JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Hans Andersen i Gundestrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel tilfor mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende : at Samlinger i Boet ville blive afholdte paa Stervbogaarden Mandagen den 31te næste Maaned, oc Formiddagen Kl. 11, og her paa Contoiret Onsdagen den 14de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen. J Kraft af Hans Majestæts allernaadigst Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter Margarethe Elisabeth Christine Scheel, fød Jæger, og Kiøbmand Jørgen Nicolai Scheel, af Stubbekiøbing Kiøbstad paa vort Land Falster, første som Enke og sidste som eneste og myndige Arving efter afdøde Kiøbmand Ditlev Flindt Scheel sammesteds, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Lollands Falsters Stiftsaviis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordning 20de Februar 1717 forbeholden; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 1ste Juli 1835. Under Vort Kongelige Segl. L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Lange. Ørsted. Lassen. Hansen. Bentzen. Jacobsen. Bevilling for Margarethe Elisabeth Christine Scheel, fød Jæger, og Kiøbmand Jørgen Nicolai Scheel i Stubbekiøbing til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Stervboet efter afdøde Kiøbmand Ditlev Flindt Scheel sammesteds. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene at have nogen Fordring paa Stervboet efter afdøde Kiøbmand Ditlev Flindt Scheel her i Byen, til for os, mig Margarethe Elisabeth Christine Scheel, fød Jæger, som Enke efter fornævnte Afdøde, og mig Kiøbmand Jørgen Nicolai Scheel, hans Søn og som eneste samt myndige Arving, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav. Stubbekiøbing paa Falster, den 18de Juli 1835. Margarethe Elisabeth Christine Scheel. Jørgen Nicolai Scheel. fød Jæger.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Som Lavværge P. N. Benzon.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Enhver, som formener at have noget Krav paa min afdøde Mand, Møllermester Niels Hansen Smidt og mit fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for min nedennævnte Lavværge at anmelde og beviisliggjøre berørte Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 18de Juli 1835. Som Laugværge. Sophie Frederikke Smidt, Stahlfest, født Augustinus. Kr. Can Sec. Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Procurator, Vestergade No. 55.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muelig vil vorde læst ved Over og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardeier Niels Christensen Gildsig i Nørresundbye og forhen afdøde Hustrue Kirstine Sophie Sørensdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aalborg Byefoged-Contoir, den 14de Juli 1835. I Hr. Cancellieraad, Byefoged Wølfferdts Fraværelse, Nissen, const. 506 1834 & 1835. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Overskiærer Johann David Seifferts Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv, under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 15de Juli 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over= og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Muur- og Bygmester Jens Svane Qvist her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en Samling i Boet bliver afholdt Onsdagen den 29de denne Maaned, Kl. 11 Formiddag. Skanderborg, den 17de Juli 1835. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Freditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde, under Grevskabet Christiansholm Skiftejurisdiction, nemlig : 1. Tienestepige Karen Andersdatter af Freilev Bye, Kiettinge Sogn; 2. Tienestekarl Hans Pedersen sammesteds; 3. Tienestekarl Hans Rasmussen af Kiettinge Bye; 4. Huuskone Sophie Josephsdatter, Enke efter Huusmand Rasmus Mikkelsen i Raagelunde Bye, Kiettinge Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm, den 14de Juli 1835. Møller.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
ved Proclama, som er læst ved Callundborg Byeting den 13de dennes og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret Dags Dato, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Districts-Chirurg Johan Christoffer Voigt her af Byen, hans Stervboe, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Stifteforvalter i hans Boe, inden bemeldte Tidsforløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte, med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Callundborg, den 20de Juli 1835. Cederfeld. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 93. - 1834 & 35. gangne pensioneret Major Johan Martin von Bruun, Ridder af Dannebrogen, hans Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 20de Juli 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, af Dags Dato, ere Arvingerne efter den i Østerholmen i Elling Sogn, under Horns Herred, afdøde Aftægtsmand Christen Andersen, indkaldt med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ved samme Proclama, der snarest mueligt læses ved Over- og Underretten, ere Creditorerne efter benævnte Afdøde indkaldte med 12 Ugers Varsel, for under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Horns Herreds-Contoir, Frederikshavn, den 16de Juli 1835. Lassen.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byetingsret og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte formene at have Noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Dreiermester Nikolai Lind, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav; hvitet herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 11te Juli 1835. Ræder.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Credi- og Dibitorerne i Stervboet efter afdøde Enkefrue Caroline Mathilde Elphinston af Pleielt, under Tikiøb Sogn, Cronborg District, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste at betale hvad de til Boet ere skyldige. Fremdeles indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvorhos bemærkes, til alle Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling er berammet at afholdes her paa Amtstuen, Fredagen den 31te denne Maaned, Formiddag Kl. 10, hvorved, iblandt andet, forventes afgjort, om Stervboestedet ved offentlig Auction skal bortsælges eller ikke. Cronborg Amtstue, den 13de Juli 1835. Fasting. Creditorerne i Skorsteensfeger Johan Matheis og afdøde Kone Karen christine Jochumsens Boe her i Byen, indkaldes herved, med tolv UgereVarsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den afdøde Kones Arvinger med anordnet Varsel, at anmelde og bevise deres Arveret. Hun var en Datter af afdøde Poul Jokkumsen, Matros ved Holmen i Kiøbenhavn. Nyekiøbing paa Falster, den 15de Juli 1835. Møller.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, af Dags Dato, der snarest mulig vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Anders Pedersen i Christrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at godtgiøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at Samling i dette Bo vil blive foretaget her paa Contoiret Onsdagen den 14de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Rougsøe &c. Herreds-Contoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl Jens Jacobsen af Gising, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at godtgjøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres med Tilføiende, at Samling i Boet vil blive afholdt her paa Contoiret Onsdagen den 14de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4. Rougsøe &c. Herreds-Contoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Undertagskone Ane Hansdatter, Enke efter Parcellist Ole Andersen af Karleboe, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved en videre bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 20de Juli 1835. C. H. Lyn.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama, som idag er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre afgangne Kammerjunker og Lieutenant ved Jngenieurcorpset Wenzel Hafners Dødsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav inden ovennævnte Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 27de Juli 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-07-30
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Over og Underret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Creditorerne i afgangne Madan Johanne Marie Bøgevad og efterlevende Mand, Pottemager og Maler Bøgerad deres, under Skifterettens Behandling værende, fælleds Boe, heri Byen, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, under det Tab, som er bestemt ved Placat 26de Marts 1790 Præstøe, den 20de Juli 1835. Møller.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Aar 1835. No. 181. Fredagen. den 31. Juli. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
London, den 23de Juli. – "Times vil vide, at Dampskibet Plato, naar det har sat Hr. Ellis i Land ved Trapezunt, skal vende tilbage til Bosphorus, og derfra bringe Grev Durham til Sebastopol, eller, hvis Russerne ikke ville tillade dette, til Odessa. Hr. Ellis's Sendelse har blot til Hensigt at lykønske den nye Schah. Gesandtskabs-Secretairen, Hr. M. Neill, skal ikke ledsage ham, men kun følge ham til Teheran og maaskee senere udnævnes til residerende Minister i Persien, istedetfor Si John Campbell, forhenværende Resident for det ostindiske Compagni (hvilken Post nu inddrages); men Compagniet vedbliver fremdeles at betale for samme 12,000 Pund i aarlig Gage. Hr. M. Reill har tidligere været fjorten Aar i Persien, i Begyndelsen som Saarlægge. Ogsaa Hr. Ellis er meget bekjendt med Landet og Sproget; i Aaret 1815 sluttede han en vigtig Overeenskomst med Schahen. Det hedder, at han kun i tvende Maaneder skal opholde sig i Teheran.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Paris, den 22de Juli. - Med Hensyn til det i Gaar meddeelte Criminal-Tilfælde, maa tilføjes Følgende: Den Anklagede, Baucal, hvis Søster var en Veninde af Madame Priolland, havde første Gang seet denne sidste, da han var atten Aar gammel og hun trende Aar ældre. Skjøndt han kun tvende Dage var sammen med hende, havde hun dog gjort et saa dybt Jndtryk paa ham, at han skiltes fra hende under heftig Graad. Med Mandens Vidende og Villie corresponderede han nu med hende i en Tid af fem Maaneder, hvilket hun dog derpaa standsede med, formodentlig paa Mandens Opfordring, da en vis Lidenskabelighed begyndte at skinne frem i Baucals Breve. J Aaret 1831 reiste denne sidste til Senegal, efter kun tvende Gange, og det i Mandens Nærværelse, at have seet Madame Priolland siden Brevvexlingens Ophør. Mod Slutningen af 1834 kom han tilbage til Frankerig, Kjøbmand Priolland var imidlertid reist til Mexico i Handelsanliggender, hans Kone lod den Anklagede gjennem dennes Søster vide, at hun undrede sig over, ikke endnu at have faaet en venlig Linie fra ham. Nu skrev Baucal, og kaldte hende i sine Breve, som han alt tidligere havde gjort, Due. Hun bad ham, ligeledes skrivtlig, at undlade dette for den offentlige Menings Skyld; men Bancal vægrede sig herved, og hans broderlige Tone i Brevene gik snart over til en om og lidenskabelig, hvorfor Madame Priolland ligeledes advarede ham. Kort efter, i Begyndelsen af Marts, tilbragde han fjorten Dage hos hendes Familie, og under dette hans Ophold brød hendes, forhen saa rene Tilbøielighed til ham ud i en saa lidenskabelig Kjærlighed, at hun besluttede at døe med ham og ved hans Haand. Saaledes fortæller den Anklagede og tilføjer, at han i Førstningen havde anseet hendes Yttringer desangaaende for Spøg, men at han senere var kommet til den Overbeviisning, at hun virkelig besad Kraft nok, til med ham at virkeliggjøre hans Yndlings Jdee, der bestandig havde været, at døe med den Elskede. De sidste Dage af deres Samliv tilbragde de med Beraadslagninger over, hvorledes de skulde udføre deres Hensigt. Den Anklagede foreslog, at qvæle sig med Kuldamp, men Madame Priollandvilde døe med fuld Bevidsthed. Det er mærkeligt nok, at hverken Tanken om hendes elskede Barn, om hendes Mand, over hvem hun aldrig havde ført nogen Klage, eller om hendes Familie, af hvilken hun blev baaret paa Hænderne, kunde rokke hendes Beslutning.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Da de den 17de Marts vare trufne sammen i Paris, skreve de til deres Familier, hver især, for at berede dem paa Budskabet om deres Død, dog uden at indvie dem i deres Forhold eller Beslutning; de indskrænkede sig til mørke Hentydninger. Saaledes skrev den Anklagede til sin Moder, den 21de Marts Beklag mig ikke. Jeg har henlevet ti saa lykkelige Dage, at et heelt Menneskeliv neppe kan indbefatte dem – lie, Madame Priolland, anbefalede sin Datter til hendes Pleierindes Omhu og bad denne, ofte at fortælle Datteren om hendes Fader, men saameget som muligt at udslette Erindringen om hendes Moder.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Natten fra den 23de til den 24de Marts bestemte de til Planens Udførelse. Dagen i Forvejen bragde de begge deres Sager i Orden, skreve endnu en Gang til deres Familie og sendte den Sørgeklæder, Haarlokker og andre Gjenstande til Erindring om dem. J Brevet til deres Fortrolige, Camescasse, opfordrede Ban gal ham til, at sørge for en fælleds Grav til dem begge, og at sørge for, at saavel deres frivillige Død, som deres Forhold maatte blive en Hemmelighed for lies Familie. Paa Bordet foran Sengen fandt man følgende Bulletin, skrevet af Baucal: Vi have tømt Giften; jeg lægger mig hen til hende, for ej at forlade hende mere. – Klokken slaaer fem, Giften har ikke virket; der maa skrides til en ny Aareladning. – Kl. 6: Vi vilde døe uden Smerte, og vi have allerede tusinde Gange lidt Døden Hjertet maa gjennembores. – Hun døer. – Klokken er 6 1/2. Lev vel
Berlingske Tidende, 1835-07-31
J Auriliaire breton, en Journal, som udkommer i Rennes, læser man: Vi høre i dette Øjeblik om en græsselig Begivenhed, som har tildraget sig i Landsbyen Janzs (i Departementet Jlle- og Vilaine, District Rennes) og som fuldkommen kan sættes ved Siden af den La Roneiereske Proces. En ung Pige blev elsket af to Mænd, og den Enes Kjerlighed besvarede hun. Givter maalet skulde just fuldbyrdes, da den forsmaaede Elsker, snigmorderisk overfalder den lykkelige Medbeiler, myrder ham og kort efter ved Hjelp af et Tjenestetyende, skjænder den Ulykkelige, han havde elsket. Sagen er overgivet i Rettens Hæder."
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Fra den spanske Grændse. (Midt i Juli.)
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Ved Zumalacarreguis Død har Don Carlos's Sag, fra mange Sider betragtet, lidt et uberegneligt Tab. Jkke alene den eneste dygtige carlistiske General er med ham gaaet i Graven, men ogsaa Enigheden i Carlisternes Rækker. Man veed, at flere heftige Optrin have fundet Sted mellem Eraso og Espanna, og at Don Carlos kun nødtvungen, for ej at fremkalde endnu større Uenighed, selv har overtaget Commandoen. Denne Uenighed maa man især tilskrive det feilslagne Angreb paa Bilbao; Pladsens Forsvar havde været umuligt, hvis de Commanderende havde samvirket med Energi. Jstedetfor et almindeligt Angreb, som Omstændighederne fordrede, handlede Enhver kun for sig og søgte gjensidigt at hindre hinanden, deels for at give gammelt Nag Luft, deels for at blotte hinanden, eller i det mindste, for hver især ene at have Æren af Pladsens Jndtagelse. General Espanna, som havde udkastet Angrebsplanen og overhovedet ledede Operationerne som Stadens Chef, chicaneres paa alle mulige Maader af de Andre, der betragte ham med skjæve Blik. Denne Mand skader Dou Carlos's Sag uendeligt; han er forhadt i Hæren, men udmærket af Don Carlos, hos hvem han har vidst at indsmigre sig. Hans Nærværelse ved Armeen er en virkelig Ulykke, og Dronningen kan intet bedre ønske, end at han ret længe maa holde sig i Don Carlos's Gunst; thi paa sine Modstanderes Feil maa hun regne, ikke paa sine Generaler.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Norge. Moss, den 16de Juli. Formedelst Mangel paa Regn i Maj og i den største Deel af Juni Maaned tegner Hs-Høsten ikkun til at blive mislig i Smaa-Lehnenes Amt, med Undtagelse af Jdes- og Markers Fogderi, hvor den efter det senere indtrufne Regnvejr antages at ville blive taalelig god. Derimod ere Udsigterne til Korn- og Kartoffel=Avlen tildeels endog meget gode Stavanger, den 16de Juli. Den 4de d. M. indtraf i Sovde Anner til Suldal den sørgelige Begivenhed, udenfor det saa kaldte Aaboland, hvor en temmelig stor og strid Elv ved sit Udløb i Fjorden stryger lige forbi Landet, at en Baad, der var alt for svært ladet med 23 Mennesker af et Liigfølge tilligemed Liget, skar fuld af Vand, og af Folkene druknede ialt 11 Personer, hvor iblandt tre Ægtepar og tre Børn; de Øvrige bleve ved den Hjelp, som øjeblikkelig var tilstede, reddede, men af de Druknede ere alene tvende Liig gjenfundne. Omtrent 18 Dage iforveien vare paa samme Sted tvende Mænd druknede derved, at Baaden hvælvede om med dem; disse ere heller ikke gjenfundne. Skjøndt det Sted, hvor disse ulykkelige Hændelser skeete, er farligt, vides Saadant dog ikke før at være hendt der.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Vestfjeldene i Øvre-Tellemarken, den 26de Juli Det varme Veir i Juni forandredes under nordligt Bygevejr til Kjøligt, men som siden af og til har frugtbargjort Ager og Eng med en sagte men velsignet Regn, saa at Grøden paa Agerne især staaer meget delig. Søndenvind, ofte meget stærk, har været den herskende alt siden St. Hanstid, og man har spaaet sig deraf en stor Flom, men denne er endnu udebleven. J Gaar vendte Vinden til ret Nord med Klart, hvilket vedbliver ogsaa i Dag, saa at Veiret troes at ville blive stadigt. Trækfuglenes og Jnsecternes Sjeldenhed i Sommer er mærkværdig, neppe hører man Gjøgen eller nogen anden Sangfugl; dette maa vel tilskrives det usædvanlige kolde Foraar med derpaa følgende Tørke.
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Jndenlandske Efterretninger. J et Brev, der er forelæst i Videnskabernes Selskab i Paris, dateret Reskavik paa Jsland den 25de Maj, roser Hr. Gamard, Læge paa det franske Skib, der er udsendt for at opdage Korvetten la Lilloise, overordentlig den gode Modtagelse, han havde fundet paa Jsland. J Slutningen af Brevet melder han, at Man saae bevægelige Jismasser nærme sig paa Jslands Sydkyst. Vinteren havde været stræng; i Januar var Thermometret i Rejkavig faldet til 18, og i Omegnen endog til 2325 Grader.