JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Det har behaget Hs. Majestæt under 24 Augusti d. A. ved Parolen allernaadigst at befale saaledes. For at befordre Tjenestesagernes hastige Afgjørelse ved Kystmilicen, overeensstemmende med de militaire Jndretningers Natur, ville Vi allernaadigst tilstaae, følgende Embedsmænd Myndighed til at paalægge Straffe, som følger. De efter Forordningen af 26 Febr. d. A. S. 10 i Krigstid ansatte Overbefalingsmænd tillade Vi for mindre Tjenesteforseelser at belægge Mandskabet af Kystmilicen med Vand og Brødstraf fra 2 til 7 Dage, dog i sidste Tilfælde i 2de Afdelinger; troer en Overbefalingsmand, at Forseelsen er for stor til at afsone med en saadan Straf, har han at andrage Sagen for den i Provindsen commanderende General, som Vi be myndige til at dictere lige Straf indtil 14 Dage, dog fra 8 Dage af altid i flere Terminer med et passende Mellemrum. Den enhver Soldat, ved Jnfanteriereglementets 3die Deel paa. 355 §. 7, forundte Tilladelse at anholde om Forhør og Krigsret, naar han formener sig ved den tilkiendte arbittraire Straf at være skeet for nær, skal ikke heller være nogen Mand af Kystmilicen formeent, men, finder Krigsretten den Skyldiges Appel ubeføiet, skal den derpaa tage Hensyn til Straffens Skjervelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Stiftamtmanden over Bergens Stift har under 18 Marts d. A. tilmeldt Cancelliet, at blandt de flere Bidrag, som i Bergen ere blevne subskriberede til Stedets Defension ved Canonbaades Bygning, har ogsaa det borgerlige Artilleriecorpses Personale tegnet sig for en Summa af 852 Rdlr. 48 s., med den Bestemmelse, at dette Bidrag skulde anvendes enten til Canonbaades Bygning eller til hvad anden Brug Hs. Majestæt maatte sinde for godt allernaadigst at bestemme. Da forberørte Summa, som en Følge heraf, ikke saaledes som de øvrige subskriberede Summer kunde anvendes til Kjøbstæden Bergens Defension ved Canonbaade, med mindre Hs. Majestæt allernaadigst vilde tillade Saadant, har Cancelliet udbedet sig Hs. Majestæts Resolution angaaende til hvad Brug foranførte Summa, skulde anvendes. Det har derpaa behaget Hs. Majestæt under 29 April d. A. at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at dette patriotiske Bidrag fra det Borgerlige Artilleriecorps i Bergen, som Vi med allerhøieste Velbehag have anseet, skal anvendes til de Cononbaade, der bygges til Vor Stad Bergens Defension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Hs. Maj. har allernaadigst antaget det af Amtsprovsten over Assens og Hindsgauls Amter, Hr. Holm, gjorte Tilbud, at offre de ham som Amtsprovst tillagte 200 Rdlr. til Statens Tieneste, og befalet, at de skulle anvendes til Søværnets Gjenoprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Den forhen i disse Blade omtalte Tyvebande, som lykkelig er bleven opdaget i Hertugdommene, har nu faaet sin Dom. Fire Hovedmænd ere tilfundne at kagstryges og at arbeide paa Livstid i Kronborg Fæstning, og de øvrige Medskyldige ere dømte til visse Aars Fæstnings= eller Tugthuusarbeide. For at afhielpe den Besværlighed, som det medfører at bære Kobberpenge hos sig, har nu een af Byens Conditore havt det heldige Jndfald, at forsyne de iblandt hans Giester, som vexle Bancosedler hos ham, med en trykt og af ham underskreven Seddel, af følgende Jndhold: "Jmod dette Beviis betales paa Forlangende, 3 Mk.; hvilken Seddeel derpaa efter Behag kan erholdes indfriet eller bruges til at betale den nye Gield, som disse Herrer paadrage sig hos ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Postefterretninger. J Constantinopel er udbrudt en ny Revolution. En Sammensværgelse, hvori Storviziren, tog Deel, skjønt han atter denne Gang var dens Angiver, trak Tropper sammen og bestormede Seraillet. J den første Betuttelse lod Mustapha den forrige Storherre Selim strangulere. Derpaa blev han selv paagreben af de indtrængende Janitscharer og ført i Fængsel. En Cousin af Selim er bleven udraabt til Keiser. - Prinds Cambaceres har faaet Titel af Hertug af Parma og den nuværende Erkeskatmester Lebrun er udnævnt til Hertug af Piacenza. - J Wien skal der oprettes et Reserve-Landværn, af de mange overcomplette Landværn, der have meldt sig efterat Protocollen var sluttet. Først Auersberg, der i Aaret 1805 ved at forsvare Broen ved Wien ikke opfyldte sin Pligt og derfor dømtes til en længere Arrest, er bleven sat paa fri Fod igjen, det samme har været Tilfældet med Oberst Theis, General Mack og General Aufenberg. - Det hedder, at Russerne, efter Serviernes Vigen for Tyrkerne, have besat Fæstningen Belgrad. – Den Franske Keiser og Keiserinde ere d. 14 Aug. ankomne til St. Cloud. - Det hedder, at Marchal Lannes har faaet Hovedanførslen over alle Franske Tropper i Spanien. Gen. Savary er nu Gouverneur i Madrid. Marchal Perignon er bleven Hovedanfører for de Franske Tropper i Neapel og dette Riges Lieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Den Danske Minister ved det Franske Hof, Baron v. Dreyer, har overleveret Keiseren sit ny Creditiv. – Maltheserordenens Godser i Toskana skulle nu indlemmes i Regjeringens Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
En nylig fra Petersborg til Wien ankommen Coureer har faaet af den Østerrigske Keiser en Daase med 1000 Ducater som Foræring. Simmering holdes nu dagligen Artilleriesvelser, og i alle Wiens Forstæder er det blevet paalagt Jndvaanerne, i Forhold til Huusfolkenes Tal, at sende Folk til Skandserne for Linierne. Ved Augsburg skal der holdes en Lystleir under General Wrede, en anden Lystleir ved Plettingen paa den venstre Bredde af Jser, og en tredie ved Nürnberg, hver paa 10,000 Mand. – Et vist Antal Franske Tropper staae i Begreb med at rømme Schlesien. Den største Deel af det Victorske Corps er brudt op fra det Brandenborgske. De Preussiske Statspapirer begynde at stige. Hele Contingenten af Rhinforbundets Tropper skal i Følge Efterretninger fra Dresden af den 14 Aug., inden 10 Dage sættes i Bevægelse. De bestaae ialt af 15000 Mand, og ere indtil videre befaling bestemte til en Leir ved Pirna, Neustadt, og Stolpen ved de Bøhmske Grændser. 6000 Mand Sachsiske Tropper, der staae i Polen, skulle, som det hedder, komme tilbage igjen. J Dorsten vedvarer endnu Troppernes Gjennemmarch. En Artillerietransport er afgaaet til Wesel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Følge Privatefterretninger fra St. Petersborg have de Svenske, under deres Konges egen Anførsel, at ter gjort et heftigt Angreb paa Abo, men ere med stort Forliis blevne drevne tilbage til deres Flaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
- Den Russiske Flaade er løben ud fra Cronstadt, men dens Bestemmelse er ubekiendt. – Grev Holk, der gaaer som Dansk Coureer til Paris, var d. 11 d. M. passeret Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Deres Veiærværdighed Herr Pastor Michelsen. Takket være Deres Velærværdighed, for at tale imod den Konst: at flaae levende Gæs, ved hvilken Operation den Plukkede smukt maae tie, om den saa blev saa nøgen som Pythagoras's tobenede ufierede Menneske. Penge, grusomt tilveiebragte, maatte være ubehagelige at eie; dog dersom man indbilder sig selv og andre, at de Skabninger, som ere ringere end Menneskene, ikke lide uden netop det Øjeblik de skrige, hvad kan man da ikke vænne sig til, og frem for alt da, naar selv den, som laaner paa livløse Panter, langtfra ikke kan udtrække saadanne herlige Renter, som he faaes paa en, som uforbuden, saa ganske uskyldig Maade. Forslaget om Gæsplukningen er derfor i Henseende til Pengene yderst tillokkende for Penge venner, og Pengevenner ere vi alle; Uvenner af den Slags findes kun faa. Men i Henseende til de fire Aarstider, paa hvilken Sæden skulde, ikke afmeies, men, oprykkes med Nod og Blod, da maae man have Øvelse i saadant, for ikke at afskye og foragte det. Og hvo har her saaet Sæden, som man giver sig Lov at oprykke. Skulde nogen sund Religion være indskrænket til eene og alene for Mennesker at have Følelse, Skulde blodige Fjer tjene til blødere Leier, Skulde man have Lov at sætte de underordnede Creaturer levende paa Spid, dersom blot Oeconomien vandt derved, Skulde Creaturenes største Ulykke være den at være faldne i Menneskenes Hænder, Man har i denne Tid, ironice, beklaget: at ikke alle Creaturenes Skind voxede til paa ny, saa at man kunde levende flaae dem alle. En Svømme=Fugl behøver sine Fjer for at ligge højt nok paa Vandet; for at afholde Vandet fra det bare Legeme; for at kunne udruge sin Yngel o. s. v. - Hvad Fælde-Tiden angaaer, da veed man at ogsaa Børn fælde Tænder, alligevel afrykker man ikke, fire gange om Aaret, saavel af de gode, som af de fældende, men foreslaaet gjerrige og sparsomt betalte fattige Børns Opfostrere, og Tænderne betalte med Guld, kunde det mueligen komme, i det mindste hemmeligen, i Brug, saavel i Sveitz som i Danmark. Det var ogsaa unægteligen occonomisk rigtigt, men stridende imod honette Følelser; har man ikke dem, saa kan man drive Oeconomien vidt. Ogsaa Haar fældes, men man afrykkede derfor ikke Slavers eller andres Haar, om de end bleve betalte. Kongen, og enhver som har at skrive, seer ofte i sin Haand en uundværlig Fier skulde den levende Skabning, hvorpaa Fjeren er voxet, være Gienstand for al den Mishandling, som den kunde udholde, Skulde den først udstaae Pinsler ved Flaaeningen, og siden gaae i Pine, blødende og halv nøgen. Skulde alle disse Skabninger over hele Landet gaae saaledes: Blev Flaaeriet i Danmark indført, saa vilde alle Bondefamilier plukke forskjelligen, en værre end en anden, alt i Forhold til deres stigende, meere eller mindre Vindesyge, mere eller mindre glubende Gjerrighed. Gæssene frelses derfor alene ved slet ikke at plukkes. - Politielove mod omtalte Mishandling, og imod den at martre og mishandle, for høi Betaling, Trældyr, til de næsten styrte, vilde, i Forbindelse med en almindelig honet Tænkemaades evige Vedligeholdelse, beskytte disse stakkels Huusdyr, for at pines deres hele Levetid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Dr. og Prof. Lauriz Smith fra sin Grav. Hvo kalder mig af Gravens stille Hvile? Hvad hører jeg for Skrig fra Jorderig? Hvo byder mig fra dybe Fred at ile, for, elskte Dyrslægt, end at frelse dig? Din Sag jeg taled engang høit deroppe; jeg taled Ret til Brødres Hjerte og Forstand. Fra Jordens Huler og fra Træets Toppe gjenlød eenstemmig Jubel i mit Fødeland. Og nu – et ynkeligt, et Smertes Skrig gjentoner det arme Fjerkræ hvæser Pinnen udDet stiger op til Himlens Regioner, og klager mine Landsmænd an for Gud. Det trænger ned i Gravens mørke Bolig; forjager, rædsomt, mine søde Blund; gjør selv den lange Dødningsøvn urolig, og aabner længe krampelukte Mund. Det er dit Værk, du fulle Egennytte Du slukker hver en Enist af Pligt og Dyd Mod dig kan ingen jordisk Lov beskytte, Du røver selv de Døde deres Fryd. Fly Dæmon, fly fra mine Fædregne; og stiel ei Dyret, fræk, hvad Gud det gav Vær udskudt, hadet, banlyst allevegne; og und mig dog min Fred i stillen Grav,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Nyeste Skilderie af enhavn. de kanskanskerFemte Aargang. No. 93. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 30 Augusti. 1808. Hvilke Næringsveie og Stænder have lidt meest ved Krigen, (Sluttet.) Saaledes er da Litteraturen og med den Bogtrykkervæsenet bleven saa godt som tilintetgjort under nærværende uheldige Tidsomstændigheder. Hvilken Udsigt til aandeligt Barbarie i Fremtiden, dersom disse Tidsomstændigheder skulde vare længe, Jeg vil ikke engang tale om Litteraturen; den har allerede i Fredens gyldne Dage længe været overladt til sig selv. De Store ringeagtede den, de Halv store havde midt i Tumlen af de Glæder, som Rigdom og Overflødighed forskaffe, ganske andet at tænke paa. Boghandlere vare de Lærdes Fødsels hielpere, og et lidet, langtfra ikke formuende Publicum, var Forfatternes Mæcenater, der holdt lidt Liv i det daanende, halvdøde Væsen, som hos os kaldes Litteratur. Men Bogtrykkerne ere meest at beklage. Den Konst, som Oldtiden vilde have sagt om, at en anden Promethens har bragt den fra Himlen, den Konst, der har udbredt saa med gen 8de og Lyksalighed blandt Menneskene, tan til liden Ære for vore Samtidige, ikke mere føde sine Dyckere. – Man vil maaskee indvende Kjøbenhavn har for mange Bogtrykkere, og for at raade Bod herpaa burde man indskrænke deres Tal, fastsætte at ingen ny bør indtil bedre Tider forundes Privilegium. Men kun Enfoldigheden eller Egennytten kan raade saaledes. Man bør aldrig regne hvor mange Trykkerier, men hvor mange Presser i Kjøbenhavn ere i Gang. En eneste Bogtrykker kan have ligesaa mange Presser gaaende som ti af hans Colleger. Betænker man, at de fleste af vore Bogtrykkere hidtil kun have havt een eller to Presser i Gang, at en eller to Presser ret godt kan føde sin Eier, naar han kun bestandig har Arbeide, saa ere 20 Bogtrykkerier ikke for mange for en Stad, som Kjøbenhavn, der er Hovedsæder for to Rigers Litteratur. Den Nøisomme klager ikke over, at han nu kun har otte Presser i Gang, istedet for tilforn ti, men han er fornøiet med, naar der i det Hele er saa meget Arbeide, at han og andre med ham formaae at leve. Fri len ligger her ikke i Overflødigheden af Trykkerier, men i den store Mangel paa litterair Opmuntring, i tiltagende Følesløshed for al Videnskabelighed, og i den Aandsraahed, som endog ikke uvigtige Mænd i Staten ved adskillige Leiligheder røbe. Vil man ophielpe Bogtrykkerne, saa forøge manikke de Hindringer, der ligge mangen en Mands redelige Stræben i Veien, saa forbyde man ikke den, der har opoffret sin Ungdoms bedste Dage til et saa nyttigt og hæderligt Fag, at blive hvad enhver Haarfriseur kan blive – sin egen Herre. Man opmuntre derimod Litteraturen og dens Dyrkere, giøre for begge hvad man skylder Staten, Fædrenelandet og Aarhundredet, og formindske Øltapperes og Brændeviinsskjænkeres Tal, men ikke Bogtrykkernes,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Man har i Kjøbenhavn talt om, at Regjeringen, for at forekomme Prisernes overdrevne Stigen, vil udnævne en Commission til at standse dette Onde, og til at fastsætte Priser for visse Artikler efter et Maximum. Der første kan være mueligt, men det sidste synes ikke rimeligt. Saa vidt er det langt fra endnu ikke kommet, at man behøver at tage sin Tilflugt til et saa strængt og al Handelslyst dræbende Middel. Eiendomsretten, bør under enhver Omstændighed være Staten hellig. De store Prangere vilde desuden ligefuldt vide at holde paa deres Vareartikler saa længe indtil Nøden drev enhver til at kjøbe samme af dem, skulde det end være i Smug, til høiere Priser end de af Commissionen fastsatte, og Smaahøkerne have sjelden Ævne til at lade det Opkjøbte staae ret længe. Saaledes viser Erfaringen, at der i Aviserne nu dagligen falbydes Sukkere, under Sukkerhuuspriserne, og som det gaaer hermed vil det gaae med mange andre Artikler. Een af Hovedaarsagerne til Prisernes usædvanlige og pludselige Stigen er iøvrigt som oftest den, at vore Kjøbenhavnske Huusmødre aldrig indkjøbe deres huuslige Fornødenheder førend det sidste Øieblik, og naar en og anden Artikel begynder at stige, stimle de alle paa eengang til, for at forsyne dem dermed Dette maa nødvendig bidrage meget til at drive Priserne endnu høiere i Veiret. Jeg kjender kun et eneste Middel til at standse hiint Onde, og det bestaaer deri, at et Selskab af patriotisksindede Kjøbmænd, besjelede af den ædle Tanke, at gavne Fædrenelandet, vilde forene sig om at overlade hver især en bestemt Deel af de Artikler, de have Forraad af, til en moderat Priis. Paa denne Maade kunde der fremkomme et Magazin, som maatte aabnes, naar Priserne vare spændte paa det høieste, og derved vilde i det mindste den Fattiges Kaar betydeligen lindres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Dersom een af vore agtede Kjøbmænd – en Agent Ryberg eller Consul Saabye - vilde paatage sig at organisere et saadant Selskab, er der ingen Tvivl om, at det snart ville kunne bringes til Virkelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Indenlandske Efterretninger. Konstnerne Senn og Eckersberg have nu i det Thottske Palais paa Kongens Nytorv No. 205, aabnet en offentlig Udstilling af Danske Originaldragter, efter den i Kjøbenhavns Skilderie No 81 anførte Plan. Samlingen bestaar af følgende Stykker: 1) En Politieberient, en Natvægter, en Slavefoged og en Slave. 2) Klædedragt om Festdagen blot brugelig i Landsbyen Ostenfeld i Holsteen i Nærheden af Husum. 3) Almindelig Søndagsdragt i Provstiet Haagen i Nærheden af Kiel. 4) Daglig Klædedragt paa Amager i de Byer som ligge nærmest Hovedstaden. 5) Kirke dragt i Hollænderbyen paa Amager. 6) Kirkedragt i Taarnbye paa Amager. 7) Vinterdragt i de Hovedstaden nærmest liggende Byer paa Amager. 8) Almindelig Søndagsdragt i Provstiet Schønberg i Holsteen. 9) Almindelig Klædedragt i Ostenfeld i Egnen ved Husum. 10) Kirkedragt om Vinteren i Hollænderbyen paa Amager. 11) Sjællandsk Bondedragt om Sommeren. 12) Fiskerkoner fra Skovshoved. 13) Vinterdragt i Landsbyen Valbye i Nærheden af Kjøbenhavn. 14) Studentere og Kongelige Livjægere. 15) 2de høie Officierer af Søe- og Land Etaten. 16) Officierer af Livgarden til Hest og til Fods. 17) En Oberst af det borgerlige Artillerie, en Oberst af det borgerlige Jnfanterie og en Brandmajor i Kjøbenhavn. 18) En Skovshoveds Fiskerkone, en Kokkepige samt en Sjællandsk Amme i Kjøbenhavn. 19) Sjællandsk Bondebragt om Vinteren. 20) Sommerdragt i Landsbyen Valbye ved Kjøbenhavn. 21) En ung Amagerdreng til Hest som bringer Melk til Staden. 22) En ung Sjællandsk Bondedreng ligeledes til Hest. - Anmelderen kan ikke noksom anbefale denne skjønne Samling til enhver, som har Følelse for Konsten og det sande Nationale. Man kan frit paastaae, at hidtil endnu intet er seet hos os af det Slags, hvori Konst og Natur saa nøie ere forenede. Gjenstanden have dobbelt Jnteresse for os, fordi de ere tagne af det daglige Liv, og vi hvert Øieblik ere istand til at sammenligne dem med Originalerne. Paa en Tid, da det er saa høist vigtigt at vække ret levende Følelse for det Nationale, fortjene disse sande Nationalstykker dobbelt Opmærksomhed. Samlingen kan tages i Øiesyn hver Dag i Ugen fra Kl. 11 om Formiddagen til Kl. 5 om Eftermiddagen, Onsdag Formiddag undtagen. Jndgangsbilletten, som koster 2 Mk. for hver Person, afhentes paa forhennævnte Dage og Timer i store Kongensgaden No. 33 første Sal nær Kongens Nytorv. Et saa smagfuldt Skuespil maa være enhver dobbelt kjerkommen i en Periode, hvor saa sjelden noget virkeligt Seeværdigt sættes offentligen til Skue, og hvor Oversættelser af Tydske og Franske Fjellebodstykker er al den ny Sieleføde vi i forestaaende Vinter kunne vente os i den Danske Thalias Tempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Jndtil den 24 Martii d. A. var af den ved Bombardementet ødelagte Fruekirkes Kobber, Klokkemetal, Messing, Tin og Blye deels fra Kirkegaarden opsamlet, deels af Tag og Gevælfter nedtaget og i Kirken indbragt følgende: Reengjort Kobber 774 Pokker vog 137 Skp. 7 Lisp. 2 Pd. En Kobberfløi fra Spiret over Choret 1 Lisp. 6 Pd. Sammensmeltet Kobber og Klokkemetal 6 Skp. 3 Lisp. 8 Pd. Hele Stykker Klokkemetal, 22 Skp. 4 Lisp. 14 Pd. Klokkemetal, smeltet og meleret Jern &c. 15 Skp. 13. Lisp. 12 Pd. Forbrændt Messing af forskjellige Sorter 1 Skp. Lisp. 4 Pd. Blye, heelt og smeltet 3 Skp. 4 Lisp. 8 Pd. Klokkemetal 1 Skp. Tin og Blye sammensmeltet 1 Skp. 17 Lisp. J alt 188 Skp. 9 Lisp. 6 Pd., foruden endeel Kobber, Klokkemetal og Jern paa de høie Gevælfter og Vægtergangen, som man deels formedelst Veirliget, deels formedelst Mangelen af en Trappe i Taarnet ikke havde kunner nedbringe. Værdien af det Hele anslaaes til 16 a 20,000 Rdlr. Saavel Universitetets store Segl, som de 4 Faculteters særskilte Sigiller, der ved sidste Jldebrand ødelagtes, besørges nu paa ny forfærdigede efter deres gamle Form.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Efterat de forbrændte Stykker af Kong Jacobs Pocal ere af en Guldsmed beseete, og man har erfaret, at den ikke kan sættes island, har Consistorium overdraget disse Levninger in deposito til Antiqvitetscabinettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
J Viborg Avis læses følgenge: Da Hs. Durchl. Prindsen af Ponto-Corvo har bragt i Erfaring, at en Person navnlig Danican overalt bereiser de Franske Armeer, og have reqvireret hans Anholdelse – saa er min tjenstligste Anmodning til alle og enhver at anholde og besørge bemeldte Danican arresteret hvor han i Viborg Amt med tilhørende Kjøbstæder maatte antræffes Han er 5 Fod 6 Tommer høi – bruun – af et aabent Udseende – fremstaaende Øine - stærk og lydelig Røst - Undertiden forklæder han sig som Matros – som Kok eller Arbeidsmand &c. - Hs. Durchlantighed Prindsen af Ponte-Corvo har udlovet en Belønning af 3,000 Franker for denne Persons Arrestering. Viborg d. 24 Aug. 1808. N. Sehestedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Et Engelsk Orlogskib og en Brig er, efter Jndberetning fra Corsøer, gaaet Jord efter den 28de d. M., saa at blor de to Brigger og Canon baadene ere tilbage i Beltet Norden for Sprogøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
J det skandinaviske Litteraturselskabs Møde, den 20de August, forelæste Capitain Abrahamson, en Afhandling om Lyd ved Nordlys. Af Revelisten over H. M. Kongens Livcorps d. 4 Julii sees, at Corpsets effective Styrke bestaaer af 8 Compagnier, eller 1041 Mand, hvoraf dog kun 610 vare nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Ved allernaadigst Resol. af 26 Maji d. A. ere de academiske Professorer, hvis Embedsgaarde ved det fiendtlige Bombardement ere ødelagte, bevilget en Godtgjørelse til Huusleie af Universitetets Casse, saalænge indtil de igien kunne tiltræde fri Bolig. De academiske Lærere, hvis Professor gaarde for en Tid vare blevne ubeboelige, er tilstaaet en lige Godtgjørelse i Forhold til den Tid, i hvilken de af denne Aarsag have maattet boe tilLeie i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Jgaar Eftermiddag ankom en Transport Engelske Krigsfanger hertil, som bragtes til Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Den efter allerhøieste befaling nedsatte Commission for at bestemme de 8 sidste Classers Rangfølge, har allerede forsamlet sig nogle Gange, Protocollen i Commissionen føres af Kammerraad Lawitz, Dureauchef i det Kongel. Commercecollegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Udenlandske Efterretninger. Fra Trieste meldes den ubehagelige Efterretning, at alle Danske Skibe, som vare anholdte paa Øen Malta, er blevne confisquerede, og bortførte til Engelske Havne. – Gubernial-Regjeringen i Trieste har, efter høiere befaling, bekjendtgjort, saavel for den Americanske Consul, som for de Handlende, at intet Fartøi under Americansk Flag vil blive modtaget i Triestes Havn, saa længe den i de forenede Staters Havne anordnede Embargo varer ved. Fremdeles har Wiener=Hoffet forbudet, at ingen Ladning, opbragt af Engelske Krydsere, maae sælges eller kjøbes i Keiserens Riger og Lande, dog med Undtagelse for dem, som ere retmæssige Eiere af bemeldte Ladninger, da disse skulle beholde Ret til at gjenkjøbe dem.