Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-11-25
Fra Frankrig meldes, at Hr. Guizot har havt en lang Conferents med Østerrigs og Preussens Repræsentanter. Han bemærkede, at i det Øieblik, da Frankrig afvæbner baade sin Land- og Sømagt, bringer England ny Jmpuls i sine Sørustninger; denne Opførsel synes meget paafaldende, især da MLeods Sag er afgjort, og de Chinesiske Anliggender vel ikke kunne motivere en saa overordentlig Virksomhed. Han ønskede derfor, at en Collectionoteblev afsendt til London for at forlange Forklaringe, af Lord Aberdeen om den Britiske Regjerings Opførsel. Hr. Guizots Forestillinger skulle have funde saamegen Indgang hos de nævnte Diplomater, at de i denne Henseende have henvendt sig til deres respective Hoffer. - Den 16de November er Beretningen og Queuissets Attentat bleven forelæst i Pairskamret; den fylder 28 af Journal des Debats store Spalter med fiin Tryk. Af de 17, som ere anklagede, nævne vi, foruden Quenisset, Følgende Anton Boggio, kaldet Martin, Jean Marie Boucheron; Just Edvard Brazier, kaldet Just, Vertshuus holderen Colombier; Redacteuren af Journal du Peuple August Dupoty, Napoleon Franz Mallet; August Marie Prioul og August Petit. Qvenisset hører til en af de agtbareste Familier i Jurabjergene, som stedse har udmærket sig ved Hengivenhed for Kongen og Lydighed mod Lovene. Han har tjent ved det 15de Jnfanterieregiment, men blev formedelst Subordinationsforseelse dømt til 5 Aars Straf i Jern. Men efter 2 Aars Forløb undveg han og begav sig til Paris, hvor han antog Navnet Papart, sluttede Bekjendtskab med et Fruentimmer Leplatre, ved hvem han er bleven Fader til et Barn. Jmidlertid blev han indviklet i Sager, der paaførte ham nogle Maaneders Fængsel. J Fængslet lærte han at kjende den i April domfældte Mathieu og flere andre politiske Fanger, som indskærpede ham deres Grundsætninger. Deres Bestræbelser lykkedes; efter sin Arrest lod Quenisset sig bruge til en Sendelse af Prioul, som han trolig udførte. Sex Uger førend den 13de Sept. traf han sammen med Prioul; han gjorde ham bekjendt med Boggio og skildrede ham som en Mand, paa hvis Fasthed man kunde forlade sig. Prioul tade og en Complot, som forberedede sig, og gjorde Quenisset Forslag til at lade sig optage i et hemmeligt Selskab, hvilket ogsaa skeete noget efter i Colombiers Huus; flere af de Anklagede vare da tilstede; Petit holdt en Tale, som gik ud paa at styrte Thronen, da Regjeringens Tømme var i Tyranners Hænder. Han sagde, naar Thronen var styrtet, skulde der oprettes Nationalværksteder i ethvert Departement; Arbeiderne skulde da aldrig savne Beskjeftigelse; der skulde blive dem udbetalt, en fastsat Løn, og de skulde kun arbeide 8 Timer om Dagen. Der skulde oprettes Skoler, hvorved Comiteen eller Regjeringen skulde betale Lærerne, som saaledes Jntet havde at fordre hos Forældrene. Qvenisset og nogle Andre aflagde derpaa den dem forelagte Ed: "ikke at bekymre sig om Gods og Formue, at forlade Kone og Børn og at indfinde sig paa Gaden, saasnart der skete Alarmraab, ikke at opdage Noget, at være revolutionair, ligesom Selskabets Medlemmer, og hverken skye Fængsel eller Død." Den, som fortalte Noget, truedes med Døden, der ogsaa skulde træffe hans Kone og Børn. Qvenisset indfandt sig derefter hyppigt hos Colombier, hvor Forsamlingerne holdtes. Medlemmerne kaldte sig Ovriers egalitaires udvalgte Haandværkere). - Fra Algier haves gunstige Efterretninger. Bugeand er indtruffet til Mascara.