JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Blandt flere Spørgsmaal af Vigtighed sattes ogsaa næstsidste Dag under Discussion: "Ved hvilke Midler ville de mindre Landbrug, saavel Gaardbrugeres som Huusmænd, sikkrest kunne forbedres." Dr. Paulsen fra Rødding Skole foreslog Mønstergaarde og Oprettelsen af saadanne høiere Landsbyskoler paa samme, hvorfra kunde udgaae saavel dygtige Landvæsens-Elever som Lærere, der igjen kunde oprette mindre Landvæsensskoler. Han udviklede sit Forslag meget udførligt og grundigt, og forsvarede det godt imod nogle fra enkelte Sider opkastede Tvivl. Ved denne Leilighed holdt Drewsen et langt Foredrag, hvori han udviklede, at Bonden maatte have samme Rettigheder som andre Mennesker, hvilket efter Naturens Love tilkom ham; at Hoveriet og Fæsteforholdet er til Skade for Bondens Fremgang i materiel og aandelig Velvære, &c. Fra enkelte Bænke i Salen hørtes Raab om, at dette ikke vedkom Sagen, af hvilke Raab fra andre Sider hyssedes stærkt. Saalænge Drewsen talte om Bondens Forhold til Godseierne, afbrødes han ikke af Præsidenten, men da han udbredte sig over, hvorledes man endnu tillod sig at sige Dul til den danske Bonde, og herom henholdt sig til nogle Yttringer af Algreen-Ussing, blev han afbrudt af ham, med den bemærkning, at det ikke vedkom Sagen. Discussionstiden var just endt, og Mødet hævedes. Mange beklage, at den gamle Drewsen, den Mand, der i en saa lang Række af Aar til Held for Landet ufortrødent har virket for Agerbrugets Fremme, der med Rette er kaldet Danmark Thaer, at han i en Landmandsforsamling skulde blive afbrudt; men man indrømmer tillige, at Præsidenten (Krarup) viste sig selvstændig og, uagtet Opfordringerne fra visse Bænke, ikke afbrød Drewsen, men først gjorde det, da denne unægtelig gik udenfor Sagen. Drewsen, der af Forsamlingen selvfølgelig hele Tiden vistes den største Agtelse, mødte atter ved Forsamlingen i Slutningsmødet. Flere talte om at bringe ham et ydre Tegn paa Agtelse, hvilket Tiden imidlertid forbød. Forhandlingerne sluttedes af Præsidenten med en smuk Tale, der endte med et Hurra for Kongen og Fædrelandet. Dermed blev Forsamlingen hævet. Næste Aar vil den, som bekjendt, finde Sted i Odense. (Uddrag af Aalb. og Rand. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Udfaldet af den ved Lyngbye Seminarium fra den 23de til 26de Septbr. d. A. afholdte Dimissionsexamen har været saaledes: Af 19 Seminarister erholdt 3 Characteren: "Udmærket duelig, nemlig: N. J. Fjord, P. Nielsen og J. C. Jensen fra Rødding; 9 Characteren: "Meget duelig: H. C. Christensen, J. Erichnauer, J. O. Høy, J. C. Jensen (fra Vinge),H. Knudsen, H. Nielsen, N. Stærdahl, J. Sørensen, og N. Vestergaard; 6 Characteren: "Duelig: C. V. Birch, C. Brønnum, J. Joust, S. Lanng, J. Monrad og M. Thorup; 1 Characteren: "Ei uduelig. Af 7 Privatister erholdt 3 Characteren: "Duelig: N. Gantofte, P. Jacobsen og A. Schou; 1 Characteren: Ei uduelig, 3 befandtes umodne. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
J disse Dage er i Randers ved Døden afgaaet een af denne Byes ældste Mænd, J. Carl Wulff, Eier af en derværende Gaard og Hestemølle. Denne Mand, der fra en tidligere Velstand ved Conjuncturer og uheldige Sammenstød var forsat i en mindre blid Stilling, havde tilligemed sin Ægtemage, Caroline Cantor, der døde for 2 Aar siden, med Afsavn af mange Livets Fornødenheder og Beqvemmeligheder, og ei sjeldent kæmpende mod de største Hindringer, dog conserveret forommeldte Eiendom, og ved en testamentarisk Disposition bestemt den til et ædelt Brug. Den skal nemlig forblive et Slags Fideicommis, der aldrig maa sælges, men de i samme værende syv Beboelses leiligheder, med Hestemølle og tilliggende Tørvemoser a. bortleies, og Jntradernes Overskud fordeles mellem Testatorernes Børn eller disses Descendenter, som enten maatte være eller blive trængende. For det Tilfælde, at Testatorernes Paarørende skulde uddøe, da skal Eiendommen tilfalde Kongen, imod at der stedse tilstaaes en fattig Familie af mosaisk Troesbekjendelse en passende Bopæl i samme. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
I en Beretning fra Skanderborg hedder detKartoffelepidemien udbreder sig meget stærkt saavel paa Byens som paa Omegnens Marker, hvilket man først har begyndt at mærke i de allersidste Dage. Man har det mærkelige Exempel, at i eet og samme Fald Kartofler vare de som bleve opgravne den 1ste ds. ganske ubeskadigede, men derimod fandtes imellem de Kartofler, som Dagen efter bleve opgravne, mange an(Hors. Av.) grebne af Sygdommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Copulerede. J Aalborg den 4de October, Kjøbmand Johan Grønnerup af Holstebro og Jomfru Sophie Dorothea Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Aarhuus, den 8de October. Stiftets nye Biskop, Hs. Høiærværdighed Dr. theol. Brammer, ankom hertil i Mandags Aftes med Dampskibet fra Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Da bemeldte Dampskib ikke senere har kunne komme herfra igjen formedelst Storm og Uveir, saa er i Eftermiddag et Færgefartøi kommet hertil fra Kallundborg med Posten, der har medbragt den sørgelige Efterretning, at Dampskibet Frederik den Sjette, som ventedes hertil i Morgen, er i Løverdags, paa dets Tour fra Kjøbenhavn til Flensborg, stødt paa Grund i Jndseilingen ved Grønsund paa Møen, hvor det staaer under Vand og har faaet en stærk Lækkage. Men heldigviis befandt Krydsfartøiet sig der i Nærheden, og ved dettes Hjælp blev Mandskab og Passagerer, hvis Antal angives til 2 a 300, lykkeligt bjergede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Ankomne fra Kallundborg til Aarhuus: Bataillonschirurg Regenburg, Overkrigscommissair Nyeland m. Familie, Bibliothekar Ludvigsen, Biskop Dr. Brammer, Kbm. Hvid, Cand. Hald, Forvalter Jversen, Jfr. Brønnum. Fra Thune: Pastor Sevel m. Kone. Til Samse: Landinspecteur Rørby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Aarhuus Skibs=Liste fra 29de Septbr. til 6te Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Jndkomne: Skpr. Pallesen, Fredshaabet, fra Riga med Olie og Hamp; Arnold fra Pipperheim, med Baglast, Erichsen fra Sjælland med Hvede; S. M. Sørensen fra Altona m. Stykgods; Bohse fra Kiel m. Baglast. Udgaaede. Skpr. H. Olsen og N. Olsen til Norge, med Kornvarer; J. Jørgensen til Kiel med Smør; Sunne til Aalborg m. Baglast, Falslev til Khvn, m. Stykgods; Gram til Nykjøbing m. Flyttegods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Bekjendtgjørelser. Jfølge tagen Beslutning med Udskiftning af denne Byes Jorder, skal der udarbeides Bestemmelser for Mark directionens Virksomhed. Et Udkast til disse er nu færdigt fra en til dette Øiemed udnævnt Committee, og dette, ligesom og et Udkast, hvilket Hr. Politiassistent Nielsen har indleveret, vil fra 7de dennes findes henlagte til Gjennemlæsning paa Raadstuen forinden denne Sag, efter nærmere Bekjendtgjørelse derom, bliver foretagen i en Raadstue forsamling. Aarhuus, den 6te October 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Communalbestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Da det ved den f. 15de d. M. over Pastor Jahnsen, Stervbosted a 215 paa Graven heri Staden skeete Bud ikke er blevet approberet, afholdes en ny Auction over bemeldte Eiendom Fredagen d. 10de dennes, om Formiddagen Kl. 11, i selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 2den October 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Førstkommende Løverdag den 11te October, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved det store Sprøitehuus heri Byen afholdt offentlig Auction over endeel Brandvæsenet tilhørende gamle Materialier, saasom nogle Lygter og Lamper, Vandkar, endeel Brandspande, Blouser og blanke Hatte; Alt efter Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de October 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Efter Reqvisition af det Kongl. Rentekammer foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen d. 14de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over Leverance af 670 Tdr. Brødrug, for det heri Byen garnisonerende 3die DragonRegiment; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 6te October 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Forandring af Auction paa Frysenborg. Den til Torsdagen den 16de dennes berammede Auction paa Hovedgaarden Frysenborg over Faar, Køer og Heste, er efter Vedkommendes Forlangende udsat til Dagen efter, nemlig Fredagen den 17de October, Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Frysenborg Birkecontoir, den 7de October 1845. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Præmie=Pløiningen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
paa Ristrup Hovedgaards Mark foretages Mandagen den 13de October 1835, og tager sin Begyndelse Kl. 8 Formiddag. Betingelserne ville blive bekjendtgjorte paa Stedet. De Anmeldelser, som af en eller anden Grund maatte være blevne for finkede, modtages endnu af Cancelliraad Jngerslev. Samme Dag foretages Bortlodning blandt det landocconomiske Selskabs Medlemmer i Aarhuus Amt, af nogle indkjøbte Maskiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Til 6te Classe af det 98de Kongelige Classelotterikan daglig, indtil 12te dennes, i min Collection Lodsedler fra 5te Classe blive fornyede a 6 pr. Stk., og nye Lodsedler erholdes a 25 1 pr. Stk., Aarhuus, den 2den October 1845. W. J. A. Leverkhuusen. Mindegade No. 30. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Da jeg har bragt i Erfaring, at flere af mine ærede Kunder forgiæves have søgt mig under mit Fodenavn; Jomfru Hviid, saa bringes herved til almindelig Kundskab, at jeg ved indtraadt Ægteskab nu bærer Navnet Cronholm, boende paa Badstuegade hos Politibetjent Woldbye, og fortsætter min Modehandel som forhen Aarhuus i Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Cæcilia Cronholm, født Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Uldbarter, dobbelte og enkelte, af bedste Qvalitet, faaes i Dusinviis og mindre Dele til billige Priser hos L. F. Brönnum ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Engelske Patent-Hagel i alle Numere, fiin poleret Jagt-Krudt & Percussionshætter faaes billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
En stor 3 Etages Kakkelovn med Tilbehør kan erholdes enten tilkjøbs eller tilleie af Elias Møller paa Vestergade. Sammesteds anvises en tages Kakkelovn tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
For en duelig Møllersvend, der er forsynet med fordeelagtige Bidnesbyrd, er en god Condition ledig til anstundende 1ste Novbr. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Af Borger= og Almueskolevæsenets Midler kunne enten strax eller førstkommende 11te December Termin, imod betryggende Sikkerhed, erholdes tillaans: 150 , naar man desangaaende henvender sig til Politiassistent, Procurator Nielsen i Aarhuus. 3000 Rbdlr. Sølv, tilhørende Støvring og Galthen verreders Skolelærerhjælpekasse, kunne forestaaende Decbr. Termin imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, naar man derom henvender sig til undertegnede Provst. - Harritzlev Præstegaard, d. 19de Septbr. 1845. H. P. Møllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Den averterede Plads for en Skriver eller Under Avlsforvalter er nu besat. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
En sort Silke Paraplui med PerlemorsIndlægning i Skaftet, er forglemt et Sted i Byen; den bedes afleveret paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
En mørk Klædes=Reisekappe er den 28de f.M. bortkommen af Ag postens Bivogn udenfor Postgaarden i Aarhuus. Den som maatte være kommen i Besiddelse af den, bedes indlevere den til Hr. Kjøbmand Kuur i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-08
Ankomne Bognyheder. hos Andr. Chr. Wissing. Veiledning til huuslig Lyksalighed i nogle Taler, af P. O. Boisen, forhen Biskop over Lolland og Falster, 4de Oplag, 9 s; Ungdommelig Kjærlighed, en Roman af Mistres Trollope, 1ste Deel, 10 1/4, Carl Johan og Svenskerne, af Crusenstolpe, 2det Hefte, 3 i Dansk Kirketidende, udgivet af N. Th. Feuger og C. J. Brandt (ugentlig udk. et Nr. a 84). I October Qvartal vil der i Jydsk Ugeblad blive paabegyndt en Oversættelse af Engen Sues Roman, Paula Montl. Subscription modtages fremdeles i alle Boglader. Med dette Numer af Avisen omdeles fra min Boglade, en Subskriptionsplan paa: "Bibliothek for huuslig Andagt", Første Hefte er udkommet. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
nounie, samt neden. derborg, over lægges. Par af No 184. anvisnit, Mosel Hull, glemt. at manSalvinserne 200 Mand. Skil ne, 16 den 10de October. Fredagen over rigsforprivilegeret. Kongelig. Aarhus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Nyheder fra Udlandet. Fra Sydamerika erfares, at alle Underhandlinger med Rosas vare strandede. Han havde afslaaet alle de Forslag, hvormed den engelske og franske Gesandt vare fremkomne; begge Gesandterne havde derpaa forladt Buenos=Ayres. Den argentinske Eskadre fra Montevide var tagen af de engelske og franske. Fra Algier haves Efterretning om, at AbdelKader, med 6000 Md. Fodfolk og 1000 Ryttere, stod atter parat til Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Sørgelige Beretninger haves om store Ødelæggelser, som en hele Spanien fra Tarragona til Mallaga langs med Kysten af Middelhavet gjennemfarende Orkanstorm, ledsaget med Torden og Lynild, har foranlediget. J Andalusien skulle mange Mennesker være omkomnenlan¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Fra Romagna (i Kirkestaten) haves meget foruroligende Efterretninger. Militairet var overalt i stor Bevægelse. Den pavelige Flaade i Civitavecchia havde faaet Ordre til at løbe ud, for at bevogte Kysten. Man frygter Landgang af Oprørerne, medens der hersker stor Gjæring i Landet, som gjennemstreifes af bevæbnede Bander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Den engelske Dampschaluppe Eclair er kommen fra den afrikanske Kyst til Portsmouth med en ondartet Feber ombord. Underveis var derpaa død 65 Personer, blandt hvilke Skibschefen og begge Lægerne. Skibet er lagt under en meget stræng Qvarantaine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
J Haag ere tre Bladredacteurer blevne fængslede paa Grund - hedder det – af en Artikel i Straffe. lovbogen, der sætter Dødsstraf for Sammensværgelser, til at vække Borgerkrig, bevæbne Borgerne imod hverandre, samt foranledige Mord og Plyndring i en Commune. Disse Arrestationer menes at staae i Forbindelse med de sidste Folkeopløb i Haag, Haarlem og Delft. J sidstnævnte Stad ere Bagernes og Victualiehandlernes Boutiker endnu forsynede med Vagter, Kanoner opplantede paa Torvet, osv. J Wesel var en Bonde, der forlangte en ublu Priis for sine Kartofler, nær bleven et Offer for Pøbelraseriet. Man havde allerede slynget et Reeb om Halsen paa ham og vilde hænge ham paa Raadhuset. Kun med Nød og Reppe blev han frelst af Politiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Kongen af Preussen har entlediget Ministeren Bülow, og i hans Sted udnævnt Generallieutn. Cantz til Udenlandsminister. Denne Udnævnelse ansees for at være af stor Betydning med Hensyn til Landets indre Politik, thi det er Canitz som har stemt Kongen for Rigsstændernes Jndførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
J Leipzig blive mange Personer, som mishage Regjeringen, bortviste fra Staden paa en høist foruroliggende Maade. Uden Forhør, uden lovlig Grund, uden Retskjendelse, bliver det pludselig meldt Vedkommende af Politiet, at han paa høiere Ordre har at rømme By og Land inden 24 Timer. Saaledes ere alt 13 blevne forviste. En Deputation af Borgere er reist til Dresden for at gjøre Ministrene Forestillinger desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
J Nymphenburg, ved München, tildrog sig forleden Dag følgende Begivenhed: En ved den der garnisonerende Eskadron af Prinds Carls Kyrasseerregiment ansat Underofficier, der nylig var kommen ud af en Arrest, som Ritmesteren havde dicteret ham, lurede denne op og affyrede sin Pistol paa ham. Skuddet rammede ikke det bestemte Offer, men Hesten, hvorefter Underofficieren skjød sig selv en Kugle for Panden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Jfølge nyere Efterretninger fra Riga skal den der udbrudte Epidemi dog nok ikke være Cholera, men en ondartet og dræbende Blodgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Kong Oscar havde den 27de Septbr. sluttet Storthinget med en Tale, som havde vakt megen Jubel. Dagen efter havde han forladt Christiania. Sagen mod Statsraad Voigt er indledt ved Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Kjøbenhavn, den 7de October. Efter forskjellige Privatbreve med de i de sidste Dage hidkomne Skibe fra Jsland kunne vi nu meddele efterstaaende bestemte Efterretninger om de vulkanske Bevægelser i Landet. Det er Hekla, som efter at have hvilet sig omtrent i 80 Aar, endnu engang truer denne Ø med Ødelæggelse, som saa ofte før. Natten mellem den 1ste og 2den September hørte man frygtelige underjordiske Brag, der fyldte de nærboende Jndbyggere med Skræk. Disse Dron vedvarede uafbrudt indtil om Middagen den 2den September, da Bjerget med et frygteligt Brag revnede paa forskjellige Steder og Jldmasserne brøde from. De tidligere Explosioner var sædvanlig udgaaet fra Toppen af Bjerget – nogen egentlig Krater har Hekla ikke; men denne Gang flyder Jldstrømmen ud af Bjergets Sider igjennem to Kløfter, Privatbreve af 13de Septbr. fra Reikavik beretter, at Udbruddet dog hidtil ei havde foraarsaget synderlig Ødelæggelse i de nærmestliggende Rangarvalle- og Arnds=Sysseler, da Revnerne, hvorigjennem den frygtelige Jldmasse udvælter, heldigviis ere paa Bjergets nordlige og nordøstlige Side, og Lavastrømmen, som Følge deraf, har taget Retningen mod Nord og Nordost; men den til Hekla fra disse Sider grændsende Landstrækning bestaaer netop af ubeboede Heder. Derhos havde Vinden næsten hele Tiden staaet fra Syd og Sydvest, hvorfor ogsaa den Aske og Pimpsteen, som Bjerget i Mængde har opkastet, er ført mod Nord. Bjergets øverste Top kunde man ikke see, formedelst Damp og Røg. Fra Hederne vare Faarene flygtede ned til Bygden, og nogle af dem havde man fundet forbrændte. Vandet i de nærmeste Elve var blevet saa varmt, at Forellerne døde eller løb op paa Landet, og at Reisende ikke kunde komme over dem, da Hestene ikke kunde udholde Heden. (Khp. & Map.)J Nat er Hofagent og Hofvexeleer Heilbuth pludselig død. Han kom saaledes ikke til at aflægge Eed i den bekjendte Obligationssag, skjøndt han havde indfundet sig til Edens Aflæggelse og kun blev forhindret der ved en af Vederparten, Etatsraad Schonbergs, Sagfører derimod, i Kraft af en udtagen Høiesteretsstævning, fremsat Protest. Da han saaledes, før han døde, havde fremstillet sig for Retten, for at aflægge den ham paalagte Eed, saa vil Følgen heraf, efter hvad der almindeligt antages, blive, at Eden bliver (Khvnsp. & Fædrel.) betragtet som aflagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Bemeldte Heilbuth, som i den senere Tid havde opnaaet en ikke behagelig Berømthed, døde pludseligt igaar Aftes Kl. 11 1/2. Hans Svigersøn, Grosserer Wulff, der ogsaa var indviklet i den ubehagelige Sag, var tidligere paa Aftenen bleven rørt af et apoplectisk Tilfælde, og dette har vel, i Forbindelse med de mange Angreb, hvorfor den Afdøde har været udsat, fremkaldt et lignende Tilfælde hos ham, hvilket saa pludseligen endte hans Liv. (Ths. Av.) Jernbanen til Korsøer vil nu komme istand. Hertil er ankommen Efterretning, at alle de Actier, der ere udbudte i England, ere afsatte, og at man der ligeledes er villig til at overtage Resten, som er opbudt paa det Hamborgske Marked. Directeur Schram er i denne Anledning afreist til England. Det vil selvfølgelig drive Jernbancactierne i Veiret, og der er idag ikke en eneste Actie at faae heri Kbhvn. (S. Bl. – Jdag har den herværende Overret stadfæstet den ved Tybjerg Herredsthing afsagte Dom, hvorved Pastor Stauning i Herlufmagle var frikiendt for at betale den viborgske Stiftamtmand, Kammerherre, Brettons famense Skrift om Communalvæsenet, skjøndt det var givet, at Pastor Stauning var Subskribent; derpaa. Dette Præjudicat vil sikkerlig drage mange for Kammerherren ubehagelige Conseqventser efter sig. (Kp.)- Den her i Staden arresterede Seddelfabrikant, har været meget villig til at vise Maaden hvorpaa han havde gjort de falske Eenrigsbankdalersedler, og den har været meget simpel, idet han nemlig blot med Oblater gjorde en ægte Seddel fast paa et Bord, lagde et Stykke fiint gjennemsigtigt Postpapir ovenpaa, og derpaa med en i udrevet Tusch dyppet Staalpen aftegnede den ægte Seddel. Jkke destomindre ere disse Sedler temmelig nøiagtigt eftergjorte, men lade sig dog let kjende derved, at der ingen Vandmærker findes i dem, ligesom Skriften, ved at vædes, strax opløser sig. Han havde, ifølge sit Udsigende, kun fabrikeret en Seddel daglig, og denne havde han sædvanlig sat i Omløb ved at kjøbe en eller anden Smaating i Boutikerne, især hos Bagerne. Det var hos en af disse, at han blev anholdt. Han er Bogbindersvend af Profession, men har i Sommer været uden Arbeide, og er saaledes ved Trang forledt til dette Skridt. (Fdl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Fra Glauchau hedder det under 28de September: En overraskende Efterretning stadfæster sig. Vor Superintendent Dr. Ruddelbach (han ansees for Hovedet for de sachsiske Pietister) har den 1ste Septbr. nedlagt sit Embede, for at vende tilbage til (Brig. Td.) sin Fødeby Kjøbenhavn."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
(Af et Brev fra Kjøbenhavn, 7de October.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Medens Kartoffelsygen griber stærkt om sig i Provindserne, er Hovedstaden angreben af en Smitte, et Slags Hoved- og Hjertesvimmel, der endnu bestandig udbreder sig i en høist foruroligende Grad. Den yttrer sig ved en saa usædvanlig stærk Bevægelse i Blodet, at Hoved, Hjerte, Hænder og Fødder umuligt kunne holde sig rolige. Den hjemsøger begge Kjøn, staaende hverken Gamle eller Unge; – den hedder: Jenny Lind-Feberen. - Har De hørt Jenny Lind?" Har De hørt og seet den guddommelige Jenny, saaledes lyder det hvert Øieblik her, naar Bekjendte støde sammen paa Gaden. Jenny Lind er Dagens store Theema; Alles ivrigste Bestræbelser gaae ud paa, at faae denne nordiske Mirakel-Sangfugl at høre og see, og Gud hjælpe de Stakler, som maa leve og aande her, uden at opnaae dette eneste Fornødne for Øieblikket. Men Jenny Lind er i Sandhed ogsaa et saa mærkeligt Phænomen paa Kunstens Himmel, at hun fuldtvel fortjener al den Opmærksomhed og Hyldest, der vises hende. Som Concertsangerinde er hun mesterlig; hendes Foredrag af svenske Romancer og Folkesange, er noget saa mageløs Yndigt, at det ikke lader sig beskrive. Men det er især i Operaen at hun henriver til den meest levende Begeistring. Man tænke sig en tyveaarig rank Blondine, med et udtryksfuldt Ansigt og fortræffelig Mimik, med Øine, der snart udlyne Hævnens vilde Flammer, snart udtale den inderligste Kjærlighed, Hengivenhed og Sjælefred, med smukke, grazieuse og afrundede Bevægelser og Stillinger, der minde om Thorvaldsens Statuer, og endelig dertil en Stemme, saa yndig, bøielig og klokkereen, at selv Himlens Engle maatte fryde sig ved at høre hende synge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Som dramatisk Sangerinde har Jenny Lind aldrig havt sin Lige her i Danmark. - Under hendes sidste Optrædelse som Norma i Fredags overgik Jubelraabene i Theatret al Beskrivelse; Kunstnerinden blev fremkaldt ved Slutningen af hver Act, og hilsedes tilsidst med en uhyre bifaldsstorm og en Regn af Blomster. (Der vankede altsaa baade Storm og Regn den Aften i Theatret, og alligevel herskede der unge heure Heiterkeit." Det kan man kalde ægte Begeistring.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-10
Jmorgen (Onsdag) Aften optræder hun som Regimentets Datter, en Rolle, der er saa aldeles forskjellig fra den i Norma, men hvori hun dog, ifølge competente Kienderes Dom, skal være saa overordentlig brillant, at hun rimeligviis her vil feire sin største Triumph. (Md.)