JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Kongen skal ved sin Afreise have sagt til sin Familie, Bliv rolig her, men hold Eder færdige til paa først Vink fra mig at kunne reise." Dronningen ligger næsten hele Dagen paa Knæe i Escuriats Kapel, og beder om et lykkeligt Udfald af hendes Gemals Reise. Der gaaer mange Rygter herom, blandt andre, at han ikke var kommet til Tarragona, da Oprørerne vare der førend han, men at han maatte gaae over Søen til Barcellona, hvorfra han vil bekjendtgjøre sine Beslutninger. Et nyere Sagn, at Kongen skulde have vendt tilbage med uforrettet Sag, modsiges i de franske Aviser. Den franske Besætning i Barcellona skal forstærkes med 2000 Mand, som allerede ere paa Marschen. Observationssarmeen var i 3 Kolonner marscheret forbi Madrids Porte, og i Jilmarscher taget Veien, af Arragonien. Men da General Sarsfjeld havde med Fortroppen naaet Guadalaxara, mødte ham den befaling: at gjøre Holdt, hvortil Grunden er ubekjendt. Af de 8 Batailloner som Kongen havde sendt til Ur gels Forsvar, var Halvdelen gaaet over til Rebellerne, som nu ogsaa havde indtaget Puycerda. Castiliens Raad har indberettet til Fiskalen i Madrid, at det ikke er ansvarligt for Følgerne af Kongens Reise, der er skeet uden sammes Vidende og Villie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Blandinger. Grækerhøvdingen Nikitas, med Tilnavn: Tyrkeslugeren, slutter sin sidste Jndberetning med de Ord: "For Guds Skyld, send os Kartætsker og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Prinds Miguel vil forlade Wien midt i October. Men forinden vil han lade sig lykønske som Prindsregent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Som Beviis for, at man i Engelland venter Krig, anføres: at Salpeter begynder at stige i London. Ogsaa Østerrig anlægger nu Militairkolonier ligesom de russiske. De blive paa Grændsen af Slave nien, og bestaae for det meste af bohmiske Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
J Mexiko anrettede et Jordskjælv den 12te og 13de Juli frygtelige Ødelæggelser. Det Kæmpe Ølbryggerie som Rotschild og fl. Pengemænd ville anlægge i Paris, skal for en billig Priis forsyne hele Staden med bedre Øl end før. Parisernes Øl brygges sædvanligst af Hvedemalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
En ung Kone er kommen fra Jishavets Bredder til Bordeaux, hvor hun, klædt i Sælhundeskind, gjør megen Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
J Amsterdam havdes fra 3die til 8de Septhr, 219 Døde til 120 Fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Den østerrigske Regjering har forbudt den bekjendte Johannes Wit 3 Fragmenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Den katholske Professor ved Gymnastet i Landshutt, Fischer, er gaaet over til den protestantiske Kirke. I Dessau er Hofbibliothekar W. Müller, hæderlig bekjendt af sine poetiske Arbeider og Oversættes, af nyegræske Folkesange, død i en Alder af 33 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
J Wien er den som dramatisk Digter og Konstner bekjendte Hofskuespiller Ziegler ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Den 12te Oct. var den store Gevinst endnu ikke udkommet i det hamborgske Lotterie, hvisaarsag Lodderne vare stegne fra 140 til 1100 Mk. B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Som en Mærkelighed anføres i Stockholms Aviser, at ved Mad. Catalanis's Concerts anden (Afdeling fik enhver velklædt Person fri Adgang uden Billet. Uagtet Politiet havde truffet de hensigtsmæssigste Foranstaltninger, blev dog en Person overkjørt i Trængselen og fremdraget som død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
J Christiania solgtes Rug i Slutningen af f. M. paa Torvet for 13 til 16 Mk. Tønden, og Potatos (Kartofler) 96 til 60 Sk. pr. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Den nye Stad som anlægges i Norge ved Nordspidsen af Jndsøen Mjosen, tegner til at faae ønskelig Fremgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Det svenske Dampskib var gaaet fra Stockholm om Torsdag Eftermiddag og kom til Kjøbenhavn om Mandagen ved samme Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Fædrelandet. Kbhvn, den 16de Octbr. Paa Christianssæde, døde i Torsdags Geheime-Statsminister Christian Ditlew Frederik Greve af Reventlow, til Grevskaberne Christianssæde og Reventlow Sandberg, Ridder af Elephanten, Storkors og Dannebrogsmand, i sit 80de Aar. Han var født den 11te Marts 1748. Hans Fader var Geheimeconferentsraad og Ridder af Elephanten Christian Ditlew Greve af Reventlow til Christianssæde, Friherre til Brahetrolleborg. J 1775 arvede den nys afdøde Greve Christianssæde, hvor han snart gjorde adskillige gavnlige, i Minerva beskrevne, Jndretninger. Kammerherre var han siden 29 Januar 1773. Fra Deputeret i Toldkammercollegiet gik han som saadan ind i Rentekammeret, hvi Præsident han var, indtil han i 1813 nedlagde denne Post. Det var ham, der, som Chef for Rentekammeret, i 1786, da han for Kronprindsen, vor nuværende Konge, foredrog nogle Bønders grundede Klager, gjorde Thronarvingen opmærksom paa det Ønskelige af en indgribende Forandring i Bondens Kaar og derved anledigede hine Dages herlige Foranstaltninger, hvortil han selv virksom bidrog. Hans Skrifter anføres i Nyerups Literaturlexicon. Han efterladen sig 5 Sønner og 3 Døttre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
J Løverdags døde her Assessor i Høiesteret, W. P. Zeuthen, i en Alder af næsten 42 Aar. Saaledes ere i faa Uger fire anseelige Godseiere bortdøde: Arboe, Stampe, Reventlow og Zeuthen. Ved sin første Fremtrædelse paa Skuepladser, efter sin Hjemkomst, i Erik den Syvende, hilstes Hr. Nielsen iaftes med høitlydende bifaldsyttringer, hvilke atter udbrøde, da han, i fjerde Act, kort efter en glimrende Udgang, igjen kom ind paa Scenen. Ogsaa Flyveposten omtaler med megen Roes Jfr. Langes Gurli. Den siger, at hun fortjente det udmærkede bifald, hun vandt, og at hun i den Hele giver de bedste Forhaabninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
J Fredags hidkom Caledonia sidste Gang for i Aar fra Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
De fra Wien ankomne K. K. Hoftheater=Dandsere, Hr. Kobler med to Søstre, lode sig i Torsdags aftes see paa det kongl. Theater i et Slags Ballet, som kaldtes: Den lykkelige Vilde, eller Kjerligheds Triumph. Ved de meest frappante og her hidtil usecte Spring og Peronetter vandt Hr. Kobler et stormende Bifald. Af hans Søstre udmærkede den Ene sig ved sine Attituder, men deres Dands syntes ikke at vinde Publikums bifald. Ved Ballettens Slutning yttre, des deelte Meninger: Applaus og Hyssen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Capt. Stockfleth vil udgive et Flyveblad som skal hedde Grækervennen. Naar det grændseløs ulyksalige Hellas - saaledes slutter Avisanmeldelsen, har afrystet sine blodige Jammerslænker, vil Græker vennen ende sine ringe Bestræbelser med en inderlig Take sigelse til Danmark Ædle som i øm, vemodig Medføn lelse have omslynget Dans og Hellas Hjerter med Broderkjærlighedens stærke uforgjængelige Baand." I Dagen spørges, om de saakaldte røde Hunde, som for Tiden grassere epidemisk og bortrive endeel Børn i Kjøbenhavn, er den ægte Skarlagensfeber eller Purpurfrisel, og hvor man kan faae det hahnemannske Værnemiddel, nøiagtigen tilberedt efter Homsopathiens Regler, ved hvilket Sygdommen, ifølge mange Aars Erfaring, ligesaa let forebygges som hæves og uden mindste Frygt for Efterveer kan holde ethvert deraf angrebet Jndivid ilive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Ved den 1284 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 75. 70. 18. 72. 80.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Kours den 16de Octbr.: 218. Spec. solgtes til 13 Mk. 1 1/2 s. Norske Sedler 157 a 157 1/2 pr. 100. Dødsfald. Frue Pastorinde Michelsen fød Holm, Exam. jur. Johannsen, S. Hofgaard, Destillateur Hansen, H. Mylius, I. C. Dibbelt, Høiesteretsassessor Zeuthen, Alle i Khvn. Mad. Rygaard paa Frederikskilde; Fru Kammerherreinde v. Thienen i Preetz; Kammerassessor og Toldkasserer Lorenzen paa Ladegaardsmøllen ved Roskilde; Frue Holzapsel i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang : Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hr. Provst Lindhardt; til Aftensang : Hr. Pastor Jahnsen. I Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Bekjendtgjørelser. J Henhold til Plac. 29de Octbr. 1824 indskjærpes herved enhver af denne Byes Jndvaanere og Beboere paa sammes Grund, som holde løse Hunde, at de, i Løbet af indeværende Maaned, erlægge Fornyelsesgebyhret for de dem herfra meddeelte Tegn, forsaavidt saadanne ere løste, eller i andet Fald løse de befalede Tegn, da Overtrædelse deraf vil vorde anseet med Mulct, overeensstemmende med fornævnte Placat. Aarhuus Politiekammer, den 18de Octbr. 1827. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Efter Vedkommendes Reqvisition grundet paa Forlig, foretages en eeneste Auction Mandagen den 22de October Formiddag Kl. 11, over det Søemand Lars Knudsen tilhørende og iboende Sted i Ridderstrædet, der bestaar af 3 Fag 1 Etage Huus med Haveplads og fælleds Brønd. Hvilket herved til Liebhaveres, og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Octbr. 1827. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Tirsdagen den 23de dennes om Formiddagen Kl. 11 afholdt Auction over det Jonas Wennemoses Enke tilhørende Sted No. 13 paa Vestergade her i Byen. Auctionen i afholdes i Stedet og attraaes bortsolgt naar nogenlunde antagelig Bud skeer. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Politieassistent Procurator Nielsens Contoir. Aarhuus, den 13de October 1827. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Tirsdagen den 23de d. M. om Formiddagen Kl. 11, foretages offentlig Auction paa Hovedgaarden Wilhelmsborg over circa 800 Lpd. Blye som er nedtaget af Malling Kirketag. Wilhelmsborg Birkecontoir, den 15de Octb. 1827. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Torsdagen den 25de d. M. om Formiddagen Kl. 9. bliver ved offentlig Auction i Nørre-Snede Præstegaard, bortsolgt endeel Ind= og Udboe, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder, Heste, Køer, Vogne, Plove, og andre Avlsredskaber, m. m.; afdøde Sognepræst for Nørre-Snede og Elstrup Menigheder, Søren Jacobsen Grundtvigs og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, H. C. Wittusen. den 8de Octbr. 1827.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Fredagen den 26de dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Amtsprovstinde Brøndsted, ved offentlig Auction, som afholdes i hendes iboende Gaard No. 34 paa Søndergaden her i Byen, bortsælge endeel Huusgeraad og Avlsredskaber, samt en betydelig Samling af Bøger, især mange vigtige theologiske Værker; hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 17de October 1827. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Løverdagen den 20de, dito den 27de, og Tirsdagen den 30te Octbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, bliver efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, foretaget Auctioner over den Ole Jørgen Jensen til hørende Gaard paa Endeelave, hvis tilliggende Jorder, ere matriculerede for 3 Tdr. Ager og Engs Hartkorn. 1ste og 2den Auction holdes paa disse Herreders Contoir og 3die i den Gaard som attraaes solgt. Naar Auction over Gaarden er sluttet, sælges, fornævnte 30te Octbr., sammes Besætning, Jnventarium, Jnd og Udboe. Conditionerne blive bekjendtgjorte ved Auctionerne. Hads & Ning Herreders Contoir, d. 8de Oct. 1827. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring bliver foretaget Auctioner: Løverdagen den 20de, dito den 27de, og Tirsdagen den 30te Octbr. førstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, over den Jens Ahrendahl paa Endelave tilhørende Gaards Bygninger, efter saadanne Conditioner som bekjendtgjøres ved Auctionerne. De 2de første Auctioner holdes paa disse Herreders Contoir og den 3die i ovennævnte Gaard paa Endelave. Hads & Ning Herreders Contoir, d. 8de Oct. 1827. Lanng. I Kraft af Kongl. allernaadigst Bevilling af 30te f. M., der er læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter Grevinde Caroline Tugendreich Adelheid Kragh. Juell Wind Frys, til Wedelslund, og Dennes forhen afdøde Mand, Kammerjunker Grev Erhard Kragh Juell Wind Frys, ligeledes til Wedelslund, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, d. 16 Oct. 1827. Seidelin. Bobinet i Strimler til 6, 12 og 18 sk. Alen, dito 15 1/2 Qvt., 3 3/4, 3, 3/4 brede til 8, 9, 10 og 12 Mk. Alen, Schierting 1 Mk. Alen, bredere 24 s. Alen, superfiin 2 Mk. Alen, Bombasin og Merinos, alle Couleurer og Boniteter, saasom: Bombasin fra 24 s. til 2 Mk. 8 s. pr. Alen, Merinos fra 28 s. til 2 Mk. 12 s. pr. Alen, Bomulds Strikkegarn til 7 Mk. pr. Pund. Klæde fra 8 til 15 Mk. pr. Alen, m. m. m., Jsaac Davidson, faaes hos paa Vestergade No. 77. Kold og varm Aftenspiisning beværtes i og ude af J. Kirkerup. Huset hos Talg til Støbning modtages af J. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-19
En Lysekrone af middelmaadig Størrelse ønskes tilkjøbs eller tilleie. Adressekontoiret anviser. Skomagermester C. Rasmussen boer paa Fiskergaden hos Madame Schaarup anbefaler sig til Enhver der vil forunde mig deres Arbeide. Sviin paa Olden, modtages i Dyrehaven ved Skanderborg. Kindler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Aar 1827. No. 148. Løverdagen. den 20de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Ans. iftslidende. er ne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Fædrelandet. Den Indretning, som længe har fundet Sted paa adskillige Pladser i Europa, saasom f. Ex. Holland, at Koffardiskibe, foruden Nationalflaget, tillige ere forsynede med et Localflag, særegent for hver Stad eller District, og forsynet med Nummer, fortjener megen Opmærksomhed, saasom man ved Registere over alle de med nummereerte Flag forsynede Skibes og Skipperes Navn, kan i betydelig Afstand i Søen kjende Skibe, som man endog aldrig før har seet. Naar nu Skippere, som have mødt et saadant Skib, strax efter Ankomsten i Havn, anmelde saadant, da kunne Assurandeurer, Skiberhedere og Last Eiere deraf ved mange Leiligheder, høste betydelig Fordeel. Denne Indretning er nu og optagen i Kjøbenhavn, saaledes at Kjendingsflaget for Hovedstaden er hvidt med et stort latinsk A. og derunder Nummeret sort malet. De andre danske Stæder, ere, ligesom og de holsteenske, opfordrede til ogsaa at indføre samme Indretning, og de faae da hver sit Kjendingsbogstav efter Toldkammer og Commerce=Collegiets, Bestemmelse. Ogsaa Aalborg har strax grebet Leiligheden til at forsyne nogle af sine Skibe med Kjendingsslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Hamburgische Neue Zeitung fortæller fra Stockholm :at et svensk Koffardiskib kom nylig seilende forbi et russisk Krigskib, der laae paa Helsingøers Rhed, og holdt, som det syntes Chefen, for nær samme; han raabte derfor til den svenske Capitain, at han skulde styre rigtig. Denne svarte: At det forstod han nok, han behøvede, ikke at lære det af Andre. Russeren opbragt, sendte da en Slup ombord, og lod den svenske Styrmand arrestere. Koffardiecapitainen henvendte sig da til den svenske Consul i Helsingøer, Denne meldte Sagen til den danske Kommandant, som strax sendte et Vagtskib med Adressen. Consulen ud til det russiske Krigskib, for at bevirke Styrmandens øieblikkelige Løsladelse, hvilket ogsaa skee agte, da den russiske Capitain laante Øret til de fremtiførte Grunde. Den russiske og svenske Regjering have imidlertid befalet, at Sagen skal undersøges, og Den der har handlet uret, skal straffes efter sit Lands Lov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Helsingøers nye Havneanlæg er af betydeligt Omfang. Den sydøstlige Side af det gamle Bassin er bleven forlænget ved en Steenjetee af omtrent 300 Alen 1 imod Kronborg. Fra dettes Glacie udspringer der igjen en Jette af 160 Alen imod den anførte, hvorved der i bliver et Bassin af 370 Alens Længde og 140 Alen bred, med en 45 Alen bredt Jndløb. Jmod den nordre Ende af Bolværket, foran Øresunds Toldkammer, bygges en Broe med Trapper af Kampesteen, som gaaer 26 Alen ud i Havnen, ved hvilken i Fremtiden alle Skippere skulle landsættes. Umiddelbar ved denne Broe vil blive opført et Qvarantainecontoir, hvor Skipperne først skulle examineres førend de afgive deres Papirer paa Toldkammeret. Foruden dette skal der ved Kronborgs Glacie indrettes en Kjølhalingsplads. Til disse vigtige Jndretninger har Regjeringen bevilget 70,000 Rbd. r. Sølv. Den største Deel af Havnen i vil blive 16 Fod dyb, saa at de største Handelskibe, kunne gaae derind. En fransk Brig, General Pardo, paa 130 Læster, som forleden kom paa Grund ved Læsøe, blev læk i Søen, og kom lykkelig ind i Helsingøers nye Havn og blev istandsat. J forrige Uge lossede der i Havnen et engelsk Kulskib som stak 11 Fod, dybt, hvilket det ikke kunde have gjort, hvis det nyeHavneanlæg ikke havde været.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Hs. Majestæt har allernaadigst konfirmeret den holsteenske Overcriminairets Dom, hvorved Anna Cathrine Engel Dankers, som overbeviist om et Attentat paa først at fordrive sin Datters Foster og siden sandsynligviis at have qvalt det nyfødte Barn ved at holde det for Næsen og Munden, er dømt til Tugthuusarbeide for Livstid. Hun er 64 Aar gammel, og var bekjendt som en flittig og ordentlig Huusmoder, men søgte at forhindre Datterens Ægteskab med en Tjenestekarl, som havde besvangret hende, fordi de vare velhavende Folk og han en fattig Karl, som hun desuden ikke kunde lide formedelst hans studse og prantne Væsen. Datteren, som ikke abnede Moderens Hensigt, blev dømt til eet Aars Tugthuusstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Under Aalbeks Godses Forstrand, Stege Tolddistrict, er den 2den ds. indstrandet et tremastet Skib, uden Mandskab. Uagtet intet Skibsdocument er forefundet, kan det dog af forefundne private Breve skjønnes, at det er svensk Eiendom. Efterat en Deel af Ladningen, Trælast, er udlosset, er Skibet bragt af Grund og afseilet til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Den danske Brig Petit Antoine, fra New York bestemt til St. Thomas, forliste den 3die Septbr. ved Udsellingen fra New=York.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Skagen. Atter har Ulykken været efter en Stettiner. Den 10de d. om Morgenen er her ilandkommet med egen Baad C. F. Wedell og 4 Skibsfolk, berettende, at have samme Nat forliist deres Slup Jsis, der formedelst svær Læk er sunken i Søen omtrent en Miil nord fra Skagen. Den var clareret ud fra Hjemstedet Stettin med Stykgods til Hamborg. - Om Lækken er foranlediget udvendigfra, nemlig ved Paaseiling paa Vrag, findes ikke ommeldt, men unægtelige er det, at en Dispache aldrig er lettere at forfatte, end naar baade Last og Skib med Top og Tavl gaaer alt tilhobe ned paa gammel Eriks Kistebund. Da behøves ingen Revision af Commissionair Regninger, ingen Bilage, kort ingensomhelst Vidtløftigheder. Aalborg. Natten imellem 19de og 20de f. M. afbrændte Ladebygningen af Gaarden Kikkenborg, uden at Aarsagen til Jldens Opkomst har været at opdage Natten imellem 9de og 10de dennes blev to Gaarde i Jetsmark paa en og samme Tid antændte; ingen af dem vare assurerede, og det er sandsynligt at Jlden var paasat. Natten imellem 11te og 12te saae nogle Reisende en stor Jld i Birsted, de tilte hen og fandt en udenfor en Lade staaende Korn- og Høestak i fuld Brand og J. den ifærd med at antænde Ladens Tagskjæg, medens Gaardens Folk laae i dyb Søvn. Lade og Stak blev et Rov for Luerne, hvorimod det lykkedes at redde Øster huset. Den Brandlidte mistede foruden sin hele betydelige Kornavl over 100 Læs Høe. Ogsaa denne Jld synes at være paasat, hvilket er saa meget mere sandsynligt, som Høe og Kornhøsten i Aar var saa særdeles heldig, og Alt kom godt i Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Viborg. Den 6te Octbr. qvaltes to Karle i en underhulet Mergelgrav paa Granballegaards Mark. Den styrtede sammen med saadan Magt, at næsten hvert Lem sønderknustes paa dem. Den 10de hængte en Smed fra Lemming sig i et Kirsebærtræe i en Mands Have i Jller, hvor han overnattede paa en Retour fra Viborg, men da de andre Folk i Huset sov, stod han op, gik udi Mandens Port, skjar et Stykke af en Tømmestreng og hængte sig. Aarsagen vides ikke, da han stod sig godt, havde ingen Børn, og var gift med en meget skikkelig Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Ribe. Et Bondefruentimmer heraf Egnen, der tjente hos en Familie her i Byen, røbede en saadan Lyst til Videnskabelighed og boglig Kundskab, at hun, da hun forlod sin Tjeneste, medtog, iblandt flere Ting, som hun fandt kunde være hende til Nytte og Fornøielse ude paa Landet, en Deel Bøger, hvoriblandt ikke allene Smagsskrifter og saadanne som henhøre til Naturhistorien, der egentligen bør dyrkes paa Landet, men endog en fransk ABo, af hvilke Bøger hun allerede, da hendes Havelyst opdagedes, havde begyndt at udlaane i sin Landsbye, formodentligen for at bidrage Sit til at udbrede Vidskab og god Smag. Da man spurgte hende, hvorfor hun havde medtaget den franske ABo, som hun dog formodentligen ikke forstod noget af, svarte hun, at hun syntes den var overmaade moersom at læse i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
J sidste Aalborgavis læses følgende Avertissement: At En som kalder sig Secretair paa Bjørnsholm, hans egentlige Navn er Karøe, har forfulgt mig paa Klosters og Løgstøers Markeder sidst forgangne. Denne nedrige Person har tilbudt mig alt hvad der stod i hans Magt, paa sidstnævnte Marked, naar jeg opfyldte hans løsagtige Begjæring; da dette blev ham nægtet, har denne løgnagtige Person udbasunet at han har faaet sin tyriske Lyst stillet hos mig. Min Ære skylder jeg offentlig at bekjendtgjøre for Publicum, denne nederdrægtige og løgnagtige Person til Advarsel. Aalborg, den 13de October 1827. Mariane Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-10-20
Grækersagen i Danmark. Udgiveren af den vestsjællandske Avis, Hr. Pastor, Ridder Bastholm, har blandt de til ham indsendte Gaver til græske Enkers og Faderløses Understøttelse, modtaget 25 Rbd. 48 s. r. Sølv fra Beboerne i Haasum og Ramsing Sogne, Rødding Herred, Viborg, Stift, med følgende Brev fra Hr. Pastor Rasmussen og Landmaaler Erichsen. Er dette Bidrag som er indkommen fra dette lille af haarde Byrder fortrykte Pastorat kuns lidet med Hensyn til dets Øiemed, kan det dog betragtes som den fattige Enkes Skjærv; thi visseligen er det snarere ydet med velvilligt christeligt Sindelag end af overflødig Evne. Særdeles glædede det os ved denne Leilighed at erfare umiskjendelige Beviser paa hvor levende Jnteresse den brave jydske Bondestand nærer for en Sag som den hele cultiverede Christenhed upaatvivlelig anseer sig at være magt paaliggende, og ingenlunde kan det paatvivles, at naar kuns det behørige Stød fra rette Steder gives, ville de jydske Menigheder, ikke undlade efter Evne i Gierningen at vise levende i Deeltagelse i deres græske Medchristnes Skjæbne."¬