Berlingske Tidende, 1790-01-29
Paris, den 11te Januarii. Fra Turin meldes, at Kongen af Sardinien har udgivet et Forbud imod at antage flere Franske Flygtninge i hans Stater, eller sammesteds at indføre Franske Calendere. Næsten i alle disse Almanakker tales der om vor Revolution. - Breve fra Metz af 4de hujus melde, at man sammesteds havde været noget uroelig formedelst de Østerrigske Tropper, som opholde sig der i Naboelauget, og ere bestemte til Luxemborg, da man frygtede for, at dette kunde foranledige Udførselen af KornMen da Marquis Bouille har forstærket Cordonen, der skal forhindre denne Udførsel, med 150 Mand Cavallerie og et Regiment Infanterie, saa er nu denne Frygt igien forsvunden. - Omtrent 1500 Arbeidere, som paa nærværende Tiid rense den store Kanal i Haven til Versailles, begave sig forrige Torsdag tilligemed anden Almue til Commandanten for National-Militien i bemeldte Stad, der til al Lykke ikke var hiemme. Herpaa gik de til Raadhuset og tvang Magistraten til at nedsætte Brødprisen til 2 Sous Pundet, som Dagen forhen var solgt for 3 Sous. Men Marquis de la Fayette sendte om Løverdagen 1000 Mand af Nationalmilitien derhen, som i Forening med den der værende arresterte Hovedmændene for Revolten og stiftede igien Rolighed. - J Løverdags gjorde Maltheser=Ordenen den Erklæring, at den vilde bidrage til den patriotiske Contribution med 1/2 Deel af dens Jndkomster, der beløber sig til 830000 Livres og skal betales til 1ste April. - Borgerskabet. i Rochelle har besluttet, kun fra fremmede Stæder at hente sine Kornvahre. Hr. Necker har i en Skrivelse ladet den vide, at Hs. Majestæt var meget fornøiet med deres patriotiske Jver, og at Høistsamme havde bevilget dem den for Anskaffelsen af Kornvahre fra fremmede Steder udsatte Premie. - Hr. Necker er igien upasselig og man er meget bekymret for denne fortreffelige Mands svage Helbred. - J Hr. von Bezenmalls Sag ere atter 48 Vidner blevne afhørte, men have ligesaa lidet, som de første 64 kunnet sige noget strafværdigt om ham. Man vil endnu af høre flere. Det ved endeel Skrifter opbragte Folk forsamlede sig Fredags Aften i Hobetal og vilde med Magt bringe Hr. v. Bezenmall fra hans Arrest til Lygtepælen; men Folket blev igien adspredet. Samme Aften skulde Hr. Marat, som ved sit Skrift: Almuens Ven havde opbragt Folket, været arresteret; men han havde ræddet sig med Flugten. - J Forgaars blev Hr. von Favras første Gang stillet for Forhør, ved hvilke mange Mennesker vare nærværende. Han kaldte det Bagvaskelser, da man oplæste for ham tvende Vidners Udsagn, for hvilke han skal have aabenbaret den Complot, at ombringe de Herrer Necker, Bailly og de la Fayette, og bortføre Kongen til Peronne. Han forlangte og, at disse Vidner maatte blive arresterte, og benægtede overhovedet alt. Greven af St. Priest har i denne Sag gjort sin Forklaring, og sagt, at Hr. Favras kom den 5te October til ham, og forUngte af ham 1200 Heste, som han vilde have til det Mandskab, der skulde være bestemt til Kongens Vagt. Et Vidne har sagt, at Hr. Favras havde paa det ham gjorde Spørs maal, om ogsaa Lemmer af Nationalforsamlingen vidste noget af hans Complot, svaret, at Abbeden Manry og Greven af Entrages vare vidende derom, og for 1000 Lovisdorer, vilde man og kunne drage Grev Mirabean ind i Spillet. -J Nationalforsamlingens Session den 8de hujus mødte igien Hr. Du Bois som ikke havde været i Engeland, men i Provindsen Champagne, og anbød paa adskillige Communiteters Vegne i denne Provinds en patriotisk Gave af 80000 Livres. Dernæst blev der besluttet, at forelægge Kongen Jnstructionen for de administrative Forsamlinger til Bekræftelse. Den blev tillige aflagt den Rapport, at man i Henseende til Provindsernes Indretning var kommen saavidt, at 60 Departeer menter vare allerede indrettede og kun nogle og 20 manglede endnu. J denne Session mødte ogsaa Parlementslemmerne fra Rennes og Nationalforsamlingens Præsident imodtog dem ved Skrankerne med følgende Tale: "Nationalforsamlingen har befalet alle Retter i Kongeriget, at registere uden Tidspilde eller Modsigelser alle dem tilsendte Love. Og dog have De nægtet at registere Decretet af 3die Nov. Forundret herover, har Nationalforsamlingen kaldet Dem hid, for at vide Aarsagen dertil. Hvorfor sinkes Lovene i deres Udførelse? Hvorfor undlade Magistratspersonerne selv, at give Exempel paa Lydighed, Tal! Forsamlingen, der saavel i den mindste som største Gienstand er billig, vil anhøre Dem; og dersom det lovgivende Corpses Nærværelse erindrer Dem om Ubøieligheden i Deres Grundsætninger, saa forglem ikke, at de staae for Fædrenelandets Fædre, som stedse agte sig lykkelige, naar de kunne undskylde deres Børn, og i sammes urette Forhold ikke finde andet end Vildfarelser, Forstanden eller blotte Feiltagelser." Parlementspræsidenten, de la Houssane, tog derpaa Ordet til det ulydige Parlements Forsvar: "Vi agte os lykkelige, sagde han, at vi dette Øieblik kunne give den retfærdigste blandt Kongerne et stort Beviis paa vor Lydighed, ved at sige Dem de Aarsager, for hvis Skyld vi ikke have registreret Deres Decret af 3die November og alle andre imod vor Provindses Rettigheder, stridende Decreter. Da Anna af Bretagne ægtede Carl den Ottende og siden Ludvig den Tolvte, da de til Nannes i Aaret 1582 forsamlede Stænder af Bretagne samtykkede i deres Hertugdømmes Forening med den Franske Krone, blev Vedligeholdelsen af deres gamle Constitution garanteret ved høitidelige Forbund, der siden hvert Aar ere blevne fornyede og hver Gang indregistrerte af Parlementet i Rennes, hvilket skeede sidste Gang i Martii Maaned 1789. Forvovne Ministre have undertiden fornærmet disse Forbund, men vore Kongers Retfærdighed har altid givet dem igien deres Kraft, og deres Hovedindhold er, at ei allene Paalæg, men endog enhver Forandring i den offentlige Forfatning maae have sin Bevilling fra Landets Stænder." Denne faste Tone har foraarsaget stor Opsigt i Nationalforsamlingen, og mange Debatter imellem begge Parter, saa at man er høistbegierlig efter at faae vide Udfaldet.