JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
Det Haab, Man nærede i Aar, at Kornvarer vilde blive tilladte at indføres i England, strandede da aldeles, vel troer Man, at det vil skee til næste Aar, men naar, som meldt, Misvext ikke indtræffer, vil det neppe blive Tilfældet; de fleste Medlemmer af Overhuset i Engelland ere, som bekjendt, de største Godseiere, det strider da altsaa mod deres Jnteresse, at det nærværende System forandres, og da Engelland, uagtet de derværende høje Kornpriser, formedelst deres mangfoldige konstige Maskiners Indretning og deres udbredte Handel til alle Verdensdele, kan levere deres Manufactur= og Fabrikvarer billigere end nogen anden Nation, og deres Skibe, som en Følge deraf, altid kan faae Fragter, saa indsees ikke, hvad der egentlig, uden i Tilfælde af Misvext, skal bevæge Engelland til at forandre deres Kornlove. – Fabrikernes Tilstand er i tiltagende Flor paa Fastlandet. Sydamerikas Uafhængighed og dets Handels Tiltagelse bidrage meget til at hæve Uldpriserne. - Nogen betydelig Udførsel af Smør og Ost finder kun egentlig Sted fra Holland og Engelland; og Rusland og Preussen, de første Kornlande, faae meget tilført af disse Artikler; hertil kommer endnu, at Norges Skibsfart tiltager meget, som naturligviis maae bidrage til, at der da og i dette Land vil kunne afsættes flere Fedevarer end før. Andre nyttige Næringsveie, f. Ex. Hør= og Hampdyrkning os.v., kunde vist ogsaa trives her. Skade at Jngen her i Provindsen søger at faae Maskiner, som de der haves i Engelland og andre Lande, tilat bearbeide Hørren paa, da det er egentlig deri, at vi staae saa meget tilbage. – Regjeringen bidrager alt muligt til Hesteracens Forædling, imidlertid har det ufordeelagtige Rygte, der har udspredt sig i Frankrig om en smitsom Syge blandt danske Heste, foraarsaget en betydelig Standsning i Hestehandelen, og det var derfor meget at ønske, at den danske Minister i Paris vilde bestræbe sig for at faae denne Mistanke, udryddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
- J Søndags Aftes gaves paa det herværende dramatiske Selskabs Theater til Bedste for den paa Skovbakken anlagte Plantage, den unge Zigeunerinde, Skuespil i 3 Acter af Kotzebue, og hvortil henimod 500 Billetter vare udgivne. Hvis dette Anlæg lykkes, saa vil det med Tiden blive et for Stadens Jndvaanere særdeles smukt Forlystelsested, og Stifteren saavelsom Bestyrerne derved indhøste dem et varigt Taksigelsesminde for deres utrættelige Bestræbelser med at have bidraget saa meget til Aalborgs Forskjønnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
J Mandags Aftes var Vauxhall ved Frederikskilde, hvortil omtrent 300 Billetter vare udgivne. Da Veiret var særdeles smukt, vare en overordentlig Mængde Mennesker ude for at see den skjønne Jllumination, der tog sig fortræffelig ud. Ballet vedvarede til anden Dags Morgen, og overalt herskede den bedste Orden. (Borchs Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
Viborg, d. 22 Junii. Fra 6te Juni af, da den kolde Regn og Hagl ophørte, paafulgte Storme, Nattekulde, Taage om Natten, og en Tørke, der skadede Græsværter og Havesager og frembragte Spindelorme, der fortærede Æble- og Kirsebær træers Blade og Frugt m.v. Efter 3 Dages og Nætters Nordvest-Storm fik vi i Gaar paa Soelhvervsdagen en gjennemblødende Regn her; andre Steder faldt den Dagen før. 2 Mile herfra derimod ingen. J Dag har det tordnet langt borte i Nord og Øster. J Nat var det atter følelig koldt. - Til Terminen mærkes aldeles intet endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
Blandede Efterretninger. Efter de Festligheder, som i Anledning af Keiseren og Keiserinden af Østerrigs Nærværelse. ere givne i Mailand, og som, ved den classiske Smag, der var udbredt over samme, havde noget saare Ophøiet ved sig, fulgte der et reent moderne Skuespil. Mile. Garnerin steeg nemlig i Veiret i en Luftballon, og nedlod sig igjen ved en Faldskjærm. Men da hun, skjøndt rigelig betalt, denne Gang dalede ned fra en langt ringere Høide end for nogle Aar siden i samme Arena, øiensynligen en Følge af at hendes Ballon var for lidt fyldt, saa viste Publicum hende, efterat Hoffet havde begivet sig bort, sit Mishag paa en høist utvetydig Maade. Heller ikke dette var som en Mærkelighed at forkaste; thi ligesom ved Keiserens Ankomst 60,000 Hænder i meer end 10 Minuter uophørligt havde tilklappet Bifald, saaledes gave nu vel 20,000 Personer Luftskippersken ved heftig Piben deres meest levende Uvillie tilkiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
(Allg. Zeit.) Helleborus eller Nyseroden blev som bekjendt, meget brugt af de gamle Grækere og Romere. Da den affører skadelige Vædsker, troede de, at den helbredede afsindige og miltsyge Folk. Den var to Slags og havde Kraft deels som Vomitiv, deels som et afførende Middel. Men hvorledes denne Urt ogsaa lader sig anvende imod en beleiret Stad, derom fortæller Pausanias i hans Phocika en artig Historie. Somman veed, voxede Helleborussen fortrinligen i Egnen omkring Anticyra og Cirrha i PhocisDa Solon beleirede den sidste Stad, faldt han paa følgende List. Han bortledede Floden Pli stus, hvis Vande løb igjennem Cirrhæernes By Og da de Beleirede nu lede Nød for Vand, saasom de kun sparsomt kunde forsyne sig af Brønd- og Regnvand, men alligevel holdt sig; saa kastede han Helleborusrødder i Plistus, og da han mærkede, at Vandet havde trukket tilstrækkeligt af Urten, ledede han Floden tilbage. i dens gamle Rende. Cirrhæerne fyldte sig nu umaadeligen med Vandet, og fik en saa ustandselig Diarboe, at de alle forlode deres Poster, og Staden blev indtaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
Kjøbenhavns Børs den 28de Juni 1825. Hamburg 2 M.a vista 210 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-28
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Dito Dito. . . . . . . . Hamborger Laan af 181. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. .... 19, 19 1/4 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. - i Banco Rbd. r. S. 109 109 1/2 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. 98, 98 1/4 i Banco. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 53. I Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 Juli 1825. Om den rette Grændse mellem Religion og Poesie. (Slutning; see forr. No.)(Forfatteren viser nu, at Catholikerne ved paa lige Maade at udhæve det poetisk Skjønne, søge at aflede Opmærksomheden fra Sætninger, som de om "Himmeldronningen Maria", Transsubstantiationen", "Helgeners Tilbedelse. o. s. v., og fortsætter derpaa sin Undersøgelse saaledes Pag. 34.) "Ved denne forkeerte Jndblanding af Poesien bibringer Man Religionen farlige, dødelige Saar, og berøver den dens Værdighed som dens Sandhed og Paalidelighed. Den himmelsendte Religion indbefatter i sig den høieste Skjønhed. Hvo som derfor formener ved noget udvortes Tillæg at kunne forhøie dens naturlige Skjønheds Glorie, vil vove et dædalisk Forsøg. Religionen indtager os, men at indtage er ikke det eneste Øjemærke, hvori den blev os forundet. Poesien kan da vel beskueliggjøre os dens Skjønhed; men stræber den at have lige Anseelse med Religionen og ved sine Kunster at forvanske og fordreie denne, da kommer den dog ikke videre end at dens jordiske Herkomst end tydeligere falder i Øie, og at dens Irglands dessnarere overskygges af Religionens klare Lys. Men netop denne Straaleglands er det, som ikke sjeldent blænder Ukyndige, og for Saadanne bliver da hiin Forvanskning af Religionen virkeligen til Fordærvelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Jndenlandske Efterretninger. J en extraordinair Generalforsamling i det Kgl. octroyerede danske asiatiske Compagnie, afvigte Torsdag (d. 30 Juni), blev af Directionen foreslaaet en combineret ostindisk og chinesisk Expedition i anstundende Efteraar. Jfølge den af Directionen oplæste Plan til denne Expedition, skulde Skibet nemlig anløbe Rio Janeiro, Cap og Jsle de France &c. &c., og Retour ladningen vilde formodentligen komme til at bestaae af Jndigo og andre Varer. Directionen foreslog endvidere den største Oeconomie, som skulde indføres ved Skibet paa denne Expedition, samt at der, til at forebygge de Farendes Selv handel, til Skade for Compagniet, skulde vælges 2de af de Herrer Jnteressenter, hvilke skulde have Tilsyn med, saavel ved Skibets Udgang som Hjemkomst, at sligt af de Farende ikke blev foretaget, og naar det desuagtet befandtes, at disse havde drevet Handel for dem selv, skulde deres Varer confisqueres og hjemfalde til Compagniet. Efterat der var debatteret for og imoddenne Expedition, foreslog Directionen, at Sagen skulde afgjøres ved Ballottering. Efterat Ballotteringen var foretaget fandtes 60 Stemmer, for og 85 Stemmer imod Expeditionen. Resultatet blev altsaa, at den af Directionen foreslaaede Expedition ikke bliver foretaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Grosserer J. A. Lange, der i forrige Generalforsamling blev valgt til Revisor, men som den Gang ikke var tilstede, mødte i denne extraordinaire Generalforsamling, modtog Valget og aflagde Eden. - Endvidere blev af Directionen oplæst et Brev fra Commerceraad Rabeholm, hvori han takker de Herrer Directeurer og samtlige Jnteressenter, som i sidste Generalforsamling, da han afgik som Revisor ved Compagniet, besluttede, at han skal beholde sin fulde Gage i Pension, saalænge han lever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Sadelmager J. G. Randell har paataget sig et Chausseeanlæg paa Strandveien ved Kjøbenhavn, imod derfor at oppebære Bompenge. Erlæggelsen af disse begyndte den 24de Juni ved en Bom ved Slukefter, hvor Chausseen begynder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Fra Fejøe har en Baad med 3 Mand nylig været i store Belt paa Fiskerie. J en Tid af 20 Dage fangede de omtrent 1200 Torsk og en Helleflynder. Nogle af disse Fisk saltes, og andre præpareres til Klip- og Stokfisk, for derefter at forhandles. Senere er en Jagt med 6 Mand i lignende Hensigt gaaet samme Tour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Mariboe, den 17de Junii. Det er behageligt at erfare, med hvilken Raskhed Udbedringen, af Aaen fra Ourebye til Saxkjøbing foregaaer, under Dhrr. Kammerraad Schougaard og Kjøbmændene C. Kronmanns og Dorphs Bestyrelse. Ved Hielp af 3de Muddermaskiner, er siden Aaret 1820 i bemeldte Aae 3000 Alen udmuddret til 6 1/2 Fods Dybde og 14 1/2 Alens Bredde. Andre 3000 Alen, der for Tiden ikkun have 4 til 5 Fod Vand, skal endnu, førend det hele Arbeide er færdig, udmuddres til samme Dybde og Brede. En kostbar, men tillige meget nyttig Indretning af et Bassin ved Saxkjøbing, er paabegyndt i denne Sommer, og den hele Havneforbedring for Fartøier paa 350 Tdr. skal være tilendebragt 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Odense, d. 28 Junii. At det regnede paa Syvsoverdagen i Gaar anmærkes for dem, som bygge paa de gamle Veirmærker. Uagtet Luften har været temmelig afkjølet, trak dog i Formiddags lidet over Kl. 11 en Torden her over Byen med flere ualmindelig vedholdende og tildeels skrattende Slag. Dog veed Man endnu ikke af noget Nedslag her i Omegnen at sige. En stærk Skylregn medfulgte. Dette er nu herden anden Torden i Aar, som er indtruffet midt paa Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Viborg, d. 27 Junii. J Dag paa Syvsoverdagen regner det af og til. Efter gammelt Sagn, skal det da regne i 7 paafølgende Uger. De sidste 8te Dages Blæst, Kulde og Torden bygger endtes i Gaar med en tæt Regn 16 Timer. Denne Regn, der dog falder meget ulige, fremhielper Græssets og Vaarsædens standsede Vext. Hvad Snapsting angaaer, da synes det i Aar ganske at sove ind. Forretningerne sove i Pengemændenes Lommer; et sandt Dødstille har udbredt sig over alt hvad der skal betale. Modtagerne leve i det graadige Haab at fange Penge; men om de dennem fange, er et sandt Jæger spørgsmaal. Handlende ere der flere af i Aar end sædvanlig; de fleste kom først i Gaar. Mode handlende fraregnet, der klæde Hovedet, og Skomagerne, der klæde Fødderne, ville vel Faa kunne broute af megen Aftræk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
J Viborger Samler No. 76 læses følgende under: (Jndsendt.) Da Solen den 21de Juni gaaer kun 10 Grader dybt under Horizonten, skulde der reises 150 Miil udi Nord for at see Midnatssolen. Hvor mange Miil skulde reises lige op i Luften som det var mueligt) for at see Solen om Midnat paa fornævnte Dag? Dette ønskes besvaret af en Kyndig udi Mathematiken. Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Blandede Efterretninger. Haven Gethsemane. Haven Gethsemane paa Oliebjerget tilhører nu et Fransiskanerkloster. Jmellem dens Olietræer ere 8 gamle, om hvilke man paastaaer, at de allerede have staaet der i Christi Tider. Man søger at bevise dette derved, at der kun udredes 1 Para af hvert til Tyrkerne. Men dette beviser blot, at Træerne alt stode der, da Tyrkerne erobrede Landet. Thi kun af ethvert senere plantet Olietræ maa Halvdelen af Jndtægten afleveres. Man har trukket det Sted, hvor Flekken Gethsemane laae, ind i Byen. J den underjordiske Kirke, i hvilken Jomfru Marias, den hell. Josephs, Annas og Joachims Gravsteder, vises, og hvori alle christelige Secter have Deel, have nu Grækerne Hovedalteret inde. Marias Grav tilegne Katholikerne sig alene. Det Sted, hvor Christus, svedende Blod, bad: "Fader, er det mueligt, saa lad denne Kalk gaae fra mig er indsluttet i en Grotte, og har kun et Alter, paa hvilket Fransiskanerne hver Uge læse en Messe. Nær derved vises det Sted, hvor Judas forraadte Christus. J en høiere liggende og af 12 Buer bestaaende Cisterne skal Apostlerne have forfattet Troesartiklerne, og hvor, endnu høiere oppe, staae Ruinerne af en Søile, skal Christus have prædiket Fader vor. En 70 Skridt længer oppe ligger Stedet, hvor Himmelfarten skete. En Klippe viser Jndtrykket af Fødderne. Derover er der bygget en Moschee, hvilken en Tyrk lukker op imod Betaling af en Afgift. Hele Bjerget er dyrket alene med Olietræer og noget Stenene ere kun let bedækkede med rødlig Jord. Sion. Bjerget Sion er ufrugtbart, af guulagtig Farve. Toppen, som nu ligger udenfor Jerusalems Mure, er det mærkværdigste derved. Her byggede David sit Pallads og Gravminde; her blev Pagtens Ark 3 Maaneder igjennem bevaret; her høitideligholdt Christus sin sidste Paaske; her indsatte han Nadveren; her viste han sig for sine Disciple efter Opstandelsen; her begeistrede den hellige Aand Aposterne, og her stod Caphas Huus. Armenierne have paa det sidste Sted bygget en Kirke. En Moschee med et tyrkisk Hospital, der forhen var Fransiskanernes Kloster, staaer paa det Huses Plads, hvor Christus indstiftede Nadveren, og en lille hvælvet Sal, hvorider ere 3 Grave udhugne i en fortladen Steen, udgives for Davids Gravminde og en Ruin af hans Pallads. (Af J. Leutzens Mittheilungen i Abend zeitung 1825. No. 13.) Lord Byrons Bagage, og Buste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Lord Byrons Reise-Equipage var temmelig besynderlig, og leverede Dogana en forunderlig Fortegnelse: 7 Tjenere, 5 Vogne, 9 Heste, 1 Abekat, 1 Bulbider og 1 engelsk Dogge, 2 Katte, 3 Paafugle og nogle Høns (jeg veed ikke, om jeg har nævnet dem efter Rangen) udgjorde hans Huushold. Disse og alle hans Bøger, et temmeligt stort Bibliothek af nyere Værker (thi han kjøbte de bedste, som udkom, sammentagne med en stor Mængde Huusgeraad, kunde man vel med Cæsars Udtryk kalde hans Impedimenta. Bartolini, en florentinsk Billedhugger, forfærdigede en Buste af Lord Byron af en beundringsværdig Lighed. Thorvaldsens derimod er for ung for Lord Byron, og har en for tynd Nakke. Lord B. var stolt af sin Nakke, og man maa tilstaae, at hans Hoved var værd, at sidde paa den. Jntet Kobberstik gav mig den mindste Forestilling om ham. (Medmin, Samtaler med L. B.) Lithographie i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
(Udtogsviis af Argus III No. 49.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Som en Prøve paa det maaskee mærkværdigste Fremskridt, som Lithographien har gjort i vort Fædreneland, torde man ustridig kunne ansee en nylig hos Hr. Walter her i Staden (a Stockholm) trykt Samling af Haandtegninger, efter Originaler i Hs. Exc. Greve van Suchtelens herværende Samlinger, og lithographerede af Grevens Neven, Hr. Chanquivn. Samlingen bestaaer af 9 særskilte Stykker, efter Tegninger deels med Pensel, deels med Pen og Kridt, af Guercino da Cento. Jan van Goisen, Lionardo da Vinci, Bakhuizen, Rembrandt, van Rhyn, Lodovico Carracci, du Jardin, Salvator Rosa og Adrian, van Ostade. Hr. Walter har heri brugt tre lithographiske Manerer, hvoraf vi hidtil ikke have seet nogen Anvendelse i de fra Sverrigs lithographiske Presser udgaaede Arbeider, nemlig Aftryk efter Pensel, af Gravure i Steen, og med dobbelte Plader. Det første forekommer i Kopien efter Rembrandt, det andet i den efter du Jardin, og det tredie i den efter Ostade. Efter de Prøver, som Hr. Walter har givet paa sin lithographiske Duelighed, kunne Artisterne i vort Fædreland, lige saa vel som de udenlandske, ved Lithographiens Bistand, overgive en Deel af sine Tegninger til en større Almeenhed, uden Frygt for at see dem fordærvede og nigienkjendelige efter den lithographiske Behandling. Hr. Changuion skal have i Sinde at fortsætte Lithographeringen af de i Greve van Suchtelens Samlinger forekommende mærkværdigste Haandtegninger, og Hr. Walter at trykke og udgive dem, ifald Afsætningen af det alt udkomne Hefte svarer dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Ved Hielp af de af Rigstænderne bevilgede Fonds drives nu Gothacanalens Bygning paa det ivrigste. Den vil være færdig i Slutningen af 1828 og seilbar 1829. Ved dens Bredder skal anlægges en ny Stad, Matala, hvortil Planen allerede er udkastet. Denne skal have meget brede Gader, Trottoir, Alleer, store Torvepladser, en Havn og beqvemme Kais. En Deel Personer have tilbudet at bygge Huse og nedsætte sig der med deres Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Da Hannibal leverede Romerne Slaget ved Thrasymenes, var Troppernes Anmositet saa stor, og Alles Opmærksomhed paa Striden saa anspændt, at der Ingen var mellem de Kæm vende, som mærkede det Jordskjælv der paa samme Dag for en stor Deel begrov mange af Jtaliens Byer, der bortvendte rivende Floders Strøm, kastede Havet tilbage paa Floderne, og nedstyrtede selv Bjerge. Dette fortæller Livius, i 22 Bogs 12 Kap. Nylig døde i Nærheden af London en høiærværdig geistlig Herre, uden Kone og Børn. Hans Efterladenskab blev sat til Auction. Af Auctionsprotokollen viser det sig da, at hans Bogsamling var 3 Pund Sterl. værd, hans Viin- og Romforraad derimod 340 Pund 15 Sh. Det kalder man at blive Bibelens Mening tro: Bogstaven slaaer ihiel, Aanden levendegjør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Kjøbenhavns Børs, den 1ste Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 211 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 a 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. (Brittania 11 B. 119.) pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligatione. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103, 103 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 18 3/4 182 Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. 95 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. 109 1 110 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 106 1/4 i Banco 98 1/2 98 3/4 i Banco. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-02
Rettelse. J No. 51, P. 806, L. 7, for: et fastnaalet Lem, læs: en fastnaalet Lem,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-06
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-06
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 54. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Juli 1825. Et Par Ord om Retskrivning, Til Hr. Prof. Nyerup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-06
J det nye Aftenblad No. 24 og 25 har Professor Molbech givet os en Forklaring over Retskrivning, der i mine Tanker ikke allene ikke holder Stik, men endog, hvis den befulgtes, vilde hindre Retskrivningen i at gae frem til Fuldkommenhed. Efter ham er Retskrivning den Stave- og Skrivemade, som vore fornemste og bedste Skribentere, Digtere og Prosaister betjene sig af. Men er da Retskrivning og Skrivebrug, synonyme Ord? Hvem ere vore bedste Skribentere, Kan En ikke være en god Skribent, fordi han ei skriver som den største Hob Skribentere? Er den største Deel altid den bedste Deel eller gielder det ikke snarere tvertimod, Skrive de fleste Skribentere ikke saledes, som de af deres ofte fare vankundige Læremestere have lært at ortografere i deres Barndom, uden at de nogensinde have undersøgt, om det og er rigtigt som de skrive, Ere vore bedste Skribentere tilmed fuldkommen enige i deres Bogstavering og Skrive made? Og hvo vilde saa nu pastae, at Pluralitetens Skrivemade var rigtigere end enkelte Tænkeres, (Non tam bene cum rebus humanis agitur, ut pars mellor major sit.) Vore Forfædres Skrivemade var anderledes end vor nærværende, og vore Efterkommeres vil blive anderledes end den, Vi nu bruge. Jntet er derfor fornuftigere end efterhanden at rette og forbedre Skrivebrugen saledes, at den kan tillige blive Retskrivning; thi det hielper her ikke at stampe imod Bradden og at ville holde fast paa det, der som Qviksølv er for flygtigt til at kunne holdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-06
Jeg erindrer, at jeg i min første Ungdom ligesom min Fader og Broder skrev mand (nos), hand (ille), dend (iste) &c. istædenfor man, han, den; men at nogle unge Mennesker begyndte paa samme Tid i Skrift og Trykt at bortkaste det fare overflødige d finale. Min ældre Broder og jeg kastede da strax ligel. det unyttige de bort i vor Skrift. Min Fader dadlede os tidt derfor og sagde: "Man bør ikke være Modegække og strax følge de unge Mennesker, som ville indføre nye Skrivemader; man bør tvertimod rette sig efter de offentlige Autoritæters Skrive made (Cancelliets i Breve og Forordninger), savelsom efter den, der bruges i Bibelen". Da han imidlertid indrømmede os, at dette d finale var ganske overflødigt, sa vedbleve Vi at bortkaste det, uden at tage Notice enten af Cancellie eller Bibel. Unge Mennesker elske Frihed, og den lærde Verden, hørte Vi, var en Republik, hvor det ene Menneske ikke behøvede at følge det andet længere, end han selv syntes. Om Bispen selv (som man den Tid endnu var temmelig bange for) havde befalet os at beholde Deet, der havde Seclers Hævd at berabe sig pa, sa havde Vi dog kastet det bort, da vi eengang vare overbeviiste om, det burde kastes bort. Ogsaa havde Vi den Glæde, at vor gamle Fader snart fulgte sine Sønners Exempel. Det varede heller ikke længe, førend Cancellie og Bibel ligeledes matte, nolentes volentes, følge Modegækkene og kaste Deet. bort. Jeg ma tilstae, jeg aldrig har lært Dansk, ti den Tid, jeg gik i Latinskole, lærte man det ikke, og jeg har heller ikke siden studeret mit Modersmal. Jkke destomindre bildte jeg mig ind at kunne Dansk ligesagodt som mine Jevnaldrende, der ligesom jeg heller ikke havde lært deres Modersmal metodisk. Det Eneste, som jeg i min Barndom lærte, var lidt Ortografie, som jeg lærte ved det, min Fader corrigerte et og andet i de Breve, jeg havde skrevet ham til Efterat jeg 1783 havde udgivet mit første Skrift, Forskiel imellem Dyd og gode Handlinger, spurgte Prof. Baden mig, i det han roeste Stilen i min Bog, hvor jeg havde lært Dansk, Jeg svarede, som sandt var, at jeg ikke allene ikke havde lært Dansk, men at jeg ei engang nogensinde havde seet en dansk Grammatik.