Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
(Jndsendt.) Jndsenderens Haab, at alle Gale maatte blive henførte til St. Hans Hospital, og at, hvis dette Hospital ikke maatte kunne rumme dem alle, det da vil vorde givet en i Forhold til Mængden, passende Udvidelse, vil vist blive opfyldt Saadan Udvidelse er af Regjeringen bestemt, og paa Udførelsen er allerede begyndt. Fattigvæsenets Bestyrere have imidlertid søgt, og søge dagligen at gjøre disse Elendiges Kaar saa gode, som mueligt nu for Tiden. den Omstændighed ligger og Aarsagen, hvorfor den ommeldte Gale befindes paa Almindelig Hospital. Denne Stiftelse er ikke bestemt for Vanvittige og Gale. Men da Publicum er ilde faren med disse Syge, naar de, af Mangel paa Plads, ikke kunne imodtages paa St. Hans Hospital, er det, efter Overeenskommelse imellem begge disse Hospitalers specielle Directioner, vedtaget, at ogsaa Vanvittige og Gale imodtages paa Almindelig Hospital, naar paa St. Hans Hospital ingen Plads er ledig for slige Syge, eller der kan gjøres muelig, dog under den Betingelse, at hvis hine Syges Tilfælde forværres, de saasnart mueligt overtages paa St. Hans Hospital, i al Fald imod at fra sidstnævnte Hospital en Forstanden i mindre Grad berøvet Syg tilbagetages til Almindelig Hospital. Denne Resolution grunder sig i den Sandhed, at i Nødstilfælde maae Bestyrere hielpe sig, saa godt de kunne, og at de Gale meget ofte ikke i høiere Grad forstyrre Syge eller Omkring værende end andre Syge, der lide haardt, jamre sig stærkt og uafbrudt, eller i Sygdom rase. Den ommeldte gale Mand er, da ingen Plads var paa St. Hans Hospital, i Almindelig Hospital imodtagen. Derfra er han vel anmeldt for rum Tid siden til Overtagelse paa St. Hans Hospital. Men da andre Gale trængte til Jndtagelse sammesteds i høiere Grad, er han, i Haab om, at han dagligen, ved indtrufen Vacance, kunde vorde afhentet, forbleven paa Almindelig Hospital. Sluttelig bor her allene gjøres den Vemærkning, deels, at for Hospitalets Direction aldrig har været klaget over, og at den ikke har været vidende om, at den omskrevne gale Mand har foruroliget de andre Syge, og deels, at Parorysmen kun indfinder sig sjeldent, ikke varer længe ved, og desuden ei er af anden Beskaffenhed, end at han strax bliver rolig, naar han sindigen tiltales. Om Classelotteriet. Aar indtraf det, som forhen er meldt, den Besynderlighed, at den høieste Gevinst i Classelotteriet udkom den første Dag strax efterat man havde begyndt at trække. Mangt et glimrende Haab blev saaledes alt for tidlig tilintetgjort, og den Adresseavis, som udkom Dagen efter, har tydeligt Præg af, hvor meget dette uventede Tilfælde har virket paa en Deel af de Spillendes Sind. Man tilbød Lodder for fjorten Rigsdaler. Næsten al Speculation med at sælge og udleie Sedler er saaledes med eet forsvunden. - Denne Omstændighed giver imidlertid Anledning til nogle BeKragtninger over Classelotteriets Jndretning i det Hele. Man har trock, og maaskee med Grund at en Gevinst paa 50,000 Rdlr. er for høi, naar den tilsigtede Hensigt, at gavne, her skal opfyldes, ikke at tale om, at det med Tiden kan have en ufordeelagtig Jndflydelse paa Sedlernes Afsætning. Gavnligt baade for de Spillende og Lotteriet vilde det derimod være, om denne Gevinst blev nedsat, f. Ex til 30,000 Rdlr. Antager man, at en meget rig Mand faaer den høieste Gevinst, saa kommer det ham næsten paa eet ud, enten hans Formue forøges med 30,000 eller 50,000 Rdlr., og for Staten er det gavnligt, at Pengene ikke sammendynges hos enkelte Mænd og i enkelte Masser, Antager man, at den vindes af en Uformuende, saa er en Summa af 30,000 Rdlr. allerede nok til at gjøre ham til en formuende Mand, og alt, hvad han faaer derover, vil maaskee kun gjøre ham til et aldeles unyttigt og tærende Medlem af Staten. Falder den i en Giers Lod, saa er det saa meget gavnligere for Staten, at kun 30,000 istedet for600000 Rdlr, lægges paa Fiskebunden, uden at komme i Circulation. Vindes den af en Aagerkarl, saa er det saa meget desgavnligger for Almeenheden, at en saadan Flodsuger ikke faaer 50,000 Rdlr. til at udfuge sine Medmennesker med, og ved alskens Aagerie i faa Aar at forvandle dem til en dobbelt saa stor Summa, eller et dobbelt saa stort Giftmiddel for Statslegemet. Vindes den af Fol udenfor Riget, saa er det dog altid godt i det mindste 20,000 i klingende Mynt, som man i denne Tid just ikke har Overflødighed af reddes fra at blive evig tabte for Staten, Kort, fra hvilken Side man end betragter det, saa vil man altid finde, at en Gevinst paa 50,000 Rdlr. ingensinde kan medføre den Gavn for Jndividnet og Staten i det Hele, som man maa vente, at en offentlig Jndretning, der i øvrigt er bygt paa saa billige Grundsætninger som Classelotteriet, ogsaa vil have til sit Øiemeed. Ved at forandre Gevinsten paa 50,000 Rdlr. til 300000 Rdlr., og ved at lade Gevinsterne paa 30000 Rdlr., 300000 Rdlr. 9. 15000 Rdlr. gaae aldeles ind, vilde man udi bringe en Summa af 85,000 Rdlr. Naar. man nu inddeelte disse i 8 eller flere Gevinster, saa kunde 8 eller flere Mennesker, foruden den, der faaer den største Lod, vinde en klækkelig Summa, istedet for der nu kun er fire, der vinde her, og tillige vilde alle de her opregnede skadelige Følger af alt for store Gevinster om ikke aldeles, saa dog tildeels, forebygges. Man kan indvende, at Lotteriet ikke behøver at forudsee, hvilket Brug der i sin Tid. vil blive gjort af de Penge, der vindes. Denne Jndvending er, fra en vis Side betragtet, grundet. Men dersom det i visse Henseender kan forudsees, dersom man ved Gevinsternes Bestemmelse kan forene Statens med Jndividuets Tarv, saa troer jeg, det er Pligt. Et authoriseret Lotterie bør saa lidet som mueligt ligne et reent Haardspil, og et reent Hazardsvil bliver ethvert Lotterie, naar Forholdet mellem Gevinsterne og Nitterne er alt for ulige Den Jdee, ved store Gevinster at holde Skridt med udenlandske Lotterier, synes, efter min Formening, ikke at være saa ganske rigtig, Udenlandske Spillere, som ville forcere Lykken have jo Leilighed nok til at spille i Engelske, Hollandske og andre Lotterier, med hvilke vi umueligen kunne beile om Fortrinet, og Erfaringen lærer desuden, at Afsætning paa Danske Sedler, endog da den høieste Gevinst var 800000 Rdlr., ikke har været betydelig udenlands. Tryksell i Adresseavisens Efterretninger om udkomne Classelotteriegevinster.