestæt Kongen af Preussen med den sorte Ørneorden.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Cavalleriegeneral v. Blücher, som i saa høi Grad har bidraget til dette Slags lykkelige Udfald, ved den sieldne Klogskab og Raskhed, hvormed han i Løbet af nærværende Folttog har ledet fine meget besværlige Operationer, har ligeledes af Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt erholdt Maria Theresiaordenens Storkors, og hans Generalqvarteermester, General v. Greisenau, samme Ordens Commandeurcorps. Den en chef commanderende Feltmarschal forbeholder sig at nævne Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt de Herrer Generaler, Stabs= og Over officerer, som især have udmærket sig i disse hæderfulde Dage. Samtlige Armeer ere i Bevægelse forat forfølge Fienderne. - Ligesom Østerig og Rusland den 9de September d. A. sluttede i Topliz en Allianeetractat mellem deres respective Stater (meddeel i Statstidenden No. 93), saaledes sluttede ogsaa Rusland og Preussen, ved deres Befuldmægtigede, Grev Resselrøde paa russisk og Friherre, v. Hardenberg paa peellensk Side, paa samme Tid og Sted en Allian, cetractat af samme væsentlige Jndhold som hiin. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Nyeste Efterretninger
Berlingske Tidende, 1813-12-27
(Af tydske offentlige Tidender).
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Paris, den 20de November. J Smarsmødet den 14de de holdt Senatets Ordfører følgende Tiltil Hs. Majestæt Keiseren og Kongen: "Sire!
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Senatets Tanker have stedse ledsaget Dem under dette Felttog mærkelige Tildragelser. Det har med Gysen skuet de Farer, for hvilke Deres Majestæt har udsat sig. Forgieves have Frankrigs Fien gelse i de Allieredes Frafald, i saa hørte Forrædere, i de overordentlige Begivenheder, i de ulykkelige en Hændelser. Deres Majestæt har overvundet Alt. De har stredet for 2 Freden. Førend Fiendtlighederne atter begyndte, tilbød Deres Majestæt Sammenkaldelsen af en Congres, hvortil alle, endog de i ubetydeligste Magter, skulde indbydes, forat bilægge enhver Uenige de hed, og lægge Grundvold til en for alle Nationer hæderlig Fred. Deres i Fiender, Sire, have modsat sig denne Congresses Sammenkomst. De 2 ere ene Aarsag til Krigen. Deres Majestæt, som bedre end nogen Anden og kiender Deres Undersaatters Tarv og Sindelag, veed at vi ønske Fred. af Men alle Fastlandets Nationer trænge endnu høiligere dertil end vi, og dersom vore Fiender, uagtet halvandet hundrede Millioner Menneskers Ønske og Jnteresse, idet de undslaae sig for at underhandle, 2 ville selv opsætte Betingelserne og foreskrive os et Slags Capitulation, f da skal dette skuffende Haab vorde tilintetgjort. De Franske ville, ved deres Hengivelse og Opofrelser, vise, at ingen Nation nogensinde bedre i har kiendt fine Pligter mod Fædreland, Ære og Sonverain.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Hs. Majestæt behagede allernaadigst at svare: "Senatorer, Det Sindelag, De bevidne mig, er mig behageligt. For et Aar siden var hele Europa med os; i dette Øieblik er hele Europa mod os. Det er fordi Europas Stemning angives enten af Frankrig eller af Engelland. - Uden Nationens Kraft og Virksomhed vilde vi derfor have Alt at frygte. Efterverdenen skal sige, at store og indviklede vare Omstændighederne, men at de dog ikke formaaede at nedbøie et Frankrig og mig.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
- Moniteuren af 17de November indeholder tre meget lange Senatsconsultsforslag. Det første har til Gienstand at overlade 300,000 Mand til Krigsministerens Raadighed, der andet Forlængelsen af de Fuldmagter som de Deputerede af 4de Klasse i det lovgivende Corps have, paa Grund af, at omstændighederne ikke tillade i at vente til de Fratrædendes Pladser kunne vorde besatte. Det tredie handler om, at Keiseren for Fremtiden skal udnævne til Forsædet i det 3 lovgivende Corps, istedetfor, som forhen, at vælge blandt fom af Corpset foreslaaede Candidater. - Disse tre Forslag ere antagne. Desuden meddeler Moniteuren et Decret, hvis første Artikel overgiver til Krigsministerens Raadighed 300000 Conscriberede, tagne af Classerne fra 1806, 7, 8, 9, 10, 11, 12 og 13, 1814 deri indbefattet. Den anden Artikel bestemmer, at 80000 Mand skulle strax indkaldes, forat sættes i Virksomhed; 50000 andre skulle holdes færdige, i Tilfælde af at Fienderne skulde gaae over Rigets Grændser.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Jfølge et andet Senatsconsult skulle 38425,343 Franker 344 Centimer overlades til Krigsministerens Disposition.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Den 22de November. Man forsikker, at det af Hs. Majestæt de Franskes Keiser allerede for flere Uger siden ved Grev v. Meerveldt gjorte Forslag til Oprettelsen af en Congres, ifølge et Svar fra den østerrigske Udenrigsminister Grev v. Metternich skal være bleven i antaget. Som Sæde for Kongressen nævner man Mannheim; som Befuldmægtigede : Grev v. Metternich paa østerrigsk, Grev v. Nesselrode paa russisk, Lord Aberdeen paa engelsk og Hr. v. Hardenberg paa preussisk Side. Som Underhandler paa fransk Side nævner man Hertugen af Vicenza (Caulincourt), som vil begive sig til Mannheim, 4 saasnart den til Stormarschal udnævnte Grev Bertrand, hvilken Post han siden Marschal Duroes Død beklædte, ankommer. De øvrige krigførende Magters Befuldmægtigede angives ikke. Af disse Mænds bekiendte Tænkemaade haaber man et hastigt og lykkeligt Udfald at en Congres, som endelig vil sætte Grændse for den skrækkelige Blodsudgydelse. Jngen Vaabenstilstand skal sluttes, men man vi kiæmpe under Forhandlingerne, hvilket maaskee vil bidrage meget til at Præliminairerne snart vorde underskrevne. Man vil vide at de allierede Magter ville lægge Lünevillerfreden til Grund. Vicenza, den 18de November.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Man har her, hvor Hovedqvarterret befinder sig, sunget et høit, deligt Te Deum, og Staden har to Gange været illumineret; første Gang for de allierede Armeers Seire, anden Gang for de Keiserl. østerrigske Troppers Jndrykken i Vicenza. Fienderne, som synes at concentrere alle deres Kræfter paa een Punkt, og derfor trak alt det stridbare Mandskab ud af de forskiellige Fæstninger, som de indtil videre besatte med Jnvalider, have i de sidste Dage ikke foretaget sig noget at Betydenhed. Alle Efterretninger stemme overeens deri, at Vicekongen ingen Forstærkning kan vente, og at Udfaldet af det nær forestaaende Slag maa afgiøre Jtaliens Skjebne.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Amsterdam, den 3die December. Omtrent midt i November bemærkede man i adskillige Dele af Holland en stor Bevægelse blandt de franske Tropper, uden at man dertil saa nøie kunde angive Aarsagen. De til Kysternes Bevogtning beskikkede Douaniers forlode disse, og fik Ordre at samle sig i Utrecht, hvor de bleve inddeelte i Regimenter. Didhen sendtes ogsaa de regulaire Tropper af Corpset Etranger og den største Deel af Gensdarmeriet. Da man den 16de i Amsterdam blev deres Afreise vaer, og Prinds Erkeskatmesteren (Lebrun, Hertug af Piacenza), Præfecten (Grev Eelle), Generalcommissairen (Moutal) og de øvrige franske Embedsmænd havde begivet sig derfra, ødelagte Jndvaanerne Douaniersvagthusene og adskillige franske Fartøier. Orden og Rolighed blev strax bragt tilbage, saasnart Schutteri (Nationalgaden), under Oberst v. Brienen, bestaaende af de paalideligste Borgere, havde udnævnt en Commission af 24 Medlemmer, som erklærede, at den vilde paatage sig den foreløbige Bestyrelse af Stadens Anliggender. Ligeledes oprettedes, umiddelbart efter Profecten Stassarts Bortreise, en provisorisk Regiering i Haag, hvis Forsæde Hr. v. Høgendorp i paatog sig. Grev Styrum Limburg stillede sig, under Titel af Haags Gonverneur, i Spidsen for den bevæbnede Mag. - Rotterkam, Dordrecht, Delft, Leyden, Harlem, kort de betydeligste Stæder, forandrede deres Regieringer, og oprettede nye af Medlemmer som meest besad Jndvaanernes Tillid. - Overalt forretter Nationalaarden den indre Tieneste. Kun paa faa Steder have de Franske taget den med sig. Antallet af de fiendtlige Tropper, som, forat dække deres Tilbagetog, endnu holde sig paa adskillige Punkter, er ubetydeligt og overstiger neppe 3 til 4000 Mand. Paa Texel commanderes Flaaden, af Admiral Verhuel.
Berlingske Tidende, 1813-12-27
Den 24de November ankom den Keiserl. ruesiske Major v. Marclaganske uventet hertil med 300 Kosakker fra General Benkendes fra Jssels Bredder, efterat han med Forsigtighed havde omgaaet alle de franske Stillinger. Den 30te November, om Netten Kl. 12, bekiendtgjordes Prindsen af Oraniens Ankomst til Haag ved Fakkelskin udenfor Palladset. Den 1ste December, Kl. 8 om Morgenen, landede den Keiserl. russiske General v. Benkendorf med adskillige tusinde Mand her i Havnen, kommende fra Haderwyk over Zundersøen. Strax efter sin Ankomst sendte han Tropper til Munden og Haleweg, forat borttage disse Amsterdam nær liggende faste Pladser. Det lykkedes; 20 Kanoner og over 1000 Fanger faldt i Russernes Hænder. - Faa Timer efter blev Wilhelm den Første ved en Proclamme tion, som oplæstes offentlig, erklæret for Hollands sonveraine Fyrste. - Henimod Kl. 8 om Aftenen ankom den bestemte Efterretning fra Haag, at Prindsen af Oranien, saasnart han erfarede de russiske Troppers Ankomst, havde besluttet at komme til Amsterdam den følgende Dag. Dette skeete om Eftermiddagen Kl. 2. En halv Miil udenfor Staden tog Hr. van der Hoop, Stadens Regierings Præsident, imod Prindsen, og overleverede ham Stadens Nøgler. Af Amsterdams 220000 Jndbyggere vare, foruden de mange tilstædeværende Fremmede, vistnok over 150000 Personer ilede Prindsen imøde. Man vilde spænde Hestene fra; men Prindsen tillod det ikke. Langsomt bevægede Toget sig fremad. - Om Aftenen besøgte Prindsen, Theatret, hvor han modtoges med Jubel; derpaa oplæstes en Opfordring til Folket om at gribe til Vaaben.