Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-04-13
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den 29de April fremkom Lord King i det Engelske Underhuus med sin Motion om Kornlovene da han fremstillede dem som Hovedaarsagen til de lavere Classers Nød. Greven af Malmesburry søgte derimod at forklare den af andre Aarsager. Greverne af Montastel, Roseberry og flere, formeente, at Øieblikket var ikke godt valgt til at forhandle og denne Gienstand. Hertugen af Vellington var af samme Mening, og tilføiede: at den bedste Maade til at faae Korn til lettere Priis var at forøge Produktionen indi Landet, hvortil store Forbedringer i Jrlands Agerbrug udkrævedes. Lord Kings Motion blev forkastet. - J Mødet den 2den April erklærede Greven af Aberdeen, at han ikke saae sig istand til for Paasken at forelægge Dokumenterne angaaende Grækenland; men han haabede at blive stand dertil strax efter Ferierne. Nogle Punkter vare endnu ikke bragt aldeles i Orden; men der herskede en fuldkommen Overeensstemmelse blandt alle Deeltagerne i Sagen. - J Overhuset den 2den April spurgte Marqvien af Clanricarde om Regieringen havde erholdet tilfredsstillende Efterretninger fra den Franske Regiering angaaende Udrustningerne imod Algier, Greven af Aberdeen svarede, at Ministrene havde ikke troet, at Svaret skulde saalænge udeblive; men haabede at Sagen skulde snart blive afgjort. Forresten havde Hs. Allerchristelige Majestæt ved alle Conferencer ladet udvise den meest beredvillige Attraae til at meddele enhver Oplysning. Greven af Aberdeen har ogsaa forelagt Overhuset den af sluttede Handelstraktat med Østerrig. Paa Greven af Stanhopes Jndvendinger, at den meest var til Fordeel for Udlandet, svarede Greven, at han havde forefundet Traktaten førend han tiltraadte sin Post, og den kunde ikke tages tilbage. Paa den Jndvending, at det var umueligt for de Brittiske Skibseiere at concurrere med Udlandet, især med de forenede Stater, svarede Greven, at han tilstod denne Classes Nød; men bemærkede dog, at i de sidste Aar havde 40. Brittiske Skibe passeret Sundet over det i de foregaaende Aar sædvanlige Antal. - Ved Greven af Clanricardes sidste Motion i Overhuuset angaaende Begivenhederne ved Terceira, stemte Hertugen af Cumberland imod Ministrene. Ved disse Debatter sagde Hertugen af Vellington de saare mærkværdige Ord: at dersom Ministrenhavde antaget sig Constitutionen i Portugal, saa vilde Oppositionens Angreb paa den, have været langt mere billig. Han paastod, at England ikke har en eneste Fiende i Portugal, og at de Brasilianske Ministre have skuffet den Engelske Regiering. Der gives intet Punkt hvis militaire Occupation maatte være saa ubehagelig for de øvrige Søemagter, som Terceira, fordi Skibene saavel fra Østen som fra Vesten pleie at anlægge derved. Jeg siger, yttrede Hertugen, vi bør ikke tillade en saadan Occupation af Terceira, og jeg føler stedse mere Vigtigheden af at forhindre det. Siden Brasilien er bleven skilt fra den Portugisiske Krone, holder jeg det for at være dette Lands Politik ikke at tillade Keiser Don Pedro at besætte den mindste Deel af det Portugisiske Distrikt. - Jmidlertid er Marqvien af Palmella paa Reisen dertil og skal lykkelig være landet paa Øen, uagtet den blokeres af en Portugisisk Escadre, som bestaaer af en Fregat og nogle Smaaeskibe. - Til London er ankommen en officiel Fremstillelse af Donna Marias Rettigheder i det Franske Sprog, trykt i Paris paa 150 Sider, og som kan betragtes som et Manifest fra Regentskabet paa Tercera i Dronningens Navn til de Europæiske Regieringer. Hendes Gesandt, Kammerherre Don Tomas Maskarenhas, er ankommen til London, og har havt Forretninger i det udenlandske Departement.