Københavns Adresseavis, 1774-03-16
Oberconsistorialraad Busching i Berlin har fra en fornemme Haand faaet følgende Udtog af en Skrivelse fra Rom, som angaaer den berømte Engelske Reysendes, Jacob Bruces, Reyse til Habessinien." Jacob Bruce, en Skotlænder, blev i Aaret 1764, skikket til Algier, for at være Engelsk Consul sammesteds, saavelsom og i Tunis og Tripolis. Ved samme Leylighed reyste han igiennem det gamle Mauritaniens og Numidiens Egne, hvor han har fundet meget gode Levninger af den Romerske Pragt, saasom Amphitheatrer, Triumphbuer og deslige, og taget Aftegninger deraf. Han vilde reyse derfra over Cyrene til Egypten, men blev forhindret ved Pesten. Han reyste altsaa til Grækenland og Constantinopel, og derfra til Syrien, hvor han har taget meget nøyagtigere Aftegninger af Antiqviteterne i Palmyra og Balbek, end man hidindtil har havt. Derfra reyste han til Persien og igiennem heele Arabien, og saa over det røde Hav til Kysten af Æthiopien, og kom tilsidst til Abyssinien, men maatte reyse i 90 Dage, førend han naaede Hovedstaden Gondar. Ved en Araber, som forstod Sproget, fandt han Leylighed til, at blive forestillet for Kongen, men som imodtog ham med største Ligegyldighed, og ikke talede et Ord til ham. Hr. Bruce gjorde sig derpaa Umag for at lære Landets Sprog, hvorpaa han anvendte 4 Maaneder. Disse vare endnu ikke forbi, saa blev han kaldet til Hove, fordi han ved sin Ankomst havde udgivet sig for en Læge, og det i Anledning af en Prinzesses Sygdom, som var beslægtet med Kongen, og som Præsterne ved deres Besværinger ikke havde kundet helbrede. Til Kongens største Forundring talede han ham til i det Abyssiniske Sprog, han ledsagede ham selv ind i den syge Prinzesses Gemak. Hr. Bruce fandt, at hun havde trediedags Kolden, hvilken han inden kort Tiid fordrev. Derpaa fik han en saa almindelig Høyagtelse hos Kongen, og de Store, at de gjorde ham al bistand til at reyse igiennem det hele Rige, ved hvilken Leylighed han samlede fleer end 600 Manuscripter, iblandt andre en god Afskrift, af Patriarken Enochs Bog, hvilket han paa sin Reyse igennem Rom, overleverede til Paven. Desuden har han sammenbragt en stor Samling af besynderlige Frøer, Planter, Tegninger og andre Rariteter fra dette Land. Jmedens han var paa denne Reyse, kom Kongen i en Krig med en barbarisk Nation, som boer paa de yderste Grændser af hans Rige. I den første Træfning blev hans Armee gandske slagen, men han bragte en nye Armee paa Beenene, tog Hr. Bruce med; og da han efter hans Raad stillede samme i Orden og anførste den, saa bleve Fienderne Slagne, saa at der bleve over 12000 Mand paa Valpladsen; men Hr. Bruce blev derved meget farlig saaret. Efterat han var kommet sig igien, var han i den største Anseelse, over hele Riget, og blev anseet ligesom Joseph fordum i Egypten. Da han havde opholdt sig i Abyssinien i 4 Aar, sik han Lyst til, atter at reise til sit Fæderneland. Man vilde ikke gjerne tillade ham sligt, og opholdt ham i nogle Maaneder; endelig tillod man ham at reise, efterat han paa Evangelium havde gjort sit Løfte, at komme tilbage, igien. Hr. Bruce reyste herpaa igiennem store Ørkener. til Niilstrømmens Udspring og dens Vandfald, og siden igiennem Nubien til Egypten, hvor han i Ørken udstod den forskrækkeligste Nød, og mistede alle sine Kammeler og Ledsagere, saa nær som en Græker. Han er nu afreystfra Rom til Venedig, for derfra at reise til sit Fæderneland, hvor han, som man mener, vil udgive en Beskrivelse, over hans meget merkværdige Reiser. Om den nu værende Konge i Abyssinien fortæller han, at det er en ung Herre paa 18 Aar, som har megen Forstand og Jndsigt. Om Abyssinierne melder han, at de i Krigen brugte ikke allene Lanzer, men endog Bøsser med Lunter. Kongens Magt er gandske despotisk.