Viborger Samler, 1848-03-23
Kiel, den 19de Marts. J Forsamlingen idag i Rendsborg mødte Medlemmer af Stænder fra de tvende Hertugdommer Slesvig=Holsteen, Deputerede fra Flensborg, og fra Landistrictet Hadersleben. Af Stemmelisterne erfares, at 20 Medlemmer vare tilstede. Kl. 12 om Middagen aabnedes Discussionen af Director Olshausen. Beseler valgtes til Præsident. Discussionen fortsattes indtil Kl. 11 om Aftenen. Olshausen sagde: "Vel yttrede Nølere, Superkloge og Egnister, at man maatte vogte sig for at skride rask frem; at for hurtig Fremskriden kun kunde berede Ulykke, medens vi ved at gaae langsomt tilværks i Frihedsudviklingens skjønne Fremgang vilde erholde som en Selvfølge hvad vi nu - maaskee ved ulykkelige Kampe og Møisommeligheder - søgte at erhverve. Men hvo som følte Begeistring for Ret, Frihed og Fædreland i sit Bryst, vilde ei lade sig skuffe ved saadanne Taler; han maatte føle Kald til at medvirke til det tydske Fædrelands Vel, til at afværge indvortes og udvortes Fiender, til at befrie Tydskland og begrunde i Samme saavelsom i Hjemstavnen en fornuftig Frihed. Kun ved Folket var det muligt at erholde i disse Puncter tilfredsstillende Resultater. Stænderrepræsentationen maatte stille sig og løse den tredobbelte Opgave: 1) SlesvigHolsteens Constituering, som en af Danmark og dansk Jndflydelse afhængig Stat; 2) denne hele, udeelte Stats Tilslutten til det tydske Forbund; 3) den grundige Reform af den tydske Forbundsforfatning, nærmest ved Sammenkaldelse af en Folkerepræsentering af samtlige tydske Nationer ved Forbundsdagen. For at give Bestræbelserne for dette Formaal Retning og Støttepunct, maatte først og fremmest besluttes, at de erfarne Mænd, ikke skulde begive sig til Kjøbenhavn. Vor Fyrste maa strax sammenkalde begge Stænderforsamlingerne i Forening, for at raadslaae om en Valglov for en constituerende Forsamling. Kun en saadan sammensat Forsamling kunde antage en Forfatning for Schleswig=Holsteen efter de af Regjeringen fremlagte Forslag. - For at begrunde en slesvig-holstensk Stat hørte endelig væsentlig en velindrettet Folkebevæbning til Landets Forsvar. Hele Staten Slesvig=Holsteen maatte, heel og holden, høre til det tydske Forbund. – Efter Olshausen tog Grev Reventlow-Preetz Ordet. Han kunde ikke billige den energiske Handlemaade. Olshausens Forslag vilde drive Sagen til det yderste. Med den Greven eiendommelige skarpe Forstand, bekæmpede han Olshausens Andragende. – Resultatet af Forhandlingerne kunne meddeles i følgende Sætninger: Om Spørgsmaalet angaaende de erfarne Mænds Deeltagelse i den fælleds Forsamling i Kjøbenhavn ville Stændermedlemmerne ikke udtale sig directe idag. Det besluttedes at danne en bestandig Comite af de 3 Medlemmer: Beseler, Reventlow=Preetz og Bargum for skyndsomst at sammenkalde Stænderne i alle de Tilfælde, hvor Begivenhederne maatte fordre et saadant Skridt, dernæst strax at sende en Deputation til Kongen. Denne Deputation bestaaer af Olshausen, v. Neergaard, Claussen, Gülich og Kegel. Dens Hverv er at bede Kongen om hurtig Sammenkaldelse af de slesvig-holsteenske Stænder, og om at han ville forelægge Stænderne en for begge Hertugdommer fælleds Forfatning. Regjeringspræsident Scheel skulde, saaledes vilde Majeriteten, strax afskediges, hvorimod Forslaget om Moltkes Entledigelse faldt igjennem. Man forlanger fremdeles hurtig Indførelse af en almindelig Folkevæbning, virkelig Pressefrihed og Associationsret. Først den sidste Deel af Forhandlingerne holdtes for aabne Døre. – Foruden Stændermedlemmerne vare fra alle Egne i Landet mange Patrioter forsamlede i Rendsborg. En Folkeforsamling, holdtes; en der udkastet Adresse og Adresser fra andre Nabodistricter overraktes Stænderforsamlingen. "J Morgen, saaledes ender Kielercorrespondenten, "Mere!"