JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Da jeg ved flere Leiligheder har bemærket, at enkelte Jordbrugere og Bønder staae i den urigtige Formeening, at den ved Forordningen af 29 October 1794 givne befaling om Hegn og Fred for Jorder, ikke til alle Aarets Tider nøiagtigen bør overholdes, men at der endnu gives en Tid efter Høsten, i hvilken Ævret, som man kalder det, skulde være opgivet, maae jeg, forat betage enhver den urigtige og for det Almindelige skadelige Fordom eller Meening, herved anmode Sognefogderne om, hver i sit District offentligen, og saaledes at ingen kan undskylde sig med Uvidenhed, at bekjendtgjøre for alle Vedkommende, at den fra forrige Tider, før Udskiftningen skeete, hidrørende Formeening om Ævret og Ævrets Opgivelse, er aldeles urigtig og stridende mod de Grundsætninger, som Hegnsforordningen indeholder, og kan ikke længere finde Sted, da Forordningens vigtigste Øiemed er, at skaffe Enhver Fred paa sine Jorder, heele Aaret igjennem. - Den 18de §. forbyder udtrykkelig enhver Jordbruger eller Bonde om Efteraaret at optage noget i Skiellet til Naboen staaende Hegn eller Leede, uden dennes Samtykke, og det paalægges enhver at holde Hegnet, imellem Naboerne vedlige hele Aaret igjennem. Forseelse herimod straffes i Følge Forordningen. med Mulct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Kjøbenhavns Amts Politte Kammer d. 29de August 1816. S. Wedegge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Jndenlandske Efterretninger. De danske Tropper, som ligge i Egnen af Donai, have den 28 Octbr. høitideligholdt H. M. Dronningens Fødselsdag. J Lewarde gav Prinds Frederik af Hessen i den Anledning et glimrende Bal og en stor Super. Den Allee, som fører til Slottet, og en Deel af Haugen var oplyst med Begkrandse, og Dansesahlen var meget skjøn Over Border udbragtes Skaaler for D. M. vor allernaadigste Konge og Dronning, saavel som for Kongen af Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Mariboe, d. 19de Nov. For en Pot Brændeviin gives nu her i Mariboe 1 Rbd. - Kornets vedvarende Stigen er formodentlig Aarsagen til denne høie Priis. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Nakskov, den 16de November. Fra d. 2den til den 16de November ere ved Nakskovs Toldkammer følgende Skibs-Capitainer ind- og udclarerede: L. Smidt fra Svendborg baglastet og herfra til Kiel med Byg. Berg fra Kjøbenhavn med Stykgods og herfra til samme Sted med Hvede. J. Diderichsen til Kiel med Byg. Christen Thomsen til Siel med Byg og Hvede og hertil igjendaglastet. L. Andersen fra Lübeck med Stykgods og dertil igjen med Ærter, Byg og Hvede. H.A. Brandt til Kjøbenhavn med Hvede. J. Clausen fra Kjøbenhavn baglastet. N. Diderichsen fra Kjøbenhavn baglastet. - Langemarck til Kiel med Byg. Jesper Friis fra Rostock med Salt. A. Pedersen til Kiel med Byg. - Alle af Nakskov. C. Weiløe af Nyested med Passagerer og Stykgods til Kjøbenhavn. - Tre Fartøier fra Heiligen haven hertil Laglastede og herfra til samme Ste med Byg og Hvede. - J denne Tid har Skipper L. Andersen kjøbt Hr. Saafører Lindemanns Huus, for den Samme 2000 Rbd. N. B. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Odense, d. 19 Nov. J Hospitalet i Odense døde i disse Dage et ulykkeligt Fruentimmer, som havde lagt der i mangfoldige Aar bestandig til Seng, af en Polyp i Næsen, der saaledes udbredte sig, at Ansigtet ikke mere lignede noget Menneskes, og ved dens Udbredelse til Hjernen ogsaa berøvede hende Forstandens Brug, som i hendes Ulycke endda var en Velgierning for hende. Det skal tilforn have været en smuk Pige. Stiftets Physikus skal for nogle Aar siden have ladet det monstrøse Ansigt aftegne, og nu ved Obductionen undersøge Polypens Rødder. - Med Et har Vinteren indfundet sig med dens Attributer, saaledes at Man i Søndags saae de første Kaner og Skæder i Brug her i Odense. Frosten er derhos saa stræng som den ellers ikke pleier før hen i Januari. J Kjøbenhavn har Vinteren indfundet sig endnu tidlidere, og Man havde der allerede Snee og Frostveir for 8te Dage siden, da vi her endnu havde Slud og Regn. Det Værste ved denne pludselige Vinter er, at Skibsfarten derved let kan standse, og endeel Skibe, som endnu hjemventedes, staae Fare for at indefryse. Den klare Luft bidrog ellers til at gjøre Solformørkelsen idag ret beskuelig. Dog vedligeholdt den Tolvtedeel af Solen, som blev uformørket, endnu saa megen Lysning, at Man kun mærkede en Dunkelhed omtrent som ved Solens Op, eller Nedgang. Om fjorten Dage (den 4 Decbr.) er ogsaa en Maane formørkelse vente, der bliver først Kl. 9 1/2 om Aftenen, da næsten 3 af Maanen er formørket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
(Hempels Av.) Nyborg, den 17de Novbr. 1816. Deres Høiheder, Gouvernøren Prinds Christian Frederik med Gemalinde, afgik fra Korsøer, ombord paa den Kongl. Postjagt Ørnen, under Ledsagelse af Beltvagtskibs Chefen, Hr. Kapitainlieutenant Gro vie, igaar Kl. 10 1/2 Formiddag. Samme Dags Middag Kl. 12 1/2 ankom dette høie Fyrstepar i bedste Velgaaende til Nyborg, hvorfra de, efter et Par Timers Ophold hos Hr. Gjæstgiver Schalburg, fortsatte Reisen til Odense. Saavel ved Ankomsten som Afreisen yttrede Byens Jndvaanere den hjerteligste Glæde og Opmærksomhed for disse høie Reisende, der hilsedes med Kanonskud fra Fæstningens Volde, og Militair=Honneurs, som med hedste Orden blev udført. - Ved Gjenkomsten til Stiftsstaden omtrent Kl. 6 om Aftenen, kappedes Enhver ligeledes om at lægge sin Glæde og Hengivenhed for Dagen, og byde den almeen elskede Fyrste og Fyrstinde et hjerteligt Velkommen. Samtlige Borgerkorpser tilhest og tilfods paraderede, og Gaderne, hvorigjennem Deres Høiheder, passerede til Slottet, vare skjønt illuminerede. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Odense, d. 19de Novbr. Soelformørkelsen, eller rettere sagt Jordformørkelsen, kunde ved den skjønne klare Luft imorges tilfredsstille manges Nysgierrighed efter at betragte dette, ikke hverdags Skue. Den Virkning Formørkelsen frembragte i Værelserne var omtrent som ved Solens Nedgang i klare Aftener, nemlig at man ikke kunde see at læse uden man sad ved Vinduerne. Føleligt var det, at i det Øieblik Formørkelsen begyndte, blev den da havende Sydost Vind næsten til Storm. Skulle dette være en Følge af Formørkelsen, saa kunne man ogsaa regne den ved denne Aarstid usædvanlige Frost derhen, der med Sydvind bragte os igaarmorges i Dagningen 12 Sr. Frost efter Reaumur, da den i Forgaars og i Morges begge Dage kun var 5 Sr. - Et godt SporSnee var falden Natten til Søndag. Mange har denne tidlige Frost overrasket, og fordærvet deres Haugevexter. At vi maatte faae en tidlig Vinter, kunde man af gode Grunde vente, som ogsaa disse Aviser allerede ved Mikkelsdagstid yttrede Formodning om, men faa troede, fordi det nu i mange Aar ikke har været Tilfældet. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Ribe, den 19 Novbr. Jndsendt. Ved at læse i nogle Blade den Misbrug adskillige Skridentere i Holland gjøre af Skrivefriheden, faldt det Anmelderen ind at have læst noget lignende at være passeret i samme Land for et Aarhundrede siden. Saurin, der i Aaret 1704 blev ansat som fransk reformeert Præst i Haag, udgav i sit Embeds Tid adskillige Taler. En af samme handler om de ulykkelige Tider i Europa. Ved Slutningen af denne Tale tiltalte han den daværende Regjering med disse Ord: J Herrer over disse Provindser, og Fædre for samme, det være mig tilladt med sømmelig Frimodighed at sige: Lære-Embedet trænger til eders Hielp og Understøttelse, naar det skal blive opretholdt, stifte Gavn og Nytte, og sætte Grændser for Sabathens Vanhelligelse, for hvilken Sags Skyld vi Lærere maae høre, og det maaskee med Ret, Bebreidelser. Eders Magt og Myndighed er fornøden, baade naar de forargelige Skrivter, der uden Skye komme for Lyset, og i hvilke man offentlig og det uden mindste Revselse forkynder Atheisterie og Ryggesløshed rø bende Grundsætninger, skal kunne blive undertrykte, og naar en Constancius og Theodosii vise Love atter skulde blive fornyede. (Ribe Av)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
J Nibe faaes 24 Rbd. for en Tønde gammel Rug. Et Beviis paa, at det heldige Silde fiskerie, dog giver Anledning til god Speculation, paa Udførsel. Held os, om hver Danmark Smaa kjøbstæd kunde vinde ved Produkter paa ligeMaade. (Viborg Samler.) Nyligen hændte det at to Skibe, et russisk og et hollandsk støtte i Kattegattet om Natten saa nær paa hinanden, at det enes Takelage blev indviklet i det andets. Den hollandske Skippers Kone, vækket af Stødet og Mandskabets Skrig, sprang i bare Særk ud af Sengen, løb omkring paa Dækket, og hørte raabe, at man skulde redde sig ombord paa det andet Skib, da det hollandske vilde synke. Hun gjorde det, og neppe var hun kommet paa det russiske Skib, førend et Vindstød, skilte det fra det hollandske. Dette seilede nu til Kjøbenhavn og hiint til Middelhavet, hvor den stakkels Kone nu saa uventet kommer. Hendes trøstesløse Mand skal ofte besøge Toldboden, for om mueligen at faae Øie paa et Skib, som bragto ham hans Kone tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Kjøbenhavns Børs den 22 November. Cours. Hamb. 2 M. 640, a vista 650. Amsterdam 2 M. 593, a vista - . London 2 M. 29 Rbdlr. Spec. 665. - Specier solgtes til 40 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 pr. 100; Oblig. 76. Norske Sedler 28 a 29. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Blandede Efterretninger. J Anledning af den østerrigske Keisers Formæling anmærkes, at han er født 1768 og hans Gemalinde 1792. Keiseren er altsaa 48 Aar og Keiserinden 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
J Anledning af Hr. Regjerings- og Medicinalraad Weinholds Opsats (See No. 91 af Skilderiet) med Overskrift Livet, har Hofr. Dr. Schulz i Berlin ladet bekjendtgjøre følgende: "Det dyriske Liver den i organisk Eenhed grundede Harmonie af Phænomener i Organismens sensible og vegative Sphære. Er Eenheden forstyrret, Centrum taget, hvorved Eenhed i Organismen bliver mulig, saa er Livet absolut umueligt, og alle Phanomener, der yttre sig i en saadan forstyrret Organismus, ere automatiske, med en udvortes mechanisk eller physisk Pirrelighed frembragte Bevægelser, men ingen levende. Liv i Dyre=Organismen lader sig ligesaalidt tænke, uden Hjerne, som Plauetsystemets Liv uden Soel, og Verdens Liv uden Gud. Ved en udvortes galvanisk Pirrelighed bliver den konstig, saa konstigt appliceret, som Hr. Regjeringsraad Dr. Weinhold har appliceret den som konstig Hjerne og Rygmarv, kan rigtig nok Cerebral=Nervesystemet og den sympathetiske Nerve pitres, saa at uvilkaarlig Stedbevægelse og Function af de vegative Organer paa en kort Tid kan paafølge; men disse Phænomener ere intet Liv de ere følger af en physisk Pirrelighed; de vilde, antaget, at Blodkarsystemet kunde sættes i Forbindelse med den konstige Hjerne og Rygmarv, alligevel ikke kunne vedvare; Jndividets Vedligeholdelse er kun muelig ved en integer Organismus. Følelserne, Sandseforestillingerne, Fornemmelserne og Centrums Tilbagevirkning, Jnstinct og Villie, disse Hovedmomenter for Dyrelivet gaae aldeles tabte, eller skulle de maaskee ogsaa blive virkelige i den konstige Hjerne, eller paastaaer maaskee Hr. Weinhold, at de, fordi de i hans electriske Apparat ikke producerer, de derfor heller ei i Dyrets Nervesystem, og Hierne kunne blive virkelige? Skal dette maaskee være en Grund, der ryste Mystikernes Lære, at det psychiske og physiske Liver eet Hr. W. gaaer altsaa aabenbart for vidt, naar han siger, at Dyret med den konstige Hjerne og Rygmarv leve, og at Organismen syntes at være i sin fuldkomne Jntegritet. Jøvrigt indeholder det Weinholdske Forsøg intet Nyt, det er et med megen Konst anstillet, extenderet galvanisk Forsøg, der beviser intet mere end alle galvaniske Forsøg, at ogsaa efter Døden ved en paa Nerverne anbragt galvanisk Pirrelighed endnu kan frembringes Bevægelser i de vilkaarlige Muskler, og, som her, ligeledes i Vegetations-Organerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
J den norske Rigstidende af 9de November er følgende bekjendtgjort: Under 1ste Juli har Hs. Kongl. Majestæt naadigst udnævnt til Hofmesterinde hos H. M. Dronningen: Grevinde Wedel Jarlsberg, født Anker; til Statsfruer, Fru Sommerhjelm, født Fuglberg, Fru Kaltenborn, født Rosenkrantz, Fru Mansbach, født Anker, og Fru Thulstrup, født Clauson Kaas, til Cabinets=Kammerherrer hos H. M. Kongen: Lieutenant ved det Aggershusiske ridende Jægerscorps Baron Vilhelm Wedel-Jarlsberg, samt Major, Over-Adjutant hos Kongen og Divisions=Adjutant ved Generalstaben Mansbach, til Kammerherrer hos H. Majestæt Dronningen. Major, Overadjutant ved Generalstaben og Ridder af Sværdordenen, Kalten born, samt Capitain ved det Norske Jæger=Corps og Ridder af Dannebrog, Rustad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Fra Stockholm meldes, under 25de October, følgende: Vor Handelstidende har en interessant Fortegnelse over den Mængde til Sverrig i de sidste 30 Aar indførte Kaffe. Man seer deraf den betydelige Tiltagelse af denne Artikel, som man nu endog kan betragte som en Nødvendighed i den laveste Folkeclasse. J Aaret 1783 indførtes i hele Riget 1 Million 590528 Pund, og ingensinde var Summen af Jndførselen indtil Slutningen af Aaret 1806 meget større. Men derimod indførtes i Aaret 1808 6 Millioner 807131 Pund og 1810 endog 8 Millioner 919062 Pund. (N. Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Fra Göteborg meldes under 29de October, at en Skrivelse fra Philipstad beretter, at der for ikke ret længe siden har tildraget sig Noget, som i Mands Minde er uhørt: En vis Kjøbmand, som havde opgivet en falsk Status, og paa adskillige Maader havde ved Bedragerier tilsneget sig Andres Eiendom, er ved de respective Over- og UnderRetter bleven dømt til for sit svigefulde Forhold at staae 2 Timer i Gabestokken til Beskæmmelse, og sidenefter at lide 28 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Denne Dom er af Hs. Kongl. Majestæt, uagtet Forbryderens underdanige Supplik om Forskaanelse for Skampælen, bleven stadfæstet og saaledes paa behørig Maade exeqveret – ham til velfortjent Straf og Andre til Advarsel. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. paa Mastes Saa Trettende Aargang. No. 95. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 November 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Om originale Lystspil og deres Opførelse, paa Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Fra den Tid af Hovedstaden havde faaet sin egen Skueplads, syntes den danske Thalia, der ved sin Yndling, Holberg, havde bragt Nationallystspillet til en forhen ukjendt Høide, ganske at have forladt os, i det mindste lod hun sig, liig en Trækfugl, kun af og til see hos os. Henved halvfjerdsindstyve Aar ere nu forløbne, og i dette lange Tidsrum have vi neppe faaet det halve Antal af de Lystspil, som den eneste Holberg i tre Aar skjænkede os. En løselig Oversigt over det, som bleve kastede bag Ryggen, og en Destouches, og andre Autores af samme Suurdey bleve satte paa Thronen. Man beflittede sig overalt da paa, at oversætte nye Stykker, som bleve forskrevne, og hvorpaa er god Forraad, saasom enhver Skribent nuomstunder giver sig ud for Commedieskriver, og saasom de, der da dirigerede den danske Skueplads, selv vare indtagne af den nye alammodiske Smag, bleve vore bedste Originaler en Tidlang ganske satte tilside, saa at de anseeligste Stykker, som den politiske Kandestøber, Jean de France &c. bleve fast udi trende Aar ikke forestillede paa Skuepladsen. Men da denne Paroxysmus havde udraset, og Folk efterhaanden begyndte mere og mere at raisonnere, og at efterforske, om denne Smag var naturlig eller ej, forandrede Scenen sig ganske, Tilskuerne raabte paa de gamle Stykker, hvilke siden ere spillede med stor Succes, og endnu hvor ofte de forestilles, have Mængde af Tilskuere. Prøven blev forst gjort med den politiske Kandestober, hvilken man meest havde sværtet, og afmalet, som et Markedstykke, allene efterdi Personerne, som forestilles, ere af Borgerstand, ret ligesom en Commedie dnede ej, med mindre Personerne bestode af Marquiser og Chevaliers, Saasom Moralen af samme Skuespil er at skjemte med den gemeene Almue, som udi Fristeder gjennemhegler Øvrighedens Anstalter, og at vise naar en Borger eller Haandværksmand, som udi Jndbildning er en stor Statsmand, selv bliver et Embed betroet, han da allerførst lærer at kjende sig selv, og mærker, at det er lettere at critisere en Pilot, end selv at føre Roret, saa kunde paa et saadant Skuespil ikke passe sig andre Personer."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
vor dramatiske Litteratur i hine halvfjerdsindstyve Aar i dette Fag har leveret, vil stadfæste vor Paastand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Den første danske Lystspildigter, der, allerede i Holbergs Levetid, fulgte i hans Fodspor, var F. W. Wivet, en Forfatter, der tidligen røbede gode Anlæg. Allerede 1748, i en Alder af 20 Aar, skrev han den Forfængelige, en Comedie i 3 Acter, der opvakte ualmindelige Forhaabninger. Men Tidsalderens Pietisterie og Pedanterie syntes at have standset hans Virksomhed. Han kom indi Forretninger, der vare for tørre til at enes med søgende Muser. 25 Aar henrandt for ham i Themis's Tjeneste førend han atter i en Alder af 49 Aar (1777), tyede til den Muse, han saa længe havde forladt, og leverede sit bekiendte Lystspil, Datum in Blanco; men uagtet Stykket har mange gode Sider, saa var det dog intet Holbergsk Product. Hans "Enke og Liigcassen, bragte en Cabale til at falde igjennem, uagtet det havde mange ret comiske Situationer og en Deel Vittigheder. Dermed endtes hans dramatiske Løbebane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
J. Ewald leverede 1771 sine brutale Klappere og 1772 sin Harleqvin Patriot, hvilke begge maa mere betragtes som heldige og vittige Satirer over visse Tidssvagheder end egentlige Lystspifor Skuepladsen. - J. H. Wessel fremkom og forsvandt i samme Aar, som et glimrende Meteor, med sin fortræffelige Parodie: Kierlighed uden Strømper. Efter Wimet fortjener med Rette at nævnes E. Falsen, en Mand af Digteraand, Smag og Vid. Allerede i en Alder af 23 Aar (1778) leverede han "de snorrige Fettere eller Testamentet et Stykke, som ikke er uden Fortjenester, og, som siden omarbeidet, ofte blev givet. Havde Falsen, vedblevet at arbeide i dette Fag, saa er der ingen Tvivl om, at han var blevet een af den nyere Tids første danske Lystspildigtere. Men ogsaa han blev ligesaa tidligen revet ind paa Embeds=Forretningsveiens tornede og øde Mark, hvor man kun sjeldent finder Leilighed til at gjøre en Afskeielse til Hesperidernes Hauge. En Række af Aar tilbragte han i Norge, og først da han fik en Befordring, i Danmark, begyndte han i en Alder af 50 til 60 Aar, at dyrke den Muse, han henved 30 Aar havde saa godt som forsaget. Han selv lod det lige saalidt mangle paa Flid som Theaterdirectionen paa Opmuntring. Næsten Alt hvad han skrev blev antaget og opført, men af alle hans Originaler, gjorde dog ingen nogen egentlig Lykke, paa Dragedukken nær, hvortil Charactererne vare ham fore tegnede af Meisner i en bekiendt Fortælling, og hvortil Kuntzen havde componeret en fortraffelig Musik. Men unægteligen er dette Stykke eet af vore bedste, om ikke det bedste af vore originale Syngespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Jndenlandske Efterretninger. Mandagen den 2den December førstkommenbe, og følgende Dage, bortsælges ved Auction i St. Pederstrædet, i Gaarden No. 120, 2den Sal. til venstre, endeel gode og velconditionerede Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, samt Landkort og Kobberstykker. Betalingen erlægges ved Hammerslaget til Hr. Boghandler Wettwer, og Fortegnelsen faaes for 32 s. hos Hr. Universitetsboghandler Brummer, Østergade No. 52, samt paa Auctionsstedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
J disse Dage er udkommet, paa Hofboghandler Schubothes Forlag, et interessant Værk under Titel, Catteau Callevilles Beskrivelse over Østersøen i physisk, geographisk, historisk og mercantilsk Henseende betragtet, tilligemed udførlige bemærkninger om den østersøiske Handel i Almindelig. hed, om de ved dette Hav liggende Handelspladse, samt den i disse gjeldende Mynt, Vægt og Maal. Fra det Franske oversat ved O. J. Ramert, Kammerjunker og Medlem af den Kgl. Fabrik-Direction. - Oversætteren har tilføjet nogle interessante Anmærkninger, af hvilke Anmeld, vil anføre følgende ikke uvigtige Notteer: "Steenkulsfløtserne paa Bornholm strække sig ind fra Søen, omtrent østen for Risegaarden, paa Landets søndre Side, tværs over Landet til Hasle, hvor de gaae ud i Havet. - Saavidt bekjendt, er Christian 4 den første, der har ladet anstille Undersøgelser ved disse Steenkulsfløtser. 1650 og 1654 bleve af Frederik 3 udstædte Privilegier, paa Steenkulsbrydning. Siden ere gjentagne Gange saavel af Regjeringen, som af Private, Forsøg gjørte med at udvinde Steenkul; men det har ingen Fremgang havt med Arbeidet. Senest har Grev Vedel Jarlsberg anstillet Undersøgelser dermed, men han opgav i 1806 dette Foretagende og overdrog dets Fortsættelse til Regimentsqvarteermester Rasch i Rønne, der nu i Forening med et Jnteressentskab lader Arbeibet drive bergmæssigt. Foruden dette, ere der endnu to Jnteressentskaber, som, Norden for Rønne, bergmæssigen bryde Steenkul. Med nærværende Drift udvinde de aarligen omtrent 8000 Tønder. Desforuden ere der, saavel ved Rønne som ved Hafle, Arbeidsfolk, der forene sig sammen og grave paa et udseet Sted, hvor de vide eller formode at finde Kulfløtser, indi en Bakke. De grave en 8, 10 til 12 Alen dyb Grav, og kaste Jorden til Siderne eller bort trille den. Naar Kulfløtsen træffes, udhugges Kullene med Hugjern, og saaledes vedbliver man, indtil enten uheldige Tilfælde eller for meget Vand, eller Jordens Udbrud gjøre en Standsning i Arbeidet: man begynder da paa et nyt Sted. Kunde man vel ønske disse Foretagender mere Held, kan man dog ikke, som Forfatteren, sige, at de ere forgiæves." - - "Den 24de Decbr. 1601 døde Brahe i Prag, næsten 55 Aar gammel. Keiser Rudolph, hans Ven og Beskytter, lod ham, endskjøndt Lutheraner, begrave med megen Pragt i Prags Hovedkirke, og Tychos Arvinger opreist siden et prægtigt Gravminde over ham. - Dø Frederik te, i Efteraaret 1818, kom igjennem Prag paa en Reise til Wien, for der, iblandt en Forsamling af Europas Regenter, at hævde Sin Stats Rettigheder, besøgte Han Tycho Brahes Gravminde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Odense, d. 22 Nov. J Onsdagsaftes beære. de Deres Høiheder Prindsen og Prinsessen Skuespillet i Odense dramatiske Selskab med Deres høie Nærværelse. Alles Glæde yttrede sig ogsaa her lydeligen ved det høie Fyrstepars Jndtrædelse i Logen. Dækket var oppe og Theatret mørkt, men som et Lyn blev ved Herskabets Jndtrædelse Alt oplyst, og en Dame af Selskabet fremførte med skjøn Syngestemme et musikalsk Prolog til Herskabets Velkomst, som imellem Versene afvexlede af det forsamlede Selskabs Chor med de Ord: Velkommen, Velkommen tilbage o. s. v. Da Forestillingen var endt fremtraad Directeuren for Selskabet med Alles Ønsker: "Længe leve Hs. Høihed Prinds Christian af Danmark, og længe leve hendes Høihed Prindsesse Caroline Amalie, og trefold Hurrah gjenlød af hele Huset efter hvert Ønske. (Jversens Av.)J Ribe Avis læses følgende: Raad modKornorme. Man kan udrydde disse for Kornet, saa skadelige Orme ved at bringe Myrer paa Loftet, hvor Kornet ligger. Myrerne fortærer da upaatvivlelig Ormene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Viborg, den 21de Novbr. Formørkelsen i Forgaars saaes her meget tydelig, og var desto skjønnere, da Solen før og efter skinnede klart. Frosten der begyndte d. 9de, og var nu saa stærk, at Søen var for endeel lagt, har i Nat faaes Ende og Jisslag, Regn og Slud er kommet isteden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
J Onsdags den 13de November, slog Lynilden ned paa Herregaarden Rydhauge, der tilhører Hr. Kammerherre Sehestedt, om Formiddagen Kl. 19, adsplittede Taarnet og knækkede en svær Bielke og foer siden næsten gjennem alle Værelserne som det beskadigede noget paa Gidslofter, men meest paa Vinduer. Det tændt dog ikke. Omstændeligere Beretning herom kan ventes i Avisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
(Viborg Samler.)