Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-10-29
Diario di Roma skrives under 6te October, at Capitainen paa en Engelsk Brig, som var ankommen til Neapel fortæller: at man i Napoli di Romania havde celebreret en Søeseier over Tyrkerne, hvori disse havde mistet mange Skibe, og en Ægyptisk Fregat var bleven brændt med 900 Tyrker ombord, o. s. v. Jfølge en anden Efterretning fra Corfu af 14de September skulde et Østerrigsk Skib, der var kommen fra Andros have berettet: at den Ægyptiske Flaade var bleven slaget i Farvandene ved Rhodos uden den havde forenet sig med Capudan Pascha og at Jsmail Gibraltar var omkammen derved. Journal des Debats fortæller: at Capudan Pascha er den 5te September bleven slaget i Canalen imellem Øen Cos og Asien, at han havde taget 17 Skibe tilbage, hvormed han havde taget Flugten til Mitylene; Han skal derpaa være død af Sorg. Dagen derpaa skulde Miaulis have slaget Ægypterne og en Fregat være ankommen til Napoli med den Ægyptiske Krigscasse. Alle disse Efterretninger fortælles kun i Korthed, fordi de ere ikke meget paa lige. De to Efterretninger fra Archipelet, som fortiene den meeste Opmærksomhed ere derimod følgende: Skipper Diamantopulo er i 16 Dage ankommen fra Zante til Triest den 6te October og beretter: at da han afreiste fra Øen var Skipperen Spiro Caharos ankommen i 4 Dage fra Syra med den Efterretning, at Grækerne havde opbragt til Øen en Ægyptisk Corvet, som var taget i Slaget ved Stanchio den 6te September; thi paa denne Dag vare Grækerne seilede imod den Ægyptiske Flaade, som laae der for Anker; da denne observerede dette, saa seilede de Ægyptiske Krigskibe ud imod Grækerne, nu opstod der en heftig Fægtning; men Resulintet var, at 5 til 6 Ægyptiske Krigsskibe og 18 Transportskibe bleve brændte, at den omtalte Corvette blev erobret tilligemed 30 Transportskibe. Capudan Paschas Eskadre laae dengang uvirksom ved Bodrun. J Corfu vilde man vide, at der vare egentlig forefaldne tre Fægtninger med Ægypterne, at Canaris commanderede Jpsarioterne og Spezzioterne og Miaulis Hydrioterne. – Endelig er den 9de October ankommen en Skipper fra Smyrna, som er afseilet derfra den 30te September, og som forsikkrer: at Grækerne havde den 22de September slaget den Tyrkiske Flaade ved Øen Pathmos og tildeels opbrændt den. (Man maae overlade det til Tiden at opklare alle disse forskiellige Efterretninger, hvis Forskiellighed maaskee ogsaa deraf kan forklares, at der ere forefaldne mange og partielle Fægtninger efter hinanden. – De Engelske Blade levere kun gamle Efterretninger og Grækernes Fægtninger til Søes; saaledes Admiral Sachturis Beretning om Slaget ved Samos den 16de og 17de August men mere fuldstændige end den læses i den Østerrigske Jagttager. Han siger blandt andet, at han har seet flere Europæere, som vare ombord paa de Tyrkiske Skib at styrte sig i Havet; en værdig Løn for deres dydige Sindelag og christelige Følelser, maatte alle, siger han, som ville søge at skade vort ulykkelige Fædreneland prøve samme Skjebne. Ogsaa beretter han, at Fægtningerne i Canalen ged Samos vedvarede til den 22de August. Den 21de havde Grækerne forjaget 40 Transportskibe, som vil lande paa Samos, taget 4 og skudt 6 i Sænk og den 22de havde Namarken ved at afsende 6 Brandere forjaget den heele fiendtlige Flaade, som bestod af 100 Skibe, hvoraf 18 af første Rang og som vilde tage 4000 Mand ombord, fiden den Tid syntes Tyrkerne at have opgivet deres Plan imod Samos. – De Græske Brandere bestaae af gamle Skibe som ere opfyldte med brændbare Materialier, Krudt, Svovl, Beeg o. s. v. Tougværket er overtrukket med Værk, som er dyppet i en Blanding af Salpeter, Campher, Olie og Spiritus-Vini. Tougværket staaer i Forbindelse med Skibsrummet ved Vanter af samme Slags. J det Jndvendige af Skibet er anbragt Forbindelser, imellem alle Rummene for at lade Jlden overalt heni Skibet. En af disse Forbindelses Veie fører til et Vindue i Skibet og uden for dette Vindue staaer der en Stellage, hvorpaa den Capitain har sin Plads, som skal antænde Branderen. C pitainen skal vælges af de bedste Matroser, for Solen gaaer ned udsøger han det Skib, som han vil opbrænde, og fører om Natten sin Brander imod Fienden, naar han nu seer, at Fordelen af hans Skib hænger fast i den fiendtlige Takkelage og Jlden har fænget, saa springer han ned i en Baad, som venter paa ham nedenfor og afseiler til de øvrige Skibe. – Man læser en udførlig Proclamation, som den Græske Regiering har udstædet til Admiralerne, Copitainerne og Søefettene paa den Græste Flaade, hvor den opmuntrer dem til at ødelægge de fiendtlige Krigskibe, at bevare indbyrdes Enighed, og ikke lade dem lokke af Lyst til at giøre Bytte fra at angribe Krigskibene. Saasnart J, hedder det, have seiret over Fienden, saa ville J komme til at deele et rigt Bytte. J have en Regiering, som ved Guds Naade er bleven befæstet og som nu en bleven forsynet med Penge til at belønne dem som adlyde fine Foresatte og udføre udmærkede Daad, og har Midler i Hænder til at straffe de Ulydige. Proclamationen er underskrevet af Georg Condurietti, Panagiorti Botassi, Johann Coletti, Anagosti Spellotaki. Den prov. Gen. Seer. P. G. Rodius. (Fortsættes).