Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Det hører nu til de temmelig almindeligt herskende Fordomme, at betragte Handelen som noget ganske Uvæsentligt for Danmark, og, ene at skjænke Agerdyrkningen sin Opmærksomhed. Man bedømmer ikke Handelen efter hvad den kan og bør være, men efter hvad den, under uheldige Tidsomstændigheder, har været og tildeels endnu er. Det er under de sidste syv ulykkelige Krigsaar, at man vante sig til en Eensidighed i sine Meninger, som aldrig kan have nogen gavnlig Jndflydelse paa vore Domme, thi Eensidighed leder i alle menneskelige Jdrætter til Misgreb og Misbrug. Man vilde saa gjerne udfinde en Aarsag til de Onder, som, fra saa mange Sider, martrede os, og man søgte den, skjøndt stedse ensidigen, paa de meest forskjellige Veie. Snart skulde det være Landmanden, der berigede sig paa Kjøbstædmandens Bekostning, ved ublu, at for dyre sine Producter, snart skulde det være Handelstanden, der, ved sin Aageraand, udpinte de andre Stænder, og tillige fordærvede deres Sæder. Nu skulde det være det udsendte Sølv, som havde fordærvet vor Cours, nu Agioteurer, der ved Konstgreb virkede til dens Stigen, og nu uhørt Luxus, der var Skyld i al vor Nød. Udtrykkene, Agioteur, Aager og Aageraand hørte længe til Dagens Orden, og uvidende Døgnforfattere fægtede med Ord, som de selv ikke havde noget Begreb om, og mod Spøgelser, der ikke fandtes i Virkelighedens Rige. Men ingen Fordom vedligeholdt sig saalænge, som den mod Handelen. Mange meente, naar vi kun ingen Han del havde, saa vilde vi være evig lykkelige! End- og Mænd af Hoved og Jndsigt, smittede og blændede af den herskende Fordom, bestræbte sig for at godtgjøre, at Danmark veiede for lidet paa Politikens Vægtskaal, til at kunne blive nogen vigtig Handelstat; at det ikke har nogen fordeelagtig Beliggenhed for den store Verdenshandel, at Velstanden er for ringe, Colonierne for faa, og Handelsaanden for indskrænket; at vor Handel beroer for meget paa Conjuncturerne; at end ikke Kjøbenhavn ligger fordeelagtigt nok for den store Verdenshandel. Af Alt dette uddrage de den Slutning, at vort Fædreneland kunde være bedre tjent med, naar den Kraft, der bruges til den usikkre Handel, hvorved man, som Erfaringen har viist, kan tabe i eet Aar, hvad man har vundet i tyve, blev anvendt paa Jordbruget. - Det er en unægtelig Sandhed, at naar Handelen skulde betragtes blot fra den Side, hvor den bringer sikker Pengefordeel, saa er den Vinding, Jorden yder, langt sikkrere. Jorden kan ikke opbringes af fiendtlige Krydsere eller opsluges af Bølgerne som ost og vestindiske Skibe. Dens Producter kunne vel falde og stige i Prisen; men dog aldrig saaledes som Varene, hvis Værd beroer paa saa mange tilfældige Omstændigheder. Men er at tale om, at det ikke altid er den blotte Pengefordeel, hvorpaa en Stat bør see, naar det gielder om at bedømme en Næringskildes Vigtighed, saa kan man tillige billigen spørge, naar ikke den lykkelige Handelsperiode fra 1780 til 1807 har virket velgjørende paa de andre Grene af Statsocconomien, hvad var det da egentligen, der bragte vor Agerdyrkning til saa stor en Flor netop i hiin Periode? Men hver Sagkyndig veed, at den stærke Afsætning, Jordproducterne den Gang fandt, Concurrencen saavel om disse, som om Kjød, Smør og Fedevarer, de derved forhøiede Priser paa alle Producter, hialp Bonden i Veiret, bragte Landeiendommene i Priis, og gav Agerdyrkeren Mod og Lyst til at forbedre sin Avling og forøge dens Production. Hvo kan nægte, at alt dette, om ikke ganske, saa dog foren stor Deel, var og maatte være en Følge af Handelens og Skibsfartens Udvidelse? - Men ikke blot Agerdyrkningen, ogsaa Fabricationen, for saavidt den staaer i Forbindelse dermed, vandt meget. Man fik bedre Smør, Ost a., fordi man i Handelen fortrinligen søgte de bedre Sorter, og betalte dem forholdsmæssigen dyrere. Paa Fabrik= og Manufacturvæsenet havde Handelens Flor i hiin heldige Tidspunkt vel ingen Jndflydelse, især i Sammenligning med Engelland og Holland, med hvilke vi i det Hele, under ingen Omstændighed, bør eller kunne maale os. Men Aarsagerne hertil ligge aabenbar for Dagen.