JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Her til Staden ere ankomne: Hr. Lieutenant Schive af Cavalleriet og Fendrich, Stubbe af Jnfanteriet, begge i Svensk Tieneste, kommen fra deres Skib som er strandet i Kiøgebugt og logerer i Skibet paa Vestergade. Hr. Lieut. Rosenberg fra Fridericia. Hr. Lieut. Jacobæus fra Slangerup. Hr. Major Bülow og Hr. Hof Junker Nieregg fra Meklenborg.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Fra Staden ere bortreyste; Hr. Lieut. Stuve og Fendrich Stubbe til Stokholm. Hr. Kammerherre Juel til Fyhn. Hr. Lieut. Flugge til Norge.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Næstkommende 18 Søndag efter Trinitatis, bliver Kirke=Musiqven opført til Høymesse, for Prædiken i St. Nicolai Kirke, og efter Prædiken i Hellig Giestes Kirke.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Fra den 5 til den 11 Oct. inclusive er følgende Kiøb sluttet: 1) Sr. Kierrumgaard, Urtekræmmer, solgt og Hr. Capitain Stæge, kiøbt et Huus i Toldboedgaden. 2) Sr. Kiøbenhavns 2) Sr. Robert Ogilvi, Tobakspinder, solgt og Sr. Jean Pierre Perriard, kjøbt et Huus paa Østergade. 3) Sr. Thomas Balle, solgt og Madame afgangne Reinstrups Enke, kiøbt et Huus paa Graabrødre=Torv. VII. Portene udi Kiøbenhavn bliver ved følgende Klokkeslet tillukte og aabnede: i denne Maaned. Nørre Port bliver tillukt Klokken 8. Vester Port, 6 aabnede Kl. 5 1/2. Øster Port = = = = = =
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Christianshavns Port = = VIII. Afvigte Søndag var Confirmanterne af den Tydske Menighed som ligger til Guarnisons Kirken 26 i Tallet, ellers er iblant dem som Søndagen tilforn i Holmens Kirke bleve confirmerede, i Særdeleshed at remarqvere at een iblandt dem var 46 Aar gammel, som og at den i Qvæsthuuset confirmerede Dreng, har været blind fra hans Alders tredie Aar.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Dødsfald. Hr. Johan Nicolay Prom, Sogne=Præst til Krummerup og Fuglebierg Meenigheder, udi Øster Flakkeberg Herred i Siælland. Hr. Jens Buch Sogne=Præst til Hiarup og Wandrup, Meenighed i Andst Herred udi Riber Stift i Jylland. Hr. Christian Bech, Sogne=Præst til Trøgstad og Baadstad Meenigheder i Aggershuus Stift i Norge.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Frue Anna Elisabeth Lindegaard, Hr. Justitz=Raad Christopher Otto Smiths Kiæreste i Nyborg. i Fyhn. Hr. Morten Leigh, Sogne=Præst til Elverum og Tryssel Menigheder i Aggershuus Stift i Norge. Madame With, Hr. Capitain Withs Kiæreste paa Christianshavn.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Ved det Kongel. Tegnings=Bildhugger og Bygnings Academie i Kiøbenhavn er ved Døden afgaaet Hr. Ludvig Henric Jardin, Kongelig Bygmester og Profess. Perspect. Han blev fød i St. Germair. des Noiers i Frankerig Aar 1730, og døde i Kiøbenhavn den 8 Oct. 1759. Over Hr. Professor og Doctor Medicinæ, Hr. Georg Tycho Holm, har man læst følgende Liigvers, som man til den salige Afdødes og hans Fætter Ære, har holdt værdigt at indrykke: Da Velædle og Velbyrdige. Hr. Georg Tycho Holm, Doctor Medicinæ og Professor ved det Kongel. Amphitheatrum Oeconomico Naturale paa Slottet. Charlottenborg udi Kiøbenhavn; Døde den 25 September 1759, og blev begraven den 1 October i St. Nicolai Kirke=Gaard.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Da sørgede hans Fætter Andreas Friderici Holm. Ney, Støvet ey den Frihed har Med Skaberen at gaae i Rette; Thi ellers her jeg færdig var At spørge: Gud, hvi giør Du dette? Hvi fælder Du det grønne Træ, Der voxer op til andres Læ Hvi skal de Smaa betages Skygge? Saa vil Du da, at Mennesker Paa ingen Ting, i hvad det er Foruden Dig, maae Tillid bygge. Ak! frister Du vor svage Troe, Som holder fast ved Himmel=Breve, Det fierde Bud forjetter jo At fromme Børn skal længe leve? Du tager dog de Frommeste. Hvi døer ey de Uværdige, Som ere kuns til Jordens Byrde, Det er Dit Raad. Det er os nok. Du passer best Din Faare=Flok. Dit Navn det er den gode Hyrde. Du sætter Selv en fast Termin For alle dem, Du skienker Livet; Det er ey Kraft i Medicin, Naar Du har Reyse=Ordre givet. De Viseste selv intet veed, Men deres Raad er Daarlighed, Naar mod Dit Raad de vilde raade. Du viser os, at Du er Gud, Og at Pardon mod Dødens Bud, Fra Dig, er ey i Kongers Naade. Just da vi havde Haabet fat Om Lykken for min salig Fætter, befaler Du en evig Nat, Beslutte skal hans vaagne Nætter. Just da hans Lærdom og hans Fliid Opnaaede sin Belønnings Tiid. Hos os, ved Leve=Brød og Ære. Da Verden saae, hvad Han var værd, Du haster med hans Reysefærd, Og vil, Hans Løn hos Dig skal være. Han havde alt vort Haab fortient. Vi paa hans Viisdom bygte Slotte. Han med Naturen var bekient, Den syntes sig for Ham at blotte. Naturens egen lille Gud, Linnæus, selv basuner ud Min salig Fætters Lærdoms Gaver. Den anden Han vi ventede I Doctor Holm at faae at see, Da til hans Liig man Graven graver. Det varede et Øyeblik, Vi nøed den Glæde, Haabet føder. Af Lykkens Soel et Glimt vi fik, Da strax de mørke Skyer møder. Der raabes: Holm er syg, Han døer, O! hvilke Tordenslag det giør, I Hierterne, som gaaer beklemte. Ney Himmelen ey hør vort Raab, Der ligger alt det store Haab, Til hvilket Kongen ham bestemte. Monarken allernaadigst saae, Naturen var Hans Kieledegge. Han Ham befalede at gaae, Og større Ting for Lyset legge, Hans Reyse nu alt fastsadt var. Han pakker ind, Han giør sig klar. Ham Ønsker fletter Ære=Krandse. Han nys har faaet sit Reyse=Pas, Da Gud Hans Lives Time=Glas befaler i en Hast at standse. Han reyste, men en anden Vey, End Ham af Kongen var befalet; Thi Kongers Konge sagde Ney. Det Ord maa staae, som Gud har talet. Det blev derved. En Sygdom kom, Og bragte Ham Hans Afskeds=Dom. Han bad, og Hielpe=Midler brugte. Men ach, den allerbeste Cuur, Ved Pulver, Piller og Mixtur, Det mindste her ey vilde frugte. Dog vilde Gud ey see Ham døe, Før Rygtet fik udraabt Hans Ære. Aviserne først maatte strøe. De Blomster ud, som Flid kand bære Da det var skeet. Det skeede snart, At Han fik gjort sit Regnskab klart, Og derpaa Syndens Sold betalte. Den Gud, hvis Magt og Majestæt ninger. Sin Siel i Troen Han befalte. Hielp, føde Gud, hvad er det dog, Hvortil vort Haab sig her tør helde? Den Stærkeste kun er et Skrog. Den længste Alder, ingen Ælde. Den største Ære, kun en Damp. Det beste Liv, en daglig Kamp. Den gyldne Lykke, blotte Avner. Hvo andet Tilstød ikke veed, Naar Sotte=Sengen er opreed, Han intet har, men alting savner.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Her staaer vi ved en Doctors Grav, Hvis dybe Jndsigt i Naturen. Den høye Almagt Æren gav, At Ham tilhørte eene Curen.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
J Styrke, Alder, Ære, Liv Og Lykkens blide Tidsfordriv Han saae ey Magt mod Dødens Kræfter, J dem blev Angest Sielens Mod, Men da Hans Troe fandt Jesu Blod, Da maatte Frygten give efter.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
En gammel Fader bøyet staaer, Ved Sønnens Død, til Gravens Bredde. Hvad Haab skal nu hans sølvgraa Haar Fra samme Skiæbne længer redde? Nu ynsker han at være der, Hvor dette Haabets Foster er. Taalmodighed, du Herrens Levi, Vi kommer, naar Gud vil. Vort Reysetøy vi laver til. Vi veed, vi der skal være evig. I Dag tilig er den renommerede Jøde Mejer Moses, boende i Vimmelskaftet, meget hastig død.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Jblant de Børn som i denne Uge ere døde af Kopper, er i Særdeleshed Abraham, en Trilling, 2 Aar gammel, hvis Brødre Jsaak og Jacob, døde kort efter deres Daab.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Copulerede. Sr. Christian Ludvig Carl Winike, Forpagter paa Sorøe Ladegaard, og Jomfrue Johanne Beate Ferslev.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Sr. Gottfried August Neukammer, Manufactur=Farver, og Madame Elisabeth Sophia Brautigom.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Udi afvigte September=Maaned er paa Politie=Kammeret opleveret: En liden Sølv Daase, forgyldt, som er funden i Ro Priser paa Jndenlands her til Staden, komne Producter, har været i denne Uge. Holst. Sæl. Jydsk, Loll. og Fynsk. Mrk. Mrk. Mk. - Mk. Rug Hveede = Malt Byg Havre = Rug Meel = Boghv. Gryn 163 R. 6 3 R. 6 Rdl. 5 1/2 Rdlr. 8 Byg Gryn 26. Havre=Gryn : 4 1/2 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Bankebyg = Ro Erter . Smør M. M. 131 R., 25 R. 28 a 30 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Salt Oxekiød 17471 Rdlr. dito Lammekiød Kommen = 5 Rdlr. saa 9 a 10 Rdlr. Miød, 3 Rdl. - 24 mk. Oste = 13 1/2 m. Faare=Oste, Præste=Oste, 2 Røget Flesk omrk. 6 mk. 7 mk. Et Grønsaltet dito, 14 1/mi 5 5 mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Tælle = 10 m. 9 mrk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Gaase=Fiær 116m. i Honning 4 m. 2 Rd. 1 Fierd. salte Aal. 1 Lpd. røget dito 11 Rdl. pr. 1000 Tagsteen 10 1/2 Rdlr. Store Muursteen. Smaa dito 17 Mk. Middel dito Bøge Brænde 5 a 6 Rdlr. Favnen. Elle 27 a 28 Mk. Birke Fyrre 27 a 28 Mk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 12 Oct. London 5 Rdlr. 6 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 12 1/2 a 1/4 pro Cento. IV.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Anmeldelser. M. Joh. Fruest. Gunneri, Episcop. & Profes, Theol. P. Institutiones Metaphysicæ Scholis Academicis potissimum adcommodatæ, er at bekomme for 4 Mark og 8 Skill. hos Bogtrykker Lars Nielsen. Svare, boende i Skindergaden.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
En Capital stor 1100 a 1200 Rixdaler kand bekommes til førstkommende 11 December imod godt og forsvarligt Huuspandt. Anviisningen skeer paa Stadens Adresse=Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
En Capital stor 1000 Rixdaler kand bekommes til førstkommende 11 December imod forsvarligt Huus pandt, og kand accorderes at staae uopsagt i nogle Aar. Nærmere Efterretning gives paa AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Mandagen d. 22 October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 slet, begyndes med Auctionen over Hans Excellence, salig Hr. Geheime-Raad, Græve von Berkentins efterladte Bibliothek i den Grævelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad, i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Skulde nogen have Lyst at reyse for Kok til Kysten af Guinea og Vestindien, da kand de anmelde sig paa Stadens Adresse=Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Ligeledes kand en habil og erfaren Gartner=Svend anvises Tieneste, som Gartner, hos en fornem Herre, her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Hvem som behøver tvende smukke Boe=Dørre med Karmer og behørig Beslag, vilde mælde sig paa Adressetoirs Efterretninger.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
D. C. Extra gode Martiniqve Caffebønner, Pur A. . det 2 Mark og 2 Skilling, tages 25 Pund og derover 30 Skilling. En Sort finere dito 2 Mark og 4 Skilling, tages 25 Pund og derover 2 Mark, gode Vestindiske dito 26 a 28 Skilling Pundet. Extra god og oprigtig The Bohe 4 Mark og 8 Skill. Pundet, tages 50 Pund og derover 4 Mark og 4 Sk. meget god Congo Thee 5 Mark og 8 Skill. tages 5 Pund og derover 5 Mark og 4 Skill. finere dito 5 Mk. 12 Skill. a 6 Mark og 8 Skill. til 7 Mark og 8 Skill, god grøn Thee 7 Mark. Extra gode friske Anchiovis, 3 Mark og 8 Skilling Glasset. Nyelig hiemkommen chinesisk Soya, en Pot 3 Mark, tages 5 Potter og derover da 2 Mk. 12 Skill. Asia Bombas 4 Mark og 8 Skill. Pundet, tages 5 Pund a 4 Mark, og hvide Bønner Lispundet 4 Mk. er at bekomme i Viinkiælderen under Comoediehuset. 3 Jesuiternes Republik eller det omstyrtede Paraguay, hvilket indeholder en rigtig Fortælling om den Krig, som disse Geistlige have vovet sig til at føre imod Spaniens og Portugals Monarker. Efter begge kongelige Commissariers og de tvende Kroners Fuldmægtige deres Secretariats Opsætninger og paa det portugisiske Hoffes udtrykkelige befaling ved Trykken udgivet, nu oversadt i Dansk, er at bekomme hos Andersen og Holk pro 12 Skilling. Sammesteds er og endnu nogle Exemplarier af den europæiske Stats Sandsiger at bekomme pr. 20 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Af det Vers over salig Hr. Frederich Boye, er endnu nogle at bekomme hos Andersen og Holk pr. 4 Skilling, Stykket.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Da der fra sin rette Eyere er bortkommen en liden hvid Hønse=Hund med kløftet Næse og brune Plætter, da ombedes Finderen imod en billig Recompense, at give Underretning om den her i Adresse=Contoiret, hvor Eiermanden skal blive ham bekiendtgjort.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Nogle tusinde udvalgte gode Tulipan Zwiebler af adskillige Couleurer ere indlagte til Forhandling paa Adresse=Contoiret, og kand bekommes i hundredeviis, pr. 2 Mark hundrede.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Her til Staden ere ankomne: Hr. Lieut. von Warnstedt, fra Flensborg. Hr. Geheime Raad von der Lühe, fra Roeskilde. Hr. Major Weissenborn og Capit. Schønnemann, fra Rendsborg. Hr. Greve Rantzau, fra Jylland.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
St. Pauli, Kiøbmand fra Dantzig, logerer hos Giesters.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Fra Staden ere bortreyste: Hr. Capit. Greve v. Nostitz, til Slesien. Hr. Capit. Liebe, til Hamborg. Den Danske Consul Herritz, til Hamborg.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 15 Oct. London 5 Rdlr. 6 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 1/2 a 13 pro Cento. Skippere, som ligger Seylfærdige. Erland Rippa til Aarhuus i Skaane, ligger paa Chavn og gaaer herfra i Morgen. Ole Frederichsen til Gottenborg, ved Kongens Sukkerhuus.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Capitain Carl Rottvitt til St. Croix i Vestindien, ibid. Christopher Grønnov til Stralsund, i Nyehavn. Jan Rasmussen til Præstøe, ibid. Peter Madsen til Sønderborg, ibid. Rasmus Bang til Grenaae, ibid. Jens Jørgensen til Aarhuus, ibid. Friderich Hansen til Drammen, ibid. Wichmann til Rostok, ved Børsen. Bertel Rasmussen til Lübek, ibid. Peter Wohlert til dito, ved Toldboden. Nr. Neductions100 Pd. i Amsterdam, Paris, Bourdeaux, Strasborg, og nogle andre Pladse, hvilke Pd. have eens Ligevægt imellem sig, giør 1100 100 Pd. Antverper, 100 Pd. Rouaner Vicomtie=Vægt = 100 Pd. Lyonner Stads=Vægt = 100 Pd. Rocheller 100 Pd. Toulouser 100 Pd. Marseiller 100 Pd. Genser: 100 Pd. Londonske 100 Pd. Hamborger 100 Pd. Frankfurter. 100 Pd. Leipziger og Colnske = 100 Pd. Genueser 100 Pd. Livorner 100 Pd. Milaneser 100 Pd. Venediger. 100 Pd. Neapolitanske 100 Pd. Spanske 100 Pd. Portugisiske 100 Pd. Lytticher. 100 Pd. i Amsterdam, Paris, deaux a. giør, 100 Pd. Antverper 100 Pd. Rouaner Vicomtie=Vægt = 102 100 Pd. Lyonner Stads=Vægt = 100 Pd. Rocheller 100 Pd. Toulouser 100 Pd. Marseiller 100 Pd. Genfer 100 Pd. Londonske 100 Pd. Hamborger 100 Pd Frankfurter, 100 Pd. Leipziger og Cølnske 100 Pd. Genueser. 100 Pd. Livorner 100 Pd. Milaneser. 100 Pd. Venediger. 100 Pd. Neapolitanske 100 Pd. Spanske
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Sidstafvigte Fredag den 13 hujus har Hr. Nid der Tadini her i Staden udi nogle Standspersoners Overværelse viist Prover paa sin Habilitet, og ved Operation hiulpen fem blinde Mennesker til deres Syn igien, saa at de kunde kiende adskillige Mynter, som dem bleve forelagte. Disse Folk som Operationen blev gjort paa, ere: En Mand boende ved Vester Port en Kone i Viingaardstrædet, en Sclavei Stokhuset, en Mand paa Christianshavn, og en i Citadellet Frederichshavn. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Jndkomne Skippere. den 11 October. Læstet. J. Olsen fra Aalborg, 23000 tørre Flynder, 1 H. Anders fra Sønderb. 13000 Muur= og Tagst. 9. D. Olse fra Fehm. 525 Tdr. Byg og Hv. 43 T. Gr. 16 1/2 M. Simons. fra Middelfart, Haure og f. Vahre 8 C. Simons fra Nyborg, Frugt og fede Vahre 8 H. Espensen fra Stege, Korn og Frugt 17 J. Bertelse fra Fem 650 Td. Hvede, 10 T. Byggr. 22 J. Galleng fra Hors Haure, sorte Pott. og f. V. 9 J. Weide fra Heiligenh. 252 T. Hr. og dito Meel 10 1/2 den 12 October. H. Peders fra Eckernførde, 51 F. Kongel. Br. 28 1/2 H. Christens. fra Kiøge, 10 F. Brænde P. Ottes. fra Faaborg, Smør og Kiød, R. Niels fra Colding, 24 Fanne Brænde Knud Nielse fra Odense, Jern, Br. og f. Vahre 16. J. Jørgens. fra Aarh. Korn og Br. sebrugt Fløtteg.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
J Bendix fra Hors Korn og f. Vahre, A. Anders fra Sønderb. 18000 Muursteen 12 C. Becher fra ibid. 17000 Tagsteen. M. Wichman fra Nost. Valkjord, Uld og Frugter 20. P. Wohler fra Lybek, Støkgods. E. Christens fra Erøe, Korn og f. Vahre. J Lund fra Ebbeltoft, 28 Janne dobb. Brænde 19 VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Udgaaende. den 11 October. J. Jans. til Horsens. H. Christens til Laurvigen. R. Nielsen til Weile. J. Lykke til Pomern. toirs Efterretninger. P. Thoms. til Fladstrand. Ernst Niels til Svendborg. L. Wullelosser til Cappel. N. Ausborg til Sønderb. J. Adriansen til Nykiøbing. J. Nissen til Draxminde. den 12 October. H. Tarchel til Cappel. Claus Praem til Ribnitz. J. Koefoed til Stettin. A. Buch til Bornholm.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Anmeldelser. M. Joh. Fruest. Gunneri, Episcop. & Profess. Theol. P. Institutiones Metaphysice Scholis Academicis potissimum adcommodatæ, er at bekomme for 4 Mark og 8 Skill. hos Bogtrykker Lars Nielsen Svare, boende i Skindergaden. Hr. Johan Friderich Wahl, boende hos hans Fader Kunstforvalteren ved nye Børs, er adskillige Optiske Jnstrumenter at bekomme nemlig: Øyen=Glas eller Briller, saa vel for dem som ikke kand see langt fra, som og for dem der ikke kand see nær ved. Læse Glas Microscopi til fiin Skrift, Landkort, og ellers andre Slags complete Microscopie; adskillige Sorter Kikkerter saa vel med sex Glas, som og mindre Sorter, Perspectiv=Kastener og Perspectiv=Glas, KammeroObscura, Laterne=Magica med og uden Billeder. Ligeledes bliver og af ham de Optiske Jnstrumenter som ere kommen i Uorden tilrette gjort efter Jnstrumenter nes Beskaffenhed, hvilket alt tiener Liebhaberne til behagelig Efterretning.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Holsteens Evret Smør i halve Tønder, Holsteenske Honning og Miød i heele Tønder, og gode fiine Bankebyg, er i Commission indsat til Forhandling hos Andersen og Holk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Skipper Peter Wohler agter sig i denne Uge til Lybek, Fartøyet ligger ved Toldboden. Har nogen en god Cariol at sælge, da kand dem fra Adresse=Contoiret anvises en Kiøber. Hvem som behøver tvende smukke Boe=Dørre med Karmer og behørig Beslag, vilde mælde sig paa AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-10-15
Af det Vers over salig Hr. Frederich Bøye, er endnu nogle at bekomme hos Andersen og Holk pr. 4 Skilling Stykket.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Slutningen af den Afhandling: Om Jøderne ere nyttige i Landet? Commercien er saa vigtig en Sag for Staten, O hvorpaa dens Velfærd fornemmelig beroer, at man umuelig kand betroe nogen Fremmede den. Naar en Stat har ingen anden Kiøbmands Handel end den som bliver ført af Fremmede, saa har den egentlislet ingen, i det mindste ikke grundede og kuns uvisse Commercier. Saasnart det falder de Fremmede indat forlade Landet, hvortil man maa ansee dem til bøyelige ved alle forekommende Leyligheder, saa er det strax ude med Landets Commercier. Spanien og Portugal vilde særdeles bedrage sig, om de troede at de havde nogen Commercie, fordi at saa mange Engelændere, Franzoser, Genuesere og andre Nationer boer hos dem og driver Handel der. Det har derfor alletider været den almindelige Maxime af den allerviseste Regiering, at man har søgt at føre Commercien ved Landets Jndfødde, og efter denne Grundsætning, kand det ikke være raadeligt at overlade den til Jøderne. Jo haardere og fastere man kand forbinde Kiøbmændene med Landet, som de ere fød udi, desto sikrere vil det alletider være for Statens Handling og desto mindre har man at befrygte, at ved Kiøbmændenes Bortreyse mistes store Summer Penge, som en Landet, Commercien, og det almindelige Væsen til største Skade og Fordervelse. Denne Forsigtighed er i de nyere Tider bleven meget nødvendigere, allerhelst da en Kiøbmand ved Vexel=Negotien er i Stand til at skaffe al sin Formue ud af Landet uden at giøre nogen Opsigt. Det har derfor alletider været kloge Regientere kiært naar de har kundet draget Kiøbmændene og i Særdeleshed store Capitalister ind i vidtløftige Verker og Foretagender, hvorved det ikke falder dem saa læt at giøre nogen Forandring i deres OpholdsSted. Naar man altsaa vilde tillade Jøderne Commercien, saa skulde man antage dem som var Eyere, af saadan en Rigdom som de ikke kunde flytte fra et Og Sted.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Man søger nu omstunder i alle Lande, at bringe Manufacturer og Fabriqver i Flor. Jeg troer at der intet lættere Middel er dertil, end naar man udgav en Lov, at efter ti Aars Forløb ingen Jøder maatte handle med andet end hvad de selv havde forfærdiget eller ladet forfærdige ved deres kloge Anstalt. Man vilde see forunderlige Virkninger hvorledes Jøderne vilde lære Manufactur= og Fabriqve=Arbeyde, og speculere paa at forfærdige alt det som kunde forfærdiges i Landet. Ved denne Anstalt kunde man antage alle Jøder uden at indskrænke Antallet. Jo flere der var, jo fordeelagtigere var det for Staten. Paa denne Maade vilde Jøderne blive foreenet til Landet med de fasteste Baand. Foruden Huusene, som udkræves til Fabriqve=Anstalter, er Fabriqver og Manufacturerne selv af den Beskaffenhed, at de i det mindste ikke tillade nogen som var ved dem, at tænke paa nogen Forandring i deres Opholds=Sted. Det Lands Velfærdt, som de engang vare udi, maatte altsaa, for deres egen Fordeels skyld, være dem kiært og ligge dem paa Hierte. Vilde man indvende, at Jøderne, efter den Tanke man har om dem, gjorde Fabriqve=Varene lættere og bedragersk, saa har denne Jndvending aldeles intet at betyde. Naar et Land vil have at Manufacturerne skal florere, saa er det desforuden høyst nødvendig at der bliver udgiven et Reglement over Varenes Bonitet og Beskaffenhed og at der bliver gjort nøye Anstalter til Eftersyn. Joderne maatte altsaa forfærdige gode Vare, endskiønt de af dem selv ikke vare tilbøyelige dertil. Og i Sandhed, naar man engang ret betragter den store Lyst de har til Vinding, deres Tilbøyelighed til Aager, og deres Had imod de Christne, saa kand man ingen bedre Handte: ring eller Nærings=Maade opfinde for dem, end just Manufacturerne og Fabriqverne. Her kunde de giøre Landet allermindst Skade, Man kand heri oversee dem paa det allernøyeste, hvilket ikke lader sig saa læt giøre ved nogen anden Profession. Jøderne selv, vilde ikke tabe noget ved saadan en Forretning. De fleeste maa ved deres Skakkerie, uagtet deres Omløben, leve meget kummerlig og taale Tusinde Slags Spotte= og Skields=Ord. Det vilde have deres Brød meget vissere, riigeligere og fornøye ligere. De af dem, som eyede en anseelig Formue, vilde med lige saa stor Fordeel og Fortrin være Herrer over Manufacturer og Fabriqver, som de nu ere Vexelerere og Kiøbmænd. Denne Handtering kand drives med saa stor Vidtløftighed, at en anseelig stor Formue kand anvendes dertil. Afhandling om Talk eller Skiønheds Olie.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Man har i de hannoverske nyttige Samlinger for Aaret 1756 indrykket en Skrivelse fra et Fruentimmer, hvorudi Sminke bliver forsvaret. Saa antagelig som de derudi anførte Grunde synes at være, saa vilde dog en Geistlig have meget at sige derimod, og den sunde Philosophie selv kunde snart blive færdig med denne Grund; det Fruentimmer som sminker sig besidder i Sandhed en særdeles overmaade Forfængelighed, om man endog vilde give denne Sag det allerlæmfældigste Navn, og naar hun vil gaae i sig selv og upartisk betragte og udforske Hensigten af hendes Sminken, da vil hun i den blotte Moral, foruden Religionen, finde Grundsætninger, som forkaster hendes Opførsel. Fruentimmeret har alle Tider søgt at forbedre deres Skiønhed ved et Slags Sminke= eller saa kaldet Skiønheds=Vand. Men de har dog alle Tider havt saa megen Skam, at de ikke offentlig har tilstaaet det. Nu synes det, ligesom de vilde aflægge denne Skam, og den fornævnte Skrivelse synes at have samme Hen sig til at udrydde det som er bleven tilbage, af den. Denne Uforskammenhed har, ligesom mange andre fordervelige Sæder taget sin Oprindelse i Frankerige.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Fruentimmeret i Frankerig giør ingen Hemmelighed af at de sminker sig, og ligesom nu dette Land forærer os alle dets skiønne Moder, saa begynder denne slemme Vane ligeledes at blive indført hos vore Skiønne.