Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-06-27
Endnu er det lykkedes at vinde en Seier over Jesuiterne, skal det kun ikke blive den sidste, Ved en Kongelig Forordning af 16 d. M., som er undertegnet af Grev Portalis, ere 8 Sekundairskoler i Aix, Bordeaux a., hvis Bestyrere, høre til en gikke lovlig authoriseret religiøs Kongregation i Frankerig, satte under Universitetets Bestyrelse, hvorhos for Eftertiden Jngen, uden foregaaende skriftlig Erklæring, at han ikke hører til nogen slig Kongregation, maa ansættes ved nogen under Universitetet staaende Opdragelses=Anstalt eller geistlig Sekundairskole. En anden af Biskoppen af Beauvais undertegnet Forordning bestemmer Elevernes Antal i Sekundairskolerne til 20,000, som Alle maae boe og bespises i Skolerne og naar de have været der i 2 Aar og fyldt det 14de Aar, skulle bære geistlig Dragt. Der skal oprettes 8000 Stipendier, hvert paa 150 Fr. J disse egentlig geistlige Skoler eller Seminarier optages allene unge Mennesker, som opofre sig udelukkende til den geistlige Stand. Da nu Jesuiterne under det forrige Ministerium vidste at tilvende sig alle franske Skoler, saa have de herved faaet Naadestødet i Frankerig, hvorfor det og skal have kostet Møje at faae hine Forordninger, især den første, for Lyset, hvilket først lykkedes, efterat de fleste Ministre havde erklæret at ville tage deres Afsked, hvis den ikke blev underskrevet. Naturligviis fryse Ultrabladene af Harme. Gazetten kalder det Tyrannie og Quotidienne paastaaer, at Ministrene skjændigen have forraadt deres Pligter. Messager erklærer derimod alle af begge Oppositionspartier udspredte Rygter for Digt, hvorpaa Forordningerne selv er det bedste Svar. Jmidlertid er det ikke usandsynligt, at en Protest af flere Erkebiskopper og Biskopper imod de borgerlige Anthoriteters Jndgreb i Gestlighedens Magt har været Aarsag i, at biskoppen af Beauvais ikke undertegnede den første Forordning. Gazette de France taler ogsaa om Geistlighedens legitime Modstand, og Biskoppen af Amiens, som er fransk Pair og Hertuginden af Berrys første Almosenier, holder i et Hyrdebrev vældige Lovtaler over Jesuiterne. Pompieres i de Deputeredes Møde den 14 Juni foreslaaede Anklage imod de forrige Ministre er en anden Sag, som for Øieblikket gjør Opsigt. Beskyldningerne ere haarde, nemlig Majestætsforbrydelse imod Kongen og Folket, Konstitutionens Tilsidesættelse og de offentlige Penges Forødelse, hvorpaa anførtes Beviser i Hobetal, saasom Jesuiternes Jndførelse, Papisterie, vilkaarlige Hæftelser, Kjerligheds loven, Justitsmord, Valgknebene, Nationalgardens Opløsning, Massakren i St. Denisgaden ge. Af en Uovereenstemmelse imellem det skriftlige og mundtlige Foredrag tog Indenrigs=Ministeren Anledning til at modsætte sig Forslaget, da han umulig kunde billige det Udtryk, at Ministrene havde adskilt Kongen og Folket, da det aldrig lodsig tænke, at Fædrelandets Fader kunde tabe Tilliden til sine Børn. Det halv ikke, at Hr. Pompidre erklærede, at han kun havde sagt: Forsøget dertil var gjort: omsider maatte han forandre sit Forslag til den simple Sigtelse: Kammeret anklager Medlemmerne af det forrige Ministerium for Forræderie og Udsuelse, i hvilken Form det næsten enstemmig blev antaget baade af høire og venstre Side til nærmere Overveielse.