JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
af Skilderiet. Videnskabernes Selskab i Harlem, har tilkjendt Prof. J. F. John, for det af ham forfattede Skrift: "om Planternes Næring, især om Oprindelsen til Potasken i samme, Selskabets store Guldmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Ved Udbedringen af Agnes Kirken i Rom har man fundet skjønne Basreliefer, der forestille en Korybanterdans. De bleve bragte til Museet. Charamonti, uagtet Lord Revert har villet giver 10,000 Pd. Sterl. for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Breve fra Kysten af Africa melde under den 16 Martii, at Maj. Paddie ikke vil opbryde fra Senegal førend i September, til den Opdagelses reise, der landvært skal gjøres til det indre Africa, fordi først paa den Tid, Regntiden, at eller Vinteren der i Landet, er forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Et Malerie, som den engelske Gesandt i Wien, Lord Stevart, kjøbte i Venedig, har givet Anledning til en besynderlig Strid imellem Konstacademierne i Venedig, Mailand og Rom. Lorden kjøbte i Venedig dette saare skjønne Malerie, hvilket efter det derværende Konstacademies Vidnesbyrd, skal være malet af Titian. Det forestillet Alphons 1. af Este med en vindelig Figur; han betalte det med 24,000 Franker. Ved hans Ankomst til Maland, udbad han sig de derværende Konstkjenderes Dom, og fik til Svar, at saa skiønt det var, er det dog ingen Titian. Opbragt herover skrev Lorden til Venedig, og forlangte sine Penge tilbage, men fik til Giensvar: "De Venetianske Konstkjendere kunne indestaae for Rigtigheden af deres Mening. Nu forestillede den ædle Lord igjen Konstacademiet i St. Lucca denne Sag. Dette fældte den Dom: "at, hvor skjønt end Stykket var, kunde det dog snarere være af Gior gione end af Titian"Nu skrev Lorden igjen strax til Præsidenten Cicognara i Venedig, og fordrede sine Penge tilbage, hvorpaa denne svarede: at endskjøndt Stykket er af Tition, vilde han dog, trods sin ringe Formue, ordan det vedkommer hans Ære, selv betale Lorden 24,000 Fr. For Stykket. Endnu veed man ikke, i hvis Eie Maleriet vil komme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Prindsessen af Wales, har fra Tunis sendt den østerrigske Keiser to Løvenger til Foræring. De ere saa unge, at de endnu maa gives Die af tre Gjedder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
J de nordamericanske Stater er man saa overvældet med engelske Varer, at man af visse Artikler, der endog kjøbtes for billig Priis i Engelland, tabte her, foruden Biomkostningerne der udgjøre 45 PC., 17 PC. af de udlagte Penge. Amtet Mink Sysk (i de donske Cosakkers Land) har man paa adskillige Steder sporet Jordskjelv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Den 13de Juni unkom den første Dampbaad fra urhaven til Hamborg. Jmod Vind og Strøm kan den tilbagelægge, og med Vind og Strom, 13 engelske Mile i en Time. Fartøjet er 63 Fod langt og 22 1/2 Fod bredt. Den deri anbragte Maskine arbeider med 24 Hestes Kraft. Niver en Eff tierorntninigser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Den Norske Rigstidende Nr. 49, meddeler en Oversigt over Folkemængden i Norge i Aarene 180 1/4 og 1816; efter denne Oversigt var Folkemængden, saaledes: Aagershuus Stift. . . - 378646 37191 Christiansands Stift. 133711 106107 Bergens Stiftin. 163556 169686 Trondhjems Stift. . . 138690 140093 Nordlands Stift. . . 78435 6835. Heraf sees, at i Aggershuusstift var Folkemængden, 7455 Siele mindre i 1815dend i 1801, i Christiansands Stift 12396 større i 1815 end i 1801. i Bergens Stift 6130 større i 1818 end i 1801. i Trondhjems Stift 1403 større i 1815 end i 180, og i Nordlands Stift 10,08 mindre i 1815 end i 1801. Norges hele Folkemængde var altsaa i Aaret 1801. 883,038 Sjele, og i Aaret 1815. 885,431, følgelig forøget med 2393. Siele. - Folkemængden i de forløbne 14 Aar har fornemmeligen aftaget i Aggershuus Amt, Rakkestads Fogderie, Soløer og Oulens Fogderie, Budskeruds Amt, Nordmørs Fogderie, Bergen, Molde, Moss, Frederiksstad og Frederikshalds Kjøbstæder, og allermeest i Nordlands og Finmarkens Amter samt Kongsbergs Bergstad. Sølvnerkets Jndstilling bidrag det Meste til Folketallets Formindskelse i denne Bye. Ellers angives som de almindelige Aarsager dertil: de ved Krigen standsede Næringsveie, Mangel, sler Føde, Mis vært 1812, og deraf følgende Sygdomme, især Blodgang, meest i Aarene 1808, 1809, 1812 og 1813. Som særdeles Aarsager paa nogle Steder, anføres: i Laurdal, Jarlsbergs Grevskab, Børnekopper 1808, og i Ulfstens Præstegield paa Søndmør, det samme Onde i Aarene 1810 og 1811, samt i en Deel af Strindens Fogderie og Røraas Præstegield Udvandring af enkelte Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Folkemængden har i Særdeleshed tiltaget i Kjøbstæderne Christiania, Christiansand, Trondhjem, Østerriisøer og Christiansund, i Christians Amt, begge Grevskaber, Øvre-Tellemarken og Raabygdelaugets Fogderier, Mandals og Listers Amt, Nordre Bergenhuus Amt, Nordhordlehns og Indersens Fogderier, men fornemmelig i Stavangers Amt og Søndhordlehns Fogderie. De øvrige Steder og Egne have havt en i Forhold til deres Folkemængde enten ringe Tilvært eller ingen Afgang. Lov, angaaende Pengevæsenet. Vr. Carl. N. Gjøre vitterligt: At Øs er bleven forelagt det nu forsamlede ordentlige Storthings Beslutning af 2de April dette Aar, saalydende: §. I. Rigets Penge-Eenhed skal herefter være Norske Speciedalere, inddeelte i 120 Skillinger: eller 5 Rigsorter, af den Gehalt, at 9 3/4 Daler, udmyntes af en Mark fiint Sølv Cølnsk Vegt. §. 2. Ved grov Courant forstaaes den Mynt, som herefter udmyntes til hele og halve Specie dalere af lødigt, Femtedet Species af 118. digt og Femtendedeel-Species af Flødigt Sølv, samt al Dansk Norsk Courant- og Speeles Sølvmynt paa Otteskillinger og derover; de saakaldte Ulfeltske Penge og de Otteskillinger, som ere ud myntede efter Aaret 1807, alene undtagne. §. 3. Skillemynt bliver for Eftertiden: a) al Dansk Norsk Sølvmynt under Otteskillinger, samt de efter Aaret 1807 myntede Otteskillinger, og Kobbermynten af 1771, dog med den Forandring, at de efter Udgangen af Aaret 1807 ud myntede Sølvstreskillinger og Otteskillinger nedsættes, de Første til Treskillinger, og de Sidste tilSexskillinger; b) Norske Toskillinger og Fire skillinger, som herefter slaaes af 4lødigt Sølv, til 10 1/2 Daler Species af Marken fiin Cølnsk Vegt; og c) Norske Enskillinger, som herefter udmyntes af Kobber, 40 Stykker paa eet Pund Cølnsk Vegt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Den nye Skillemynt sættes ikke i Omløb, førend ved Rigsbanksedlernes Jndløsning (§. 13), og den høieste Sum, som, indtil anderledes ved Lov vorder bestemt, deraf maa udmyntes, skal være 100,000 Daler Species. §. 4. De saaledes i §§. 2 og 3 ommeldte Mynter skulle i alle Betalinger gaae og gjælde, samt af Enhver antages for deres paalydende eller senere lovbestemte Værdie. Dog er Jngen forbunden til paa eengang at modtage af Skillemynten Mere end een Daler Species. §. 6. Mynt-Indretninger maae kun oprettegfor Stats-Cassens Regning. De sættes i Gang efter de nu gjældende eller herefter af Kongen udstædende Reglementer. §. 6. Enhver, som til en Myntindretning indsleverer myntmæssigt Metal, er berettiget til at erholde Samme, uden ufornødent Ophold, udmyntet til den Sort Norsk grov Courant, han forlanger, imod Afdrag af 2 Procent i Myntnings Omkostninger for hele og halve Specier, og 2 1/2 Procent for de mindre Myntsorter. . 7. Der skal oprettes en ny Bank under Navn af Norges Bank, hvis Fond ei maa være under 2 Millioner og ei over 3 Millioner Speciedalere i Sølv. 5. 8. Dersom der for en saadan Fond ei subscriberes inden 3 Maaneder, efterat Storthinget dertil har udstædt Jndbydelse, skal den tilveiebringes ved tvungne Jndskud, som lignes paa formuen i Overeensstemmelse med Forordningen af Dags Dato. De øvrige Bestemmelser om Bank Indretningen indeholdes i en særskilt udfærdiget Octrøi eller Fundation. 5. 9. Den nuværende midlertidige Rigsbank vedbliver, indtil dens Repræsentativer og Forskrivelser ere indløste, men, saasnart den nye Bank aabnes, indskrænkes Rigsbankens Virksomhed blot til de Forretninger, som med hiin Jndløsning ere forbundne. §. 110. Rigsbankens Direction skal ufortøvet til Regjeringen opgive den circulerende Seddel masses Størrelse, hvilken under ingen Omstændighed maa forøges. Ligeledes skal bemeldte Direction opgive Total-Beløbet af Rigsbankens i Behold havende ubrugte Sedler, med Forklaring om Special-Beløbet af hvert Slags; og disse, eller deres Beløb i andre Rigsbanksedler, skulle inden en Maaned derefter tilintetgjøres tilligemed Apparaterne til Seddel-Forfærdigelsen. §. 11. Jnden to Maaneder efter denne Anordnings Bekjendtgjørelse skal Rigsbankens Direction aflægge Regnskab for Bankens Bestyrelse til den Tid, hvilket Regnskab revideres, og offentliggjøres saaledes, som Grundlovens 70de §. Litr. K. bestemmer. §. 12. J det Skatteaar, der udløber med 30 Juni 1817, inddrages ved en almindelig Skat paa Formue og Næring, overeensstemmende med Skatte-Forordningen af Dags Dato, en Sum af To Millioner Rigsbankdaler Navneværdiers Rigsbanksedler for at tilintetgjøres. (Norsk Riget. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Til Kong Salomons Apothek, Østergade No. 50, er arriveret Geilnauer Vand til 9 Mk. Krukken, som af flere kyndige Læger er særdeles anbefalet, hvoriblandt S. T. Hr. Professor Mynster ved at undersøge det, har gjort følgende bemærkninger: Efter Amburgers Anglyse af GeilnauerVandet, hvilket jeg ved qualitativ selv anstillet Undersøgelse af dette Vand har fundet stadfæstet, har det største Lighed med Seltser=Vand, og overgaaer det endog i visse Henseender, især derved: at det indeholder færre fordagtige (unyttige om ei skadelige) Dele, samt at det har en ringe Jernholdighed, hvilken dog ingenlunde betager det sin behagelige Smag."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Søndagen d. 7de Juli, Formiddagen mellem 8 og 9 og fremdeles hver Søndag i samme Tid, foredrages Læren om Skyggebilleder (eller regelmæssige Slagskygger), som er en Følge af Opeil og Geometrie, og bliver Jndledning til den derefter følgende Kundskab om Perspectivkonsten. Tegneøvelses Anstalt, er tillige hver Dag at erholde for hvem som dertil allerede maatte have nogen Forberedelse. De som bestandig søge mit Atellier, ere dette foranførte Forredrag bestemt gratis. Og Fremmede hertil, ville vorde imodtagne med mege Velbehag. N. Dam, store Grønnegade No. 256. 2den Sal. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ad Sam Trettende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Juli 1816. Om Conversation. (Slutning; see forr. No.) Hvor Politik og Litteratur ophøre at have Interesse, der maa ogsaa Conversationen blive meget fattig; thi man maa sige hvad man vil om politiske Samtaler, saa er det dog vist, at ingen Gjenstand er, eller kan være, af større Almeen=Jnteresse, end Staternes gjensidige Forhold og følge rige Kampe, saavel i, som udenfor Cabinetterne. Ligesaa kan Litteraturen være en viid Mark til Underhold for en dannet Almeenhed, og er den det ikke, saa ligger Skylden i ganske egne Aarsager. Der var engang en Tid i vort Fædreneland, da man følte en varm Jnteresse for litterære Gienstande, men allerede længe savnedes denne. Som Morgensolen opsteg den under det Guldbergske Ministerium, men som Middagssoel begyndte den at dale under Freden, og med Krigen synes den at være gaaet ned. Jkke vil man dermed nægte, at der jo, selv under de meest ugunstige Tidsomstændigheder udkom Skrifter nok, der kunde givet Æmne til den aandrigeste Conversation; men det er Smagen, som i det sidste Aarti har forandret sig. Sandsen for den menneskelige Aands Frembringelser synes at have tabt sig, og Literatur høre ikke mere til National anliggenderne. Mueligen have endeel Forfattere selv bidraget dertil, deels ved at indføre en upassende Tone, deels ved at gjøre det Kostbareste, Mennesket eier, det eneste Efterladenskab, som den ene Slægt kan efterlade den anden - Aandens uforvisnelige Frugter - til et uværdigt Spil for lave Lidenskaber og beregnet Egennytte. Spørger man, hvilke ere i dette Øieblik, da hverken Politik eller Litteratur synderligen interessere i Kjøbenhavn, de vigtigste Gienstande for Conversationen, saa maa Svaret naturligviis rette sig efter Dannelsesgraden af de forskjellige Stænder, man har for Øine. J de mere glimrende Kredse medgaaer den meste Tid af den selskabelige Sammenkomst ved Spillebordet. Der levnes altsaa ikke Tid til almindelig Conversation, uden ved Spise= og Theebordet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Gjenstanden for Conversationen i adelige Selskaber er her sædvanligst Familiesager. Baron v. har ægtet Comtesse v. ". Den rige Enkegrevinde * vil indlade sig i Mariage med den unge Capitain, som ikke engang er af Adel o. s. v. J ikkendelige, men dog til høiere Classer, henhørende Selskaber, især blandt Rigmænd, ere Conversationsgjenstanden igjen af en anden Natur. Her lægges ikke saa megen Vægt paa Familicomstændigheder, Mariager og Mesalliancer; men med desto større Vigtighed taler man om det, man har hørt og erfaret af den eller hiin Baron, Greve, og andre eminente Kilder. Jntetsteds gielder Autoritet mere end her. Men behøver kun af sige Grev " har selv fortalt mig det, jeg har det fra Baron "s egen Mund, saa er al videre Beviis overflødigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Det sande Kryderie for Conversationen, ere de morsomme Gienstande, thi mores ville nu alle Mennesker, lige fra Barnet der nyligen har forladt Ammen, indtil den graahærdede Olding. Begge Kjøn ere lige begierlige efter Morskab. Dens Gienstand ere alle muelige Bysagn og By nyheder, Familiers meest skjulte indvortes Forhold, Menneskers svage og latterlige Sider, Anecdoter, ligemeget om de ere sande eller digtede &c. Hvor som bestandigen seer sig istand til at forsyne Selskabet med saadant Conversationsæmne, kan ogsaa være vis paa, overalt at blive modtagen med aabne Arme, som en morsom, interessant og elskværdig Selskabsbroder. Skuespillet udgjør en ikke ubetydelig Gjenstand, for de saakaldte bedre Selskabers Conversation, og det smukke Kjøn giver sig især Mine af, at kunne afsige en Dom over et dramatisk Værk, trods nogen Aristoteles, Lessing eller Schlegel. Man kan tale hele Timer og Jndmuringsscenen i Korsridderne, om den nysselige Maade, hvorpaa Johanne v. Montsaucon trækkes ved Haarene, og lignende hjertebrækkende Scener. Skuespilvæsenet synes at være den sidste Green af Litteraturens store Træ, der endnu blomstrer for Conversationen, og den Skribent, der ønsker at blive omtalt i vore Selskaber og en Yndlingsforfatter hos vore Damer, han maae for Alting sørge for at faae et af sine Stykker opført paa Skuepladsen, og især tage Kotzebue til Mønster, thi denne Mand har opdaget, ikke Landeveien til det indere Africa, men hvad der hidtil har været endnu langt vanskeligere at opdage - Veien til det indere af det qvindelige Hjerte. Man kan besidde Lærdom som en Scaliger, og Genie som en Homer, uden at blive Cavalierers og Damers Yndlingsforfatter, med mindre man skriver for Skuepladsen et Drama, som gjør Lykke. Veien til Almeenhylding gaaer igjennem Thalias og Melpomenes Tempel. Men foruden Skuespillet høre Samtaler om Piger, Heste, Vogne, Mad, Viin og Forfremmelser til de ikke uvigtige Conversationsgienstande. De Folk, hos hvilke Maven spiller en vigtigere Rolle end Hovedet, mangle sjeldent Stof til Conversation. De kunne, naar det kommer an derpaa, skrive hele Disputatser om Maddens Tillavning hos Hr. " og den superbe Beværtning hos Hr. v. . De Franske have allerede længe havt en Almanak for Fraadsere (Gourmands). Sært nok, at endnu ingen af dem, der saa omhyggeligen sørge for at udfylde hvert Hul i vor Litteratur, har tænkt paa, at stoppe dette, og med samme et stort Hul i vor Conversation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
De Mennesker, der i Almindelighed lede Conversationen, lade sig deele i forskjellige Classer, og i det Hele har Conversationen megen Lighed med et Skakspil. Her finder man Konger og Dronninger, som angive Tonen; Casteller som tie bomstille og kun sige Ja; Springere, der hoppe fra den ene Gienstand til den anden, for at more Selskabet, og Pioner, der egentligen kun udfylde Tom heder og istemme i Chor en skingrende Latter ved enhver Matadors floneste Jndfald. Qvindekjønnet, som kunde og burde bidrage saa meget til at oplive Conversationen, lader sig dele i tre Classer: virkelig dannede, halvdannede og udannede Fruentimmer. De virkeligen Dannede ligne Nattergaler deri, at deres Tal er ringe, og at de kun sjeldent og i kort Tid lade sig høre. De Halvdannede tale sædvanligen om Bøger, om Moder, om Kjerlighed, Venskab og Moral, men holde sig helst til Mandfolkeselskab. Ved deres Discourser om Politik og Litteratur, føler den dannede Mand det samme, som naar han seer et Fruentimmer ryge Tobak, spille Violin &c. De udannede tale helst om Huusholdningssager, Selskaber, Tjenestefolk, især Tjenestepiger, Børnesygdomme, om deres Mand, om Pynt og Bynyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Et udannet Fruentimmer befinder sig aldrig i større Forlegenhed, end naar hendes Ægtemage er stegen i Rang og hendes sædvanlige Selskaber ombyttes med høiere. Hun vil da saa gjerne skjule sin Udannethed, og netop ved at skiule den, blotter hun sig desmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 4de Juli. Afvigte Onsdag, den 3die Juli, blev det aarlige Landemode holdet i Mariboe Domkirke, under Forsæde af Hans Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmand og Ridder v. Jessen og Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen, med øvrige Provster. Hs. Velærværdighed Hr. Provst Brünnich prædikede over Pauli Skrivelse til de Epheser 5te Capitels 15de og 16de Vers, som gav ham Anledning til at fremsætte og udvikle det i vore Dage saa saare interessante Æmne: "Det ugunstige i nærværende Tidsomstændigheder for Religion og Christendom. Efter Gudstjenesten bleve de siden sidste Landemode udkomne Kongelige Forordninger, Rescripter o. s. v. oplæste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Samme Dags Eftermiddag bleve 3de videnskabelige Afhandlinger forelæste, nemlig: I. Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen om Talens udvortes Holden. 2. Hs. H. Hr. Dr. Theol. og Ridder R. Møller i Kjøbelov, Noget om Præstens verdslige Forretninger. 3. Hs. V. Hr. Pastor, Smidt i Saxkøbing: a) Tre historiske Festpsalmer, med Jndledning, b) Hvad forstaaes ved den Fordring at prædike bibelsk - - J disse Dage er en Gaardmand, navnlig Thomsen, fra Magtving her i Lolland, ved Døden afgaaet, efter at have havt Slag i 9 samfulde Dage. (Marib. Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Odense, d. 4 Juli. Lange Traadorme der findes i Vandledningerne ere allerede for mange Aar siden her i Odense bemærkede af sal. Trojel. Men, det er ikke det eneste Slags Jnsect, Sommeren, frembringer i Vandledninger, om samme endog ere af Steen og nok saa reen holdte. Det sikkreste er: aldrig om Foraaret eller Sommeren at drikke koldt raat Vand, uden at det er filtreret; thi det Kryb der kan sees er ikke saa meget Fare for, som det usynlige af den Yngel man om Foraaret drikker i sig. (Jversens Av.) Viborg, d. 4 Juli. Terminen endtes; men skuffede Forventninger fulgte med de fleste Bortreisende. Pengemangelen var usædvanlig stor, de bedste Løvter og Forpligtelser kunde ikke opfyldes, da Pengene udeblev fra alle Kanter. Det at Capitaler kan opsiges for de 5 Aar efter Freden, volder de Allerfleste megen Ulempe, da Capitaler, ikke ere at faae igjen, og det lidet som kan faaes, er vanskeligt at faae tillaans i Sølvværdi. De fleste kom heller ikke for den 24de Juni, som var den sidste gode Betalingstid i forrige Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Det var som om man ventede en bedrøvelig 11te Junii. - Derfor hørte og Mange, at Terminen, ringede ud den 29. Af Handlende vare der en betydelig Mængde. - Priserne vare de sædvanlige. - Paa Privattheatret gav det Kongelige Skuespillerselskab 7 Forestillinger med sædvanligt bifald. - Dette var vel egentligst den største Moerskab Snapstinget frembød, endskjøndt den trykkende Hede tillige gjorde det mindre behageligt at opholde sig der. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Ribe, d. 5 Juli. J Onsdags holdtes Landemodet i Domkirken og prædikede Hs. H. Hr. Amtsprovst Blicher. Derefter foretoges de sædvanlige Forhandlinger i Capitlet. - Dagen efter underkastede sig Mads Pedersen Rahr, der er ansat som Lærer ved Rurup Skole, i Brandrup Sogn, og underviist af Hr. Discher, forhen Sognepræst for Arrild Menighed, den ham ved Cancellie=Skrivelse af 2den Septbr. f. A. paalagte Examen for Stiftamtmanden og Biskoppen, som Seminarii-Direction, samt Censorerne Amtsprost Ridder Krarup, Amtsprovst Hørbroe og Sognepræsten Hr. Bang af Vestervedsted. Han examineredes i de samme Underviisningsgjenstande, som læres paa de Kongelige Seminarier, og blev tilkiendt Hovedcaracteren: Udmærket Godt. - Den 1ste Juli Lan trede en Baad fra Manøe, Norden for Den ved den saakaldede Knude." De deri værende Personer, Michel Ovendsen og Enken Mette, Anders Bundesens, druknede begge. Den første efterlader sig Kone og 6 umyndige Børn, af hvilke den ældste er 12 Aar gammel. Den anden var Enke efter en af de, for kort siden ligeledes der druknede Mænd, hun efterlader sig 4re Børn, af hvilke den ældste er 8te Aar gammel. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Aarhuus, d. 3 Juli. Ved Dyngbye, 3 1/2 Miil sønden for Aarhuus, hvorfra den nærmeste Overfart skeer til Tunøe og Samsøe, hæver sig i denne Tid et Syn, som maaskee ikke gives paa hele Østre Kysten af Nørre Jylland - en nye, stor og herlig Vind Mølle. Jnden førstkommende Høst venter man at faae den færdig. Formodentligen vil den kunne sees en 6 til 8 Mile fra Havet af, og afgive i Fremtiden et godt Land mærke for de paa Kattegattet Søefarende. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Gaaraftes saaes her ved Aarhuus stærke Lynglimt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
- Jdag ved Middagstid hørtes her en stærk Torden, der forskaffede os en velgjørende Regn(Aarhuus Av.)