JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
J Generalforsamlingerne, hvor Ballancen og Evaluationen bliver fremlagt, er det ikke mueligt at læse samme, eller at faae et rigtigt Begreb derom, mindre at kunne conferere (sammenligne) det med de forrige Aars fremlagte; thi imellem et Antal af henved 200 Mennesker (berettigede eller uberettigede, da ingen behøver at bevise sin Rettighed at komme der hos den ved Døren staaende Karl, naar enhver kun behøvede en halv Time til Gjennemlæsning, udfordredes en Tid af mere end 4 Dage og Nætter. Vel siger bemeldte §., "at enhver Jnteressent, enten han har Stemme eller ikke, er berettiget, paa Bogholdercomptoiret at eftersee og tage Copie af Generalforsamlingernes Resolutioner; men hvor tidt gaaer man ikke forgjeves, og naar der er flere i samme Anledning, hvad da, Og de Jnteressentere, som enten ikke kunne komme eller ere fraværende i Provindserne, maa lade sig nøie med en saa ufuldstændig Fortælling, som de Tilstedeværende kunne give. For nogle Aar siden foreslog jeg for Directionen, at endeel af det Anførte maatte trykkes, men det er af den bestandige Commission bleven nægtet, paa Grund af: at det kostede formeget. Om alt dette Anførte og mere, som i sin Tid skal fremkomme, om Gud sparer mig Livet, har jeg talt med gamle hæderlige Medinteressentere, som ikke blot mundtlig, men skriftlig have bifaldt det og lovet Understøttelse, vel forstaaet, naar det kan skee ved Ballotteringen; men ved Opfordring om virksom Deeltagelse har jeg befundet dem at være besielede, for at bruge Hr. Procurator Bierrings Ord, af ussel Menneskefrygt. J. C. Engelhardt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
J Anledning af de forskjellige Anmeldelser, min bortreiste Broder betræffende, meddeles disse Linier fra et krænket og blødende Broderhjerte. Elskede Broder, Saa er Du da, om man skal tro Aviserne, indsluttet som en Misdæder, Under samme Tag, som Tyven, Røveren, Bedrageren, Og hvad er Din Brøde, At Du af inderlig Følelse for Dine lidende Brødre er bleven en Sværmer; at man paa Niddingsvis har bedraget Dig, at Du i det Øjeblik, Du saae Dig styrtet og Nedrigheden seire, dog ufortrøden, fortsatte Din Pillegrimsvandring, visende Verden, at det ei var Guldet, der lokkede Dig, at Du var forladt og fattig, og ej som Himmelens Fugle kunde finde Din Næring paa øde Veie, med mindre Nogen rakte en hielpsom Haand til Dig, der saa gjerne vilde lade Livet for de Betrængte. Saadan var den Brøde, hvorfor Du indsluttedes i Fængsel, i et vanærende Fængsel. Jmidlertid lader enhver Sag sig see fra tvende Sider. Den kolde Mængde betragter Dit Forehavende blot som Daarekistens Foster, som Stof for Aviser og Comedier, og udbryder i Skoggerlatter. Anderledes betragter Sagen en om Fader og en elskende Broder: Vi skue Dig med Græmmelse som en Ulykkelig, over hvem Niddingsdaad har seiret, vi begræde, at Skjæbnen ranede Dig fra os i dit Livs haabefulde Vaar. O, at Dit Fængsel en var fjernt fra mig, Med den, hvem Verden har fordømt, vilde jeg ikke skamme mig at dele denne Fordømmelse. Uagtet indsluttet blandt Lastens nedrigste Tienere, skjøndt vansmægtende under Forhaanelse, vilde jeg dog deele med Dig Vanddrik og Brødbid, og sige til mit Jndre: See dette er Lønnen for en følende Broder, foren Menneskeven. Lad Verden længe nok mistyde mig, Ligemeget - Ondskab, den sorteste Ondskab har røvet mig en elsket Broder; Forfattere af Døgnblade have haanet ham i de meest krænkende Udtryk, skjeldet ham for en Bedrager, og omsider har man, fordi han var ulykkelig, kastet ham i Fængsel paa den meest vanærende Maade. Da Verden ansaae ham for en Bedrager, da lod den ham gaae uantastet, og i det Øjeblik han retfærdiggjør, at han ikke er det, vanærer den ham paa den skrækkeligste Maade, for alle Menneskers Øine. Er alt dette verdslig Viisdom, og da lad mig længe nok blive et Lem af Daarekisten; thi da synes denne næsten kun at være den eneste Tilflugt mod Nid, Vold og Rænker. Ja, inderlig elskede Broder, Lad alle Letsindiges Tunger udruste sig med Gift imod Dig! Lad alle Døgnblade besudle Dit Rygte, Din Broder skal man dog ikke afvende fra Dig, Jeg kjender Dig fra Barndommen, for mig staaer Du og Din Vandel reen som det første Menneske, Gud skabte. Lad ikkun aldrig nogen Trængsel eller uforskyldt Vanære beplette Dit Hjerte, Og jeg tilhører Dig i Livet og i Dødens sidste Aandedrag. J. G. Clod, Adjunkt ved den lærde Skole i Nakskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
(Jndsendt.)¬ J dette Blads No. 94 og 95, afvigte Aar, fremsattes nogle Forslag, sigtende til at afvende den over Grundejerne og deres Creditorer svævende Fare, Eiendomsværdiens alt for pludselige Synk ning, hvilket formeentes at kunde forebygges ved Oprettelsen af et Laanefond, grundet paa gjenstdig Garantie. Af den Taushed, der siden har hvilet over dette Æmne, sammenholdt med de offentlige Tidender, sluttes, at det er befundet lettere at overhugge, end at opløse denne Gordiske Knude, hvilket sidste ingen synes at driste sig til at forsøge. Jmidlertid ere dog Opløsningsmidler paatænkte og satte i Værk, i andre Lande. Fra Posen, i Vestpreussen, skrives under 24 Juni, Vort Storhertugdomme er nu bevilget et Distrikts-Creditsystem, forsynet med et Amortissationsfond, og den Kongelige Bank, saavelsom flere offentlige Casser, have erklæret sig beredvillige til at modtage deres udestaaende Fordringer, i Pantebreve. Det er at formode, at endnu flere Hypotek-Creditorer ville efterfølge dette Exempel, da Creditsystemet indeholder saa tilstrækkelig Sikkerhed. Ved at anmelde en saadan Jndretnings Tilværelse, hvis Savn torde være lige saa stort her, som andensteds, ønskes, at samme maatte vorde modtaget med saamegen velvillig Opmærksomhed, og tillige finde saamange Velyndere og Efterlignere, som de fleste andre fremmede Opfindelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
De af forskjellige Eiendommessalg sig dannende forandrede Forhold imellem Creditor og Debitor, giver Anledning til følgende Betragtninger: Hvor ubestridelig Ret, Udlaaneren, som overdrager sit Erhverv til Laantageren, end har, til at erholde samme tilbage efter lovlig Varsel, saa kaldes sædvanlig den Creditor, som ved at opsige sin Debitor den laante Capital, tvinger denne til, at tout prix, og med Tab at sælge sin Eiendom, en haard Mand, uden at betænke, at hiin dog kuntilbagefordrer, hvad der virkelig er hans, og hvortil Omstændighederne desuden kunde tvinge ham. Et vist Baand eller en gjensidig Jnterresse, forener, saa at sige, Creditor og Debitor, men denne adskilles, saasnart Mellemaarsager sætter den borgerlige Velfærds Tilintetgjørelse, "Execution og Udlæg, i Virksomhed mod Creditor, saavelsom mod Debitor. Naar, f. Ex., et Huus, ved tvungent Salg, sælges for 1/2 Deel af Brandforsikringssummen, denne, som stedse har været anseet for Ejendomsværdiens Minimum, og hvorefter offentlige Afgivter ydes, saa følger heraf, at flere Panthavere let kunde miste al deres Velfærd ved et eneste Huussalg, og dette Tab, maa have høist skadelig Tilbagevirkning paa andre, med hvem disse staae i Forbindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Adskillige offentlige Jndretninger, saasom Banken og Assurance-Compagniet, ere, følge Octroyer og Privilegier tillagte betydelige Rettigheder; men de grunde sig dog paa, og hænge aldeles af Eiendomsværdien, til hvis Bevarelse, disse Jnstituters store Jndflydelse maa kunne medvirke. Forikke at komme i en for Panthaveren skadelig Collision, var det maaskee ønskeligt, at Bankrenten og Brandpræmien søgtes i de Vedkommendes rørlige Gods, i hvilket ingen Pantsættelse burde have Fortrinsret, for dette Krav var fyldestgjort. De fleste Næringsveie lide under Handelens Standsning og forandrede Retning, og de lave Sædepriser trykke Landmanden; men dette er et forbigaaende Onde. Paa denne Grund, at ville overlade Eiendomsværdien ganske til sin egen Skjebne, eller taale, at denne sank til den Punkt, hvorpaa den stod for et halvt Sekulum siden, var at fælde Tilintetgiørelsesdom over en stor Mængde brave Familiers Velfærd, og at overlevere den, i vor paa Omveltning, saa rige Tidsalder, saameget formindskede Privatformue, aldeles til Sammenhobning i Enkeltes Hænder, af hvilke Samfundet, naar det behøvedes, maaskee havde lidet Gavn, og slet ingen Støtte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags den 11te November, høitideligholdtes Hs. Excell. Hr. A. W. v. Hauchs, Ridder af Elephanten, Overhofmarskal, Ordens cantsler &c., 50de aarige Embedsjubilæum ved en stor Dine paa den Kongel. Skydebane udenfor Vesterport. Selskabet bestod af over 250 Personer, hvoriblandt Statens høieste Embedsmænd, og Festen forskjønnedes ved en Tale af Professor og Ridder, 1 C. Ørsted, hvori især den ved samme Hædredes Fortjenester af Videnskaberne skildredes. Efter Bordet var et glimrende Bal, der varede til langt ud paa Natten. - Hs. Excellence er født i Kjøbenhavn den 26de September 1755, og Hans Fader var General-Lieutenant Andreas v. Hauch, Commandant paa Cronborg. - J Videnskabernes Rige har han paa det hæderligste udmærket sig ved sit classiske Værk: Begyndelsesgrunde i Naturlæren, 2 Dele, Kbh. 179696, anden Gang oplagt 1798, og oversat baade paa Svensk og Tydsk, saavelsom ved sine ypperlige physiske Afhandlinger i Videnskabers Selskabets Skrifter, nyt Bibliothek for Physik, Skandinavisk Museum &c. Man kan med Føie kalde ham Danmarks Buffon; thi hvad denne var for Frankrig, som Naturhistoriker, det er Hauch for vort Fædreneland som Physiker. J en Række af Aar har han været Chef for Theatret, Capellet og Konstkamret, og hvad disse Jnstituter have vundet ved hans Bestyrelse, er almindelig bekiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
J denne Tid har forladt Pressen, Om den indbyrdes Undervisnings Væsen og Værd, ved P. H. Mønster, Amtsprovst og R. af D., og J. Abrahamson, Divisions-Adjutant, R. af D. og den franske Æreslegions-Orden, 1ste Deel, 650 S. stor 80. - Denne første Deel afhandler i 6 Capitler den tidligere Brug af den indbyrdes Undervisning; dens Historie i Engelland, Frankrig og de andre europæiske Stater, fremdeles i de fire andre Verdensdele, dens Anvendelse i Undervisning : Geographie, Historie og Mythologie, Grammatik, og de levende saavelsom lærde Sprog o. s. v. Resultaterne af den indbyrdes Undervisning ere: Engelland fremviser over 3000 Skoler, som have virket til Nytte for flere end 1 Million Mennesker, Frankrig har 2000 Skoler, hvori undervises 500,000 Mennesker. J Schweits, Nederlandene, Sverrig, Norge, Rusland, Polen, Jtalien, Spanien og Portugal ere 150 Skoler, og regnes dertil de, i hvilke den er indført for at lette og forbedre, da er der over 600, som have virket til Gavn for over 150,000 Mennesker. J Asia (nemlig i Ostindien, Ceylon, Sumatra, Jsle de France, Bourbon) ere over 1000 Skoler, ved hvilke Gavn er virket over for 200,000 Mennesker. J Africa (paa Senegal, Sierra Leone, St. Helena og Cap) er 50 Skoler, der have arbeider for flere end 20,000 Mennesker. I America (i Canaderne, de forenede Stater, Buenos Ayres, Carracas, de danske vestindiske Øer, Dominique, Eustatius, Martinique, Anviqua, paa Bahama og Hayti) er 400 Skoler, der have virket over for 125,000 Mennesker. Australien (i New-South Wales og paa Otaheiti) ere omtrent 10 Skoler, der have virket til Gavn for 5,000 Mennesker. - Betænker man, at det er ene i Engelland, hvor den allerede i en Række af Aar har været indført, og at den i al den øvrige Deel af Verden har virket, deels kun i 45 Aar, deels kun som Prøveanlæg, saa forbauses man billigen ved at erfare, at flere end syv Tusinde Skoler have virket til Nytte for to Millioner Mennesker. - Den 2den og 3die Deel af Værket kunne ventes snarest mueligt. Det i No. 89 af Skilderiet omtalte Gaasetaarn i Wordingborg har Kong Waldemar Atterdag ladet opføre omtrent i Aaret 1364. Navnet har sin Oprindelse af en Guld Veirhane, i Form af en Gaas, som Kongen havde ladet anbringe der, for at betegne, at de i den Tid saa mægtige hanseatiske Kjøbmænd, for hvilke dette Taarn var bestemt til Fængsel, i Krigen lignede Gjæs, der vel kunde skrige og snadde i Vandet, men ellers ikke gjøre ham nogen Skade. Da Hansestædernes Tal var 77, saa gjorde Waldemar følgende plattydske Epigram over dem: Seven un Seventig Hanse. Seven un Seventig Ganse Biten minicht de Ganse Saa frag ik og nicht na de Hanse. Taarnet er en Levning af det berømte Slot, hvor Waldemar den Anden døde 1182, og som Waldemar Atterdag beboede indtil han omsider byggede Gurre. Slottet var allerede i hans Tid 200 Aar gammelt. Mærkeligt er det, at der endnu i A. Hvidtfelds Tid fandtes i Abildhaugen ved dette Slot en Brønd, som Kong Waldemar badede sine Fødder i, da han led af Podagra, der blev hans Helsot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Metropolitankirken i Kjøbenhavn er nu i det Udvortes færdig, og der arbeides nu paa de indere Deele. Hovedfacaden ud til Nørregaden er, ligesom ved den afbrændte Kirke, den mindste. Frontespicen understøttes af sex doriske Søiler, og det fiirkantede Taarn synes at hvile ligesom paa et Altar. Fra den Side har den meest Liighed med et antique Tempel. Ved Hovedindgangen, til den forrige Kirke stode Moses og Aaron udhugne i Steen. Nu sees aldeles ingen Figurer, her, men over Døren er anbragt en smuk Fries. Skade, at Kirkens største Længde vender ud mod Kannikestrædet og Dyrekjøb. J en meget lang Afstand, f. Ex. paa Frederiksberg Bakke, tager Bygningen, med sin store Kuppel ud til Fiolstrædet, sig bedre ud end i Nærheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Mariboe, d. 6 Nov. Saa usædvanlig skjøn og blid, som October Maaned var, saa stræng og barsk er November med hylende Vinterstorme, Regn og Slud. Den 6te dennes, i Morgenstunden, frøs det temmelig stærkt, men opad Dagen afvexlede Regn, Snee og Hagel næsten uafbrudt med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Aalborg, den 5te November. Efterat det Natten imellem Fredag og Løverdag, havde stormet stærkt med en giennemtrængende Kulde, meldte i Gaar Vinteren sin Ankomst med Sneeveirligt, som endnu i Morges vedvarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Aarhuus, d. 9 Novbr. J Søndags under den svære Storm, som forvoldte megen Skade paa Bolværkerne ved Havet, kom et af Byens Skibe her paa Rheden, som havde været i Mallaga og Livorno, der ansees for mistænkelige Havne. Qvarantainekommissionen tog øieblikkelig alle de Forholdsregler, som Vigtigheden af en hurtig Resolution gjorde nødvendige. Men eftersom Skibet er forsynet med de reneste Sundhedsattester og Alt befandtes vel inden Borde, saa har det nu faaet Tilladelse at gaae ind i Havnen. - Fra Cathedralskolen her i Byen dimitteredes ved den i September afholdte Hovedexamen til Universitetet følgende Candidater: Andreas Winding, Søn af afdøde Cand. Theol. Winding paa Samsøe, Jes Fæster Lemeier, Søn af afd. Kammerraad Leemeier, til Caløe; Rasmus Schifter, Møller, Søn af Hr. Agent Møller i Grenaae; Thomas Funder, Søn af Hr. Kjøbmand Funder her i Byen, og Jørgen Johan Tønning, Søn af Pastor Tønning i Grundfør. Af disse erholdt Winding og Funder ved Exemen arrium Hoved characteren Laudabilis, og Leemeier, Møller og Tønning hand illandabilis. Efter endt Hovederamen optoges 7 Elever i Skolen, hvori Disciplenes Antal for nærværende Tid udgjør 86. Gammelt og Nyt fra Hamborg og Altona. Man mener, at Huusild opkommer saa ofte (omtrent 8 om Aaret), fordi Brandcassen giver fuld Erstatning, saa at Frygt for Tab ikke gjør Jndvaanerne forsigtige. Sukkerraffinaderierne og Brændevinsbrænderierne foraarsage de øvrige Huuseiere de største Udgivter, hvorfor de burde have en særskilt Brandcasse. J Altona indtræffer meget sjeldent Jldsvaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
En Snedker i Hamborg har opfunden Stiger til at redde Folk i øvre Etager af et Huus i Jldebrandstilfælde. Af disse Stiger sættes flere sammen, indtil man kan naae. Syge og Børn hidses ned i en Kurv. Renovationsvognene i Hamborg vare for tildækkede med et Laag af Jernblik, men da dette snart fortæredes af Rust, ere de nu forsynede paa hver Side med 4 skraaliggende Trælaage, saa at under Paalæsningen kun en Ottendedeel af Vognen behøver at være uden Laag. J Altona er det slemt, naar man møder disse Vogne, uden Bedækning, midt om Dagen i snævre Gader, og naar de læsse paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Sognekirken i Altona besøges kun lidet, derimod komme en Mængde Tilhørere i den nybygte Kirke paa Hamborgerberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
De mere oplyste Jøder have i Hamborg stiftet en ny Menighed, hvor der holdes meget gode Prædikener, og hvor de øvrige Skikke ogsaa have mere Liighed med de christelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
En engelsk Pietist har omsendt i Altona til samtlige, eller dog de fleste Huusbonder, et i London trykt Brev, med Advarsel imod Søndagsarbeide, som han med stor Bedrøvelse her har bemærket. Han mener, at naar Magistratspersonerne ei ville virke derimod, havde det været bedre, at de ikke havde modtaget deres Embeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Formedelst Franskmændenes umaadelige Udsugelser og Confiscation af baade offentlig og privat Eiendom og Formue, maatte Republiken for en Tid standse med Renternes Betaling; men ved siden at betale Alt tilfulde, er Crediten vedligeholdt saaledes, at Statsobligationer til 4 PC., som er den høieste Rente, betales over den paalydende Sum, skjøndt Statsgielden skal beløbe sig til omtrent 40 Millioner Mark Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Bankerotteurerne i Hamborg blive inddeelte i uheldige, letsindige og bedrageriske. De sidste straffes med Tugthuusarbeide, og en Efterretning derom opslaaes ved Børsen. En Jndretning, der paa andre Steder fortiente at efterlignes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Blandt Sieldenhederne udmærket der sig et Løvepar, stort og skjønt, med 3 Unger, som er 2 Maaneder gamle, een Han og to Hunner. Skjøndt de patte, begynde de dog at æde Kjød. Aarsagen til deres Tilværelse fandt Sted i Heide; 16 Uger 2 Dage derefter indtraf Fødselen i Embden. Hele Familien fortærer daglig 16 til 18 Pund Oxekjød, eller 30 Pund Kalvekjød. Den Gamles Udseende er imposant. v. Schultz, Capitain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Greve Gonfalonviore har 1819 anlagt i Mailand en Lancastersk Skole, som 1820 allerede talte 650 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Kjøbenhavns Børs, d. 13 November. Cours. Hamb. 2 M. 252, a vista 255. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s.a 15 Rbmk. 10 s. Obligationer (med Renter fra 11 Juni 1821) 74 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4 Februaris. A.) 95 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 13. Svenske Sedler Disconto 6 pC. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Da Voltaire eengang ved det Luneviller Hof spillede med en bigot Dame Piket, reiste der sig et stærkt Tordenveir. Damen begyndte at ryste paa hele Legemet, og korsede sig, bad at man skulde lukke Gardinerne og Vinduesskuderne, thi hun var overordentlig bange, eftersom hun i dette Øieblik var sammen med en Fritænker, paa hvem Gud i sin Vrede kunde hævne sig. Men Voltaire affærdigede hende i hele Hoffets Nærværelse med følgende Ord: "Vær overbevist om, naadige Frue, jeg har i et eneste af mine Vers sagt meer til Guds Priis, end De i Deres hele Liv har været istand til at tænke. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Creditforeningen betræffende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
(Jndsendt.) Atter synes en Stemme i No. 9 af Skilderiet at billige det forhen fremsatte, og i afvigte Aars No. 95 indrykkede Forslag til en Creditforening for faste Eiendomsbesiddere. Jngen har endnu, saavidt vides, offentlig misbilliget Forslaget. Jmidlertid troer man ikke at disse Omstændigheder, kunne afgive tilstrækkelige Grunde for at anbefale Forslaget til Antagelse, med mindre det var prøvet af en competent offentlig Autoritet, hvortil især regnes den anordnede Commitee til Undersøgelse af Laane= og Livrente Indretningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Jfald denne Committee, eller en anden Autoritet, maatte findes villig til at tage dette, Statssamfundet saa vigtige, Æmne, under Overveielse, og derefter, snarest muligt, offentlig at meddele Publicum dens Omdømme, saa var det første Skridt gjort, og derved tillige det Spørgsmaal besvaret, om samme burde komme i videre Betragtning, eller Haabet om Hielp fra denne Kant opgives, Dersom det første blev Tilfældet, saa fandtes vel nogle Mænd villige til at fremlægge Forslaget under forventende høiere Approbation, og med de tjenlig eragtende Modificationer, for et Antal Grundeiere til Antagelse, hvilke derefter indbyrdes kunne vælge deres Repræsentanter. Først da, naar Creditforeningen saaledes foreløbig havde dannet sig, vilde den høiere Approbation af Repræsentanterne være at ansøge, og naar samme erholdtes, en almindelig Jndbydelse for samtlige Kjøbstæder og Landdistricter i Kongeriget og Hertugdommene, nemlig til en provinds viis særskilt eller forenet Deeltagelse, være at Foranstalte. Den Udsigt, denne Creditforening, som bedes læst i No. 96 af Skilderiet for 1820, vilde aabne for Debitorer til offentlige eller private Laane anstalter, nemlig at kunne ved Jndbetaling af de erhvervede Creditbeviser frigjøre dem for et lige Beløb af deres Gield til samme, er en vigtig Betragtning, der taler for Forslagets Realisation, ligesom ogsaa saadanne Laaneanstalters Bestyrelse, under nærværende Omstændigheder, lettelig turde finde Grunde for at modtage et saadant Betalingsmiddel, hvorved baade Capital og Renterne, de sidste nemlig ved Præmien, bleve betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Den successive halvaarige Udtrækning vil ogsaa give disse Creditbeviser hos andre Private en Værdie, der leder til Speculation, og som altsaa forvolder, at de søges naar Trækningen skal foretages, følgelig deres Realisation uden synderlig Tab for Debitor kan formodes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 10 Novbr. d. A. holdtes i Regentskirken Universitetets sædvanlige Høitidelighed i Anledning af Luthers Reformation og Universitetets Gjenoprettelse ved Kong Christian den Tredie. Jndbydelsesprogrammet, forfattet af Justiceraad C. C. Werlauff, Professor i Historien, indeholdt nogle Oplysninger til Middelalderens Geographie, udgivne af islandske Haandskrivter, med Jndledning og Anmærkninger. J den ved Festen holdte latinske Tale, anstillede Justiceraad Werlauff en Sammenligning imellem Hierarkiets og Reformationens Jndførelse, i Henseende til begge Revolutioners Aarsager og Virkninger. - Derpaa fremstod Hr. Professor og Ridder Ørsted, det philosophiske Facultets Decanus, og holdt en kort Tiltale til de Studerende, hvori han lagde dem paa Hierte, at sand begeistret Kierlighed til Videnskaberne, er en Grundbetingelse for agtværdige Fremskridt, og bør være det Baand, der sammenknytter, saavel de Studerende indbyrdes, som Lærer, og Discipler til eet levende Samfund. Derhos optog han de ved Exammen, nyligen prøvede unge Studerende, til den academiske Borgerret. Af de til Examen anmeldte 130 Studerende, vare 4 udeblevne, 2 ved Examen ikke fundne noksom forberedede, hvorimod 124 optoges som Studentere ved Universitetet. Blandt disse erholdt 56 Characteren Laudabilem, og deraf 2 tillige Udmærkelse. Disse vare: Lientenant Anton Wilhelm v. Scheel, Privatist fra Kjøbenhavn, og Christen Noe Tang, fra Ribe Cathedralskole, 64 erholdt Charakteren Hand illandabilem og 4 Noncontemmendum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Til den theologiske Embedsexamens mundtlige Prøve i October Qvartal, indstillede sig 8 Candidater, af hvilke 3 erholdt Charakteren Laudabilem, og 5 Haud illaudabilem.