JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Manheim, den 10 Februarii. Da Erkehertug, Carl erfarede paa hans Reise til Wien, at Buonaparte var fremtrænget til Grændserne af Krain og Kærnthen, og truede Dalene i det tydske Tyrol, saa tog han strax den foranderlige Beslutning og gik selv, i Greve von Bellegardes Ledsagning fra Kempten, (hvor han den 5te ankom, og blev af den sammesteds værende Fyrst Abte paa det ærbødigste modtaget, i Hast til Jnspruk. Man troer, at der endnu fra Rninen vil afgaae flere Tropper, til Jtalien. De blive bortførte paa Vogne, for at ankomme sammesteds i rette Tid. Fra den Franske Side erfarer man, at en Deel af de i Lotthringen forsamlede Tropper ikke afgaaer til Jtalien men vender tilbage til Nederthinen. Bozen, den 4 Februarii. Vor Tilstand har dog forbedret sig lidet. De Franske ere med Forliis blevne tilbagedrevne til Nevis. J Gaar ere igjen 2000 Mand fremrykkede herfra. Vore Skarpskyttere iler til de dem anviiste Egne. Posten Cembra er igien besat med vore Tropper. Fra Rhinen kommer et Corps af 10,000 Mand i fuld Marsch.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Stokholm, den 7 Februarii. General Kosciusko vil endnu blive her i nogle Uger indtil denne raae Aarstid er forbie; han befinder sig meest i Sengen. En herværende fornem Patriot udbad sig af ham at maatte lade ham male af den duelige og nyelig fra Engeland tilbagekommen Hr. von Breda. Han havde lovet denne Maler 150 Rdlr. for hans Skilderie; men Kosciusko frabad sig denne Afskildring. Directeur Hr. Pasch af det herværende Maler- og Billedhugger=Academie er af Kongen bleven udnævnt til Ridder af Wasa=Ordenen.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Altona, den 16 Februarii. Breve fra Basel melder at Mantua er overgaaet til de Franske. Dagen meldes ikke. Tilforladelig er det at de Franske over Roveredo og Ala den 30te ere indrykkede i Trient, at General Alviny har trukket sig tilbage til Klagenfurt, at Regieringen er flygtet fra Jnspruk til Salzburg, at overhovedet mange Mennesker ere flygtede fra Tyrol, men for det øvrige at der var tilsagt en Landstorm, ved hvis første Ringning med Klokkerne alt Mandskab fra 15 til 60 Aar skulde marschere.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Mannheim, den 13 Februarii. Efter Mantuas Fald har nu de begge ældste K. K. Feldtmarskaller, nemlig Bender, der fordum forsvarede Luxemburg, og Wurmser, truffet den Skiæbne, at geraade i Fransk Fangenskab. Herforuden vare i Mantua Generalerne Lauer, (Jngenieur) von Funddet skiønne Curassier-Regiment Ezariorinsky, som nu af Artilleriet, Herpen, Mesares, Otto og Sebottendorf og først var stødt til Armeen. Med iberegnet den 18000 (efter andre 22,000) Mand stærke Garnisonen af Mantua og det Proveraske Corps, bestod den Keiserlige Armee i Jtalien af 53 Batailloner Infanterie og 52 Efcadroner Cavallerie. - Det Betnadotske Corps, hvilket er bleven detascheret fra Bambre= og Maasarmeen til Jtalien, er 15,000 Mand stærk, og fornemmelig bestemt mod den Pavelige Armee.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Blandede Efterretninger. Man underholder sig gierne om Monarkernes første Handlinger ved deres Tron bestige, især naar de tilforn levede i en Tilbageholdenhed, som sielden forskaffede nogen Leilighed til at lære deres Grundsætninger og Karakteer at kiende. Dette er fornemmlig Tilfældet med Paul 1. Da den storbritanniske Gesandt forespurgte sig hos ham i sit Hofs Navn, om Kieseren vilde indgaae den med Rusland oprettede Alliancetraktat og seende den stipulerede Hielp, spurgte Keiseren ham igien: "Hvori bestaaer den gode Regents Pligt, Da Gesandten ikke strax kunde giveset bestemt Svar saa blev Paul ved: Hans første Pligt er, i sin egen Stats Bestyrelse at virke paa det kraftiste til sine Undersaatteres Vel og de først, naar de nødvendige Indretninger ere gjorte i Statens Jndre, er det hans næste Pligt, ogsaa udenfor at ile den mishandlede Menneskehed til Hielp.,
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
I Kiøbenhavn er afsagt Dom af Kommissionen i den bekiendte Sag mod Braband, som har siddet i Kastellet i 4 Aar, hvorved han er dømt til at bøde sine 3 Mk., have sin Boeslod forbrudt og betale 3de fyrretyve Lod Sølv foruden en Deel andre smaa Bøder, men han skal have appelleret Sagen til høieste Ret. Generallieutenant Fircks, som i sin Tid var Commandant i Nyeborg og derefter i Kiøbenhavns Castel, og nu opholdt sig som Pensionist i Kiel, er nu død.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Professor Baggesen forlader til Tab for Videnskaderne Kiøbenhavn, og Professor Nyerup er i hans Sted, bleven constitueret til at forestaae Provste Embedet paa Communitetet og Regentzen - Det hedder, at Professor Baggesen faaer en Post ved Legationen, og at han til sin Bestemmelse skal bortgaae med en af de Kongelige Fregatter der ere bestemte til Middelhavet.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Aalborg, den 27 Februarii. Ved Tallotteriets 751 Trækning i Kiøbenhavn den 21 Februarii udkom: No. 37, 75, 74, 17, 83.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Til den 752 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 6 Martii.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Copulerede: Fredagen den 24 Februarii i Budolphi Kirke, Matros Niels Adamsen og Pigen Anne Sørensdatter.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Død: Den 25 Februarii Mousqvetter Joachim Lemche, 53 Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Hos Bogtrykker Wandall faaes følgende Selskabssange med tilhørende Klaveermusik: 1) Fryd dig ved Livet. 2) Velkommen enhver som har Druesaft kiær. 3) Ud til Kampen os Flaskerne byder. 4) Salpetervise. 5) Naar jeg drikker i Amphian jeg i Sangen Trods tør byde, for 10 sk. Stykket. Indskiønt det ikke er at formode, at der efter her i Byen, i afg. Told og Consumtions Betient Lauriz Holm skulle findes flere Creditorer, end de allerede bevidste og anmeldte, indkaldes dog herved i de Aalborg Jydske Efterretninger 3 Gange efter hinanden, alle de som udi dette Stervboe maatte have noget at fordre til dermed ved 6te og 12 Uges Dagen efter Dødsfaldet, som er den 28 Februarii og 11 April indeværende Aar, at fremkomme for os undertegnede Skifteforvaltere. C. F. v. Bracht. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Under Bratskous Gods i Fierritslev Bye, Kollerup Sogn, i Vester Hanherred, Hiørring Amt, er bortdød Gaardfæster Christen Jensen, som foruden de her hiemme værende Børn, efter Anmeldelse under Skiftet, skal have efterladt sig 1 Datter Karen Christensdatter, skal være gift med Anders Christensen Hougaard i Holsteen, 1 Datter Else Christensdatter skal tiene i Holsteen, og 1 Datter Margrete Christensdatter skal være gift med Andreas Christensen, i Kiøbenhavn, uden at enten Enken i Boet eller de øvrige Børn veed at kunde anmelde disse fraværende Arvingers Boepæle eller Opholdsteder. J den Anledning finder Skifteretten nødvendig herved i de offentlige Tidender at indkalde berørte fraværende Arvinger til at møde ved Skiftets videre Fremme paa Stervboestedet 6 og 12 Ugersdagen a Dato som bliver den 27 Martii og 8 Maj næstanstundende, for at lagttage deres Ret under Skiftet, skiønt det ikke formodes at der bliver noget at arve naar Giælden fradrages Boet. Bratskon den 13 Februarii 1797. Poul Uttermøhlen. T. Dreng som skriver og regner nogenledes got, der har - været til Confirmation og er 17 Aar gammel, ønsker sig employeret enten ved Pennen eller hos en Kiøbmand. nærmere Anviisning herom giver Forstander Schmidt i Skolegadens Fattighuus. Aalborg den 19 Februarii 1797. 3di Stervboen efter Anders Jespersen og Hustrue i Wod Al skov, Hamme Sogn paa Wraae Gods bliver Onsdagen den 15 Martii førstkommende Formiddag Kl. 9 Slebegyndt og fremmet Auction over samme Stervboes tilhørende Jern Bielægger Kakkelovn, Dragkiste, Kister, Skabe, Borde, Stole, Kobberkiedel i Grue og ellers Kobber, Messing, Tin, Jern og Træefang, Bæster, Kiør, UngfæFaar, Svin, Vogne, Gaardsredskaber og Gavningstræe til Gaards= og Markarbeide med videre.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
under Hiørring Amt, Wenneberg Herred, St. Olai Sogn, i Schibsbye paa Fuglsig Gods er Gaardfæsteren Christen Nielsen Skræders Hustrue Maren Christophersdatter, dortdød den 8 d. M. og Stervboen taget under Skiftebehandling. Efter Beretning skal Arvingerne være 3 Brødre børn, nemlig: 1) Christopher Nielsen boende i Tornbye Sogn og Bye. 2) Søren Nielsen boende i Kiøbsted Bye udi bemeldte Sogn. 3) Maren Nielsdatter opholdende sig i Rueberg Sogn, og skal være i Ægteskab med en Person navnlig Gade Jens, der for nogle Aar siden er bortreist og ikke vides hvor er. Disse og enhver anden som formener sig at være Arving efter den Afdøde, bliver herved indkaldet til at møde i Stervboen ved Skiftets Foretagelse paa 30te Dagen den 19 Martii om Formiddagen Kl. 9, samt 6 og 12 Ugersdagen den 22de Martii og 10de Maj paa Fuglsig Skriverstue og Formiddagen Kl. 10, enhver for at antage deres Ret under Skiftet. Stervboets Creditorer erindres tillige om at tage Møde efter forbemeldte Bestemmelser, da tugen Fordringer efter saadan Tiidsforløb bliver antaget. Fuglsig, den 9 Febr. 1797. Paa Skifteforvalterens Vegne Michael Aagaard. faae til Kiøbs, derom giver Folkene i Kiøbmand Jeeg.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Hvor en god Malkekoe der om 14 Dage skal kalve, er at Boe Underretning. paatage sig at indsamle Klude for det her anliggende Hvem som her i Byen og ligesaa paa Landet, der vil Papiirs Fabrik, ville derom melde sig hos Kiøbmand Jeeg i Aalborg, for at underrettes om Prisen og Vilkaar som Fabriqven tilstaaer. Aalborg den 10 Februarii 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Skiftet efter afg. Mad. Marie Kierstine Lihme, sal. Hr. Lillelunds, vorder fremmet 6 og 12 Uges Dagen den 10 Martii og 21 April førstkommende i Næsborg Præstegaard; hvilket herved til alle Vedkommendes behagelig Efterretning bekiendtgiøres. Kornum Præstegaard den 21 Februarii 1797. C. W. Claudi.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
Alle som i navnlige Maader kan have noget at fordre efter afdøde Peder Bertelsen Smed og Christen Laursen, Skomager, som begge boede og døde paa KiølschegaardsGods i Hallund Sogn og Bye, Hiøring Amt; samt efter Bergithe Jensdatter, Hans Christensen Kudskes afdøde Hustrue af bemeldte Gods, Sogn og Amt, Hollensted Bye, ligesom og alle der noget til benævnte Boer ere skyldige, indkaldes herved 3 Gange i Rad, til de første at melde deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield; alt inden April Maaneds Udgang d. A., her paa Gaarden til mig undertegnede. Kiølscheegaard den 20 Februarii 1797. Lyche.
Jyske Efterretninger, 1797-02-27
NB. . som tilforn bekommes alle Sorter frisk og Hos sal. Bruusgaards Enke i Aalborg kan nu godt Haugefrøe, gode Aspargesplanter til Omplantning med videre, for billig Priis. Piersholm eller Væverhuuset kaldet med tilliggende Eier vi dom af lidet over 10 Tdr. Geometrisk Land, fri Hovedgaardstaxt, er til næstkommende 1ste Maj at faae i Forpagtning eller Leie paa 6 a 12 Aar, naar Libhavere derom, inden denne Maaneds Udgang vil melde sig hos Eieren paa Sohngaardsholm. Sohngaardsholm, den 13 Febr. 179. For en Skriverdreng, som er opvandt ved Jordegods, ) skriver en god Haand og om sit Forhold foreviser antagelige Attester, anvises en god Leilighed ved en Skriverstue, enten strax eller til 1 Maj af Kiøbmand Hr. Oluf Christensen udi Aalborg. ved Landvæsenet, og de deraf flydende juridiske og anEt ungt Menneske, som for bestandig har anvent sin Ti dre Forretninger, samt om sit Forhold fremviser gode Attester, ønsker sig til 1 Mai Condition, som Fuldmægtig ved et Jordegods, eller i Mangel de af som Skriverkarl lenten hos en Forvalter eller anden juridisk Embedsmand, paa Lønnen sees for det forste ikke saa meget, hvo sammes Tieneste maatte behøve, ville desangaaende jo før jo hellere henvende sig til Kiøbmand Oluf Christensen udi Aalborg. sille Sorter frisk og god Haugefrøe er nu i Foraaret i og fremdeles at faae til Kiøbs i Nyekiøbing paa Morøge hos N. Qvistgaard.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Basel, den 9 Februarii. General Buonapartes sidste Seiervindinger i Jtalien have været afgiørende for Fæstningen Mantuas Skjæbne. Denne vigtige Post og Nøglen for Jtalien har den 2 dennes overgivet sig ved Capitulation efter hvilken Feldtmarskal Wurmser med Generalerne Otto, Lauer og Metzaros med den ganske Garnison (hvilken i privat Breve sandsynlig synes at være angivet for høi til 28,000 Mand) har overgivet sig til Krigsfanger, men har erholdt frie Afmarsch til Østerige, for sammesteds der at blive til Udvexling. Følgende har den Franske Gesandt Barthelem derover her ladet bekiendtgiøre: General Beaumonts Skrivelse til Commandanten af Mapland, Roverbello den 2 Februarii, Mantug hører os til. Capitulationen er undertegnet. Gar sonen er Krigsfanger og drager sig til deres Udvexling til Østerige. Denne Aften vil vi besætte Citadellet. Om en Time kommer 2 Østerrigske Generaler som Gidsler til os og 2 af vores gaaer igien til Giengidsler til Østerigerne. Det nærmere herover med første.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Udtog af en Beretning fra General Bethier i Hovedqvarteret Verona, den 31 Januarii. GeneralJouberts Division er den 30 Januarii indrykket i Trient. General Vial har endnu indhentet den siendtlige Arriergarde, slaget samme og gjort 400 Fangne. Calliano er rømmet af Østerigerne og i Trient har de tilligemed en Deel Vaaben- og Munitions=Forraad og Fangne, ogsaa maattet efterlade sig 2000 Syge som de har anbefalet de Franskes Ædelmodighed.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Maylland, den 30 Januarii. General Buonavarte er for nærværende Tid igien i Bologna, hvor sammesteds den 24 var ankommet 5 til 5000 Mand; flere bliver endnu ventet. Man formoder at de Pavelige F. Vandall. Tropper i Romanien med første vil blive angreben af dennem.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Augsburg, den 8 Februarii. General Buonaparte har overgivet til det Toscanische Hof den Fanske Republiks Ansøgning uopholdelig at bevilge samme 2 Millioner i rede Penge, nemlig 1 Million til Omkostningers Erstattelse som Republiken har havt ved at beskytte Havnen for Livorne og den anden Million som et Laan, hvis Capital og Jnteresse Republiken, igien punktlig vil betale. Som man troer maae Storhertugen bevilge denne Ansøgning.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Jnspruk, den 6 Februarii. J Dag Middag Kl. 3 er den utrættelige, yderst virksomme, almeen elskende Erkehertug Carl ankommet hertil. De herværende Jndvaaneres og Tyrolernes Glæde over hans u ventende Ankomst var undsigelig. Strax efter hans Ankomst havde Erkehertugen en lang Samtale med de K. K. Hoscommissair Greve von Lehrbach. J Morgen afreiser denne unge Helt til Gørz for at paatage sig Commanden over den Jtalienske Armee. Vi haaber til Gud, at Sciren ogsaa har ledsaget ham did. Vor Skiæbne har for saa vidt forbedret sig, at General Liptay, hvilken førte Commanden allerede er bleven forstærket til imod 10,000 Mand. Ogsaa rykker for nærværende Tid mange Compagnier Landskyttere fremad forat besætte Biergene. J Krain og Karnthen griber Alt til Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Frankfurt, den 14 Februarii. Fra Nederrhinen, ere nu ogsaa 12,000 Mand Keiserlige beordrede til J. talien og allerede over 9000 Mand af samme passeret her igiennem, navnlig Giulay, Starray og 4 Grenadeer-Batailloner. De øvrige ere marschfærdige og venter allene paa Befaling til Opbrud. Alle Tropper der ikke gaaer til Jtalien, samler sig nu i Heilbronn for at oppebie et Observationscorps af 50,000 Mand og i Nødsfald at besætte Lech. De ved Nederrhinen tilbageblevne Keiserlige Tropper bliver commanderet af General Kray, da General Werneck for Svagheds Skyld forlader Armeen. Det heder at Preusen skal besætte Rhinen fra Düsseldorf til Beundorf og Hessen fra sidste Sted til Maynz. Andre vil stadfæste, at der ogsaa vil støde 10,000 Sachser til Demarcationstropperne. Sant er det at der i Morgen i hele Hessen er Generalmynstring.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Nederrhinen, den 15 Februarii. Saasnart General Mareau har taget Tropperne i Øiesyn ved Nederrhinen, saa vil han, som det heder, med General Hoche hvilken sidste er ankommen til Coblenz, foretage en afgiørende Operation. De Franske vil paa nye igjen som det heder fremtrænge i Tydskland. J Bryssel skal nu være ankommet befaling fra Directoriummet at ophæve MillitairRegieringen af Belgien, som siden dette Lands Erobrelse. endnu ikke har ophørt. - J Egnen af Coblenz lader de Franske Forskandsningerne igien tilrettegiøre. J Luxemburg har de ved offentlig Auction ladet bortsælge Klædningsstykkerne og Kostbarhederne af det der værende bekiente Mariebillede. J Landet imellem Maas og Rhinen have de Franske udskrevet en nye Reqvisition af 16,000 Oxer meget Lærret a. Hvor meget Krigen i vor Egn koster, skriver man fra Coblens, kan man blandt andet see deraf, at de 3 Chur=Trierske Amter, Dhaen, Merzig og Zell, har i denne Krig gjort en Gield det første af 227,000 det andet 120,000 og det tredie af 300,000 Rd. Denne bedrøvelige Udsigt formeres endnu derved at Skovene som ere Landets Rigdomme næsten gandske ere ophuggede og at alt Haab er forsvunden til denne Gields ja selv Renternes Afbetaling.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Manheim. den 13 Februarii. Ved de Franskes Fremtrængen over Bassand i det Venetianiske kom ogsaa det Neapolitanske Cavallerie Corps i Trængsel, hvilket hidindtil sammesteds havde lagt i Cantonering og endnu ikke er afmarscheret. General Buonapaate giør Jndvendinger at lade samme drage til dets Hiem. Samme, Skjebne har ogsaa indtil endnu siden Capitulationen for Manheim det Churphaliske Corps i Odenvalde. Man har gjort Beregning efter hvilken de Keiserlige fordum har gjort over 127000 Skud af deres Artillerie paa Kehl, og at dette Bombardement allene af det grove Skyts har kostet dem over en Million. Hünninger Broskandses Jndtagelse er bleven bevirket med ringe Opofrelse.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Tyrol, d. 9 F bruarii. Jblandt det Winer Friviliges Corps hvilket d. 16 Januarii blev tager til Fange næsten tved Naatua, befinder sig over 100 unge Herrer af de første Østerrigske Familier. General Buonaparte har selv beseet dette skiønne Corps og sagt til de Frivillige: Eders Braveur giør Eder Ære. Jblandt disse befandt sig ogsaa den unge Fyrste Paar og Greve Montecuculi. Den sidste som ikke blev, gav Buonaparte hans Korde og Friehed og saade til ham: Unge Mand, De lover meget; Skade at De ikke allerrede er det som Deres Bestefader var, ellers ville vi havde maalt os med hinanden saaledes som denne Heldt har maalt sig med Conde og Turenne
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Hamborg, den 21 Februarii. Ved Slutninger. af denne Tidende var den Hollandske Post endnu ikke ankommen. Desangaaende manglede de nyelig udeblevne Pariser Breve af 9 og de nyeste af 13 Febr. J den Weseler tydske Tibender af 16 dennes finder sig allerede en Artikkel fra Paris den 9 Februarii, der lyder saaledes: Paris, den 9 Febr. om Middagen. J Dag tidlig Kl. 8 er en Coureer anlanget til Regieringen med den vigtige Efterretning fra Jtalien, at Fæstningen Mantua endelig var overgaaet til den Franske Armee ved Capitulattion, over denne Tidende er heele Paris i fuld Glæde og Directoriummet har i dette Øieblik oversendt et høitideligt Budskab til det lovgivende Corps med denne Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Horsens, den 22 Februarii. Sidstafvigte Søndag den 19de Februarii blev den nye ombygte Kirke, som her, efter er ene Hovedkierke for denne Bye og Menighed høitidelig indviet, og kaldet med et nyt Navn, Frelserens Kirke Biskoppens Tert ved Jndvielses=Talen var af 2 Kor. 6, 16: " I ere den levende GudsTempel, ligesom Gud haver sagt: jeg vil boe i dem, og vandre i dem; jeg vil være deres Gud, og de skal værn mit Folk. - Texten til Prædiken som holtes af Sognepræsten, var af Jer: 15, 16. Dit Ord var mig til Fryd, og til mit Hiertes Glæde; thi jeg er kaldet efter dit Navn Herre Gud Jlbaor. - Saavel efter Talen, som efter Prædiken blev opført Musik, og tilsist afsiunget Palmen O store Gud vi Love Dig, med Pouker og Trompeter.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Kiøbenhavn, den 24 Februarii. For at beskytte den danske Søefart mod de tripolitanske Krydsere, blive Fregatterne Nayaden paa 36 Kanoner, som commanderes af Captain Bille, og Triton paa 24 Kanoner, Capitain Elbrecht, udrustede. Briggen Sarpen, under, Capit. Lieut. Holck, som var underveis til Middelhavet, er formedelst Modvind løbet ind til Norge, J Søe=Assurance Compagniets Generalforsamlingen den 23de hujus blev Hans Excelence Hr. Vice=Admiral Kriger igien valgt til Deputeret til Skadernes Afgiørelse, og Hr. Justitsraad von Deurs blev lideledes igien valgt til Commiteret ved Assurancernes Antagelse. Udbyttet blev bestemt til 4 pro Cento eller 40 Rdlr. pr. Actie af 1000 Rd.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Vacance, Det residerende Capelanie til Størdalen, i Tronhiems Stift, 300 Rdlr.; Sognekaldet til Eger i Agershuus Stift, 530 Rdlr.; Det residerende Capelanie til Kiøbeløb og Windebye i Lolland, 130 Rdlr.; Reserve Districts Chirugicatet i Middelfart, 80 Rdlr.;med Løfte om Ascension i Stiftet ved første Vacance.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Død: J Aalborg den 27 Februarii, Enken Else Sørensdatte, fød den 15 Mai 1731.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Fra en Skiper blev mig den 1 Martii, leveret 1 Rd. til de Fattige, for hvis Modtagelse jeg paa deres Vegne skyldigst takker. Joh. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Avertissements. Asstræ, Et Tidsskrivt, 2det Hefte, udgivet af Dr. Kl. og Prof. Schlegel; faaes paa Bogtrykkeriet, heftet for 28 Sk. Samme indeholder: 1) Fortsættelse af den i forrige Hefte afbrudte Afhandling, indeholdende: en kritisk Bedømmelse af Prof. Fichtes Grund lage des Naturrechts; Af Udgiveren. 2) Kritisk Bedømmelse af Prof. Fichtes Skrivt: Ueber die Bestimmung des Gelehrten, i Anledning af Hr. Collins Danske Oversættelse; Af Udgiveren. 3) Er Overleverelse efter de Danske Loves Grundsætninger nødvendige til at erhverve Ret i Tingen, En Afhandling af Høieste Rets Sekretair Møller. De som hos mig haver ubskriberet paa ovenmeldte Skrivt, ombedes at lade deres Exemplarer afhente. Subskriptionen modtages paa Fortsættelsen; men enkelte Hefter overlades ikke. Aalborg den 2 Martii 1797. P. F. Wandall. Den geistlige Stat for 1797, faaes hos Bogtrykker, Wandall, indbunden for 30 Sk.
Jyske Efterretninger, 1797-03-03
Jrædiken paa 16 Søndag efter Trinitatis 1796, som afhandler: Det Ufornuftige og Skadelige i vor Troe paa Spøgelser, af N. Dreier, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 6 Sk. M. U Sommer her i Hals afdøde Moder Madame Antagtet vi ikke formode, at vores i sidstafvigte ne Malling, sidst gift med afg. Controlleur Møller sammesteds har efterladt sig nogen Gield, som jo er os bekiendt, saa dog til desto mere Betryggelse for os selv i Fremtiden, indkaldes herved alle de, som maatte have noget at fordre, efter bemeldte vores Moder, dermed at fremkomme for os undertegnede inden tilstundende Paaske, da vi, som til den Tiid opholde os her i Stervboestedet, skulle udbetale enhver lovlig Fordring. Hals den 20 Februarii 1797.