JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Efter Napoleons Afreise skal Davoust være GeneralGouverneur i Paris, og som Saadan har han Nationalgarden, de Foedererede i Paris og National=Bataillonerne under sin befaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Murat har bragt betydelige Summer i Guld og Ædelsteene med sig. Man troen, at han, for at forsone sin gamle Herre, vil giøre ham et Laan, hvilket under nærværende Omstændigheder kommer meget beleiligt. Mange troe at Prinds Lucian vil blive forsynet med store Fuldmagter i Rapoleons Fraværelse. Gen. Lieutnant Thouvent, Gouverneur i Bayonne, har tilskrevet den spanske General, om Jndfaldet af franske Emigranter i Bidarry er en af den spanske Regiering billiget Handling, og om følgelig Krigen med denne Magt er erklæret, Dette blev benægtende besvaret af Generalen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
I en Maaned have 5000 Arbeidere været sysselsatte med at befæste Lyon, hvilket Arbeide allerede er rykket, vidt frem. Ogsaa flere Stæder blive befæstede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
J Repræsentanternes Kammer fornyede Hr. Leiranddet Forslag, at under Forsamlingen maatte udelades Titel af Hertug, Greve a. "Ville I, Folkets Repræsentantere, være Eders Sendelse værdige, saa vorder for et Øieblik vore Lige, og Broderskabs=Baandet skal omslynge os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Fra de franske Grændser, den 12te Junii. Man troer, at det ogsaa i Syden vil komme til et Hovedslag, idet Schwartenberg (der ellers efter en anden Beretning af den 16de skal ligge syg) søger at trænge frem til Lyon. Da Napoleon har forudseet dette, saa er en betydelig Deel af Gaarden beordret til Strasburg. Ogsaa Murat skal være kommen til den franske Armee, Hamborger Correspondenten melder fra Siælland, at den danske Konge, som havde tiltænkt det norske Universitet en kostbar Samling af Bøger, der vare opbevarede paa det kongelige Bibliothek, har besluttet, at denne skiønne Gave, uagtet Skilsmissen, ei skal unddrages Universitetet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Den første Conference med de svensk norske Commissarier har havt Sted, og man tvivler ei paa, at Delingen af Statsgielden vil vorde arrangeret til begge Parters Tilfredshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Fra den 17de Junii af skulle 100,000 Russer marschere gjennem Nürnberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Hertugen af Mechlenborg har antaget Titel af Storhertug af Mechlenborg, souverain Fyrste til Wenden, Schwerin a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
De russiske Skibe som bringe Proviant til Armeen i Holland, convoyeres af 3 Fregatter, der have Matroser omborg, som skulle gjøre Tieneste ved Armeen med at slaae Broer a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Altona, den 22de Junii. Offentlige Blade indeholde følgende Skrivelse fra Antwerpen, den 16de Junii. Jgaar Morges Kl. 2 angreb Napoleon Blüchers Corp, hvorved meget Blod skal være udgydet. Tropperne have alle trukket sig sammen, ligesom og den wellingtonske Armee idag er rykket frem. Man vil med alle forenede Kræfter byde de Franske Spidsen. Himlen velsigne vore Vaaben. Resultatet vides ei endnu. De preussiske Tropper, som vare rykkede frem have trukket sig tilbage til Blüchers Hoved=Corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Fra alle Steder i Belgien berettes ogsaa om Krigens Udbrud den 15de. Fra Brussel meldes, at da Napoleon var kommen til Moubenge, gik et betydeligt fransk Corps over Sambre og tog Veien til Fontaine, Eveqve og Charlerop. De Allieredes Forposter trak sig tilbage, og man troer, at dette er gjort med Villie, for at lokke Fienden hen, hvor man vil have ham. Napoleons Hensigt med at trænge frem fra Moubenge synes at være den, at skille Blüchers og Wellingtons Arme fra hinanden, men denne Plan er forudseet, og begge Armeer staae i nøieste Forbindelse. Man seer i disse Dage et stort Slag imøde, der maaskee vil blive holdt paa Sletten ved Fleurus, der tilbyder et skiønt Terrain, for Cavalleriet. De Grusomheder, Fienden har anrettet paa Grændsen ved at opbrænde Landsbyer og ved at plyndre, have bragt de Allieredes og Jndvaanernes Forbittrelse til det Høieste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Fra Manheim meldes, at ved Efterretningen om Fiendtlighedernes Udbrud i Belgien, er Alt kommen i Bevægelse, og at Krigen om faae Dage vil bryde løs ved Over=Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Jndenlandske Efterretninger. Af Statst. fynske samt og jydske Av. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Under 20de d. M. er der fra Cancelliet tilskrevet samtlige Amtmænd i Danmark saaledes: Det indtræffer ikke sieldent, at der i Politiesager paa Landet, der i Overeensstemmelse med Forordningen af 25de Marts 1791 C. 30 og Rescriptet af 23de October 1795, i anden Jnstants ere indklagede for Amtmændene som Overdommere, søges Bevilling til at føre nye Vidner og fremlægge nye Documenter. Cancelliet finder deslige Bevillinger overflødige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Overpolitieretten er nemlig, i Overeensstemmelse med Forordningen af 8de Marts 1799, er officio pligtig til at hiem vise enhver offentlig eller privat Politiesag, hvori de fornødne Oplysninger ikke ere tilveiebragte, og, som en Følge heraf samt med Hensyn til Jndholdet af Forordningen af 25de Marts 1791 s. 30, og i Analogie med Forordningen af 25de Jan. 1805 §. 26 med flere Anordninger, maa den uden Tvivl være beføiet til, enten ved selv at forekalde Vidnerne, eller ved at bemyndige Underdommeren til ny Vidneføring, uden Hiemviisning, at foranstalte de Mangler afhiulpe, som, enten med eller uden Underdommerens Skyld maatte findes i de fremkomne Beviser. Ved denne Overdommerens Myndighed maa det antages, at enhver nye Oplysning, som en Part, efter Sagens Paakiendelse ved første Jnstant, maatte attraae, vil naar den ei i sig selv er aabenbar unyttig, kunne tilveiebringes for Amts=Over=Politieretten, uden at enten den i Lovens i - 13 27 befalede Sed eller nogen Dispensation derfra behøves. Man frygter derhos for, ved deslige Bevillingers Meddelelse, at give Anledning til, at Tingsvidner blive optagne ved Hielp af Procuratorer under de for den ordinaire Proces giældende Former og Hovedsagen derefter udsat, hvilket ganske ville nedbryde Øiemmedet med de om Politiesagers Behandling giældende Love.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Under 17de Junii d. A. er der fra det danske Cancellie tilskrevet samtlige Amtmænd i Danmark saaledes: Hs. Majestæt Kongen har under 12te d. M. ved Parolen ladet følgende befale: "Skiøndt det i Vor Parolbefaling under 10de April 1814 er befalet, at Reisepasser, som udfærdiges af militaire Authoriteter, skulle indrettes saaledes, som Placaten af 14de October 1808 fastsætter, nemlig indeholde en Beskrivelse, over de Reisendes Personer m.v., saa indeholde dog, efter hvad til Os er indmeldt, de fleste af militaire Authoriteter, udstedte Passer, saavel for Commanderede som Permitterede, ikke Signalement, eller ere skikkede til deraf at overbevise sig om, at Jhændehaveren er den Person til hvem Passet er udstedt, saa ville Vi herved have bemeldte Parolbefaling af 10de April 1814 bragt i Erindring til Overholdelse, hvorhos Vidog, foruden de Undtagelser som i denne befaling ere anførte, ogsaa derfra ville have undtagne de militaire Mandskaber, som efter endt Samling til de aarlige militaire Øvelser hiempermitteres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Den 23de April gik Fæstegaardmand Peder Larsens Gaard i Mønstrup Bye, Tolløse Gods, paa Holbeks Amt, op i Røg. Jkkun lidet af Jndboe og Besætning blev reddet. Den Brandlidte slap igiennem Luerne med Livet, men hans Naboe blev derinde, qvaltes af Rog og Luer fra en frugtsommelig Kone og 6 umyndige Børn. Af 8 Fæehøveder opbrændte 5 aldeles, og i slog sig selv frie, men blev saaret og brændt indtil Skindet og langs Ryggen. De 2de bedste Vognheste brændte. 14 Stkr. Faar med Lam, 5 Grise, 5 Giæs med Ungerne, 4 dobelte Biestader, 2de Vogne med Seletøi, Sæd og alt Gaardsredskab blev tilhøbe fortæret af Luerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Det er bekiendt, at efter den Kieler Fred nedsattes i Jan. f. A. en Kommission til igjen at tage Hertugdommene i Besiddelse, og ordne alt hvad der angik de fremmede Troppers Ophold i Holsteen, bestaaende af Mændene Geheimeraaderne Kruck og Brocdorff, Kammerherre Grev Rantzau Breitenburg, General Wegener, Geheime=Legationsraad Rist, Amtmand Johansen, Oberst Anbert og Kammerjunker, Krogh. Denne Kommission har nylig i det tydske Sprog udgivet en meget interessant Beretning om sin Virksomhed i det Aar fra Januar 1814 til Januar 1815, da de russiske Tropper først forlod Holsteen, i hvilken Tid disse af den danske Kommission forsynedes med Alt hvad de behøvede. Dette bestyredes især af Mændene Ranzau, Johansen, Anbert og Krogh, som bestandig vare i Nærheden af det rusiske Hovedqvarteer. De rusiske Troppers Antal i Holsteen, som efter den foreløbige Overeenskomst skulde udgjøre c. 28,000 Md. og 10,000 Heste, forøgedes efter Hamborgs Jndtagelse først til 49,000 Mand og 15,000 Heste, og fra October Maaned udgjorde 30 Generaler, 2000 Stabsofficerer, 56830 Mand og 17827. Heste og fra den Tid var hele Holsteen besat af Russerne undtagen Rendsborg og dens nærmeste Omegn. Alle disse Tropper underholdtes af Landet, hvortil de fornødne Leverancer paalignedes Hertugdommene, og derpaa fra Magasinerne ved Kommissionens Forsorg regelmæssig uddeeltes til de rusiske Tropper. Paa denne Maade er til disse Troppers Underholdning medgaaet i alt (efter de vedføiede Tabeller) 31,912,726 Pund Brød, 4,758,985 Pund Kiød, 13,708 Tønder Brændeviin, 390,408 Pund Salt Ceveret fra den kongelige Saline i Oldeslohe), 3315550 Pund Gryn, 480,262 Tønder Havre, og 37,929,588 Pund Høe; samt i Penge 4,850, 859 Rigsbankdaler i Sølv, hvoraf den russiske Generalcommand anviste omtrent 4,450,000 Rbd. og af de kongelige Finantser anvistes mellem 2 og 3 Tønder Guld i Sølv. Desuden blev til Armeens Fornødenhed leveret fra Sønderjylland 104 Kiørekarle med 384 Heste og Vogne, fra Nørreylland 197 Kudske med 398 Heste og Vogne, og fra Rendsborg 400 Heste med 200 Stykkudske, af alt dette Kiøretøi gik omtrænt Halvparten tilgrunde, hvortil den saa haarde Vinter 1814 og de tilsneede bundløse Veie bidrog det meste; dog skaanedes derved det egentlige Holsteens Beboere saare meget. Denne ulykkelige Vinter foraarsagede ogsaa i Holsteen stor Dødelighed og smitsomme Syger, som gierne følge Krigshærene. Det synes iøvrigt upaatvivleligt, at Kommissionen ved at fordeele disse store Leverancer aldeles lige, saa at hverken adelige Gaarde eller Riddergodser a. forskaanedes, har sørget for, at saa stor en Byrde dog blev saa taalelig som muligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
J Fyens Stifts Adresseavis læses: "re Snedkere og Skomagere i Smaa=Kiøbstæderne berettigede til, paa deres Borgerbreve som Haandværkere, at udsælge Kjøbmands= eller Urtekræmmer=Vare i Detail, og hvis det er kan forbydes dem, bør disse da ei svare Skatter og Tyngder af to Næringsveie, Dette ønskes besvaret af en kyndig Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Øen Sprogse begynder nu igien at faae Udseende af et dyrket Land. Ved Beboernes Vindskibelighed og Flid er der plantet Træer og gjort Hauge=Anlæg, som meget forskiønner Landet. Der skal og i den senere Tid være opdaget et meget godt Tørvemaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
En Færgesmakke fra Nyborg, som afgik i Onsdags med Passagerer, fik sin Storbom knækket og endeel af sit Redskab spoleret i det stormende Veir, den maatte desaarsag holde tilbage til Nyborg, hvor den lykkelig indkom samme Dags Eftermiddag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
I en af Nørreyllands Kiøbstæder er i denne Tid et Fruentimmer bleven arresteret for at have forført sin egen Datter til Utugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Paa Homoe Heede i Randers Amts Søndre Herred, skal Natten til den 19de d. M. en Person fra Greenaae være bleven overfaldet af 2de Karle, der frarøvede ham 2de ovale Sølv=Knæspænder, hvorpaa maaskee findes Navnet Hjorth og en Blomst oven paa Spænderne, desuden af en Tegnebog een 100 Rbd. Seddel, een Rbdlrs Sed deel, og et Par Smaasedler. Den ene af Røverne skal have været middel af Vext og Bygning, talte huult, var iklædt kort Trøie, mørke lange Buxer, Støvler med Dusker, stribet hiemmegjørt Tøi i Vest, rund Hat. Den anden var høiere og kleinere, i kort Kiole, begge talte Dansk. Hvor ønskeligt, om 2de for den offentlige Silkerhed saa farlige Personer kunde blive paagrebne! Aarhuus. Jkke allene at Aarhuus i denne Tid indenbyes meget forskjønnes ved mange nye Bygninger og udenbyes med skiønne Anlæg og Spadseregange, men endog den for Byens tiltagende Handel altfor indskrænkede Havn, bliver i Sommer betydeligen udvidet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Det hedder, at Hs. H. Prinds Christian paa Sin Reise til Kbhvn., med Sin høie Gemalinde, vil tage Veien gjennem Jylland, og saaledes atter glæde Aarhusianerne med sin Nærværelse. Cours, den 23 Junii. Hamborg 2 M. 607, a vista 614. Amsterdam 2 M. =, a vista = London 2 M. 20totrediedeel Rbdlr., at vista : Species 615. Specier solgtes til 37 a 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 67 pr. 100. Oblig 290 a 292.; Norske Sedler 62 a 63.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Ribe. Døbte: I Domkirken den 23de Junii, Hans Christensen, Snedkers Datter, Kirstine, Fadderne: Jens Andersens Hustrue fra Østervedsted, Kirstine Jørgens Datter, Peder Jørgensen Smed og Hans Rasmussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 26de Junii, Muurmester Laurids Hjorthes Søn, Johan Kruse, 1 enhalv Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
AVERTissænkdre. En Dreng, helst confirmeret, der har Lyst at lære Grovsmedprofessionen, kan blive antagen førstk. Mikkelsdag hos Hans Nielsen i Nørreportsgade Nr. 15.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Løverdagen den 1ste Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 lader Andreas Holm paa Tanderup, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction bortsælge nogle Køer, et Par Heste, en holsteensk Vogn, en Deel Jndboe, af nogle Sengeklæder, Kiøkkentøi, Borde, Stole, Dragkister, Skabe og Kister, samt Trætøi af Ballier, Kar m.v., og nogle Avlsredskaber af Plove, Harver m. m. De Lysthavende indbydes at møde bemældte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal vorde bekjendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Ribe den 24 Juni 131. eilmann. Hvor 1 a 2 Dagslet Mærskeng kan faaes til Leie, anviser Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
En fielden god Landeiendom, som er beliggende i Riber Amt, Anst Herred, Seest Sogn, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Colding Raadstue Fredagen den 21 Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Gaarden er beliggende en halv Miil vesten Kolding i en behagelig og skovrig Enn, dens Bygninger ere alle i de sidste 2 Aar af nye opførte, hvoraf Laden og Vaaningshuuset ere af Grundmuur, og sidste indrettet til Beboelse for en honet Familie. Ager og Engs Hartkorn er 6 Tdr. 2 Fkr., Skovskyld 3 Fkr. 2 totrediedeel Alb. hvortil er et Areal af circa 250 Tdr. Land a 14000 Qvadrat Alen, hvoraf over 30 Tdr. Land er bevoxet med prægtig Eege og Bøgeskov; af Enghøe avles aarlig 100 til 120 Læs. Agerlandet (hvoraf største Deelen i mange Aar ikke har været dyrket) bestaaer af fortrinlig god leer muldet, Jord, og overalt paa Eiendommen findes god Mergel. Konge, og Kirketienden er kjøbt til Gaarden, og Præstetienden er for stedse accorderet, for en ubetydelig Kørn Afgivt. Gaarden kan tiltrædes strax eller til 1ste Novembr. og følger da i Kiøbet det indavlede Korn, af Udsæden 7 Tdr. Rug, 18 Tdr. Byg, 28 Tdr. Havre og 3 Tdr. Boghvede. Om forlanges, kan ogsaa nogen Besætning af Køer og Beester, samt Ind= og Udboe, følge med i Kiøbet. Hos S. T. Hr. Proprietair Schmidt. til Hønneberg Ladegaard ved Kolding og hos S. T. Hr. Simon Poulsen i Sres, kan Liebhabere faae nøiere Underretning om denne Eiendom, som da forevises af Avls fogden paa Gaarden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
De som endnu ikke have indfundet sig, med hvad De skylde til afgangne Ole Kalhauges Boe, ville, for at undgaae Uleilighed, ufortøvet afgiøre samme med Spandet. No. 13 i Nørreportsgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Fredericia. Formedelst Forflyttelse er min smukke Boepæl her i en af Stadens reelleste Gader til Kiøbs, samme bestaaer at 3 Fag ege Bindingsværk med Qvist til Gaden. 4 Fag Staldhuus i Gaarden alt meget godt vedligeholdt, foruden rummelig Gaardsplads, med Jordlod til Gaarden nær Byen omtrænt 5 Skpr. Land, er en udmærket smuk Hauge med Frugttræer a. De billigste Conditioner m. m. hvorefter bemeldte min Gaard saaledes underhaanden sælges, erfares hos Hr. Commissionair og Kiøbmand Brosbøll her i Staden. C. Licurichsen. Facat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Den tæt ved Ringkiøbing beliggende hollandske Veiermölle, med tilhörende gode grundmurede Bygninger, Hauge og Eiendomme paa Byens Mark samt betydelige Klyne-Mose, bliver, efter vedkommende Stervboes Begjæring, den 7de Juli næstkommende Formiddag Kl. 10 opraabt til absolut Bortsælgelse ved en eeneste Auction denne Dag, om nogenledes antageligt Bud skeer. Conditionerne ere 8te Dage forinden til Eftersyn hos Postmester Andrup i Lemvig, hos Kiøb. mand Houmark i Holstebroe, i Varde hos Giestgiver Sörensen samt paa undertgnedes Contoir. Ringkiøbing den 8 Juni 1815. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
En Koes Græning paa Nørreports Felledsdrift er at faae til leie. Adresse=Contoiret giver Anviisning. Ifølge Reqvisition, fra Ribe Toldkammer, bliver sammesteds, den 14 Juli næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, ved offentig Auction bortsolgt en Deel consiskerede Varer, bestaaende af Kaffebønner, Sukker, Steentøi, Risengryn, Jndigo og Tobak m. m., alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedetbliver bekiendtgjorte. De Lysthavende indbydes herved. uni 1815. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Fredagen den 7 Juli førstkom Formid, Kl. 9 bliver i Stervboet efter afgangne Laurids Smed ved Auction bortsolgt. en stor Deel meget gode Smede Redskaber, begaaende af Ambalter, en stor Spærhage, 2de store Skrustikker, endeel Skrusnitaf forskjellig Størrelser, Forhammre, en Mængde File, m.m. samt Sengesteder og Sengeklæder, Linnet og Gangklæder, i Stueuhr, i Lommeuhr, endeel Kiøkkentøi, en Jern Kakkelovn m. m. Lysthavende indbydts. Ribe den 22uni 1815. Demann. Sognefoged og Selv=Eier Gaardmand Thue Madsen, af Lindeballe Bye og Sogn, er ved Døden afgaaet. Skiftet efter ham er taget under lovlig Behandling, hvorved det er bragt i Erfaring, at den Afdøde har staaet i adskillige Pengeforbindelser med flere i Omegnen, hvoraf det formodes at Alle endnu ikke have meldet sig. Med 6 Ugers Varsel indkaldes derfor Alle og Enhver som under dette Skifte maatte have noget at fordre eller Gielde, dermed at melde sig Torsdagen den 3die August næstkommende paa Herreds=Contoiret i Weile, om Formiddagen Kl. 9 hvor et Skifte=Møde foretages. De som allerede have anmeldt og beviist deres Fordringer behøve ikke ved dette Møde atter at melde sig. Weile, den 14de Junii 1815. A. Steenstrup, Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Hollandsk heglet og ubeglet Hør, adskillige Sorter Skrivpapiir, Uld=Karter, Væverør, Tagsteen, med flere Vare faaes til billige Priser hos W. Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-27
Rettelse: I Avisen Nr. 49, sidste Side, 2den Svalte, i Hr. Postmester Lorentzens Avertissement staaer Elling istedet for Pbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-30
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-30
(Af Hamb. og Altona Aviser.) I følge alle de indkomne Efterretninger har den franske Armee under Napoleons Overbefaling lidt et totalt Nederlag fra den 15de til 18de Junii. Den 15de, Kl. 3 om Morgenen, begyndte de Franske Fjendtlighederne ved Sambre Floden ved Thuin. Den preusiske Forpost=Linie maatte trække sig tilbage. Denne første Fjendtlighed, havde til Hensigt at borttage Qvæg og Levnetsmidler. Saasnart Efterretningen herom indkom til Cheferne for de allierede Armeer, sattes Alt i Bevægelse. Wellington gik fra Brussel for at lede Operationerne. Den 16 Juni sloges man den hele Dag til den sildige Aften paa Sletten ved Fleurus. Kanonaden, som var skrækkelig, hørtes tydeligen i Bryssel. Hertugen af Brunsvig blev dræbt i Spidsen af sine Tropper af en Kartætschkugle. Resultatet af denne Dag var, at Fjenden nærmede sig til Brussel i en Frastand af faae Mile. Jmidlertid havde de Allierede gjort tapper og berømmelig Modstand. Det engelske Cavallerie, 10,000 Mand stærk, rykkede frem fra Egnen ved Grammont og Ninove, for at agere mod den franske Armees venstre Flanke. Om Natten marscherede et prægtigt engelsk Artillerie gjennen Brussel, for at støde til Wellington. 12,000 Preussere bragtes paa Vogne fra Lüttich til Blücher, og desuden gik ogsaa 30,000 Mand gjennem Namur. De Saarede bragtes til Brussel, hvor de Allieredes store Lazareth er.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-30
Den 17de udkom i Brussel 4 Bulleting, ifølge hvilke Wellington, der om Morgenen havde sit Hovedqvarteer, i Genappe, concentrerede sin Magt og tog sit Hovedqvarteer i Waterlod, for at vedligeholde sin Forbindelse, med Blücher, hvis Hovedqvarteer var i Wavre. Tropperne vare i den bedste Stemning, og Alt lovede et lykkeligt Udfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-30
Siden erfarede man og Slaget den 16de følgende Omstændigheder. Det begyndte paa Sletten ved Fleurus. De belgiske Chevouxelegers vare de første Allierede, som kom i Fægtning. De holdte sig med heeltemodig Tapperhed mod 2 franske Garde Cavallerie=Regimenter, paa begge Sider faldt Mange i den frygtelige Nedsabling. Napoleon anførte selv, og havde blandt Andre hos sig Hieronymus og Vandamme. Han trængte frem til Genappe, 5 Mile fra Brussel, hvor Slaget begyndte henimod Kl. 2 Efterm. med fornyet Raserie. Vinduerne rystede i Brussel, især Kl. 5, og Kanonaden varede til Kl. 9, da den syntes at blive svagere og at bortfjerne sig. Paa begge Siden skal have været henimod 100,000 Mand i Kamp mod hinanden. Fjendens Hensigt var aabenbar at skille Armeerne fra hinanden, og at tage Brussel. De Franskes Tab har været overmaade stort. Den 17de Juni synes at være gaaet hen med Forbedrelser til et afgiørende Slag. De Tropper, som havde lidt Meget bleve sendte tilbage og erstattede med nye. Prindsen af Condels Gouvernement forlod Brussel. Wellingtons Armee forstærkedes med den hele Armee fra Flandern, og Blüchers ved Bülow's og Kleistes Corpser. De Atlieredes Linie, der var besat med 120,000 Mand, strakte sig fra Ath til Planchimont og Weterlod, 2 Mile fra Brussel. Den 18de Juni om Middagen blev Willington angreben af Fienden mellem Waterlov og Planchimmont. Slaget varede den hele Dag, og var overmaade blodigt. Den høire Fløi blev først angreben men derpaa attakeredes Centrum med største Heftighed. Fem Anfald af det fiendtlige Cavallerie bleve afslagne. Mod Aften afgjordes Slaget til fuldkommen Fordeel, for de Allierede. Napoleon havde ladet sit Cavallerie rykke mod Blücher. Strax angreb Wellington med sit Cavallerie Napoleons venstre Flanke, ved hvilken Leilighed 2000 Mand og Gen. Vandamme toges til Fange.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-30
Paa samme Tid lod Blücher 100000 Mand opmarschere af forskjellige Retninger og erholdt en afgjørende Seier. Napoleon, der havde forkyndt, at han allerede den 16de vilde sove i Brussel, hvilken Stad Soldaterne havde faaet Løfte om at plyndre, begav sig nu med sin Hær paa Flugt. Han Selv skal være saaret. Marschal Ney, Gen. Molton og 3 andre fr. Generaler skulle være fangne. Fjenden flytter i alle Retninger, og Blüchers Hovedqvarteer var allerede d. 19de i Charlerop. 30000 Mand friske Tropper forfølge de Flygtende. Man har erobret en Dæl af Napoleons Feld=Eqvipage. Fjendens Tab anslaaes til 200 Kanoner og 30000 Døde, Saarede og Fangne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-30
Prindsen af Oranien, Generalerne G. Paget og Sommerset som og den hannoverske Gen. v. d. Decken og flere ere saarede. Man regner Tabet paa begge Sider indtil den 18 til meere end 80000 Mand. Begge Partier skulde have havt 1000 Kanoner. Den Armee, hvormed Napoleon rykkede frem ansloges til 150,000 Mand. Manbenge skal allerede være besat af de Allierede. Murat commanderede Cavalleriet.