JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Udenlandske Efterretninger. London, den 25de Marts. Afthe Star. Dovningstreet, den 24de Marts ved Midnat. Mylord, Capitain Hope, Adjutant hos General=Lieutenant Graham, bringer i dette Øieblik Efterretning om det ærefulde Udfald af en Action, som den 5te er forefaldet mellem den Division, der sted under hans Commando og Marschal Victor Armee, som bestod af Devisionerne Rusin- og Leval. 1) - General Grahams Division marscherede den 25de fra Tarifa. Den 5te Marts kom den, efter en nattig Marsch af 16 Timer, til Høiene ved Bacrosa, omtren: 4 engelske Mile synden for Floden i St. Pedro. Efterat den spanske Avantgarde, under General Lardizadal, havde gjort et velrettet Angreb i Ryggen af den fiendtlige Linie, og Communicationen med Øen Leon var aabnet, fik General=Lieutenant GrahenOrdre fra den spanske General, som var Commandant en Coer, at begive sig fra Barrosa til Torra de Bermesaa. Paa denne Merich fik han Efterretning, at Fienden lod sig tilsyne paa Sletten og trak sig til Høiene ved Barrofa. J denne Stilling kom det til en haardnakken Træfning. Fienden blev ganske drevet tilbage med Tab af 6 Kanoner. 2) - Divisions-General Rusin blev saaret og taget til Fange. Chefen for Generalstaben, Bellegarde, 3) - en Adjutant hos Marschal Victor, 4 og en Oberst ere faldne; 9 Capitainer og omtrent 420 Soldater ere gjorte til Fanger. 4) - Af Døde have de engelske Tropper 7 Officerer og omtrent 190 Soldater, og af Saarede 5 Oberst=Lieutenanter, en Major, 14 Capitainer, 36 Lieutenanter og Fændrikker, og ommen 940 Soldater. Som det synes, havde Fienden omtrent 8000 Mand 5) - i Actionen, og med de Spanske vare de engelske Tropper 5000 Mand stærke. 6) - General Graham er med Tropperne under hans Commando gaaet over Floden St. Pedro, og vendt tilbage til Den Leon. 7) - Jeg har den Ære a. (Undertegner).
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Liverpool.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Nu følger af the Sun Fortegnelsen over de den 5te Marts i Affairen ved Barrosa dræbte og saarede Officerer. Bandt de Drøbte er 1 a pitain og 2 Fændrikker af Garden, og 1 Capitain af det andet HusarRegiment ved den tydske Legion. Blandt de haardt Saarede befinde sig ogsaa 4 Officerer af Garden, og iblandt de let Saarede 1 Lieutenant af det andet Husar-Regiment ved den jydske Legion, 6 Officerer af Artilleriet, 4 Officerer af det 20de portugisiske Regiment. Af the Courier. Tirsdagen den 12te Marts.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Jgaar kom til Portsmouth et Skib fra Malta, som havde gjort Reirescher fra Constantinopel, som man holdt for yderst vigtige. Ogsaa sen fra Gibraltar i 8 Dage. Om Bord befandt sig en Officeer med De til Alvesicas. Hensigten med denne Expedition er, at nøde Fienden til har man erfaret, at General Graham den 21de Februar har begivet sig at ophæve Beleiringen for Cadix. 8) - Jmedens General Graham an fra den anden. Skeer Angrebet paa een og samme Tid, og vil den spangriver ham fra den ene Side, skel Garnisonen fra Cadix angribe ham ske Garnison vise sig modig, saa har man Aarsag at tede, at Expeditionen fuldkommen vil svare til sin Hensigt.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Af de Englishman. Den 17de Marts. af Falmouth, om hvilket man troede, at det var en fra det middellandDen Forventning, som blev opvakt ved Synet af et Skib paa Høiden ske Hav kommende Paketbaad, der bragde Efterretning om den Exvedtions Udfald, hvis Øiemed var, at bevirke Ophævelsen af Belerinbringer ingen Nyeheder. Begge de vigtige Expeditioner, der, som gen for Cadix, er ikke opfyldt. Dette Skib kommer fra Amerika, og man veed, bleve foretagne paa Halvøen, have naturligviis givet Anledning ti flere Rygter. Hvad den Expedition angaaer, som skal falde de de franske Positioner ved Cadix i Ryggen, da kunne vi ei skiule vor Bekymring med Hensyn til Resultatet, naar vi betænke, med hvem det er 2 at General Gerham skal virke. Maasker ere vore Bekymringer ugrundede; 9) - men ikke destomindre nært vi dem. Af the Sun. Den 23de Marts. Vi have Haab om i Dag at være i Stand til at kunne meddele vore Læsere en beroligende Efterretning angaaende den Expedition, som de under General Grahams Commando er afseilet fra Cadix. 10) - Vi m. pleie ei at opvække overspundte Forventninger; men vi have det sikkreste sig Haab om Udfaldet af denne Expedition. Lykkes den, saa ville Følgerne blive ualmindelig vigtige, ikke blot med Hensyn til deres Jndflydelse paa Beleiringen for Cadix, men ogsaa med Hensyn til Indfindelsen paa de franske Troppers Bevægelser, som nu true Portugals Grændser, og 1, den Energie, som denne Tildragelse vilde give det sydlige Spaniens 1, Beboere. J Følge Efterretninger fra Gibraltar synes det, et General Graham den 21de Februar er landet med betydelig Magt ved Algesicass. 11) a. - Hensigten af denne Expaaction er, at forrive de Franske fra de forskillige Positioner, som de havde inde ved Cadix, og at bringe dem til at ophæve Beleiringen for denne Stad 12). Hver Dag vente vi beroeligende Efterretninger om denne Expedition, der er anbetroet den ligesaa tappre som duelige General Graham.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Af the Osserer. Den 24de Marts.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Med sand Fornøielse meddele vi vore Læsere følgende officielle Brev, som melder Massens Tilbagetog fra Santarem. Hr. Yorks anbefaler sig Lord=Majoren, og har den Ære at meddele hans Herlighed Afskriften af en Tilegraf Depesche, han har faaet fra Plymouth.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Telegraph=Efterretning fra Plomouth. Massen har trukket sig tilbage fra Santarem. Lord Willingter har den 6te Marts forfulgt ham. Skibet Garnet er ankommen hertil Regieringen har i Gaar Eftermiddag faaet denne Depesche. Man formoder at Krigs=Sluppen Garnet har bragt denne Efterretning til Pæmouth.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
- Efterat man den 18de Marts havde i Underhuset beskiæftiget sig med adskillige Bille, som kun angik Privat-Jnteresse, traadte en Committe sammen, for at foretage Prinds Regentens Budskab, angaaende Portugal. Derpaa tog Hr. Perceval Ordet, for at forlange en Sum af to Millioner til Portugels Forsvar. J forrige Aar sagde han, troede man, at vi, naar vi toge portugisiske Soldater i vor Sold, skulde komme til at bære Krigens hele Byrde, samt at vi der vilde blive Hovedpartiet, hvor vi blot skulde være Allierede. Portugiserne have imidlertid et langt betydeligere Antal Tropper, end det vi besolde; de have ikke mindre end 30000 Mand regulaire Tropper, og 30000 Mand Milies. Derfor forventede Hr. Perceval at hans Forslag vilde finde ubetydelig Modsigelse i Huset. Derpaa fremstod Hr. Ponsonby og meente, at vor Stilling i Portugal ei i det Væsentlige havde fratt nogen saadan Forandring, at Oppositionspartier ikke kunde faae Stof nek til Jndvendinger, for at afslaae den forlangte Sum. Efter hans Jndsigt, lagde Ministrene deres Jnconseqvenz, med Hensyn til Krigen paa Halvøen, især for Dagen, i den Tractat, ved hvilken vi have forpligtet os til, at fortsætte Krigen, til Ferdinand igien kommer i Besiddelse af fine Forfædret Trone. Er det muligt, udraabte han, at paatage sig en deistigere eller uklogere Forpligtelse, end denne? Hr. Ponsonby viste hvor langt man endnu er fra at have forsaget de Franske fra Halvøen, og sagde derpaa "Det paaligger Huset at afgiøre om vi skulle forsvare denne Landkrog, opofre vore bedste Tropper og øde vore Penge". - Han anslog de Udgivter man i saa Fald vilde faae til 23 Millioner Pd. St. - Paa disse og flere Grunde byggede han sin Modsigelse.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Samme Gienstand blev foretaget i Overhuset den 21de Marts. Marquis Wellesley noterede Adressen til Prindsregenten. Lord Gren wille talede derimod. Tilsidst blev Adressen antaget. Billen angaaende Handelstreditten blev samme Dag tredie Gang forelæst i Underhuset. Hr. Whitbread og flere andre modsatte sig samme; men den gik alligevel igiennem. Huset adjournerede derpaa til paa Mandag.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Paris, den 2den April. Den engelske spanske Armee, som ved Chiclana Sloges med 5 til 6000 Franske under Marschal Billunes Anførsel, bestod af 4000 Engellændere, der vore rykkede ud fra Cadix, 3000 Engellændere fra Gibraltar, 6000 Spaniere fra Cadix og 4000 Spaniere fra forskellige Punkter i paa Kysterne. De Engelskes Rettrade til Øen Lion maatte skee i en saadan Skynding, at de endog saae sig nødsagede til at lade en af de Franske afskaaren spansk Division paa 1500 Mand i Stikken. Dette Detaschement var imidlertid dog saa heldig at undslippe til Øen Lion om Natten, efterat det havde flakket fra et Sted til det andet om Dagen; tyr først den 7de kunde Beløiringen paa denne Punkt igjen fornyes.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Hertugen af Billune har i dette Slag erobret 3 Faner og 4 Feltstykter, og gjort 720 Fanger.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Den 4de April. Moniteuren for i Dag indeholder Organisetionsdecreterne for de Keiserl. Retter i Haag, Metz, Nanco, Orleans, Rouen og Amiens.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Madrid, den 17de Marts. I Gaar have vi erholdet Efterretning om Badajozes Jndtagelse. 10,000 Mand ere gjorte til Fanger. Begivenhederne i Badajes give Anledning til Betragtninger over den sørgelige Lod, der her truffen den Afdeling spanske Tropper, som i Danmark stod under la Romangs Commando. Siden den Tid de glemte den Giestevenskabet Fyldige Agtelse, og brøde den Eed de havde sværet, har Ulykken uafladelig forfulgt dem. Bisceias, Santanders, Asturens, Galliciens og tilsidst Geborgs Bierge have seet dette Corpses fuldkomne Ødelæggelse, som, formedelst sin gode Sammensætning, var bestemt til at give Spanierne et andet Exempel. Det er hverken Spanien eller Portugal Engellænderne ville forsvare. Hvis det var deres Hensigt, saa vilde de ogsaa have forsøgt med Eftertryk at forsvare Tropper, som de byde at rykke frem og siden give til Priis uden Medlidenhed. Empecinado, forfulgt af Curtzas Gouverneur, General Darmagnaes Colonne, har fortsat sit Tildagetog til Byen Priego, men derpaa taget Post i denne Bye og begyndt et Modværge. Udfaldet af samme var at fiinden maatte reticere til Biergene. Over 150 Jnsurgentere ere blevne paa Valpladsen og et stort Antal tagne til Fange; De westphalske Chevank-Legers og fornemmelig Eskadrons-Chef Plessen har derved meget udmærket sig.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Neapel, den 15de Marts. Hs. Kongl. Majestat har nylig besat Herm Prorda og Jschi1 Ale Grant Bæter og en Oleisen Karenshaupper have asser ham derhen. Ved Castel Blart i Calabrien skal oprettes en betydelig Leie.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Otrante, den 7de Marts. Ved det fra Corfu hertil komne Avis=Skib la Legere, have vi faaet lykkeligen ere komne til Corsu med Tropper og Krigsfornødenheder; den Efterretning, at Fregatterne la Sirene og la Pomone fra Toulon, samt at ogsaa mange Levnetsmidler ere komne dertil. 12 Timers frygtelig Orcan.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Ved Vieste i Provindsen Copitanata ere 6 Skibe forulykkede ved en Fra Jtalien, den 19de Marts.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Efter en fra de Kongelige Consuler indsendt nøiagtig Fortegnelse, befandt sig i Aaret 1810 i Kongeriget Neapels forskellige Havne over 3000 Skibe og Barker, som beskjæftigede sig med Søehandel og Kyst ført. Paa Kysten af Tunis drive 209 neapolitanske Fartøier Coral Fiskerie. Skiønt samme ikke var synderlig fordeelagtig i det afvigte Aar, indbragtes dog 20000 Sklæpper Coraller.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Den ved sidste Expedition i Calabrien saa udmærkede Skibslieutenant Antoniani, transporterede nyligen Artillerie til Øen Ponza, men kuldseilede paa Tilbagereien til Neapel, og omkom derved selv tilligemed alt det øvrige Mandskab. 100 fattige Piger Brudeudstyr paa Storhertugindens Bekostning.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
J Anledning af Keiserinden af Frankrigs Forløsning, faae i Floren Amsterdam, den 6te April.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Overmorgen foretages her som i det hele Departement Holland, en nye Folketælling. Det er den tredie siden 1795.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Bern, den 28de Marts. Den almindelige Landag for Schweits, er efter Forlydende fastsat til den 16de April.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Constantinopel, den 25de Februar. Storherren vil mod Slutningen af April Maaned bringe Armeen til 150000 Mand. - Fra Asien forventes 50000 Mand Kiærne Tropper. Der arbeides i Tøihuset paa en Flaade af 2 Tredækkere, 8 Todækkere, 3 Fregatter, et stort Antal Korvetter, Brigger o. s. v.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Petersburg, den 27de Marts. J Forgaars er Hs. Majestæt afreist til Tier. Hs. Majestæts Fraværelse vil kun vare 9 eller 10 Dage.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Overcommandeuren ved den moldaniske Armee, General af Jnfaneteriet, Grev Kammensky 2, er formedelst Sygdom entlediget fra fin Commando, indtil han igjen bliver helbredet. General af Jnfanteriet, Golenischeschev=Kutuser er i hans Sted udnævnt til Overstcommanderende ved Armeen i Moldau.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Colberg, den 28de Marts. I Dag har Stranddesætningen, langs med Østersøens Kyster, igientaget sin Begyndelse, for at forebygge muligt Angred af Engellænderne. Steckholm, den 26 Februar.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
J Nærheden af Gothenborg skal under General v. Essen sammentrækkes et Corps, som skal hedde Vestarmeen. Generalen begiver sig med det første derhen.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Hvor særdeles venskabelige og ømme Forholdene mellem Kongen og Regenten ere, beviser den Omstændighed, at Kronprindsen hver Gang han kom fra Statsraadet ilede til Kongens Sygeseng, og raadslog med Hs. Majestæt om det Forhandlede, hvorpaa da Beslutningen fulgte. Man veed ogsaa, at Kronprindsen kun efter megen Vægring modtog Regentskabet, fordi han nærede det visse Haab, at Kongen snart vilde komme sig. Dette Haab synes nu ogsaa snart at gaae i Opfyldelse; dog troer man ikke at Kongen desaarsag strax vil paatage sig Regieringen, men at han, førend dette skeer, vil tage ud paa et eller andet Lystslot, for fuldkommen at styrke sig i den behagelige Aarstid.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Man venter med det første en stræng Forordning mod den overhaandtagende Luxus. Den 2den April. Vi forvente Hr. von Sievers hertil som Keiserl. russisk Charge d'Affaires ved vort Hof, fra vor Side er Legationsraad v. Schindom udnævnt til Charge d'Affaires i St. Petersburg.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 800 pr. C. K. S.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Blandede Efterretninger. Geheimeraad og virkelig Kammerherre Alt prus er udnævnt til russisk Keiserlig S. sandt ved Hoffet i Würtemberg.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Regieringen har bevilget Staden Brussel en Tobaksfabrik. 15 til 1800 Personer skulle have Arbeide paa samme.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Stor yestinde Constantin er reist fra Rom til Neapel. Billidhugger Canona arbeider nu vedvarende paa en Statut af Keiserinden.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
De offentlige Arbeider i Rom fortsættes med al muelig Virksomhed, Concordias Tempel er allerede gandske befriet fra alt Gruus og fra de slette Bygninger. Denne Tempels Støtter ere af fortreffeligt Arbeide. En nye Gade, som har samme paa høire Haand, fører til Capitolium. En dobbelt Rad Laurbærtræer forskaffer denne nyt Bri paa Sydsiden er behagelig Skygge. Man beskjæftiget sig i omme Tid formemmed med at opgrave Statterne ved Jupiter Tonans's Tempel. Antonin og Faustinas Tempel staaer allerede gandske frit og giør en stor VirkAing. Arbeiderne paa Colliseum ere betydeligen fremmede. Trapperne, som omgive dette mærkværdige Minde fra Oldtiden ligge alt gandske frie, og man arbeider nu paa at bortføre Gruset fra det Indre af Byg man kan spadsere i Skygge derinde. Om et Par Uder ville ogsaa Alagen. Den runde Plads i samme skal beplantes med Træer, for at stas og Fortuna virtiis Templer saa temmeligen frimstaae i deres Træer blevne plantede i Rom. En dobbelt Række at samme fører fra gamle Pragt. J de 2 sidste Maaneder ere en overordentlig Mængde St. Grigorio til den appiske Vii, og derfra til St. Trotoro.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Andenlandske Efterretninger. ganske havet, hvorføre ogsaa Stiftsphysicus Beiesen i Aviserne har en smitsom Sygdom. Den er vel i Aftagende, men dog ikke endnu Odense, den 10de April. J Stige har i nogen Tid grasseret advaret imod Paaskebesøg sammesteds. er i Dag gaaet over Beltet til Nyborg.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Corsøer, den 13de April. Søre Premier=Lieutenant C. Lütken Den 14de April. Maaneds=Lieutenanterne Tanning, Hade Endnu er Veitet frie for fiendtlige Seilere. rup, Reinertz og Eddesen ere i Dag gaaede over Beltet til Nyborg. nord fra en Skonnert, lastet med Riis og Rum; nord fra kom ogsaa Helsingøer, den 13de April. I Gaar bragde en dansk Kaper ind 11 Nordbaade, som alle gik sydefter. J Morges indkom nord fra en at have seet noget fiendtligt Krigskib paa Seiladsen hid. En Brig svensk Skonnert, som strax krydsede sydefter. Skipperen sagde, ikke sees at krydse op. til Parts, og fransk Koureer Lannes, bestemt til Hamborg; Jntendant Fra Sverrig hidkom fransk Koureer Oberst=Lieutenant Lejans, bestemt des Kronprindsen af Sverrig Decamp Linnad og sammes Secretair Th. Allard. lease lastet med Steenkul. En indkommen Skipper, samt adskillige Den 14de April. Kaperfører Lauritzen har opbragt en GalKaperførere berette at have seet imellem Hisseløen og Skotsbierg en Fregat og to Kutterbrigger, som holdt det krydsende. Herfra kan intet sees i Dag formedelst disig Luft. dre indpasserede 9 og udpasserede 12 Skibe. En nord fra indpasseret Datteriet Trekroner, den 12te April. Fra i Gaar til i DagNort søen. Jage kom fra Christiania, og berettede at have seet 4 Cutterbrigger i udpasserede 9 Skibe. En nord fra indkommen Galese har seet en Den 13de April. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 5 og fiendtlig Fregat under Niddingen, samt en af samme taget og besaønsk Jagt. sig udpasserede 25 Skibe. Blandt de indpasserede vare 50 Jagter og Den 14de April. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 79 Galeaser syd fra. udpasserede 28 Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Den 15de April Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 5 og Allerunderdanigst Rapport fra Premier=Lieutenant Falsen, CommanKiøbenhavn, den 15de April. deur af Danne rog. Buhl, der med deres Mandskab vare landsatte af de Engelske ved Ved min Ankomst hertil traf jeg Lieutenanterne Mühlenstedt og Mariager Fiord. Officererne og 77 Mand vare alt udvexlede. men Kl. 9 taget al den ene ske Brig, efter et Forsvar der gjør denne Tæt under den svenske Kyst blev Lieutenant Mühenstedt om AfteOfficier Ælt; først efterat Baaden havde faaet flere Grundskun, og har halv fuld af Vand, strøg han sit Flag. Neppe vare hans Fol komne ombord i den engelske Drig, og 3 fiendtlige Metroser komne ned Baaden, førend den sank med disse. haaende allerunderdanigste Rapport, og troer blot at burde tilføie, at Angaaende Lieutenant Bahls Affaire henholder jeg mig til min fore denne fortrinlige Officeer, efterat have strøget sit Flag, af den findtlige Chef blev praiet flere Gange om at lægge paa Siden af ham for at Folkene kunne komme over; men at Lieutenant Buhl, der indsaae hvor vigtigt et hvert Øieblik han kunde forhale Fienden i at jagt de øvrige Baade, var, stedse nægtede dette, og uagtet Chefens gienlagne Truesler, ved intet lod sig bevære dertil. Hele Reilingen blev da opfyldt med Reffelmænd, der i 20 Minuter skiøde til Maalt Efter ham, medens Chefen i den største Heftighed stedse løb iblandt lem og raabte: "Dræs den uforskammede Officeer, fra faaer jeg nød Garden til Steen; roelig stod imidlertid den brave Lieutenant Buhl, der havde befalet alle fine Folk at lægge sig ned under Tofterne, preist paa Dækket, men styrede ikke til Briggen. Endelig hævede Menneskelighedens Stemme sig i den engelske Officeers Bryst, har lod ophøre med Skydningen, maatte udsætte sit Fartøi og duxere Kahonbaaden, der drev længere og længere bort fra ham, op paa Siden da af sig. Denne Lieutenant Buhls udmærkede sieldne Conduite, der i de Time opholdt Briggen i sin Jagt efter de øvrige Baade, har jeg : roet ei at burde fortie min naadige Konge. vare alle de der fandtes paa Øen, ere komne tilbage, savner Fløtillerne lig Efterat Udvexlingen er skeet, hvorved 124 fangne Matroser, som 17 Mand, som jeg antager dræbte, og tæller 38 Saarede. Kanoner, der forfulgte Fløtillen, være et de under Skagen stationerede Fregatten Tartar paa 32 Kanoner og Briggen Sheldrake paa 16 de Skibe, men 2 andre, 4 Dage forinden Affairen, afsendte fra England, før at forhindre vore Kanonbaade at angribe Anholt, da man i forland vidste at en Expedition var Adrustet imod samme, hvilket de be lig Engelske selv fortalte vore fangne Søe-Officerer. Hvis altsaa disse i Kiigskibes Ankomst var bleven een Dag længere forhalet, tør man et smigre sig med, at Expeditionen havde faaet et heldigere Udfald.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget, ved Forordning af 10de danne Foranstaltninger, hvorvid Afsendelsen af de til Jndførsel i Ham April d. A. at anordne og bestemme: "Ligesom Vi have truffen saa borg angivne i Hertugdommene tilstædeværende Colonialvarer mueligst kan paaskyndes; saaledes anvidne og bestemme Vi hervid allernaadigst, at de af saadanne Colonialvarer, som desuagtet ikke ere udførte derhen, lige Termin den 20de næstkommende Maji Maaned, strax skulle af forinden den i det Keiserl. franske Dreret af 25de f. M. bestemte ende Stedets Øvrighed og Toldembedsmænd tages under Stavestration, og over Mængden og Beskaffenheden af Varene skal uopholdelig affærdiges Beretning til Vort vestindisk gumelske Rente og General=Toldkammer til videre Foranstaltning : bekiendtgjøre, at efter hans Regierings sidigere Bestemmelser skal en Den Keiserl. franske Consul i Norge, Hr. P. Framery, har ladet hvirt Skib, der afseiller fra Norge og er bestemt til Havne i Frankrig være forsynet med er Oprindelses Certificat fra ham, da i Mangel heraf Skib og Ladning blive lagte under Beslag i Frankrig og underkastes Confiscation, hvis man ikke kan fremlægge et saadant Certificat. Under Titel af antiqvariske Annaler agter Commissionen for Oldsøgers Opbevaring at udgive et Qvartalskrivt, hvis Hensigt er at med le Efterretninger, Oplysninger og bemærkninger om nordiske og ndre med Nordens Oldtid i Forbindelse staaende Mindemærker.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor LandMilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1811-04-15
Vi have allernaadigst behaget at resolvere som følger: Under 28de Marts: 1) J Anledning af Stabscapitain v. Wedel, feldts dødelige Afgang og Pr. Lieut. v. Meidells Forfremmelse til Capitain og Chef for Jægercompagniet i Prinds Christian Friderichs Regiments 3die Bataillon, skeer følgende Avancement i bemeldte Regiments 2 første Batailloner: caracteriseret Capitain A.S. v. Hirschach udnævnes til Stabscapitain, Sec. Lieutenanterne C.F. v. Balland og C. J. v. Schive til Pr. Lieutenanter ; og Sec. Lieut. J. Throd. v. Koch oprykker i den høiere Sec. Lients. Gage. 2) Fremdeles forflyttes ved Prinds Christian Friderichs Regiment Pr.