Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-18
Tirsdagen den 14 Marts overrakte en Deputation, bestaaende af Gaardeierne Jacob Møller af Viersløv i Hvidovre Sogn og Jens Nielsen af Husom i Brøndshøi Sogn samt Skolelærerne Køie af Brøndshøi og Thyboe af Eiby, Hs. Maj. Kongen en allerunderdanigst Adresse om en fuldstændig udvidet Valgret og Valgbarhed, der var forfattet af forhenværende Skolelærer Rasmus Sørensen og underskreven af 2400 Medlemmer af Bondestanden: Gaardmænd, Huusmænd, og Jndsiddere, fra forskjellige Sogne i de forskjellige danske Provindser. Hs. Maj. besvarede den Tale, som Gaardeier Jacob Møller i denne Anledning holdt til Allerhøistsamme, i de naadigste og mildeste Udtryk, omtrent saalydende: "Man maatte forvisse sig om, sagde Han, at Han havde Villie til at ville gjøre sit tro Folk saa lykkeligt som Ham muligt maatte være, og at Hans Bestræbelser skulde derpaa gaae ud, men det tro Folk maatte i denne alvorlige og bevægede Tid, hvori Hannu nylig havde tiltraadt Regjeringen, ogsaa indsee, at der maatte Tid til at afvente Begivenhedernes Gang, og at ikke alle billige Ønsker og gode Forhaabninger kunde opnaaes paa een Gang. Man maatte nu først see hvorledes de erfarne Mænd, som dertil udvalgtes, vilde ende deres Forhandling om Forholdene i Staten, og derefter erfare, hvormeget Kongen kunde give Folket Da Hs. Maj. til Slutning sagde: "Gud være med Den" udbrød Deputationen: "Gud velsigne Kongen og Folket!" hvorpaa Kongen bjerteligst takkede. (Kbhp. 80 Borgere og Jndvaanere i Korsør have ladet indrykke i "Fædrelandet", at de tiltræde den af 45 fædrelandsksindede Mænd i Hovedstaden udstedte Erklæring, navnlig formeene de, at alle Statsdeles lige Jnteresse kun vil kunne varetages, og Statens Fremtid betrygges, ved at Slesvig, Jylland og Øerne faae en fælleds Rigsforsamling, Slesvig dog med en særskilt Landdag, medens Holsteen erholder sin egen selvstændige Forfatning som tydsk Forbundsland under det danske Monarki. De formaae nemlig ikke at indsee, hvorledes nogen Dansk efter alt, hvad de have hørt og daglig høre fra tydsk Side, længer kan haabe paa Fred og Enighed Held og Velsignelse for det fælleds Fædreland ved en Gjennemførelse af Forfatnings=Reskriptets Bestemmelser. Er dette saa - og skal ingen særskilt Unionsstat "Schleswig-Holstein" oprettes, - hvad vel fra dansk Side umulig kan tilsigtes - da bliver vel neppe nogen anden Udvei tilbage end den af hine Mænd angivne. J Anledning af, at der i Kjøbenhavn er ført megen Tale om de Eventualiteter, som kunde blive Følgen af, at Holsteen som tydsk Forbundstat kunde blive inddraget i en Krig med en Magt, som stod i venskabeligt Forhold til, ja maaskee endog var allieret med Danmark, siger Kjøbenhavnsposten: Naar man her bestandig taler om en Krig mellem Frankrig og Tydskland som det Naturligste og Sandsynligste af Verden, saa skeer det, fordi man tillægger Tydskerne det samme Nationalhad mod de Franske, som man selv nærer mod Tydskerne, eller fordi man endnu stedse betragter Tydskerne som lydige Fyrstetrælle hvad Hegel engang kaldte dem. Det har dog i de sidste Dage viist sig, at dette ikke saa ganske er Tilfældet, og hvad Nationalhadet til Frankrig angaaer da tilhører dette kun den officielle Verden og angaaer ikke Folket, ligesom Nationalhadet her mod Tydskerne kun er et enkelt Parties Sag. Naar dette Parti taler om Alliance og Venskab med Frankrig, saa har dette Venskab akkurat det samme Værd som hiint Nationalhad det er nemlig ligesaa lidet som Hadet grundet paa Sympathi eller Antipathi mod visse Principer - thi sandelig de i Frankrig proklamerede Principer ere vist ikke skikkede til at finde bifald hos vort Professorparti – men det er et ganske abstrakt Nationalvenskab, hvis Styrke og Grundvold skulde hvile paa den fælles Modsætning til Tydskland, altsaa paa Nationalhavet. Men ligesom man i Frankrig for Øieblikket ikke bemærker det ringeste Spor til noget Nationalhad, men kun Kjærlighed til alle Nationers Frihed, saaledes vil man heller ikke i Tydskland kunne mærke noget til et Nationalhad mod Frankrig undtagen hos dem, hvis Jnteresser gjøre det naturligt. Vi kunne være ganske rolige for, at Holsteen ikke vil forlange Deeltagelse i den Ære at marschere mod Republiken, om der ogsaa existerede et tydsk Forbund, som fordrede det.