Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-08-30
Nyeste Post Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af England har den 20de August sluttet Parlamentets Session med følgende Tale fra Thronen: Mylords og Herrer! De offentlige Forretningers Tilstand tillader Mi endelig at frietage Dem for videre at indfinde sig i Parlamentet, og da Jeg herved slutter Deres Arbeider, maa Jeg atter erkiende den Jver, hvormed De besørge de offentlige Forretninger og den Opmærksomhed som De skiænke de vigtige Gienstande, som siden Sessionens Aabning ere blevne underkastede Deres Overveielse. Forsikkringerne om det venskabelige Sindelag, som Jeg erholder af alle Magter, sætte Mig istand til at ønske Dem til Lykke til den Udsigt, at Freden bliver uforstyrret holdet vedlige. Jeg beklager det inderlig, at den indvortes Tilstand i Spanien giør dette Land til en Undtagelse fra den almindelige Rolighed i Europa, og beklager at Haabet om at tilendebringe Borgerkrigen, som blev næret, er ikke bleve opfyldt. For at opfylde de Forpligtelser, som ere indgaaede ved Qvadrupel Alliancen, har Jeg ladet en Deel af Min Søemagt medvirke til Dronningen af Spaniens Fordeel og henvender Min Opmærksomhed med usvækket Deeltagelse paa Retableringen af den indvortes Rolighed i Spanien, som var Hovedformaalet for Qvadrupel Traktaten, og som en saa væsentlig for hele Europas Jnteresse. Jeg glæder Mig ved at kunne underrette Dem om, at mine Bestræbelser for at bilægge Misforstaaelserne imellem Frankerige og de forenede Stater ere blevne fronede med et heldigt Resultat. Den Mægling, som Jeg tilbød begge Regieringer, blev modtage af begge paa den aabenhiertigste og tillidsfuldeste Naade, og de venskabelige Forhold imellem dem leve retablerede paa en tilfredsstillende og hæderfuld Maade for begge Partier. Jeg haaber at denne Omstændighed vil tiene til at knytte de Baand nøiere som forbinde dette Land, med to store og venskabelige Nationer. Med Jnteresse har jeg fulgt Forhandligerne om Jndberetningerne fra den Kommission, som er udnævnet til de kirkelige Anliggender i England og Wales, og har med Glæde givet Mit-Samtykke til de Forholdsregler, som ere blevne Mig forelagte for at sanktionere nogle af de vigtigste Forslag. Jeg erfaret med en ualmindelig Tilfredshed, at De med store Anstrængelser have bragt Foranstaltninger om den vanskelige Gienstand at regulere Tienderne i Eng lang og Wales til Modenhed, hvilke, som Jeg haaber, ville i deres Virkning, vise sig at være billige for alle Vedkommendes Jnteresser og i det hele Velgiørende i sine Virkninger. At Akterne om Civil registerne og Vielserne i England ere passerede have meget behaget Mig. Deres Bestemmelser ere byggede paa de store Grundsætninger af Religionsfriehed, hvilken Jeg med det tilbørlige Hensyn for den herskende Kirkes Vel i Landet, stedse har ønsker at vedligeholde og befordre, og de ville ogsaa tiene til en større Sikkerhed for Retsfordringer og til Eiendommens Stabilitet. Det var Mig en Kilde til den reneste Glæde at bemærke den Rolighed, som finder Sted i Jrland. Jeg haaber at Fortsættelsen af et retfærdigt og upartisk Regieringssystem vil begunstige denne gode Stemning og sætte dette Land i Stand til at udvikle sine store nationale Resourcer. Herrer af Underhuset! Jeg takker Dem for den Redebonhed hvormed De have voteret, ikke alene de sædvanlige aarlige Subsidier, men ogsaa de Summer som udkræves til at forstærke vor Søemagt. Jeg glæder Mig ogsaa vedat bemærke at De have baaret Omsorg for at Slaveeierne i Mine Kolonier have erholdet den fuldkomne Godtgiørelse, som er bleven dem tilstaaet. Forøgelsen af de offentlige Jndtægter have sat Dem istand til at bestride Udgivterne og tillige at ophæve eller formindske Skatter, af hvilke nogle vare skadelige for Mit Folk og andre tillige trykkende for Mine udenlandske Besiddelser. Den nærværende Tilstand, af Manufakturene og Handelen bliver en Gienstand, for Lykønskninger, forudsat at den herskende Virksomhed bliver bevogtet med den Forsigtighed og Klogskab, hvilken Erfaringen viser at være fornøden fordet offentlige Velfærd. Mylords og Herrer! Den fremtykkende Aarstid og den lange Tid hvori De have været bestiæftigede med de offentlige Anliggender maa giøre det ønskeligt for Dem at kunne vende tilbage til Deres respective Grevskaber. De ville der igien opoffre Dem til de Pligter, som i Viig tighed kun staae tilbage for Deres lovgivende Forretninger, og Deres Jndflydelse og Exempel ville meget bidrage til at opretholde Rolighed, opmuntre til Flid og bestyrke de moralske og gudelige Sædvaner og Grundsætninger, som ere væsentlige for enhver Kommunes Vel.