JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-02
Auctioner. Løverdagen den 13de October Kl. 10 Formiddag afholdes offentlig Auction paa Hovedgaarden . Pederstrup hvorved agtes bortsolgt: 70 a 80 Gimmerlam forædlede ved ægte Dischley og Southdowns Vædere. 30 a 40 Vedelam, og 11 Vædere, deels ægte og deels forædlede ved ægte Dischley og Southdowns Vædere. Credit gives vederhæftige Kjøbere til 11te December førstkommende; hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup den 27de Septbr. 1838. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-02
Skov-Auction. Onsdagen den 10de October 1838 agtes ved Auction bortsolgt, i Nærheden af Tranekjær under Grevskabet Langeland, et betydeligt Partie Egetræer paa Roden, tienlige til Skibs= og Huustømmer m. m., saaog nogle ligeledes paa Roden staaende Bøgetræer, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning kundgjøres, med Tilføiende at Kjøberne ville vorde tilstaaet en længere end den sædvanlige Auktions=Credit, samt at Salgstedets Beliggenhed ikke er ubeqvem for søeværts Bort førsel af de sælgende Producter. De Lysthavende forsamle dem til Kl. 9 1/2 Formiddag ved Tranekjær Gjæstgiversted. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Lollands. Falsters Eft Tidende. No 113. Fredagen den 3 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Den 1ste October 1788 indtraadte i Kjøbenhavns Polities Tjeneste Hr. Cancellieraad og Politie fuldmægtig Hans Ditlew Jensen. Det er altsaa i Dag (1 Octbr. 1838) 50 Aar siden og Oldingen er endnu rask og rørig og bestyrer endnu Casserer-Forretningerne ved Politiet. – Som en naturlig Følge af denne ikke umærkværdige Begivenhed – og da Hr. Jensen stedse har udmærket sig ved stræng Retskaffenhed og samvittighedsfuld Opfyldelse af sine Embedspligter, – have Jubeloldingens nuværende Med embedsmænd været betænkt paa at yde Beviis paa venlig Erindring i denne Anledning, - og have derfor ladet ham overrække en Pokal med passende Jnskription. Det bemærkes, at paa den Tid Jubeloldingen indtraadte i Politietaten, existerede hverken som nu Politiretten eller Politiassistenter, saa at de fleste foreløbige Undersøgelser og prelimiaire Forhører dengang foretoges af Fuldmægtige, hvis Functioner saaledes maae have været meget udstrakte og vistnok tillige meget byrdefulde. J dette Tidsløb har Politiemesterembedet i Kjøbenhavn været under 8 Bestyrelser af 7 forskjellige Politimestere og Politi directeurer, nemlig: Flindt, Cold, Haagen, Bagger, Haagen – anden Gang, - Hvidberg og den nuværende Politiechef og Politiedirecteur. – Kongelig bestalling erholdt Politiefuldmægtige først ved Reskript af 5te December 1800. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Den 28 om Aftenen forsamlede det Jydske Jæger=Corps sig i Citadellet Frederikshavn, for at bringe Corpsets forhenværende Commandeur, Commandanten her i Staden, Oberst v. Hagen, en lige saa smuk som velmeent Hylding. – Henimod Kl. 8 blev en af tre Medlemmer bestaaende Deputation afsendt, for i Corpsets Navn at overrække Obersten et Drikkehorn, ledsaget af en Sang, som Deputationen bad om, at Corpset maatte afsynge udenfor Oberstens Bolig. Efterat Deputationen var vendt tilbage, ordnede hele Corpsets Officerer, Overjægere og Mandskab sig til et Fakkeltog, der Kl. 8 satte sig i Bevægelse, og som, medens Musik personalet udførte Melodien til "Danmark, deligst Vang og Vænge drog i Procession hen til den Feiredes Bolig, hvor Corpset istemte en i denne Anledning forfattet Sang, med Overskrift: "Til Broder Peter Hagen fra det jydske Jæger=Corps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Efterat den Feirede havde takket Forsamlingen for denne velmeente Hylding indbød han samtlige Officerer til at indvie det modtagne Drikkehorn. Et Fakkelbaal og adskillelige yndede Symphonier sluttede Handlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Med Qvartalets Begyndelse har, som tidligere meldt, Grosserer Nathonson overtaget sig Redactionen af den berlingske Avis. J den Jndledning til Avisen, hvormed Hr. Nathanson bekjendtgjør dette, lover han efter Evne og med den bedste Villie at opfylde baade Bladets Hensigt og Nutidens Krav, ligesom han lover at ville honorere Afhandlinger om fædrelandske Anliggender. Da Hr. Nathanson, som bekjendt, i flere Henseender nærer andre Anskuelser, end dem, der oftere ere blevne fremsatte i Kjøbenhavnsposten, er det at haabe, at han nu oftere vil benytte den af ham redigerede Avis, som Organet for disse, noget hvorved vor Journalistik vistnok vil vinde betydeligt, da man tidligere som oftest kun hørte et Parties Anskuelser, medens man nu kan vente og haabe at ogsaa andre Hensyn ville søge at gjøre sig gjældende, hvorved Læserne lettere ville blive satte i Stand til at fælde en selvstændig Dom. Saavel Fædrelandet, som den berlingske Avis have atter behandlet Tolvmillionsagen, og af de Beregninger, som begge disse Blade gjøre seer man at den Sum, som Finantserne have faaet eftergivet er langt betydeligere end man i Førstningen troede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Da Afgjørelsen mellem Banken og Finantserne skeete, havde de Sidste til Banken en for største Deelen rentefri Gield af over 17 Mill., som de nu afgjøre ved at betale 9,300,000 Rbd., og Eftergivelsen bliver altsaa omtrent 7 3/4 Millioner, hvorved dog maa bemærkes, at Banken erholder Renter af ovennævnte 9,300,000 Rbd. Med Hensyn til Spørgsmaalet og hvorledes Bankens Status nu er, kommer den berlingske Avis til det Resultat, at Banken af dens Grundfond nu eier 5,300,000 Rbd., som fordeelt paa omtrent 83,000 Actier udgjør 64 Rbd. for hver Actie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Amtmanden over Thisted Amt, Conferentsraad Faye har i Amtets Avis taget til Gjenmæle imod et Jnserat i Kirketidenden, hvori man havde søgt at kaste Skygge paa hans Forhold som Embedsmand, ved at nægte sin Stemme til Seminarist Kolds Ansættelse som Skolelærer. Kold havde en Tidlang forinden han anholdt og Embede, oprettet en saakaldet gudelig Forsamling, der holdt sine Sammenkomster ved Nattetid, eller efter Bøndernes sædvanlige Sengetid. Dette Foretagende vakte almindelig Opmærksomhed og Uvillie saavel iblandt Præsterne som endeel Skolelærere, samt foranledigede senere de forargeligste Rygter. Da Kold indgav sin Ansøgning om et Skolelærer-Embede, foreholdt Amtmanden ham det lovstridige i Ovenstaaende og paalagde ham at afholde sig fra disse Natte forsamlinger, som i alt Fald maatte skade hans offentlige Omdømme; men da han bestemt erklærede, at han ikke agtede heri at gjøre nogen Forandring, saa vil siger Amtmanden vel ingen billig Tænkende miskjende min Beslutning at nægte ham min Stemme, eller forundre sig, naar jeg herved offentlig erklærer, at jeg under lignende Omstændigheder vil ansee det for Pligt at handle saaledes, som jeg i denne Sag har handlet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
J Veile Avis læses følgende forlangte Jndrykkelse fra Fredericia den 15de Septbr. Hr. Secretair Mørch og de Jndvaanere her i Staden, der have medundertegnet hans til Stænderforsamlingen indsendte Forslag til en Nationaldragt, vilde vist gavne det Offentlige ved at bereise Jylland i den projecterede Uniform, skulde dette for nærværende Tid ikke kunne lade sig gjøre, da tør Publicum maaskee gjøre sig Haab om, at omtalte Herrer hos de respective Authoriteter i Jyllands forskjellige Kjøbstæder, ville til almindelig Skue, henlægge en med bemeldte Nationaldragt paaklædt udstoppet Dukke."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
J sidste Jyllandspost anføres som et Exempel paa Viborgernes Jnteresse for Stændervæsenet og deres Omhu for de Bønderdeputerede, at Jndvaanerne havde nøiedes med at erholde den ringe Betaling af 4 Mk. a 5 Mk. 12 s. daglig for hver af fornævnte Bønderdeputeredes Kost og Logi. Vi ville ei miskjende Viborgernes Patriotisme, men allene berette det Factum, at de Bønderdeputerede i Roeskilde kun betale 3 Mk. a 4 Mk. om Dagen for Kost og Logis, og det uden at Roeskildenserne ansee denne ringe Betaling for noget patriotisk Offer til "Medlemmerne af den hæderlige Bondestand, for at disse kunne sættes istand til at oplægge omtrent 100 Rbd. hver om Maaneden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
J Nordisk Kirketidende" af 23de September findes følgende Artikel af Udgiveren, Mag. Lindberg; Jmorgen den 24de Septbr. samles det danske Folkeraad i Roeskilde, og, saavidt min Kundskab strækker, maa jeg antage, at der vil indkomme syv Petitioner til det om Samvittigheds=Frihed baade for Præster og Menigheder."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
"Ditmarsische Zeitung meddeler følgende Beslutning af den sydditmarskiske Landforsamling med Hensyn til Toldfriheden: "at Toldfriheden er et uskatteerligt Gode for Landskabet og at Forsamlingen er altfor overbeviist om den bindende Kraft af den Overeenskomst, hvorpaa hiin Frihed er begrundet, til at den kunde opfylde det i Hr. Kammerherre v. Lowzow's Skrivelse indeholdte Forlangende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian af Danmark forlod den 19de September atter Wien, for at tiltræde sin Tilbagereise til Kjøbenhavn over München, Stuttgart, osv. Under Prindsens hele Ophold her har Hs. Maj. Keiserinde=Moderen uophørligt bestræbt sig for at vise ham sin venskabelige Opmærksomhed. Prindsen af Wasa foranstaltede en stor Diner paa sit Sommerslot Haking, til Ære for den ophøiede Gjæst. Prinds Christian bivaanede hyppigt de dagligt stedfindende militaire Øvelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
J Mandags begyndte examen artium og endtes i Gaar. Til denne Exammen havde 183 Candidater indstillet sig hvoraf 119 ere demitterede fra de latinske Skoler og 64 privat demitterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Hs. Maj. har allernaadigst udnævnt Cand.jur. J. J. Buntzen til Byfoged i Stubbekjøbing, i hvilket Embede Hr. Buntzen allerede i længere Tid har fungeret som constitueret. O. G. F. Bagge, bekjendt som Dandselærer, Declamator, Digter og plastisk Kunstner, er for faa Dage siden død af Apoplexi paa Bornholm og begravet sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Blandet. J Finland gielder følgende Lovbud. Gaaer en Vogn i Stykker, som en Følge af Gadens slette Tilstand, saa maa det nærmeste Huus betale Reparations-Omkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
J Bayern skulle Skræderne være meget glade ved den nye Forordning, at der skal bøies Knæe for det Allerhelligste, fordi det giver Anledning til, at Beenklæderne ofte gaae itu Skibs= og Handelsefterretninger. Det Kongl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har under : October udstædt følgende Bekjendtgjørelse: "Jfølge kongelig allernaadigst befaling er, især til Sikkerhed for den Deel af Skibsfarten i Kattegattet, der gaaer vesten om Øen Læsøe, eller gjennem den saakaldte Læsøe Rende, paa den lille Øe Hirtsholmen oprettet et nyt Lampe-Blinkfur, bestaaende af een Lampe med 3 Reverberer, hvis Omdreiningstid foreløbigen er bestemt til 1 1/2 Minut, saa at man i denne Tid seer 3 Blink, mellem hvilke Lyset forsvinder. Fyret som er anbragt i en Lygte paa et lille fiirkantet Taarn, er omtrent 42 danske Fod høit over Vandfladen, og vil kunne sees i hele Omkredsen, naar Øiet er 10 Fod over Vandet i en Afstand af 2 3/4 danske Mile. Dets Beliggenhed er i S. t. V. 1/2 V. omtrent 33 Mile fra Fyret paa Skagen, i No. t. O. 1/2 O. 1 Miil fra Frederikshavn, og i No. t. V. 1/2 V., misvisende, 5 1/2 Miil fra Fyrskibet ved Grunden Trindelen nordøstlig for Læsøe. Fyrtaarnet vil bestandigt blive holdt hvidt, og giver derved ogsaa om Dagen et kjendeligt Søemærke. Bemeldte Fyr tændes første Gang den 1ste November indeværende Aar, og vil derefter bestandigt blive holdt brændende, fra Paaske til Michelsdag 1 Time og fra Michelsdag til Paaske 1/2 Time efter Solens Redgang indtil dens Opgang." – Christiania den 26.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
September. Danske og Holstenere, som nu ere her med Kornladninger, have betinget for østersøisk Rug 19 Ort, rad. Byg 16 Ort, nyt Stettinsk Byg 14 Ort 6 s. a 14 Ort 12 s., Havre 9 Ort, Malt 14 a 15 Ort, hvide Erter 18 a 20 Ort, hele Gryn 5 16 Spd.; halve dito 4 1/2 a 5 Spd., alt pr. Tde., røget Flesk 36 a 38 Spd., saltet Flesk i Sider 25 Spd. pr. Skpd.; Smør 8 a 10 Spd. pr. Qvarter. - Molde den 11 September. Regnveiret og kold Luft har i de sidste 6 a 7 Uger uafladeligen hjemsøgt disse Egne, saa at der desværre er største Sandsynlighed for at et total Uaar vil blive vort Lod. Endnu ere vore Agre fuldkomment grønne, og hvad der af Byg er skaaret, siges at groe paa Støren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Literaire Nyheder. Jnden dette Aars Slutning agter Hr. Blok Tøren, under benævnelse af "Mindeblader at levere en ny Udgave af ældre Udvalgte Pennestrøg. betydeligen forøget med af hvad han siden 1824 har skrevet. Prisen vil blive 1 Rbd. Aftrykket for dem, der underskrive sig for det inden dette Aars Udgang. For andre Kjøbere forhøies den til 9 Mk. Betalere af 6 Aftryk faaer det 77de uden Betaling. Man tegner sig hos en af Kjøbenhavns Herrer Boghandlere, hvortil ogsaa paategnede Planer bedes tilsendte inden førstkommende December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Bekjendtgjørelser. At uleilige Byens Indvaanere ved Omdeling af lange Placater, har i Nykjøbing kuns været et Privilegium for omreisende Skuespillere og saadanne Folk, men da nu ogsaa Handlende söge at gjöre sig gjældende ved slige Midler, saa finde vi os foranledigede til herved at bekjendtgjöre at vi ere forsynede med meget fiint og mellemfiint Klæde i diverse Farver fra 8 Mk. til 6 Rbd. Al., fiint Halvklæde, glatte og stribede fine Cassimirer til 16 a 18 Mk. Al., tykke svære Buck skind stribede og glatte, til 13, 15 a 19 Mk. Al., smukke lyse og mørke Sirtser fra 16 til 40 Sk. Al., og danske Bomuldstøier til 2 Mk. og 2 Mk. 4 Sk. Al., alle Sorter Cambringe, Jaconetter, Schierting, Heellærred, og Halvlærred, smukke fine Schavler fra 9 Mk. til 16 Rbd., diverse Floneller og Multummer, sorte SilkeTørklæder fra 5 Mk. til 20 Mk., af sværeste Qvalitet, samt fine moderne Dame-Silketørklæder, Flospiquet og Bommesie, alle Sorter hvide og couleurede Dame Strømper, brede Tibets- og smalle Merinos i diverse Farver og Brunels- og Silke- Dame- og Herre-Handsker med meget mere til de billigste Priser. H. J. Mackeprang. C. Barlon. M. Chr. Mackeprang,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Sidste Søndag den 30te forrige Maaned, om Aftenen eller Natten, er en mig tilhørende bruun Hest, der stod i Tøier paa Nykjøbing Hospitals Jordlod, der tilgrændser Brogestræde ved Lindeskoven, derfra borttagen. Da der viiste sig tydelige Spor af en Vogn, hvor Hesten havde græsset, er der al Sandsynlighed for, at denne der er forspændt Vognen. Efter al Rimelighed har den eller de, der har benyttet Hesten, tillige paa seret til og muligen igjennem Nykjøbing, da Hesten igaar Aftes er funden gaaende paa Westensborg Hovedparcels Marker paa den modsatte Side af Nykjøbing For Opdagelsen heraf, naar saadan ledsages med tilstrækkeligt Beviis, loves en Douceur af 10 Rbd. Sedler, der udbetales af Undertegnede. Nykjøbing den 2den October 1838. Knust Bagermester. C. S. Gram afseiler herfra til Kjøbenhavn Tirsdag i næste Uge og medtager Fragtgods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd., hos Dhrr. P. H. Berg i Nykjøbing, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing, H. Dorp i Saxkjøbing, F. Hertz og L. Wilcken i Mariboe, S. M. Roepstorff i Nakskov, J. H. Heidenheim i Nysted, Pöhler i Rødbye, J. Gottschalk i Stege og H. P. Ditzel i Vordingborg. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelte tillukkede og ved Damp opvarmede Pander i et eget dertil indrettet Værelse, der er afsondret fra selve Damp maskinens Chocolade; at der paa det omhyggeligste sørges for, at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Heenseende er smagfuldt udstyret. 200 Rbd. Sedler kunne i førstkommende 11 December Termin erholdes til Laans, mod 1ste Prioritet i en Landeiendom, naar Vedkommende desangaaende henvende sig til Fuldmægtig Boesen i Nykiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Auctioner. Mandagen den 8de October dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, lader forhenværende Kjøbmand og Viinhandler M. Matzen af Altona bortsælge ved Auction paa Westensborg ved Nykjøbing endeel Mahogni og andre Meubler nemlig Borde, Stole, Speile og Skabe, et 8 Dags Gulduhr, Krystal, Glas, og Porcellain, Damaskes og Dreiels Dækketøier, Gardiner, pletterede og laqverede Sager samt noget Jernfang med mere. Det Sælgende er til Eftersyn nogle Dage førend Auctionen, og trykte Cataloger kan erholdes paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing og Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Falsters Birk, Nykjøbing den 28de September, Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Løverdagen den 13de October Kl. 10 Formiddag afholdes offentlig Auction paa Hovedgaarden Pederstrup hvorved agtes bortsolgt: 700 a 80 Gimmerlam forædlede ved ægte Dischley og Southdowns Vædere. 30 a 40 Bedelam, og 11 Vædere, deels ægte og deels forædlede ved ægte Dischley og Southdowns Vædere. Credit gives vederhæftige Kjøbere til 11te December førstkommende; hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup den 27de Septbr. 1838. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-05
Fredagen den 19de og Løverdagen den 20de October d. A. samt de paafølgende Søgnedage, hver Dags Formiddag Kl. 10 bliver i Gaarden paa Hiørnet af Frisegade og Bastebroestrædet her i Byen ved Auction opbuden til Bortsalg de Kjøbmand L. J. Harboe & Comps. Opbudsboe tilhørende Handelsvare, bestaaende af en betydelig Deel Manufactur-, Jsenkram= og Urtekramvare og hvoriblandt 43 Sække Kaffe som sælges første Auctionsdag Eftermiddag Kl. 3 – saa og Meubler, Sengeklæder, Kornrendsemaskiner og en stor Redningsbaad med Vogn m.m. Trykte Cataloger kunne 8 Dage forinden Auctionen erholdes uden Betaling paa mit Contoir. Nykjøbing den 7de Octbr. 1838. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Lollands, Falsters GjeTidende. No 116.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Søndagen den 7 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Udenlandske Nyheder. England. Folkeforsamlingerne vedblive, og ere langt talrigere end de nogensinde forhen have været. Ved Manchester havde saaledes nylig 300,000 Mennesker samlet sig, og ved Scheffield 20,000. Det, disse Folk fordrer, er en mere udvidet Valgret og Ophævelsen af Kornlovene. Hvad der især udmærker disse Folkeforsamlinger, er den i det mindste tilsyneladende Eenhed, hvormed de udtale sig for de samme Gjenstande, og ikke uden Grund spørge derfor Journalerne hvad Regjeringen vil gjøre, da det er en bekjendt Sag at hele Aristocratiet er afgjort stemt mod enhver Forandring i Kornlovene. At Ministrene, som et Blad vil, skulle stille sig i Spidsen for Folkebevægelsen, har man endnu ingen Grund til at antage. Ligesom Alt i England strømmer til Folkeforsamlingerne, saaledes fortsætter i Jrland O'Connell sin Agitation, hvorved det dog er mærkeligt, at han bestemt fraraader at gjøre fælleds Sag med de engelske Radicaler, fornemmelig fordi de endnu ikke ere enige, og ikke have dannet stadige Foreninger. Fra Canada har man Efterretning om at endnu flere af de fangne Jnsurgenter vare dømte, men at forøvrigt Tilstanden der i Landet var god.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Fra Vestindien lyde Efterretningerne beroligende. Paa enkelte Steder har man begyndt med at lade hente fra Ostindien et betydeligt Antal Hill=Huhliseller ostindiske Arbeidere, med hvilke man ere meget tilfredse, da de arbeide flittigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Frankrig. Reform af Valgloven er ogsaa i Frankrig Dagens Hovedthema, hvilket Journalerne meget vidtløftigen behandle. Særdeles megen Opsigt og Urolighed ved Hoffet har det foraarsaget, at Paris's Nationalgarde i Masse underskriver en Petition om at der maa tilstaaes dem Valgbarhed. Da det er første Gang at Nationen saaledes en massa har benyttet sig af Petitionsretten, beskjæftiger naturligviis denne Petition meget Journalerne, og de ministerielle Blade paastaae endog, at det Hele kun er en Jntrigue for at styrte Ministeriet, hvortil et uafhængigt Blad meget rigtigt bemærker, at dette anføres om Alt hvad der skeer mod Ministrenes Ønsker og blev saaledes anført, da man i den brossardske Proces godtgjorde at høie Embedsmænd havde i Algier gjort sig skyldige i Bestikkelser og Underslæb. Stridighederne med Schweiz synes nu at ville jevne sig selv, da Prinds Ludvig Napoleon har erklæret at han vil forlade Arenenberg naar Landammanen skaffer ham Reisepasse til et andet Land. J Brevet omtaler Prindsen vel at han tænker til en anden Tid at kunne vende tilbage, men omtaler aldeles ikke at han vil give Slip paa sin Borgerret i Schweiz. Medens Frankrig har rustet sig for med Kraft at kunne angribe Mexico, har dette ligeledes beredt sig til Forsvar, og Fortet St. Juan de Ullog skal nu være i meget god Stand. Efter Sigende skal Conferencerne i London om de hollandskebelgiske Anliggender være hævet, uden at man veed noget om den er kommen til et endeligt Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Spanien. De Seiers=Efterretninger, som de hollandske Aviser meddeelte, have senere viist sig at være aldeles opdigtede, og Christinernes Stilling er ingenlunde gunstig, medens derimod Carlisterne berede sig til fra flere Steder at trænge ind i de af Spaniens Provindser, som endnu ikke ere udplyndrede. Med Rothschild har Regjeringen endelig faaet afsluttet et Laan, men da dette kun var tilstrækkeligt til at forsyne Armeen med det Fornødne, vil det ikke afhjælpe den øvrige Trang. Tydskland. Adelen i Preussens Rhinprovindser vedblive endnu tilsyneladende at være i Opposition mod Regjeringen, men da den frygter for at Regjeringen derved skal lade sig bevæge til at fratage dens Privilegier, er Oppositionen ingenlunde oprigtig meent, ligesom det og almindelig paastaaes, at det ikke var saa meget for Religionens Skyld, at Adelen reiste sig i de colnske Anliggender, som fordi at den fornemmere Adel var bleven fornærmet i Ærkebispens Person. Blandt Folket derimod er Stemningen endnu uforandret den samme, nemlig afgjort mod Regjeringen. J den Svarskrivelse Erkebispen af Cöln nylig sendte Kongen af Preussen, yttrede han, at han ikke forlangte Naade af Kongen men kun Retfærdighed af Frederik den retfærdige. - Skjøndt Forbundsdagen som tidligere meldt, ikke directe har villet blande sig i de hannoverske Anliggender, efter de enkelte Byers Opfordring, har den dog privatim henvendt sig til Kongen af Hannover, for at anmode ham selv om at bringe Orden i de forvirrede Anliggender. Som en Følge af denne Opfordring, venter man nu at Stænderne med det snareste ville blive sammenkaldte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Rusland. Her ønsker man særdeles meget at Keiseren snart vil vende hjem fra sine Reiser, da Troppebevægelserne ved det sorte Hav og Concentreringen af den polske Hær, gjør Keiserens Nærvætelse høist nødvendig, især da ingen veed at gjøre sig Regnskab for disse Begivenheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-07
Tyrkiet. Uagtet alle de europæiske Diplomatter vedblive deres Bestræbelser for at Vicekongen ikke skal foretage noget fjendtligt Skridt mod Sultanen, har han dog gjentagende erklæret, at han skyldte sin Familie at erklære sig uafhængig, ligesom han og yttrede, at de europæiske Magter, naar de handle i Forening, vel kunne sende en Flaade og en Armee mod ham, men at han dog ikke manglede Midler til at gjøre kraftig Modstand.