Berlingske Tidende, 1782-10-28
Paris, den 14de Oct. Den 8de hujus har den her sammesteds residerende Kongelige Spanske Ambassadeur, Greven af Aranda, erholder en Coureer fra Madrit, og med samme tillige Depecher fra Leyren for Gibraltar, som ere daterede den 26de September, og melde, at der er blevet holdt et Krigsraad paa den foreenede Franske og Spanske Flode, og i samme besluttet, at forvente den Engelske Flode i Bugten ved Algesiras, og levere samme, saasnart som den lod sig see, et Slag, for at forhindre Fæstningen Gibraltars Proviantering, det maa saa koste, hvad det koste vil, at Fransosernes og Spaniernes Jld paa Fæstningen endnu stedse vedvarer; at Engelænderne derimod besvare samme kun meget svagt, og undertiden, naar de ret hæftigen blive bombarderede, slet ikke, hvoraf man slutter, at General Elliot maa have Mangel paa Krigsfornødenheder, hvilket ogsaa en Deserteur, som er ankommen til Leyren, har forsikret. Den 10de hujus fik Kongen en Coureer fra Hr. Græven af Artois, med Efterretninger fra Leyren for Gibraltar, hvilke gaae indtil den 28de September, og, foruden det Ovenstaaende, endnu indeholde, at der fra Madrit er indløbet en igientagen befaling fra Hs. Katholske Majestæt, at fortsætte Beleyringen for Fæstningen Gibraltar med fordoblede Kræfter; at bemeldte Monark har skrivtligen anmodet Hr. Græven af Artois og Hr. Hertugen af Bourbon om, at blive ved Beleyringen; at Hr. Græven af Artois har bevilget mange Ober= og Under=Officerer af de 4 Franske Regimenter, som i Særdeleshed have distinqveret sig, anseelige Naadesbeviisninger og Tillæg til deres Gage; at Hertugen af Crillonhar erholdet den uindskrænkede Fuldmagt af Hs. Katholske Majestæt, at fortsætte Beleyringen saaledes, som han finden for godt, og at denne General anvender alt, hvad mueligt er, for at indtage bemeldte Fæstning, endogsaa uden svømmende Batterier; at man hemmeligen arbeyder paa, at komme samme stedse nærmere; at manbringer mange Jordsække, Faskiner og saa videre tilsammen, for med samme at opfylde det Sted, fra hvilket man tænker at angribe de fiendtlige Batterier paa den Side, hvor Landporten er, og at man ligeledes lader bygge adskillige Floder af Træ og Kork, at hvilke man vil betiene sig, naar man løber Storm, mod den gamle Dam, som allerede stærkt er bleven beskudt af de Franske og Spanske Batterier. - Ellers erfarer man endnu, at det Spanske Hof, ved Fortsættelsen af fornævnte Beleyring, iagttager den strængeste Hemmelighed, og at adskillige Privatbreve detsaarsag blive holdt tilbage; at man maaskee ophæver Beleyringen, i Fald Fæstningen skulde faae de forventede Levnetsmidler og Krigs=Fornødenheder, men ellers holder sig forsikret om, at General Elliot maa capitulere; at Hertugen af Crillon imidlertid, endog i første Tilfælde, endnu haaber, at faae Fæstningen i sin Magt, og at han har sendt Prindsen af Nassau til Madrit, til Kongen med Udkastet dertil; at der i Biergets Klipper ere blevne indhugne brede Trin, paa hvilke 6 Soldater ved Siden af hinanden kunne stige op; at man søger efter en underjordisk Gang, som, i Følge nogle gamle Spaniers Beretning skal gaae paa den Side af Bierget, der vender ud imod Leyren, til Gibraltar; at man vil giøre en nye saadan Gang, for at lade Miiner springe: at Hertugen af Crillonligeledes har anmodet Hr. Græven af Artois og Hertugen af Bourbon endnu at forblive i Leyen, med den hosføyede Forsikring, at de ikke skulde vende tilbage uden Seyerskrandse; at fornævnte Hertug af Crillon laden giøre Jernstiger, paa hvilke 10 Mand i en Række kunne stige op, og at Jlden fra Leyren virkeligen har gjort 2de Aabninger af 24 Fods Bredde, og forskudt en Muur af 10 Fods Tykkelse. - Den 30te i forrige Maaned har man ikke langt fra Bresaf seet Lord Howes Flode ganske adspredt. - Paa Øen Corsica er der, som man beretter i en Skrivelse fra Marseille, kommet Jld i en Skov, hvorved 800 Tylter Bræder ere tillige med alle Træer i samme blevne lagte i Aske. Man troer, at denne Jld maa være bleven anlagt af nogle Misfornøyede.