JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Conferenceraad og amtmand Ditlev Trappand paa Søebyegaard ved Aarhuus lader herved, som skifte forvalter, bekiendtgiøre, at paa Clausholm ladegaard hos forpagteren, forvalter Niels Saabye er ved døden afgangen een ugift persen, navnlig Peder Thommasen, forhen ridefoged ved Wedøe, og da man omhans samilie ey haver anden efterretning, end at han skal være død udi Wormslef sogn under Constantinsborg, uden at vilde, hvem enten hans fader eller moder haver været og om han haver havt sødskende eller ey; Saa blive herved 3de postdage efter hinanden, udi de danske aviser, da stervboen ey formaaer noget ordentlig proclama at bekoste, indkaldet bemelte afgangne Peder Thommasens arvinger, de umyndige med formyndere og enkerne med langværger at møde udi stervboen paa fornævnte Clausholm, ladegaard Løverdagen den 16 Augusti næstkommende, da skiftet efter hannem videre vorder foretaget, enhver sin arverettighed at paastaae og bevise, da derefter skal blive handlet hvis ret er. Hos Gottwaldt boende i stormgaden er som sædvanlig en qvantite meget got Forpagter Smør i fierd. for billig priis at bekomme. No. 62. da Danske Kiøbenhavnske Hirinder.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Mandagen, den 4 Aug. Lissabon, den 24 Junii.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Den 20de kastede en stor Flode af Franske Krigs- og Transportskibe, bestaaende af 35 Segl, Anker ved Aabningen af Tagus-Floden; men 6 Krigskibe fik ikkun Tilladelse, at segle Revieret op, her til Staden, og fra samme have siden den Tiid nogle Officerer og Gemene ladet sig see
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Madrid, den 1 Julii. Fra Gallicien fornemmer man, at Hoffet sammesteds virkelig har ladet forsamle et Corps Tropper, hvoraf en Deel skal gaae om Bord paa adskillige Skibe, som Kongen lader udruste til Cadix, og som ere bestemte til America. Man taler adskilligt om dette Foretagendes egentlige Øyemerke.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Skibene som nylig ere ankomne fra Vestindien til Cadix, have iblant andre Vare medbragt 20800 Centner Kaaber, hvilket er en skion Fordeel for vores Kanonfabriqve, Breve fra Aragonien og Kongeriget Valenze melde os, at Silkrormenes Huuse vare i Aar meget store og mange i Tal, og Efterretninger fra de andre Provincer, hvor man cultiverer Silken, lyde ligesaa gunstig; man haaber derfor at bekomme saa megen Silke, at vore Fabriquer dermed rigelig kand forsynes. En Omstændighed, som desuden er fordeelagtig for Spanien, er, at vi have en velsignet Høst at vente, og blive i det ringeste i Aar ikke nødte til at lade vor Korn komme af andre Europæiske Stater, hvilket vilde være mange Forhindringer underkastet, naar Krigen bryder ud imellem Storbrittannien og Frankerige, hvortil det har stor Anseelse.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Fra Jtalien, den 12 Julii. Det Hertuglige Modenesiske Hof har erholdet en Summe af 10000 Spanske Pistoler, uden at besvære sine Undersaatter med nye Paalæg. Det lod nemlig publicere en Forordning, at alle Jøder, som ikke havde boet 30 Aar i de Modenesiske Stater, skulde inden en Maaned rømme Landet, og de som bleve tilbage skulde bære halv guule og halv grønne Klæder, Strømper, Buxer og Hatte. For nu at afkiøbe denne selsomme Dragt, har Jøderne betalt den omtalte Summe. Til Rom har en Urtegaardsmands Kone bragt et Monstrum til Verden, som havde ikkun en Fod, en Arm, ingen Næse, ingen Øyne, og levede ikkun nogle Timer.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Paris, den 21 Julii. De indløbne fortrædelige Efterretninger fra Vestindien har foraarsaget, at Hoffet og faa Dage begiver sig til Versailles igien. J September skal meere end 100000 Mand af vore Tropper campere, og maaskee bliver mod den Tiid Krigen ordentlig declareret. Vores Hoffes General-Jnspector til Brest, hvor man arbeider Dag og Nat paa at udruste 8 store Krigskibe, har faaet igientagen befaling, at fortificere ubefæstede Steder fra Øen Qvessant, til Brest med Stene, saasom de Engelske Skibe krydse bestandig deromkring. Man er ogsaa kommen overeens om et Signal fra et Fort til det andet, hvilket skal give disse Skibes Bevægelse tilkiende. Paa Øen Beliske maa, i Følge en Kongelig Forordning, Jndvaanerne, som kan tiene, blive inddeelte i Compagnier, og til bevæbnede Kystebevarere. Kort alting laver sig til Krig, og man vilde vel ikke tale om andet, dersom ikke Hr. Dupleir Ankomst gav endnu en og anden Materie til at tale.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Cort i Jrland den 10 Julii. Forrige Søndag er Capitain Chip død her, i hans Alders 88 Aar. Han kom eengang med en eeneste Dreng i en aaben Baad fra Hamborg til Cork. En anden Gang gik han til Ostindien med et lidet Skib og havde ikkun Folk hos sig, og har gjort adskillige saadanne forunderlige Reiser meere.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Posen, den 23 Jul. Fra Bialacerkiev i Ukraine bliver berettet, at omendskiønt det paa nogen Tid har været stille med Haydemakkerne, saa har dog imidlertid de Savoieske og Sicziske Cosakker paa ny ladet sig see, hvilke have gjort Jndfald i det Volhyniske Palatinat bag ved Ostrog paa Fyrst Radzivils Landgods, som er Overstaldmester i Storhertug dommet Litthauen, og aldeeles udplyndret samme. Det forlyder ogsaa fra disse Egne, at fra Saz var udgangen henved 1000 Mand af dette Pak, for Hunger og dyr Tid skyld, hvilke havde fordeelet sig hist og her for at plyndre. De skal ogsaa have udplyndret den Landsbye Kommorovbag ved Vinnico, som tilhører Hr. von Grochalski Bradanisk Landsdommer.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Grafenvorth i Over-Pfaltz, den 1 Julii. J Dag 14 Dage nemlig den 17 Junii maatte vi i vores lille Sted udstaae et forskrækkelig Tordenvær, hvis lige man ikke veed at erindre sig. Det slog 4 Gange ned i vores Revier, 1) i Stad=Veyher 2) i en uden for Staden, opreist Steenstøtte, hvilken det slog til Jorden og malede i Støv 3) i et paa Marken til Guds Moders Ære opbygtKapelle, hvori 12 Personer, som vare flygtede didhen forden stærke Regns Skyld, bleve paa adskillige Steder brendt, og en slaaet ihiel, og 4) i Kirketaarnet, da det ikke allene gjorde stor Skade paa Taarnet, men ogsaa paa Guds Moders Altere.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Amsterdam, den 26 Julii. Førend den Franske Minister til London, Hertug af Mirepoix den 21de om Natten reyste derfra, skal han i en med Lordsregenterne 2 Dage tilforn havte Conference have erklæret, at de tvende Franske Krigskibes Borttagelse, uden tilforn at sige, enten der var Fred eller Krig, kunde ikke ansees for andet end et Søerøverie; AdmiralBoscaven med Hans Capitainer og Officerer, som fuldførte samme Borttagelse, bleve derfor i Frankerige holdte for Søerøvere, hvilke man, i Fald de skulle falde i de Franskes Hænder, vilde behandle, som Søerøveres Anførere &c. En af Lord skal herpaa have svaret, at de Franske kunde giøre det, naar de først vare i deres Gevalt &c.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Haag, den 24 Julii. Efterretningerne fra Engelland og Frankerige melde os gandske tydelig, at Krigen imellem begge Hofferne er for Døren; men da Republiqven ved disse Conjuncturer ikke holder det for raadeligt, enten directe eller indirecte at tage nogen Andeel i Krigen, men at iagttage en fuldkommen Neutralitet, saa blive de Hollandske Tropper trakte tilbage fra Barrierpladserne, og der er allerede gjort Begyndelse dermed. De sidste Breve fra Hannover bekræfte, at Mariagen er slutted med Princen af Vallis og den Durchlanchtige Princesse af Brunsvig Volfenbyttel.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Helsingør, den 4de Aug. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 1 hujus Jens Rasmus Holst af Tønsberg fra Walløe til Kiøbenhavn med Salt. Poul Hansen af Apenrade, fra Moss til København med Bræder. Den 2 dito Jesper Witt af Kiøbenhavn fra Canton til Kiøbenhavn med Chinesiske Vahre, Niels Jacobs Møller af Nachschou fra Tønsberg til Kiøbenhavn med Bræder, Tarald Johnsen af Christiansand fra Bergen til Kiøbenhavn og Peter Paust af Bergen fra ibidem til Østersøen med Sild. Ole Berven af Stavanger fra Kiøbenhavn til Stavanger med Byg, Peter Marcus af Galmsbull fra Amsterdam til Kiøbenh. med Støkgods. Den 3 Mads Aarøe af Dramen fra Kiøbenhavn til Dramen med Støkgods.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Kiøbenhavn, den 4 Aug. Den 31 Mart. er Hr. Justice-Raad Volters og Schreber i Oldenborg Allernaadigst beskikket til virkelige Justice Raader. Den 1 Aug. er Hr. Landskriver Langreuter i i Eiderstedt Allernaadigst beskikket til virkelig CancellieRaad. Samme Dag er Candidatus Theologi Nicolaus Pedersen Allernaadigst kaldet til at være Diaconus i Rensborg.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
J Løverdags Eftermiddag Klok. 3 er China-Skibet Princesse Lovise kaldet, ført af Capitain Vitt lykkelig herhid ankommen, og har kastet Anker paa Reden. Over samme Skibs Ladning skal vi næste Postdag meddeele vore Læsere Carga. J forrige Uge have ogsaa 2 Russiske Krigsskibe, som ere komne fra Archangel, kastet Anker her paa Rehden.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Fra Helsingør er berettet at Frue Baronesse Eva Ranchafg. Hr. Etatsraad Gruners Enke=Frue er den 2den Aug. i en høy Alder paa Cronborg Slot ved Døden afgangen. J forrige Uge fra den 26 Julii til den 2 Aug., ere her i Staden copulerede 19 Par, fødde 21 Drenge- og 16 Pige=Børn, tilsammen 37, døde; 8 Mænd, 10 Qvinder, 25 Drenge, 21 Pige=Børn, tilsammen 64, ere altsaa 27 fleere døde end føde. De døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 4, Barselseng 3, Brystsyge 8, Kopper 31, Slag 14, Svindsoet 2, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkommen: Den 1 August, N. Jensen fra Trundhiem med sild, P. Houman fra Schagen med tørre flyndre, Habe Lolling fra Amsterdam med glaserede muur= og tagsteen. Den 2. Wibr. Jansen fra Hadsund med brende og sendings gods, R. Bertelsen fra Fladstrand med fløndre, Jens Holst fra Walløe med salt, Chr. Hellerad fra Svendborg, med korn og fedevahre, D. Stephan fra Neucastel med steenkull. Udgaaende: P. Qvist til Svendborg, P. Gerup til Faaborg, Bøye Jlsen til Fladstrand, J. Rotkon til Ekernførde, A. Andersen til Sønderborg, H. Huusvolgt til Flensborg, H. Weyersler til Christiania, J. Linstrup til Fridericia. 3 Pommerinker og Dasser. Den 2den J. Mathiesen til Ebeltoft, J. Grot til Nyested, H. Marcusen og H. Horne til Faaborg, H. Hansen til Aalborg, P. Falkenhaven til Rostock, H. Christiansen til Bandholm, M. Schmit til Heiligen havn, J. Holm til Aarhuus. 3 Pommerinker.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Vexel=Cours. London, 5 Rdlr. 10 s. a 5 Rdlr. 9 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 13 1/4 a 13 pro CemoHamborger Banco, 18 1/2 a 18 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
J den forhen afg. S. Juliins Frømken og nu silke og klædekræmmer Adde hans Bruns tilhørende gaard i Wimmelschaftet beliggener, bliver til førstkommende Michaeli fløttetid de værelser som af hans Excellence Herr Cammerherre og General-Major von Plessen paa nærværende tid bliver beboet, hvorved er tvende remisser og staldrum til 10 hester med behørige høe og havre lofte for en fornem samilie i leye at bekomme, liehaberne vilde behagelig addresse re dem til gaardens eyere, som haver sin boe i bemeldte gaard. Lands ingene for Aug Maaned blive holdne: Siællands den 27de. Fyens den 27de. Jyllands den 6de. Lollands den 27de AVERTISSEMENS.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Paa Studiigaden paa Nørregaden, er een smuk graae Riide hæst at faae.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Præses og Directeurerne for det Kongel. Octroyerede Jsland. og Findmarkske Compagnie, lader herved bekiendtgiøre, at Mandagen den 18 Aug, nestkommende, og efterfølgende dage til licitation udi Compagniets huus ved Christianshavns broe, opsættes efterskrevne til næstkommende aars udreedning behøvende sorter vahre, nemlig: Mand om formiddagen kl. slet, rug byg, skontroggen= og skibsbrød, hvedemeel, byggryn, boghvedegryn, havre gryn, hvide erter, malt, Dansk eller Flensborger korn brendeviin, dito aqvavit, miød, hvid og rød fransk viin, ransk brendeviin, steenkul, tiere, fransk salt, slibesteene og ubarkede tørre koehuder.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Tirsdagen den 19 August om formiddagen kl. 8 slet Norsk og Svensk stangjern, hesteskoe med som, skriine beslaae, diverse Sorter Søm, Kobber=Kiedler af diverse størrelse, Klumpe Blye, mangods tin i arbeyde, rulletobak, skrivpapiir, smør, hvid sæbe, diverse sorter Urtekram, sukker og specerier, diverse forter kramvahre, bestaaende udi pakhaar, farved ulden giørn, blommede og effene plydser, Golgaz sionell, stribet Danziger estoff, blaat og hvit blommet cattun, rød og hvid dito bleget Kiøbenhavnsk eller indlansk hør og blaarlerred, blaastribet og ternet lærret, sleeslerret, hvid vestsæliske lerret, blaat dito, hvid Ulzinger lerret, ved sterfar Lübsk Steie, Bremer lerret, holtelerret, segldug, hør lærrets skjorter og blaarterrets dito.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Onsdagen den 20 Aug. om formiddagen kl. 8 slet Kønigsberger eller Rigisk reen hamp, humle diverse sorter reebslager Arbeide diverse sorter ege og fyrre tømmer, utilhugne ege bunde til heel tønder, baandstaaer til heel tdr., Jslandske skriine, diverse forter bødker arbeide, og ellers de til handelen behøvende Rubler; Thi ville de lysthavende sig til samme tid og sted indfinde, da vahrene dem eller de mindstbydende paa nermere ved stedet bekientgiørende conditioner, skal vorde tilslagen. Participanterne i det Jarlsbergske solvhaltige bliverk bekientgiøres herved, at generalforsamlingen er udsat at holdes til den 15 Sept. a. c. i hans Excellence Hr. Feldmarskal Arnolds huus i Christiania; Og vilde de participanter, som ey endnu have betalt, sig med deres tilskud inden den 15 Septbr. indfinde hos mig som verkets directeur og casserer; Siden de ellers kand vente at vorde exeluderede, og deres kurer participantskabet at hiemfalde. L. H. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Christiania den 24 Junii 1755. Verkets Direct. og Casserer.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Da den geistlige skifterræt efter afgangne Hr. Niels Bernhaff fordum sogne præst ved Sigdals Meenighed under Kongsbergs prop stie udi Christianiæ stift og hans hustrue Elisabeth Catharina Mis leth disse ægte forkes dødelige afgang allerede tilforn i aviserne har ladet bekiendtgiøre, og derefter, efter dette vitløftige Fallitboes omstændighed taget alle messares, som kunde tiene til boets beste, de ørget børnene med Hr. Niels Holbye Sognepræst til Scholdspræstegield udi Christiansands stift til formynder, samt den sal. mands syster Anne Cathrine Bernhoff beskikket velbyrdige Hr. Cammer raad Smerdrup, som fød værge at beobagte denne sin myndlings beste, som tilforn afgangne Hr. Bernhoff har været formynder for, og har havt hendes arvemidler i hænde, hvilket paa alle stæder skriftlig er bleven givet efterretning om, hvorfor og i særdeleshed, da man blant andet har fundet Jfr. A. C. Bernhoff endog at være tilfaldet nogen arv ved Røraas kaaberværk, har tilskrevet Sr. Borggreving som directeur ved samme kaaberværk at indkomme med beviis om al hendes arv er af ham udbetalt og med hvad tilladelse eller præcaution det er skeet. Mens som derpaa ingen efterretning er indkommet, saa finder skifte retten fornøden deels for at frie sig for ansvar, deels at forekomme for andre det samme, ey allene hermed saadant vedkommende offentlig at notificere, men endog hermed tillige at give tilkiende at skiftets slutning er andsat at blive fuldbyrdet den 23 Sept. paa Holmen præstegaard i agdals præstegield, paa det eenhver som foransatte tild ikke endnu maatte tage i agt med at indkomme med sine fornødne forestillinger, maa vide at tilskrive sig selv den skade, som hannem derved i fremtiden kunde tilvoxe.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Justicerraad Poulson til Waar, lader herved 3de gange i de danske aviser bekiendtgiøre, at een ugift persohn navnlig Pouel Christensen, som opholdte sig udi et huus udi Ondrup sogn og bye udi Aalborg huus Amt, er den 8 May sidn ved døden afgangen, hans efterladenskab blev straxen taget under forsegling udi een deel af hans paarørendes overværelse, og 30 dagen efter blev boen aabnet, registerit og vurderet, og derefter stillet til auction, og som de her tilstæde værende arvinger beretter, at den afdøde har en søstersøn, navnlig Anders Nielsen Ondrup, som for nogle aar siden siden er kommen med Hr. Generalmajor Storm til Norge, og ey vides om han er i live, eller om han har efterladt sig nogen livs-arving, saa i henseende at boen ey formaaer ordentlig proclama, at bekoste, saa indkaldes bemelte Anders Nielsen og arvinger hermed at møde til skiftesamling den 29 Augusti førstkommende i Mads Christensens huus i Ondrup; Men skulle forbemeldte Anders Nielsen eller arvinger ey selv, eller nogen paa deres vegne møde til den foretsatte skiftesamling, eller de i loven præskriberede tilder, tilskriver de sig selv den skade, som derved kand forvoldes; Endelig indkaldes og Creditorer og Debitorer til samme tild at møde eller møde lade, de første for at legitimere deres krav, og de sidste at afbetale, hvis de er skyldig, da enhver skal vederfares hvad lov og ret medfører. Waar den 18 Junii 1755. Peder Andersen borger og Formager, Aalborg, lader derved indkalde samtlige hans sal. hustrue Abeld Rasmusdatter Svabes, arvinger som skal være uden provincen, men hvor, er ham ubekiendt, at møde eller møde lade hos ham i hans huus i skoemager gaden her sammestæds, at annamme de 10 Rdlr. som dennem udi arv er tillagt, efter det oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente af 26 Martii 1751, som han til dem, førend han indtræder i nyt egteskab vil udbetale, naar de lovligen ligitimerer sig. J manglende fald agter han at deponere berørte fordlr. paa Aalborg raadstue førstkommende 29 Augustii, som tiener vedkommende til efterretning. Aalborg, den 14 Julii 1755.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
For en honet samilie er hos seilmager Jared. Diderichsen i Nye bør, værelser i første og anden etage til Micheli Fløttetid til leye, som nu beboes af Madam Hollmann.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Da Niels Morthensen og hustrue Lisbeth Nielsdatter, som boede et det Kongl. Kiøbenhavnske Communitet tilhørende huus udi Biere bye, Svallerup sogn, Artz herred og Callundborg amt, ved døden ere afgangne og efterladt sig endeel arvinger, som alle haver deres til og opholdstæder i bem. Callundborg amt, undtagen cen søn af den sal. Kones, navnlig Niels Nielsen Tømmermand, der ved registeringen blev anmeldet at være boesiddende i Helsingøer; Saa bliver herved foruden de paa vedhørige stæder lovlig giørende tillysninger, 3de postdage efter hverandre samtlig disse bemelte afds efterladte arvinger, særfornævnte Niels Nielsen fra Helsingøer, eller hans arvinger, samt ellers om nogen anden er, som rettelig formeener sig at kunde imodtage den liden arve deel som kunde blive, eller hvis nogen ellers maatte befindes, som i stervboen noget med rette haver at erindre, indkaldet, at møde eller møde lade ved skiftets foretagelse i bemelte Biere den 10 Septembr. førstkommende, da enhver efter medhavende lovgyldige beviisers rig lighed, skal vederfares den tilbørlige ret efter loven. Skulde nogen imidlertid ville paa egen bekostning correspondere med birkeskriver Nissen i Tiørnlunde, som skiftet paa Communitets vegne forretter, stervboen betreffende, er han redebond dets tilstand og omstændigheder at give dennem oplysning om, men hvo sig ikke til den tid indfinder, maa tilskrive sig selv den af deres udeblivelse flydende uleylighed. Tiørnlunde den 19 Julii 1755. C. D. Nissen.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Magistraten i Warde lader hermed trende postdage efter hinanden saavel udi de danske som tydske Gazetter bekiendtgiøre, at omendskiønt forrige kiøbmand her i Warde Sr. Knud Øllgaard under den 28 Junii 1754 har udi bemelte gaaetter ladet avertere, at han havde overleveret al sin eyende formue, rørendes og arrendes, af hvad navn samme haves kunde, udi øvrighedens hænder, for at stille sine Creditorer tilfreds efter eenhver prioritet og rettighed, og ellers pr. advenant, saa vidt hans hos kunde tilstrække, saa maatte han dog fornemme, at ventelig nogle saavel udenlands som indenlands Creditorer ikke endnu havde indfunden dem med deres reigninger, og som han gjerne saae, at enhver efter hans boes tilstand kunde nyde lige ret, vorder dette til den ende endnu bekiendtgjort, at alle vedkommende til den 1 Dec førstkommende, som er over aar og dag efter boens opgivelse, vilde anmelde dem med deres endnu havende fordringer enten forinden hos mig Raadmand Niels Knudsen, eller bemelte 1 Decemb. paa Warde raadstue klokken 10 slet, da enhver skal i bemelte concoursboe nyde hvad lov og ret tilsiger, og hvem som udebliver, tilskrive dem selv, hvad tab og skade de herunder bliver tilføyet. Warde den 24 Julii 1755.
Berlingske Tidende, 1755-08-04
Da borgeren Chresten Knudsen i Storehedinge har behaget ved avertissement i de Berlingske aviser af 24 Martii at nægte at være vidende om den tillysning som den 13de, 16de og 20 Octobr. 1752. er indført under hans navn i de Høyinerske aviser; saa har jeg fundet mig beføyet, at meddeele læseren en attest der lyder som følger: jeg underskrevne Christian Alsing Kongelig Majest. Byeskriver og Notarius i Storehedinge har ey kundet uægte at meddele Hr. Byefoged Niels Jessen ibidem denne sandfærdige attest, at da jeg paa Embeds vegne tillige med tvende mænd den 25 Octobr. 1752 indfandt mig hos Chresten Knudsen, notarialiter at imodtage hans var og forklaring, angaaende nogle børnepenge og obligationer, som tilhørte Anna Marie og Karen Thomsen, som han var formynder for, da declarerede han at bemelte obligationer var ham frakommen, item at disse obligationer er de samme som meldes om i den tillysning, som af Chresten Knudsen selv er underskreven og i de danske aviser indført; at han saaledes har svaret, viser notarialacten og bliver hermed af mig egenhændig og med mit hos trykte zignete attesteret Storehedinge den 6 April 1755. Christian Alsing (L. S. Heraf sees Chresten Knudsens beretnings urigtighed og at han er vidende allene er vidende om, men endog selv har underskreven den første tillysning; Om han var vidende eller uvidende om den sidste tillysning, kand være lige meget; thi da jeg ved høy Øvrigheds constitution var beskikket til at være hans forsvar og fuldmægtig, og ved sagens drift fornam den at være af den beskaffenhed, at han nedvendig maatte tabe den, holdt jeg det for at være men nyttig for ham selv at see den ved forlig oppæret. Skulle han formeene at jeg ved et saadan forlig og den paa hans vegne gjorte tilstaaelse at intet uanstændig vides med Hr. Møller til Nipstrup, kand have handlet imod en constitueret fuldmægtig pligt og forvoldet ham nogen skade, har jeg ikke noget imod at han forsøger sin lykke paa nye ved landslov og ret, ligesom jeg og paa min side finder mig beføyet ved samme middel at søge erstatning saa vel for hans urigtige avertissement, som og for de i denne saa ham vedkommende omkostninger. Storehedinge den 30 Julii 1755. A. Jessen.