JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
En duelig Ladefoged, kan til 1ste Mai 1819, faae en god Condition, naar han mælder sig paa Fugleberg Gaard pr. Ringsted; uden god Recommendation om sit gode Forhold, og at forstaae hvad han bør, nytter det ikke nogen mælder sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
Hos Bager Lund i Sorøe ere Værelser i øverste Etage, bestaaende af 3de Værelser, Pulterkammer, Loftsrum og Adgang til et Kjøkken, at faae til Leie til næstkommende Paaske Flyttetid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
En nye Beltsbaad med Beltslænk, er tilkiøbs hos Jens Jørgensen paa Reersøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
Herved advares Alle og Enhver, ikke at betroe min fraskildte Hustrue, (som for nærværende Tid opholder sig hos Hr. Pastor Gruner i Ørslev), noget i mit Navn, da jeg ikke betaler det mindste for hende. Jæger Spens.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
Hos Kjøbmand C. Poulsen i Sorøe, kan bekommes god Brunsviger Humle, i Lispundeviis 5 Mk., og i Pundeviis 6 Mk. Pd. Hos Harboe i Skjelskjør, kan faaes Malt byttet mod Byg, efter det Forhold 9 Skiepper Byg mod 1 Tønde Malt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
En ugift Person kan komme i Kost og Logie hos Undertegnede. Stormshuset ved Sorøe, den 9de Januar 1819. Olsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
Tvende Værelser med Kiøkken og Spisekammer, Brændehuus, fornøden Vand i Gaarden, samt, om forlanges, et Stykke Haugejord, anvises til Leie til næstkommende Paaske Flyttetid af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-16
Trykfeil i No. 4. Side 55, Linie 36. 1807, læs: 1818.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. te Aarg. de Januar 181. te Aar. Tirsdagen, den 19. Januar 1819. No. 6) Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Fortsættelse af den Nordamerikanske Præsidents Budskab. Fra en Circulait Note fra de Spanske Ministere til de forskiellige forbundne Magter, hos hvilke de er ac crediterede giver det sig tilkiende, at de forbundne Magter havde dengang paataget sig at mediere imellem Spanien og de Sydamerikanske Provindser og at Maaden og Omfanget af deres Mellemkomst skulde bestemmes ved en Kongres, som skulde holdes i Aachen. Af de Allieredes almindelige Politik og Fremgangsmaade kan man med Hensyn til disse Stridigheder slutte sig til, at de ville indskrænke deres Medvirkning, blot til at lægge deres Sindelag for Dagen og at de ikke ville befatte sig med at bruge nogen Magt. Denne Overbeviisning, at ingen Magt vil blive anvendt meddeler jeg saameget hellere, som en saadan Stilling lader sig bedre forene med Retfærdighed, og man derved kan haabe, at Krigens Onde ikke vil strække sig videre end til de stridende Partier, og at det vil vare saameget kortere. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Efter det meddeelte Overblik af Sagernes Tilstand og ifølge alle de Efterretninger, som vi hidindtil have været istand til erholde, er der en gyldig Aarsag til at være tilfreds med den Stilling, som de forenede Stater hidindtil have lagttaget ved denne Feide, hvorfor det vil være passende at forblive ved denne Fremgangsmaade, især saadan som Tingene nu staae. –Med stor Fornøielse kan jeg melde, at vore Forhold med Frankerige, Rusland og andre Magter fremdeles ere byggede paa den venskabeligste Grundvold, Angaaende vore indenlandske Anliggender, saa have vi en overflødig Grund til at være vel tilfreds; Skat kammerets Jndkomster i de sidste tre Fierdingaar, udgiøre mere end 17 Millioner Dollars. – Efter at have afgjort alle Fordringer, som man har været berettiget til at giøre, og naar der tillige regnes det endelige Afdrag af de gamle 6 PC. Stocks, og Afbetalingen af den halve Gield for Louisiana, saa kan man antage, at der dog den 1ste Januar vil forblive i Skatkammeret en Beholdning af mere end 2 Millioner Dollars. – Det er udbragt, at Brutto-Jndtægten af de forskiellige Told-Jndtrader, beløber sig til mere end 21 Millioner Dollars, for den anførte Tid og at Jndtægten for hele Aaret deraf kan ikke anslaaes til mindre en 26 Millioner. Salget af de offentlige Jorder, har ligeledes i dette Aar saavel i Henseende til Qvantitet som til Værdie, oversteget det forrige Aars, og man kan med Grund formode, at denne Kilde til vore Jndtægter vil stedse blive meere indbringende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Det er tilfredsstillende at erfare, at uagtet de aarlige Udgivter ere blevne formerede ved den Act, som gik igiennem ved den sidste Kongressamling, hvorved Pensioner med Hensyn til Revolutionen ere blevne formerede næsten med en saa stor Summa, som de dengang ophævede, indenlandske Afgivter indbragte, at Jndkomsterne i det forestaaende Aar dog ville i Forhold tiltage; og at imedens de offentlige Udgivter formodentlig ville blive staaende paa samme Punkt, dog Nationens Hielpemidler, ville i ethvert af de følgende Aar tiltage ved vor Folkemængdes jevne Formerelse, og ved den gradvise Udvikling af vor National-Velfærds indvortes Kilder. Den nøie Efterfølgelse af Lovene og Jndtægterne, fornemmelig af de velgiørende Bestemmelser af Akten af 20de April d. A., hvorved de forskiellige Love for at hæve Afgivterne ere blevne forbedrede, have som man kunde vente det, sikkret de indenlandske Manufacturer al den Lettelse, som kan fremkomme af de Afgivter, hvormed de udenlandske Varer ere blevne belagte til deres Beskyttelse. Ved Hielp af denne Forholdsregel, have flere Grene af dette vigtige National-Anliggende, tiltaget betydelig i Virksomhed, og har man endog Grund til at haabe at andre ville ogsaa efterhaanden hæve sig, og tilsidst seire over enhver Hindring, saa maa det dog indstilles til Kongressens Overveielse, om det vil blive raadeligt at bevilge en saadan Beskyttelse længere. De ved de gieldende Love auctoriserede Forholdsregler til Landets Forsvarere blevne forfulgte med den Jver og Virksomhed, som en saa vigtig Gienstand fortiener, og med al den Hurtighed, som kan anvendes ved et Foretagende, af en saa stor Udstrækning. Undersøgelsen af vore Søe= og Landgrændser bliver fortsat, og paa de Punkter, hvor man har besluttet at oprette Fæstningsværker, er Arbeidet allerede begyndt, og er rykket temmelig langt frem paa nogle Steder. Jfølge de Beslutninger, som bleve tagne i den sidste Session skulde Commissarierne især nøie undersøge de Kyst strækninger, som vare den anviiste, og skulde indberette deres Meninger og de hensigtsmæssigste Pladser for 2de Søe-Depots; dette Værk er i fuld Gang. Commissionens Mening herom, tilligemed en Plan til alle de Værker, som udfordres til et almindeligt Forsvarsystem, bliver saavidt den er kunnet blevet udarbeidet, forelagt Congressen i en Beretning fra det Departement, som den vedkommer, saasnart denne kan blive færdig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
J Følge de Fuldmagter, som bleve udstædte i sidste Session, ere Traktater blevne afsluttede med den Jndianske Quapaw-Stamme, som beboer Landet ved Floden Arkansaw og med de store og smaae Osages, som boe Norden for den hvide Flod; med Stammerne i Staten Jndiana, og med de forskiellige Stammer i Staden Ohio og i Michigan Distriktet, og med de Cichasaus; hvorved meget udstrakte Di strikker ere blevne aftraadte til de forenede Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Der bliver endnu underhandlet med Stammerne i Distriktet Jllindis og med de Cachatovs og det er at forvente at betydelige Aftrædelser ogsaa derved vilde blive erholdte. Jeg maae med megen Deeltagelse bemærke, at de Aftrædelser, som allerede ere erhvervede, og som maae ansees at være saa vigtige for de foreenede Stater, ere blevne afsluttede paa Betingelser, som ere meget tilfredsstillende for Jndianerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
For at sikkre vore indenlandske Grændser har man besluttet at oprette stærke Poster ved Mundingen af Bellov-Stonefloden og ved Landsbyen Mandan ved Misseuri, ligesom ogsaa ved Udiøbet af Fl. St. Peters ved Missisipi ikke langt fra vore nordlige Grændser. Man kan neppe antage, at imedens saadanne Poster anbringes i Ryggen af de Jndianske Stammer, disse da skulde falde paa at angribe vore fredelige Beboere tillige, kan man giøre sig meget Haab om, at disse Forholdsregler ville tilveiebringe meget godt for Stammerne selv i Særdeleshed, da de ville bidrage til at befordre Civilisationens vigtige Anliggende. Erfaringen har beviist det tydeligt, at uafhængige Stammer af Vilde ikke længe kunne, bestaae indenfor Grændserne af en civiliseret Befolkning. Tilværten af den sidste har næsten uden Undtagelse endet sig med den førstes Undergang, som er især Tilfældet med de Stammer, som høre til denne Jordens Halvkugle, hos hvilke en stolt Følelse og en høi Grad af Tapperhed ere saa udmærkede Egenskaber. For at give dem mildere Sæder og selv for at forhindre at de ikke skulle uddøe, synes det aldeles nødvendigt, at deres Uafhængighed kommer til at høre op, og at de forenede Staters Herredømme, over dem bliver fuldstændig og ingen Tvivl underkastet. De Vilde ville da efterhaanden blive saameget villigere til at forlade Jægerstanden og at lægge sig efter Agerdyrkningen eller andre Beskiæftigelser som kunne tiene til at ophæve den Forbindelse, som hidindtil har fundet Sted imellem dem, og til at omdanne deres Charakteer. Jeg fremlægger denne Gienstand til Kongressens Overveielse; da jeg troer, at det maae være ligesaa tilraadeligt som udførligt, i dette Stykke at antage nogle vel meenende Bestemmelser, med Hensyn til de Stammer, som opholde sig indenfor vore Establissementer. Man har anseet det for nødvendigt, at vedligeholde hele Aaret igiennem en stærk Søemagt i det Middellandske Hav og i den Mexikanske Havbugt, og at sende nogle Krigskibe til Sydkysten og til det stille Ocean. Man har derved vedligeholdt Freden med de Barbariske Magter, vor Handel er bleven beskyttet og vore Rettigheder forskaffet Agtelse. Vor Soe magt vil med en jevn Fremgang blive forøget til den Grændse som Loven har fastsat. (Slutningen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Den Spanske Colonial=Krigs nyeste Historie. Man anslaaer Spaniens Tab ved Jnsurgenternes Caperier til 700000 Pund Sterling. (Formodentlig er denne Beregning endnu meget for lav). Man veed at disse saakaldte Jnsurgent-Capere, (men som ofte ere Søerøvere af alle Nationer, og ikke have noget med de oprøriske Colonier at giøre, uden at de laane deres Navn), lægge sig efter at plyndre andre Nationers Skibe, ligesaa godt som Spaniernes; ogsaa i England begynder man at føre Klage over dem, 8. siger, at de giøre mere Fortred end Barbareskerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Ved den nordamerikanske Kongres har Hr. Rodney fremlagt en meget vidtløftig og dybt indtrængende Beretning om Tilstanden i det spanske Sydamerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Efter samme ere af de 14 Provindser, som udgjorde det forrige Kongerige La Plata, kun fem, nemlig Potosi, La Plata, Cochabamba, La Paz og Pund i de spanske Troppers Vold. Derimod ere 9 i Jnsurrektions-Tilstand, hvoraf Paraguay med Staden Santa Fe, udgjøre en særskilt Republik, og Entre Rios og Banda-Oriental, som ikke erkiende Regieringen i Buenos=Ayres, men Artigas Herredømme. Til den fødereerte Repul lik høre altsaa kun sex Provindser, som ere: Buenos=Ayres, Mendoza, Tucumann, Cordova, Salta og Corrientes, hvilke tælle henved 900,000 Mennesker foruden 20000 Jndianerne. Denne Republiks Jndkomster bestaae allene i Told til 3 Millioner Piastre i et godt Aar, og i Mangel af Papiirpenge ere saakaldede Bons i Omløb. Armeen bestaaer af 30,000 Mand, hvoraf dog kun henved 12000 ere regulaire Tropper, og Søemagten er kun Capere, som uden Regieringens Vidende og Villie ere sande Søerøvere. Staden Buenos=Ayres som er Middelpunkten for Republiken, har 60000 Jndbyggere, et Akademie og mange Skoler. Ogsaa i Cordova er et Universitet, og uagtet den katholske Religion er den herskende i Republiken, er bibelen og det nye Testamente, fast i Alles Hænder, og sielden findes en Dreng, der ei kan læse og skrive. Derimod ere alle adelige Tikler under Dødsstraf forbudte. Forgiæves har man søgt at tilveiebringe en Forening mellem Republiken og Artigas, som selv i Buenos=Ayres har sine Tilhængere, da Folket der offentlig har forbrændt de mod ham udstædte Dekreter. - Udførselen bestaaer meest at Oxehuder og Talg og beløber sig til 10 Millioner Piastre; Jndførselen ligesaa høit og bestaaer meest af Engelske Varer. J Republiken Paraguay, staaer en Hr. Francia i Spidsen under Titel af Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Nyeste Post-Efterreninger. Dronningen af Englands Testament er bleven aabnet; Executorerne ere Lord Arden og GeneralTaylor. Hendes personlige Eiendom beløber sig ikke høiere end til 140000 Pund. Foruden det smukke Gods New Windsor bestod hendes Formue især af Juveler. Da hun blev formælet skiænkede Kongen hende Juveler for 50000 Pund, Resten bestaaer af de, som hun fik af Naboben af Arcot, og af de, som hun selv har kiøbt. Dersom Kongen ikke bliver restitueret, saa testamenterer hun de Juveler, hun har faaet af ham til Huset Hannover, da Enkedronningen af Würtemberg er vel forsynet dermed; de Juveler hun fik af Naboben af Arcot, skulle sælges og deeles imellem Princesserne. Princesse Augusta faaer Palaiet Frogmore, og Princesse Sophie Godset New Windsor. Bøger, Sølvtøi, Malerier, skulle deeles lige imellem de yngre Princesser. Den Formue og de Effecter, som Dronningen bragte med sig fra Meklenborg, skulle falde tilbage til Huset Meklenborg-Strelitz. Testamentet blev opsat den 16de November 1818, Dagen før Dronningens Død, af General Taylor i Lægernes Milmonns og Halfords Overværelse. Man bemærket herved i England, at Dronningens Rigdom, hvoraf der er gjort saa megen Nye, er langtfra at være saa betydelig, naar man betænker at hun har været formælet i 57 Aar; en heldig Sagfører kunde i den halve Deel af denne Tid have samlet sig ligesaa meget. – Dronningens Heste og Vogne ere blevne solgte ved offentlig Auction; Salget af 55 Heste indbragte 6544 Pd.; de bleve betalte langt over deres Værdie. Hertugen af Wellington kiøbte en af dem, men hendes Karether derimod, som vare for det meeste gamle, bleve slet betalte, og bleve solgte til Karethmagere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
- Prins Regenten har fundet sin Faders kostbare, Juveler, som man saalænge havde forgiæves søgt om, han fandt dem i Palaiet Buckinghambouse i et Chatol, som tilhører Hs. Majestæt, og i en lille Kasse, hvortil Nøglen var borte; man lod den brække op, og Juvelerne laae deri; man formoder at Kongen har selv gjemt dem der, og at ingen uden Dronningen har vidst noget af Hemmeligheden. - Lord Castlereagh har lutter Vandheld med sig, hans egen Overreise over Havet var høist uheldig, og paadrog ham en Podagra, hvoraf han dog nu er kommet sig; og det Skib som skulde bringe hans Effecter fra Antverpen til England har ligeledes formedelst stormende Veir været udsat for de største Farer; derimod har Lady Castlereagh været heldigere, og har i den uhørte korte Tid af 4 Maaneder og nogle Dage giort en Reise til Botany Bay. (Notabene Skibet Lady Castlereagh). – Den Østerrigske Erkehertug Maximilian, tog paa Værfterne i Plymouth Hammeren ud af Haanden paa en Arbeidsmand, og slog et Kobbersøm ind i et Orlogsskib, som der blev repareret; Tilladelsen dertil betalte han med et Pund Sterling. – Man fortæller om den Russiske Keiser, da han sidst opholdt sig i Wien, at han besøgte Jnvalidernes Hospital, hvor han forefandt en Beteran af hans eget Østerrigske Regiment, ved Navn Stuhlmüller, som var 90 Aar gammel. Han talte længe med ham, uden at den Gamle kiendte ham, om Regimentets, Historie; Oldingen nævnede ham alle de ældre Regiments Chefers Navne, og sagde tilsidst, som jeg hører, skal Regimentet nu hedde Keiser Alexander. Kiender Du ham spurgte Keiseren, Nei Hr. Stabs=Officeer svarede Jndvaliden. Keiseren gav sig derpaa tilkiende, og Oldingen vilde kysse hans Hænder; men denne gik hen til ham og kyssede ham paa begge Kinderne. Alexander forlod derpaa Hospitalet og sendte ham den følgende Dag 100 Hollandske Ducater. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Da den Russiske Keiser havde ved sit Ophold i Wien fundet særdeles Behag i nogle Rideheste, som han havde betient sig af, saa lod den Østerrigske Keiser Dagen efter hans Afreise dem afsende til Petersborg som en Foræring til Hs. Majestæt, han skal have lovet ham inden hans Afreise at ville besøge ham i Petersborg. De Præsenter, som Keiser Alexander lod uddeele ved sit Ophold i Wien, anslaaes til en Værdie af 30 til 32000 Stykker, Ducater. Desuden paastaaer man, at et Hof har aldrig paa sine Reiser udviist saamegen Generøsitet, som det Russiske paa nærværende Tid; de Reiser som Medlemmerne af den Russisk Keiserlige Familie have foretaget sig i de sidste Aar, skulle have kostet flere Millioner. Medlemmerne af det nærværende Svenske Kongehuus ere ikke talrige, da det kun bestaaer af Kongen Carl XIV. Johann 55 Aar; Dronningen Eugenia, Bernhardina, Desideria 38 Aar, Kronprindsen Joseph Franz Oscar 20 Aar, og Arveprindsessen Sophia Albertina 66 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
J Constantinopel er mødt en ubehagelig Begivenhed for den Tyrkiske Regiering. Den Russiske Capitain Robinson, som laae med sit Skib i Havnen ved denne Hovedstad for at sælge en Ladning Kornvarer vilde lægge Skibet hen paa et andet Sted; selv var han gaaet i Land og hans Matroser bugserede Skibet i hans Fraværelse. En Tyrk seiler just forbie det i samme Øieblik og vil fare over Slæbetouget, hvorved han kommer i Klammerie, med Matroserne. Fra Skieldsord kommer det til Slagsmaal og i et Øieblik er Skibet omringet og overmandet af mere end 50 Tyrkiske Baade. De Russiske Matroser hidse det Russiske Flag op i den Tanke, at det skal redde dem; men neppe er det kommet op førend Pøbelen har revet det ned og splittet det ad i mange smaae Stykker. Matroserne søge nu at redde sig paa de nærliggende Skibe og Roligheden bringes først tilveie efterat Storadmiralens Hovedvagt er ilet til Hielp og har besat det Russiske Skib. Den Russiske Minister har strax derpaa indgivet en Besværing over den Fornærmelse, som er tilføiet hans Nations Flag. Den Tyrkiske Regiering har ladet hefte nogle Personer af Pøbelen, som have havt meest Andeel i dette Spektakel; og Dagen derpaa blev Janitscharaggen afsat og forviist til Brusa. – Man venter nu i Constantinopel paa den Plaiseer, at see Chefen for Wechabiterne Abdallah at bringes i Triumph ind i Byen; for at berede ham til dette Optog, har hans Overvinder Jbrahim Pascha ladet ham Skiægget afrage og brække alle Tænderne ud af Munden paa ham. Der fortælles fra Turin, at den Hest, som Abdallah reed paa i Slaget, og som er en Arabisk Hoppe, og er fortreffelig afrettet til Tiger- og Strudsejagt, er bleven bragt til Tripolis, og derfra til Turin hvor Prindsen af Carignano har kiøbt den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Et Skib som nyelig er kommen fra St. Helena har bragt det Rygte med sig, at Napoleon var meget syg og at man hvert Øieblik ventede hans Død. J Brighiøn i England raabte et Menneske for nogen Tid siden paa Gaderne: Stor overordentlig Nyhed fra St. Helene. Bonaparte er sluppet bort derfra paa en aaben Baad. – Fyren sik alle sine Blade solgte, inden Politiet kunde faae fat paa ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Correspondent-Efterretninger. Kiøbenhavn den 16de Januar 1819. Sangeren. Siboni havde propfuldt Huus og høstede meget Bifald. Hans Sang var imidlertid efter Kjenderes Meening meere glimrende og imponerende end skjøn. Han er af robust Legemsbygning og har skarpe Træk, hans Spil var meget outreret. Hans Ansættelse ved det kongelige Theater som Sanger og Syngelærer for eet Aar med en Gagering af 1600 Rbd. Sølv, og en Benefice, omtales meget. Concerten indbragte ham omtrent 900 Specier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Kongelig Skuespiller og Sanger G. Zinck foretager i Aar for det kongelige Theaters Regning en Kunstreise til Tydskland og Frankrig. Som bekiendt foretog Dandser Funch sig for et Par Aar siden en lignende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
En kongelig Embedsmand her i Staden har vunden i Sølvlotteriet en Gevinst af 15000 Rbd. Paa samme Tid har han været heldig nok til at blive ansat i en fordeelagtigere Post, saa at Lykken i dobbelt Henseende kan siges at have gjort ham til sit Skjødebarn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Professor Kruse giver i 3die Hefte af sit Theater en Karakteristik af Lady Pembrock i hans Sørgespil, Enken, for at forsvare hende mod den almindelige Dom i Publikum, der finder hende endogsaa anstødelig afskyelig. Følgende Linier, som ere læste i Afskrifter strax efter første Forestilling af Enken, udtrykke omtrent Dommen: Pigen og Enken. Nei heller den halv-gale heilbronske Pige, end denne heel bjævelske Enke; ved hiin vel man veed ikke hvad man skal sige: ved denne man veed ikke hvad man skal tænke. Dhrr. Skuespillere Ryge og Zink, have erholdt udbetalt af de for 7 a 8 Aar siden udsatte Præmier; den første tvende for Helte- og Fædre-Roller; den anden een som første Sanger. Hver af Præmierne var 800 Rbd. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Et nyttigt Skrift er i disse Dage udkommet under Titel af Hukommelsesbogen. Det indeholder en fuldstændig og tydelig Anviisning til Regnskab over Formue, Tid og Evner, og anbefales i en Fortale, af Etatsraad Pram. Det er tillige udvortes smukt udstyret og prydes med 14 Træsnits=Vignetter af den bekiendte Kunstner Prof. Gubitz i Berlin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Af Baggesen har i Dag forladt Pressen en nye, 9 Ark stor Samling "Rosenblade med et Par Torne Jmorgen Aften er Maskerade paa Skydebanen, paa Vesterbroe. Til den sidste Maskerade paa Hoftheatret, vare kun omtrent 500 Billetter afhændede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Beltpassage. Fra den 13de til den 17de Januar ere udreiste. Til Sielland, Feldtpræst Nyholm. Til Fyen, Kiøbmændene M. M. Koppel og A. M. Cohen. Borger Münch. Kiøbmand L. Melkens. Forvalter Berg. Handelsmand T. Wulff. Lieutenant Schiøtt. Auditeur Helm Krigsraad C. Faber. Styrmændene N. Jngermann og J. M. Buchholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1817 ere 13170 Skibe under forskiellige Flag passerede Øresund, og i Aaret 1818. 12588. Det første Antal har man ikke havt saa stort siden 1796. Allerede i Aar ere 40 Skibe passerede Sundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Kiøbenhavns Postgaard, som i den senere Tid har faaet adskillige hensigtsmæssige Jndretninger til Almeenhedens større Beqvemhed, er nu ogsaa om Aftenen oplyst i begge Gaarde med smagfulde Lygter, hvori Reverbeerplader ere anbragte. Ogsaa paa Hamborger Brevpostcontoir er i Loftet anbragt en Lampe, der udbreder Lysning over hele Localet, til stor Beqvemhed for alle dem, som komme der, for at (Skild.) aflevere Breve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
J Aaret 1818 har i det Kongelige Frederiks Hofvital været til Cuur og Pleie 2305 Patienter. Deraf ere udgangne 1803 Patient. Døde 228, Jalt 2041. Tilbageblevne ved Aarets Udgang 264 Patienter. J det Kongelige Frederiks Hospital er af Patienter i Tidsrummet fra 6te December til 31te December 1818 indkomne 135, udgaaede 108.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
(Statstid.) døde 17.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
Aalborg. Udi afvigte Aar 1818 ere i Budolphi Sogn. Copulerede: 27 Par. Fødte af Mandkjøn 51 og af Qvindekjøn 61, tilsammen af begge Kjøn 112; deriblandt et Par Tvillinger og 11 Uægte. Døde: af Mandkjøn 38 og af Qvindekjøn 33, tilsammen af begge Kjøn 71; deriblandt 7 Dødfødte. Altsaa 41 flere fødte end døde. – J Frue Sogn. Copulerede: 19 Par. Fødte: af Mandkjøn 38 og af Qvindekjøn 37, tilsammen af begge Kjøn 75, deriblandt 1 Par Tvillinger og 12 Uægte. Døde: af Mandkjøn 41 og af Qvindekjøn 42, tilsammen af begge Kjøn 83; deriblandt 3 Dødfødte. Altsaa 8 flere døde end fødte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-19
J Hospitalet: Døde: af Mandkjøn 4 og af Qvindekjøn 3, tilsammen af begge Kjøn 7. Altsaa er i Aalborg Byes 2de Sogne 26 flere fødte end døde. St. Croix, den 24de November. Vi kunne vente os en overordentlig god Høst i Aar. J dette Øieblik har man den Efterretning, at vor Fregat er ankommen hertil. (Skild.)