JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-07-15
Et Rygte siger, at de 40 til Toulon ankomne Transportskibe skulle være bestemte til at overføre 5000 Mand af Reservedivisionen tilligemed en Deel Artillerie og Ammunition; imidlertid er man ikke færdig til denne Indskibning, og selv Tropperne ere endnu ikke fuldstændigt forsamlede.
Viborger Samler, 1830-07-15
Den 30te Juni have Deres ficilianske Majestæter forladt Paris og tiltraadt deres Hjemreise.
Viborger Samler, 1830-07-15
England.
Viborger Samler, 1830-07-15
Den 29de Juni erholdt Parlamentet et kongelige Budskab hvori Hs. Majestæt erklærede, at han ingen nye Forholdsregler vilde foreslaae, da Sessions tiden var rykket saa langt frem, men at han ønskede, at Parlamentet vilde stille de indtil et nyt Parlaments Aabning nødvendige Summer til Regjeringens Disposition. Under Debatterne, som herved foranledigedes, fordrede Grev Grey, at der før Parlamentets Opløsning skulde tages Forholdsregler for det Tilfælde, at en mindreaarig Person kunde komme paa Thronen. Ministrene seirede imidlertid i Overhuset med 100 Stemmer mod 56 og i Underhuset, hvor Lord Althorp stod i Spidsen for Oppositionen, med 193 mod 146. Hr. Brougham. tillod sig i denne Anledning nogle særdeles haarde Udtryk imod de Ministerielle. Han meente, at Ministrene vilde tomme til at savne det nærværende Parlament, og forsikkrede, i det han sammenlignede Englands Tilstand med Frankrigs at det vilde vise sig, at Magtsprogets Tider ere forbi, og at den, der vil regjere et Land ved kongelig Gunst og Militair magt, maa styrte ned fra sin Høide. "Ham (Hertugen af Wellington) beskylder jeg ikke - vedblev Hr. Brougham - mine Beskyldninger ere rettede (han vendte sig mod de ministerielle Bænke, mod Eder, hans Smigrere, hans usle, krybende Parasiter.
Viborger Samler, 1830-07-15
Man fandt det mærkeligt, at Marquis Conyngham, som Lord Steward, udeblev den 26de Juni fra Geheimeraadets Mode og fra Overhuset. Hans Venner undskyldte ham med, at han som Constabel over Windsor Slot maatte paatage sig Opsigten over Kongens Liig, imidlertid ankom Hr. Mask (istedet for Lord Overkammerherren, der laae syg af Gigt) tidligt nok, for at skille ham ved denne Forretning; man veed ogsaa, at Sir Robert Peel havde affærdiget en Expresse til ham, og at Lord Mountcharles personlig var afgaaet til Windsor, for at kalde ham til London. Marquisen var hele Løverdag Morgen beskjæftiget med at pakke ind og kjørte lidt efter Middag med en heel Vogn fuld af Dammertil sin Broder, Hr. Denison. Marquis en spadserede endnu en heel Time, i dybe Tanker, op og ned i Palladsets Corridor. Endeligen erindrede man ham om, at vigtige Forretninger ventede paa ham London, hvorpaa han i største Skynding kjorte bort og indtraf netop tidligt nok til at sætte Taleren i Stand til, at aabne Underhusets Session. Den derved foraarsagede Forsinkelse har valt Uvillie og givet Stof til megen Omtale.
Viborger Samler, 1830-07-15
Kongen har ladet de to i hans Forgjængers Sygdom indrettede Navnestempler sønderbryde i sin Nærværelse.
Viborger Samler, 1830-07-15
Den forrige Konges Død skal være foranlediget af en organisk Feil i Hjertet.
Viborger Samler, 1830-07-15
Ved Urolighederne i Limerick den 15de f. M. have 5 Mennesker mistet Livet, og der er plyndret for en Værdie af 10,000 Lstl.
Viborger Samler, 1830-07-15
Engelske Blade meddele adskillige Noticer af den nærværende Konges Levnet. Da han var 14 Aar gammel, traad han som Midshipman i Søetjenesten, og bivaanede dengang det store Slag mellem den engelske Flaade under Admiral Sidney og den spanske under Den Juan de Longara, ved hvilken Leilighed et fra Spanierne i hans Nærværelse taget Skib erholde Navnet: "Prinds Wilhelm." Medens han tjente i denne Grad, reddede han ved sit ivrige Forord hos Spanierne flere af sine Camarader, der vare dømte til Døden formedelst begangne Subordinationsfeil, og fordi de havde brudt deres til Fienden givne Æresord. Han stod paa en meget fortrolig Fod med Nelson, i Aaret 1782 lærte han at kjende ham i Quebek, og var siden i Aaret 1787 i Vestindien Forlover ved Nelsons Formæling med Mademoiselle Niøbet. Efterat han havde gjennemgaaet alle Tjenestens Trin, blev han i Aaret 1790 Admiral af det blaae Flag og i Aaret 1827 Lord Overadmiral af England.
Viborger Samler, 1830-07-15
Blandet. Keiserinden af Rusland er den 29de Juni afreist fra Warschau til St. Petersburg.
Viborger Samler, 1830-07-15
Jfølge de Conferencer, der have fundet Sted i Paris angaaende Valget af en Fyrste for Grækenland, har det franske Ministerium den 30te Juni affærdiget en Coureer til dette Land, for at notificere Grev Capodistrias de tre Magters (endnu ikke bekjendtgjorte) Beslutning. Rusland skal i høi Grad have mteresseret sig for Prinds Paul af Würtenberg.
Viborger Samler, 1830-07-15
J Madrid skal der være opdaget en apostolisk Sammensværgelse, der havde til Hensigt paa deres Vei til Aranjue; at myrde dem af Ministrene, der stemme for de royalistige Frivilliges Ophævelse. Mange Fængslinger have fundet Sted, og Ministrene have erholdt tredobbelt Escorte. J Catalonien har en vis Castro plantet Oprørsfanen og udraabt Don Carlos til Konge.
Viborger Samler, 1830-07-15
Græske Reisende fortælle, at Urolighederne i Arta og Prevesa ere udbrudte paa Nye. J Argos er den hele Befolkning under Vaaben og modsætter sig den bevæbnede Magt. Den offentlige Autoritet insulte res overalt, hvor der intet fransk Militair er. De græske Tropper ere ikke tilbøielige til at opretholde Orden, men snarere til at forøge Uordenen.
Viborger Samler, 1830-07-15
Jfølge Efterretninger fra Columbien af 25de April er der i Bogota udbrudt en Opstand under Anførsel af General Urdaneta imod Bolivar til Fordeel for Vennejuela. Med Hensyn herpaa siger Arismendi i en Proclamation, udstædt i Carraccas den 25de April: "Medborgere, Friheden triumpherer: dens uimodstaaelige Magt har knust Despotismens Throne, og sønderbrudt det Jernscepter, der tung hvilede paa vore Medbrødre i Bogota. Urdanetahar stillet sig i Spidsen for hiin Stads frie Mænd, Hans ved Fædrelandskjærlighedens Kraft tilfægtede Seier over Despotismens nedrige Rænker sikkrer for evigt Venezuclas hæderlige Skjebne og Sydamericas, Velfærd. "Længe leve Venezuela, Længe leve det fri Bogota!" (Denne Efterretning, der aabenbart en kommen over Caraccas, torde trænge til Bekræftelse.)
Viborger Samler, 1830-07-15
Efter den nyeste Folketælling har Spanien 14 Mill. Mennesker, og blandt disse 123,345 Geistlige. Paa hvert Antal af 116 Menneskeer kan man saaledes regne een Geistlig. Tager man nu derhos Hensyn til de uhyre Revenuer, som mange Klostre i Spanien have, til Erkebiskoppernes og Biskoppernes forholdsmæssig langt betydeligere Jndtægter, vil Resultatet ogsaa i statsoeconomisk Henseende blive paafaldende. Men de faa protestantiske Præster udrette desuden langt mere end de mange katholske. Man sammenligne f. Ex. Folke=Underviisningen i et af de protestantiske Lande og i Spanien, ja selv i det meere oplyste Frankrig, hvor man endnu i hele Departementer ikke har kunnet indføre Koppeindpodningen. Hvor Munke herske, kan intet Godt trives; thi de udbrede overalt Aandstomhed og Ladhed. For 40 Aar siden havde f. Ex. Heidelberg 4 Munke- og 2 Nonneeklostere; men Universitetet var i den jammerligste Tilstand, og Skolerne, om muligt, endnu slettere.
Viborger Samler, 1830-07-15
Nu har denne Stad en af de første Høiskoler, et Gymnasium og fortræffelige tydske Skoler. Lignende Sammenligninger kunne anstilles i det hele SydTydskland. Munkeaanden havde tilforn næsten fortrængt al lærd Dannelse, medens det protestantiske Norden udmærkede sig i alle videnskabelige Fag. Siden Munkene ere borte, hersker nu ogsaa meere, Aandsdriftighed i det sydlige Tydskland.
Viborger Samler, 1830-07-15
Prof. Chiarini i Polen, som understottet af Regieringen oversætter Talmud i det franske Sprog, haa ber ved dette Foretagende at bidrage meget til en forbedret Moral iblandt Joderne, da disse, ved Offentliggjørelsen maae skamme sig ved de latterlige og slette Grundsætninger, som Talmud anbefaler.
Viborger Samler, 1830-07-15
Jubelfesten i Anledning af den augsburgske Confession skulde fra det leipzigske Universitets Side have været høitideligholdt ved et Fakkeltog. Der var alt føiet store Anstalter til Uniformer, Fakler og Musik, tildeels med betydelige Bekostninger, da det med eet om Morgenen blev de Studerende nægtet at møde i Uniform. Vreden over deres forstyrrede Glæde satte dem i Bevægelse, og i store Hobe droge de om Aftenen om i Gaderne. En af Stadens Jndvaanere bragte de et Pereat; hos en anden sloge de Ruderne ind. Ved de herover opkomne Uordener bleve Nogle saarede. Militairet maatte kaldes tilhielp.
Viborger Samler, 1830-07-15
Ogsaa i Dresden er der forefaldet alvorlige Uordener paa Confessionsfesten. Folket var forbittret over, at Raadhuset ikke var illumineret. En Borger, der forhaanede Luthers og Melanchtons i Transparent opstillede billeder, blev angreben af Folket; han flygtede ind i et Huus, hvorfra Folket fordrede ham udleveret; da dette nægtedes, blev Hu seet stenet og de to første Etager i et Øieblik ødelagte. Den tililende Vagt blev dreven tilbage, et Compagnie Soldater ligesaa, og det lykkedes først en heel Bataillon med fældet Bayonnet at drive Mængden fra hinanden. Jmidlertid samlede den sig igjen i Sidegaderne og brød frem paa Nye, hvergang Soldaterne bortfjernede sig. Der skaffedes Stene tilveie og man raabte Borgerne frem til Hjælp mod Militairet. Løverdag Aften droge mange Haandværkere igjennem Gaderne med Allarmraab. Den 27de udkom et Forbud at lade sig see paa Gaa derne efter Kl. 11 om Aftenen. En Haandværkssvend overtraad dette. Nu gjordes der Allarm fra Herbergerne, Folket truede og Torvet blev besat med 400 Md. Infanterie og 50 Md. Cavallerie. Saaledes løb ogsaa dette af uden Følger, kun, at mange Mennesker, der gjorde Allarm paa Gaderne, bleve arresterede. (Jfølge Privatefterretninger fra Leipzig, skal en derværende Kjøbmand under Urolighederne være bleven dræbt af en Politibetjent, uden at han havde forbrudt Røget, og den næste Dag være ble ren begraret med et Følge af 300 Studenter), Fra Berlin meldes i Allg. Kirkenzeit., Mai d. A. følgende: "Det gjorte Mordforsøg af en fanatisk Student i Halle, der paa et offentligt Forlystelsessted med en Kniv vilde dræbe en smuk Opvartningspige, for at unddrage hende fra Verdens Forførelse, og virkelig ogsaa saarede hende, har her gjort store Jndtryk. Man seer af dette skrækkelige Exempel paa ny, hvorhen den sig fra al Fornuft løbrivende blinde Troesiver kan fore. Og hvad mangler den anden Fanatiter, der var fræk nok til at paastaae, at man ikke var pligtig at adlyde en Ovrighed, der udskrev Soldater og byggede Skuespilhuse, til at være politisk Oprører, end heldigviis Tilhang og Efterfølgere blandt den store Hob, Uagtet disse Vildfarelsers Omfang og Farlighed ville sindige Statsmænd dog holde det for det bedste, at de ikke efterspores altfor dybt, men at Uvæsenet overlades til Fortærelse i sig selv, den theologiske Strid til de Lærdes videnskabelige Bearbeidelse; og at det overlades de forkjættrede Professorer at bruge Rettens Vei mod deres ukaldede Angivere.
Viborger Samler, 1830-07-15
Paa Kønigsstadter Theatret i Berlin tales nu alle Sprog, endog Bugtalen, hvori en Jfr. Henriette Schulz fra Danmark fortiden lader sig høre. Hendes Foredrag roses.
Viborger Samler, 1830-07-15
Af Blatter for literarische Unterhaltung" seer man, at 1ste Bind af Ochlenschlagers i Breslau udkommende Skrivter har forladt Pressen og indeholder Forfatterens Levnetsbeskrivelse. J den udførlige Anmeldelse af denne Selvbiographie er Digteren meget haardt og uskaansomt medtaget. Sproget siges paa mange Steder at være utydsk.
Viborger Samler, 1830-07-15
I det norske Storthing er vedtaget at et nyt Statslaan skal optages til Jndfrielse af det i 1822 med Hambro & Søn contraherede Laan. Kongen bemyndiges tillige at stille samme Sikkerhed for det nye Laan som for himt der indfries.
Viborger Samler, 1830-07-15
Af 5 norske Socofficerer som for nerværende Tid ere i fransk Tjeneste, er Lieutenant Fasting ombord paa Admiral Duperres Flaade ved Algier, og Lieutenanterne Valeur, Holtermann, Diricks og Lous paa Rignys ved Constantinopel.
Viborger Samler, 1830-07-15
Jndenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1830-07-15
Kjøbenhavn. Paa allerunderdanigst Ansøgning fra Repræsentantskabet for Handelstanden i Aalborg om fornyede Laugs=Artikler, har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at foreskrive 21 Artikler, der, istedetfor de ældre, fra nu af skulle være gieldende, og som udførligen læses i Aalborg Stiftstidende No. 105.
Viborger Samler, 1830-07-15
Vor Rahbeks Fortjenester ere ogsaa i Norge erindrede ved en Aftenunderholdning paa Christianias, offentlige Theater den 21de Juni, i hvilken Anledning et af Digteren Bjerregaard forsattet Digt blev fremsagt. Den 25de Juni, om Eftermiddagen Kl. 4, afseilede igjennem Sundet Nord efter de tvende russiske Fregatter og en Brig, som i nogen Tid havde ligget paa Kjøbenhavns Rhed. Under Russernes Ophold ved Kjøbenhavn opkjøbte de endeel Fjærkræ og Qvæg, hvilket Sidste foreløbigt sattes paa Græs paa en Mark udenfor Vesterport. En gammel Bonde, som havde Opsigt med det, bragde det til bestemt Tid ud paa Toldboden, for at det derfra kunde indskibes; men da Man just var ifærd dermed, brast ulykkeligviis Touget, hvori en Oxe blev heiset op; denne styrtede ned og slog Bonden ihiel. 22 Par Ænder, som vare indpakkede i Poser, bleve ogsaa ved samme Leilighed ihjel traadte. Tusindkunstneren Hr. Bosco, Prof. i Physik og naturlig Magi, ventes nu ogsaa til Kjøbenhavn. Han har allerede med det meest enthusiastiske bifald givet 19 Forestillinger i Hamborg, og havde bestemt sig til, der fremdeles endnu at give 10.
Viborger Samler, 1830-07-15
Fra St. Croix har man følgende Beretning af 5te Maj. Efter flere Aars Tørke er det faldet os til Deel at opleve den 29de April en Regn saa voldsom, at man bad Gud den snart maatte ophøre. Den har foranlediget Ødelæggelser, noget lignende dem af en regelmæssig Orcan, og de onde Følger deraf ere dobbelt følelige, eftersom de ere indtrufne paa den Tid af Aaret, hvori Negerne maae opoffre deres hele Tid til Høsten. Store kostbare Broer, vare aldeles tilintetgjorte, Landeveiene ødelagte, de staaende Nor nedkastede, de nys plantede Marker omvæltede af det stærke Vandskyl. Der faldt 12 Tommer Regn i 15 a 16 Timer; det har siden daglig regnet, og det seer ud til mere. Den nærværende Høst antage vi vil forringes 4 til 600 Fade; men dette haabe vi Forsynet vil erstatte os ved en god Host næste Aar, som den tidlige og stærke Væde bør sikkre. Den nærværende Jndhøstning finkes nu i det mindste 4-6 Uger, thi Veiene maae i det mindste gjøres passable. Den 6te Maj. "Den har regnet uafladeligt hele Natten, og regner endnu. Skibenes Afladning vil meget forsinkes.
Viborger Samler, 1830-07-15
Døde. Kjøbenhavn: Grosserer Joseph Nathans David, 72 Aar; Hørkræmmer Willads Chr. Syndergaard, 30 Aar. - Odense: Kleinsmedmester Mathias Christensen, 67 Aar. - Horsens: Ane Marie Schoning, 43 Aar. - Preetz: Kgl. dansk Toldforvalter Johann Hein. Born, 66 Aar. - Bojum: Skolelærer Chr. Aug. Bruhn. - Hamborg: Branddirecteur i Nordborg paa Als, Bernhard Ludvig Kossew, 28 Aar. (død 2 Dage efter at have underkastet sig en smettelig Operation).
Viborger Samler, 1830-07-17
Postefterretninger fra Udlandet. Den Algierske Expedition. Admiral Duperre til Marineministeren.
Viborger Samler, 1830-07-17
Sidi Ferruch den 30te Junii. Jgaar har jeg ved Telegraphen modtaget følgende Depesche fra Hæren: "Vi ere Herrer over de Positioner, som beherske Keiserfortet. Vi have taget 2 svære Kanoner." - Den Officier af min Generalstab, som befinder sig hos Overfeldtherren, skriver mig i Morges til: "Jeg bekræfter Efterretningerne fra igaar. Idag begynder Jndslutningen af Keiser Slottet. Consulerne beskyttes af en halv fransk og en halv tyrkisk Vagt. (?) Efter deres Udsigende hersker der stor Forvirring i Algier. Vi have ingen Efterretning fra vore fangne Landsmænd." C. S. "Hærens Overintendant var tilstede ved Træfninger. og melder det Samme. Grev de Bourmont til Hs. Excell. Præsidenten for Ministerconseilet.
Viborger Samler, 1830-07-17
Fra Leiren ved Sidi Khalaf den 28de Juni, Det Angreb, der skulde gaaet for sig den 26de, har ikke fundet Sted. Jeg vilde lade Hæren rykke frem til den Bjergslade, der behersker Keiserfortet, Men da jeg erfarede, at vi paa dette Punct og nogle andre Høider vilde forefinde nogle Batterier, saa foretrak jeg, at vente, indtil forskjellige Stykker, svært Beleiringsskyts o. s. v. vare blevne samled tæt bag den første Linie. Den bestandige Skjærmydsering siden den 25de har gjort 6 a 700 Mand utjenstdygtige; dog ere Skudsaarene, formedelst den lange Afstand, i Almindelighed ikke meget farlige. Først i Gaar vare nogle af vore Folk blevne saarede ved Jlden af to 24 Pundinger, som Fjenden havde anbragt i sin Position. Hr. Bornes, en meget udmærket Officier, har mistet en Arm. Da jeg ønsker at gjøre en Ende paa denne Tingenes Tilstand, har jeg givet befaling til et Angreb imorgen. Generalen udvikler derpaa sin Plan til det senere heldigt udførte Angreb og tilføier, at han havde ventet 900 Mand fra det i Toulon værende Depot, hvilken Forstærkning næsten kunde erstatte hans hele Tab; han havde derfor skrevet til Chefen for Reservedivisionen, at han skulde sende ham en Brigade.)
Viborger Samler, 1830-07-17
En Skrivelse fra Admiral Duperrs af 28de Juni melder at en Storm den 26de har tilføjet Flaaden, betydelig Skade. Kaabeltougene og Ankerkjædene vare for korte paa flere Krigskibe, og gik itu. Admiralen erklærer det for ugiørligt at holde Baien; imidlertid kunde man uden en Flaade paa dette Sted ikke udskibe Forraad for Hæren. Positionen er yderst vanskelig og denne Slags Storme meget hyppige.
Viborger Samler, 1830-07-17
Admiralen har forlangt Ankertoug og Kjæder fra Toulon, hvilke Soepræfecten nu har afsendt med Fregatten Thetis. - Jfølge Privatbreve fra Sidi Khaaf af 25de Juni var Fægtningen den foregaaende Dag yderst blodig. Algiererne skulde have havt 6000 Døde og Saarede. Kampen varede fra Daggrye til Kl. 7 om Aftenen. Disse Breve angive Franskmændenes Tab til 800 Døde og Saarede. Seiren afgjordes af det franske Artillerie. Den fjendtlige Hær bestod af 35,000 Mand under Anførsel af Beien af Constantine og var bleven forstærket ved et Detaschement fra Algier. Mufti havde lyst Velsignelsen, over de bortdragende Tropper. - Den 22de Juni befandt sig 4000 Marinesoldater i Sidi Ferruch.
Viborger Samler, 1830-07-17
Den samme Dag vare 2 Linieskibe og 6 Fregatter, al Sandsynlighed for at understøtte Bevægelserne af en Division, som skulde angribe de mellem Forbjerget Kaxin, Fiskerporten og det engelske Fort beliggende Kystbatterier. - Jfølge Beretning fra Grev Bourmont, er der under Bestyrelse af GeneralValaze anlagt en for Kjoretøier fremkommelig Vei imellem Sidi Ferruch og Sidi Khalaf; de til at spærre Halven bestemte Forskandsninger ere fuldendte og besatte med 21 Kanoner. - J Algier er Alt roligt. Det er sandsynligt, at der hersker stor Bekymring blandt Jndvaanerne; men Tyrkernes fortvivlede Forbittrelse indgyder Enhver Skræk. J et Divan blev besluttet, at Tropperne ikke skulde kaste sig ind i Staden, førend enhver Fodbred Jord uden for den var forsvaret. Deien har ladet Hovedet slaae af Flere af Beduinernes Chefer. - Under 28de Juni meldes fra Toulon, at 1100, til Expeditionshærens Regimenters Depots hørende, Mand; have faaet befaling, at holde sig færdige til Indskibning. Ogsaa et Compagnie af Linicequipagen bliver sendt med. 10 Krigskibe af anden og tredie Rang skulde, hvis Vinden blev gunstig, den 30te Juni gaae under Seil med Levnetsmidler og Tropper. Et at den har 20,000 Nationer ombord. - Beien af Constantine har sendt Deien 9000 Mand regulaire Tropper. Man frygter, at ogsaa Regentskaberne i Tunis og Tripolis, ophidsede af Portens Agenter, skulle sende ham Hjælpetropper. Divanet søger at faae dem til at troe, at Franskmændene, naar de eengang ere i Besiddelse af Algier, ogsaa ville bemægtige sig hine Stater, og at Landgangen paa den afridanske Kyst staaer i Forbindelse med en af alle europæiske Monarcher antaget Plan, ved Korset at fortrænge Jslam. - Allg. Zeit. siger i en Skrivelse fra Paris af 30te Juni: "Der er ingen Tvivl om, at der jo vise sig store Vanskeligheder ved den algierske Expedition, og at Modstanden er større, end man havde ventet. De bekjendtgjorte korte og ufuldstændige Bulletins ere aabenbart blevne lemlæstede ved at gaae igjennem Fyrst Polignaes Hænder. Man veed med Vished, at vi i Træfningen den 19de Juni have lidt et uhyre Tab, og at et heelt Regiment Tirailleurs blev tilintetgjort af den tyrkiske Milits; ligesaa vist er det, at Flaaden var nær ved at gaae tilgrunde, som kan sees af den først idag af Honiteuren bekjendtgjorte Beretning fra Admiral Duperre. Dermed ville vi ikke sige, at Algier ikke vil blive tagen; tvertimod holde vi dens Erobring, for ganske uundgaaelig ; men vi paastaae kun, at det ikke vil være noget Feldttog paa Roser som det spanske, og at man ved hvert Skridt vil støde paa store Vanskeligheder." - J den senere Tid tog Heden til paa den algierske Kyst; den steeg om Morgener, til 26 og om Middagen til 328.
Viborger Samler, 1830-07-17
Frankrig.
Viborger Samler, 1830-07-17
J Paris taltes stærkt om Ministerforandringer. J Spidsen for det nye Ministerium skulde Hertugen af Mortemart træde som Udentigsminister og Adinterim Krigsminister indtil Grev GuilleminotsAnkomst; desuden Hr. de Martignac for det Jndre Hr. de Rigny for Marinen og Hr. de Mollien for Finantserne. Ministeriet for de offentlige Anliggender skulde ophæves og Handelsministeriet gjenoprettes. For det Sidste nævnede man endnu Jngen, ligesaa lidt som for Justitsministeriet. Man talte om Hr. Cuvier en Protestant, for den offentlige Underviisning. Hr. de Polignac skulde efter dette Rygte blive Minister for det kgl. Huus. - Et andet Rygte fortæller, at der har fundet en Udfonning Sted mellem Dhrr. de Peyronnet og de Villele; man taler ogsaa om Ouprard's Udnævnelse til Statsraad, og at han i Kamrene skal forsvare Budgettet. - Af de hidtil bekjendte Valg i de store Collegier - omtrent 60 - er imod Forventning henved Halvdelen falden ud til Fordeel for de Liberale. Af 276 til Dato valgte Deputerede ere 170 af Oppositionen 99 Ministerielle 6, der have stemt forLorgerils Amendement, 1 Ubekjendt.
Viborger Samler, 1830-07-17
Blandet. Keiseren af Rusland er Natten imellem den 1ste og 2den Juli afreist fra Warschau til St. Petersborg. - Kronprindsen af Sverrig er den 3die stegen i Land i Kronstadt. - Jfølge Gaxette de France er der endnu Jntet afgjort angaaende en Souverain for Grækenland. Rusland har udelukket de catholske Prindser. Conferencerne vedvare, og deres Udfald vil være vanskelig at forudsee. - Efterretningen om Prinds Leopolds Frasigelse har vakt stor Sensation i Pera; de tyrkiske Ministre derimod ansee Tingen med Ligegyldighed, og vedblive deres Paastand, at de urolige, røverske Grækere ville vise Opsætsighed mod enhver Regjering, naar de ikke kues af et tilstrækkeligt Antal fremmede Tropper. - Porten har erklæret sin Beredvillighed til at fuldbyrde den londonske Protocol; men Grækerne synes at gjøre Vanskeligheder. - Breve fra Zara melde, at den østerrigske General, Baron Lilienberg, er rykket ind i Bosnien med tre Batailloner, for at adsplitte de derværende frække Røvere og ødelægge deres befæstede Røverreder. - Hertugen af Cumberland agter strax efter den afdøde Konges Begravelse at afreise til Fastlandet, for at ordne sine derværende Anliggender og derpaa tage sit bestandige Ophold i England. - Ved den i The Times anførte Efterretning om den naadige Modtagelse, som Ministrene erholdt ved deres første Opvartning hos Kong, Wilhelm, finder The Mornine-Chronicle sig foranlediget til at meddele den Berigtigelse, at Kongen skal have spurgt Skatkammercantsleren, da denne nærmede sig til ham: "Hvem er De min Herre, – Jeg kjender Dem ikke; hvem er De?" - Det hedder, at Prinds Leopold skal ophøies til Pair af England under Titel af Hertug af Kendal, og erholde Sæde i Parlamentet. - Tvistighederne mellem den chinesiske Regjering og det engelsk ostindiske Compagnie ere, ifølge Beretninger fra Canton af 15de Febr., lykkeligen bilagte. - Fire portugisiske Krigskibe, nemlig Fregattten Diana og tre Brigger, krydse paa Høiden af Terceira. Et engelsk fra Havanatil de canariske Der bestemt Skib, Triton, er bleven tagen af en af hine Brigger og opbragt til S. Miguel. -