JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Da den for sin Kjæmpestørrelse berømte Jtaliener, Gilles, opholdt sig her i Kjøbenhavn, gik han sædvanlig om Aftenen en god Tour, for at forskaffe sig nogen Bevægelse. Om Dagen lod han sig derimod ikke see uden for Penge. Han var saa høi, at man maatte tage Bunden ud af den Karet, han skulde kjøre i. Det traf sig just, at han paa een af sine Aftenpromenader var forlegen for at faae sin Pibe tændt. Da han blev en Vægter vaer, som stod paa en Stige og gjorde sin Gadelygte istand, gik han sans facons lige hen til Lygten, som i det mindste var fire Alen fra Jorden, rakte Hovedet frem som en Gaas, tændte, i det han sagde: "med Permission, sin Pibe, og traskede derpaa afsted igjen. Man tænke sig Vægterens Bestyrtelse, da han blev et saadant Gefjæs vaer lige ved Lygten. Vægteren skyndte sig ned af Stigen, og troede fuldt og fast, at det var den skinbarlige Luciser, som havde fundet for godt at tænde sin Pibe i Lygten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Blandede Nyheder. Bogtrykkeriet i Christiansand er nu i de saakaldte Helliges Hænder. Den forhenværende Factor er taget derfra, fordi han, efter Sigende, ikke har kunnet beqvemme sig til at være Haugianer. Han har maattet vige for en vis hellig Ruberg. Manden har i 15 Aar tjent den forrige Eier, Hr. Raadmand Gluckstad, tro og redelig, og beder sidstnævnte offentlig om, at han, dersom der atter skulde indtræffe en Forandring, maatte komme i sin forrige Vei, for at ernære sig, sin Kone og sine fire Børn. - Hans Nielsen Hauge, General en Chef for den hellige Troup, har i den hellige Avis taget til Gjenmæle mod den i Jversens Fyenske Avis, efter Bladet Dagen, indrykkede Efterretning angaaende de to Tønder Guld, han som en eenfoldig Bondesøn har tilpræket sig. Hans Apologie er baade til at lee og græde over. "Mit Betroede er til at gaare med, siger han selv, og dette er maaskee den eneste Sandhed, det hele Avertissement, indeholder. Han anfører i øvrigt en Hob Pølsesnal om Paven, Dievelen, Johannes, Hus og Bibelen. Men det Latterligste af alt er, at dette Menneske endog beraaber sig paa vore Tiders Oplysning. Himmelen forbyde, at de to Tønder Guld, som Hauge skal have høstet ved sit Project, end meere skulde forøge Apostlernes Tal Hr. Biskop Bugge vil fra 1 Martii 1805 i Forening med adskillige andre Mænd udgive et Skrivt under Titel af Trondhjemsk Almueblad. Det bliver fornemmelig af deconomisk Jndhold. Hver anden Uge skal der udgaae et halvt Ark, og Aargangen skal koste 16 s. Hensigten er ikke Fordeel, og man er endog villig til at udgive det med Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Hr. Justitsraad Pram har i Trondhjems avisen paa en meget forbindtlig Maade taget Afsked med sine Landsmænd. Han kan ikke noksom rose den Gjestfrihed og den forekommende Godhed, som han allevegne har mødt i de fire Maaneder, han har opholdt sig i denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Efter Jversens Avis siges der: at Hr. Riffelsen har faaet en anseelig Belønning af Kongen for sin Opfindelse af Harmonica, at Portdepeerne skulde aldeles afskaffes og at Officererne derimod skulle have forskjellige Cocarder og korte Trøier, – at man i Odensee faaer et fast Theater, da Skuespilhuset skal være kjøbt til det Nestvedske Skuespilselskab, og at dets Jndvortes betydeligen forbedres og forskjønnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Paa Citroner sporer man nu stor Mangel. En eneste Casse, hvori der kun findes imellem 2 til 300 Citroner, er paa een af de sidste Auctioner i Kjøbenhavn bleven betalt med 30 Rdlr. Dersom der ikke inden Martii Maaned komme friske, saa venter man at Prisen vil blive 50 Rdlr. - Restaurateurerne, der restaurere de Friske og bryde sig lidet om de Syge, have derfor viseligen forhøiet Prisen paa et Glas Punsch til 10 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Kjøbenhavns Boglader falbyde allerede Pestens Kjendemærker, Opdagelse og Standsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
For at forebygge at de Klæder, som den Altonaer Fattiganstalt uddeler, ikke sælges i Hamborg, og at de, som de Fattige i Hamborg, faae, ikke feies ud i Altona, have begge Fattiganstalter nu forsynet disse Klæder, saavelsom alt hvad de ellers uddeele, med Stempel. Man har nu altsaa ikke allene stemplet Papiir, men endog stemplede Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Ved Hr. Sandflugtscommissair Thorlunds Bestræbelser er der i Hvetbo og Jerøler Herreder gjort de fortræffeligste Foranstaltninger til Sandflugtens Dæmpning. J Aaret 1802 saae man den i Nørre-Voresaae By bedække nogle Bygninger, Enge, Tofter og Hauger, og gjøre Landeveien og Kjørselen fra og til nogle Gaarde næsten ufremkommelige ved høie Sandbjerge, som truede mange Familier. H. K. H. Kronprindsen betragtede samme paa sin Gjennemreise med et rørt Hjerte og lovede den kraftigste Hjelp. Hr. Thorlunds Nidkierhed har nu forvandlet disse rædsomme Sandbjerge til behagelige Sletter, Sandet er ført ganske bort fra Bygningerne og Landeveien, som paa begge Sider, saavelsom Sandbjergene og Udhulingerne ere beklædte med Tang og Tørv. Ved Opmaalinger i Aarene 1797 og 1800 var Sandet ved vestlig Stormpind drevet adskillige tu finde Alen ind over forhen gode Græsgange og Agerland, ja at endog Bygningerne tildeels havde taget Skade. Mange tusinde Alen maatte ved Udskiftningen taxeres som ganske ubrugelige. Men i Saltum Sogn er nu alt ødelagt Agerland forvandlet til Kornagere og Græsgange. Denne Forbedring blev tilveiebragt ved omhyggelig Plantning og Udsæd af Klitter. - Nærværende Stykke er et Udtog af en Efterretning, som Hr. Landmaaler Lyngbye har meddeelt i Aalborgavisen. Mangen en ædel Handling oplever man ofte i vort Fædreneland, uden at Aviserne, som dog ellers udbasune de ubetydeligste Ubetydeligheder, tale et Ord derom. Saaledes have tre Fiskere paa Nejem, en liden By, ikke langt fra Nexøe paa Bornholm, for to Aar siden, to Dage førend Juul, tilsat Livet, da de i et meget haardt Veir vilde redde Folkene paa et strandet Skib. De vare alle tre Ægtemænd og Fædre. Deres ædle Daad er ikke engang bleven besjungen i en Vise og deres trængende Familie har endnu ikke nydt den ringeste Understøttelse. Disse Mænds Navne var: Jens Hansen, Peer Hansen og Jørgen Morten. Men Anmelderen er overbeviist om, at deres efterladte Enker, naar de melde sig hos det Selskab, som belønner ædel Daad, sikkert ville faae den for druknede Menneskers Redning udsatte Belønning, som disse kjekke Fiskere have gjort sig saa fortiente til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
J Aachen har man nu en Naalefabrique, hvor man ved Hielp af Børn paa 8 til 10 Aar fabriquerer dagligen en Million Knappenaale. Man mener, at man endog med Tiden vil kunne drive det til tre Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
J Frankrige har en oeconomisk Skribent paataget sig det utaknemmelige Arbeide, at udregne hvor meget Brød, der fortæres i dette Rige blot til Frokost, og han har da opdaget, at hver Frokost koster 11 Millioner 480000 Franker, - altsaa maanedlig 45 Millioner, som udgjøre mere end mangt et Kongeriges Jndkomster. - Den, som hos os vilde gjøre en lignende Beregning over vore Jtalienske Frokoster, maatte kunne udbringe en Sum, der overstiger mangt et Keiserdømmes Jndtægter. Der gives de Mennesker, som, for at bruge et Udtryk, der i denne Tid er i Velten, per fas et nekas, behøve 4 a 6 Mk. til hver Frokost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
De Engelske have taget tre Spanske Fregatter med Skatte fra America. Nogle regne Værdien for 4 Mill., andre for 10 Mill. Pjastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Nyeste. der. Kjøbenhavn. No. 7. Den 5 November, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Tankens Yttring. (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Reisen til Jægerspriis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
(Fortsat.) Vi fortsatte nu vor Reise, og havde Leilighed til at anstille adskillige Betragtninger over Gjenstande, som ikke kunne andet end interessere enhver, der ønsker sine Medmenneskers Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Den, der gjør en Reise igjennem Sjælland, maa enten stoppe Bomuld i Ørene, eller og tage en god Pungfuld Smaapenge med sig. Man kan ikke kjøre nogle tusinde Skridt uden at træffe et Leed, hvor en priviligeret Tigger har bygt sin Rede, og ikke halvtredsindstyve, uden at forfølges et godt Stykke Vei af en Flok Tiggerbørn. Paa Theatret skildres Landet som et Opholdsted for Jordens lykkeligste Sønner, men naar man kun kommer to Mile udenfor Hovedstaden, erfarer man strax, at det Hele for det meste kun er Jllusion. Lige fra Kjøbenhavn til Jægerspriis, som ligger syv Mile derfra, finder man Tiggere i Hobetal. Man skulde troe, at der næsten intet Fattigvæsen existerede paa Landet. Jeg stødte her paa en fiirsindstyveaars Olding; der havde været med vore Tropper i Holsteen, da Peder den Tredie truede os med Krig. Hans hele Jndtægt af Sognets Fattigvæsen var, efter hans Sigende, kun 8 s. ugentligen. Jeg mødte gamle Koner omtrent af samme Alder, der ligeledes kun havde nogle ubetydelige Skillinger om Ugen at leve af, kort sagt, jeg fandt allevegne, at Fattigvæsenet paa Landet maa være det fattigste Fattigvæsen i hele Riget. Sæderne paa Landet har jeg aldeles ikke fundet saaledes, som man f. Ex. seer dem skildrede i Høstgildet. De maa i det mindste have forandret sig meget, siden dette Stykke blev skrevet. Den Sygdom, som den nye Verden, har beriget den gamle med, er nu meget almindelig blandt Bønderfolk. Bonden kalder den slet og ret Uting. For ikke længe siden skal næsten en heel Landsby have været plaget deraf. Uden Caffe og Brændeviin kan Bonden ikke leve, og Gigten, som hidtil for det meste kun har været Kjøbstædsmandens udelukkende Eiendom, har ikke anseet det under sin Værdighed, at opslaae sin Bolig i straatakte Hytter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Oplysninger i Sjælland er endnu ikke kommen temmelig videre end Oplysningen i Hovedstadens Gader. Man har vel ligesom i disse ogsaa paa Landet hist og her anbragt nogle nye Lygter, men ak, de brænde næsten som Gadelygterne. - En Bondekone forsikkrede mig, f. Ex., at hendes Mand, som var en Krøbling, var i sine Drengeaar bleven forgjort af en ond Qvinde. En Smed svor høit og dyrt paa, at siden den Tid, den nye examinerede Læge var kommen ud til dem, kom næsten dagligen et Menneske til Ulykke. "Snart brækker een et Been, snart en Arm, og alle blive til Krøblinger, sagde han ganske troskyldig. En Barselkone, som han skulde forløse, havde han man tænke engang - revet Leveren ud af Livet." Saadan ufornuftig og overtroisk Snak hørte jeg næsten, hvor jeg kom hen. Min Fetter Tobias korsede sine Hænder, og jeg, jeg beklagede mit Fædreneland, at een af de nyttigste og værdigste Stænder endnu er i saa høi en Grad tilbage. Hvortil nytter det, at de Lærde bryde deres Hoved med at skrive Bøger for Landalmuen, naar Landalmuen ikke læser dem, naar den ikke kjender nogen anden Glæde end sandselig Nydelse, naar den som et Umælende næsten ganske overlades til sig selv? - Dersom Folkelærerne altid vare, hvad de burde være, saa vilde det ogsaa staae bedre til med Bondens Oplysning. Min Fetter Tobias gjorde her den Anmærkning, at det maaskee vilde være gavnligt, at Agerdyrker og Folkelærer vare to forskjellige Ting, og at Præsten blev saaledes lønnet, at han ganske kunde leve og virke for sin Menigheds Dannelse og Oplysning. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
En ny Samling af Rariteter. Min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Den Samling af Rariteter, som for ikke længe siden med saa meget Bram er bleven anmeldt i Deres Skilderie, bærer ikke Vand mod den, jeg eier. For at tjene Dem og hele den curieuse Verden, vil jeg her meddele Dem en Beskrivelse over nogle af mine Rariteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
En Taksigelsesskrivelse fra en Mariner til Expræsten for den Opbyggelse, som han har fundet i hans Skrivt. Den er skreven paa en Lap Papiir, som ikke er større end en Sølvskilling, og kan, naar den rulles sammen, stikkes igjennem et Naaleie. Et Par Pund indvortes Lys, støbte i Niels Hauges Lysestøberie. De ere egentlig bestemte til at tænde Lys i Mørkets Børn, og koste 10 Rdlr. Pundet, NB. Disse Lys kunne ogsaa tilbyttes for Tydske og Danske Bibler, gamle Psalmebøger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
To Malerier, hvoraf det ene forestiller ti svære Bønderkarle, der trykke et diende Barn ihiel, som den onde Aand boer i, og den anden en stor Sal, hvor en heel Skare eenfoldige Mennesker ere forsamlede og høre hellige Forelæsninger. Man seer ogsaa blandt disse mange Grenaderer, Martnere og andre Krigsfolk, som høre ganske andægtig paa Taleren. Niels Hauges Silhouette - ikke større end Hovedet af en Knappenaal, forfærdiget af en meget berømt Konstner og indfattet i en Brystnaal, som har den forunderlige Kraft, at den, der bærer den, kan omvende dem, der vandre i Mørke, og, uden at forskrive sig til Fanden, i sin Tid fortjene to Tønder Guld derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
En Samling af meget vigtige juridiske Raad for enhver, som ikke har Raad til at kjøbe Raad hos Raadsherrer og Procuratorer, samlede af en Raadmand. E. Sk. Af Mangel paa Plads kan man for denne Gang ikke levere mere heraf, men da enhver veed, at jo længere Rariteter ligge, des rarere blive de, saa haaber man, at Læseren ikke vil tabe noget ved denne Opsættelse. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Blandede Nyheder. Vidtil havde kun Bryggerne og Skipperne i Kjøbenhavn et Laugshuus. Nu er ogsaa Skræderkroen bleven forvandlet fra en Kro til et Laugshuus. Det gamle Skildt med Staden, Bremen paa er blevet taget ned, og et andet Skildt sat i dets Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
J Kjøbenhavn har man nu en Silhouetteur, der, i Følge en offentlig Bekjendtgjørelse, aftager Silhonetter, hvoraf de mindste ikke ere større end Hovedet af en Knappenaal. Tilsidst faae vi nok Silhouetter, der ikke ere større end Spidsen af en Knappenaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
J Gothenborg i Sverrig har der ganske nylig atter været en betydelig Jldsvaade. Tre Hundrede Huse ere lagte i Aske, og Assurandenrerne i Engelland tabe ogsaa denne Gang meget ved denne Jldebrand. Det er en uheldig Stad, Tyvene synes nu ret at have faaet Smag paa, at bryde ind i Kirker. J Wardals Hovedkirke, under Totens Provstie, ere Tyve gaaede ind igjennem et Vindue den 29 Sept. De have opbrudt et Skab bag Alteret og bortstiaalet en Kalk af Sølv paa Potter, med Laag, ind- og udvendig stærkt forgyldt, overtrukken med konstigt Fillegransarbeide og emailFremdeles: en ganske leret Blomsterværk. ny Messehagel af carmosinrødt Fløiel, garneret med dobbelte ægte Guldgaloner, en ganske ny Messeskjorte, et nyt Alterklæde, et forsølvet Døbefad og et Udtog af Alterbogen. Besynderligt nok er det, at i Avertissementet angaaende dette Tyverie siges, at det er skeet ved Tyvel, ligesom det ikke kunde være skeet ved een Tyv. Skulde Tyven i øvrigt være een af de saakaldte Hellige, saa har han her alt, hvad der hører til en Kirke i complet Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Adskillige agtværdige Mænd i Trondhjem have for at opmuntre den indenlandske Jndustrie sat en Svensk Kone der paa Stedet istand til at kjøbe sig en Gaard, for med mere Beqvemhed at forfærdige Stolebetræk, Sigter Halmhatte &c. Blandt disse Mænd har især Hr. Overbrandmester Lie taget sig af denne fattige Kone. Pottemager Essen Hagen sammesteds udmærker sig ved at forfærdige af brændt Pottemagerleer meget zirlige og smagfulde Vaser, Piedestaler til Uhre, Urtepotter &c. Da Trondhjem endnu mangler en Billedhugger, saa har han selv maattet udskjære og forfærdige Formerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Hr. Pihl, Præst i Christiania, som har udgivet et Skrivt om Teglbrænderie, roses meget i offentlige Blade, fordi han ved chemiske og saare kostbare Forsøg, ganske paa egen Bekostning har udfundet den ægte blaasorte Tagsteenglasur, som endog de dueligste Chemici have fundet saa fortrinlig, at man sætter de glasserede Stene fra hans Værk langt over de Hollandske. Hans Fortjeneste er saa meget større, som han har været saa uegennyttig at bekjendtgjøre det Hele. Det vilde være at ønske, at han ligeledes vilde bekjendtgjøre den hele Jndretning af hans Glasurværk, og især den af ham opfundne Ovn, som ikke bruges til andet end Glasseringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Kongen af Sverrig har ophævet Toldafgivten af alle Fødevarer, som gaae til Pommern, og de kunne nu føres derhen uden anden Told end den simple indenlandske. Kronen har forbeholdt sig, at opkjøbe alle fra Skaane til Pommern kommende Kornvarer til Brug for sine Magaziner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
De Efterretninger angaaende Frankrige, som Posten har medbragt, ere meget glædelige og angaae meest Keiserens Kronning og den Keiserlige Familie. - i de Værelser, som Paven skal beboe i Thuillerierne, ere ligesaadanne Tapeter og Meubler anbragte som i de Værelser, han beboer i Vaticanet. - Tresindstyve Biskopper skulle ved Kronningen repræsentere de Catholske Religionsbekjendere. - Botanisten Ventenat har opdaget en ny Planteart og kaldet den efter Keiserinden; Josephinia, og Detalande har offentlig sagt: "Humboldt finder formodentlig ogsaa blandt de 6000 Planter, han har medbragt, noget, som han kan hellige vore Souverains."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Paa Konstbroen har man nu plantet Grannetræer og anbragt Hytter med Kakkelovne i, hvor man midt om Vinteren kan nyde Sommerens Behageligheder. Loyd's Evening post, hvoraf det sidste Numer, dat. 19 Oct., er ankommet i Dag, indeholder blandt andet følgende: J Cuxhaven skal man nylig have anholdt et Russisk Skib; i Embden skal man have anholdt tyve Engelske Fartøier, men man haabede, at de snart ville blive frigivne igjen. - J Texel skulle, efter Sigende, alle de Skibe, der have Engelske Varer ombord, anholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
J Engelland har man nu en Dreng paa fire Aar, der kan blæse paa et Jagthorn saa godt som den bedste Trompeter; - en Engelsk Kjøbmand har nylig faaet for 70,000 Pund støbt Sølv fra Sydamerica, hvilket er saa meget mere mærkværdigt, som det kun bestaaer af forskjellige Kar, som de oprindelige Perueaner have betjent sig af, og give Oplysning om dette Folk Sæder &c. - ElfiBays fornemste Favorit er nu et Engelsk Fruentimmer, som han har medbragt fra London, og som han ganske lader sig regiere af. - Af Engelske Aviser udgaaer der i London dagligen over 30,000, og de koste Landet i det Hele 850,600 Pund aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Moniteuren fortæller, dog kun som et Rygte, at man i Engelland skal have givet Ordre til alle Engelske Krigskibe, at føre ethvert Skib, som har Tømmer a. ombord, til Engelske Havne, hvor det skal have fuld Betaling for Ladningen. Men dette Rygte synes ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Kokoppeindpodningen har nu ogsaa udbredt sig til Finmarken. Paa Øen Vadse, 5 Norske Mile fra Trondhjem, ere i denne Sommer 195 Personer med Held blevne indpodede ved Studiosus Chirurgi Flor, som Kjøbmand Esbensen paa Vadsø havde ladet komme fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
En Bjergskotter har opfundet en Machine, hvorved et Barn paa ti Aar kan paa een Dag væve 36 Alen Fiskernætter, hver Alen 36 Masker bred. Den koster kun 25 til 30 Rdlr. Stykker, som ere bestemte at opføres fra 8 til 20 November. De lystige Passagerer. Den 8. Daglønneren og Skjelmen i sin egen Snare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Creditorerne og Skjelmen &c. De 7000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
(Onsdag) Sølvbrylluppet (Benefice). Hværverne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Octavia. Hjertets Forvildelse. Ringen No. 1. Til Kongens Fødselsdag faae vi Danneqvinderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-09
Nyeste. ilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-09
Kjøbenhavn. No. 8. Den 9 November, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. To ubetydelige Ting, som volde betydelig Uleilighed. Den første af disse Ting er de to Døre til Børssalen. Disse synes at være ligesaa gamle som Børsen, altsaa 180 Aar, og ere derfor ikke allene meget skrøbelige, men endog af en meget underlig Constructur. De ere vanskelige at faae op, og naar man vel har faaet dem aabnede, falde de til som en Blyklump. Den, der vil ind, staaer næsten altid Fare for at støde den, der vil ud, omkuld. Paa en Tid, da Børsen, saa at sige, er Dannemark Guldbørs, og hvor Alting florerer i Handelens SkygAnden Aargang. ge, maatte det vel ikke være vanskeligt at anskaffe to nye Døre, der kunde lukkes ordentlig op og til. Overalt er det ikke let at indsee, hvorfor Indgangen til Børsen just skal være fra Siden af, og ikke lige forDen anden af disse Ting er de Møller eller Kors, der staae ved Indgangen til Frederiksberg aller. Hensigten dermed er at afholde Ryttere fra den Sti, som kun er bestemt for de Gaaende. Men hvorfor skulle disse Møller just være bevægelige, Næsten hvert andet Menneske faaer, især om Søndagen, naar der spadserer mange Folk her, ved dette evige Dreierie et Stød, og den eneste Nytte, det medfører, er den, at en Flok Drenge i Almindelighed more sig med at ride omkring paa Korset og foraarsage de Gaaende Uleilighed. Langt hensigtsmæssigere vilde det være, at gjøre disse bevægelige Kors til faste Bomme. De Spadserende vilde da forskaanes for mangt et stundom endog farligt Stød, og Drengene afholdes fra at lege paa Steder, der ere bestemte til offentlige Promenader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-09
Reisen til Jægerspriis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-09
Efter nogle Timers Ophold i Slangerup fortsatte vi vor Reise. Herfra lige til Frederikssund træffer man kun faa Landsbyer, men adskillige Gravhøie, som ingen kjender og ingen skjøtter om at kjende. At Videnskabernes kronede Beskytter, Frederik den Femte, sendte Lærde til Arabien for at berige den orientalske Litteratur med nye Skatte og nye Opdagelser, var Frederik og hans oplyste Tidsalder fuldkommen værdigt, men hver sand Fædrenelands ven maa dog ønske, at han hellere havde anvendt denne Kongelige Rundhed paa Undersøgelsen af sit eget Lands Oldsager. Det er ubehageligt, at see de mærkværdigste Gravhøie, som maaskee Dannemark første og største Konger ere jordede i, henligge saa ganske uændsede. Hvo veed, hvor mange vigtige Bidrag til Oldtidens Historie man maaskee endnu kunde finde i disse uændsede Gravhøie! Frederikssund er et ganske net, men i ingen Henseende mærkværdigt Sted. Det begyndte at blive mørkt, og vi ønskede, inden det blev Nat, at komme til Jægerspriis.