Berlingske Tidende, 1809-01-23
London, den 9de December. (Af Monteuren. Prinds Leopold af Neapel er reist tilbage fra Gibraltar til Steiller, paa et engelsk Krigskib. Han var for 2 Maaneder siden kommen til Spanien i det Haab, som en Prinds af Blodet at blive vidsen af Regentskabet, som dog ikke lykkedes ham. gende: Vore Ministres Ansvarlighed er af den Art, at den maatte fuld Morning-Cronicle indeholder følgende om de spanske Anligkommen nedtrykke enhver, som havde Følelse af sine Pligter eller nogen Frygt for Skam. De have forsømt alle Leiligheder til at sætte en varig Dæmning for denne Strøm af Erobringer, der har styrtet fremover Europa fra det Thraciske Bosphorus til Herculis Statter, fra Østersøen til Middelhavet; men de bære den offentlige Uvillie med en Følesløshed, som blot kan sættes i Ligning med deres Dørsthed i deres Pligters Opfyldelse. De lode hele Sommeren hengaae uden at giøre noget, og i Vinter ville de prale med deres Uvirksomhed eller søge at lægge Skiul paa deres Forblindelse. Enhver tilstaaer, at den Modstands Aand, som yttrede sig hos det spanske Nation, kunde endnu mere være bleven forhøiet ved Kraft fra vor Regierings Side, og havde maaskee kunne blive Anledning til det halve om ikke det hele Europas Befrielse. Nationen var kun at een Stemme i Henseende til denne Mening og tilbøielig til de største Opofftelser for denne Sag. Souverainen erholdt fra alle KantoLykønsknings=Addresser og Tilbud af Hielp. Den hele Armee, endog Volontairerne, tilbøde sig uden Undtagelse. For første Gang hørte kun een Stemme siden Repolutionen og Regieringen havde en Tidlang alle de Fordele, som kun en absolut Magt ellers giver. Jndbildningsskraften selv havde ikke kunne udtænke lykkeligere Forhold, Fienden led uventede Uheld, han var berøvet alle Midler til at kunne giøre dem gode igien og han havde den offentlige Mening imod sig Fiern fra Krigs=Skuepladsen var den franske Armeesysselsat med at holde ny erobrede Folk i Lydighed; Fienden havde ikke 40000 Mand i Spanien, og de Tropper, som skulde komme dem til Hielp stode ved Elben, Oderen og Weichselen. Saavel i Frankerig som i Tydskland stode vigtige hindringer i Veien for Conscriptionen. Østerrig allameerteNapoleon ved krigerske Udrustninger; hans fortroligste Ven den Russiske Keiser, raadede ham at begynde Underhandlingens Vel. Havde Ministrene kunnet ønske sig et lykkeligere Sammenstød af Omstændigheder, Men hvad har man gjort siden Junii Maaned? - Svarer i Lorder Mulgrave, Charam og Castlereagh. Vi vide mere af hvad J. ikke have gjort end hvad I have udrettet, og det lidet som J have giort, giver Eder ingen Fordring paa vor Tak. J forstode ikke at benytte Eder af Omstændighederne til den franske Armees Tilintetgiørelse, førend den kunde forstærke sig. Førend J sendte en Mand til Spanien. havde Napoleon fuldkommen Tid til at sætte sine usikkre Forbindelser, med nogle Magter paa en fast Grund og lade en Armed marschere fra det balthiske Hav lige til Pyrenæernes Spidse. I lettede selv hans Planers Udførelse ved at give ham 20000 Mand gamle Tropper tilbage og tillige ved at nægte Eders Allierte det Artillerie og Rytterie hvorom de i 4 Maaneder havde anmodet Eder. - Men nu, da den franske Armee er bleven forstærket til 100000 Mand og rimeligviis er i Madrid, lade J 30000 Mand Infanterie marschere i to Divisioner ind i et Land, hvor der ikke findes nogen Magaziner, hvor det sandsynligviis vil være dem umuligt at kunne forene sig og hvor de ville prise sig lykkelige, om de igien kunne naae Transportskibens. Saaledes har Eders slette Bestyrelse, istedet for at hæve os til en glimrende Høide, som vi havde kunnet vente, nydstyrtet os en uhørt Afgrund af Farer. Naar Napoleon har fuldendt Spaniens Ers bring, hvilken Sikkerhed have vi da for, at Jrland ikke vil inden en Aar høre iblandt hans Erobringer. Flotillen i Boulogne er et Jntet imod de Fordeele, som Spaniens nordlige Kyster tilbyde ham. Be kunne fra vore Kyster see alt, hvad der foregaaer i Boulogne; men naar man betænker, at man i en Tid af 3 Dage kan komme fra Corunna til Falmouth, saa kan man have de meest grundede og alvorlige Bekymringer for vor saa truede Sikkerhed." (Moniteuren giør herved i en Note den Bemærkning, at Engellands Landmags vil stedse blive af meget ringe Nytte, for Fastlandet og at en Understøttelse af nogle og tredive tusinde Mand paa ingen Maade er i Stand, til at give noget Udslag. Frankrig har ikke noget andet Ønske, end af de engelske Ministre aldrig maatte ane, at disse Engelske Armeer, som synes saa talrige, naar de svømme over Havet under Bedækning af mægtige Flaader, blot ere at ansee som enkelte Divisioner, naar det komme i Land). -¬