Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-18
Jeg kan ikke her undlade at ønske, at det i enhver Stiftstad i det mindste maatte være et lærd Selskab. Deels fordi der ere Latinskoler, deels og fordi der ere andre Mænd, der ønske at kunne baade selv lære af Andre, og meddele Andre deres Grandskninger. hines Lærere ville derved have en nu som oftest savnet Leilighed til at nedlægge deres Pund paa Videnskabernes Altar, og disse ville lære at see, at det de i Skolerne drive ikke ere Videnskaberne selv saa meget, som deres Elementer, men aldeles nødvendige Elementer, uden hvilke man ingen Vei kan komme og ingen Hæder vinde i Videnskabernes Rige, og endnu mindre tænke paa at udvide Videnskabernes Enemærker. Den saa skadelige Eensidighed og Snever, eller Sner penhed, vilde derved ikke lidet forebygges, og dette var allerede en ikke liden Vinding. Hvilken Forbindelse Universitetet stod i med disse videnskabelige Societeter. Societeternes Bibliotheker. Privat Bibliotheker i Stæderne og paa Landet. Lærde Værker, der hen hvile i Manuskript. Saadanne Selskabers Fond og Bidrag. Hvad de have fremlagt og forelæst i Selskabet, hvilke Opdagelser de have gjort, hvorledes det har lykkedes Ligesaalidet kan jeg undlade Ønsket om i det allermindste et videnskabeligt Bibliothek i hver af Stiftets Hovedstæder og i de Kjøbstæder, der ligge noget langt fra Stiftets Hovedstad, især i Jylland. Det første et for en Deel opfyldt, da man i Odense, Aalborg, Viborg og Mariboe have gjort gode Fremskridt i dette Stykke. Men hvi det endnu intet Bibliothek er i Aarhuus og Ribe, hvor man især efter Stedernes Beliggenhed allermest burde vente det, begribes ikke letteligen. Der blev arbeidet engang for et lærd Selskabs Oprettelse der, men det kom, af Mangel paa Deeltagere, ikke istand; et Bibliothek vilde vel dermed været blevet forenet. Det var derfor dobbelt Skade at denne Anstalt ikke kom istand. See Thaarups Statistik under Art.: Lærde Selskaber, 5 Bd. S. 75. Ribe er endnu mere bortfjernet fra Videnskabeligheden, og jeg beklager meget de Embedsmænd, der efter deres Embedsforretninger søge Lise i videnskabelige Beskjæftigelser; thi er det allerede høist tarveligt med videnskabelige Foreninger uden for Kjøbenhavn, saa maa det være endnu tarveligere i de fjernere Egne. Men at det er til megen Skade og udbreder en Dorskhed allevegne, derom kan vel ikke tvivles. At man imidlertid i Provindserne gav Bøger til det Fyenske Bibliothek, men forglemte sig selv og sin egen Provinds, er næsten aldeles uforklarligt. Jmidlertid skeete det i alle Jyllands Stifter, hvor man nok saa meget som i Fyen trængte til videnskabelige Bogsamlinger. Dog jeg tænker at de Herrer Amtsprovster ville oprette det Forsømte, og saaledes ogsaa fra denne Side gjøre sig fortiente af Fædrenelandet. dem at holde Sandsen for Videnskabeligheden paa gen i deres Kreds, o. at des. Endskjøndt nu vel her vore Amtsprovster ville fortrinligen tage sig ud, saa er det ikke at paatvivle, at og mangen verdslig Mand, ja selv Præster, ville hæderligen udmærke sig, og da Fortjenesten i saadanne Annaler, uden Hensyn paa Rang, Stand eller Forbindelse *), kunne faae Plads deri; saa tør vi være forsikrede om, at mange flere baade af Fædrenelandet og Videnskaber fortjente Mænd ville fremkomme og vorde bekiendte end dem, som vore geistlige og verdslige Øvrigheder paa deres Jnspectionsreiser kunne faae Leilighed til at gjøre sig bekjendte med, og følgelig ville saadanne Annaler ogsaa fra denne Side meget anbefale sig.