Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-12
Udlandet. J London og Paris opføres i denne Tid en Comedie, hvis Coulisse Hemmeligheder vel ere utydelige for den Uindviede, men hvis Udvikling alligevel neppe vil overraske Nogen. Da Talleyrand, medens han laa paa sit Yderste, modtog et Besøg af Ludvig Philip, samlede han med den Selvbeherskelse, han havde udøvet hele sit Liv igjennem, den sidste hensvindende Rest af Kræfter, for at reise sig Veiret og med et Smil paa de fortrukne Læber hviske de Ord: "Hvilken Ære vederfares idag mit Huus, Sire!" – "Bliv liggende roligt, Fyrste!" sagde Kongen, men den døende Diplomat svarede: "Sire, Talleyrand maatte allerede være død, naar han ikke reiste sig for sin Konge!" og dermed hævede han sig krampagtig op i en siddende Stilling; hans Læber hævede og han trak med Besværlighed Veiret. "Sire!" vedblev han efter en kort Pause: "De har idag viist mit Huus en Ære, der med Stolthed vil prange i min Families Annaler; lad mig til Gjengjæld meddele Dem et Raad, der er en Døendes sidste Mening. Forbundet med England, Sire, har i den vanskeligste Tid opretholdt Dem. Bryd aldrig ganske med England!" Udmattet sank Talleyrand derpaa tilbage i Puderne; Dødsrallen indfandt sig, Kongen og Mad. Adelaide forlode ham, og en Time derefter var Verdens første Diplomats Livslys udslukt. Men Ludvig Philip har indpræget sig den døende Diplomats Ord, som et Orakelsprog, og i 13 Aar ere hans Bestræbelser altid gaaede ud paa, aldrig ganske at bryde med England. Saa erfarne og snilde, de engelske Ministre end ere, have de dog i de Franskes Konges uudtømmelige diplomatiske Geni bestandig fundet deres Mester, og de have maattet opbyde Alt, for ei at blive gjorte matte i dette diplomatiske Skakspil. Det er aabenbart nok, at Frankrig i den sidste Crisis i Spanien formelig har duperet det engelske Cabinet og paa den behændigste Maade af Verden rednings løst undergravet Englands Jndflydelse dertillands. Misfornøielsen herover var almindelig i England og havde naaet til de laveste Klasser. Esparteros Modtagelse i England vidnede, vel ikke om Ex-Regentens Vigtighed længere, thi fra nu af er han kun en Marionet, men om den Uvillie, der herskede hiinsides Canalen over Udfaldet af de spanske Anliggender. Og i det Øieblik, hvor dette spændte Forhold endnu forøges ved Efterretningerne fra Otaheiti &c., seer man to franske Prindser aflægge et hemmelighedsfuldt Besøg i London og, ligesom stødte over Esparteros Modtagelse, hurtigt igjen at afreise, og Dronning Victoria gjør kort efter de Franskes Konge et Besøg i Eu hvilket Rygtet allerede lader ham gjengjælde i October, i Selskab med to af sine Sønner. Saaledes har man allerede oftere seet, at naar Frankrig og England syntes at staae paa den meest spændte Fod med hinanden, har dette Forhold paa een Gang igjen taget en venskabelig Vending, rimeligviis en Følge af Talleyrands, af Ludvig Philip aldrig forglemte Lærdom. J Versailles vil der ved Dronning Victorias, Ankomst blive en Festivitet, som skal overgaae Alt, hvad man i Mandsminde har seet. Festen skal finde Sted om Natten, og Musæets Gallerier oplyses. med 55,000 Voxlys og 25,000 Gasflammer. Taflerne skulle bestaae af 3000 Couverts. Mandskabet af et heelt Jnfanteriregiment skal hjælpe det kgl. Tjenerskab med Opvartningen. Naar Hs. Maj. kommer til Paris, skal hun saluteres med 101 Kanonskud. Der skal holdes Revuer baade paa Carousselpladsen og i Thuillerigaarden. To af Englands Statsministre: Liverpool og Aberdeen, ledsage Hs. M. Da det almindeligt hedder, at Dronningen vil paa ingen Maade til Paris, saa gjøres dog store Væddemaal om, at hun nok vil besøge den incognito. Da Hds. M. første Gang saae Guizot, sagde hun til ham: "Monsieur, je suis charme de vous voir ici." Keiseren af Rusland er pludselig og uventet indtruffen paa Slottet Sanssouci ved Potsdam. Hs. M. var næstsidste Løverdag, den 2den dennes, ganske tidlig om Morgenen gaaet ombord i Kronstadt paa det keiserl. Dampskib Kamschatka, og begivet sig dermed til Svinemunde, hvor Dampskibet Jschora laa parat til at bringe Hs. M. til Stettin. Ogsaa denne pludselige Reise gjør megen Opsigt, og vil sikkert ikke heller blive uden vigtige Følger. (Belgiernes Konge er i største Jil reist til Paris.)J London er passeret den Mærkværdighed, at en sort Prindsesse har gjort Barsel der i Staden, Det er den 16aarige Prindsesse Christoph af Hayti. Det store engelske Dampskib Queen er i Stormen den 4de de total forulykket paa Farten fra Bristol til Dublin. Paa en Svinevogter nær bleve alle Passagererne frelste. Skibet var 40,000 Pd. St. værd.