JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Den constitueret Sorenskriver i Saltens Fogderie Jacob Winstrup, giør hermed bekiendt: At en Enkemand ved Navn Volqvart, Moltzon, boende paa Gaarden Ertzvigen i Bodøe Fiærding og Saltens Fogderie i Nordlands Amt, er sidst udi afvigte Aar ved Døden afgangen, og hans efterladte ringe Stervboe af mig, som Skifte=Forvalter taget under Registration til paafølgende Auction og Skifte=Behandling, da nu bemelte afdøde Volquart Moltzou ingen Livs-Arvinger haver efterladt sig, men allerne endeel fuld og halv Sødskendes Børn, af hvilke de fleeste ere fraværende og ikke vides hvor opholde sig, nemlig Urbanus Moltzous Børn, Jochum Frederich Moltzous Børn og Nicolai Stabels Børn; Saa indkaldes herved forbemelte afgangne Volqvart Moltzous Arvinger, at anmelde sig inden den i Loven determinerede Tid og lovlig legitimere deres Arve-Ræt, da enhver for den ganske ringe Arvde kan vente skal skee fuldkommen Reede og Rigtighed. Bertnes i Saltens Fogderie den 4de Martii 1769. J. Winstrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Til Kiøbs. Hos Sr. Diderich Hess er tilkiøbs at bekomme: Tørre Kirsebær og dito Pærer for billig Priis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Enken efter afg. Consumptions=Betient Ole Jørgensen, lader herved bekiendtgiøre, at hun er sindet underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard og Grund, beliggende i Kongens Gade; Thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig hos hende, for om Kiøbet at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
En Tambaks Kaarde med Nyemodens Greb for billig Priis, kan herfra Contoiret. anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Bøger. Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768. udgangne Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer=Resolutioner og Placater, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Dato, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et Alphabetiske og Cronologiske Register, kan endnu hos Autor paa Adresse-Contoiret bekommes, begge Hæftene paa Trykpapiir for 5 Ort 8 s. paa groft Skrivpapir 5 Ort 20 sk. paa fint Skrivpapir 6 Ort 8 s. og fint Fransk Median Papiir 6 Ort 20 sk. Saa kan og sammestæds faaes bemelte Autors Tractatus Philosophico juridicus de juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, for 12 Skilling, samt Comoedien Jomfrue Pecunia, et Original Stykke, i 3 Acter for 12 s. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Søndag efter Paaske prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Hoff. Hr. Bang. Frue-K Hr. Angel. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Copulerede. Mester=Skrædder Sr. Stabel og Jomfrue Boness copulerede her i Byen den 2 Maji.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Dødsfald. Madame Losbye død den 29 April. Christians-Farer Andreas Wæssen død den 2 Maji i sin Alders 53 Aar. Studiosus Sr. Hartmann den 3die dito.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Udpasserede. Hr. Lieutenant Heide til Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Ankomne Skibe. Skipper J. Robbertson fra Weithæven, J Robbertson fra Dublin, J. Blatshier fra Weithæven, J. Brandt fra ibid. J. Wahlker, fra Dublin, T. Wetterel fra London, alle med Baglast. P. Christiansen fra Arndahl med et lidet Partie Salt. J. Jenssen fra Rostok med Kornvahre. J. L. Smidt fra Kiøbenhavn med Støkgods og Kornvahre, P. Wohle fra ibid. med Kornvahre. H. Garnaat fra Amsterdam med Baglast. P. Antwortschou fra Fyhn med Kornvahre. C. Mills fra Frankrig med Baglast. O. Pettersøn fra Fyhn med Kornvahre. P. Thomsøn fra Kiøbenhavn med Rug. P. Raae fra Jylland med Kornvahre. U. Mortensen fra Flensborg med Kornvahre. J. Hey ton fra Jrland med Meel. W. Pick fra London med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Skipper C. Makkenzi, A. Green, C. Flien, E. Cornen, alle til Jrland med Bord. D. Rønne til Kiøbenhavn med Bord og Sild. H. Ewartz til Rostok med Sild. R. Tornøe, til Østersøen med Sild. H. Bech til Amsterdam med Kaaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Bekiendtgiørelse. Herved bekiendtgiøres: at Deelingen af Offeret til Frue-Kirkes Sogne-Præst, bliver i Enkens Sal. Hr. Herslebs Huus, hvorfor enhver, som vilde yde sin Gave, vilde behage at tilsende den til Enken i hendes Huus indtil Successor kommer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
En Person, der sværter og perser for billig Priis er at finde hos Mr. Lorenz Gaas i Skoemager-Veiten. Paa førstkommende Tisdag den 9de Maji. og næstfølgende Onsdag den 10, Eftermiddagene Klokken fra 3 til 6 Slet, bliver efter de, til Vedkommendes Efterretning tilforne skeede, Bekiendtgiørelser General Forsamlinger, angaaende de anlagte Kongel. allernaadigst priviligerede Nordenfieldske Salpeter-Værker, holdet i Sal. Madame Luytkis Stervboes Vaanegaard her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Kunst og Lærdom haver været udi store Estime i gamle Dage, allerheldst naar de haver kundet bragt det til den Høyde, at meritere den Caracteer af Mester, som nu i vore Tider saa skammelig vorder misbrugt, haver de alletider været æret og afholdet hos forstandige Folk. Den berømmelige Mahler Apelles havde ikke nødt den Naade, at spise til Taffels med Kongen udi Ægypten, dersom hans Konst og Lærdom ikke havde været, allerheldst da han den Tiid var udi Staader og Betler Omstændigheder. Det heder efter det gamle Tydske Ordsprog: Wer etwas kan denne halt maan werth, Denn ungeschickten niemann begehrt; Hvorfore det og er almindeligt iblant den Tydske Nation, at Forældre lader sine Drenge-Børn lære en Konst eller et Haandværk, omendskiønt Forældrene kunde have store Midler at efterlade sig, saa dog alligevel, ifald Børnene enten ved ulykkelig Hendelser, eller og selv af Skiødesløshed, skulde miste sin Arv, de dog alligevel kunde svare, om dem blev tilsprugt, som den fortreffelige Philosophus Stilpo Megarii svarede Kong Demetrius, da han spurgte ham; Om han havde mist noget af sit Gods i det Opløb der skeede i Staden, Nei, svarede han, jeg haver intet mist, efterdi jeg haver min Konst og Videnskab i Behold, hvorved jeg mig rigelig kan ernære. Udi mine Drenge= eller Lærre=Aar var det rart, at en Borgermand fik sit Drenge=Barn udi nogen Konst-Lære, med mindre han maatte tiene udi Syv Aar som Dreng, og desuden betale Penge for hans Lærdom. Her udi Tronhiem kan neppe en Haandværks-Mand faae en Huusmands-Søn udi Lære, med mindre han maae lade sig foreskrive Conditioner, og naar han haver været eet eller to Aar udi Lære, da er han allerede udlært, løber bort og agerer Mester for sig selv. Jeg nægter ikke, at desaarsage kan ikke eller Forældre med Fortrolighed sætte sine Børn udi Lære, naar de efter udstanden de Drenge og Svenne-Aar, haver forfærdiget sit Mester=Støkke, vundet sit Borgerskab etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Et Staal=Signete, udstukket i Skiltet en Kanon og Kugler, og tvende Kanoner i Kryds over Hielmem. Ditto 2de Staal=Signeter udstukket paa fire Sider, paa de 2de Sider, en Cartuce, inden i C. T. H. og O. H. med en liden Fugl oven paa et Fuglebuur, og paa de andre tvende Sider et Hægge-Træe. Nok et udstukket paa den ene Side en Cartuce med en Biørn udi, og paa den anden Side Navn J. F. A. med en Biørn ovenover. Et ditto Staal=Lignete, indrettet udi en liden Sølv=Bog; udstukket et Svinehovet paa hvidt Feldt, med Paafugl Fiere ovenover Hielmen. En Sølv Scharneer til en Snuus=Daase. Jfald dette ovennævnte Arbeide skulle meritere nogen Roes, som det ikke giør, da hører Rosen mig og ikke ham til Jeg kunde ikke persvadere mig til at lægge nogen Fliid derpaa, siden det skulle passere, for Fusker= eller Kalbøder=Arbeide. - Jngen ugge fortænke mig, at jeg taler disse Ord; Thi da jeg haver givet mig den Ære at lade bekiendtgiøre: At jeg tilligemed min Guld arbeider=Profession, og er enhver til Tieneste med at udstikke Zigneter, men liden Frugt haver seet deraf, da jeg ikke tviler paa, at De som jeg haver den Ære at kiendes af jo er overbeviist, at hvad jeg giver mig udfor, det forstaaer jeg. Og til destomeere Overbeviisning lover jeg, saasnart de fornødne Specier kan tilvejebringes, som til min Metiebehøves, at forfærdige en liden Piece til Valet; udi Tronhiem, hvorpaa skal være noget at see. NB. for dem, som haver Øyne at see med. Beklageligt er det for et Menneske, der haver sin førig Hilsen, haver lært en god Profession, at han ej skal kunde optinere saa meget Arbeide, som han kan subsistere ved, formedelst at Brødet bliver taget fra Børnene og kastet for Hunde; Dog jeg kan trøste mig ved dette, at hvad sig mit Arbeide angaaer, saavel Boniteten, som Arbeidets Forsvarlighed, da haver jeg behandlet enhver reedelig; kan nogen sige mig andet paa, da behager han at mælde sig, jeg skal staae inde at svare ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Jeg vil have mig udbedet af dem, der maatte forekomme noget Guld- eller Sølv-Arbeide, som af Fuskere maatte synes at være forfærdiget, at de det samme enten til Probeer=Mesteren eller mig undertegnede ville sende, da saadanne dertil uberettigede kan efter det Kongel. allernaadigste udgangne Rescript af Dato 7de April 1768, blive straffede. Tronhiem den 19de April 1769. Johan Frederich Fischer. Juvelerer og Guldarbeider.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Auctioner. Deres Kongelige Majestæts Amtmand over Wardøehuus Amt, Eilert Hagerne, lader bekiendtgiøre: at Torsdagen den 17de Augusti næstkommende bliver den udi Alten her i Finmarken beliggende Amtmands-Gaard, i Følge det høylovlige Rente-Kammers Ordre, Anden Gang ved offentlig Auction opbudet til Bortsælgelse paa de Vilkaar, som paa AuctionsStædet vorder bekiendtgjorde; Thi ville de Lysthavende til samme Tid og Sted sig enten selv. selv eller ved Fuldmægtig indfinde. Talvig den 22de Febr. 1769. E. Hagerup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Tredie og Sidste Gangs Auction over Hr. Krigs-Raad Hiorts iboende Gaard foretages sammesteds paa Mandag den 8de hujus. Klokken 2 om Eftermiddagen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Paa Mandag den 8de Maji førstkommende Klokken 2, bliver udi Sr. Hans Christian Klingenbergs Huus ved offentlig Auction bortsolgt: Adskillige Mands Gangklæder, Huusgeraad og deslige, efter den trøkte Fortegnelses Formeld, som hos Sr. Klingenberg kan bekommes. Saa bliver ogsaa samme Tiid absolut bortsolgt: Endeel Pantegods, bestaaende af Guld, Sølv, Fruentimmer Gangklæder, Sengeklæder, adskillig Huusgeraad, tilligemed nogle faa Kramaahrer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Proclama. Jacob Winstrup, constitueret Sorenskriver over Saltens Fogderie i Nordlands Amt, giør herved bekiendt: at omendskiønt forrige Sorenskriver over Saltens Fogderie, Claus Ursin Schønning, hans efterladte EnkeMadame Else Sophia Aagom, ved min første Berammelse til at tage Stervboet under lovlig Skifte=Behandling den 14de Novembr. afvigte Aar, lod da strax Forretningen tilføre, at Hun efter Hendes Laugværge Høyædle og Høyærværdige Hr. Biskop Friises Raad havde indsendt allerunderdanigst Ansøgning om at blive siddende i uskift Boe med Hendes eeneste liden Datter, og til den Ende imidlertid overleverede Høybemelte Hr. Bisk. Friises CautionsSkrift for Stervboets Eiendeele; Saa har Hun dog siden maattet erfare Vanskeligheden, om end den ansøgte Kongel. Despensation allernaadigst var bleven bevilget, da Hendes Sal. Mands Stervboe med endeel vidtløftig Giæld er behæftet; Desformedelst haver velbemelte Madame Schøning ved skriftlig Reqvisition til mig været Skiftets lovlige Foretagelse og Behandling efter bemelte Hendes afdøde Mand; Sorenskriver Schønning begiærende, hvorefter jeg og den 20de Februarii sidstleden tog Stervboet under Registration og Vurdering, til paafølgende lovlig Skifte og Rigtighed for Creditorerne. Thi indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden bemelte afgangne Sorenskriver Claus Ursin Schønnings efterladte Stervboes Debi og Creditorer, de første med hvad de ere skyldige, og de sidste at indkomme med deres Fordringer, saa lovlig legitimerede og beviislige, som efter død Mand udkræves, alle inden den Tiid Loven foreskriver, da enhver kan vente at skee Ræt efter Forordningernes Beskaffenhed og Stervboets Tilstand, som giver Formodning om, at ingen retmæssig Credito taber noget. Bertnes i Saltens Fogderie den 4de Martii 1769. J. Winstrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Til Kiøbs. En Phaeton udi god og brugbar Stand, er underhaanden at faae tilkiøbs hos Hjulmageren Niels Modin paa Baklandet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Bageren Monsr. Ole Kruuse, lader herved bekiendtgiøre, at han er sindet underhaanden, at bortsælge sin iboende Gaard og Grund, beliggende i Vor Frue-Kirke Gade; Thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig hos ham for om Kiøbet at accordere. En Tambaks Kaarde med Nyemodens Greb for billig Priis, kan herfra Contoiret. anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-05
Bøger. Den Første, Anden og Tredie Tome af Den alminlige Natur-Historie, i Form af et Dictionaire etc. oversat, forøget og forbedret af Hr. Professor Hans von Aphelen, for1 Rdr. 2 Ort pr. Tome, saa og Kong Friderich den Andens 1) Haandfæstning, den 12te Augusti 1559. 2) Gaards-Ræt, 9de Maji 1562. 3) Søe-Ræt, 9de Maji 1561. Edition 1572, for 2 Ort 8 s. faaes tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Om Magnetens Opfindelse. Magnetens Opfindelse maae settes tilbage i de meget ældere Tider. Allerede 600 Aar for Christi Fødsel var den bekiendt i Grækenland; men med ulige Ravne. Nogle kaldede den, den Magnesiske Steen, af Provinzen Magnesia i lille Asien, hvor den fandtes. Andre kaldte den Lapis Heracleus Lydius &c. af andre Lande, hvorden og fandtes. De, som kommer fra Æthiopien, holdes for den bedste, og skatteres saa høyt, at den kiøbes efter Vægten for ligesaa meget Sølv; men det synes, at man i Begyndelsen, ey havde kiendt anden Egenskab ved den, end at den drager Jernet til sig, At den i ulige Vendinger baade drager, og driver Jernet, havde Lucretius gjort sig beviist om. At Magneten meddeeler Jernet sin Kraft, derom var de Ældre vel ey aldeles ukyndige, men og ey heller fuldkommen underrettede; thi vi have først i de seenere Tider lært, at vel alt Jern, som rører ved en Magnet, bliver i det samme selv til en Magnet, men at det bløde Jern strax igien mister den meddeelte Kraft, naar Magneten fraskilles. Fra Plinii og Lucretit Tiid gik over et tusinde Aar bort, inden noget videre opdagedes om Magneten. Den fornemmeste og nyttigste Egenskab, at de med en Magnet strøgne Raale vender sig efter Vindstregen, findes ikke at have været Europa bekiendt førend i det 1200 Aar; men Chineserne have forud eyet denne Videnskab.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Fra dem menes, at en Venetian ved Navn Marcus Paulus, omtrent Ao. 1620. haver hiemført denne Videnskab. Dog er deres Meening ey uden Grund, som paastaae, at vore Forfædre noget før har kiendt og brugt Magnet=Raale ved deres Søefart. En Jslandsk Auctor, som har levet mod Slutningen af det 1100 Aar, beretter, at de Søefarende i de nordiske Lande den Tiid førte Magnet Stenen med sig. Saa meget er vist, at Magnetens Nytte ved Søefarten, fra Begyndelsen af det 1300de Aar har mest overalt i Europa været bekiendt, men Maaden at bruge den med Beqvemmelighed, er efterhaanden bleven forbedret, hvortil Portugiserne har gjort det meste. Compasset var ved Slutningen af det 1400de Aarstal, den. den fornemste Veyviser til Ost- og Vestindien. Saa lykkelig en Prøve gav Magneten med Rette den største Anseelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Anmærkninger. Der er ingen Begierlighed iblant Menneskene saa almindelig og fyrrig,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
som at meddeele de Syge Lægedoms Raad. Dersom Lægekunsten efter denne Tilbøyelighed var en naturlig Færdighed, Mennesket medfødt paa samme Maade, som den Kunst at fordøye, uden selv at vide, at man giør det, saa kunde man kalde alle Mennesker Læger. Det var paa saadant Vilkaar, at HofRarren Gonelle vandt det Veddemaal, som han havde gjort med sin Herre, Nicolao v. Este, Marqvis v. Ferrafra, om det Spørsmaal. Hvilken Profession de fleste Mennesker havde Lyst til, Gonelle svarede til Lægekunsten; Og for at bevise dette, anstillede han sig Dagen efter, som han havde Tandpine. Han skrev alle dem op i sin Tegne=Bog, som gave ham noget Raad derimod, og Marqvisen hans Herre, fik selv Sted i denne Fortegnelse, efterdi han havde sagt til Gonelle: Jeg veed noget, som strax kan fordrive Tandpine, omendskiønt din Tand er huul. Giør det og det, saa skal du paa Timmen finde Lindring. Det kunde altsaa ikke slaae feil, Gonelle jo maatte vinde Veddemaalet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Adskilligt Nyr. J disse Dage har det kolde og ubehagelige Veir forandret sig, saa at man nu har den mildeste Luft og behageligste, Maji-Veir, som forandrer det forhen sorte og traurige Jordens Teppe, med oplivende og fornyende Naturens indtagende Skiønheder til Sandsernes Fornøyelser, og viser de yndigste Tegn til Frugtbarheds Frembringelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
J denne Uge har Christians=Farerne, Skipper Hendrich Due til Christiania og den unge Wessen til smaa Stæderne, forsat deres Reise, laddet med Sild og Qværnsteene etc. Første Pintse=Dag prædiker, formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Mr. Lind. Frue=K. Hr. Angel. Mr. Bruun.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Anden Pintse=Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Bang. Frue-K. Mr. Hoff. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Tredie Pintse-Dag prædiker, formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Mr. Lind. Hr. Angel. Frue-K. Mr. Bruun. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Copulerede. Hr. Assessor Hans Morten Sommer og Jomfrue Abel Maria Hamond copulerede den 14 Martii paa Gaarden Halvermoe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Skipper H. Garnat til Østersøen med Sild. J. Grønbeck til Frederichshald med Sild. T. H. Beck til Østersøen med Sild. J. Boosh til Rostok med Sild. Cl. Smidt til Christiania med Sild. H. Jenssøn og P. Kiemp, begge til Rostok med Sild. J. Walker, J. Robbert, T. Witteil, J. Brandt, J. Platschier, J. Robbertson, alle til Jrland med Bord. Be
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Bekiendtgiørelse. Da ved det under 13 Februarii a. c. allernaadigst bevilgede Stats=Lotterie imod Formodning er befundet, at den Tid, som er fastsat til Trekningen den 3 Julii, bliver for kort, i Henseende til den derved udforderlige Correspondence paa Udenlandske og tildeels langt bortliggende Steder, i sær da Lotteriet allerede maae være sluttet ved May=Maaneds Udgang, og Listerne til den Tid indsendes fra Collecteurerne: Saa har man, for ikke at være imod Jnteressenternes Forventning ved saaden Termins Forlængelse, med Allerhøyst Kongelig Bevilgning fundet for got og til Fordeel for de nærværende Jnteressentere, af de Halvtredsindstyve Tusinde Lodder, som Lotteriet først var indrettet paa, ikke at udgive flere end To og Tredive Tusinde, uden at see paa de følgende Nummere, paa det at den virkelige Trekning kan beholde sin uforandrede Fremgang til den 3 Julii a. c. hvorved tillige Numerne af de udgivne 32000 Lodder udtrekkes af den dertil indrettede Maskine, ligesom ved hvert Nummer en Gevinst eller Niet af den anden Maskine, og skal i Treknings-Listerne paa det nøyagtigste blive bekiendtgjort. Men da en nærmere Jnddeeling af Gevinsterne har paa saadan Maade været uomgængelig fornøden, saa er samme, for at lade de større Gevinster blive i deres Beskaffenhed, truffen paa følgende Maade: 32000 Lodder, a Lod 10 Rdlr., beløber sig til - 320000 Rdlr. D. C. 1 Gevinst a 50000 Rdlr. = giør = 50000 Rdlr. 7561 Gevinster = = beløber sig til 314000 Rdlr. Præmier. 2 Præmier for det første og sidste Lod - a 1000 Rdlr. - 2000 2 - - for og efter Gevinsten af 50000 - a 1000 Rdlr. - 2000 2 - - for og efter Gevinsten af 30000 - a 500 Rdlr. - 1000 = 2 - - for og efter Gevinsten af 20000 - a 300 Rdlr. - 600 - 2. - - for og efter Gevinsten af 10000 - a 200 Rdlr. - 400 == 320000 Rdlr. 7571 Gevinster og Præmier beløber sig til Ligesom nu herved de, der har forsynet sig med Lodder i dette Lotterie, har et større Haab og Rimelighed til at faae de anseeligste Gevinster, i det Loddernes Antal er blevet formindsket paa 18000, følgelig kommer de øvrige 32000 Jnteressentere Lykken saa meget nærmere; men de, som faaer de ringeste Gevinster a 10 Rdlr., finder Leylighed til at forsøge deres Lykke paa nye, formedelst sammes videre Jndskud i et andet Lotterie af denne Art, som strax efter det nu værendes Trækning tager sin Begyndelse, og skal trekkes den 3 Januarii 1770; dernæst skeer, ligesom tilforn ingen Afkortning af Gevinsterne og Præmierne, men det bliver i alle Maader uforanderligt i Henseende til hvad der er meldt i den første Plan af 18 Februarii a. c. angaaende Gevinsternes og Præmiernes Betryggelse og Udbetaling, og hvad ellers derudi er blevet tilkiendegivet. Altsaa har man til Efterretning vildet bekiendtgiøre forbemeldte, og tvivler ikke om et almindeligt bifald. Den Kongelige Ober=Skatte=Direction i Kiøbenhavn den 24 April 1769. Da Lotteriet i Følge denne Forandring, kan ansees som næsten complet, er kun faa LodSedler tilbage hos Collecteurerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Auctioner. Førstkommende 4de Pintse=Dag den 17de Maji Klokken halv To, bliver udi Hr. Foged Seth Bogardts endnu iboende Gaard foretaget offentlig Auction over hans Eiendeeler, er ter de trøkte Fortegnelser derover, som kan bekommes hos Hr. Auctions-Directeur Busch. og Ham selv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-05-12
Proclama. Jacob Winstrup, constitueret Sorenskriver over Saltens Fogderie i Nordlands Amt, giør herved bekiendt: at omendskiønt forrige Sorenskriver over Saltens Fogderie, Claus Ursin Schønning, hans efterladte EnkeMadame Else Sophia Aagom, ved min første Berammelse til at tage Stervboet under lovlig Skifte=Behandling den 14de Novembr. afvigte Aar, lod da strax Forretningen tilføre, at Hun efter Hendes Laugværge Høyædle og Høyærværdige Hr. Biskop Friises Raad havde indsendt allerunderdanigst Ansøgning om at blive siddende i uskift Boe med Hendes eeneste liden Datter, og til den Ende imidlertid overleverede Høybemelte Hr. Bisk. Friises CautionsSkrift for Stervboets Eiendeele; Saa har Hun dog siden maattet erfare Vanskeligheden, om end den ansøgte Kongel. Despensation allernaadigst var bleven bevilget, da Hendes Sal. Mands Stervboe med endeel vidtløftig Giæld er behæftet; Desformedelst haver velbemelte Madame Schønning ved skriftlig Reqvisition til mig været Skiftets lovlige Foretagelse og Behandling efter bemelte Hendes afdøde Mand. Sorenskriver Schønning begiærende, hvorefter jeg og den 20de Februarii sidstleden tog Stervboet under Registration og Vurdering, til paafølgende lovlig Skifte og Rigtighed for Creditorerne. Thi indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden bemelte afgangne Sorenskriver Claus Ursin Schønnings efterladte Stervboes Debi og Creditorer, de første med hvad de ere skyldige, og de sidste at indkomme med deres Fordringer, saa lovlig legitimerede og beviislige, som efter død Mand udkræves, alle inden den Tiid Loven foreskriver, da enhver kan vente at skee Ræt efter Fordringernes Beskaffenhed og Stervboets Tilstand, som giver Formodning om, at ingen retmæssig Creditor taber noget. Bertnes i Saltens Fogderie, den 4de Martii 1769. J. Winstrup.