JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Bastia, den 5te December. Matroser=Hvervingen, som man efter det Kongel. Franske Hoffes befaling har maattet fortsætte hos os med Magt, har givet Anledning til en stor Forvirring paa den heele Øe; thi det var om at giøre, at bringe i en Tid af nogle Dage 4000 Mand tilsammen. Vor Stad allene var ansat for 60 Mand, da vi dog i alt ikke have fleere end 130 Matroser til vor Handels Tieneste. Det heele unge Mandskab flygtede til Biergene, derover saae Søe=Commissarien sig nødt til at tage gifte Mænd, som ikke turde gaae ud af deres Huse, for at være sikre. Man opholder endnu Fartøyerne, hvilket giør vort Land stor Skade. Endog Fiskere blive meest paagrebne, for at giøre det forlangte Matros=Tal fuldt; med et Ord, alting var i Bevægelse, og allestæds frygtedes for en almindelig Opstand. Corfica, som har henved 21000 af Mandkiøn, store og smaae iberegnede, har allerede maattet aflevere 1500 Bønder til Frankerigs Søe=Tieneste allene.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Af en Skrivelse fra Nyeyork, den 16de Dec. Et Linieskib og 4 Skibe paa 50 Kanoner ere afgaaet med Transportskibene, paa hvilke vare de Tropper, som bleve skikket til Vestindien. Denne Flode er 80 Seylere stærk, og iblant Tropperne ere nogle Hesser. General Clinton skal, som man hører, i Spidsen af 10000 Mand foretage sig en Expedition. Man troer at han har i Sinde at agere i Fælles skab med Oberste Butler, som rykker frem med et anseeligt Korps Provincialer og Vilde, hvilke angives for 12000 Mand i Tallet. Andre troe, at General Clinton skal mar chere lige til Boston, for at støde til Admiral Byron. Saa meget er vist, at det Kongelige Partie lover sig alt mueligt at ommeldte Generals Flittighed og virksomme Aand, der er resolveret til at angribe Fienden, hvor han finder ham.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Paris, den 21de December. Parlementet er udtrykkelig bleven forbudet at beskjæftige sig med Protestanternes Sag. Kongen har ladet den første Præsident kalde til sig, og sagt ham, at for det første maatte Udførelsen af et Project, som han ønskede, blive udsat Tiden var endnu ikke kommen dertil, og han formodede af sig Parlement, at det ikke raadslog over denne Sag, førend han, Kongen, udtrykkelig gav Ordre dertil. Dette er saameget desrimeligere, som det meget er at befrygte, at vi, i Fald Freds=Underhandlingerne skulde falde ulykkelig ud, vilde blive indviklede i en Lande=Krig. - Man taler med temmelig Tilforladelighed om, at der formedelst saadan en Krig skulle blive udnævnte 4 Marskalker af Frankerig. Man vil for nærværende Tiid vide dem alle, og de ere vist alle fire værdige til at commandere Armeer, nemlig Græv von Maille, bois, Græv von Herouville, Græv von Mailly og Marqvis von Poyanne.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Paris, den 25de December. Der siges, at Engellænderne, siden nærværende Fiendtligheders Begyndelse, allerede have mistet fleere Krigskibe, end i den heele forrige Krig. - Af en Engellænders Skrivelse fra Madras af 8de Martii sees, at Engellænderne frygte for, at den fra vor Side skulde blive foretaget noget, og derover holde de res Tropper samlede, endskiønt der allerede er bleven giver dem Leylighed til at bruge en Deel af samme til en Jndiansk Fyrstes Tieneste, hvilket de tilvisse, i Betragtning af de Fordeele, som de derved havde kundet giøre, paa en anden Tid ikke skulde have efterladt. - Man vil paastaae, at Engellænderne i Ostindien have ved Caravanerne faaet saa tillig Efterretning om de nærværende Fiendtligheder, at de allerede en Tiid forhen tilfulde havde sat sig i Forsvars=Stand. Nogle sige og, at man før fra deres end fra vores Side skulde saa Fiendtligheder i de Egne at høre.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Af en Skrivelse fra London, den 18de December. Alle Omstændigheder synes at give tilkiende, at der og skal blive holdet Krigs=Ret over General Howe. Naar man betragter den Rekke af de Mænd, som alle misfornøyede have forladt vor Commando, Gage, Graves, Bourgoyne, Shuldham, begge Howene, Carleton, begge Keppelerne, og betænker, at disse Mænd forhen samtlig havde Nationens almindelige Høyagtelse, ja endog Ministerii, saa maae man enten troe, at alle disse brave Mænd have forandret deres Natur, for at forsømme Fædrenelandets Tieneste, eller at Omstændighederne ved de Messurer, som vort Ministerium har valgt, have været saa beskafne, at de nødvendig maatte løbe frugtesløs af.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Bryssel, den 21de December. Vor Regiering har faaet Ordre fra Wien, at holde 5 Feldt Batailloner, 350 Dragoner og Resten af Artillerie=Korpset marchfærdig. Compagnierne ved enhver Bataillon skulle formeeres til 200 eller i det mindste til 190 Mand, og Dragonerne antage saa mange Rekrytter, som mueligt. Dersom disse Tropper, i alt 6000 Mand, virkelig komme til at afmarchere, saa blive tilbage i disse Lande ikke meer end 5 Batailloner, enhver af 4 Compagnier, af hvilke man dog ud tager mange Folk til at forstærke de andre Compagnier.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Fra Schlesien, den 26de December. Siden Østerrigerne bleve repousserede, har her været temmelig roligt. Nu giøre Generalerne igien allehaande Bevægelser paa de Østerrigske Forposter, og deres Partier streiffe indtil Ziegenhals. - J Zuckmantel synes de Keiserlige Tropper ret at ville sætte sig fast, thi de lade dette Sted paa alle muelige Maader befæste. - Fyrst Repnin bliver begiægnet at Kongen med største Distiuction, hvilket man og kunde vente omen Minister, der er bleven afsendt i en saa vigtig Affaire fra et Hof, der staaer i en saa nøye Forbindelse med vores. Om han og, som man siger, skal reyse til Wien, maae Tiden lære. Skulde han virkelig begive sig derhen, saa var det at formode, at man havde des større Haab om Fred. Jmidlertid har vor vise Monark, for i alle Tilfælde at være færdig, forlængst givet Ordre til at haste med alle Krigs=Udrustningerne. De mange kostbare Ting, som Hs. Kongel. Majestæt lader komme til Breslau, ere uden Tvivl, i det mindste for en Deel, bestemte til Foræringer, som ved Nye=Aars Tiid blive uddeelte iblant de høye Personer af den Kongelige Familie. - Man hører endnu ikke, naar den Franske og Sardiniske Gesandt skulle reyse fra Breslau til Berlin. Den første tør vel blive der saalænge, som Freds=Underhandlingen ikke gandske ophører.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
De paa Marchen værende Russisk Keiserlige Tropper, skulle allerede virkelig staae i Preussisk Sold, og deres Cantonerings=Qvarterer allerede være bestemte. - Endskiønt den endnu komme mange hindringer i Veyen for Freds=Underhandlingen, og Haabet om dennes lykkelige Tilendebringelse kunde blive til intet; saa vil man dog nu paastaae, at der er meere Rimelighed til et forønsket Udfald, end der siden Krigens Udbrydelse har været. Det maae vist tilskrives den Russiske Mediation, om Tydskland tiligere, end man for nogle Maaneder skulde have tænkt, bliver lykkeliggjort med Fred. Jmidlertid skal alting i Følge den Kongelige Ordre være i marchfærdig Stand ved Slutningen af Februarii Maaned.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Wien, den 23de December. Paa Forposterne gaae endnu bestaadig ubetydelige Skiermytseler for sig, hvorved Fienden dog ikke vinder et Skri paa vores eengang trukne Cordon. For nylig bleve 4 Bosniacker af det Esterhasiske Husar=Regiment og 6 Kyrasserer at det Roderiske indbragte som Fanger. - J Egnen ved Trop paa, Jægerndorf og Ratibor i Preussisk Schlesien trækker Fienden endnu flere Tropper til sig, saa at der i disse Egne cantonere meget tæt paa hverandre, henimod 50 Batailloner, og nogle og 70 Escadroner. Prag er for nærværende Tid lange meer, end nogen Tid ellers, besat med Militaire af alle Slags Nationer og Folk. Uagtet neppe et eneste Borgerhuus er blevet frie, og Klosterne endog have faaet stærke Jnqvarteringer, ja nogle heele Compagnier; saa hersker dog imellem Jndbyggerne og Soldaterne saadan Rolighed, Overeensstemmelse og Enighed og Tillid til hverandre, at man ingen Steds hører det mindste til Uroe, Tvist og Strid. - J Gaar ere atter henimod 6000 Mand friske Nederlandske Tropper ankomne dertil. De skulle med det første blive fordeelte under adskillige Regimenter. - Ved Arnan, Starkenbach og Hohen elbe i Kønigrætzer, bliver endnu Arbeydet bestandig fortsat paa alle Slags Forskandsninger med største Jver, saa man haaber, at Fiendens Jndfald skulde finde Grændser i disse Egne.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Corsøer, den 7de Januar. Udgaaet den 1ste hujus Justice=Raad Wildenrath til Jylland, Kiøbmand Klingenberg med Søn, Skipper Hans Boneskoed og Styrmændene Laurigen og Klein, alle til Holsteen og fra Kiøbenhavn, Kiøbmand Alsing til Jylland, Commandeur Schulz og Mynsterskriver Ginnerop, Proviantskriver Berg fra Kiøbenhavn til Nyborg. Den 3die hujus Regiments=Qvarteermester Friis, Mad. Herz, og Hr. Schønau, General=Krigs=Commissair von Hielmerone til Jnstand, K. Agende Post med 2 Læs, Pastor Bagger til Fyhn. Den 3de hujus Kammer Herre Bendsen til Odense. Den 6te hujus Kammer=Herre Lehn, Kiøbmændene Gustmeyer og Robrahm til Hamborg, Kiøbmændene Møller og Remeter til Cappel, alle fra Kiøbenhavn. Jndkomne den 1ste hujus General=Auditeur von Bülow fra Fyhn, en Transport Rekrutter fra Holsteen. Den 3die hujus Justice Raad Martfeld fra Jylland, Den 4de hujus Agende Post med 4 Læs, Kiøbmand Levers fra Lybeck og Smidt fra Hamborg, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Helsingøer, den 11te Januarii. Den 8de huj. ankom i Sundet 1 Fregat, sort af Capitain Lorentzen af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, 1 Hollandsk fra Riga til Amsterdam, sidst fra Kiøbenhavn, hvor samme haver havt Haverie, fra Nordsøen indkom i stor 3 mastet Galioth paa 200 Læster fra Archangel med Rug og Hvede, som har losset i Amsterdam og nu i 4 Dages Seyllads her til Sundet fra Amsterdam med Stykgods og Ballast, ført af Skipper Dundt af og til Dantzig, 1 Skooner af og til Kønigsberg fra Bourdeaux med Viin og Brændeviin. Samme Dag ankom hertil den heele Besætning af Skipper Gallens 3 mastede Galioth af og til Dantzig, som den 12te Dec. havde den Malleur paa Skagens Rif om Natten at forlise, alle Folkene og Takkelagen bierget, men Skibet, som var 200 Læster stort, reent i Stykker. Den 9de hujus ankom fra Kiøbenhavn i tremastet Gallioth til Nordsøen. J Sundet ligge endnu, formedelst contrair Vind, Capitain Lorenzen til St. Croix og forommeldte Hollandske fra Riga.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Kiøbenhavn, den 11te Januarii. Den 28de December 1778 er Hof=Casserer Jørgen Siel vers allernaadigst beskikket til Amts=Forvalter i Ahrensbock.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Den 4de Jan. a. c. er den anden Secretair ved den Schlesvig, Holsteenske Land=Commission Christian Mathias Jacob Johannsen ligesaa beskikket at være Renteskriver i det første Schlesvigske Districts Comtoir ved Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Den 4de Febr. 1778 er Kammee=Junker Lepel, Eier til Døbom det Mecklenborgske allernaadigst udnævnt til Kammerherre. Udtforrige Nummer 3die Columme, 2den Spalte, 2den Linie, skal i Steden for Andreas Schwaryk opfflæses J. cob Schwartzkopff.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Ved Tal=Lotteriets 218 Trækning i Kiøbenhavn udkom No. 12, 40, 9, 51, 37.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 229. Procurator Schmidt, efter Kongel. befaling, contra Delinqv. Anna Kirstine Knuds Datter fra Fyhn, som for begaaet Tyverie er tildømt at miste sin Hud i Fængslet. N. 248. Proc. Skibsted, contra Delinqv. Carl Broberg fra Norge, som for begangne Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 249. Raadmænd Beckman og Lange, contra Proc. Skibsted og Broder. No 112. Sørenskriver Balle, contra Haagen Andersen Ber ager. No. 91. Ole Juelsen, contra Henrich Guldbrandsen Syverud. No. 122. Skipper Christian Qvernhein, contra Hans Johannesen, med fleere hans Skibsfolk. Re 4. Christian Hartvig, contra Justice-Raad Christian Haman Dreyer.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Landstingene udi Nørre-Jylland for Aar 1779 holdes den 20de Januarii, 17de Februarii, 17de Martii, 14de April 12te Mai, 16de Junii, 14de Julii, 11te Augusti, 22 September, 20de October, 17de November, 15de December. Udi Wiborg Stift ere i Aaret 1778 copulerede 493 Pa fødte 1656, døde 1275, ere altsaa 381 flere fødte end døde Døde.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
J Kiøbenhavn den 9de Jan. Hr. Andreas Heng, Bo holder ved den borgelige Liig=Casse, 58 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Det almindelige Danske Bibliothek, et Maaneds=Skri No. 12, for December=Maaned er udkommen og kan af Suscribenterne afhentes paa Børsen i No. 11. 12 og 13, hos Forlæggeren C. G. Proft. De Liebhabere som vilde lade sig til ne for dette Aar kan melde sig paa samme Sted. Jndholde af dette Stykke er: 1) Konen af Ephesus, 2) Om den Tronhienske Handel, af Hr. Finanz=Raad Oeder. 3) Til Th. 4) En Ulykkelig til sin Hund. 5) Fortsættelse af Udtog af Cocks Reyse til Sydsøen; Slutningen følger i de tilkommende Stykker. 6) et Dansk Soldats Sang af P. D. Bast. 1) Fortællingen om Gun lang, Ormetuge og Nava Skalld, oversat af det gamle nordi Sprog; Slutningen følger i Januarii Maaned. 8) Oversættelsen af Prologus til Persii Satyrer. 9) Ode til Dumhed af P. M. Trojel. 10) Det rige Giftermaal og 11) den vise Befordring, i Exigram. 12) Breve fra en gammel Skuespiller til sin Sø 21 og 22de Brev. 13) Til Erina. 14) Maadelighed, en Efterligning af Horag. 15) Recensioner. 16) Til Læserne og et Bru fra Pram.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Foruden andet lovlig udstædt Proclama, bliver herved aveteret, at Skiftet efter Søe=Capitain-Lieutnant Jørgen Wolider her paa Moss er bortdød, og hvis efterladte Formue ved of fentlig Auction er bortsolgt, bliver efter Fuldmagt behandletamig General=Auditeur og Raadmand Fleischer, udi min iboende Gaard paa Moss i Aggershuus Stift i Norge, Fredagen den 19de Februar. 1779., da enhver efter Lov og Omstændigheder skal og derfares Ret; og vilde Vedkommende behagelig da indfinde sig og ellers i Forhaanden adressere sig til mig med deres Anliggende da alt fra Credi= og Debitorer, med Arvinger og Værger ford Umyndige, saaledes skal blive modtaget af Moss, den 19de Decbr. 1778. T. C. Pleischer, J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vide maa i, Envold Bang, Herredsfoged og Skriver udi Tyrsting Wraads Herreder, og Johan Seyer paa Nor bek ved Vor Kiøbstæd Horsens, at eftersom Eieren af NørreCastoft i Lundenes Amt, Povel Østergaard, for Os allerunderdanigst haver andraget, at hans Gaard Nørre Castoftden 6te Junii sidstleden ved en ulykkelig Jldsvaade er bleven lagt i Aske, hvorved han skal have mistet alt, hvad han eyede af Meubler og Effecter, og endskiønt han siden næsten skal have faaet Gaarden igien opbygt, og dermed snart skal være færdig, skal dog hans Creditorer have begyndt at angribe ham, og i sær første Prioritets Haveren, som allerede skal have erhvervet Dom over ham, til skadesløs Betaling; hvorfor Supplicanten befrygter, at han vil gjøre Udlæg og haste med Auctionen til hans og øvrige Creditorers Fornærmelse, da han derimod haaber, at hans Eiendomme skulle kunne strække til alle hans Creditorers Betaling, og endda noget blive tilovers, for ham med Kone og Børn, naar han ikke for hastig blev overilet; des Aarsage han allerunderdanigst haver begiert, at Vi allernaadigst ville befale Eder, som Commissarier, at antage Eder hans Eiendomme og Boe ved Proclama og i Aviserne at indkalde samtlige hans Creditorer og kiende paa deres Fordringer, gjøre bemelte hans Eiendomme og Boe i Penge, samt deraf tildeele hans Credi, torer Betaling efter deres Fordringers Beskaffenhed; thi er i Anledning af saadan fornævnte Povel Østergaards allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leylighed efter, som Commissarier, at tage hans Boe under Behandling, og samtlige Creditorer til Liqvidation og Betalings Annammelse, paa en vis Tid og Sted for Eder lovligen at lade indkalde, samt baade før og siden ved dette Boes Behandling Eder i alle Maader at rette efter Loven og Forordningen af 18de Novbr. 1757., saa vel som den fra Vores Danske Cancellie under 14de Junii 1771. udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resien dence=Stad Kiøbenhavn, den 20de Novbr. 1778. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Povel Østergaard af Nørre Castoft i Lundenes Amt, Commission til Herredsfoged Envold Bang og Johan Seyer paa Rørbek, angaaende som Commissairer, at tage hans Boe, under Behandling. Bliver herved af os, som anbefalede Commissarier, indkaldte, med 6 og 12 Ugers Varsel, som bliver den 23de Januar. og 6te Mart. udi anstundende Aar 1779., samtlige Sr. Povel Østergaards Cron= og Debitorer, at møde for Os i Commissionen paa Nørre Castoft, de første at anmelde deres Fordringer til Liqvidation og Betalings Erholdelse efter Boets Tilstand og de sidste at betale hvad de ere skyldige, til hvilken Ende dette Proclama, saa vel ved Nørre-Jyllands Lands=Ting, Hammerum Herreds=Ret, som i de Berlingske Aviser vorder bekiendtgjort, da enhver i det øvrige skal vederfares Ret efter Loven og Boets Beskaffenhed. Brædstrup og Rørbek, den 4de Decbr. 1778. E. Bang. J. Seyer.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
J allerunderdanigst Følge Deres Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 20de Novbr. h. a., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Christen Holm, Herredsskriver i Flacheberg Herred udi Vort Land Sielland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at ham er befalet paa = lovlig Maade, at bringe nogle Urigtigheder ved Ober=Formynderiet i Vor Stabel-Stad Corsøer, over hvilke OberFormynderne sammesteds Anders Dam og Peder Aariis have besværget sig, til mueligste Rigtighed og Endskab, og at der iblant andet skal være endeel Tinglæste og protocollerede Af kalde, som ey ved Ober=Formynderiet findes in Originali, samt, at det er at befrygte, at Renterne af de Arve=Capitaler, hvorfore Afkalde ey findes, ikke til rette Tid og paa vedbørlig Maade er bleven Vedkommende udbetalte; Saa have Vi, i Anledning af fornævnte Christen Holms derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han paa bemelte Corsøer Ober=Formynderies Vegne maa, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden indkalde alle og enhver, saa vel Myndige som Ud myndige med Curatorer og Værger, som i Henseende til Arve=Capitalen og deraf forfaldne Renter formeene sig at have nogen Prætention til og udi fornævnte Ober=Formynderie, at indfinde sig hos ham inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan udi Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre, eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slo Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 20de Novbr. 1778. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Christen Holm, Herredsskriver i Flacheberg Herred i Sielland, Bevilling paa Corsøers Ober=Formynderies Vegne udi Aviserne at indkalde alle dem, som i Henseende til Arve=Capitaler og deraf forfaldne Renter formeene sig at have nogen Re til bemelte Ober=Formynderie, at indfinde sig hos ham, inden den i Loven fastsatte Tid. Bliver herved 3de gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur lovligen indkaldte alle og enhver, saa vel Myndige som Umyndige med Curatorer og Værger, som i Henseende til Arve=Capitaler og deraf forfaldne Renter, formeene sig at have nogen Prætention til og udi Corsøer Stads Ober=Formynderie, at indfinde sig hos mig underskrevne inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav Schielschiør, den 29de Decbr. 1778. Christen Holm, Herredsskriver og Procurator. Lyhne privilegerede Vertshuus, beliggende paa den almindelige Vestre Landeven i Jylland, udi Lundenes Amt, bliver stillet til offentlig Auction i bemelte Lyhne Kroe Løverdagen den 20de Februar. førstkommende; dens Hartkorn er 13 Skpr. 1 Fdkr. Ti Stedet er 10 Tægter Jord, hvoraf Halvdelen er besaaet; og den aarlige Udsæd er Rug 17 a 18 Tdr., Byg 5 Tdr., Boghvede 5 Tdr. og Havre 5 a 6 Tdr., af Eng er ey mere til Gaarden end til 6 a 7 Læs Høe, men af indkiøbt Enge, som følger Gaarden, er 8 Dags Slet Mærsk og Giest, hvorpaa det ene Aar med det anden kan avles 30 til 36 Læs Høe; Bygningen bestaaer af 69 Fag med stendeels nye Eege=Tømmer og Tavlmuur, hvoraf 23 Fag er indrettet til Stuer, Kammere, Kiøkken og Brøggers med videre. - Samme Dag og Sted bliver og bortsolgt Qvong og Lyhne Kirker, hvortil er Jus Patronatus & Vocandi. Tiende ydende Hartkorn er 190 Tdr., hvoraf i de sidste Aaringer er svaret over 7 Mk. pr. Td. Hartkorn, naar Tienden ey er oppebaaren i Natura til Lyhne Kroe; til den sidste Kirke er en Gaard paa 6 Tdr. Hartkorn, liggende tæt ved Kirken og Lyhne Kroe, og kan paa bemelte Gaard egne og a parte Kirke=Enge avles over 60 Læs got Høe aarlig; at Ager-Jorden saa vel til Lyhne Kroe som Kirke Gaarden er udskiftfra Lyhne Byes, og ligger beleyligt indtil Gaarden; til QvongKirke er 1 Skp. 3 Fdkr. Hartkorn, som bestaaer i 2de Enge. Skulle nogen under Haanden have Lyst til at forhandle sig disse Eiendomme eller nogle deraf, da de om 1ste Mai kan tiltrædes, ville de behage at adressere dem enten til Eieren Christensen i Lyhne Kroe eller Hr. Smidt til Frøstrup.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
NB. J Sæbye Kiøbstæd i Aalborg Stift er i November sidst ved Døden afgaaen en gammel Pige, navnlig Maren Christens Datter Høyer, som skal være for i Kiøbenhavn, og haver tient paa Leerbech i en Deel Aar, indtil hun for 12 Aar siden kom her til Byen, men i de sidste 4 Aar har faaet sit Ophold hos Consumptions=Forpagteren Hr. Nicolai Wirnfeld; bemelte Afdødes Efterladenskab, som fornemmelig bestaaer af hendes Gangklæder, bliver med første auctioneret til hendes Begravelses og Skiftets Bekostningers Betaling; efter havende Kundskab skal hun have haft en Broder og 2 Søstre i Kiøbenhavn, hvilke, om ere i Live eller have efterladt sig Børn, og om flere Arvinger maatte være til og der iblant maatte være Enker eller Umyndige, da med Værge og Formyndere, herved indkaldes at møde eller møde lade ved Skiftets Holdelse i denne Byes Tingstue, eller hos undertegnede Skifte=Forvalter, inden de i Loven fastsatte Tiders Forløb for deres Arve=Ret at legitimere og opagte, da det efter Stervboets ringe Tilstand skal vederfares Ret. Sæbye, den 21de Decbr. 1778. Gunde Meldahl. T. Skulde der være flere Credi= eller Debitorer efter afg. Hr. Hans Uttermøhlen, forhen Sogne=Præst for Lem og Weibye i Wil borg Stift, og hans siden i Nibe afdøde Huustroe Mad. Birgithe Winter, end allerede er bekiendt, vilde de behage hos mig at med de sig inden næste Wiborg Snapsting, hvor en Skifte Samling ellers foretages den 14de Junii i Sr. Jens Hørnings Huus af Executore Testamenti. Hostrup, den 2den Januar. 1779. J. Tolstrup.
Berlingske Tidende, 1779-01-11
Efter afg. Jomfrue Jnger Bredahl, som døde paa Glormsidstleden 22de December, bliver Stervboet sammesteds aabne. den 21de Jan. førstkommende, der er 30te Dagen efter Dødsfaldet, og hendes Arvinger i Lolland og Jylland indkaldes at møde samme Tiid i Stervboen, for derved, saavelsom Skiftets videre Behandling, at lagttage deres Tarv. Hesselagger pr. Nyborg. den 2den Januarii 1779. Paa Amtmanden S. T. Hr. Geheime Raad Baron v. Holstens Vegne som beskikket Skifte=Forvalter, Bagge Bierregaard.