Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
London, den 22de Julii. Lady Jersey har gjort et Forsøg paa at fralægge sig den hende i vore offentlige Blade gjorte Bebreidelse, at hun skulde have brudt, eller borttaget et Brev fra Prindsessen af Wallis. Hun har derfor opfordret den i denne Sag med indvikklede Doctor Randolph, offentlig at give Publicum den Oplysning derom, han veed. Dette har nu Doctoren gjort, og følgende er det væsentlige deraf. Doctor Randolph, der for ti Aar siden lærte Prindsessen engelsk i Brunsvig, har siden opholdt sig i Engelland, og vilde forrige August giøre en Reise til Brunsvig igien. Da han paa Brigthon tog Afskeed med Prindsessen, overgav hun i Lady Jerseys, og alle sine Kammerfruers Nærværelse ham en Pakke Breve, at afgive i Brunsvig, talte tillige med ham om hendes høye Paarørende, og om de Forandringer, han efter en ti Aars Fraværelse i Brunsvig, vilde finde. Pludselig blev Doctorens Kone syg, og han maatte udsætte Reisen. Doctor Randolph, skrev Præsessen dette til: Han fik til Svar et Brev fra Lady Fersey, med Begiering, kun at sende Pakken tilbage til Brighton. Han gik til Carleton-House, hvor man sagde ham, at alle Prindsessens Breve og Aviser leveredes til den brightonske Landvogn, der afgik fra det gyldne Kors. Nu slog han en Couvert om Brevpakken, adresserede den til Lady Jersey, bar den selv til det gyldne Kors, og saae med egne Øyne, at den blev indskreven i Vognkortet. Fiorten Dage derpaa skrev Lady Jersey ham, Prindsessen var fortrydelig over, at han ikke sendte hende Brevpakken tilbage. Doctoren blev meget ilde tilmode over dette hendes Brev. Han skrev, han vilde ikke hvile, før han var kommet paa Spor efter Pakken. Kort efter skrev Lady Jersey ham til, han skulde kun beroelige sig; Sagen var af ingen Betydenhed; Pakken var sagtens borte, men Prindsessen var ligegyldig ved det Hele, da Brevene ikke vare af Vigtighed, og blot et fra Prindsessens tydske Kammerfrue havde været i med, som var meget vigtigt. (De londonske Blade anmærke midlertid, at Lady Jersey maaskee havde handlet klogere, ikke at bringe denne Sag paa Bane paa ny, ligeledes overlade de Læseren at bestemme, om hun ved Doctorens Beretning skulde være saa gandske retfærdiggjort. Saa ufordeelagtige end Efterretningerne fra den allierede Armee i Tydskland lyde, saa heldige Fremskridt giøre vore Vaaben i Vestindien. Øerne Grenade og St. Vincent, der formedelst de Grundsætninger, Republikanerne havde indblæst dem, saalænge have været i Opstand, ere nu ved General Abercrombie virkelig bragte til Underdanighed. Paa hver af disse Øer befinde sig, som og paa St. Lucia 3000 Mand. Det hedder, General Abercrombie kommer tilbage til Engelland, og Guadeloupe først efter Stormtidens Slutning skal angribes. Midlertid søge de Franske, under Bedækning af 7 Krigskibe, at bringe 7000 Mand friske Tropper til Guadeloupe. Men Admiral Poole var afseglet, for at hindre dem. Om Guadeloupe krydse ogsaa 12 engelske Krigskibe, for at hindre de Franske, at bringe Forstærkninger did. De Franske have forsøgt med 1200 Mand at anfalde Dominica, men ere blevne hindrede af de brittiske Krigskibe. Der er nu slet ingen Tvivl mere, at vor Stilling med Spanien bliver meere og meere kritisk, thi Regieringen har givet befaling, at sætte Gibraltar i ufortøvet Forsvarstand; samt bortsendt uhyre Proviantforraad did, at forsyne denne Fæstning for lang Tid. Mange Kiøbmænd, som handle paa Jtalien, lade deres alt indskibede Vare løsse, og vil sende dem paa neutrale Skibe (hvorved vel maae haves i Agt, at det franske Directorium har erklæret, for Fremtiden at vilde tage Britternes Forhold i Henseende til de neutrale Fartøyer til Rettesnoer). Dronningen af Portugals Mandat af 13de Mai, hvorved Lissabon erklæres en Friehavn, tilskrive nogle vort Ministerii Medvirkning og Forsigtighed; paa det, naar Middelhavet blev os lukt, Engellands Handel dog i neutrale Skibe kunde fortsættes over Portugal.