JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-05
Maade, saavel for Sig, som for Sine Efterfølgere og for hele Kongeriget Sverrig, til aldrig at gjøre nogen directe eller indirecte Fordring paa de ovennævnte Provindser, Øer og Landstrækninger, hvis Jndbyggere alle ere ved og i Kraft af denne Afstaaelse løste fra den Hyldings- og Troskabs-Eed, som de have svoret Kongen og Kronen Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-05
8de Art. Hs. Maj. Kongen af Danmark forpligter Sig paa den formeligste og meest forbindende Maade til at lade Jndvaanerne af det Svenske Pommern og af Øen Rügen med deres tilhørende Dele beholde Nydelsen af deres Love, Fritagelser, Rettigheder, Friheder og Privilegier, saaledes som de for nærværende Tid ere og finde indførte i de constitutionelle Acter fra Aarene Eet Tusinde Otte Hundrede og Ti, og Et Tusinde Otte Hundrede og Elleve. - Da den svenske Papiirmynt aldrig har været indført i svensk Pommern, saa forbinder Hs. Maj. Kongen af Danmark Sig til ingen Forandring at gjøre i Landets Myntsod uden Stændernes Deeltagelse og bifald. de Art. Da Hs. Maj. Kongen af Sverrig, ved den 6te Art. af Alliance=Traktaten med Kongen af det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland, afsluttet i Stockholm den 3 Marts 1813, har forbundet Sig til, i en Række af 20 Aar, at regne fra Udvexlingen af samme Tractats Ratificationer, at tilstede Hans Brittaniske Majestæts Undersaatter Oplagsret i Stralsunds Havn for alle de Varer, Artikler og Frembringelser enten fra Storbritannien eller fra dens Colonier, der findes indladede i svenske eller engelske Skibe, imod at betale en Oplags Afgivt for alle Varer uden Forskiel af een Procento ad valorem og af sammes Beløb for Udførselen, saa lover Hs. Maj. Kongen af Danmark i Sin nye Egenskab af Souverain over svensk Pommern, at opfylde denne Bestemmelse og at fornye den i den mellem Danmark og Storbritannien afsluttede Tractat, ved istedet for svenske Skibe at sætte danske. 10de Art. Den offentlige Gield, som er gjort ved det Kongelige Pommerske Kammer, bliver til Byrde for Hs. Maj. Kongen af Danmark, som dette Hertugdoms Souverain, der garanterer alle didhen hørende Bestemmelser efter Forpligtelsernes Jndhold og til de Tider, da disse skulle gaae i Opfyldelse. Ute Art. Hs. Maj. Kongen af Danmark anerkjender de af Hs. Maj. Kongen af Sverrig, indtil denne Dag gjorte Donationer af Domainer eller Jndkomster i svensk Pommern og paa Øen Rugen, beløbende sig til en aarlig Sum af 43,000 Daler Pommersk Courant, og forpligter Sig til at vedligeholde Donatarierne i fuld og rolig Besiddelse af de Godser, Rettigheder og Jndkomster, som ere dem skjænkede, saa at de ubehindret kunne nyde dem og raade over dem, ved at indkræve og udføre Produkterne, sælge og afhænde dem; ligeledes udføre Værdien af dem, alt uden nogenslags Forhindring og uden at underkastes nogen Afgivt af Salget, nogen Forandring, noget Fradrag eller andet lignende under hvilket Navn nævnes kan. De tvende høie contraherende Parter ere komne overeens om, at alle Bestemmelser i den 20de Artikel, som findes anført herefter, angaaende Salget i et Tidsrum af 6 Aar af private Eiendomme, tilhørende Jndividuer, som attraae at forlade den ene eller anden Magts Stater, ere ogsaa, ifølge nærværende Tractat, at anvende paa de Donatarier i Pommern og paa Øen Rugen, som ikke ere bosatte der. Disse skulle beholde deres Donationer som alle andre private Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-05
12te Art. Hs. Maj. Kongen af Danmark og Hs. Maj. Kongen af Sverrig forpligte Sig gjensidigen paa det høitideligste til aldrig at afvige i Henseende til Anvendelsen af Midler, henlagte til milde Stiftelser eller til offentligt Brug fra den oprindelige Bestemmelse, der er dem givet i de Lande, de have erhvervet ifølge nærværende Tractat, nemlig Kongeriget Norge og Hertugdømmet Svensk Pommern med deres giensidig tilhørende Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Nyeste. derie Kjøbenhavn. 8000 Men Ellevte Aargang. No. 20. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Martii 1814. Om Committee Sedlerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
(Jndsendt.) Dorfatteren til det, som i Dagen No. 55 er indtrykket, angaaende Committee=Sedlerne, finder disse Sedlers ubetingede Modtagelse ved de Kongelige Casser ikke tilraadeligt, fordi den circulerende Seddelmasse derved vilde forøges med 5 Millioner. Ær det Forfatterens Mening, at Committee=Sedlerne ikke bør modtages i de Kongelige Oppebørseler, fordi de ikke skulle blive ligesaa gode som den ene autoriserede Landemynt, og denne Landemynt altsaa derved vorde forøget med 5 Millioner, saa spørges, hvori vil da Skadeligheden af denne Forøgelse vise sig, Vil den virke til Skade for Rigsbanken, for Finantserne, eller Landets almindelige Creditvæsen? - Rigsbanken kan, efter dens Fundation, ikke erklære sig imod Circulationen af tvungne Betalingsmidler. Den har heller ingen Jnteresse derved. End ikke om disse utvungne Betalingsmidler vare mere søgte end dens egne Sedler. Det vedrører ei Rigsbanken, om der i Landet circulerer fremmede eller indenlandske Banksedler, naar de ikke ere et tvungen Betalingsmeddeel. Den modtager og udbetaler ikkun sine egne Sedler. Finantsvæsenet kan desuden ligesaalidet lempe sig efter Bankindretningen som Rigsbanken, tør tillade sig, uden for dens Fundation, at lempe sig efter Finantserne, om saadant, hvilket ikke er Tilfældet, blev forlangt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
For Finantserne var det vel saare ønskeligt, som Committee=Sedlernes Jndførelse ikke havde været fornødent. Men da Nødvendigheden byder det, saa maa den fuldkommenste Circulation af disse Sedler være Finantserne kjærkommen. Hans Majestæts Forventning, udtrykt i Placaten af 8de Jan. d. A., at enhver Hans Undersaat vil lette og fremme Sedlernes Omløb, giver tilfulde tilkiende, at Øiemedet af disse Sedler ei, som den ærede Forfatter synes at antage, er, at de blot skulde vare Obligationer, og et andet. For Banen som for Finantserne kan altsaa den fuldstændigste Circulation af Committee=Sedlerne ikke andet end ansees for ubetænkelig, for Finantserne endog meget tilraadelig, da den letter Skatternes Jndbetaling, og derved sætter den Kongelige Casse istand til at anvende de indkomne Sedler til nye Udbetalinger. Jkke vil jeg derved tale deres Sag, som ei have erlagt Mobilieskatten, og nu ville betale den i Committee=Sedler. Denne og alle de Skatter, som vare anordnede forinden Placaten af 8de Jan. 1814 udkom, maae naturligviis betales i Rigsbanksedler, saameget mere, som Langsomheden med de forinden denne Tid forfaldne Skatters Betaling, tildeels har gjort Committee=Sedlers Jndførelse fornøden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Landets almindelige Creditvæsen har i alt hvad der angaaer ufunderede Pengerepræsentativers Jndførelse, den vigtigste Stemme. Stats fonds, hvorunder forstaaes alle offentlige Obligationer, nedsættes i deres Værdie, naar Betalings middelet for Renterne er abitrair. Med Hensyn hertil, maa det derfor ligeledes ansees ønskeligt, at saavel den fattige som rige Rentenerer erholder et Repræsentativ, som har en almindelig anerkjendt, skjøndt utvungen Værdie. Penge og Vexelcoursen vilde allene blive bestemte efter Rigsbanksedlernes Credit. Paa den har derfor Committee=Sedlerne ligesaa liden Jndflydelse, som paa selve Rigsbanken, hvilket i det foregaaende er omtalt. Hvo mindes ikke Laaneinstitut-Sedlerne og Skatkammerbeviser ne i Hertugdømmene? Hvor længe gik de ikke næsten al pari. med Species, og dog vare de ikke funderede i Banken; deres Credit bestod deri, at Regjeringen, som udgav dem for fuld Betaling, ogsaa modtog dem derfor, og vi finde i det omvendte Forhold i Henseende til Committee-Sedlerne, naturligviis ogsaa Aarsagen til disses Miscredit. De holsteenske ufunderede Sedlers Skjebne var ikke Sedlernes Skyld, men den uforholdsmæssige Mængde, som deraf havde maattet sættes i Omløb. Forholdet af slige Sedler, maa kunne lempes efter deres muelige Anvendelse i offentlige Betalinger, istedet for fundeerte Banksedler. Fordrer Nødvendigheden, at et større Antal udgives, saa er det, ønskeligt, at jevnsides hermed, ved et almindeligt Paabud, Leiligheden til det større Antal Sedlers Anvendelse i samme Betalinger, forholdsmæssig udvides. Med Hensyn til Landets almindelige Creditvasen, kan det altsaa ligesaa lidet ansees betænkeligt, at den af Hans Majestæt besluttede Forøgelse af 6. Millioner i Circulationsmassen, modtages i de Kongel. Casser for samme Betalinger, som de deraf udgives. En Jndretning til Committee=Sedlers, om det end kun var indskrænkede, Omvexling i Rigsbankpenge, vil fuldende den Troe jeg har, at enhver god Embedsmand og Borger gjerne af den Kongel. Casse vil modtage de Sedler, han eller andre dertil igien for deres fulde Værdie kan anvende til Jndbetalinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
(Jndsendt.) Det i Bladet Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 18 om Committee=Sedlerne Jndførte sluttes paa en Maade, som om Forfatteren ønskede til Bedste for Enker og Faderløse, der have faaet bemeldte Sedler som Renter af dem tilhørende Kongelige Obligationer, at disse Statspapirer maatte, ved at modtages i Betaling ved de Kongelige Kasser som Rigsbankpenge, gives Adgang til at gaae i Circulationen pari med disse. Til Oplysning om, hvorvidt sligt Ønskes Opfyldelse vilde være til Gavn eller Skade for de Personer paa hvis Vegne det fremsættes, er det vist nok værd at lægge Mærke til, hvad der af de derørte Obligationer virkelig er oppebaaret i Renter i nysafvigte 11 Dec. Termin, sammenlignet med hvad der blev givet i Terminen for Oprettelsen af Rigsbanken, med hvis Indretning det Ønskede ei kan bestaae 100 Rdlr. i Kongelige Obligationer gave, i 11 Dec. Termin 1812, 2 Rdlr. D. C. i Rente, som, efter da værende Bank=Cours 1700, udgjorde 1 eller ei fuldt 1/2 Rdlr. Hamb. Banco. Sammenlignet med Rug, dengang 80 Rd. D. C. pr. Td., udgjorde disse 2 Rdlr. D. C. 2 Td. Rug. Byg, dengang 45 Rd. D. C. pr. Td., udgjorde disse 2 Rd. D. C. 32 Td. Byg. Sammenlignet med Havre, dengang 32 Rd. D. C. pr. Td., udgjorde disse 2 Rd. D. C. 1 Td. Havre. Altsaa i Gjennemsnit omtrent 1/2 Td. Sæd. et 100 Rdlr. i Obligationer gave, i 11 Dec. Termin 1813, 1 Rbdlr. S. V. Renter eller 11 1/4 Rd. D. C., betalte i Committee=Sedler, som, omsatte til disses laveste Pris 77 Rdlr. pr. 100, udgjøre 8 Rdlr. 63 s. D. C. Da Bank=Coursen nu staaer omtrent 2700, udgjøre disse 8 Rdlr. 68 s. paa det nærmeste 1/2 Rdlr. Hamb. Banks. Sammenlignet med Rug, nu omtrent 90 Rd. D. C. pr. Td., udgjør denne Rente omtrent 12 Td. Rug. Byg, nu omtrent 66 Rd. D. C. pr. Td., udgjør denne Rente omtrent 1/2 Td. Byg Havre, nu omtrent 36 R. D. C. pr. Tde. udgjør denne Rente omtrent 1/4 Td. Havre. Altsaa i Gjennemsnit omtrent 1/2 Td. Sæd. Kongelige Obligationers Capitalpris var ved Dec. Terminen af 1812, 90 Rd. D. C. for 100 Rd. i Obligationer, altsaa ved Coursen 1700 omtrent 5 1/2 Rdlr. Hamb. Banko. Nu er deres Priis omtrent 230 Rd. D. C. pr. 100 i Obligationer ved Coursen 2700, altsaa omtrent 8 1/2 Rdlr. Hamb. Banko.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
J 1812 fik Obligations-Jhændehaveren fuld Betaling i gangbare Penge, i den paaklagede Termin nedsat Rente og kun Creditbeviser. Hvorved staae de sig bedst, Kunne de ønske sig betalte ved saadanne Midler som i 1812, Var det tænkeligt, at Committee=Sedlerne bleve indblandede i Rigsbankpengenes Circulation og denne saaledes vilkaarlig blev forøget, saa vilde snart Renten falde i sin Værd til at føde og klæde Enker og Faderløse, meget under hvad den nu er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Kjøbenhavn den 5te Marts 1817. Historisk Krønike (Fortsat.). Februarii 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
D. 4de. J Triest bekjendtgjøres en af Kongen af Neapel d. 17 Jan. udstedt Proclamation, hvori han siger, at retmæssige Anofager have bevæger ham til at søge en Alliance med de forenede Magter imod Napoleon, og at han har havt den Lykke, at hans Forslag er bleven antaget; at han har afstaaet de 3 Øer, der ligge lige over for Neapel (Jschia med 18,000 Jndbyggere, Procita med 18,000 og Capri med 3600 Jnd.), og, imod lover tilstrækkelig Erstatning, hele Flaaden (I Linieskib, 1 Fregat og nogle Brigger, ialt over 80 Seilere) *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Keiserinden af Rusland ankommer til BruchsabHendes Moder Arveprindsessen af Baden og Dronning Frederikke af Sverrig ere reiste hende i Møde, D. 6te Engellænderne passere med 2 Fregat*) For faa Aar siden er et Corps Marineofficierer blevet installeret, og et Corps af 400 Marineinfanteriesoldater, 200 Canonerere og 100 Arbeidere bleven dannet. ter, 2 Brigger og nogle Canonbaade den af de Franske for utilgjængelig anseete Passage ved Vlissingen, uden Tab, og een af Briggerne afskiærer Samfærslen mellem Fortet Bat og Antverpen. Keiseren af Østerrige afreiser til Barsur=Aube. - Kronprindsen af Sverrig afreiser fra Hannover til Preussisk Minden. - Gen. Radindojewich besætter Verona, og rykker frem mod Minciofloden, efterat Fienden har seet sig nødsaget til at trække sig tilbage til Mantua, hvor Vicekongen har kastet 14,000 Mand ind, og derpaa trukket sig med sine øvrige Tropper af Cremona. - Man skrider til at blokere Mantua. - D. Tde. Troyes tages af de Allierede, (efter nogle Beretninger) med Storm. Napoleon har en fast Stilling ved Nogent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Antverpen bombarderes. - D. 8de. Kongen af Sverrig udsteder en Proclamation til Nordmændene, hvori han tilkjendegiver dem, at svenske Tropper, paa Grund af Norges Afstaaelse, ville betræde deres Grændser; at de som Ærlinge af samme Stamme som Norges Folk, komme for at befæste deres Rettigheder og Frihed; at Generalgouverneuren skal raadspørge de meest anseete Mænds Jndsigter iblandt dem, for at giøre Forslag til en Statsforfatning, efter deres Tarv, hvilende paa de to Rettigheder at yttre sig ved sine Befuldmægtigede og beskatte sig selv; at Kronprindsen skal vide at agte disse Rettigheder høit, og forplante samme Sindelag paa sin Søn; at Kongen har truffet alle fornødne Foranstaltninger, for at paaskynde Korns Tilførsel &c. - D. 9de. Kronprindsen af Sverrig ankommer med sit pragtfulde Følge til Cöln. Den russiske General Woronzow ankommer med Avantgarden af sit 12 til 16,000 Mand stærke Corps til Cöln. - D. 11te, Thournay forsvares endnu af 1600 Mand fransk Jnfanterie og nogle Gensd' armer. - Antverpens Bombardement, der uagtet det har anrettet stor Skade, ikke kan skade Skibene, forvandles til en Blocade. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Husum d. 22de Februar. En Reisende, som just kom igjennem Friedrichstad ved Eider Kongens Fødselsdag, beretter, at denne Dag høitideligholdtes med stor Inderlighed og Glæde. Nogle 50 Skibe, hvoriblandt mange store, prangede med Flag og Vimpler af alle Farver. Capitain Fischer af det schlesvigske Jægercorps lod sit Compagnie opmarschere en Parade uden for Staden, holdt derpaa en liden passende Tale til sine Folk i Anledning af Kongens Fødselsdag, hvorpaa fulgte et almindeligt Hurraraab, og 3 Musketsalver, Kl. 4 om Eftermiddagen samledes alle Stadens Kongel. Embedsmænd og anseete Borgere, samt adskillige Hamborgske Kjøbmænd, som opholde sig der, til et glad Maaltid. Førend dette Maaltid holdt Præsten en passende Tale. Adskillige Skaaler udbragtes for Hs. Majestæt, af Stadens første Øvrighedsperson, under Musikens Lyd og Canonernes Torden. Om Aftenen var Staden paa det prægtigste illumineret fra øverst til nederst. Skipperne feirede ligeledes Monarkens Fødselsdag, og det Militaire gav et Bal efter Officerernes Foranstaltning. Alle glædede sig paa den kommende Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Paa min Reise til Rendsborg besaae jeg de af de fremmede Tropper over Eider anbragte 3 Skibs broer. J Bargen i Lexfühen ere to Broer, som ere slagne paa 22 Skibe, og til Hohnen fører en Bro, som er slagen paa 17 Skibe. En saadan med Master forsynet Bro er et besynderligt Syn J Skibene boede Skipperne. Broerne ere meget faste og stærke. Man troer at befinde sig i en Skov og i et Nabosted. En overordentlig Mængde Tømmer, Bielker, Bræder, Jern a. er der medgaaet til disse Broer. To Broer skulle med det første afbrydes. De ere alle tre, som man fortæller mig, blevne anlagte af en Major Grev Caboga, og siden blevne fortsatte under Opsigt af en sachsisk Jngenieurofficier. Naar Jsen engang gaaer op, ville disse Broet være udsatte for meget ved den stærke Strøm, naar det er Ebbe og Flod. Man befrygter, at Jsgangen vil ødelægge den største Deel af Skibene. Jmidlertid troer man, at de, saasnart det bliver Tøveir, ville vorde afbrudte. J Landsbyen. Hohn var nylig den russiske General v. Pahlen afgaaet. Han laae der med 4 til 6000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Der skal ogsaa have været store Magazinforraad i denne Landsby. Da jeg kom igjennem Hohn, var der stor Mangel paa de første Fornødenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
J Egnen omkring Rendsborg seer det meget forandret ud, alle Træer i Alleerne ere fældede; den saakaldte schönen Margarethenhof er ganske nedreven. Jmellem Jndkjørselerne og Portene ligge Faschiner, spanske Ryttere, og allevegne ere adskillige Pallisader satte. Voldene ere paa adskillige Steder besatte med Skyts. J Slutningen af Decbr. anlagdes, i Hohnen, Eckernforde og Friedrichsstadt 3 store Magaziner. Her i Husum have at næsten bestandig havt Jndqvarteringer af Cosakker, og en Major Baron v. Wencisstern var den hele Tid Commandant i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8de Martii. Cours: Altona a vista 4663, London 2 M. 16 1/2 Rbdlr., Speciecours 530. - Specier, som vare gaaede op til 36, gik igien ned til 81 af 81 1/2 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Blandede Efterretninger. Generalconseilet for Banken i Paris havde d. 18de Jan. forsamlet sig, for at raadslaae over Handelens Tilstand i denne Stad, og fattet den Beslutning, at fra den 20de af, den franske Bank dagligen kan udgive 500,000 Fr., hvilken Sum skal forøges alt ligesom de i Portefeuillen udgaaende Vexler tillade det. Næste Dag d. 19de Kl. 8 om Aftenen, forsamlede 100 af de fornemste Parisiske Bankierer og Kjøbmænd sig efter Conseilets Jndbydelse. - Der blev besluttet, at det Dagen forhen Fastsatte, var det eneste, der kunde bestaae med Bankens Stilling og Handelens Tarv; at Nødvendigheden og Statsinteressen bød det; at da Banken eier i rede Penge og i Vexler en Værdie, der langt overgaaer beløbet af de i Omløb værende Banksedler og Conticorrenter (foruden Actiernes og Reservernes meer end fuldkomne Garantie), tilsammen 111 Mill. 300,000 Fr., vilde det være ufornuftigt, endnu at bære nogen Frygt. Paa Grund heraf gave alle Medlemmerne af Forsamlingen deres Samtykke til Generalconseilets Beslutning, og erklærede, at de ved alle de Hjelpemidler, der stode i deres Magt, vilde understøtte den antagne Forholdsregels Udførelse, paa det de franske Banksedler maatte ligesom forhen modtages, og Handelen faae alle de Discontolettelser, den behøver. Efter Breve fra Basel, tabes paa Banksedlerne 12 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
(Lüb. Corresp.) Riga, den 5te Februar. Jndhøstningen af Hamp og Hør har været meget rigelig. Da man venter betydelig Søgning efter Hamp er meget deraf opkjøbt. Korn-Høsten er ligeledes faldet meget godt ud. Rugen er imidlertid formedelst betydelige Opkjøb drevet i Veiret og betalt med 70 Rdl. Cont. Saalænge Amerikaner=Krigen varer søges meget Hørfrø, Tælg og Potaske, ogsaa Hampolie synes at søges til Østersøen og Holland. Seil- og Ravndug er endnu billig. - Paa Trævarer kan endnu ikke bestemmes nogen Priis, af Master og Spær er der store Forraad. Da her er faldet ualmindelig lidet Sne, hindres Tilførsel og Afsætning, saa at man knap kan afsætte Liverpol Salt, til 64 Rdl. pr. Læst. Sild betales med 220 Rdl. pr. Læst. J Fragt til Lybek forlanges af Skippere 18, a. 20 Rbl. Cour. pr. Læst. Efter Hand. Tid.),(Efter Statstidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Christianstad, den 15de Februar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Proclamation. Nordmænd, Kongen af Danmark har, ved en, den 14de Januar sidstl. i Kiel afsluttet, formelig Fredstractat, for Sig og Sine Efterfølgere, samt for bestandig, aftraadt til Os og Vore Efterfølgere til Sverrigs Krone, alle Sine Rettigheder, og Adkomster til Kongeriget Norge, samt, ifølge denne Aftrædelse, løst Eder fra den Troskabs= og Hyldingseed, J have aflagt til Hs. Kongel. danske Majestæt og den danske Krone. Svenske Tropper skulle derfor betræde Eders Grændser. Modtager dem med Rolighed og Tillid. De komme som Brødre, som Soldater af samme Folk, bestemt af Naturen til at være forenet. Ethvert fremmed Folkeslag, som kunde true Eders Fødeland, skulle ville røve Eders Eiendom, og krænke Eders Rettigheder, den svenske Soldat, Ætling af samme Stamme som Norges Folk, kommer for at befæste Eders Rettigheder og Eders Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Vor Generalgouverneur skal raadspørge de meest anseete Mænds Jndsigter blandt Eder, for at forelægge Os til Overveielse og Stadfæstelse et Forslag til en Statsforfatning, indrettet efter Eders Tarv, og som kan betrygge Eders Lykke. Vi love Eder i Forveien, at denne Statsforfatning skal hvile paa de to skjønneste Rettigheder, som tilhøre et tappert og ædelt Folk, den, at yttre sig ved sine Befuldmægtigede, og at beskatte sig selv. Saadan er Vor Hensigt, Nordmænd, Vox Hierte har intet andet Formaal, end at berede Eders Vel. Vor elskelige Søn, Generallissimas for begge Rigers Krigsmagt til Lands og Vands, som i dette Øieblik strider for Nationernes Frihed og Selvstændighed, skal vide at agte disse Rettigheder høit hos Eder. Han nærer i denne Henseende ganske samme Sindelag som Vi, og Sal forplante det paa sin Søn. Fra dette Øieblik forsvinde al Avind mellem den skandinaviske Halvøes tvende Nationer. Deres fælleds Styrke beroer paa deres indbyrdes Enighed og Fortrolighed. De attraae ikke at udvide deres Grændser, men alene at forsvare deres Grund. Krigen skal ikke mere udstrække sin ulykke til Eder. De Fielde, som adskille Sverrig og Norge ophøre nu at være Grændser. Havet og Jndbyggernes Tapperhed ere herefter den eneste Formuur, disse Riger behøve. Vi have truffet alle fornødne Foranstaltninger, for at paaskynde Korns Tilførsel til Eder. En oplivet Handel og gjenaabnede Havne skulle i denne Henseende understøtte Vore Bestræbelser og berede Eder nye og længe savnede Kilder til Opkomst. J ville, derpaa tvivle Vi ei, ved Almeenordens Vedligeholdelse, ved den Lydighed J ere Eders nye Konge skyldige, ved den Tillid J skjænke ham og ved sand Fædrenelandskjærlighed, giengielde den faderlige Omhu Vi aldrig skulle ophøre at nære for Eder. Stockholms Slot, den 8 Februar 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Den schlesiske Tidende meddeler følgende allernaadigste Kabinetsskrivelse, hvormed Hs. Maj. Kongen af Preussen beærede General Blücher, ved hans Udnævnelse til Feldtmarschal Ved gjentagne Seire forøge Deres Fortjenester af Staten sig hastigere end jeg formaaer at følge Dem med Beviser paa min Taknemmelighed. Modtag, i det jeg udnævner Dem til Generalfeldtmarsichal, et nyt Beviis paa samme, og beklæd endnu længe denne Værdighed, til Glæde for Fædrenelandet, og som et Mønster for den Armee, De saa ofte har ført til Hæder og Seier Leipzig, d. 20 October 1813. Fridrich Wilhelm. Fyrsten af Schwarzenberg, Feldtmarschal v. Blücher og General Barclay de Tolly have for Seiren den 1ste og 2den Februar erholdt kostbare med Diamanter og Laurbær prydede Sabler. Keiser Alexander har skienket General Grev v. Sacken, St. Andreasordenens Storkors, General Wrede og H. K. H. Kronprindsen af Würtemberg St. Georgordenens anden Klasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Hoeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke