JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Jndenlandske Efterretninger. Enhver Ven af en fri og selvstændig Presse, ja den hele blot nogenlunde oplyste Deel af det danske Folk vil med inderlig Glæde læse nedenstaaende Skrivelse fra Trykkefrihedsselskabets Stiftcomitee, der findes i det sidst udkomne N af Dansk Folkeblad. Det er et bemydningsfuldt Actstykke i den Kamp, som nu føres om den lille tilbageblevne Rest af Trykkefrihed i Danmark, og der findes Navne derunder, der i Folkets Mening veie meere end alle deres, som bekæmpe Pressens Ret og Frihed. Det vil berolige Folket med den Overbeviisning, at det Sande og Rette tilsidst vil gaae seirrig ud af Kampen, og det vil styrke de Faae, som endnu holde Frihedens Banner opreist, til ikke at forsage, hvor tunge Offere Seiren end skal koste dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
J Trykkefrihedsselskabets Skriftcomitee. Kjøbenhavn den 24de August 1843. L. Müller. H. N. Clausen. F. C. Olsen. M. Hammerich. J. C. Larsen. C. F. Allen. Ballin. C. T. Engelstoft. A. G. Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
For nærværende Tid, da saamange Hædersmænd arbeide paa at forskaffe vort Fædreland de uberegnelige Fordele af Silkeavl, vil nedenstaaende Beretning om en Art Silkeorme, der synes endnu bedre end de sædvanlige at egne sig for vort Elima, og vistnok vilde finde rigelig Næring i vore talrige Egeskove, ikke læses uden Jnteresse. Den læses i B. Tid. efter Augsb. Allg. Zeit. og er forfattet af en fransk Missionair i China. Egetræes-Silkeormene have deres egentlige Hjem blandt de høie Bjerge i Koni-Tscheous District. At de lettere udvikle sig paa Bjergene end paa Sletterne, hvor Climaet er mildere, er saameget forunderligere, som MoerbærSilkeormene trives bedre i de varmere end i de koldere Egne. Jkke destomindre bekræfter Chinesernes mangeaarige Erfaring det Sagte, og et slaaende Beviis for, at en kold Temperatur er fordeelagtigere for Egetræes=Silkeorme end en varm, er den Omstændighed, at man paa Bjergene har aarligt to Silkehøste, medens det paa de lavt liggende Steder kun finder eengang Sted. Dette forklares for en Deel deraf, at Ormene paa Sletterne, bedøvede af Heden, falde til Jorden og saaledes blive et Rov for Myrerne og tusinde andre Jnsecter, som paa Grund af Climaet ikke findes paa Bjergene. At Heden avler Sygdomme blandt Ormene, og endelig ogsaa deraf, at Bjergegenes Blade maaskee have Egenskaber, der ere fordeelagtigere for Ormenes Natur, end Egene paa Sletterne. Opklækkelsen af Egetræes Silkeormene er aldeles forskjellig fra Moerbærormenes. De første blive opklækkede paa Træerne og ikke i Huset. Strax efter deres Fødsel bringer man dem op paa Bjerget og sætter dem i Træerne. Vilde man række dem, ligesom Moerbær-Silkeormene, deres Næring i Huset, saa vilde de vægre sig ved at modtage den og døe; de ville spise paa Træet og selv udvælge sig Bla denne efter deres Smag. Egetræerne, paa hvilke man opklækker dem, fordre ingen særegen Behandling; de ere i deres naturlige Tilstand. Vi tilføie her den bemærkning, at man i China adskiller to Arter af Ege: den ene hedder Tin kom, den anden Jonly. Disse to Arter adskille sig fra hinanden ved Formen af deres Blade og Haardheden i Træet. Tinkom er haardere end Jonly og dens Blade ere lange og takkede; Jonly har kortere og bredere Blade og nærmer sig de europæiske Ege. Omendskjønt Ormene æde begge Arters Blade, foretrække de dog Tinkoms. Lader os nu ledsage Egetræes Silkeormene fra deres Fødsel indtil Forpupningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
AVERTISSEMENTS. Det særdeles elegante, og med beqvemme og smagfulde Kahytter udstyrede, hurtig seilende Jerndampskib Königinn Caroline Amalie" afgaaer fra Flensborg til Kjøbenhavn hver Søndag Middag Kl. 12, og fra Kjøbenhavn til Flensborg hver Fredag Morgen Kl. 5, anløbende Gaabense hver Mandag og Fredag Kl. 10-12. Taxten, der findes ophængt paa alle Gjæstgivergaarde i Stiftet, er uforandret. En i alle Henseender fortrinlig Restauration forefindes ombord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Dagvognen mellem Nykjøbing og Gaabense staaer, som hidtil, i Forbindelse med dette Skibs Farter, og kunne Reisende befordres hermed for 4 Mk. 4 s. pro persona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Dette Dampskib anbefales fortrinlig de Reisende, som det bedste Befordringsmiddel. Nærmere Underretning erholdes i Gaabense, hvor ogsaa Jndskrivningen skeer, om Mandagen indtil Kl. 9, og om Fredagen indtil Kl. 10 Formiddag hos Gaabense Befordringscontoir 1843. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres, Onsdagen den 30te dennes af det Beckerske Skuespillerselskab: 5te Abonnementsforestilling.) Hun er gal, Commedie i 2 Acter af Melesville. Derefter: Et Eventyr i Rosenborg Have, Vandeville i 1 Act af J. L. Heiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Skuepladsen er i Theaterlocalet paa Gjæstgivergaarden. Billetter a 2 Mk. (Børn det Halve) faaes i Undertegnedes Logis, hos Hr. Værtshuusholder Jørgensen, og ved Indgangen, der aabnes Kl. 6 1/2. Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Det Pharmacentiske UnderstøttelsesSelskab. De trængende Pharmacenter, som agte at indsende Begjæringer og Understøttelse, gjøres herved opmærksom paa, at 1ste October er den uvorskridelige Termin, inden hvilken slige Begjæringer med vedlagte Attester maa være tilstillede en af undertegnede Bestyrere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Kjøbenhavn den 22de August 1843. Scharling, Wolff, Professor Apotheker. Stormgade No 197. Gammeltorv Apothek. Becker, Dr. Phil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Store Kjøbmagergade og 67. Bliver Veirliget gunstigt, bliver der oplyst samt Musik i min Hauge førstkommende Tirsdag Aften den 29de dennes. Nykjøbing den 26de August 1843. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
En duelig Skomagersvend der meest er øvet i den stærkere Sort Skomager-Arbeide kan strax faae Arbeide hos Skomager Schou i Nykjøbing. En holsteensk Vogn med 3 lakerede og med Klæde betrukne Agestole med pletterede Hanke og Lister er, af Mangel paa Plads, tilkjøbs for billig Priis. Aviis=Redactionen anviser Sælgeren. God holsteensk Ost 5 Mk. 12 s. pr. Lpd., Lybsk Pølse 24 sk. pr. Pd. bekommes hos Nykjøbing den 28de August 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Hos Kjøbmand P. Bay i Rudkjøbing haves Udsalg af rhinske Møllestene og Skalstene af alle Dimensioner, som sælges til billige Priser, og leveres frit paa Spodsbjerg Broe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Da jeg i en Række af Aar har havt Udsalg af Dhrr. P. Chr. Deichmanns & Comps. præparerede og sammensatte Patent=Farvevarer til alle Couleurer, saa undlader jeg ikke herved at bekjentgjøre, at jeg fremdeles er forsynet med disse Farve stoffer, til bekjendte billige Priser. Stubbekjøbing den 21de August 1843. Wilh. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Da jeg har faaet i Commission at forhandle circa 150 Pd. fiinspundet Hørgarn, til en yderst billig Priis, saa bekjendtgjøres dette herved med Tilføiende, at samme vil være at erholde hos mig om circa 14 Dage. Stubbekjøbing den 21de August 1843. Wilh. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Auction. Løverdagen den 2den September lader det Classenske Fideicommis 20 Stkr. Bægte Dishlei Væddere, deels af 1 1, deels af 1/2 Aars Alder, bortsælge ved offentlig Auction som afholdes om Middagen Klokken 12 paa Ness gaard pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Til Salg udbydes. Charlottenlunds Gaard, Fralse Sateri, 4 1/2 Mandtal, beliggende i Sverrig i Provindsen Skaane, 3/4 Miil fra Stader Ystad, med de derunder i Brug værende Gaarde (Jnsockn fralse Hemmanen) Nris. 171, 218, 31 3/4 Mandtal i Byen Snaarestad, tilligemed Nris. 1 1/4, og 6 1/4 Mandtal i Byen Balkaakra, samt Huusmænd i Høgasteen, Skarviken, Krutboden og Brunstorp, det Hele tilsammen udgjørende et Areal af 949 Tønder Land god frugtbar Jord, med skjøn Bøge= og Egeskov, meer end til Huusbehov, megen Tørvejord og god Enge. For dette Aar er udsaaet 10 Tdr. Hvede, 42 1/2 Tdr. Rug, 55 7/8 Tdr. Byg, 23 2/8 Tdr. Havre, 14 2/8 Tdr. Ærter, 8, Tdr. Vikker, 117 Tdr. Kartofler og 600 Pund KløverfrøGaardens Jorder grændse i en Strækning af over 1/4 Miil til Østersøen, hvorigjennem Leilighed gives til paa alle Tider af Aaret fra Havet at kunde ophente Tang eller Søgræs, for dermed at forøge Gjødselen. I Brunkstorp har Gaarden 3 Fiskere, og i Skarviken 2 Fiskere, hvilke betale deres Aars afgift deels med Fisk, deels med Penge. Til Sognekirken er kun 1/2 Miil. Alle Gaardens Jorder ere for største Deelen indhegnede med Steengjærder og have lovligen bestemte Skjel Bygningerne, som ere brandforsikkrede i Herredets Brandforsikkringsforening til 8000 Rd. Bco., bestaae af en Bygning af een Etage, med 5 Værelser, Forstue, Borgestue, Kjøkken og Spiskammer, tvende Sidebygninger med Hugge huus, Brændehuus, Materialbod, Vognhuus m. m., en Længe med Loe og Terskeværk, 116 Alen lang og 18 Alen bred af brændt Steen og Egetømmer, samt et dertil værende Oxevandringhuus, 18 Alen i Firkant. Qvæghuus-Længen, 116 Alen lang og 18 Alen bred, ligeledes af brændt Steen og Egetømmer. Kalve, Føl= og Faarhuus=Længen 52 Alen lang og 12 Alen bred, af brændt Steen og Egetømmer. Svine huus=Længen 43 Alen lang og 20 Alen bred af Graasteen Tørvehuset 48 Alen langt og 19 Alen bredt af Bræder og Fyrretømmer. Brænderi=Længen 62 Alen lang og 14 Alen bred af sammenslaaet Leev. Desuden findes to Magasiner til Opbevaring af Sæd, tæt ved Loen, hvert af 42 Alens Længde og 18 Alens Brede. Alle Husene have Halmtag. De under Hovedgarden lydende Huusmænd betale efter nuværende Contracter 590 Rd. Bco. 8 1/2 Tdr. Rug og 8 1/2 Tdr. Byg, og udgjøre paa egen Kost 160 Dagskjørsler og over 3600 Dags værker aarligen. Paa Gaarden kan letteligen fødes 150 Heste, Stude, Køer og Ungqvæg, foruden Faar og Sviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Brænderiet har under nuværende Eier været nedlagt, men Localet for denne Haandtering er fortreffeligt, da Kildevand, løber hele Aaret igjennem kun paa 3 Alens Afstand fra Brænderiet. Desuden tilhører Hovedgaarden Gaardene (Jnsockne frulse Hemmanen) Nris. 4 1/4, 25 1/4, 263, 283, 32 1/16 og 31 1/2 Mandtal i Snaarestad, med et tillydende Areal af 362 Tdr. Land og 19 Kpp. Jord, hvoraf Huusmænd benytte næsten 84 Tdr. og betale derfor aarligen 59 Rd. Bco., 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. 28 Kpp. Byg, og udgjøre paa egen Kost 72 Dagskjørsler og 3450 Dagsværker. Den øvrige Jord til forud nævnte Gaarde, 278 1/2 Tdr., bruges under Hovedgaarden og er for dette Aar besaaet med 15 1/2 Tdr. Rug. 17 1/2 Tdr. Byg, 42 Tdr. Havre, 4 Tdr. Ærter og 13 Tdr. Kartofler. Disse Gaarde have meer end tilstrækkelig Tørvejord, ere skiftede og have alle deres lovligen bestemte Skjæll. Jorde ne til Nris. 4, 25, 26 og 32 ere sammenhængende og danne en temmelig smuk Figur. Mulige Speculanter paa denne Eiendom behage mundtligt eller skriftligt at henvende sig til Hr. Consul C. J. Hemberg i Ystad, som meddeler nærmere Oplysninger og afslutter Kjøbet. Efter Begjæring af vedkommende Skifteret bliver det Huusmand Lars Enevoldsens og hans afdøde Hustrues, Else Olsdatters, fælleds Bo tilhørende jordløse Huus med Haugeplads i Lidstrup, bortsolgt ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Falsters Birks Tingsted Torsdagen den 7de Sept. d. A. Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 26de August 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Da intet antageligt Bud skete ved den den 18de dennes afholdte 3die Auction over Øerne Baagøe og Bondeholm i Nakskovs Fjord, tilhørende Stervboet efter afdøde Selveier Claus Clausen og Hustru, saa blive disse Eiendomme, af hvilke Baagøe staaer for Hartkorn 14 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., og Bondeholm for 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., stillede til Bortsalg ved en 4de Auction, der afholdes paa Raadstuen, her i Byen Torsdagen den 7de September d. A. Formiddag Kl. 11. Nakskov den 24de August 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
Proclama. Ved Proclama, der læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveier Claus Nielsen Clausen og ligeledes afdøde Hustrue AnMarie Olsdatter af Baagøe under Cappel Sogn, Lollands Sønderherred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 27de August 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
J Udgiverens Fraværelse redigeret af Adjunct N. Hansen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Lollands Falsters de Tidende. Trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 102.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Torsdagen den 31. August,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags Middag ankom Hr. Orla Lehmann til Kjøbenhavn med Dampskibet Christian den Ottende og blev ved Toldboden modtagen af sine Venner og en talrig Skare velklædte Folk - vel 6 til 800 Personer - som istemte følgende Sang: Vel mødt ved Øresund, Velkommen Broder Ved Skandinaviens skumdækte Bro Det er paa Tiden - ængsteligt vor Moder Maa kalde hver en Søn, hun agter tro, Thi Frygt for Fremtid som en bunkel Skygge Har lagt sig over Danmarks lyse Bred. Vi byde Dig ei hjem til Fredens Lykke, Vi kan kun byde Dig at kæmpe med. Er Du en Helt, som Aandens Sværd kan svinge, Er Du en Ridder af det frie Ord; Velan, saa lad kun Øxen kraftig klinge Mod hver en raadden Rod i Danmarks Jord! For Dannemark, vor Moder, og for hende Vor Oldemoder, Skandinavien, Ved Øresund, ved Eiderstrømmens Rende, Det er paa Tiden nu at staae som Mænd, Hr. Lehmann takkede for den aldeles uventede Glæde, man her havde beredt ham, og lovede, at man snart skulde høre fra ham og maatte da selv dømme, om han var Danmark, var Skandinaviens ægte Søn. Efter flere Gange gjentagne Hurraraab adskiltes Mængden. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Den kongl. brittiske Regjering har indrømmet danske Skibe med Hensyn til Udførselen af Steenkul fra England aldeles lige Behandling med engelske Skibe, saaledes at Steenkul, udførte i danske Skibe, ikkun svare samme Afgifter, som naar de udføres i engelske Skibe, hvad enten Udførselen finder Sted til danske eller fremmede Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
J Løverdags afsagde Hof= og Stadsretten Domi en mod Kjøbenhavnspastens Redacteur, Commerce secretair Liunge anlagt Sag, hvorved Tiltalte fri fandtes for Actors Tiltale og Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige. (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Corresp.) Kjøbenhavn den 26de August. Jdag ankom hertil den unge Prinds Frederik af Hessen fra St. Petersborg. Man siger at han medbringer et smukt Sexspænd, som er en Foræring af Keiseren. Ogsaa blandt Jøderne, der i næsten 4,000 Aar at regne fra Abraham af, med en Udholdenhed, der gjør de ivrigste Ultra-Conservative til Skamme, have holdt fast ved deres overantvordede Lærdomme og Skikke begynder nu Tidens radicale Aand at yttre sig. Frankfurt om Main har der dannet sig en Forening af Jøder med anseete jødiske Lærde i Spidsen; den vedkjender sig som Tendents, Afskaffelsen af Talmud, af Omskjærelsen o. s. v., kort, en Tilbageførelse til den rene Jehovah-Dyrkelse. At man kan være Jøde, og forkaste Talmud, kunne vi meget godt begribe, men hvorledes man kan forkaste Omskjærelsen, og dog gjøre Fordring paa Navnet "Jøde, forstaae vi ikke, og vi underskrive i saa Henseende ganske hvad Anmelderen i Allgemeine Zeitung des Jndenthums" siger derom: Der Verein har hiermit als seine Tendenz: de Vernichthung, der ganzen positiven Gestalt des Jndenthums, hinge stellt. See 1 Mose B. 17, 1014. Men da nu Alt i Verden har sin Modvægt, saa er der paa samme Tid som man vil kuldkaste den positive jødiske Religion i Frankfurt, opstaaet en ny Moses, ved Novn Pleyner, i Storhertugdømmet Polen, som med al en Fanatikers Jver prædiker Vedholdenhed ved Fædrenes Lære, og skal finde mange Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Vi have for meddeelt et Exempel paa, at man ingenlunde lader Brud mod Sædelighed og Anstændighed hengaae upaatalte i Frankerig, som mange hertillands ere tilbøielige til at troe. Efter "Journ. d. Deb." ere fornylig 2 Fruentimmer dømte, det ene til 5 Aars Fængsel, og 1,000 Fr. Bøder, det andet til 3 Aars Fængsel og 300 Fr. Bøder, og Begge frakjendte deres borgerlige Rettigheder i 20 Aar, for at have overgivet deres Døttre til Prostitution. 6 andre Fruentimmer ere dømte hver til 2 Aars Fængsel, 300 Fr. Bøder og 10 Aars Berøvelse af borgerlige Rettigheder, for at have forlokket til Usædelighed. (pourexcitation a la debauche.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Befordringer. Ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Maribo, P. Bergenhammer, er allern. beskikket til Sognepræst for Maribo og Hillested Menigheder; Cand Theol. og Adjunct ved Vordingborg lærde Skole; C. S. Petersen, til Sognepræst for Nykjøbing og Rørvig Menigheder i Sjælland; forhenværende Missionair i Grønland, J. F. Jørgensen, til Sognepræst for Thisted, Binderup og Durup Menigheder under Viborg Stift. Sognepræst for Wodder Menighed i Ribe Stift, H. P. G. Koch, til Sognepræst for Sønder=Kirkeby og Sønder=Alslev Menigheder paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Ved Tallotteriets 1560 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nykjøbing den 31te August. J Tirsdags afholdt Falsters Landboforening sit ordinaire Qvartalsmøde, hvorved Medlemmernes Antal var steget til 70, der uagtet den travle Høsttid næsten alle vare tilstede. Efterat Formanden Skolelærer Sidenius havde gjort de nylig indtraadte Medlemmer bekjendte med de ved forrige Møde vedtagne Love, fremtraadte Hans Rasmussen fra Egense og henledte Forsamlingens Opmærksomhed paa Huusmandsclassens fortrykte Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Da Amtsraadet havde afæsket samtlige Sogneforstanderskaber Betænkninger over Midlerne til at forbedre denne Classes Kaar, meente han, at det var ønskeligt, om Foreningen kunde enes om de vigtigste derhen hørende Puncter, som de kunde gjøre til Gjenstand for et Andragende til Amtsraadet, og forelæste derfor følgende af ham selv, Peder Steffensen og Jens Sommer forfattede Forslag. A. De Hoverigjørende Huusmænd med og uden Jord. I. Den første betingelse for disse bør være Livsfæste og Huustugtens fuldkomne Afskaffelse; Lovene alene bør straffe dens Overtrædere. 2. Jndfæstningspenge bør beregnes efter Forholdet 30 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. Huse uden Jord bør ingen Jndfæstning betale. 3. Hoveriet bør bestemmes til en bestemt Dag ugentlig, eller 52 Dage om Aaret. Jngen Extra Dage bør paalægges Huusmændene. Arbeidstiden bør bestemmes saaledes: fra 15de Juni til 15de Septbr. 12 Timer daglig; men da Høsten indtræffer i dette Tidsløb, bør Arbeidstiden i August Maaned bestemmes til 14 Timer med 1 Time Middagshvile, altsaa 13 Arbeidstimer daglig, og fra 16de Septbr. til 14de Juni bør Arbeidstiden være 10 Timer daglig med 1/2 Time Middagshvile. 4. Alle de bekosteligste Arbeids-Redskaber, saasom Spade, Hakke, Græsler og Meiejern med Skafte bør anskaffes af Godseieren, saavelsom alle Skov nings=Redskaber, og leveres Huusmændene til Brug ved Hoveriarbeidet. 5. Fæsteren bør betale alle kongl. Skatter og offentlige Afgifter af hans Jordlod. 6. Tienden af hver Enkelt bør beregnes efter Forholdet 1 Tde. Byg pr. Tde. Hartkorn. B. Huusmænd med Jord, som ikke forrette Hoveri. 1. Livsfæste, den første Betingelse. 2. Jndfæstningspenge bør beregnes efter Forholdet 30 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. 3. Den saakaldte Huusskat eller Bygnings afgift bør bortfalde, hvor denne Afgiftsmaade er brugelig. 4. Landgildet bør beregnes efter Forholdet 2 Tdr. Byg pr. Tde. Hartkorn. 5. Hoveripengene efter Forholdet 5 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. 6. Hver enkelt Tiende efter Forholdet 1 Tde. Byg pr. Tde. Hartkorn. 7. Alle kongl. Skatter og offentlige Afgifter bør betales af Fæsteren. C. Huusmænd uden Jord eller jordløse Huse med Hauger. 1. Beboerne af disse bør meddeles livsvarige Fæstebreve. 2. Af dette Slags Huse bør ingen Jndfæstningspenge betales; eiheller bruges Stempletpapiir til Fæstebrev eller Qvitteringsbog, 3. J Huusleie eller Afgift bør Fæsteren betale fra 2 til 4 Rbd. aarlig, samt Skatterne af det Hartkorn, som Haugepladsen er ansat til og holde Huset i beboelig Stand. 4. Jndsiddere og Leiere af Huse paa Gaardspladse uden Jord samt Gadehuse, bør have livsvarige Leiecontracter og kunne ikkun opsiges naar Udleieren selv eller hans Børn behøve at beboe samme; te i saadanne Tilfælde bør Leietageren efter 1/2 Aars lovlig Opsigelse fraflytte Huset, saavelsom og, naar han maatte misligholde Leiecontracten; alle Slags Syns- og Overleverings=Forretninger af jordløse Huse samt Leiehuse paa Gaardspladse og Gadehuse, bør ikke skee med af Retten udmeldte Mænd; men slige Overleverings=Forretninger bør besørges af vedkommende Sogneforstanderskab, uden mindste Udgift for Fæsteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Alle Fæstebreve og Leiecontracter paa Huse, med og uden Jord, bør forevises og paategnes af vedkommende Sogneforstanderskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Det er denne Classe af Medborgere, nemlig de Jordløse Huusmænd og Jndsiddere, der næst de Hoverigjørende have den størst mulige Krav paa deres mere lykkelige Medborgeres Medlidenhed. Foreningen anseer det vist for et værdigt Formaal for dens Bestræbelser, at anholde hos det høie Amtsraad, at samme vil anvende dets Jndflydelse hos Dhrr. Præster, som efter Loven ere berettigede til at oppebære een Høstdag paa egen Kost af hver af disse Lazaroner, at de som et frivilligt Offer, frasige sig denne Ret, og igjennem den først sammen trædende Stænderforsamling ansøge Hs. Majestæt om Stadfæstelse paa samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Udenlandske Efterretninger. J Barcelona og Galicien har i den senere Tid viist sig temmelig megen Misfornøielse med den nye spanske Regjerings Maadehold, og de under Opstanden oprettede Juntaer have vægret sig ved at adlyde Ministeriet og overlade Magten til de sædvanlige Øvrigheder; ja paa det første Sted var det endog kommet saa vidt, at de Exalterede med Juntaen i Spidsen samlede en Hær af Frivillige og Alt tegnede ti, at blodige Uroligheder atter skulde udbryde. Men snart overbeviste disse urolige Personer sig om, at den største og bedste Deel af Befolkningen var saa afgjørende stemt for Fred og Enighed, at alle Forsøg paa at vække Tvedragt og fornye Borgerkrigen vare forgiæves; i Følge de nyeste Efterretninger hersker over hele Spanien den ønskeligste Ro og Orden, og der er al Grund til at vente, at Landet efter saa mange blodige Kampe endelig skal nyde Fredens Velsignelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-31
Regjeringen lader Dronningen foretage Lystreiser til flere kongelige Slotte, indrømmer hende en Frihed, hun ikke for har kjendt, og gjør sig ret Umage for at baade hun og Folket levende skal føle Forskjellen mellem den nærværende Tilstand og det Tyranni, hvormed Espartero og Argueles behandlede hende.