JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 4de Novbr. Odense, den 3die November. Jfølge de sidste Efterretninger man læser fra Jtalien, var vort tiske Fyrstevar med Svite den 16de f. M. endnu i Qvisina, 1 1/2 Miil fra Rom, befandt dem vel, og agte i Juni næste Sommer at indtreffe igien i Danmark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Kiøbenhavns Bols den 7. November. Cours. Hamb. 2 M. 256, a vista 259. Amsterd. 2 M. 244. London 2 M. 11 1/1/2 Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 259. (Den 7. November 1819, 283.) Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 1/2 9 s. (Jstor 17. Rbmk. 2 s.) Oblig. 67 1/2 68. (Jstor 79 1/2 80.) Norske Rigsbanks. 17. (Jstor 17 1/2.) Svenske Sedler 6 s. Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Beltpassage. Fra den 6te til den 8de November ere udreiste: Til Fyen. Frue Professorinde Heiberg med 2 Døttre, Forvalter Heilmann, Major Bruun, Kiøbmand Krohn og Berlin med Kone, Fabrikmester Lütkens, Commerceraad Ree, Hs. Durchl. Gen. Prinds Friderik af Hessen, Forvalter Freisleben med Kone og Pige, Kiøbm. Tomsen, Major v. Hansen. Til Sielland. Generalinde Pauelsen, Frøken Cederfeld Simonsen og Pauelsen, Dyrmaler Gebauer, Chemiker Johansen, Hr. James de Wendt, Jfr. Jensen, Auditeur Wormskjold, Capt. Schack, Jfr. Langballe, Landmaaler Lund, Kiøbm. Petersen og Bisgaard, Handelsfuldm. Hoppe, Kiøbm. Hardt, Bundtmager Michelsen, Beendreier Bruun, Landmaaler Buesen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
AVERTISSEMENTS. En gammel bruun Hest med en hviid Sok paa det venstre Bagbeen, er i Aftes optagen her i Byen og som til Eieren kan udleveres mod behørig Ligimetion og de paagaaede Omkostningers Erstatning. Stagelse, den 10de November 1820. Stabell. Herlufsholm, Mandagen den 20de Dennes om Eftermiddagen Kl. 3, bliver Stiftelsens eiende Fiskerie i Suus=Aaen, fra Nestved af og indtil Holløse Mølle, hvorunder ogsaa Kræbseriet her er indbefattet, samt Fiskeriet i den saakaldede Gamle Søe paa Wredsløse Mark, ved Auction bortforpagtet, alternativ paa 5-10 og 15 Aar, alt efter de paa Auctionsstædet, paa Gaardens Skriverstue, der til Eftersyn liggende Conditioner. Lysthavende indbydes. Herlufsholm, den 7 November 1820. Bülow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
At Licitationen over en nye Skolebygnings Opførelse i Qværkebye, som var berammet afholdt paa Tingstuen i Ringsted, Torsdagen den 16de d. M. først afholdes sammesteds, Løverdagen den 18de d. M. om Middagen Kl. 12, bekiendtgjøres herved. Ringsted, den 5te November 1820. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Undertegnede har den Ære at bekiendtgiøre, at der modtages alt mueligt Tøi til Farve; Ulden, Bomuld og Silke, een reel Behandling og saasnart som mueligt expederet, skal altid være mine Bestræbelser. Da Nogle ikke troer, at De ikke skulle faae deres Tøi som De haver indleveret til Farver Bek, saa indestaaer jeg derfor, hvem som kommer med den rigtige Seddel som overeensstemmer med Bogen, da skal det med Fornøielse blive Dem udleveret. Hoffmann, Farver, boende paa Smedegade i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Sammesteds modtages alle Sorter Schavler og Bom basin til Vadskning, saa godt som nye, hos Mad. Hoffmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Torsdagen den 2de December førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver de afdøde Kammerherre de la Calmettes og efterlevende Enkefrues fælles Boe tilhørende og paa Møen beliggende Eiendomme, Marienborg og Liselund med Underliggende, ved offentlig Auction tredie og sidste Gang opraabte, for enten separat eller samlede, til den Høistbydende at bortsælges. En betaineret Beskrivelse over disse fortrinlige Godsbesiddelser er indfort i Statstidenden No. 58, 60 og 51 d. A. Auctionen afholdes, efter nogle af Creditorernes derom yttrede Ønske og til Beqvemmelighed for Liebhaverne, ved Frederiksberg Bye paa Ratzenburg, i Landmilice-Sessionens sædvanlige Locale, og Conditionerne tilligemed Jordebogen og Taxationsforretningen m. m. ere til Eftersyn i Kiøbenhavn paa mit, Høiesterets Advocat Sporons Contoir og i Stege hos Boets Curator, Bye- og Herredsfoged Assessor Meincke. Eiendommene forevises af Jnspectionen eller Avlingsforvalteren paa Marienborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Skiftecommissionen i afdøde Kammerherre de laCalmettes og efterlevende Enkefrues fælles Boe. Kiøbenhavn den 31te October 1820. Kaas. Wodschow. Sporon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Mandagen den 13de November førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Sorøe, bortsolgt endeel Løsøre og Effecter, afg. Mad. Else Baggers Stervboe, og Hattemagermester Rosling tilhørende, og bestaaende af circa 100 Lod Sølv, endeel gode Meubler, saavelsom Senge og Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi, bestaaende af: Kobber, Jern, Træ og Leerkar; samt Glas, Porcellain og Steentøi m.v.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres med Tilføiende, at trykte Cataloger, nogle Dage forinden Auctionen, ere at erholde hos Undertegnede. Sorøe, den 31te October 1820. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Undertegnede, som er kommet fra Kiøbenhavn og etableret sig i Slagelse som Malermester, anbefaler sig herved til enhver, som maatte behøve hans Tieneste, saavel i fiin som grov Maling, Værelsers Decoration, og Meubermaling, samt Vognlakering. Godt Arbeide, hurtig Expedition og billig Priis skal stedse af mine Kunder og Betyndere findes. S. W. Cantor, boende paa Bredegade i Hr. Holdts Gaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
J M. Cantor, ende i Hr. Boldes Gaa paa Bredegade, der har været Tegnelærer i offentlige Skoler i Kiøbenhavn, anbefaler sig til de ærede Familier i Slagelse og dens Omegn, som maatte ønske deres Børn, eller andre Underviiste i at Slags Tegning, saavel i, som neen for Huset, og saavel for Drenge som Pigebørn fra 1ste December førstkommende, inden hvilken Tid man behagelig ville melde sig hos mig. Madame Candis. Kiøbenhavn, boende i Hr. Boldts Gaard paa Bredegade i Slagele, anbefaler sig som Medehandlerinde. J hendes Boutik paa bemeldte Sted findes stedse alle Sorter moderne Damepynt, Blomster-Guirlander, og andre Modevare; ligeledes kruses Kros og Freser paa fransk Krusemaskine; hvad ei strax maatte findes i Boutikken, kan paa Bestilling hurtig er C. F. Cantor, pederes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Kongl. privilegeret Modehandlerinde, fra Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Hos Brændeviinsbrænder J. Jacobsen i Grothes Sted paa Kiøbmagergade i Nestved, modtages Byg til at forfærdige til Malt, imod 4 Mk. pr. Td. eller Byg i Forhold efter Dagens Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Undertegnede tager sig herved den Frighed at tilkiendegive Dørr Kiøbmænd her i Byen og dens Omegn, samt enhver anden af det ærede Publicum, at jeg efter i flere Aar at have været etableret som Naalemagermester i Kiøbenhavn, nu har etableret mig her i samme Fag; hvorfore jeg paa det bedste anbefaler mig; gode Vare til de billigste kiøbenhavnske Priser, skal stedse være min Bestræbelse. Slagelse, den 3die Novbr. 1820. R. A. Ohmeyer, Naalemagermester boende paa Bredgaden Nr. 138 og 180.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16te Aarg.) Tirsdagen, den 14. November 1820. (Nr. 94) 16te Tirsdagen, den 14 November 1820. Nr. 94.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene. Om Jtaliens nærværende revolutionaire Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
(Af den politiske Journal October d. A.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
De revolutionaire Bevægelser som have yttret sig i de sidste Maaneder i Jtalien vare i lang Tid forberedede. Man vidste længe, at en hemmelig Bevægelse herskede i Gemytterne paa mange Punkter i dette Land, og den smukke Halvøe lignede siden nogen Tid en Vulcan, som hvert Øieblik truer med en Eruption. Jtalien er ligesom Tydskland inddeelt i flere Stater og ligesom Tydskland stræbte der en revolutionair Faction efter en national Eenhed eller skiulte sine ærgierrige og anarchiske Planer under dette Phantom. Det maatte falde denne let i Jtalien at hverve Tilhængere for disse Planer. Jtalienerne bleve ligesom Tydskerne befriede fra Napoleons Overherredømme; men Tydskerne befriede sig fra det fremmede Aag ved en fælleds Anstrængelse; dette maatte smigre deres nationale Følelser, Jtalienerne kunne ikke beroelige sig ved en saadan hæderfuld Erindring. Ogsaa er deres Nationalstolthed mere pirrelig end de Tydskes, og de Carbonaris eller Jtalienske Unitariers Forbindelser vedligeholdt sig, uagtet alle Forfølgelser og bleve endog meere befæstede, imedens det ikke faldt Regieringerne i Tydskland vanskeligt at tilintetgjøre de smaae politiske Associationer, som for det meeste kun bestod af unge Studerende; ogsaa deri er Tydsklands Stilling forskiellig fra Jtaliens, at i det første Land er den hele Classe af Statsborgere, som tager Deel med i Udøvelsen af Magten interresse ret for at vedligeholde den nærværende Tingenes Orden og udgiør en stærk Opposition imod Demagogerne, imedens i Jtalien ogsaa flere Personer af Adelen og de høiere Classer ønske en Statsomvæltning. Uagtet Jtalien igiennem den midlere og nyere Tidsalder har altid været deelt i flere Stater, saa have dog Jtalienerne stedse beholdet Jdeen om Jtaliens Eenhed. Spørger man en Jtaliener hvad for en Landsmand han er, saa svarer han altid, Jo sono Italiano, uden at angive om han er fra Venedig, Mailand, Rom, Neapel, eller Palermo. Giør man derimod det samme Spørgsmaal til en Tydsker saa faaer man altid det Svar; Jeg er en Østerriger, Preusser, Bairer, Sachser, Hes ser, Hannoveraner, men sielden: Jeg er en Tydsker; ved en saadan Stemning maae det falde lettere at antænde en oprørisk Jld i Jtalien end at revolutionere Tydskland. – Den første Efterretning om Revolutionen i Neapel kom fra Genua, som synes at være et Hovedsæde for de Jtalienske Jacobinere. Man til skriver især Revolutionen i Neapel den Neapolitanske Statsminister Greven af Zur lo, en Anfører for de Curbonaris og en Mand af mange Talenter; han havde allerede tient i den Parthenopæiske Republik, var Minister hos Joachim Murat og forblev paa denne Post efter Bourbonnernes Restauration paa Neapels Throne. Forresten var de Carbonaris Plan vist ikke, eller i det mindste ikke saa hurtigt kommen til Modenhed uden Spaniens Exempel og Revolutionens heldige Udfald i dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
J Genua og Turin finde de samme Bevægelser, Sted Revolutionspartiet venter ikke megen Modstand af den Jtalienske Geistlighed; desto meere frygter det for de Ungariske og Tydske Regimenter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
De Jtalienske Regimenter ere fordeelte i andre Provindser af det Østerrigske Monarkie. Det Regiment, som begyndte Rebellionen i Neapel havde tient under Joachim Murat imod den Østerrigske Armee, som den Gang blev med saa megen Held anført af Greve Rugent; imod denne udmærkede General, som udøvede sin Jndflydelse til Kongerigets Bedste, var især de Neapolitanske Generalers Had og Misundelse rettet; de havde tient under Murat imod ham; de bebreidede ham at han havde yttret sig i sine Proclamationer paa en fornærmende Maade imod den Neapolitanske Armee, og især imod Murats Generaler; dette Had tog siden til, som hans Jndflydelse tillog; man veed at Kongen som er næsten 70 Aar gammel, ikke giver sig meget af med Statsanliggender; General Rugents Auctoritet og hans Forbindelse med Østerrig krænkede derfore deres Nationalstolthed, De Carbonaris benyttede sig med Snildhed af denne Stemning hos Generalerne for at forøge deres Anhang hos Armeen. Spaniens Exempel havde indgydet dem den ulykkelige Tanke, at den militaire Magt var tilstrækkelig til at bevirke Revolutionen. Der var i Armeen mange Officerer, selv Stabsofficerer, hvorpaa de kunde giøre Regning. Den tappre og talentfulde men ærgierrige Pepe var dom ganske hengiven; han commanderede en Afdeling af den Kongelige Garde i Neapel og hav de endog af Grev Rugent faaet befaling til at organisere Militsen i Nærheden af Neapel, for at Landbeboerne kunne modstaae de talrige Røverbander som plyndrede paa Landeveiene, men Cheferne for disse Militser valgte General Pepe af sine Partiegiængere, de vare rede til at understøtte Linietropperne. Da nu saaledes Soldaterne bleve forledede af deres Officerer til at gaae over, saa blev Kongen nødt til, da Østerrigs Hielp ikke var ved Haanden, at antage Constitutionen. Paa denne Maade blev en Revolution forberedet og udført, som Anarchisterne forgiæves søge at udgive for et Udbrud af den nationale Villie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Nyeste Post-Efterretninger. Det aldeles falske Rygte er udbragt over Newvork, at Napoleon skulde være undveget fra St. He leng, hvilket skulde være gaaet til paa den Maade at den franske Fregat Juno skulde have heiset engelsk Flag og være bleven antaget for et engelsk Skib, hvorpaa det pludselig havde angrebet Kyst Batterierne og bragt dom i Forvirring, og hvorved Napoleon, klædt som en engelsk Matros, skulde være kommen ombord paa Fregatten. Denne havde derpaa heiset det trefarvede Flag, istedet for det hvide, og var ankommet til St. Thomas, hvorfra den erter et Par Dage var afseilet til de forenede Stater. Mandskabet skulde ved Øen Ascension have gjort Opstand, overvældet Capitainen og var derpaa seilet til St. Helena.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Hertugen af Gallo er bleven udvalgt til Statholder for Sililien. – Directe Efterretninger som man har i London fra Palermo af 9de October melde: at det er der fuldkomment roeligt, og at man har betvunget Pøbelen, som havde sværget paa, at ville myrde alle Jacobinere, hvorunder den forstod alle fornemme og rige Folk. Jngen Englænder i Staden havde lidt noget; men de havde ogsaa alle taget Flugten til deres Skibe. Det var paa den Brittiske Kutter=Racer, Capitain Turthel, at Capitulationen er bleven afsluttet. Man har ogsaa Efterretninger fra Palermo over Genua, som naae til den 9 Octbr., hvilke melde, at Comminicationerne var igien blevne oprettede; De neapolitanske Tropper vare indrykkede i Staden uden Blodsudgydelse, men i det Øieblik de vare rykkede ind, vare nogle Huuse blevne udplyndrede af de bevæbnede Bander. Jndvaanerne skulle være vel tilfreds med General Pepes Dispositioner; han har udnævnt de fleste af de forrige Anhørere til Medlemmer af den nye Junta, hvoriblandt Fyrsten af Paterne, som commanderede de Sicilianske Tropper. Destomere misfornøiet er man med hans Forhold i Neapel; Oberst Gabriets Pepes Tale imod den Capitulation, han har sluttet med Palermitanerne, giorde et stort Jndtryk. Han sagde, det vilde være en Skiændsel for Parlementet at antage en saadan Traktat, som var afsluttet med Forbrydere; at man ved at antage den, kun ville forbittre Messina og de øvrige Sicilianske Stæder, som havde holdet med Neapel; han paastod, at til Revolutionen i Palermo var Adelen den egentlige Aarsag, og Folket kun Redskabet. – Man veed at Parlamentet ogsaa har forkastet Capitulationen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Hr. Jmbriani foreslog i Parlamentet at Commanden skulde overdrages til Oberste Pepe; men han afslog det, og General Coletta har nu faaet den Han afreiser ufortøvet dertil og talrige Forstærkninger skulle følge ham. Parlamentet har den 12te antaget Udkastet til Svaret til General Vilhelm Peye, som er fuldt af Lovpriisninger over hans Forhold. – Ved det stormende Møde den 14de, var den Russiske og Spanske Minister tilstæde i Parlamentet. En Broder til Justitsministeren, indfandt sig i deres Loge. Men han maatte forlade den paa det almindelige Raab: bort, bort, vi ville ikke have nogen Distinctioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
De Engelske Blade meddele den mærkværdige Fuldmagt som Kongen af Brasilien har givet Lord Beresford kort for hans Afreise den 29de Julii, og hvorved alle Militaire Corps bleve satte underhans umiddelbare befaling, og alle Civile og Militaire Embedsmænd ligesom alle Kongelige Undersaattere paalægges, saavidt det staaer i deres Magt at være Marskallen behielpelig til at udføre de Befalinger, som Kongen har overdraget ham. – Den forhen yttrede Formodning: at den Statsomvæltning, som har fundet Sted i Portugal, vil drage en fuldkommen Skilsmisse imellem Portugal og Brasilien efter sig, stadfæstes ved Efterretninger fra Lissabon, som ere i Omløb i England og hvor det hedder: at naar Kongen af Brasilien ikke vil vende tilbage til Portugal, eller ikke sende sin Søn som Vicekonge dertil, saa vil man ophøie den unge Hertug af Cadoval, som den nærmeste Stægining af Huuset Braganza, paa Thronen. J ingen af de revolutionerede Lande gaaer det forresten saa roeligt til, som i Portugal, som formodentlig kommer deraf, at man har underkastet alle de offentlige Blade Consur, og at man først med Forsigtighed og efter Overlæg tillader udenlandske Skrivter at indføres i Landet og giver Pressen Frihed. Juntaen har den 6te udstædet en befaling, til alle Rigets store og alle høie geistlige Embedsmænd, og opfordret dem til at aflægge Eed paa den nye Statsforandring. Lissabon er bleven erklæret for en Frie-Havn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Man tilstaaer fra Spanien, at de nye Efterretninger, som ere komne fra General Morillo, ikke ere gunstige, de bekræftes ved umiddelbare Efterretninger fra Øen Margarita, hvoraf erfares, at Krigen er udbrudt i fuld Flamme og at Spanierne blive drevne tilbage fra alle Punkter. – Den bekiendte De Pradt har raadet den Spanske Regiering til at afsende Prindser til Mexico og Peru for at overtage Regieringen over disse Lande, som afhængige Kongeriger, under den Betingelse, at disse Riger skulle indgaae en Venskabs og en Handelsforbindelse; dette Middel formener han er det eeneste, som Spanien kan vælge for nogenlunde at conservere disse Colonier til sin Fordeel (det er formodentlig ogsaa den eneste Udvei som endnu staaer tilbage). Hs. Majestæt Kongen af Spanien har anmeldet for de Cortes, at han har i Sinde at afreise til sit Residenceslot Escurial. – Hs. Majestæt har den 19de antaget de Cortes Beslutning imod de Persas, og det som endnu er mere, han har den 23de om Aftenen antaget Loven om Munkeordenernernes Ophævelse, kun den Pavelige Run tius Jndsigelser, vare Skyld i, at Antagelsen blev noget udsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Man seer nu, at Kongen af Spanien ikke engang selv kan udvælge sine Statsraader, uden at de Cortes præsentere ham Listerne paa Candidaterne dertil. – De Cortes have ophævet det Philippinske Compagnie og dettes Rettighed til at indføre Bomuldsvarer i Spanien. Det hedder, at Regieringen vil optage et nyt Laan paa 450 Millioner Realer, og sætte Klosterne i Pant derfor. – Den gule Feber er endnu ikke ophørt i Cadix. – De Spanier, som opholde sig i London, have ladet kostbare Kaarder forarbeide og overlevere til Generalerne Riego og Quiroga. Der skal virkelig være opdaget en hemmelig Constitution, som er trykt og udbredet i Landet, og som skal gaae ud paa at afsætte Kongen og at forvandle hele Spanien til en Republik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Efterretninger fra London over Amsterdam melde følgende angaaende Prindsen af Coburgs Besøg hos Dronningen: Da Hs. Majestæt var første Gang upasselig og ikke kunde modtage ham, lod han hendes Hofdame Lady Hamilton vide ved sin Adjutant, at han hidindtil formedelst de Forhold, hvori han staaer, ikke har kundet giøre Dronningen for sin Opvartning; men at han nu af Processens Gang var bleven fuldkomment overbeviist om hendes Uskyldighed og at han nu var kommen for at ønske hende til Lykke til hendes Seier. Det kommer nu an paa om Sammenhænget dermed ogsaa saaledes forholder sig; men saameget er vist, at siden Prindsen har aflagt sin Visit hos sin Kongelige Svigermoder have mange af de Engelske Store efterfulgt hans Exempel, saaledes have Greverne Thaanet og Copper med flere fornemme Personer gjort Hs. Majestæt sin Opvartning den 2den November, og Lord Milton tilskrev den 22de October Afdermann Wood, at han følte sig nu fuldkomment overbeviist om hendes Uskyldighed, hvorfor han ønskede at giøre hende sin Opvartning. Dersom det forholder sig saaledes, som der fortælles fra Provindserne, at Kirkerne paa flere Stæder i Landet staae næsten tomme, eftersom Landbeboerne ikke ville gaae i Kirke, fordi der ikke bliver fra Prækkestolene bedet for Dronningen, saa vilde dette være det stærkeste Beviis paa det Engelske Folks Stemning. – Efterat General=Advocaten havde resumeret alt det, som var passeret i Sagen imod Dronningen, og søgt at bevise at beskyldningen imod hende ikke ere giendrevne ved hendes Advocaters Forsvar, traadte Storkantsleren op i Overhuset d. 2den November og foreslog at Straf- og Bodbillen mod Dronningen maatte blive anden Gang forelæst, hvorved han forsvarede Billens Retmæssighed, han tilstod at han følte sig overbeviist om at Anklagen var grundet, og han dadlede Advocaterne for at de have villet sætte Lorderne i Frygt forat dømme efter deres Overbeviisning; han opmuntrede dem derfore til ikke at lade saadanne Betragtninger have nogen Jndflydelse paa deres Forhandlinger. Lord Erskine stod nu op for at holde en Tale mod Billen; men han blev overfaldet af en Besvimmelse og maatte bæres ud af Salen af de Lorder som stode nærmest ved ham; da han ikke kom sig saa traadte Lord Landerdale frem og holdt en varm Forsvarstale for Billen. – Den 3die Novbr. erfarede man dog, at Lord Erskine befandt sig bedre; og han indfandt sig paa nye i Overhuset; Greve Grosvenor talte udførligt mod Billen; Lord Hare wood sagde: at den var upolitisk og unyttig; men han tilstod, at han ikke har, som han ønskede, kunnet overbevise sig om Dronningens Uskyldighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Lord Donoughmore talte for og Lord Grey imod Billen. Kl. 12 hedder det at det blev anmeldet, at Dronningen vilde møde i Overhuset Kl. 2, men hun kom ikke, man siger, at Aarsagen dertil var, at hun havde betænkt, at det var saa nær ved hendes Datters Dødsdag. Til Slutning holdt Grev Liverpool en Tale. – Bergami opholder sig for nærværende Tid i Rom, da Dronningen af England afskedigede ham i St. Omer, udsatte hun ham en aarlig Pension af 800 Pd. Sterl. og 300 Pd. Sterling for hans Datter Victorine, som hun lod blive tilbage i et Jnstitut i Paris. Bergami vil etablere sig i Pessaro, hvor han har kiøbt en Villa, som han tilforn havde beboet med sin Herskerinde. Et Engelsk Blad søger med Frækhed at demonstrere, at England vil blive det første Land, hvori en Jnsurrektion vil udbryde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
De Franske Financer siges at være i en blomstrende Tilstand og Grundskatten bliver betydeligt nedsat; dette meldes i Moniteuren. Den Franske Armee undergaaer en total Reform. Jnfanteriet bliver formindsket og 450 Officerer blive satte paa halv Sold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
En Algiersk Eskadre paa 11 Skibe skal udrustes for at løbe i Søen og krydse paa Sicilianske og Portugisiske Skibe. – Paschaen af Ægypten afsender en stor Mængde Tropper under Jsmael Paschas Commando, for derfra at erobre Rubien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Den vigtige Efterretning er indløben: at Nordpols-Skibene Hekla og Gripper ere i god Stand. De have overvintret under 76 nordlig Bredde, og have seilet 500 Engelske Mile ind i Landcastersundet, og vare komne til den 115 Længdegrad uden dog endnu i dette Aar at have opnaaet deres Formaal. – Tyven som stial Reliqvierne i Kolln er greben. Det er en Farversvend som tilforn har stiaalet i en Kirke i Dorsteen. – Der meldes fra Frankerig, at Fabrikerne ere der i en stærk Tilvært at de Franske Varer blive foretrukne paa Messerne istedetfor de Engelske. – De nye Rotschildske Obligationer falde meget stærkt. – Culturen paa Øen Ceylon tiltager meget og den nye Gouverneur anlægger en Landevei tvers igiennem Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
J China forfølges de Christne paa det haardeste; alle Missionairer ere forviiste af Riget. – Det er usandt at Greve Moliere er ankommen til Tombuctu.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-14
Jndenlandske Efterretninger. Formedelst Modvind laae den 26de f. M. ved Tønningen 35 Skibe, hvoraf de fleste vare lastede med Korn og Sædevarer, og nogle, da de alt havde lagt i 3 a 4 Uger, ville vorde nødsaget til at losse, for at konservere Ladningen. Paa Eideren laae 13 Skibe, alle bestemte fra Husum til England, med (Hemp. Av.)