JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Jndenlandske Efterretninger. Dr. Neergaard har atter i Fædrelandet anbefalet Danmarks Hesteavl til Stændernes nidkjære Omhu. Som Beviis paa Nødvendigheden af, at der gjøres Noget for denne vigtige Sag anfører han blandt Andet den Forlegenhed, man er i, for at skaffe Hs. Majestæt de end blot allernødvendigste Heste til eget Brug, at man hvert Øieblik seer sig nødsaget til, paa Statens Bekostning, skjøndt forgiæves, at udsende Emissairer omkring i Landet, for at opsøge slige Heste, ja Trangen er endog saa stor, at Hs. Majestæt nylig ved sin Overstaldmester har maattet tilbytte sig af en Privatmand een, saavidt vides, fjortenaarig Ridehoppe for en anden Hest, som hiins Eier udsøgte sig paa den kongelige Stald. Denne hartad utrolige Forlegenhed og Nød, for at skaffe Hs. Majestæt de fornødne Brugsheste, er saa meget ufor klarligere, da Landet for ikke længe siden eiede et berømt National-Stutteri, som nu er hedengangen til vore Naboer, og derhos et Fuldblods=Stutteri, som endnu existerer, der har kostet Landet store, store Summer, uden at det formaaer at yde en eneste Ridehest eller et eneste Par Kjøreheste til Hs. Majestæts eget Brug, selv om man dertil vilde anvendede dyrekjøbte Stamdyr, end mindre at fremvise, efter halvandet Decenniums Virken, en eneste national Fuldblodshingst, der kan afløse de fra Udlandet indkjøbte, endog kun maadelige Fuldblodsbeskelere. (Rand. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Roeskilde Stænder. Algreen-Ussings private Andragende og Finantsvæsenet er eenstemmigen henviist til at behandles af en Komitee, hvortil valgtes: Hvidt, David, Etatsr. Bang, Algreen-Ussing, A. N. Hansen, Etatsr. Neergaard, Sehestedt Juel, Scavenius og Herforth. Jblandt indgivne private Andragender ere fra Kherre Abrahamson om Fore lægning for Stænderne i 1814 af et Lovndkast ang. Jndførelse af almindelig Værnepligt; ved Provst Plesner fra 11 Præster i Omegnen af Viborg ang. den offentlige Ed og sammes Brug; ved Kanc. Bang fra Assessor Buchwald i Assens om at de juridiske Embedsmænd sættes paa fast Gage, med et Annuum til Komptoirhold og Reisendgifter, samt en Femtedeel af de faldende Sportler og Gebyhrer, der iøvrigt indflyde i Statskassen, ved Kand. Lehmann fra tre Sagførere, i Fyen om at det maa tillades Parterne, i private Politirets sager, ved Underretterne og Overpolitiretterne paa Landet at lade møde ved Prokuratorer, men ikke ved Andre, undtagen i de i Lovens 1911 nævnte Tilfælde. Holsteens Stænder. J Forsamlingens med 43 St. imod 1 antagne Adresse til Hs. Maj. yttres: "Enhver Undersaat af D. K. M. vil ansee det for en væsentlig Forhøielse i sin Lykke, naar han kan være forsikkret om ogsaa at efterlade Efterkommerne Fordelene ved den gunstige Stilling, som han nyder under Deres Majestæts milde Scepter. Uafviselig paatrænger sig derfor Allerhøistsammes troe Undersaatter det Ønske, at see de raadgivende Stænder overhovedet ogsaa blot som transitorisk og forberedende givne Jnstitution ved Bortryddelse af de hidtil bestaaende Hindringer saaledes udviklet, at der tilstaaes bemældte Folkets Repræsentanter en afgjørende Stemme med Hensyn til nye Love, til Afgifternes Opkrævning og Anvendelse. (Forlangt indrykket.) Forfatteren har ikke oplevet for en saa fornøielig Dag, som den 25de Juli sidstl., da vor høitelskede Konge med Suite besøgte os i Varde. Kongen med Flere vare i Kirken under Gudstjenesten. Kirken var smukt prydet. Den gamle høiærværdige Sognepræst prædikede den Dag for fuldt Huus, og gjorde det ret godt efter min Religion. Efter en halv Times Tid saae vi igjen Kongen paa Torvet, paa Kirkegaarden, i Skolen, Kirken og i Raadhuset. Det vrimlede af Mennesker, som naar Bierne sværme. Jeg ønsker derfor Kongen til Lykke som Enevoldskonge paa Tronen. Vi have raadgivende Stænder, Amtsraad, Sogneførstanderskab foruden Statens Embedsmænd, saa Alt vistnok vil blive ordnet og forbedret til Landets Bedste. Jeg har en Ven i Kjøbenhavn, som siger os hvad Landet behøver, det er Opdragelse, Oplysning og Landets bedre Opdyrkning. Det er ogsaa sandt. Men at sætte Huse paa uopdyrkede Heder til 20 Rd. H. C. paa en Hedelod til 50 Rd., det kan ikke blive andet end Fattigdom, til Skade for dem selv og Andre, det kan ikke kaldes den rette Opdyrkningsmaade. Dette vorder sagt, og er vel meent af en Bonde ved Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Bekjendtgjørelser. Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, bliver Hovedgaarden Aagaard med Underliggende, beliggende i Wester Hanherred, Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa bemeldte Hovedgaard Mandagen den 19de September førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Denne Eiendom bestaar af: I. Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn fri Hovedgaards tart 50 Tdr. 1 Skp. 2 trefjerded. Alb., og ufrit Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 trefjerded. En Vand- og Veirmølle med tilhørende Bygninger og Værker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler priviligeret Mølleskyldshartkorn 8 Tdr. 4 Skpr., og Ager- og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Tde. trefjerded. Alb. 3. Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tinder af 525 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, og Kongetiende af 278 Tdr. 2 Fdkr. 4. Bøndergods med 4 Td. 7 Skp. 1 Fdr. enfjerded. Alb. fri Hovedgaardstaxt, Ager- og Engs Hartkorn 2 Skpr. priviligeret, og 360 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb. upriviligeret. Til videre Oplysning for Lysthavende meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 146 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fæekreaturer foruden Heste. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Fæstebønder, og haves desuden 1,752 Ugedage, 58 Sommerdage og 4 Faarevaskningsdage, foruden kjørende og gaaende Reiser. Salgs=Conditionerne ville 14ten Dage forinden Auctionen ligge til Eftersyn i Domaine Contoiret under det kongelige Rentekammer, hos Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, paa Gjæstgivergaarden i Odense, Gjæstgiver Pedersen i Haderslev, Aviisredactionen i Altona, og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Ved en blid og rolig Død behagede det Forsynet i Gaar Aftes Klokken 8 at bortkalde min elskede Hustru, Margrethe Petersen fød Olesen, i hendes Alders 59 Aar. Dette for mig smertelige Tab bringes herved til Families og Venners Kundskab. Ribe, d. 21 Juli 1842. N. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Det bekjendte Keilholtzske Liigtornplaster, faaes paa Apotheket i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Udmærkede Christiania Ansioser bekommes i store Dunker til 1 Rd. 32 s. og i halve Dunker til 40 ls. S. H. Cour. hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Hos dHrr. Boghandlere Andersen og Termansen faaes: Det kolde Vands Kraft . . . 4 Ls Regler for Sundhedens Vedligeholdelse . . . . . . . . 4 Raad mod Børnesygdomme . . 4. Halvtredsinstyve gyldne Regler for unge Hustruer . . . . .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmanske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. L. Frandsen i Ribe, P. F. Nyboe i Ringkjøbing, - Ed. Hofmann i Varde og C. F. Müller i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
Optegnelser om Ribe, samlede og udgivne af Stiftsprovst Frost, faaes hos Bogbinderne Termansen og Andersen for 20 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af C. Hyphoff. Mandagen den 1. August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Udenlandske Efterretninger. England. J Parlamentet søger vel enkelte Medlemmer at henlede Opmærksomheden paa den almindelige Nød, der hersker blandt den talrige Mængde af Fabrikarbeidere, men Majoriteten synes dog at have besluttet ingen Notits at ville tage af disse Andragender, og skjøndt man vel indrømmer, at de hersker megen Nød, foretager man dog intet for at afhielpe den; hvorfor der og finder megen Gjæring Sted blandt Folket. En ikke ubetydelig Flaade er for Tiden samlet i Middelhavet, men om dens Bestemmelse er man uvidende, dog antager man i Almindelighed at den skal gaae til Syrien for der at forene sig med den franske Flaade og derpaa foretage en Demonstration til Fordeel for de syriske Bjergboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Frankrig. Hertugen af Orleans Død forsyner endnu stedse Journalerne meg Stof for Betragtninger, men hvad der nu kommer i denne Henseende er enten Gjentagelser, eller Efterretninger om Høitidelighederne ved den forestaaende Begravelse, der skal være meget pragtfuld. Spørgsmaalet om hvem der skal forestaae Regentskabet, dersom Kongen døer forinden Tronarvingen er myndig, sysselsætter vel Folk, men da man, her kun har løse Formodninger i det man deler sig mellem Enkehertuginden og Hertugen af Nemurs, frembyder denne Sag for Tiden intet videre mærkeligt. Af mere øieblikkelig Vigtighed er derimod de nye Valg, fornemlig fordi Ministeriet Gutzots Existence trues. Vel synes Hertugen af Orleans Død at have gjort en Standsning i Valgkampene og fremkaldt en gunstigere Stemning for Kongen, men flere Kiendetegn tyde dog hen paa at Oppositionen ikke har tabt i Kraft eller Omfang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Tydskland. Den Grundighed, der udmærker den tydske Nation viser sig atter i sin fulde Klarhed i de vidtløftige Debatter, som for Tiden føres i Stænderforsamlingen i Baden, men uagtet Welcker her hævder sit velerhvervede Renomee som kraftig Taler, er der dog ingen Anledning til at antage, at Debatterne ville have noget videre Resultat, da Forholdene i Tydskland ingenlunde ere gunstige for nogensomhelst Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Rusland. Her har man feiret Keiserindens Fødselsdag og de russiske Journalister have i denne Omstændighed fundet en herlig Anledning til at vise deres stilistiske Færdighed, og man kan ikke nægte dem sin Beundring over den Færdighed, hvormed de kunne sammenskrive denne uhyre Masse af høie Phraser; men Arbeidet maa og have trættet dem; thi om Landet Tilstand have de ikke et Ord at anføre
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Blandinger. Paa et svensk Dampskib, som sidstleden seilede fra Gothenborg til Stockholm, hændte sig den Ulykke, at en ombord værende Skomager faldt ned i Maskineriet og sønderkunstes. Han havde lagt sig til at sove paa selve Gittervinduet, der bedækker Maskinen, men som en Passageer paa Dampskibet, som paa Reisen, var bleven vanvittig, havde løftet ud af Fugerne. Et Tyveri, der røber en næsten utrolig Dumdristighed, blev den 17 f. M. begaaet i Gaden Saint Etienne i Berlin. En Urtekræmmer, der i Løbet af Dagen havde nogle Udbetalinger, talte Penge ved sin Disk og opstillede dem i Ruller paa 100 francs, da i det samme en Person kom ind i Boutiken og forlangte en Unze Peber. Urtekræmmeren standser med Tællingen og afveier den forlangte Kvantitet Peber; han vilde allerede til at hælde Peberet fra Vægtskaalen ned i et Kræmmerhuus, da den Ubekjendte med Et greb fat i Vægtskaalen, og med Kraft slog hele dens Jndhold i Ansigtet paa Urtekræmmeren, dernæst kastede sig over Pengerullerne, kastede dem i Kaskjetten og løb sin Vei førend Urtekræmmeren kunde forhindre ham eller raabe om Hjælp, da Peberet baade var kommet ind i hans Øine og Mund, saa at han baade ikke kunde see og til samme Tid var nærved at kvæles. Efter en voldsom Hoste lykkedes det ham at faa Stemme til at raabe: "Hold paa Tyven!"men den dumdristige Tyv var allerede langt borte, og har siden ikke været til at faae fat paa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Indenlandske Efterretninger. Onsdagen den 27. Julii anlagdes efter allerhøieste befaling Hofsorg for de Franskes Kronprinds, Hs. Kgl. Høihed Hertug Ferdinand Philip Ludvig Carl Henrik af Orleans, død den 13, samme Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Hofsorgen bæres paa sædvanlig Maade i 3 Uger. (B. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har behaget at udnævne Conferentsraad, Prof. Dr. H. C. Ørsted, Commandeur af Dannebrog og Dannebrogsmand, til Commandeur af Rordstjernen; Etatsraad Prof., Dr. O. L. Bang, Commandeur af Dannebrog og Dannebrogsmand til Commandeur af Vasaordenen, Professorerne J. F. Schouw, Ridder af Dannebrog, og Dannebrogsmand, Dr. W. C. Zeise, Ridder af Dannebrog, og Or. J. S. Forchhammer, Ridder af Dannebrog, til Riddere af Nordstjernen; samt Capitain i Søetaten K. C. Mourier, Ridder af Dannebrog (Chef for Damporlogsskonnerten "Hekla til Ridder af Sværdordenen. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
De jydske og de slesvigske Stænder ere ved allerhøieste Patenter, daterede 24de Juli Varde, sammenkaldte til 12 Octbr. næstk. Patentet til de jydske Stænder lyder saaledes: Vi Christian den Ottende &c., gjøre vitterligt: At Vi allernaadigst have besluttet at lade de raadgivende Provindsialstænder for Vort Land Nørrejylland træde sammen den 12te October d. A. Det er derhos Vor Villie, at deres Forhandlinger skulle være sluttede inden 2 Maaneder fra den Dag, da de, som ovenmeldt tage deres Begyndelse. Jdet Vi hermed kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i fornævnte Provinds, befale Vi tillige samtlige Medlemmer af bemeldte Vore troe Provindsialstænder, saavel dem, der allernaadigst dertil ere udnævnte, som dem, der ifølge Valg have at indtræde i Forsamlingen, at de til ovenmeldte Tid indfinde sig i Vor Kjøbstad Viborg for at samles i det i Anordningen om Provindsialstændernes Jndførelse af 28de Mai 1831 og Forordningen angaaende Provindsialstændernes Jndretning, forsaavidt Nørrejylland angaaer, dateret 15de Mai 1834, betegnede Øiemed og navnlig at fornemme, hvad Vi gjennem Vor Commissarius ville lade dem forelægge til Raadgivning. Ligesom Vi iøvrigt ville have dem henviste til Jndholdet af bemeldte Anordninger, saaledes gjøre Vi og Regning paa, at samtlige Medlemmer af Stændernes Forsamling stedse ville erindre sig de landsfaderlige Hensigter, hvori Provindsialstænderne ere indstiftede, lade disse Hensigters Opnaaelse være sig magtpaaliggende, dertil efter bedste Evne bidrage og saaledes svare til den dem viste Tillid. Til Vor Commissarius ved den saaledes berammede Stændernes Forsamling have Vi allernaadigst fundet for godt at udnævne Vor Geheime-Stats=Minister og Generalprocureur for Vort Rige Danmark, Anders Sande Ørsted." (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
De Danske, som have deeltaget i de skandinaviske Naturforskeres Selskabs Møde i Stockholm, og benyttede Dampskibet "Heklad til Hjemreisen, ankom til Kbhavn d. 25 om Aftenen Kl. 8. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Det er ikke unteressant at bemærke, at af de 33 Foredrag, der hidtil ere holdte i de skandinaviske Naturforskeres Forsamling i Stockholm, ere de 20 holdte af Danske. (Dannev.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Det kongl. danske Cancellie beordrede i sin Tid Sag anlagt mod "Corfarens" ansvarhavende Redacteur Cand. Mortensen, paa Grund af en i nysnævnte Blad optaget Artikkel betitlet: "det nye Krigsdampskibs Reparation. J denne Sag har Hof= og Stadsretten d. 23 Juli afsagt Dom, hvorved den Tiltalte aldeles frifandtes og Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Paa Kbhavns Børs er i Tirsdags atter ingen Cours noteret, da alle Penge, der paa nogen muelig Maade kunde reises, anvendes til Actiesupplering. Torsdags var i Suppleringer indbetalt 4, 100,000 Rbd., og i Tirsdags 700,000 Rbd., altsaa ialt 4,800,000 Rbd. Da der er en Suppleringsdag endnu, nemlig paa Mandag, er det saaledes sikkert, at Suppleringerne ville overskride 5 Mill. (Dg.) Hvor nødvendigt det er at omgaaes forsigtig med Cigarer og Tobak paa Kjøretøier, kan sees deraf, at der i Nærheden af Sorgenfri i forrige Uge opkom Jld i en Lystreisendes Vogn, idet en Guist var fløien fra en Cigarned i Vognen og havde antændt en Paraplui, som kort efter stod i lys Lue. Heldigviis kom Jlden ikke i Berørelse med Damernes lette Dragter og blev strax opdaget, da ellers en Ulykke vilde være passeret, saameget mere som det blæste temmeligt stærkt. Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Fædrelandets sidste Søndagsnumer indleder en Anmældelse af det nylig udkomne 3die Hefte af Monrads flyvende politiske Blade", som indeholder: 1) om Tuteins Konstitutionsudkast, og 2) om Forordningen af 13 Januar 1741 om gudelige Forsamlinger, med følgende bemærkninger: J hine Vinterdage, da Thronskiftet gav vor politiske Udvikling et mægtigt Stød fremad, da den Haabets Morgenrøde, som hidtil havde ligget skjult bag en fjern Fremtids Taage, kastede sit skuffende Skær over Danmarks Horizont og kaldte de Dannedes Tanker fra Videnskabens og Konstens stille Egne til Virkelighedens befærslede Pladser og Torve, opvarmede Gemytterne og besjællede Discussionen, da blev en ung Mand, der havde aflagt de hæderligste Vidnesbyrd om sin videnskabelige Dygtighed, greben af Tidens Bevægelse, og Frugten heraf vare tvende Brochurer, der med slaaende Sandhed og begeistret Kraft skildrede Danmarks Tilstand og udtalte hans Haab om dets Fremtid, og som ogsaa vakte megen Opmærksomhed, saavel hos Politikerne af Profession og Embede som hos den yngre Slægt, men dog neppe gjorde saa stærkt og dybt et Jndtryk paa den store Mængde, som deres Tankefylde og formelle Fortrinlighed lod vente. Men da tog det kgl. danske Kancelli, som man med stor Uret beskylder for at være Pressen og dens Ordførere fjendsk, sig af den nye Forfatter, det lod ham aktionere og lagde Oplaget af den sidstudkomne af hans Brochurer under Beslag, og fra den Dag af besad Magister Monrad et populairt Navn, og hans flyvende politiske Blade" slugtes med Begjærlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Det er Alle bekjendt, at Udfaldet af den anlagte Aktion var, at han for et Aar berøvedes sin Skrivefrihed, og følgelig var nødt til enten at standse sin produktive Virksomhed, eller idetmindste at trække sig tilbage bag Anonymitetens Skandser. Efter halvtredie Aars Forløb har han nu atter begyndt at fortsætte sine politiske Skrifter, for et Par Uger siden er Nr. 3 af hans Flyveblade udkommen. Det er naturligt, at der imellem dette Nr. og de tidligere er en iøinefaldende Forskjel; thi et Tidsløb af et Par Aar maa, jo bedre det er benyttet, jo rigere et Udbytte af Livserfaring eller videnskabelig Jndsigt det har givet, have en betydelig Jndflydelse paa en yngre Mand, hvis aandelige Udvikling, hvorvidt den end var fremskreden, dog ikke alt er afsluttet, hvis Tanke endnu ikke har tabt sin ungdommelige Elasticitet; uden i mindste Maade at have skiftet sin Overbeviisning eller ombyttet sin Livsopgave, vil han dog ofte fremtræde næsten som en Anden for dem, med hvem han i det forløbne Tidsrum ikke har udvexlet sine Tanker. Saaledes er det ogsaa her, medens Monrad i sine første Flyveblade mere behandlede de store politiske Spørgsmaal, idetmindste paa eet nær, i deres Almindelighed, bevæger han sig i det sidste Hefte med Sikkerhed paa det Specielles Gebeet; medens det Karakteristiske ved hine vare de sunde, gedegne Tanker, fremstillede med en sjelden skarp Dialektik og en begeistret Veltalenhed, er i det sidstudkomne den formelle Fremstillingskonst langt meere underordnet Jndholdet, og Begerstringen er afløst af den Klarhed og Ro, som er den grundige Forsknings Resultat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
J Adresseavisen fortæller Corsaren tilbyder en Mand at lære Folk at skrive og anfører til sin Anbefaling, at han iblandt sine Elever tæller flere høitstaaende Personer. Jslænderne skulle nu have en særskilt Stænderforsamling, som dog vil frembyde endog langt mindre Frihed end f. Ex. de Roeskildske Stænder, altsaa særdeles lidt. Men for at bøde paa, at Jnstitutionen saaledes i Virkeligheden er saa lidt, faaer den Titel af "Alting". (Corsaren.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
J en "Kbhavnsposten, tilstillet Skrivelse fra en af Jyllands mindre Kjøbstæder, hedder det blandt Andet: "Det er blevet os berettet, at idelige Collissioner mellem Byfogden og Borgerrepræsentanterne i en lille By i det østlige Jylland have bevirket, at disse sidste ligefrem i en Skrivelse have ladet bemeldte Magistratsperson vide, at de have besluttet fra Afsendelsen, af samme ikke meere at fungere som Repræsentanter, paa Grund af, at de ikke fandt sig forpligtede til at finde sig i den myndige Opførsel, som Bygfogden vedvarende saavel mundtlig som skriftlig udviste imod dem, og som de vare overbeviste om ikke vilde forandres, og som de derfor ansaae det under deres Værdighed fremdeles at udsætte sig for, saameget mere som Byfogden i en af sine Skrivelser vel ikke drog deres Varekundskab i Tvivl, men nedsatte deres Menneskekundskab under sin egen, som han i større Grad troede at besidde, da han havde været Embedsmand i 22 Aar, og derfor ved alle Leiligheder forkastede deres Aands Fostre. Til samme Tid blev ogsaa af Formanden og alle Repræsentanterne udfærdiget et Brev til Amtmanden, hvori de lode ham vide deres tagne Beslutning. J sit Giensvar søgte Byfogden, at forestille dem det urigtige i deres Fremgangsmaade og sluttede med, at han ventede at see dem den 4 Juli, som var den Forsamlingsdag, da Raadet in pleno pleiede at møde. Dette frugtede imidlertid ikke, og Byfogden, der indfandt sig med Kæmneren for at udbetale nogle Regninger efter Repræsentan, ternes Anviisning, kunde Jntet udrette, da Nøglen til Kassen endnu var i Repræsentanternes Hænder og Repræsentanterne udebleve. Amtmandens Forestilling, at vende tilbage til deres Pligt, udrettede heller intet. Sagen skal nu være indberettet til Cancelliet, som vil tage de behørige Mesurer, og vistnoi dets Viisdom udfinde, hvori Gjenstridigheden bestaaer. Den lille By er saaledes indtil videre uden Repræsentantskab."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
En omreisende Musikant tog forleden i Sorøe en Seddel i Tallotteriet, reiste videre til Nestved, og erfarede her at hans Numre vare udkomne med en Gevinst af 1066 Rbd. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Den 23. Julii blev gjort et høist interessant og tillige kostbart Fund i den ved Boeslunde beliggende høie Bakke, Bjerget kaldet, idet Boelmand JeppeKarstensens Kone ved for et Øieblik at afløse Manden under Pløiningen af bemeldte Bakke, der henhører under hans Fæstejord, stødte med Ploviernene paa en fra Hedenskabets Tider, omtrent paa Midten, af Bakkens Flade, nedsat Urne af Guld, som ved Løsrivningen blev noget beskadiget. Konen opdagede strax en anden paa selvsamme Sted i Furens Land side fastsiddende, aldeles den første lignende og af samme ædle Metal, som uden mindste Beskadigelse blev udtagen. Disse fundne Urner ere af een og samme Størrelse: Høiden fra Bunden, der er meget buet nedad, er næsten 4 Tommer, og Diameteren imellem 6 a 7 Tommer. Siderne og Bundene ere tynde, men Randene omkring begge derimod temmelig massive; de ere udstyrede med smukke Birater og veie tilsammen circa 33 Lod. (Slagelse A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-01
Om Aftenen den 23 Juli, hedder det i "Dannevirke, havde man i Haderslev det piinlige og usædvanlige Syn af et Folkeopløb. Anledningen hertil var den belovede og ikke til Udførelse bragte Opstigen af en Luftballon. Det tilstedeværende Publicum fandt sig fornærmet derved, at Luftskipperen, efterat han havde modtaget Entree og indsamlet Penge, ikke lod Ballonen stige op, og desuden opførte sig uhøflig. Man troede, at han fra Begyndelsen af havde havt til Hensigt at bedrage Publicum. Den høist uoverlagte Yttring af nogle Tilstedeværende af høiere Stand: "Knegten fortjener Prygl opgav Anledning til at overskride de trukne Skranker, for at hevne sig paa Ballon=Mesteren. Med Møie lykkedes det Politiebetjentene at beskytte ham for voldsomme Mishandlinger og at bringe ham i Logis. Men