JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Af Breve fra London den 18 Junii. J Forgaars Morges er Capitain Duncan ankommen til Admiralitetet med Depescher fra Admiral Rodney, hvilke skal være daterede fra Jamaika den 5. Maji; men de mælde intet videre og nye Erobringer, uden hvad man allerede vidste. De 2 Linieskibe, som James og Wallace toge i Mono=Passagen, hedde Cato og Jason, og desuden ere to Fregatter, Almable og Ceres, faldne i vore Hænder. Det i Slaget siunkne Franske Linieskib hedte Diademe. Alle gjorte Priser ere ankomne til Jamaika, og Sammel Hood krydser med 25 Linieskibe ved Hispaniola.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Admiral Rodney giør i fine Depescher en sørgelig Afbilding over det Franske Linieskib, Cæsar, som fløi i Luften, hvorved 500 Mennesker satte Livet til, hvoriblandt vare 500 Engelændere, som allerede havde taget Skibet i Besiddelse. Af det siunkne Linieskib, Diademe, er ligeledes intet Menneske blevet reddet, og den Franske Forliis angives nu af Døde og Saarede for 15000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
J Følge en Privatskrivelse fra Paris skal ved Hr. Greenvilles Underhandlinger ikke forekomme store Besværligheder, i det det Franske Hof skal være tilbøielig til at give alle tagne Vestindiske Øer, Grenada undtagen, tilbage igien imod Canada. Ved Dover ere 3 Franske Cavaillerer landede, og ere reiste til London.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Adskillige fra Amerika ankomne Officerer bekræfte det, at den Forandring i det Brittiske Ministerio har gjort et stort Jndtryk paa Hovedmændene i Amerika, og at de synes meget hengivne til at forlige sig med Engeland. General Carleton har strax efter hans Ankomst til Nye=Pork sat 2 fornemme fangne Amerikanere, Jay og Levingstone, i Frihed, og sendt dem med Depescher til Congressen.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Wien den 19. Junii. Fra Egnen ved Zies ere meget bedrøvelige Efterretninger om de nye store Oversvømmelser i Ungarn indløb, ne. J Wallendof tæller man 52 Personer, som ere omkomne i Floden. Landsbyen Nargetsau skal have mistet Halvparten af sine Huuse og Jndvaanere, og Rogistan, skal aldeles ikke meere være til, eftersom den overmaade sterke Strøm ganske har bortsvømmet den. J adskillige andre Districter, som om Natten og i Sovne bleve overraskede, ere ligeledes gangne til Grunde. Alle Broerne der ere ligesom forsvundne, og heele Grundstykker ere bortsvømmede af Floden, saa at mange 1000 Dages Pløieland have mistet den saaede Sæd tilligemed det pløiede Land De ulykkelige Jndvaaneres Skade og Elendighed lader sig knap beskrive.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Her er i nogle Dage blevet talet sterk og Fred imellem Søemagterne, og Courererne afvexle overordentlig sterk ved vort Hof.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Hs. Majestæt Keiseren har for nogle Dage siden befalet ikke alene at betiene 7 Mand Curasserer fra Anspach, hvilke havde escorteret en Transport af 30 Heste fra Ungarn til Laxenburg, med et Middagsmaaltid i et Gemanæst ved hans eget Tafel=Gemak, men endog at foresætte dem det for Hs. Majestæt selv tillavede Middagsmaaltid, og derpaa at forære dem 30 Dukater.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Amsterdam den 22. Junii. Til Vliesingen er den Franske Kaper, Fantasque, ankommen. Han havde Penge inden Borde for 3 til 6 ranzionerede Skibe, men han var af nogle Engelske Fregatter saaledes bleven jaget, at han maatte kaste alle sine Kanoner over Borde, for at undkomme.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Haag den 22. Junii. Efter Breve fra Paris skal Fredsværket have en god Fremgang; dog var endnu ingen befuldmægtiget Gesandfra det Franske Hof bleven udnævnt til Hoffet i London, Den 25. Jun. Siden de sidste Franske og Engelske Breves Ankomst har her udbredt sig et Rygte, som ladet formode en nær forestaaende almindelig Fred. Troeværdige Personer ville endog fra en god Haand være underrettede om, at Fredspræliminarierne snart skal være undertegnede, om det ikke allerede er skeet.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Leiden den 22. Junii. Breve fra Paris tale om den store Høiagtelse, som alle de, der havde den Lykke at nærme sig Hr. Greven og Frue Grevinden af Norden, blive ligesom henrykte af Greven af Norden kom en Dag til Greven af Artois, da denne just besaae nogle Kaarder, som havde staal Grebe efter en ganske nye Smag. "Det er en god Hændelse sagde Greven af Artois til Greven af Norden, at De just kommer til mig; jeg maae tiene Dem, og jeg tilbyder Dem denne Kaarde." Han havde udsøgt den smukkeste iblandt dem. Jeg imodtager den gierne, svarede Hr. Greven af Norden, men jeg havde hellere seet, om Dehavde forbeholdt mig den, med hvilken De skal erobre Gibraltar. Da der paa den Dag, det smykkede Bal var i Versailles, var en stor Trænge, sagde Kongen, Man trænger os ret meget. Strax gik alle de tilbage, som be fandte sig nær ved Monarken. Hr. Greven af Norden vilde ogsaa træde tilbage, og sagde til Kongen: Sire Jeg beder og Forladelse, jeg troede i dette Øieblik at høre til deres Nation, og jeg troede, ligesom deres Undersaattere, at man ikke nær nok kunde nær ne sig Deres Majestæt. Kongen tog ham ved Haanden og lod ham sidde hos sig. Ved saadanne Træk viser denne unge Fyrste sit gode Hierte, sin fiine Forstand, og den sortreffelige Opdragelse, som han har nydt.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Fra Sachsen den 24. Junii. Ethvert Bidrag til Toleranz=Udbredelsens Historie er for Menneskevennen altid en behagelig Efterretning, og fortiener fremfor alle andre offentlig at giøres bekiendt.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
J de Chursachsiske Lande havde forhen de Romersk-Catholske, foruden fri Religionsøvelse, ellers ingen af de sedvanlige Rettigheder at glæde sig ved. De vare i de store og mindre Stæder ganske udelukte fra Borgerskabs. og Mester=Rettigheder, og de havde kun i nogle større Landsbyer oprettet sig selv et Slags Laugsrettigheder.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Nu er det ved en nyelig udgangen Landsbefaling ikke alene tilladt de Romersk-Catolske en offentlig fri Religionsovelse, men det er dem ogsaa tilladt at kiøbe sig Huuse i de større og mindre Stæder, og at forhverve sig Borgerskabs= og Mester=Rettigheder, hvorved de endnu have at glæde sig ved adskillige andre fordeelagtige Benaadinger.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Altona den 28. Junii. Den 26, hujus ankom her fra Nordsøen det Danske Jager=Skib, St. Johannes, Skipper Thies Peter Thiesen, med 154 12 Tønder af de første nye Flamske Sild.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Helsingøer den 28 Jun. Den 21. hujus indkom fra Nordsøen Capitain Frederich Falck. af og fra Moss til Kiøbenhavn med Tømmer og Bræder. Den 25, indkom fra Nordsøen 1 Engelsk Orlogskib paa 50 Kanoner, som medbragte fra Skottland 1 Engelsk Sloop til Petersborg, 5 Danske fra Norge med Bræder og Tømmer; samme Dag ankom fra Østersøen 5 Danske fra Kiøbenhavn og Øster seen til Holland og Norge. Den 26. ankom fra Østersøen 48 Skibe af adskillige Nationer, og fra Nordsøen 3 Svenske fra Gothenborg med Sild, og gik til Seils til Nordsøen 120 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt det Kongel. Danske Asiatiske Compagnies Skib, Neco, ført af Capit. Andreas Chrystie, destineret til Tranquebar i Ostindien, i Svensk Orlogskib og i dito Fregat. Den 27. ankom fra Østersøen 74 Skibe af adskillige Nationer, deraf det største Skib, som nogen kan mindes at være passeret Sundet, som var 676 Læster stor, og er bygt i Dantzig, derfra ladet med Tømmer og Staver, destineret til Middelburg, i Holland; og gik til Seils til Nordsøen 136 Skibe af adskillide Nationer, deraf 46 Engelske Koffardieskibe, under Convoy af 1 Kongel. Orlogskib paa 50 Kanoner, 3 dito Fregatter paa 20 Kanoner og i dito Kutter paa 16 Kanoner, adskillige Danske fra Østersøen og Kiøbenhavn til Middelhavet, Holland og Norge. J Sundet ligge den Kongel. Danske Escadre og 1 Kongel. Svensk Convoy Fregat, som forventer daglig adskillige Svenske Koffardieskibe fra Østersøen, som skal gaae under sammes Convoy her fra Sundet. Den 25, hujus udgik af Havnen Skipper Viinberg med Paketen her af Byen til Kiøbenhavn med Stykgods, og Skipper Jørgen Jensen af og til Ærrøeskiøbing. Den 26, indkom Skipper Mogens Munck og Erich Brandt, begge her af Byen, fra Kiøbenhavn med Stykgods. Den 27, udgik Baltzer Hinch af og til Cappel. Her i Havnen er nu aldeles intet Fartøi med nogen Slags Proviant, da dog Rug og Fedevahre er meget begierlig.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Aalborg den 4 Julii. Døde. Den 29 Junii her i Byen Peder Madsen, i sit 21 Aar. Samme Dag Parykmager Vontilius's Søn, Mathias, i sit 16 Aar. Den 30. Jens Pedersen Holms Hustrue, Gyde Nielsdatter, 52. Aar. Samme Dag i Hospitalet afg. Niels Bachs Enke, Dorothea Larsdotter, 85 Aar. Den 1, hujus Kiøbe og Handelsmand Sr. Christen Larsen Ørsnes; han var fød i Barmer den 4. Junii 1728. Den 3 afg. Skipper Johannes Kragevolds Enke, Anne Laursdatter, 50 Aar.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Bekiendtgiørelse. En Student, som nyelig er ankommen fra Kiøbenhavn, tilbyder - sig her i Byen at informere enten timeviis, eller tage Huus condition. Hvor han er at finde, derom gives Efterretning fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Arvingerne, samt Credi= og Debitorer udi Stervboet efter afg. i Jacob Jacobsen Langebech, en Søn af forhen afg. Selvcier, Jacob Pedersen Langebech af Fægesunds Mølle, blive herved indkaldede at møde paa Aalborg Stifts=Contoir førstkommenmende 9. Augusti Klokken 10 Slet Formiddag, for under Skifteforretningen, som da bliver foretaget efter bemældte Afdøde, at observere og efterkomme deres Rettighed og Pligter. Aalborg Slot den 3. Julii 17----- Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
herved bekiendtgiøres, at Hans Majestæt har under 14. Jun. J sidst allernaadigst beskikket mig underskrevne til Procurator ved alle Ober= og Underretter i Danmark, baade i Kiøbstæderne og paa Landet, Høiesteret og Kiøbenhavns Hof= og Stadsret undtagen, og at jeg paa Anmodning antager mig retmæsige Sagers Udførsel ved Retterne, samt andre Juridiske Forretningers Bestyrelse. Jeg logerer hos Sr. Hans Peter Fynboe, boende i Maren Thuresgade her i Byen. Aalborg den 3 Julii 1782. Jens Tranders Steenfeldt.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Da et Fruentimmer, navnlig Anne Christine Thomasdotter, har for et Aarstid gaaet mine Ærinder, og nu er kommen i Erfaring om, at hun laaner hos Godtfolk paa mine Vegne Penge, ja skriver Sedler til Velgiørende under mit Navn, hvoraf jeg har en i Hænde; saa er mit allerydmygste Begierende til det Høistærede Publicum, at samme Person ei maae gives nogen Penge eller Vahre i mit Navn, under hvad Foregivende det end maae være, saafremt de ikke ville tage Skade. Aalborg den 3. Jul. 1782. Catharine Elisabeth Hoghorst. Datten imellem den 28 og den 29. Junii a. c. er Fæsteren Al til Liimgaarden paa Gudumlunds Gods, navnlig Peder Jespersen, fød i Seilflod Bye under Aalborghuus Amt, ulovlig bortrømt, og følgelig uden Pas fra Godset, det som han formodes at have medtaget, og at kunne fremvise, skulde være en Afskeed fra Rytterne, hvor han haver tient i 5 Aar, han er omtrent 30 a 35 Aar gammel, høi af Vært, bred af Skuldre, sterk af Lemmer, og vel skabt, rund og bleeg af Ansigt, med et tyk pur ret og rødtagtig Haar, ved Undvigelsen var han klæd i hvid Bondedragt. Saa anmodes Høie og Respective ved Toldsteder, og Garnisons, samt alle andre, ærbødigst og tienstligst, i Følge Kongelig allernaadigste Anordninger, at ville anholde bemældte Deserteur, om han skulde antreffes, og derom med Posten at tilmælde, da alle anvendte billige Bekostninger, samt en Douceur, ved Karlens Afhæntelse prompte skal blive betalt. Efterretningen maae adresseres directe til Gudumlund, til (S. T.) Hr. Capitain v. Remeling af den Kongel. Søe-Etat, eller til mig, Forvalter Møller paa Clarupgaard. Gudumlund den 1. Jul. 1782. Paa Høie og Velbaarne Hr. Kammerherre, og Amtmand v. Buchwald, Herre til Gudumlund, hans Vegne som Fuldmægtig, Møller.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Natten imellem sidste Mandag og Tisdag er af sin Tie B. Al neste paa Birchelse ulovlig undvigt Hyrdedrengen, Christen Kastberg, omtrent 17 Aar gammel, liden af Vext, sortagtigt Haar, smaa røde Øine, smalle og skieve Been; ved Undvigelsen skal han af sit eget og andres Tøi have medtaget en hvid og en graa Trøie, en Skind Brystdug, et par Vadmels Buxer, en Hat, en Hue og et par Støvler. Denne Persons ulovlige Undvigelse bekiendtgiøres herved, med tienstligst Anmodning til alle Forekommende, at anholde ham, eller om hans Opholdsted behagentlig at ville meddeele mig Efterretning. Birchelse pr. Aalborg den 3. Jul. 1782. J. Hesselholt, Forvalter. Caurs Jensen Møller, som boede i Prierboederne paa Lundbech, Gods under Aalborghuus Amt, er den 19. Maji d. A. ved Døden afgaaen; de, som have noget at fordre i dette Stervboe, ville behage at anmælde det i bemældte Prierboederne næstkommende 7. August., da dette Skifte efter ham, om muligt, bliver sluttet. Lundbech den 2. Jul. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Paa Høie og Velbaarne Frue Frieherinde Juels Vegne, R. Schougaard. Nin iboende Gaard, beliggende paa Algaden, som foruden de fornødne iboende Værelser til en skikkelig Familie er forsynet med smukke indrettede Leieværelser til en liden Familie, samt Hestestald, Vognskuur, Tørvehuus og Vand Post udi Gaarden, agter jeg underskrevne formedelst Forandring af Boepæl underhaanden paa billige Conditioner at bortsælge, thi bliver samme herved i slig Anledning 3 Gange udi de Jydske Efterretninger bekiendtgjort. Aalborg den 26. Jun. 1782. M. Sevel, sal. Bloches.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Natten imellem den 12 og 13. Jun. a. c. er en af Høstemarch Godses Reserva=Mandskab, navnlig Søren Madsen, fød i Mou Sogn og Bye under Aalborghuus Amt, ulovlig bortrømt, og følgelig ikke medbringer enten Pas eller Skudsmaal, uden det der er virkelig falskt. Denne Person, som til sin Velfærds Befordring var tilladt at lære Skomager Haandværk i Aalborg, hvorfra han var hiemkommen, og overladt Boelig paa Godset, for der at leve af sin Profession, er af Alder 27 Aar, jevn af Høide, vel skabt af Lemmer, har flade Kinder, tykke Lipper, sort Haar og Øinebryne, og lader kiende en Slags Jndgetogenhed i Sæder, og haver hidtil brugt blaa Klæder, vorder hermed offentlig efterlyst, med Advarsel at indfinde sig paa sin Fødestavn inden 3 Uger fra Dato af, saafremt han vil undgaae velfortient Rømnings Straf, imidlertid vorder Høie og Respective ved Toldsteder og Garnisons, samt alle andre, ærbødigst og tienstligst anmodet i Følge Kongel. allernaadigste Anordninger, at ville anholde bemældte Deserteur, om han skulde antreffes, og mig derom med Posten tilmælde, da alle anvendte billige Bekostninger samt en Douceur skal prompte vorde erlagt ved Personens Afhæntelse. Der berettes, at Søren Madsen skal have forskaffet sig en Jolle, og derpaa udseilet af Limfjorden giennem Hals Tønder, med sit Værktøi indpakket udi en Cuffert, og der uden fore være annammet af en Skipper til videre Transport, kan nogen paalidelig anmælde denne Skipper, skal Angiveren nyde en raisonabel Douceur og sit Navn fortiet. Høstemarch pr. Aalborg den 26. Junii 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Paa Velædle Madame Lassens til Høste march hendes Vegne som Fuldmægtig, N. S. Würnfeldt.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Jorsdagen den 11. Juli bliver Aarupgaard, beliggende i Torslev Sogn, Øster Hanherred, stillet til offentlig Auction; den er matriculeret for 10 Tdr. 7 Skpr. Bygningerne ere alle i forsvarlig Stand, til Gaarden er fornøden Jldebrand af alle Slags, Gaarden har og sine Enemærker; Udsæden for i Aarer 15 Tdr. Rug, 19 Tdr. Havre, 9 Tdr. Byg, avles Høe 26. til 30 Læs, fødes om Vinteren 24 Fæeshøvder, 60 Faar, 6 Bester, hvortil og er overflødig Græsning om Sommeren; med Gaarden følger den biergede Jldebrand samt Afgrøden, som nærmere paa Auctionsstedet kan erfares. Endskiøndt intet bliver at arve efter sal. Mad. Kloumann, forE hen Præste=Enke fra Wiisbye i Thye, saa bekiendtgiøres dog herved for samtlige Arvinger, at man agter at slutte dette fattige Skifte den 24. Septembr. førstkommende i SkarumPræstegaard her paa Morsøe; thi vilde Vedkommende behage at møde samme Sted og Dag Klokken 10, om de finde det fornødent at overvære dette Skiftes Slutning. Galtrup Præstegaard den 21. Jun. 1782.  J. Panum.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Et honet og anstændigt Fruentimmer, som forstaaer det, der E til en Huusholding udfordres, og derved i nogle Aar har tient, ansøger en saadan Tieneste enten hos et Herskab eller udi en anden skikkelig Mands Huus; hvorom nærmere Anviisning fra Bogtrykkeriet gives. hos Jens Hvidberg i Aalborg er til Kiøbs for billig Priis en ) Kobber Kiedel paa 3 Tønder Rum, med dito Laag og Hat til En Rødslets Gods tilhørende Karl, navnlig Peder Jesper R. sen, fød paa Giøll, 18 Aar gammel, omtrent 66 Tomme høi, føer og sterk af Lemmer, langagtig under Øinene, mørkagtig krylled Haar, er den 17. Jun, sidst ulovligt undvigt af sin Tieneste hos Rødslets Bonde, Ole Madsen paa Eegholm, og formodentlig taget Veien af Thye, hvor han var noget kiendt; han var iklæd en hvid Vadmels Trøie, stribed Undertrøie, dito Brystdug, og en dito af Skind, samt Skindbuxer, Strømper, og Skoe, og en broged Hue. Skulde han forevise Pas, er det falsk. Thi anmodes allerskyldigst alle Forekommende, de behagentlig ville lade denne Person paagribe og anholde, og saadant mig med Posten pr. Aalborg tilmælde, da jeg saa villig, som skyldig, betaler de paagaaende Omkostninger. Skulle de respective Hr. Officerer af det Siellandske Regiment ville behage at lade ham opsøge og paagribe, da lover jeg at overlade ham til Regimentet at tiene i 6 Aar. Rødslet den 19. Jun. J. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
4 Børglum Herred, Wolstrup Sogn, er for nogen Tid siden Paa Steenshede Hovedgaard i Vensyssel, Aalborg Stift, ved Døden bortkaldet Huusholdersken, Dorothea Sørensdatter, hvis faa og ringe Efterladenskaber strax efter Dødsfaldet ere tagne under Forseigling, og da der ved Aabningen 30te Dagen blev angivet af den Afdødes nærværende Arvinger: at hun foruden disse har havt en Søster, navnlig Maren Sørensdatter, som for 40 Aar siden var paa Lessøe, og derfra begav sig sønder paa; saa i Fald enten hun eller nogen Arvinger af hende skulle være til, blive de herved 3de Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldte paa lovbefalet Maade at møde paa Sæbyegaards Skriverstue 6te Ugesdagen a Dato publicationis, da Skiftet bliver sluttet. Til samme Tid indkaldes og Credi= og Debitorerne i dette Stervboe, de første at bevise deres Krav, og de sidste at betale deres Skyld, da den Ret, enhver tilkommer, kan forventes ved dette ubetydelige Skifte, der er saa ringe, at det Efterladte, som allerede er gjort i Penge, neppe vil tilstrække til Begravelse og øvrige medgaaende Omkostninger. Sæbyegaard den 12. Jun. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Paa den høie Hr. Skifteforvalters Vegne B. Møller, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1782-07-12
London den 25. Junii. J forrige Uge skeede en Duell i Hydepark imellem en Geistlig, ved Navn Allew, og en Squire, navnlig Dulany. De ere begge fødte i Maryland i Amerika; den eene har sammesteds et Præstekald, og den anden eier et Gods, som aarlig indbringer 4000 Pund. Tvistigheden kom af et Stykke, som den Geistlige havde ladet indrykke i en af vore Aviser, hvorved Squire holdt sig fornærmet: Ved Duellen havde hver sin Secundant, og Allew havde den bekiendte Morris, som bortførte Lord Baltimores naturlige Dotter. De fyrede begge tillige, og Dulanys Kugle feilede, men derimod fik han en Kugle af Allew i Brystet under det fierde Ribbeen; han faldt omkuld, og raabte, at han var dødelig saaret, han sprang i en Hast op, løb et par Skridte, men faldt ned igien. Man bragte ham strax til en af de bedste Feldtskiærere, der vel bragte Kuglen ud, men han kunde dog ikke forhindre, at jo den Saarede døde om Fredagen. Duellen skeede 1 om Tisdag Aften Klokken henimod 9. Retten loed strax lyse om at paagribe Allew og Morris. Morris er for nogle Dage siden bleven greben i et Caffeehuus, men den Geistlige har man endnu ikke saaet fat paa Hoftidenden for i Dag leverer en Afskrift af et Brev fra Lieutenant Cadmen, som commanderer det bevæbnede, Skib, Defiance; i hvilket Brev han mælder, at han i Gaar østen for Portland opdagede en bevæbned Briganline. Han gjorde sig strax færdig til Trætning, og seile med dette No. følger Auctions-Blad over en Deel Jndboe og adskillige andre Effecter, hvilke (S. T.) Hr. Cancellieraad Wederking den 5 August. førstkommende ved offentlig Auction lader bortsælge i Nibe Kiøbstæd, udi sin iboende Gaard, foruden andet meere efter Bekiendtgiørelsen. de løs paa ham. Da han kom nær til ham, opsatte han Hollandsk Flag, og begyndte Træfningen med os, hvilken varede i 2 Timer, hvorpaa Brigantinen strøg. Det var den Vliesinger Kaper, Seelænderen, som commanderedes af den bekiendte Pierre le Ture, og førte 16 lange Sexpunder, 1 Attenpunder, tilligemed 113 Mand. Skibet. var endnu nyt, og først for 3 Uger siden kommet fra Værftet, havde ogsaa 100 Guineer Ranzionspenge inden Borde. Lieutenant Cadmen har ikkun havt 1 Død og 1 Saared, men paa Seil og Tougverk har han lidt meget. Fienden har havt 21 Døde og 17 meest farlig Saarede, iblandt hvilke sidste befinde sig begge Capitainerne. Engelændernes Equpage bestoed ikkun af 68 Mand, de andre vare for Sygdoms Skyld blevne i Land, og deres Kanoner vare ikkun Firepundinger.
Jyske Efterretninger, 1782-07-12
Erlangen den 28. Junii. For det Østerrigske Commercium vil endnu et andet Slags aabne sig, nemlig Handelen med Vox til Amerika. Den anseelige Kiøbmand, Hr. v. Verporten i Triest, hvilken der allerede har oprettet den store Actiehandel, har iblandt andre nyttige Speculationer ogsaa besluttet at giøre en Prøve med denne Artikel, og dertil i de berømte Bankerers Moses og Jfrael Hønings Vox=Fabrike i Wien udtaget et Parthie af 150 Centner Bordlys, som med første Skib skal sendes til Amerika.
Jyske Efterretninger, 1782-07-12
Helsingøer den 5. Julii. Den 1. hujus indkom fra Nordsøen 1 Fregat af og til Kiøbenhavn fra Kysten Guinea, sidst fra St. Croix med Sukker, Tobak og Caffe, og fra Østersøen 18 Skibe af adskillige Nationer. Den 2. ankom fra Nordsøen 20 Skibe af adskillige Nationer, og fra Østersøen 28 Skibe. Den 3 ankom fra Nordsøen 48 Skibe, og fra Østersøen 12 Skibe, deraf 1 Dansk fra Pernow med Hør til Port a Port. Den 4, indkom fra Nordsøen 36 Skibe af adskillige Nationer, deraf 6 Engelske fra Hul og Nyecastel med Steenkul til Kiøbenhavn, Capit. Møller af og til Kiøbenhavn fra St. Croix med Sukker, Capit. Knudsen, af Altona fra Bordeaux til Kiøbenhavn. J Sundet ligger den Kongelige Danske Escadre, i Engelsk Orlogskib, 3 dito Fregatter og 1 Cutter, i Svensk Convoy=Fregat og 280 Koffardieskibe af adskillige Nationer. Den 1. hujus indkom i Havnen Skipper Lauriz Hartvig af og fra Ærroeskiøbing med Rug og Hvede, 1 Fartøi af Hornbeck fra Holsteen med Smør og Gryn. Her omkring i Egnen staaer, Gud være lovet, Sæden overalt paa Marken meget skiøn og prægtig. Aalborg den 11. Juul.
Jyske Efterretninger, 1782-07-12
Sidstafvigte Fredag den 5, hujus blev den forhen værende Catechet, Hr. Laurs Holm, indviet til Personel-Capellan ved Budolphi Kirke i Aalborg. Hans Høiædle Høiærværdighed, Hr. Biskop Studsgaard holdt en grundig og opvækkende Ordinations Tale over de Ord: Hose 14. v. 6. 7. Jeg vil være Jfrael som en Dug. - Derefter prædikede Ordinatus over forelagte Text: Jerem. 15. v. 19 og deraf viiste: De Betingelser, under hvilke en Lærer kan vente sig Velsignelse af Gud i sit Arbeide. - J den foregaaende Jntimations=Tale bleve disse Ord af Hr. Wandall forklarede og henegnede paa den nye Lærer, som skulde beskikkes til at være en Medarbeider i denne Meenighed. Zachar. 3 v. 7. Jeg vil give dig, at dine Gange skulle være iblandt disse, her staae. – J Søndags blev han af Sognepræsten, Hr. Professor Pontoppidan paa Hr. Stiftsprovst Kyndes Vegne indsat, hvortil han betiente sig af disse Pauli Ord: 1. Cor. 9. v. 17. - Og paa førstkommende Søndag holder han sin Tiltrædelses=Prædiken.