Viborger Samler, 1780-01-10
MLEx. a 100 Rd. Mandagen den 10 Januarii. (Fortsættelse af No. 1.) arlamentet nedlod sig saa vidt, at det igien kaldte denne Akt, saasom den skulle være skadelig for Handelen; thi endnu vovede Amerikanerne ikke offentlig at negte Parlamentet dets Ret til at beskatte dem. En vigtig Omstændighed er det heri, at Hr. Grenville sagde til dem: " naar de selv selv ville beskatte sig, ville man tilstaae dem det efter en antagelig Plan. Denne Omstændighed, udfordrer nogle historiske Forklaringer. - Af et Brev fra Hr. Greenville til Hr. Povnal om Stempelakten er beviist, at man den gang var tilbøielig til at bevilge dem deres Representanter i Parlamentet, eller enhver anden Maade, at beskatte sig selv paa. Dette Middel havde denne Minister ikke aleene foreslaaet Koloniernes Agenter, men endog heftig anbefalet dem. Allerede i Marts 1764 billigede Underhuset Paalæg paa Stempelpapiir, men man opsatte at gjøre denne Beslutning til en Akte eller virkelig Lov, udtrykkelig af den Aarsag, at man ville lade Kolonierne Tiid til at foreslaae en anden Maade at beskatte sig paa, som kunde indbringe ligesaa meget. Koloniernes Agenter talte derom med Hr. Grenville, saavel hver for sig, som samlede, og een af dem bevidner, selv at have hørt følgende af Hr. Grenvilles Mund. "0 ) Begyndelsen af Krigen, sagde denne Minister, havde vi 350 Million Rdrs. Gield, og ved Enden havde vi over 7000 Millioner. De borgerlige og militæriske Jndretninger, som bleve gjorte efter den Aakener Fred, kostede kuns 350000 Rdr., nu stige de til 1750000. Denne ny tilkomne Udgift af 22 Tønder Guld er gjort for Amerikanerne. Hr. Grenville lagde til, at han ikke ventede af Kolonierne, at de skulle betale den heele Summe, men en Deel deraf burde de dog tage paa sig. Det stemplede Papiir syntes ham hertil, det retteste Middel, som desuden havde den Fordeel, at dens Jndsamling kostede mindst; dog var han ikke saa indtaget for samme, at han jo ville foretrække ethvert andet Middel, som Kolonierne opgav ham, naar naar de beskattede sig selv. Nogen Tiid derefter, da nogle Kolonier ligefrem afslog det, andre gav kuns tvetydige Svar, lod han dem vide, at, dersom de ikke beskattede sig selv, som man havde tilbudet dem, saa ville Parlamtet beskatte dem. Alle disse Omstændigheder har ikke lidet forvirret Oppositions=Partier, der stillede sig an, som de ikke vidste det. 10. Lemfældigheden ved denne Handling, og at deres første Forgaaelse, eller bedre sagt Forbrydelse blev ustraffet, gjorde dem dristige til andre endnu storre Forbrydelser, til en Sammenrottelse mod deres retmæssige Overherre. 11. Deres Forvovenhed brød frem, da Regieringen, ved anden Nedladelse og Eftergivelse, igjen ophævede de meget smaa Paalæg, den havde lagt paa Tin, Bleghvidt, a. og alene lod staae et meget ubetydeligt Paalæg paa Thee, som en Overdaadigheds og Handels Vahre, efterat have ophævet et langt betydeligere Palæg. 12. Amerikanerne forglemte sig san vidt, at de paa adskillige Steder og adskillige gange forgreb sig paa andre Folks Eiendom, og opbrændte Theen, som om nogen ville have tvunget dem til at drikke den. Det var en Handling for en Spitsbube og Stimand. 13. Dog viste sig den langmodige engelske Regiering, deels i følge deres Grundforfatning, deels af andre Aarsager, endnu stedse lemfældig mod disse unaturlige Rebellere. Derved fik de Tiid, at bevæbne sig, og at gjøre Midlerne til at bringe dem tilbage til deres Pligt. (hvis Brug, Fornuft, Retfærdighed, Statskonst, Kronens Værdighed og Natio Nationens Ære giør nødvendige) vanskeligere, kostbarere, fordærveligere og laadigere. 14. Man er ikke enig om, at maaskee Kolonierne i Almindelighed, eller een og anden af dem i Besynderlighed, kan have nogle grundede Besværinger, som bor afhielpes. Ogsaa har Ministerium, meer end eengang erklæret, at, naar Amerikanerne ville giøre antagelige Forslag, ville man giøre meer end man var skyldig, for at tilfredsstille dem, naar de kuns ville erkiende Moderstattens Overherskab. Men, i det mindste førend Fiendtlighedernes Begyndelse, har de aldrig gjort noget Forslag, som jo løb ud paa Uafhængighed. 15. Man har bevilget dem, at beskatte sig selv, som var det første Paaskud for deres Misfornøielse. Man har givet dem tilkiende, at Afgifterne skulle være til deres egen Sikkerhed og Forsvar, og blive udgivet hos dem og for dem. 16. Maadelige Skatter er ligesaa nødvendige til et Lands Vedligeholdelse, som de overdrevne er farlige. At ville sætte sig mod maadelige Paalæg, er Daarlighed; Polen er et Beviis. Urimeligt er det i sig selv, og dernæst drager det Følger efter sig, som er tusinde gange farligere. Havde Amerikanerne fundet sig i maadelige Paalæg, saa havde de været det lykkeligste Folk under Solen. De var frie, drev en fordeelagtig Handel, og havde ingen andre Fiender, end Storm og Bølger. Ved deres unaturlige Opstand har de tabt deres Handel; en Borgerkrigs Ulykker styrte ind paa dem; og Hovedmændene for Oprøret tyranisere dem, da de paalægge dem tunge Skatter, betage dem deres Frihed, trække trække deres Penge til sig for Papiir, og ove de umenneskeligste Snyderier mod dem. 17. Den lovgivende Magt kan afskaffe eller forandre Love, men endnu skal bevises, at Engelland har ovet denne Magt mod Kolonierne, i Henseende til deres Frihedsbreve.