JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Fra Feldtleiren ved Belgrad, den 16de Septbr. Belgrad er allerede fra Strandbredden af Save til Donaubenimod Pantzowa saaledes indsluttet, at al Tilgang er afskaaret. Landsbyen 3 konka er bleven besat med en Bataillon Musqueterer og meget nær ved Vindmøllen, ikke langt fra det nye Kaffehuus og tæt ved den saa kaldte Sophiemasker, er bleven fattet Posto. J Nat blev med en utroelig Hurtig ved Trancheerne aabnede, og inden 3 Dage maae Arbeide, være i Stand; thi Rygtet gaaer, at 30000 Tyrker rykkefrem til Undsætning, imod hvilke Feldtmarskal Landen kun vil sende 10000 Mand, da de for det meste bestaaer af Arnanter. Der er allerede tvende Gange bleven recognisteret, og vi kom derved Fæstningsværkerne paa et Flinteskud nar. Bort hele Forliis bestod i 5 Døde. Til første Angreb ere bestemte a 18 pundige Feldt og 6 12 pundige Batterie=Kanoner, 612 pundige Handitser, og 6 30 pundige Mørser. Paa Vandstaden bliver der allerede skudt, og vi troe om 3 til 4. Dage at være i Besiddelse af samme. - Man vil vide, at Seraskieren staaer med 40000 Mand ved Semendrin og venten Storvistren.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Triest, den 16de September. Til Forstærkning for den i Archipelagus krydsende Russiske Flaade er for nogle Dage siden et Skib, Philladelphia kaldet. bleven kiøbt her, og sættes nu i Stand til at kunne løbe ud med det første.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Feldtmarskal Landon skal have udbedet sig trende Ting af Keiseren, nemlig: 1) At han maatte faae et tilstrækkelige Antal Rordækkener og uldne Tæpper, hvorpaa de Saared kunne ligge og bedækkes, indtil de bleve bragte til Hospitalerne paa det deres Saar ikke skulde giøres værre ved sugtige og kolde Dunster. 2) At enhver Underofficeer og Gemeen maatte, saalænge Belgrads Beleiring varer, nyde hver Dag en Pa gel Viin ; og at han 3 maatte beholde General Schmachers der var bestemt til Triest, ved sin Armee, fordi han behøvede ham. Keiseren har bevilget ham alt og der afsendes allerede mange Skibe med Rørdækkener og Tæpper fra Wien.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Fra Leiren ved Belgrad, den 17de September. Capitain Petrovth, som i Skiærmysselen ved Belgrad den, 12te hujus blev saaret, er den 14de ved Døden afgaaet.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Samme Dag blev et Magazin i en af Velgrads Forstæder, stukket i Brand. Af de 300 Proviantvogne, som Storvidren havde bestemt til Velgrad, ankom kun 4, og disse faldt vort Fritorps i Hænderne. De øvrige bleve tilbage, da den ved samme commanderte Aga hørte en stærk Kanonade Oberstlieutenant Michalowis er gaaet disse 296 Proviansvogne i Møde, for at hielpe dem paa Veien. Seraskerkommer med 30 til 40000 Mand fra Semendrin, til hviImodtagelse General Collerede med 8000 Mand af Leirer, ved Delgrad og General Clarsalt med sit Corps fra Bannetet, hvorfra han i Dag gaaer over Donau, skulle være bestemte. Den 14de ankom atter et stort Artillerie=TramiLeiren ved Belgrad. De Tyrkiske Tschalker ere saaledes indsluttede, at de neppe ville undgaae os, thi den 15de bleve Batterierne paa Sanspidsen færdige og disse hindre Tichalterfra at gaae til San, saa at de nu kun have er lidet Terram paa Donan tilbage.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Neusahrmasser, den 18de Septbr. Arbeidet paa vore nye Befæstninger gaaer vel fra Haanden, 5500 Mand arbeide nu hver Dag derpaa og flere skulle endnu komme; da man, ligesom forhen til Grandenz, maa skal Arbeidere allevegne fra Landet til Afverling. De føre Skandser ved Rheden ere nu næsten færdige. Strax der ter begyndes med Skands Arbeidet imod det saa kaldte Rørsahrmasser, der forhen udgjorde Havnen ved Danzig, førte den blev formuddret, og siden paa den af Danzig tilkiøbte Da viske Grund, det nu værende Westfahrmasser eller Neusedmasser, igiennem hvilket de til Danzig bestemte Skibe for deres Vei, og siden 1772 have taget den til Preussen.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Wien, den 19de September. Tillægger til vor Tidende for i Dag forkynder Armeen Overgang over Sanfløden paa følgende Maade: En Deel af Fortropperne, bestaaende af 6 Bataillen, og noget Rytterie, under Fyrsten af Waldecks Anførsel, kan skibede sig om Natten imellem den 10de og 11te hujus i Pelieste, og foer til Ostrosnitza, hvor dette Mandskab landets og strax besatte de der værende Høie. Jmidlertid havde end 4 andre Bataillioner og det øvrige Cavallerie, der hørte i Fyrsten af Waldecks Division, begivet sig til Strandbredte, af Save, lige over for Ostrasniga. Saasnart den forinDivision var kommer i Land og havde besat Høiene, blevet denne efterhaanden sat over Fløden. Da nu ogsaa denne sidste havde naaet Strandbredden paa hin Side, begyndt man slaae Broen, der var gandske færdig den følgende Dags Formiddag Kl. 10, hvorpaa det øvrige Mandskab af Avangarden satte over. Strax efter samme fulgte FeldttmarskeLieutenant Grev von Colloredes Division, der indtog Avangardens Post, efterat denne var rykket noget langers fremme Derpaa fulgte 10 Grenader Datailloner, det meste af Canleriet, og Feldtmarskal Lieutenant Mitronskys Divisten, saa at 28 Datailloner Infanterie og 18 Divisioner Cavaller. stode allerede den 12te hujus om Morgenen paa det fiendtGebet. Endnu samme Dag rykkede dette Mandskab 16 Colonne fra Ostrosnitza længere frem til Schelesnik, med delede sig her i tvende Colonner saaledes, at den ene, men Avantaarden blev paa høire Side, og det øvrige Corps mo til venstre. Begg=Colonnerne rettede deres March til Ded. teract. Den 11te løde kun 5 Mand af Fienden sig ser. hagen Fiende; men ved Enden af samme kom endeel Tyrker, an Marchen i Dedina=Bierget den 12te saa man aldeles til Hest og Fod fra Belgrad, der indlade sig med vore Gravenske Husarer og en Deel af vort Fricorps, hvorved 2 Hussarer bleve ihielskudte og 3 saarede. Kl. benimod 3 om Eftermiddagen var allerede den største Deel af Armeen paa DedinaBierget. Om Aftenen ankom og de fleste af de andre Batallioner og den følgende Morgen rykkede ogsaa de 6 sidste Batailloner af Feldtmarskal=Lieutenant Alvinzus Division ind den der værende Leir. Den 13de om Morgenen tidlig, foretog Feldtmarskallen, Baron von Landon, en Hoved Recognestering rundt om Belgrad. Han lod til den Ende en stor Deel af Cavalleriet rykke frem paa Wratscha Bierger, og forsagede efterhaanden Tyrkerne fra en der værende Høi; hvor der ved en Vindmølle findes et Steenbrud og en Art Redoute af Naturen. Paa Dedina=Bierget og ved Foden af sammes oprettes nu en Forskandsning for 4 til 6 Batailloner, for at beskytte Communicationen, og ved Zigeuner=Den er slaaet en Stids Broe over Save. Feldtmarskal Landon har faaet den attre Efterretning, at Seraskiern af Servien rykker med stærke Skridt frem med et anseeligt Corps, og denne Tidende, har gjort, at vor Armee er allerede gaaet over Saufloden.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Warschau, den 23de Septbr. En Russisk Coureer har bragt den Efterretning hertil, at Prindsen af Nassau har under General Numsens Commander, sat Tropper i Land, og at General Mussin Puschkin har paa den anden Side ved Hogfors angrebet de Svenske, indtaget Hafors og erobret 37 Kanoner. Det Svenske Magazin skal være faldet Russerne i Hænderne. General Numsen har forfulgt de flygtende Svenske over Kymenefloden.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Wien, den 23de September. Efter troeværdige Breve fra Semlin have Tyrkerne ikke søgt at lægge mindste hindring eller Vanskelighed i Veien for ver Armees Overgang over Sanfløden. Først efterat vore Tropper havde posteret sig paa fiendtlig Grund, lode nogle Detachementer af Belgrads Besætning sig see; men vore Folk vise dem strax med blødige Pander tilbage til Fæstningen. Siden den Tild holder Garnisonen sig saa roelig, at Oberstlieutenant Michalowiels Fricorps og nogle Partier Wurmeser Husarer have endog streifet indtil Forstæderne af Belgrad.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Da Efterretningerne, som Speiderne bragte om den fremrykkende Serasker, vare meget ubestemte, saa er et Corps af 10000 Mand under Feldttøimester Colloredo bleven deralderet for at recognistere den anrykkende Tyrkiske Armee, og tillige for at lette de Troppers Overgang, som af GeneralClarsalts Corved Armer i Bannatet skulle afgives til Hovedbarmeen og ved Ulpalanka føres over Donau. - Erkehertug, Frang er efter Feldtmarskal Landens indstændige Anmodning. vendt tilbage til Semlin, for ikke at udsætte sin høie Person, ser saa stor en Fare. - Den store Tyrkiske Armee, under Storviiren Kara Hazeck, skal endnu staae i Wallachiet vor det maaskee allerede er kommet til en Trefning med Russerne under Repnin og Suwarow paa den ene, og Prindserne af Coburg og Hohenlohe paa den anden Side.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Fra Donaustrømmen, den 24de Septbr. Fra Semlin meldes, at man sammestæds har seet en stærk Jld, der har brændt en heel Dag igiennem i den Belgradske Ratzenstad. Man troer, at Tyrkerne selv have antænde Husene. Ligeledes saae man fra Observatorium i Semlin, at Belgraderne den 11te og 12te bestandig afsendte Transportvogne, som formodentlig vare belæssede med deres beste Eiendeele.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Schleswig, den 28de Septbr. J Dag Morges blev Hs. Kongel. Høihed Prinds Carls Gemahlinde lykkelig forløst med en Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Skalholt, den 10de August. Forleden Vinter var her i Landet indtil imod Slutningen. af April Maaned den allermildeste, som kunde tænkes, uden Snee, Slud eller Uveir, Frosten var vel ofte temmelig stærk, men Veirliget var derhos ikke desmindre stille og behageligt. Men desto koldere og uangenemmere var Maji Maaned, som i intet eftergav den strængeste Vinter. - Den 10 Junii Kl. 4 1/2 f. M. indfaldt et stærkt Jordskjælv, hvori mange Huse faldte, store Bierge splitedes ad og nedfaldte: Jorden paa mange Steder aabnede sig, og efterlod over 2 Favne brede, og meget dybe, Aabninger i Jorden; nogle Veie bleve derved gandske ubrugbare, og den store SøeThingvallevnen, der er 8 a 10 Miil i Omkreds, blev ført en stort Stykke Vei fra S. V. til N. O., saa at hvor der før var 4 Favnes Dyb, er nu tør Jord, men derimod staae de forrige Alfareveie paa den modsatte Side under Vand; paa nogle Steder, hvor Jorden har sprækket, og før var en haard Klippe, ere opkomne kaagende Kilder m.v. Fra den forbemeldte 10 til 15 Junii vare Jordskjælvene saa idelige, at den sielden, især i Førstningen, vare 5 Minuter mellem ethvert, og Skrækken saa almindelig, at Folk i lang Tid opholdt sig i Tælter; dog vare disse Jordskjælve ikke saa stærke, som de i Aaret 1784. Jordskjælvene have idelig siden vedvaret, og vedvare endnu, endskiønt ikke saa hyppige eller stærke som i Førstningen. - J næstafvigte Aar ere i Skalholt Stift(Norder Mule Syssel undtagen, hvorfra Efterretningerne ikke endnu ere indkomme), copulerede 268 Par, fødte Drenge 487, Piger 470, deriblandt uægte 107, Summa 957, døde Mandkiøn 439, Qvindekiøn 409, Summa 848 ; ere altsaa 109 flere fødte end døde. Blant de Fødte 7 Par Tvillinger, hvoraf eet ikke fuldbaaren, og et andet dødfødt, men i alt 24 dødfødte. Blant de Døde druknede 44, hastig døde 44, af Barsel 5, den ene af dem efterat have født sit 4de dødfødte Barn, og en anden efterat have paa eengang født 2de dødfødte Børn; faldet til Døde 3, funden paa Marken 4, ihielfrosne 2, af Ergrelse taget Livet af sig selv 1, af Engelsk Syge (paa Vestmannøe) 8,30 til 90 Aar 7, deriblant en Kone, som havde født 15 Børn, og en Mand, der havde havt 17 Børn af een Kone, 2 ældre end 90 Aar. Af disse Døde mentioneres her Syssel manden i Ranger valle Syssel, Jon Jonsen, 48 Aar gamma, en lærd velfortient Mand, som bliver meget savnet, og Provster i Norder Mule Syssel, Præst til Balthielsstad, Poul Magnussen, 53 Aar gammel. I indeværende Aar ere ved Døden afgangne : Den 23de Julii Biskoppen over Skalholt Stift og Doctor Theologi Finuur Jønsen, i sit 86 Aar. Han er bekiendt i den lærde Verden for sin historie Felesiastica Islandsk og mange flere opperlige Skrivter, blev Sognepræst og Provst 1732, Stiftsprovst i SkalholStift 1743, og saaledes forvaltede Bisper Embedet i 3de Vacancers Tid, blev Biskop 1754, og Doctor Theologie, 1774. Berg Gudmundsen, Præposius klonotarius og Præst til Blarnanes, 88 Aar gammel, havde været Pras, 65 Aar. Hr. Poul Magnussen, Præst til Vestmannse, 45 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Helsingøer, den 2den October. Fra den 29de ejued til i Dag ere i alt 75 Skibe passerede Sundet. Den 30te gik de her liggende Skibe, omtrent 100 i Tallet, og deriblant Capit. U. L. Floer fra Kiøbenhavn, til Nordsøen. J Gaar Middag begyndte en stærk Storm at S. S. O. med Regn, hvorved adskillige Skibe kom til at brinve for Ankerne. Ved Postens Afgang laae den sidstmeldte Svenske Fregat endnu her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Kiøbenhavn, den 5te October. Under 2den October 1789 er Copiisten Andreas Junge allernaadigst beskikket til Fuldmagtig i det jydske og syhnske Told Contoir, og Studenten Marcus Faye i hans Sted, ansat til Copiist i bemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
I Gaar bleve i Stadens Kirker confirmerte : Frue Kirke 32 Drenge, 51 Piger; Holmens Kirke 66 Drenge, 5 Piger; Nicolai Kirke 21 Drenge, 52 Piger, Helliggeistes Kirke 21 Drenge, 18 Piger; Trinitatis Kirke 20 Dren. ge, 42 Piger ; Petri Kirke 27 Drenge, 26 Piger, Frelsers Kirke 17 Drenge, 34 Piger; Friderichs tydske Kirke 12 Drenge, 9 Piger ; Garnisons Kirke, dansk, 9 Drenge 26 Piger ; Søeqvæsthusets Kirke 7 Drenge, 12 Piger i Børnehusets Kirke 9 Drenge, 8 Piger; tilsammen 238. Drenge og 336 Piaer.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
I Dag løb et Orlogskib paa 74 Kanoner af Stabelen paa Nyeholm, hvilket fik det Navn de 3 Kroner. Texten tilden Tale, som Hs. H. H. Hr. Provst Høyer ved denne Lin lighed holdte, var 2 Tim. 2-5.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Ved Tal=Lotteriets 459 Trækning i Altona udkom: No. 15, 56, 74. 10. 63.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Den 29de September kom Capit. A. A. Jansen af Kiøbenhavn fra Archangel med Tiare, Berg og Hamp. Den 30te som Skibet, De to Venner, Capit. H. Rasmussen, fra St. Croix i Vestindien med Sukker og Rom; Capit. DeBridthaff fra Guernsen med Viin. Den 2den October gidet asiatiske Compagnies Skib Disen, Capit. O. Giødesen, til Tranqvebar og Bengalen med Cargatson og Provisioner, og Briggen Friderica Lovisa lagde ind igjennem Dommen.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Den 3die kom Capt. J. Lorenzen fra Mallaga med Frugter, en Stykgods; Skipper C. P. Thomsen og J. J. Arenten af Kiøbenhavn, samt P. Holl af Tronhiem fra Jsland med Fisk, Tran, Uldengods, Talg og Skind; Stidet Haab Capit. J. Taastrup, alt til St. Croix med Caraalson og Privisioner. I Dag lagde Orlogskibene Kronprinds rid og Nordstiernen ind igjennem Bommen, og Capit. R. H. det af Helsingøer kom fra St. Pd. med Salt.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Vacanter. Det residerende Capellanie til Schierbad, Riber Stift, 120 Rdlr.; Sognekaldet til Wardal i Agger. huus Stift, 220 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Barom. Therm. Vinden. 28 Septemb. 127. 11. 9. 12 1/2 Varme. N. V. 29 - 28. C. 6. 12 - - S. S. V. 1 October. 27. 9. S. 12. - - B. S. V. 2 - 127. 9. 6 11 - - S. S. V. 27. 7. 7. 103 - - S. S. V. Fra den 26de Sept. til 3die October ere her i Staden er pulerte 24 Par, fødte Drenge 39, Piger 29, tilsammen 68. døde Mand 23, Qvinder 14, Drenge 12, Piaer 11, tilsammen 60; ere altsaa 8 flere fødte end døde. De Dør ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4, Brygsyge 3. Colica 1, Druknet 1, Durchløb 1, Forraadnesesseder 3, Galdefeber 1, Kopper 8, Moersyge 1, Sla 10, Svindsot 1, Tænder 3, Tærende Saae 9, Udgivne Svagheder 11, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersor 2.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Vexel=Cours, den 3die October. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 90 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 25 1/6 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 150 1/2. 14 Dages Sigt 1511. Dito i Courant 2 Maan. Dato 147. 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 148. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 159. 14 Dages Sigt 160 Avirkaar.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Jvende Afhandlinger forsattede af Otto Lemvig Copiist i denongelige Danske Cancellie, og belønnede af det Kongen Danske Landhuusholdnings Selskab, indeholdende: Forsen tilat bestemme den Maade, paa hvilken den danske Bøndes Forsal. ning kan forbedres i Sammenhæng med Proprietairens Bele Ogen Plang hos efter en Arvefæste Contract kan dannes i Over enstemmelse med Froprictanens, Bondens og Statens Vel, da nu forladt Pressen, og sælges i raae Materie hos Boghandler. Hr. Agent Goldendal, Hr. Rothe og Hegelund for 32 s., inddetter koller den 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Fra Pressen er udkommet: Frøken von Sternheim Tildraaf gelser, 2 Dele, ved en af hendes Veninder udragne, at originale Parier og andre tilforladelige Kilder, udgive, af C. M. Wieland, af Tydsk oversat, 30 og et halv Anksmed 2 Titelkobbere, kaller paa Trykpapiir 8 mk., paa Skræ papiir 10 Mk. indendes Subskribentere og de høis Boepæl vides behager efter Subskriptionsprisen at lade deres Exemplars, aldente, hos Forlæggeren Boghandler Lønstrup, boende Skidenstræde Nr. 713. gudi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, i Christian den Syvende, af Silds Naade, Konge til Alallerne og Peter Lauenun af Vor Kiøbaad Aarhuus, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmændene Niels Opbudsboe sammede, deres herom allerunderdaman gior som Opands Commissarier i Kiøbmand Rasmus Aschiøbs te Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved ProclaVarsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Wi maa ud paa præclum & perpetursilentii, med Aar og Dags borger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter admanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos fornævnte Kiøbmand Aschiød, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne. Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan om den var skeer ved Proclama efter Loven; dog skal denne Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneling, samt den Ober Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdaman have at rette og tør Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 7de Aaaner 1789. under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
Kiøbmændene Niels Kiellerup og Peter Lauremin af Aarhuus som Opbuds-Commissarier i Kindmand Rasmus AschløvsOpbudsboe sammesteds, Bevilling at maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, i Aviserne indkalde bemelte Rasmus Aschows Creditorer. Alerunderdanigs fremlagt og læst for Aarhuus Raadstue Ret. Mandagen den 17de August 1789. N. Robd. Risom. Protocolleret af Rusom. Allerunderdanigst læst for Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen den 20de Augustii 1789. Testerer N. Hvild.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Altonaiske Mer cur og Viborg Samler, 3de gange efter hinanden, sub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i fornævnte Kiøbmand, Afbløvs Opundsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav for os, som Opbuds=Commissarier inden forskrevene Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, da enhver efter Beens Omstændigheder skal vederfares Ret ; til hvilken Ende der, Opbudsboen bliver foretaget en Samling den 16de Sepibr. førstkommende, om Eftermiddag Kl. 3 Slet, som til fornøden, Efterretnig tillige herved bekiendtgiøres. Aarhuus, den 25de Augustii 1789. Niels Kieldrup. Peter Laurentin. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt : at Vi, efter Os Elskelig Cancellier Secretair Christian Kierult af Vores Kongel. Residens Stad Kiøbenhavn, hans for Executores Testament, efter afg. Victorius Lovbo paa Vort Eyland St. Croix ud America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Executores, navnlig Sa grab Lovby, som er den Afdødes Efterleverske, Kiøbmand, James Wardel, Planter John Gordon, John Sempill, Henry Blaard og Bertram Benedetti, maae ved Proclamalub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, et som formene sig at have noget efter fornævnte afg. Victorius, hosby at fordre, i hvoraf det end maatte reise sig, saavel i i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læn ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indfort i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylanade, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa e Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, e Kiøbenhavn, den 3die Julii 1789. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Cancellie-Secretair Christian Kierulf af Kiøbenhavn Bevilling, at Executores Testamenti efter afg. Victorius Loobr. paa St. Croix i America maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemelte Afdødes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg Victorius Looby, i hvoraf saadant Krav end maatte reise sig, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos de af ham indsatte Executores Testamenti, som ere hans efterladte Hustrue Mad. Sarab Looby, og de Herrer Kiøbmand James Varden, Planter John Gordon, John Sempill, Henry Blizard og Bertram Benedetti paa bemelte St. Croix inden de i den allernaadigste Bevilling foreskrevne Tider og deres Fordringer beviisliggjøre. Kiøbenhavn, den 28de Julii 1789. Paa Executorernes Vegne, Kierulf. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 3die Augustil 1789. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1789-10-05
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende :ad Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, 2 til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oden af Schlevinge Bye under Friderichsborg Amt, er Vartborg, giøre alle vitterligt : at eftersom Lisbeth Lars Datter land Sielland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at hun den 27de Junii 1785 skal være bleven trolovet med dattemagersvend Johan Friderich Røre; men at han strax, efter Trolovelsen skal være bortrevet til sit Fædreneland, Sverrig, og siden den Tid ikke haver indfandet sig, en heller. dets Lars Datterøderhos allerunderdaman giortendomværet at opperge; da ville Vi, i Anledning af bemelte Lis dermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske en Begiering, allernaading have bevilget og tilladt, saa de Berlingske Aviser, Adresse Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae med inden forskrevne Tids Forlød skulle komme tilgade, maae til at indande sig paa hendes Opholdsted; og om han ikke 6 Ugers Varsel indkalde fornævnte Johan Fulderad Rør den imellem dem indgangne Trolovelse være ophævet og hun hver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at vindre eller fril indlade sig et anden Maleskab; forbydende alle og ende. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kon at nogen Maade Forfang at giøre under er halden og Raa gel. Restener=Stad Kiøbenhavn, den 25de Septbr. 178. Under Vort Signet. (Ls. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. v. Brandt. . tisbets Lars Datter af Schieringe Bye i Sielland Bevilling. at maae i Aviserne, med i Ugers Varsel indkalde hendes Trolvede, Hattemagersvend Johan Folderie Rør, og at om han ikke inden den Tid kommer tilkæde, den imellem. dem indgangne Trolovelse maae være ophævet.