JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
om Borger- og Almue-Skolevæsenet i Danmark. En Haandbog af N. P. Asp. XII og 296 S. Prisen er for Subscribenterne 1 Rbd. 56 s., og for andre Kjøbere 1 Rbd. 72 s. heftet. H. Berggreen. Aar 1842 den 9de September blev ved Nørvang Tørrild, Herreders Ret af beskikket Dommer, Justitsraad Borgemester Ræder, afsagt Dom i Sagen, Stiftamtmand, Kammerherre Ridder Hoppe og Etatsraad By- og Herredsfoged Hersleb, contra Kammerraad Dalgas paa Aldebertsminde, og saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte Kammerraad C. Dalgas til Aldebertsmindebør, for sin imod Citanterne Kammerherre og Stiftamtmand Hoppe og Etatsraad By- og Herredsfoged Hersleb, brugte utilbørlige og fornærmelige Skrivemaade til Veile, Amts Fattigkasse bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799 a 20 fastsatte Censur i eet Aar undergiven. Saa bør han ogsaa til det Offentlige betale de ved Sættedommerens Beskikkelse og Reiser foranledigede Omkostninger, fremdeles til det Offentlige det Retsgebyyr og det Skriversalarium, som skulde have været erlagt og den Godtgjørelse for det stemplede Papir, som skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke fra Citanternes Side havde været beneficeret, ligesom han endelig i Salarium til Citanternes befalede Sagfører Procurator Kragballe bør betale 25 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Love. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20. Nørvang Tørvild Herredsskriver=Contoir i Veile den 13de Carøe. September 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
At Redacteuren af Bladet Fædrelandet J. A. Hansen, under 19de og 21de dennes er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til de i bemeldte Blads No 1000, 1001, 1002, 1004 og 1005 for den 15de, 16de, 17de, 19de og 20de dennes indeholdte Artikler, Ere de danske Borgere umyndige Børn, "Til de otte Tu finde Borgere og Vælgere", Skal Folket tie naar Stænderne taler og Øieblikkets Vigtighed, dette kundgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 18.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Det kongelige danske Cancellie, den 22de Septbr. 1842 Dampskibet. Königinn "Caroline. Amalie",
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Capt. Jordt, afgaaer indtil videre fra Gaabense til Kjøbenhavn og Aarhuus hver Tirsdag Formiddag Kl. 10 a 12 – og fra Gaabense til Svendborg, Lohals, Brunsniss og Flensborg hver Løverdag Middag Kl. 11 a 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
De Reisende, som ville benytte ovennævnte Dampskib, anmodes om at være i Gaabense lidt førend de først anførte Klokkeslet, hvor Jndskrivningen skeer hos Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
En bruun Halv=Klædes Dame=Kaabe med noget mat sort Tryk af Blomster, og med høirødt Flonel til Underfoder, er for circa 14 Dage siden bortkommen fra min Bopæl, og udloves en passende Douceur til den, som snarest mulig herom forskaffer mig Oplysning. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Kakkelovne. Fra et af Kjøbenhavns første Jernstøberier, har Undertegnede med sidste Skipper modtaget til Udsalg et stort Udvalg af diverse Kakkelovne, saavel med som uden Koge-Jndretning, fra circa 10 til 30 Rbd. Diverse Størrelser af meest brugelige Jern=Plove, 24 og 6 Steens Tagvinduer m. m. Alt sælges til Fabrikpriis, med Tillæg af Fragt Bestillinger paa andet Støbegods, hvoraf ei haves Oplag, modtages, og bliver det Forlangte besørget paa det Hurtigste. Nykjøbing den 29de Septbr. 1842. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
En duelig Skoemagersvend kan faae Arbeide hos Skoemager J. H. Jensen i Nykjøbing. Nyfanget levende Torsk vil for det meste kunne erholdes hver Dag i Efteraaret, ligesom undertiden levende Ruseaal og andre Fiskearter, hos Havnefoged Ell i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
For en ugift men duelig Gartner med gode Anbefalinger er en Condition at erholde til anstundende første November. Den Søgende behager at henvende sig til Gjæstgiver J. Thomsen i Nykjøbing paa Falster, der afhandler det Fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
En rask Dreng af honette Forældre, som regner og skriver godt, kan til 1ste Novbr. d. A. blive antaget i Handelslære. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i SaxkjøS. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i – J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Damp-Chocolade, indpakket i Æsker og Vignetter, prydet med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til Fabrikpriser 48 s., 64 s. og 1 Rbd. hos P. H. Berg i Nykjøbing og M. Røepstorff i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Auctioner. Fredagen den 7de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction i Landet Enkesæde over sammes Bygninger til Nedbrydelse, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet ville blive bekjendtgjorte. Nakskov den 25de September 1842. Oest, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Da intet antageligt Bud fandt Sted ved 3die Auction over de Kjøbmand og Dannebrogsmand J. Andrea tilhørende og i Stiftstidenden forhen beskrevne Eiendomme her i Byen, saa vil der efter Vedkommendes Begjæring blive afholdt en fjerde Auction over samme paa Byens Raadhuus, førstkommende Tirsdag den 4de Octbr., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 27de Septbr. 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Jfølge Begjæring af Møller Jens Andersen Kuld, bliver den ham tilhørende Stubmølle med Møllehuus, en Smediebygning og Jordlod af Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., over hvilken Eiendom, der efter Forlig og passeret Execution og Udlæg har være afholdt 3de Auctioner den 18de August og 1ste og 16de September d. A., stillet til Bortsalg ved en fjerde Auction, som afholdes paa Birkets Tinghuus her ved Byen, Tirsdagen den 13de October førstkommende, Formiddag Kl. 11. Jfølge Conditionerne, der ere til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen, kan 1100 Rbd. forblive indestaaende i Eiendommen. Ved 3die Auction blev buden 2000 Rbd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 28de September 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter forhen afdøde Gaardfæster Jeppe Clausen og nu ligeledes afdøde Hustrue Ane Margrethe Rasmusdatter af Wolfs have Bye, Gurrebye Sogn under Øllingsøgaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter. - Ligeledes indkaldes med samme Varsel de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Øllingsegaard pr. Nakskov den 24de Septbr. 1842. M. H. Wilhelm. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogholt, Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Lollands Falsters Ve stift. Tivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 121. Løverdagen den 1 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Stænderforsamlingen i Roeskilde. De ankomne Stændertidender gaae kun til Mødet den 17de September, i hvilket den endelige Behandling af Sagen og Frikjørselsvæsenet, efter meget vidtløftige Discussioner, sluttedes. Derpaa blev det efter Præsidentens Forslag vedtaget, at Comiteebetænkningerne i de Sager, der af Mangel paa Tid ikke kunne komme under Forhandling, skulle optages i Stændertidenden. Af Præsidentens Yttringer i denne Anledning optage vi følgende, som kaste et mærkeligt Lys over de Fordringer, som Regjeringen denne Gang har gjort til de Deputeredes Arbeidskraft, og den Adgang, den har aabnet Forsamlingen til at benytte sin Petitionsret og behandle folkelige Sager. Jeg kan - sagde Prof. Clausen - ikke Andet end ansee det ønskeligt for Forsamlingen, at Resultatet af de Mænds Drøftelse, til hvem Undersøgelsen af en Sag er bleven overdraget, offentliggjøres i Stændertidenden, og saaledes kommer til at staae som Mindemærke om Forsamlingens Arbeide. Dobbelt ønskeligt forekommer det mig at være med Hensyn til nærværende Session, da der dennegang indtræder et paafaldende Misforhold mellem Antallet af de kongelige Lovudkast, hvorover Forsamlingen har afgivet Betænkning, og de private Sager, angaaende hvilke der er blevet andraget paa Jndgivelse af Petition. J Sessionen 1835 afgav Forsamlingen Betænkning over 25 kongelige Sager, og i Anledning af 26 private Andragender indgik den med Petition. J 1838 var Antallet af de kongelige Sager 30, af private, angaaende hvilke det kom til Petition, 24. J 1840 var der 29 kongelige Sager, og 18 privare, hvori Petition indgaves. J indeværende Session derimod er Forholdet saaledes, at der over 34 kongelige Sager er afgivet Betænkning, medens kun 5 private Sager have kunnet komme under Forhandling. Og endeel anderledes vilde endnu Forholdet have stillet sig, dersom ikke Forsamlingens Medlemmer havde, navnlig i den seneste Tid, anvendt en Virksomhed, som vistnok maa kaldes overspændt, hvortil den i Fremtiden neppe vil, vel ei engang bør, lade sig finde villig, fordi det ikke kan være Andet, end at Kræfterne saaledes tabe den Friskhed, som ikke tør savnes ved Behandlingen af altid nye forekommende Sager. Jo mindre tilfredsstillende nu, baade for Forsamlingen og for Folket, den Brug er, som denne Gang har kunnet gjøres af den Ret, som med Føie er bleven kaldt den bedste og vigtigste af Forsamlingens Rettigheder, Petitionsretten, desto naturligere er det Ønske, at Comiteebetænkningerne i de Sager, som ikke have kunnet komme under Forhandling, gaae over i Stændertidenden, og saaledes udenfor Forsamlingen kunne blive Gjenstand for den Discussion, som ikke her har kunnet blive den til Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Jfølge Dagen ventede man at Hs. Majestæt Kongen idag (den 1ste October) vilde ankomme til Kjøbenhavn. Man troede at han muligen vilde være tagen til Korsøer, for derfra over Land at reise videre til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
J denne Tid, beretter Aarhuus Av., har man været beskjæftiget med at transportere den Steen, der var udseet til Grundsteen for Kong Frederik den Sjettes Mindestøtte paa Skanderborg, Slotsbanke, til dens Bestemmelsested. Denne uhyre Steenmasse, som i Aarhundreder har ligget i Tinning Skov (under Grevskabet Frysenborg), formenes at holde en Vægt af 90 Skpd.; den har en Længde af 4 1/2 Alen. Flere hundrede Mennesker havde forsamlet sig, for at være Vidne til dens Bortflyttelse. Den laae i en Dal, og blev kunved uhyre Anstrængelser slæbt frem af denne Fordybning og bragt op paa en dertil indrettet Vogn, hvorpaa den blev trukken af 32 Heste og over et halvt Hundrede Mennesker. Da man var ankommen paa Borum Bro, tog Sagen en temmelig farlig Vending, som let kunde have kostet Menneskeliv, idet det ene Vognhjul gik igjennem og Broen knagede og bragede som om den skulde styrte sammen med sin hele enorme Vægt. Dog fik man omsider atter Bugt med Stenen, saa der igjen kunde avanceres videre fremad, indtil man endelig naaede Bestemmelsestedet. Efter Forlydende skal den Mand, som har paataget sig Transporten, have 600 Rbd. derfor. Denne uhyre Steen, der efter Tilhugningen havde et saa overordentligt Omfang, skal iforveien have forsynet Grevskabet Frysenborg med henved 300 større og mindre Steen til Trapper eller deslige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Fra Ringkjøbing skrives den 27de Septbr. Hr. Lundt fra Aalborg er paa sin Tilbagereise fra England imorges reist herigjennem efter at have for privat Regning i England kjøbt Dampbaadene Rose paa 20 og Violet paa 24 Hestes Kraft, af hvilke idetmindste den ene er bestemt til Fart paa Liimfjorden. Begge Baadene afgik den 20de fra Yarmouth ad Aggercanal til Lemvig. Som et lidet Bidrag til at vise, hvor hurtig man nu kan reise, fortjener det maaskee at bemærkes, at Hr. Lundt den 21de om Aftenen forlod Hull, opholdt sig en Dag over i Hamborg og kom hertil imorges Kl. 6. Som vi erfare, er Violet, under Havari indkommen til Lemvig, derimod var Rose endnu igaar ikke arriveret dertil. (Ringk. A. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Det Flensborgske Dampskib har flere Gange havt Uheld i den senere Tid. Saaledes stødte det for 3 Uger siden paa ved Kallehauge, hvor det blev siddende fast hele Natten over, og nu har det atter havt samme Skjebne, idet det i Tirsdags Aftes Kl. 8. stødte paa Grund udfor Dragø, hvorfra det først kom løs Onsdag Morgen Kl. 5, saa at Passagererne, der havde ventet at overnatte i Kjøbenhavn, istedet herfor maatte slaae sig til Taals ombord. Disse gjentagne Uheld synes at være mere end blotte Uheld, og det var derfor ønskeligt, at Publicum kunde oplyses om Aarsagen hertil, om denne muligen skulde ligge i, at der burde tages Lods paa enkelte Steder eller om der ellers kan tillægges Capitainen nogen Mangel paa Forsigtighed. Skulde Aarsagen saaledes ligge i nogen Mangel, der kan afhjælpes fra Rederiets Side, da maae vi naturligviis ansee dette opfordret hertil, ikke alene for egen Fordeels Skyld, men ogsaa af Hensyn til Publicum, da mangen Familie, der venter Slægtninge eller Venner og Aftenen, maa ved disses Udeblivelse tilbringe en urolig og ængstelig Nat. (Dagen.) Om de sidste Artikler, overskrevne: Øieblikkets Vigtighed, hvorfor Fædrelandet er lagt under Beslag, hedder det i forrige Onsdagsnummer: J disse Artikler have vi søgt at vise, at Folket har standset det ved Christian den Ottendes Thronbestigelse begyndte politiske Liv, at den roeskildske Stænderforsamling har sveget Folkets Haab, at der fra den skulde udgaae et Kraftens Aandepust over Landet, at Folket derfor er overladt til sig selv, at Folket derfor, hvis ei det politiske Liv skal uddøe, hvis man ei vil indskrænke sig til at imødesee en ydre Omstændighed, der kan gjøre dets Gjenoplivelse mulig, maa rive sig ud af den Uvirksomheds og Ligegyldighedstilstand, hvori det nu befinder sig Endvidere have vi gjort opmærksom paa, at det vilde være høist betænkeligt at afvende en ydre Omstændighed til Gjenoplivelse af det politiske Liv, fordi denne udvortes Omstændighed ikke med Sikkerhed kan ventes at ville blive saa glædelig som vor nuværende Konges Thronbestigelse, og det navnlig af den Grund, at Danmarks Fremtid ligger mørk og truende, og at der i de forskjellige Anskuelser om Arvefølgen i Hertugdømmerne ligger gjærende Elementer, der let kunne indeholde Spiren til Borgerkrige og til Rigets Opløsning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Om Overhofmarschallens ulykkelige Fald ned af Christiansborg Slotstrappe beretter Aarh. Av." Følgende: "Den 70aarige Mand blev svimmel paa Trappen og styrtede forlænds ned med Ansigtet imod Kanten af de nederste Trin. Han var skrækkelig forslaaet, et Hul ind i Hjerneskallen, Næsen brækket og Munden aldeles indslagen. Det var første Gang at den svagelige Mand havde fungeret som Overhofmarschal paa Christiansborg Slot, og da han som lemlæstet bragtes op i Slottet, var det første Gang han benyttede de dersteds for hans Charge indrettede Værelser." (J Mandags blev hans Liig bisat i Holmens Kirke.) Dagen maa høre ilde fra alle Kanter for dens falske Beretning og Jldebranden i Kallundborg, der havde forvoldet en stor Angst og Uro hos Mange, indtil man erfoer Usandfærdigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
(Jfølge Corsaren havde man endog seet denne Jkke-Brand i Odense.) Det hedder almindeligt, at Mystificanten, der ved sin løgnagtige Beretning til Dagens Redacteur saa letsindig satte Folk i Skræk, skal være en i Kallundborg boende Mand, hvis 2de Haandskrift er bleven kjendt, og som tilforn skal have havt en lignende Historie. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Om den roeskildske Stænderforsamlings Virksomhed fældes forskjellige Domme. Det er ikke Oppositionsbladene alene der finde sig utilfredse med Forsamlingens Holdning: mange opmærksomme Læsere af Stænder-Tidenden have følt sig uhyggelig stemte ved at støde paa idelige smaae personlige Kjævlerier, Spydigheder, Næser og Jrettesættelser. Slige Scener forefaldt temmelig hyppigt og gave Anledning til at tænke. Schouws Person er borte, hans Aand ligeledes. J det Hele taget vil neppe Nogen af de Deputerede ved Hjemkomsten modtage nogen Guldpokal eller politisk Borgerkrone. (Hemp. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Sidste Onsdag fandt en sjelden Høitidelighed Sted i Frue Kirke i Kbhvn. En ung Pige, Jacobine Cathrine Selig, forhen af den mosaiske Tro, blev ved Daab og derpaa følgende Confirmation optaget i den christelige Kirke. Der var i denne Anledning fuld Gudstjeneste. Hr. Pastor Hass holdt Prædiken og udførte hele den hellige Handling. (Dansk Uger.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
J Tirsdags paakiendte Hof= og Stadsretten en mod Corsarens forhenværende Redacteur Cand. Mortensen efter Cancelliets Ordre anlagt Pressesag. J denne, hvorunder den Tiltalte actioneredes for forskjellige i Corsarens N. 64 for 21de Jan. d. A. indrykkede Artikler samt for 2de Skizer, hvoraf den ene med Overskrift Jagtglæder, afsagdes Frifindelsesdom, dog saaledes, at samtlige af Actionen flydende Omkostninger paalagdes den Tiltalte. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Under Tittel af Kjøbenhavns Morskabsblad agter Hr. E. Meyer at udgive et Ugeblad, hvis Priis er ansat til 2 s. pr. Numer, eller 1 Mk. 10 s. Qvartalet. Det udkomne Prøvenummer indeholder Begyndelsen af en Novelle Guerillachefen, samt en Feuilleton og en Charivari-Artikel, som især gaaer ud paa at angribe Corsaren. (Da.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Den bekjendte Skolelærer i Wendsløv, Rasmus Sørensen, forhen en Tilhænger af den Grundtvig-Lindbergske Skole, med hvilken han dog nok i den senere Tid er raget uklar, har udstedt en Opfordring til at oprette Læseforeninger eller indbyrdes Underviisningsskoler for Voxne i Sognene, omtrent saaledes: To eller tre af Districtets Mænd aftale med Skolelæreren om at bekoste ham Lysning og Brænde til Skolestuen tvende eller trende Aftener ugentlig hele Vinteren samt bekoste et tilstrækkeligt Antal Exemplarer af Blade, Tidsskrifter og andre almeennyttige Bøger, Skolelæreren eller en Anden forelæser, udvikler, forklarer, og indleder oplysende Samtaler. Bladene og Skrifterne bør de andre Aftener sendes paa Omgang til alle de Huse, der deeltage i Foreningen. Een Aften om Ugen anvendes til Skrive- og Tegne-Øvelser, samt Kaart Underviisning. Stiilopgaver og Udregninger udarbeides ogsaa hjemme, og medbringes til Rettelse i Aftenskolen. Udgifterne til Skolen tilveiebringes ved Sammenskud af alle Deeltagende. Skolelæreren maa den første Vinter arbeide gratis, siden mener Sørensen, at Godtgjørelsen vil komme af sig selv. Han tilbyder selv at ville reise omkring forat indlede disse Skoler, naar man ved Sammenskud vil sætte ham istand dertil, hvortil han anseer 400 Rbd. tilstrækkelig. - Sørensen er en dygtig Mand, med store Gaver til at tydeliggjøre sig for den menige Mand. Men hvor mange Skolelærere have disse Gaver, Hvormange have Evne og Lys til at opoffre en halv Vinter og maaskee meere uden mindste Godtgjørelse? Jdeen er imidlertid smuk, og vi ønske den al mulig Opmuntring og Understøt(O. Th. Av.) telse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Nykjøbing den 1ste October. Vi have hidtil ikke omtalt det Fyrværkeri, som afbrændtes herden 20de f. M., fordi det i Almindelighed ikke har været tilfredsstillende og vi dog nødig vilde yttre os ufordeelagtigt om en Forlystelse, der, gjentaget en anden Gang, udentvivl vil oprette, hvad man denne Gang savnede. Da vi imidlertid ere opfordrede til at yttre os og Fyrværkeriet, skulle vi ikke tilbageholde vor Beklagelse over den ringe Glæde, Dhrr. Entrepreneurer havde af deres Bestræbelse for at forskaffe Publicum en Fornøielse, idet en ikke ubetydelig Deel af de afbrændte Sager mere eller mindre mislykkedes. Hvorvidt Aarsagen hertil maa søges hos den for sin udmærkede Duelighed ellers saa almindelig anerkjendte Forfærdiger, kunne vi naturligviis ikke afgjøre, men maae henstille til ham selv dette Spørgsmaals Besvarelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Ledige Embeder. Det residerende Capellani ved Horsens Kjøbstads Kirke og Præsteembedet ved Hospitalet sammesteds; gl. Angivelse 421 Rbd. 3 Mk. 15 s. (Opslaaet vacant
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
den 15de Septbr.) - Det residerende Capellani i Nykjøbing Kjøbstad og for Annexerne Lodderup og Els paa Morsø; gl. Angivelse 170 Rbd. Capellanen er pligtig at give 24 a 20 Timer ugentlig Skoleunderviisning, dog er Løverdag Eftermiddag undtaget; og nyder han derfor aarlig af Communen 240 Rbd. Sølv, som betales med hvert Qvartal. (Opslaaet vacant den 16de Septbr.) - Lundforlund og Gjerløv Sognekald i Sjælland; gl. Angivelse 230 Rbd. (Opslaaet vacant den 22de Septbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-01
Udenlandske Efterretninger. J Frankrig ere atter ugunstige Efterretninger indtrufne fra Algier; Budskabet og Abdel-Ka ders Tilintetgjørelse og samtlige Stammers Underkastelse har ligesom tidligere viist sig at være overilet. Vel havde i Sommerens Løb omtrent 20 Stammer underkastet sig de Franske, men deres Hensigt dermed synes kun at have været at vinde Tid og Ro til at fuldende Høsten. Saasnart dette var skeet, reiste de sig atter samtidig i Øst og Vest og Keiseren af Marokko har saa slet holdt sine Løfter om Neutralitet, at han har ladet Abdel Kader forsyne sig baade med Mandskab og Krigsfornødenheder i det marokkanske Gebeet. General Lamorciere har vel tilføiet Emiren et lidet Tab, men strax efter tilførte Kalifalen af Milianah ham en Forstærkning af 1000 Ryttere og flere arabiske Stammer i denne Egn løsreve sig fra Forbundet med de Franske. Disse tvivlede vel ikke om, at det jo vilde lykkes dem at drive ham tilbage og atter at underkaste sig de frafaldne Stammer, men herved vil dog igjen indtræde en betydelig Standsning i Planerne til Algiers Opkomst, og det synes endnu i lang Tid nødvendigt med overordentlige Bekostninger at vedligeholde en Hær paa 70 til 80,000 Mand i denne Coloni. Ogsaa den store engelske Handelstad Liverpool er den 23de og 24de September bleven hjemsøgt af en frygtelig Jldebrand, hvorved mange store Varelagere og Bygninger ere lagt i Aske og 15 Mennesker have tilsat Livet. I Anledning af Urolighederne i Serbien og Fyrst Michaels Flugt ere Deputerede fra alle Fyrstendommets Districter komne sammen i Belgrad og have strax i deres første Møde erklæret Fyrsten for afsat og i hans Sted udvalgt Alexander Petrovitsch, en Søn af den berømte Czerny Georg, som spillede en saa glimrende Rolle i Ser biens Frihedskrig imod Tyrkerne. Denne Beslutning, for hvilken 15 af de 17 Deputerede stemte, skal nu bekræftes af en stor Folkeforsamling. Den tyrkiske Regjering, som har det egentlige Overherredømme over Serbien, synes at billige denne Omvæltning, men den russiske og den østerrigske Consul, hvis Regjeringer have Beskyttelsesret, have foreløbig protesteret derimod.