JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-12
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Kiøbenhavns Aar. No. Moruun. Jan. laumann.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Post-Tidender. Junii. Ulønnen. lin. Fredagen, den 16 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Livorno, den 25 April. Om Bastias Beleyring hører man ikke noget Nyt. Besætningen sammesteds havde faaet nye Understøttelse, da det lykkedes 11 franske Skibe, ladte med Proviant og Ammunition, at løbe derind i Havnen. Tre andre saadanne Transportskibe vare faldne Engelskmændene i Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Fra Jtalien, den 28 April. Franskmændene forskandse sig stærkt imellem Ormea og Garisis. Ceva holder sig endnu, dog frygter man, at det combinerte Corps ved Saargio staaer Fare for at blive aldeles afskaaret. Franskmændene have faaet en Forstærkning af 4000 genuesiske Bønder, som vare opbragte imod Piemonteserne. Overalt vil Fienderne, som man troer, forholde sig saalænge defensive, indtil de faae deres Magaziner i Stand, og blive forsynede med det fornødne Beleyringsskyds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
London, den 2 May. Subsidietractaten med Preussen gav i Forgaars i begge Parlementshusene Anledning til vigtige og varme Debatter. J Overhuset aabnede Lord Grenwille, som Statssecretair for de udenlandske Anliggender, Raadslagningerne over denne Tractat, der, som han sagde, fornemmeligen henhørde under hans Departement, og vist vilde have de herligste Følger for Rigets Bedste. Til Søes havde Engeland stedse været Frankerige overlegen, og vilde fremdeles blive det. Men begge Landes forskiellige Folkemængde, Beliggenhed og Politik, satte Frankerige i Stand til at stille flere Tropper i Feldten paa det faste Land, end Brittannien. Da det nu fra gamle Tider stedse har været det brittiske Ministeriums Maxime, til en Landkrig, heller at bruge fremmede end indenlandske Tropper, for ey at berøve Riget de fornødne Arbeydere ved Manufacturerne og Agerbruget, og da Tractaten desuden var sluttet paa en meget fordeelagtig og huusholdersk Maade, saa vilde vel ingen Lord have noget imod, at Regieringen havde taget Europas bedst disciplinerte Tropper, Preusserne, i Sold. Denne Kriig, blev han ved, er desuden af en egen Art. Skulde vi maaskee valgt samme Fremgangsmaade som Franskmændene, skulde vi taget det unge Mandskab fra Væverstolene og Plougen, plyndre Kirkerne, Adelen, og Rigets meest formuende Jndbyggere, Ney, vi maae bruge Rigets Hielpekilder til at forstærke vor Magt med en fremmed Magt, for at der truer med sætte en Dæmning for den Strøm, at oversvømme hele Europa. - Herpaa fremlagde han Jndholdet af Tractaten, for at vise, hvor sparsomt man gik til Verks med Nationens Penge, for at tilveye bringe en Armee af 62400 Mand gamle erfarne Krigsmænd under de berømteste Generalers Anførsel. Hvis vi havde taget dette Antal Tropper hos de mindre tydske Souverainer, saa vilde det bestaaet af forskiellige Corps, der ikke vare besiælede af samme Aand. Overalt var det for Kongeriget ikke uvigtigt, at have en saa mægtig Fyrste, som Kongen af Preussen, paa sit Partie, og desuden kunde man for den samme Sum ikke have et lige Antal Hannoveranere, Hessere &c. &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Marquis Landsdown besværede sig over Ministrene, at de ey havde givet sig bedre Tid til at eftertænke en Tractat, ved hvilken der paabyrdedes Nationen en saa uhyre Udgivt. Fra hvilken Synspunct han endog betragtede Tractaten, saa forekom den ham stedse ligesaa besynderlig som skadelig for Landet. Den forrige Konge af Preussen havde vel i Syvaarskrigen ogsaa en Subsidie af 670000 Pund Sterling fra Engeland; men Hensigten dermed var, at han skulde bortvende Fiendens Opmærksomhed fra os, paa det vi andensteds kunde giøre Erobringer. Nu derimod give vi langt større Subsidier, medens vi selv bekrige Fienden, og dog ey kunne hindre ham fra at giøre een og anden Erobring. Det havde været langt raadeligere, at give Tydsklands mindre Fyrster Subsidier, end en saa stor Konge. J Tractaten har man blandt andet stipuleret, at Preussen skulde giøre alle Erobringer i Søemagternes Navn; ret ligesom Engeland og Holland vare de eneste Søemagter i Verden. Dette maae jo opvække Jalousie i Spanien og flere Riger. Hans Raad skulde derfor være, saasnart mueligt at giøre Fred, og beholde Martinique til Godtgiørelse for Krigsomkostningerne. Nu gjorde Lord Mansfield sine Anmærkninger. Saavel han som Hertugen af Portland erklærede sig for Ministeriet; og Oppositionen blev overstemmet med 99 Stemmer imod 6.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
J Underhuset holdt Hr. Pitt en lang Tale over Subsidietractatens Fordeele. Uagtet Hr. For gjorde sig al Umage for at bevise, at denne Tractat ligesom den nærværende Krig vilde geraade Kongeriget til ubodelig Skade, fik Sagen dog her samme Udfald som i Overhuset, da Ministeriet fik 134 Stemmer imod 33.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Parlementet har ogsaa allerede besluttet en Addresse til Kongen, for der at forsikkre ham om sammes Beredvillighed til at sætte ham i Stand til at opfylde de i den med Preussen sluttede Tractat indgaaede Forpligtelser. Og Underhuset har til dette og andet, som i det løbende Aar kunde møde, bevilget halvtredie Million Pund Sterling. – Hr. For var af den Meening, at man heller burde condolere end gratulere Kongen ved denne Leylighed. Thi, sagde han, naar nu ogsaa de andre Allierte, nemlig Holland, Spanien og Østerrige, efterhaanden blive saa kloge, at de give Slip paa Alliancen, skal da Engeland tage hele Europa i Sold, Og det maa jo dog tilsidst blive Enden derpaa, naar det bliver jo længer jo mere umueligt at faae Fred med den nuværende Regiering i Frankerige. Naar jeg, som Statsmand, var blevet nødt til at foreslaae et saa desperat Middel, saa vilde jeg dog vist vogtet mig for at giøre det paa en saa brillant Maade som Hr. Pitt. Tilsidst udbad Hr. Thornton sig Tilladelse til at fremkomme med en Bill, hvorved alle de, som indgik Contracter med Rigieringen, skulde udelukkes fra Sæde i Parlamentet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
J Gaar Aftes løb Lord Howe atter ud fra Portsmouth; men da Vinden igien er vestlig, saa tvivler man om, at han er kommet ud af Canalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Fregatten Adamant har til Seilly indbragt 3 franske Kapere, hver paa 12 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Saavel Guadeloupe som St. Lucie skal allerede være i vore Hænder. Og da den Munition, man har forefundet paa Martinique, er tilstrækkelig nok til alle de øvrige franske vestindiske Coloniers Undertvingelse, saa have de udcommanderte Transportskibe nu faaet Contraordre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Paris, den 2 May. De Henrettedes Antal har i nogen Tid beløbet sig til hundrede og derover om Ugen. J de sidste 4 Dage er her atter quillotineret henved 60 Personer. Den 28de April havde 33 Personer denne Skjebne, hvoriblant følgende vare de mærkværdigste. Den bekiendte forrige Admiral og Generallieutenant d'Estning, i sit 65de Aar; han var, som bekiendt, eet af Vidnerne imod den ulykkelige Dronning; Den berygtede forrige Greve Bethune Charost, Formanden for Opstanden i Belgien; Latour du Pin, forhen Generallieutenant, Greve og Krigsminister; Latour du Pin Gouvernet, forhen Marquis og Generallieutenant; Neusville Villeroy, til sin Tid Hertug, og Pair, Laferriere, Brigadegeneral; Enken Destournelles, født Lamoignon; Nicolay, forhen Præsident i det store Conseil; Thiroux de Crosne, forhen Statsraad; Augrand d'Alleray, forhen Civil-Lieutenant; Terray, forhen Jntendant i Lyon; Duprat, Exgreve; og Enke grevinden Bussy, født Fargeon. Disse tilligemed 19 andre bleve henrettede som Deelagtige i Sammenrottelserne imod det franske Folks Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
General Santere blev den 27de April om Aftenen under Bedækning af 6 Gensdarmes bragt herind, og hensat i Carmeliterklosteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
J Toulon blive 8 Linieskibe, 10 Fregatter og 60 mindre Krigskibe udrustede til en Expedition i det Middellandske Hav. Commandanten i Fortet Lamalque sammesteds havde man arresteret, som mistænkelig for Connexioner med Engelskmændene, men han skar sig kort derefter Struben over.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Man melder fra Dunkirchen, at Ypern bliver bombarderet, og at man, naar denne Plads først er erobret, snart haaber ogsaa at faae baade Nieupoort og Ostende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Wien, den 3 May. Formedelst de i Pohlen udbrudte Uroeligheder har et betydeligt Corps begivet sig paa Marchen fra Siebenburgen til Gallizien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Brüssel, den 4 May. Man har her den ubehagelige Efterretning, at Staden Menin, efter et skrækkeligt Bombardement er faldet Franskmændene i Hænder, og at den største Deel af Garnisonen, som for det meste bestod af Emigrerte, er blevet et Offer for Fiendens Raserie. J Egnen omkring Fur nes og Lov har Fienden ogsaa borttaget alle Levnetsmidler, Qvæg og Fourage, og transporteret det over Grændsen. Abbediet Eversamer, tilligemed endeel Landsbyer og Mejerier, stukket i Brand. Fra Kortryk er Fienden gaaet dybere ind i Landet, trænger sig langs med Lys Floden henimod Gent, og havde allerede naaet Deynse, førend Generalerne Clairfait og Staray kunde ile den beængstede Provinds til Hielp. Allerede den 29de April kom det ved Moucron til en heftig Træfning, hvori de Allierte i Førstningen bleve bragte til at retirere til Dottignies; men Clairfait ankom med en Forstærkning, og forcerede endeligen Posteringen ved Moucron, hvorved han erobrede 7 Kanoner. Den 30te vandt Clairsait atter en nye Fordeel ved Moucron, og rykkede frem over Dottignies lige til Espierre. Den 1ste d. M. pousserede han allerede sine Patrouiller imod Menin og Werwick. Fra den anden Side rykkede adskillige Keiserlige Battailloner over Oudenarde hen til Lys Kanten, for at forjage Fienden fra Deynse. Paa samme Tid begav et talrigt engelske Corps sig paa Marchen fra Ostende over Rousseler, og Fienden trak sig derfor over Hals og Hoved til St. Cloy og Harlebecke, hvorved Gent igien blev uden Fart. Jmidlertid var dog hele Flandern over det fiendtlige Jndbrud sat i den største Skræk, og man maatte her Natten til i Torsdags lade den flandernske Port staae aaben, for at indlade de fra bemeldte Provinds ankomne mange Vogne og Flygtende. Af blot Forsigtighed havde man ogsaa bragt de offentlige Kasser fra Gent herhid, og den dertil forførte Gentske Pøbel havde virkeligen allerede begyndt at plyndre de engelske og hannoveranske Magaziner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
En Beretning fra Valenciennes anslaaer den allierte Magt, som nu staaer under Keyserens Commando, til 187000 Mand. Af disse formerede 30000 Keiserlige og Hollændere Beleyringen ved Landrecy, 30000 Keyserlige og Engelske en Observationsarmee ved Cambray, 60000 Keyserlige under Prindsen af Coburg stode imellem Landrech og Guise, 12000 Hessere og Keyserlige under General Wurm stode ved Denain, 15000 Keyserlige under Greve Kannitz langs med Sambrefloden, og 40000 Hannoveranere og Keyserlige dækkede Flandern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Frankfurt, den 6 May. En Coureer, som i Forgaars passerede her igiennem til Nederlandene, bragte os den behagelige Tidende, at Keyserinden var lykkeligen nedkommet med en Erkehertug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
J Gaar er Feldtmarechal Møllendorfs Hovedqvarteer, forflyttet til Worms, og Forposterne strække sig allerede til Cusel. Man giør nu alle muelige Anstalter, for at hindre Franskmændene i at trænge sig længer frem. Den Keyserlige Armee vil, som det hedder, med allerførste passere Rhinstrømmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Generallieutenant von Kalkreuth er paa Marchen med et betydeligt Corps, som efter Sigende skal tage Veyen til Saar, naar det først har uddrevet Franskmændene af Lautern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Kiøbenhavn, den 16 May. I Tallotteriets 570 Trækning i Altona, den 13 May, udkom følgende Nummere: Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1794 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. . Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
AVERTISSEMENTS. H. B. Mandagen den 19de Mai førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Sukkerduner, Nettelduger, Musseliner, Betilleser, Taniebs, Sanna, Gorrasser, Tørklæder, ostindiske, engelske og danske Sirtser, Klæde, Frakketøier, og Callemanqver, Embs, Manchiester, Dreiler, hollandske og andre fine Lærreder, Damastes Dækketøyer, Porcelain, Søya, Congotheer, Lemon Asia, Bomulds= og Silkestrømper, Florer, Dynevaar, ublegede Lærreder, med mere. Jtem: Endeel Guld Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøi, Glas, Meubler af Commoder, Speile, Chatoller, Dragkister, Sophaer, Stole, Borde og Tobaksredskaber, m.v. Saa og Vogne, en Rulle, Stueuhre, Linned, Gangklæder, deriblant en Generals Garderobe, samt meget gode Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, med videre, bortsælges ved Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller saasnart paafordres, til fornævnte Hr. Hans Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme (imod 4 s. Erlæggelse til de Fattige).
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-16
Tirsdagen den 20de Mai, Klokken 12 Slet, bliver Gaardmand Pitter Jansens Gaardsplads under No. 8 i Sundbyevester paa Amager, med tilhørende Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., samt Andeel i Saltholmen 5 Skpr. 1 Fdkr. en sytten tre og tyvende Deel Alb. og tilliggende Enge, hvorpaa kan avles nogle og 30 til 40 Læs Høe aarlig, tilligemed Andeel i Overdrevet og de paa Gaardspladsen befindende Bygningsmaterialier, samt derved værende Hauge, ved en eneste Auction opraabt og bortsolgt i Tinghuset i Sundbyenester, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, der forinden ere til Eftersyn at bekomme hos Eieren Pitter Jansen i Taarnebye og hos Birkedommer Kramer, deels hos Matthias Howitz i Sundbyenester paa Amager og deels i Klareboderne No. 9 Litr. A. J Jorden er nedlagt Rug 10 en halv Td., Byg 15 Tdr. Havre 6 Tdr., Erter 14 Skpr., Vikker 3 Tdr. 2 Skpr., og i Haugen 4 en halv Td. Kartofler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Kiøbenhavns Aar No. muun. Jan. muntin, Post-Tidende L. samme at lille Mandagen, den 19 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Turin, den 23 April. Feldttoget er nu for Alvor aabnet i vore Provindser, fra begge Sider. Den 6te giorde Franskmændene med 6000 Mand et Angreb fra Cenis-Kanten, men bleve med et Forliis af 400 Døde og 300 Saarede drevne tilbage. Samme Dag rykkede en anden fransk Colonne igiennem Dolceagua imod Saorgio; men ogsaa her kom Fienden tilkort. Blot det lille Fort Torquin faldt ham i Hænderne. Derimod bemægtigede han sig med 10000 Mand Staden Oneglig, som den alt for svage Garnison og de fleste Jndvaanere havde forladt; hvorefter Fienden ogsaa tog Loano i Besiddelse. Vore Tropper begav sig derpaa i største Hast paa Marchen til Sorgio og Oneglia. Den 16de blev vor General Argento, som med 4000 Mand recognoscerede ved Ormea, angrebet af 20000 Franskmænd. Træfningen var meget blodig, og varede i 5 Timer. Paa begge Sider dræbtes meget Mandskab, men tilsidst maatte vore Tropper vige for den fiendtlige Overmagt, to af vore fornemste Officerer bleve fangne, og General Argento maatte trække sig tilbage til Ceva. Stæderne Ormea, Garvesto og Bagnosco overgave sig til Fienden paa Capitulation, efter hvilken Religion og Eiendom skulde forblive ukrænket, men hver Familie, som bestod af tre Personer, skulde levere een Mand til Krigstienesten. - Ved Ceda havde General Argento posteret sig ved Broen; men da Franskmændene den 18de viiste sig atter i stor Mængde, kastede han sig ind i Fæstningen, besatte Høyene, fra hvilke den kunde bestryges, og svarede paa den franske Generals Opfordring, at han nu vilde forsvare sig til den sidste Blodsdraabe. Fienden trak sig herpaa tilbage til Ormea, og da de nu der i Egnen fremrykkende Østerrigsk Sardiniske Tropper udgiøre henved 30000 Mand, saa kan man med allerførste vente noget om en afgiørende Træfning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
J Gaar gik Rygtet, at den engelske Flaade havde tilbageerobret baade Oneglia og det fra franske Tropper blottede Nizza. Men dette Rygte trænger til Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Madrid, den 26 April. Fra St. Domingo har Hoffet faaet den behagelige Tidende, at vore Tropper uden Sverdslag have bemægtiget sig Fortet Dauphin, gjorde dets 1000 Mand stærke Besætning til Fanger, og 90 Kanoner samt et betydeligt Munitionsforraad til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Den hidtil arresterte Exminister, Greve Florida Blanca, er igien sat paa frie Fod. Blant de sidst udskrevne Recruter skulle alle de Frievillige 6 Aar efter Krigen være frie for Skatter og Afgivter, ja endog have Haab om civile Betieninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Den sidste fra Havannah til Cadix ankomne Guld- og Sølvtransport beløber sig til en Sum af 9 Millioner og 758000 Plastre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Fra Jtalien, den 29 April. Den franske Gesandt Tilly i Genua har af Regieringen sammesteds forlangt, at 15000 Franskmænd under General Carteaux maatte ved Larma sættes i Land, for at besætte Passagen ved Bochetta, og derved forhindre de Allierte at trænge ind i det Genuesiske. Det hedder, at Genua vil afslaae denne Begiering, men at Franskmændenne ligefuldt giøre Landgangen. Gesandten Tilly skal endog have forlangt, at man skulde indrømme hans Nation den gennesiske Fæstning Gavi. Saasnart Bastia og Calvi ere erobrede, og Franskmændene ere gandske fordrevne fra Øen Corsica, kan der til Livorno ventes en Corsisk Consul. Den 14de April havde Franskmændene gjort et Udfald fra Bastia, hvorved de mistede et Par Hundrede Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Fra Ostpreussen, den 3 May. Ved Bugarren har et russiske Regiment stødt paa 1000 Mand bevæbnede Polakkere, gjort 500 af dem til Fanger, og adspredet Resten. – J Egnen ved Mietau ventede man allerede i Forgaars 1000 Kosakker, hvis Bestemmelse dog endnu er ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Warschau, den 5 May. Vort bevæbnede Mandskab sættes nu i den bedste Stand, og rundt omkring Staden anlægges Skandser og Redouter, i hvilke man seer Magnater, Biskopper, Adelsmænd, Damer, Kiøbmænd, ja endog, Munke arbeyde med deres Svader og Skuffer. Selv Kongen kiører eller rider dagligen til Forskandsningerne, og lægger undertiden ogsaa Haand med paa Arbeydet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Ved at bemægtige sig det russiske Archiv har man her lært at kiende alle dem, der have været alt for russiske sindede. Disse Papirer have derfor ogsaa givet Anledning til, at adskillige Personer af Stand ere blevne arresterte. Koskiusko har udfærdiget et Universale, hvori han tilkiendegiver, at man veed og kiender alle de, som have faaet Penge fra Rusland, og hvormeget hver især har faaet; at disse altsaa, for at forebygge deres Godsers Sequestration, have at indsende Pengene til ham, uden derfor at være befriede for lovlig Tiltale og Regnskab. ToGange om Ugen underretter det her værende interimistiske Raad vort Publicum om dets Handlinger og Beslutninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Det mærkværdigste af det paa denne Maade indtil den 28de April bekiendtgjorte, er følgende: "Alle af den sidste Grodnoer Rigsdag ansatte Magistraturer og Jurisdictioner ere ophævede. Det preussiske Handelscontoir, har man givet al muelig Sikkerhed. Man har ved en Deputation underrettet Kongen af Pohlen om alt hvad der hidtil var passeret, og han har derpaa erklæret, at han efter Jndvaanernes Ønske vilde efter Ævne bidrage til det hele Lands Lyksalighed. Med den Sachsiske Charge d'Affaires er der ført en vidtløftig Correspondence. Der skal ufortøvet oprettes 3 Volontair-Corps til Hest og ligesaamange til Fods, samt et Corps Skarpskytter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
De Pohlske Statsfanger maae ikke komme til hverandre, ligesom man og har nægtet dem baade Blæk, Pen og Papiir, samt Tobak og Lys. Det russiske Gesandtskabs Archiv undersøges af en dertil udnævnt særskilt Deputation, og man har tilstaaet Baronerne Asch, Hochstetter og Buhler, med de dem tilhørende 14 Personer, alle Livets Beqvemmeligheder; dog bliver alt, hvad der tilbringes dem nøye undersøgt, under Hr. von Debolis Opsyn, som forhen har været Gesandt i Petersburg. Enken efter den dræbte russiske Fyrste Gagarin er tilligemed en russisk Generals Gemalinde til Huse hos den Engelske Gesandt Gardiner, som maa indestaae for deres Tilstædeblivelse. General Mokronowsky har til de almindelige Fornødenheder, skienket 22910 pohlske Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Af et andet Brev fra Warschau, den 5 May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Efter Koskiuskos Ordre maa nu ingen, ey engang noget Fruentimmer, tillades at reise fra Warschau - Vor Communication med Koskiusko er endnu frie. Hans Tropper ere inddeelte i 5 Corps, for overalt at hindrede russiske Tropper at trække sig sammen. General Jgelstrøm skal ellers nu giøre Anstalter til at samle en Armee, for over Sochazen at kunne bane sig Vey til de endnu i Pohlen staaende Russer. Jmidlertid ere vi paa nogle Milles Strækning ganske frie for fremmede Tropper, og selv Preusserne have trukket sig tilbage til deres Grændse. Russerne under General Nowick have hovedkulds forladt Karczewo, trukket sig til Magunzewo, og paa førstmeldte Sted efterladt Polakkerne et anseeligt Magazin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
J Targowice er et russiske Detachement, som vilde sætte over Weichselen, blevet indhentet og nedsablet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Ogsaa i Willna er der forefaldet blodige Optrin imellem Russerne og Polakkerne, hvorved førstmeldte ere jagne ud af Staden, og mange gjorte til Fanger. Der siges ogsaa, at man har opklynget den Litthauiske Storfeldtherre Kossakowsky, og 6 Timer derefter slæbt hans døde Legeme til Skue omkring paa Gaderne. Kongen og hans Broder have bivaanet Andagtsfesten i Anledning af Revolutions-Optrinene den 17de og 18de sidstleden. Paa Slottet og udenfor Kongens Værelser, forsyner vort Stadsmilitaire nu Vagterne i deres Municipalitets-Uniform. Alle de Lemmer af den sidste Grod noer Rigsdag, som have havt Deel i de tagne Beslutninger, ere her udsatte for den yderste Forbittrelse, og ere ikke noget Øyeblik sikkre paa Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Wien, den 7 May. Keiseren har nu tiltrædet Overcommanden over hans Armee i Nederlandene, dog saaledes, at han selv har Opsynet med den egentlige Detail af alt hvad der vedkommer Tienesten, Troppernes Tilstand, og Armeens Operationer; men Prindsen af Coburg derimod, om hvis Tienstiver og Agtelse af Armeen Keyseren er saa fuldkommen overbeviist, bliver Foreningspunctet, hvor alle Keyserens og Hofkrigsraadets Anordninger sammenflyde; ligesom Prindsen ogsaa fremdeles besørger alle Forretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
De nyeste Krigsberetninger fra Jtalien ere for Sardinierne aldeles ikke behagelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-05-19
Koskiusko driver i Cracau sin Høflighed imod det østerrigske Kredsamt i Podgorze til det yderste. Han meddeler samme ey allene alle Manifester og Erklæringer, men giver endog altid i Forveien tilkiende, naar han vil give en Kanonsalve; hvilket skede den 14de April, i Anledning af de Dagen før over Russerne erholdte Fordeele.