Berlingske Tidende, 1792-05-04
Paris, den 23de April. Den 20de hujus om Morgenen kom Kongen, geledes af sine 6 Ministre i Nationalforsamlingen, hvilken staaende og med ubedækkede Hoveder imodtog ham. Efterat Monarken havde sat sig sagde han : "At han kom i Nationalforsamlingen for en saa vigtig Gienstands Skyld, som nogen finde havde været underkastet en Nations Repræsentanteres Randslagninger, og at hans Minister for de udenlandske Sager skulde forelæse samme den Beretning, som han i Conseilet havde forelagt Hs. Majestæt, angaaende var forfatning i Henseende til det tydske Rige. Ministeren forelæste derpaa denne Beretning, i hvilken han siger : Sirel Da De med Sed antog Constitutionen, blev De en Gienstand, for Frihedens Fienders Had. Jntet naturligt Baand har holdt Dem tilbage, ingen Bevæggrund af Naboeskab, Alliance og Forbund har kunne standse Deres Fiendskab, De Udvandrede ere som Rebellere mod deres Fædrenelands Love, reiste paa Huuside Grandsen, for at tillave et straffærdigt Angreb imod Frankrig, hvor de ville komme tilbage med Jld og Svard Huset Østerrig sandt siden Tractaten af 1756, som forbandt og meddet, troe og gode Bundsforvanter os. Denne Tractat, Sire, gjorde og til Slaver af dette Huus. Vi have i Despotismens gruelige Sørge seil udøst vort Blod i Mængde. – Man i det Darbut, da Østerrige faae, at det ikke mere kunde herske over os, ertirer det sig for vor Fiende. Efter optraver MarenisinBeretning alle formeentlige Fornærmelser af det Wienske, Hef imod Frankrig og dets slette Behandling mod Minist, ren Duvertier. Han undersøger sammes Allance med Preussen, med hvilken Magt grankrig har forsvarer det paa sit Statkammers og Jndvaaneres Blods Bekostning. Han paastaaer, at det var Østerrige, som har opbragt Kongen af Sverrig imod Frankrig. Den danske Haffes Ret af røde arbr. er en saad Krigserklaring. Forn Kanne tilstaaer deri Magters Forbund imod grankrig. - Noten af 13de Martii er det Wienske Hoffes Ummelm. Kongen af Ungerne forlanger, at vi skulle underkaste ver Constaution, hans Retion. - "Sire, da jeg imodtog Ministeriet forde udenlandske Anliggender, paalagde De maa som en Pligt, at sige Dem Sandhed. Nu siger jeg Dem den. Af denne Fortælling sort tydelig, at Tractaten af 1786 er virkelig brudt af det østerrigske Huus; at Vedligeholdten af et Forbund imellem Magterne er en stendtlig Ar iman Frantrig, og at De fra dette Øieblik af maae befale Hr. von Naanles, Deres Ambassadeur, at forlade det mienske Hof uden Afskeed." - Sire, de østerrigske Tropper rykke frem. Lev rene blive afstukne, Fæstningerne have sig. Nationen har ved sin Sid af 14de Januar erklæret dem for Forrædere, som ville tiltræde en uconstantionsmassig Underhandling. Den Osterrigerne bevilgede Termin er udløbet, Dette Ære at angrebet og Nationen udfordret. Der bliver immer anden Partir tilovers for Dem at gribe, end at giøre Nationalforsamlingen et formeligt Forslag til Krig mod Kongen at 12. garn og Bøhmen." – Saaledes talede Ministeren for de udenlandske Sager. Kongen tog derpaa Ordet og sandt :De have nu, mine Herrer, hørt mit Confalle Daltratten, og Decision. Jeg antager dette Besimena; der kommer overeens mad der allerede saa ofte vittede Daske af National. forsamlingen, og med det Ønske, som Dorgerne adskil Dele af grankrig have tilstillet mig. Den synes at være den dels franske Folke Ønske. Franskmandene ville hellere have Krig, end levet en fordærrelig Angest, en forbidrende Ta stand som sætter vor Constitution i Fare, og strider imod vor Værdighed. Jeg har giørt alt, hvad jeg kunde, for at undgaae Krigen, men nu holder jeg den for den Jen kommer for at foreslaat Dem efter Consumtion tiet, formlig en Krig med Kongen af Behmansand. Tilskuerne kappedes fra alle Sider, men Manna lingen, som ved et Dieret havde paalagt sig det og Plat, at ikke overlade sig ved denne store Consand. nogen Bevægelse, forhen i en udrygning Ærgade Præsidenten saarede : "Sag, Karsamlingen skal de over det store Forslag som Deres Mannæt har giøre Den skal ved et Budskab lade Dem bekiendtgiøre Re af sine Deelider giioner. - Kongen begav sig derpaa de og Prasidenten aar tilkiende, at Deliderationen skudt : for sig om Aftene Sessionen. Reppe var og denne og førend man overvelede Kongens Forslag, og eenstemme creterie samme i følgende storm Da Nationale gen har taget i Overycielse Kongens Forslag og maade. det mienske Hofte har aflade, at giør de udvandrede: manden aabender Deskyttelse; at det har bevæget paa curopæiske Magter til en Aftale, som er tillet imod den ske Nations Uafhængender og Silkebad, at Frant s. gen at Ungen og Bøhmen, ved sine Noter af 18de M. og 7de April har været sig ved at afslaae fra denne alle at han, naarer det ham i Naten af 11te Marts marne o. slaa, at satte fra begge Sider Tropperne ved Sla paa Kredssed, har forfat de siendtlige Tilenstringer, at formelig har angrebet den franske Nations Senne ved sin Ertiering, at han vilde understøtte de tydske rig værende Mesters Fordringer, hvilke den frande tian nophørlig havde tilbude Erstatninger; Da Na forsamlingen endelig indseer, at den glette Bagning. saare den franske Konges sidste Depeter, lader det da merandage, at saa ved venskabelige Underhands disse Besvaringer afskande, samt et denne Va saa get som en Krigereklæring, saa deenere og Jnfanter er tymende; - Nationallersaagen og ter, at den franske Malien, troede det Consumbeligede Grundsætninger, ingen Krig at formaaede Hensigt, at allere Grader, og lang sin Man finde med noget Folke Kalved, hariner til Daglig deele. forsøre deres Arlanden Udsvingenhed at den Kag som bavet spungen til at begynde, er ute en Manen Kl. den anden, men et son Folks reisende hersen. - Franskmandant aldrig skal sølverledes Divand virkenge blanden, at daatte skabe som omme at Paa for at vidneder skad Mid en blerlade han fra Kagen nedstinger males. som ville forlingssammod deres havde et saa udoptaget at rende som man afgange havde - hansandsenere ogsaa da alle siden gerson kantenenen ved aar man paabegansaar deres Eindlemmergade. - J raadslamt oven Kongeniermergerslag og alde Infaldet sortringende, saa dreiere den Krig ind Kaballastine Bøhmen, Om Aftenen Kl. 10 slet, 12 Denmætssende en Kongen med Dattetet, og Sand Fastede paa Sude. Naakalden, den 24de April. I adskille offentlige Blade læser man den Convention, da den 18de satte imedens Lesvald den Anden endnu levede. stet i Vien imellem Forsk Tallerede og Generalmajor, Galletmeder som de til Befuldmægtigede, i begge at Hoffert Navn. Vi levere samme, som vi have faaes ning vare ansvarlige for dens Ægthed. - 1) Man har saa at der imellem Hs. Majestæt Keiseren, og Hr. Maj. i Kongen af Preussen skal være en fast og vedvarende ForFare, saavel for dem, som for deres respective Bundsforalle i den Hensigt at før desto beqvemmere Anstalter, saastandhederne fordre at man maae forsvare Kramer. dens Værdighed imod alle Jndgreb, som blive giorte Overere, det være enten af deres egne eller deres Bundsgattes eller enhver anden Patentars Undersaatter, hvor det høiste Anseelse kunde være udsat for Fornærmelser. Sagerhøns contraberende Partier garantere imod al ForFra hinanden indbyrdes, Ugesom ogsaa deres forskjellige. tiervandte Besiddelsen af alle deres Rettigheder, PraGavler og Magt, som de ere i deres Stater, eller som i gamle Løvt og Sædvaner tilkomme dem. 3) Bemeldte en Mannater love for sig selv og deres Bundsforvandte. Fra iaar Deel ingen Opstand eller Rebellien, som kande, dersen Napasiat, men maget mere at anvende deres Montil at dampe samme, til hvilken Ende da ikke ville agtet Staters Undersaattet i deres Gadet, uden disse i Sangeramers Forevidende og Samtykke. De skune. Halle Reqvisition blive anholdte og leverede tilbage, og at en Baglan og Krigserandengadet skal være foranden Stue, Uarsom ogsaa disse Tings Salg til Fremmede. gen deromtræderende Partier havn aftalt, at ville an handels Maal paa et forskabe Kronen Frankrig de. minder og Prarogativer, som tilhøre den, og tilde, saasnart Aaranden tillaver det, anvende. nogle de Kalkerige Maj stæt og sammes Bundshenstandsaal, at til i 20000 Mand i Marten, de samme Manaat og samme Dandsforvandte forPressedler 6000 Mand, saanden deres Caaringen. bestemmen Dille Tropper skulle anere saands som enten skal have aftalt mellem Partie og skaller ere bespier Søndammer, hvorhos Hr. Kl. reisende saadangade, at giøre Aftal. en Sandserpaatte i Hannende al det Qvem sam see, som ogsaa Hr. Pranske Manstæt, som danne Maal mod at landson dermed. hantskabssariatsaa saans Hr. Kilde Prints. han san allene Anstaler til Formerensen, som man halternødvendige. 3, Der skal alle faaren Kongen. han at Kalag en Mamme Malmar harsom og Deiserræde, skalle sende deres Ministre, for at erkyndige sig om Beskaffenheden og Omfangen af disse Kronen Frankerig tilhørende Prærogativer, som maae tilveiebringes, for igjen at give denne Krone sin Anseelse. Det som Congressen faaer Efterretning om at de høie Contraherende Partier, eller Vold, i Henseende til deres retmæssige Auctoritet i de eller nogen af deres Bundsforvandte, have lidt nogen UrerDominer, som de have i Besiddelse, da skal Congressens Kiendelse af alle Partier blive holdt for afgiørende, og den skulle anvende den ovenmeldte Magt, eller en Deel af samme, eftersom Omstændighederne maatte fordre det, men stedse i samme Forhold, for, naar lemfældigere Midler ikke virke, igien at indsætte den forrettede Part i sin retmæssige Auctoritet, ligesom ogsaa i alle Tilfælde at forsvare den soveraine Værdighed imod Forurettelse, Fornærmelse og Voldsomhed.