Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
(Jndsendt.)¬ J afvigte Aar er udkommet i Meissen af en Embedmand i Østerrig, som, paa sin Regjerings Befaling, har gjort en Reise i statsoekonomisk Henseende, en Bog under den Titel: Reisen durch das dsterreichische Jllyrien, Dalmatien und Albanien im Jahre 1818, Meissen 1822, 2 Th. Arealet paa Dalmatien er i Længden, 75 tydske Mile og i Breden 14; af Nogle angives det til 274. Mile, af Andre til 304 Mile, hvori Øerne ere indbefattede. Efter den sidste Folketælling i 1818 var Befolkningen 305,642 Mennesker. J Budgettet for samme Aar var Statsindtægten beregnet til 955,330 Fl., og Udgifterne til 729491. Fl. Det er ikke Statsindtægten, som giver Dalmatien Værd for Østerrig, men det er Landets geographiske Beliggenhed, i merkantilsk Forstand, som gjør den vigtig. J Fred med Tyrkiet er Dalmatien uangribeligt fra Landsiden, og i Krig med Tyrkerne tilbyder det mange vigtige Angrebspuncter. Dalmatiens Beliggenhed hæver Østerrig til en Søemagt i Middelhavet; dens Venskab er vigtigt for England, med Hensyn til de joniske Øer, og ligeledes vigtigt for Frankrige, da den fra det østerrigske Littorale søger Skibstømmer og en Mængde Kjøbmandsskibe bygges her. Under østerrigsk Herredømme, som udmærket sig ved megen Mildhed, er Dalmatiens Befolkning forøget, som og Statsindtægten størve end under den venetianske og paafølgende franske Bestyrelse. Jmidlertid er Befolkningen og Landets Opdyrkning endnu langt tilbage. De øde Strækninger i Landet burde udparcelleres til ny Colonister, som vilde blive befolkede fra de tyrkiske Provindser, for at leve under en mild Regjering. Floderne gaae over deres Bredde, som forvandle flere frugtbare Strækninger til Sumpe, der gjøre Egnen usund. Aalefangsteen, som er en væsentlig Indtægt, ligeledes Saltkogeriet, som og Tuskhandelen med de tyrkiske Caravaner, kunde meget udvides, for ei at tale om Jordbrug, Fiskerie, Skibsbyggerie og Handel, som det Locale, meget favoriserer. Skriftet anfører Budgettet 1818 at være saaledes: Jndtægten. I. Directe Skatter: 1. Aaarlig Forpagtning af Tienden in Natura 381999 Fl. 30 Kr. 2. Dito af Mollernes Told korn . . . . . . . . . 1061 – 52 3. Huusskat. . . . . . 4. Folkeskat . . . . . . . 28500 5. Jndustrie- og Patentskat II. Jndirecte Skatter, nemlig: 6. Afgift af Hypotheker 7. Af Passer. . . . . . . . 2000 8. Af Rettens Gebyhrer 9. Andre Afgifter (politische Taxen) . . . . . 3940 10. Sanitatstaxen. . . . . 11. Hafentaxen. 12. Saltafgift (Netto) . . 23278321 13. Tobaksafgift (Netto) 14. Veygefall (Netto) . . . 15. Postindtraderne afgive intet Overskud. 16. Lottovæsenet og 17. Stempelskatten er nyligen indførte. III. Domaineindkomsterne, nemlig 18. Af Græsning i Skovene. 31230 Fl. 10 Kr. 19. Af Huse og Grundstykker, 20. Af Fiskerier og Færgesteder 3720. 21. Af Krudt- og Blyværker 2339. 22. Mølleafgift. . . . . . . . 23. Herskabelige Rettigheden. 24. Renter af Capitaler. 25. Canoni for vedblivende Investitur . . . . . . . 2624 Fl. 11 12 K. 26. Registertaxen i Ragusa. IV. Særskilte Jndtrader 1285. Summa 955330 Fl. 18 Kr. Udgifterne. 1. Lønningerne . . . . . . 198305 Fl. 19 3/2 Kr. 2. Pensioner. . . . . . . . 32333 49 1/2 3. Gratialer. . . . . 3497 44 . 4. Reiseomkostninger og Diæter . . . . . . . 79742 46 1/2 5. Udgifter ved at hæve de directe og indirecte Skatter, 8252 - 61 1/2 6. Udgifter ved at hæve Domaineindtægterne. . . 3823 7. Bygningsvæsenet . . 30000 8. Fængslerne. . . . . . . 85440 – 15 9. Hospitalerne. . . . . 36400 10. Communehjelp. . . . . 86793 II. Cultus og Clerus . . . . 56896 - 2 12. Livelli og andre Domainebyrder. . . 2005 13. Andre Contributioner. . . 3000 14. Overordentlig SanitatsUdgifter...... 200000 15. Uforudseete Tilfælde. Summa 729491 Fl. 18 Kr.