JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Fra Jtalien den 3 Februar. Nyelig er fra Rom en, som det syntes, med det Pavelige Segl forsyned Paqve bleven sendt til Cardinal Migazi, Ærkebiskop i Wien, som har indeholdt et Undertrykkelses Breve for Franciscaner=Ordenen, og ligesom det var forfattet og billiget af Paven, selv. Erkebispen blev meget bestyrtset derover, og fremviiste det for Hoffet, som strax forespurgte sig derom hos den Pavelige Nuntius; men det kom denne ligesaa fremmet for. Han skrev derfore selv til Hs. Hellighed, hvorpaa den hell. Fader svarede ham, at dette Breve var falskt, og formodentlig udgivet at en Jesuit, der vilde sværte Franciscaner=Ordenen, af hvilken Orden Paven selv er.) - Hs. Hellighed har ladet udgaae en Circularskrivelse til biskopperne i Hertugdommet Modena, og deri, forekastet dem deres Partiskhed for den afskaffede Jesuiter=Orden, og Koldsindighed, deres Seendrægtighed og Efterladenhed i at fuldbyrde Undertrykkelses Brevet. Man er der endnu i Færd med at optegne deres Godse. Paven har anviist de i Kirkestaten sig befindende Portugiesiske Exjesuiter Staden Urbanen i Hertug dommet Urbino til deres Opholdsted, hvorhen de ogsaa allerede begive sig paa Veyen. Det Consistorium, der, som blev sagt, skulde været holdt den 25 i forrige Maaned, og hvori de af Hs. Hellighed in Petto holdte Cardinaler skulde været publicerede, er igien blevet opsat. Visse Folk, som i ethvert Tilfælde gierne ville søge noget hemmeligt, kan ikke overtale sig til at troe, at AbbedComollier død naturlig Død, men at han, som overbeviist sin Forbrydelse, skal være bleven henretted paa Engelsborg. Jmidlertid er det vist, at han uden Ceremonie er bleven baaren til Jorden af 4 Slaver. - Man løber nu omkring i Rom med Cardinal Zeladas Liv og Levnet skrevet, hvortil, efter al Formodning, en af Jesuiternes Fiender er Forfatter, og hvori han, som man let kan tænke, som en Ven af Jesuiterne, ikke er skildret fra den beste Siden. - Man troer, at Greve Macre tilligemed hans Medskyldige, som Statsforbrydere, blive med det første henrettede i Venedig, eftersom Regieringen har ladet forbyde, at, saa længe Carnevalet varer, maae ingen Baraqver bygges omkring ved Executionspladsen, som ellers sædvanligt. Den 6. Febr. Som man erfarer fra Venedig, saa ere dertil ankomne, under Vice Admiral Duraches Commando, disse Russiske Krigskibe, Petrowitz paa 40, Archangel paa 26 og Moscau paa 20 Kanoner. De havde befaling af Admiral Spiritow at krydse i det Adriatiske Hav imod Tyrkerne, og have ogsaa allerede været saa lykkelige paa deres Henfart, efter en kort Trefning af 4 Tyrkiske Skibe, som de opdagede, at erobre 2 af dem i Gol fordi Lepanto; men de andre 2 toge Flugten. De have bragt bemældte 2 Priser, som ere meget riig beladne, med sig til Venedig.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Hr. de Lenzi i Rom har opfundet den Hemmelighed, fuldkommen og saaledes at opløse Qvægsølv i Brøndvand, at man kan blande samme med Brøndvand, og saa indtage det, uden at mankan see noget i Vandet, eller at det har faaet nogen Smag deraf, og for at gjøre det behageligt, pleier man at tingere det med lidet Violsaft. Ja de mindste Børn kan endog med Nytte bruge det for Krøs=Aarernes Forstoppelse, saa og for Orm, uden ringeste Fare.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Wien den 9 Februar. Hr. Professor Riedel fra Erfurt, af Protestantisk Religion, hvilken Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt for 3 Aar siden kaldte hertil, læser nu som overordentlig Professor paa vores Universitet over de smukke Viidenskaber. De nye Colonier bestaae mestendeel af Tydske, neml. Schwaber, Wyrtemberger, Pfaltzer og Rhinlændere. Nogle af dem bestaae ogsaa af Lothringer og Burgunder. Ethvert Religions Partie har sin egen Præst og fri Religions Øvelse. Hs. Majestæt Keiseren skal paa hans sidste Reise til Ungarn anseelig have forbedret Præsternes aarlige Løn paa de Evangeliske Colonier. Med det første vil tildrage sig en vigtig, og maaskee ikke i mange 1000 Aar igien, Sammenkomst af de 5 Planter, Jupiter, Mars, Venus, Merkurius og Maanen, som skeer i Morgenstunden den 8 Maji dette Aar.¬
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Af en Skrivelse fra Wien den 10 Febr. Den nye Tyrkiske Keiser, Abdul Hammet, har i den Tid da han levede i privat Stand, lagt sig efter Lægekonsten. Hans Ophøyelse paa Thronen maatte maaskee gjøre Ende paa den hee 30 Td. le Krig, og blive meget fordeelagtig for Rusland, efterdi han skal være af en fredelig Tænkemaade. Sorgen over den sidste Keisers Død skal i Constantinopel ikke gaae meget nær til Hiertet.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
London den 11. Februar. Overhuset er i Gaar kommet til Ende med at afhøre Advocaterne i den Sag imellem Alexander og John Donaldson paa den eene, og Beket paa den anden Side, angaaende lærde Eiendomme, d. er om og hvorvidt en Forfatter af et Skrift, eller en Forlægger, som har betalt det, kan kalde saadan Bog eller Skrift sin Eiendom. Dette Strid Spersmaals Afgiørelse holdes for et af de allervigtigste. Storkantzleren, Greven af Apsley, har affattet heele Sagen i 3 Spørsmaale, hvortil forrige Storkantzler, Greve Cambden, har føyet 2 andre, paa hvilkes Besvarelse og Afgiørelse Striden kommer an. For at give Sagen behørig Tid til at overveyes, har Overhuuset udsat Tiden til den 15. hujus, og de øverste Dommere i Landet ere blevne tilsagte, at de skal indfinde sig i Overhuuset, for at fælde en Dom, og tilfulde at gjøre Ende paa denne Stridsag.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Warschau den 16. Februar. Begge de navnkundige Grever, Krasinsky og Par, have nu ved deres Venner indladt sig i Underhandlinger; man troer ogsaa, at de med det første skulle komme tilbage igien til deres Fæderneland. Grev Cacky, Kronskiænk af Polen, som endnu hidindtil har været i Russisk Fangenskab, har faaet sin Frihed, uden at give nogen Revers fra sig, og befinder sig paa sine Godse i Brasilow. Berlinden 17. Febr.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Som der her siges, saa er den nye Storsultan, Abdulla eller Addalla Hemmet, allerede 54 Aar gammel. Hans Forgænger, Mustapha 3 er død i sit 59 Aar, og har regieret 15 Aar.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Neder=Elv den 18. Febr. Nyeligen var i et offentligt Blad blevet bekiendtgjort, at dersom en dygtig Læge havde Lyst til at nedsætte sig en vis Bye kunde han derom vende sig til Forlæggeren. Siden den Tid har en stor Deel skriftlig anmældet sig, iblandt hvilke en har skrevet et Brev til Forlæggeren, hvilket man, siden Rabner er død, her uforandret vil meddeele vore Læsere: Høy Vel baarne be synderlig høyt Ærede Herre &c. Jeg giver mig den Ære, herved At er Kyndige, mig efter som jeg i den - - tidende, af den - - Febr. har ud seet, at en viis liden Bye - var, naar en dyg tig, Medicus, som i Prasin vel er er faren, Hop Vel baarne Herre, jeg Veder at Pado20 Rd. nere, efterdi man skal blive erstattet Efterretning af dem, og paa hvad for Expedition, de vil have det, saa Bederieg, Høy vel baarne Herre, de vil have den bevaagenhed, og berette mig med den tilbage kommende Post, hvorledes det skal være, jeg har det mesten Deels i finde, mig at Resolvere . . - Høy vel baarne Herre, jeg Kan berette dem dette, at jeg Ao. 1771, af Herr Landis, Comissarius. *** i : er bleven forskreven, og de Patien, som mig af Gud er bleven anfor Troet, rigtig af mig er blevet Coreret, og jeg Beder af dem, Høy vel baad ne, ogsaa at Berette mig, hvor stedet heder, med nain, jeg for Bliver med al under Danig Respeck. Høy vel baarne Herre. eders hengivenste. Tiener, Doctor, 222. Medicus, Practicis, barn fød i : Fra Nederrihn den 18 Februar.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Da Banken i Amsterdam i Aar blev aabned, have Kiøbmændene fundet sammes Lage meget forskiellig fra forrige Aar. VexelCoursen er stegen; Papiirerne ere meget blevne søgte, og Pengene have været i saadan Overflødighed, at man har disconteret til 2 pro Cent. Skulde Regieringen i Holland, som man siger, ville afbetale 18 Millioner Gylden, saa vilde ved Handelens nærværende Lage, hvor denne nu engang ikke bruger flere Penge, end nu allerede circulere, Capitalisterne ikke komme i ringe Forlegenhed for at employere deres Capitaler.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Den 2 Mart. befandtes ved Cassens Aabning en Bancoseddel med Hosskrift: Gudsfrygt med Nøysomhed er en stor Winding. Nok i Papiir med Hosskrift: Til dit Navn og til din Hukommelse, o Herre, er al min Begiering Desuden i løse Penge =er 11 - For hvilke anseelige Gaver takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst. Gud belønne dem derfor i Tid og Evighed; Uddeelingen af Hielpe=Cassen for Februar. Maaned skeer i næ NB. Urste Uge saaledes: Mandagen den 7, hujus til Huusarme i Budolphi Sogn, og Torsdagen den 10 til Huusarme i Frue Sogn, da disse om Formiddagen Kl. 9 enten selv eller ved deres visse Bud vilde møde, for at imodtage, hvad enhver i sær, efter deres bekiendte meest trængende Omstændigheder, af de indkomne Gaver skal vorde tildeelt Wandall,
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Dødsfald, J Wiborg Bøssemager Sr. Hansen, 53 Aar. Den 28. Febr. i Wensyssel Hr. Anders Brønnum til Hørbyelund, noget over 70 Aar. Den 28, her i Byen Rytter Peder Otting af 1. Escadron. Den 2 hujus Trompeter Lindeman af 2. Escadron. Begisteret til disse Jydske Efterretninger for Aar 1773. NB. A. udgives hermed gratis. Skulde nogen fattes et eller andet No. af disse Efterretningers forrige Aargang, kan det faaes til Kiøbs her i Bogtrykkeriet for 2 s. Stykket.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Et skikkeligt Fruentimmer, som kan lære Pigebørn at læse og sye, kan - fra Bogtrykkeriet anvises en god Condition; Ligeledes om nogen skulde behøve en skikkelig Kiøbmandsdreng, der forstaaer Tydsk, og skriver skikkelig godt for sig, samt af sine Forældre bliver gived fornøden Klæder, i Drenge=Aarene, kan og her fra Bogtrykkeriet anvises.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Paa Høyædle og Velbaarne Hr. Major von Deden til Randrup, ar hans Gods, er ved Døden afgaaen den 3 Januarii sidst udi Schibsted Sogn og Bye (beliggende i Aalborghuus Amt Hellum Herred) en gammel Jomfrue, ved Navn Elisabeth Svendsdotter, hvis Stervboe, straxen efter Dødsfaldet er taget under Forseigling, og derefter paa 30te Dagen taget under Aabning, Registering og Vurdering, samt end videre ved Auction gjort i Penge; thi bliver bemældte Afdødes efterladte Arvinger, som efter Beretning skal være følgende: 1) Hr. Jens Kampman, Sognepræst til Ostbirch og Ydding Meenigheder i Aarhuus Stift, som forlængst ved Døden er afgaaen, og skal have været en Søstersøn af forbemældte afdøde Jomfrue Svendsdotter, hans efterladte 2 Børn, a) en Søn ved Navn Henrich Kampman, Studiosus, conditionerende i Siælland, b) en Datter, Jomfrue Kampman, conditionerende i Ost birch Præstegaard. 2) En Søster til den Afdøde, der ligeledes forlængst ved Døden er afgaaen, som skal have været gift med en Magister, Rector i Schive, hvis eeneste Dotter kom i Ægteskab med en Kiøbmand i Randers, navnlig: Michel Bierring, men om hun er død eller levende, vildes ikke, ey heller vides, om flere Arvinger ere eller ikke, herved i de Kiøbenhavnske Tidender samt de Aalborgske Jydske Efterretninger (siden dette Stervboe efter befundne Omstændigheder ikke formaaer et ordentligt Proclama at udstede) 3 Sinde lovlig indkaldede, Umyndige med Formynder, og Enker med Laugværge, alle at møde eller møde lade for Skifteretten, som holdes udi Mad. Oppelstrups Huus i bemældte Schibsted, inden de i Loven anbefalede Tider, da enhver efter deres lovlige Legitimation kan vente sig at vederfares, hvad Ret er efter Loven. Randrup den 18 Februar. 1774.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Paa Skifteforvalteren Høyædle og Velbaarne Hr. Major von Dedens Vegne. P. Rold, som Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Je Hr. Jnteressentere udi Aarhuus Stifts almindelige Enke=Pensions Selskab, som tilforn have betalt deres aarlige Jndskudder til Sr. Henrich Torp, der samme paa mine Vegne har modtaget, ville nu herefter betale deres Contingenter til Sr. Rasmus Sommerfeldt i Aalborg, som paa mine Vegne derfor qviterer, og det saa betimelig, som Fundatzens 7. Post formælder, eller og i det seeneste saaledes, at jeg til Medio April lis kan have Efterretning; thi Forskud bliver efterdags ikke gjort for nogen, da jeg har erfaret, at den forrige Commissionair hos adskillige derved har taget Skade, men hvem som ey betaler i rette Tid, bliver udelukket fra Cassen. Randers den 25 Februar. 1774. Dettef Kircketer, Med=Directeur.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Iisdagen den 22 Martii førstkommende, Klokken 9 Slet Formiddag, & vorder foretaget anden og sidste Auction over Sr. Claus Eschildsens iboende Gaard her i Mariager, som da bliver bortsolgt, derefter bliver og bortsolgt de fra første Auction usolgte Effecter, saasom Guld, Kobber, jern Kakkelovne, Træefang, noget Boeskab og levende Creature, hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Mariager den 24. Februarii 1774. H. G. Abell. Auctions=Directeur.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Den Gaard, som nu beboes af Hr. Strand=Controlleur Lassen Bruun, i Jomfr. Anne Gade, er underhaanden at bekomme til Kiøbs, eller og til næstanstundende Paaske Fløttetid til Leye. Liebhaberne ville derom behage at accordere med Jens Schibbye. Nichel Poulsen i Stoering Bye, Schanderborg Amt, lader sin iboen Øl de Gaard (med Tilligende) der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skov 2 Alb., stille til offentlig Auction udi Sr. Hans Friises Huus i Schanderborg Tisdagen den 29. Martii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet; Gaarden kan Kiøbe ten tiltræde til Beboelse næstkommende 1. Maji, dens Bygning er asseureret i Brand=Cassen for 640 Rdlr. Rug-Sæden er lagt for Vinter, Vaar=Sæden bliver ligesaa, for saa vidt kan saaes til Maji Dag. Je, som maatte være enten Credi= eller Debitorer af afgang NB. ne Skovrider Hans Peter Brønstorps Stervboe, ville mode for Skifteretten i Snauskrog Skovhuus, udi Aarestrup Sogn, Torstedlunds Birk, Mandagen den 28 Martii førstkommende, de første for at anmælde og bevise deres Krav, og de sidste for at afbetale deres skyldigværende. Torstedlund den 28. Febr. 1774. K. Theil, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Maa min til det Høylovlige Vestindisk Guineiske Rente= og GeneralToldkammer den 13. Novembr. 1773. gjorde Forespørgsel om Told=Væsenet og dets Besørgelse, ey allene ved de holdende Markedet, men endog i andre Tilfælde, udi den mig som Byefoged og eeneste Magistrat Allernaadigst anfortroede Schive Kiøbstæd, haver det behaget Høybemældte Collegium under 11. Decembr. næstleden at tilmælde mig At jeg udi Medfør af mit Embede holder mig i de deri benævnte "Tilfælde de derom udgangne Anordninger efterrettelig. Thi vorder sligt herved til Hans Kongelig Majestæts Allernaadigste Anordningers allerunderdanigste Fuldbyrdigelse, og samtlig de Vedkommendes Efterretning behørig bekiendtgjort. Schive den 16. Febr. 1774. F. K. Helmich.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Avertissement. NB. 3. Paa det første Bind af Hr. Capitain Niebuhrs Reysebeskrivel, se, som indeholder hans Reyse fra Kiøbenhavn til Constantinopel, Ægypten, Sinai Bierg, over den Arabiske Søebugt til den Provinz Jemen, eller det lykkelige Arabien, modtages Subscription til Martii Maaneds Udgang 1774. Dette Bind bliver omtrent 65 Ark stort, og har 73 store og smaa Kobber=Tavler, hvilke sidste bestaae af Charter, Grundridser og Prospecter af Stæder, Forestillinger af Machiner, Klædedragter, Antiqviteter, Hieroglypher og Jnscripter, Kobbertavlerne ere alle net stukne; Tryk og Papiir skal og blive ligesaa got, som til den allerede udkomne Beskrivelse over Arabien. De Liebhabere, som inden ovenmældte Tid lade deres Navne antegne enten udi Bogtrykkeriet her i Aalborg eller og hos mig, da her paa begge Steder modtages Subscription, kan vente at bekomme dette Bind til næstkommende Paaskee 1774., for 6 Rdlr. Dansk Courant. Joh. Wandall. er i Aalborg Bogtrykkerie kan faaes til Kiøbs tvenNB. de fra Odense Bogtrykkerie udgivne Høymesse. Prædikener, holdte paa den anordnede Almindelige Takke= og Bede=Fest den 1. Decembr. 1773. Den første af Hr. Andreas Møller, Sognepræst for Aabye og Aastrup Meenigheder i Fyen, sælges for 4 s. Den anden af Hr. Peter Christian Steenvinkel, Sognepræst for Herringe Meenighed og Fiellebroe Capel i Fyen; tilligemed Følelser ved Landets almindelige og høytidelige Glæde, sælges for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Stiftsprovst og Provst for Clereciet Borgemester i Aalborg. i Aalborg, samt Sognepræst til Frue Meenighed og dets Annexer, Synder og Nørtranders.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
herved bekiendtgiøres, at nogle Steder i Nørre Sundbye, afgangne - sal. Hr. Clementins Stervboe tilhørende, neml. det Sted, Lars Michelssøn beboer med tilhørende og i Fæste havende Hartkorn, samt de Huuse, Michel Jensens Enke, Lars Pedersen Skibsmand, Christen Bødker og Morten Jverson, Slagter, have i Fæste med tilhørende Grund og Eiendom, lader Stervboet udi sal. Hr. Borgemester Wogensens Gaard i Aalborg ved offentlig Auction bortsælge den 18 Mart. førstkommende Kl. 3 Eftermiddag efter de paa Auctionsstedet i Forveien bekiendtgiørende Conditioner. Aalborg den 22 Februar. 1774. E. Kynde.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Den Auction, som i disse Efterretninger No. 8, var berammed at holdes over det Huus ved Vandport Broen i Aalborg, som beboes af Mads Hendrichsen Bødker, bliver herved gienkaldet, siden bemældte Huus er solgt underhaanden.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Adskillige Sorter meget smukke Papiirs=Tapetzerier, samt alle Slags i beste Urte Frøe kan (for billigste Priser) bekommes hos F. Holmsted Høst i Aarhuus. hos Velærværdige Hr. Christen Høyer i Schyom Præstegaard i Thye er til førstkommende Maji til Leye at bekomme et ved bemældte Præstegaard beliggende Huus, som er vel indrettet enten for en PræsteEnke, eller Haandværksmand saasom Skomager eller Skræder, hvoraf paa disse 2 Professioner i Thye er Mangel.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Bondegaarden Palsgaard i Aarhuus Stift, Silkeborg Amt, NørreSchne Sogn, af Hartk. 4 Tdr. 6 Skpr. bliver stillet til offentlig Auction paa bemældte Palsgaard Fredagen den 18 Martii førstkommende, og, om fornøyeligt Bud skeer, bortsolgt enten med sin Eiendom allene, eller med Besætning, Jndboe og Kornet af dette Aars Avl under et opraabt, Udsæden er Rug 13 Tdr. Byg halvanden Td. Havre 3 Tdr. og meere; Boghvede 18 a 20 Skpr. kan sælges aarlig 28 a 30 Tdr. Rug med fleere, foruden Boghvede; Høe=Avl haves ey, men af en ved Gaarden liggende og den tilhørende Torvemose kan bierges mange Læs Mose Græs, beblandet med smaa Lyng til Faar og Fæehøvder, foruden at 7 Rd. deraf ved Grøfter i Tiden kan bierges passable Høe, ligesom Ager-Jorden meget kan forbedres ved at opbryde en anseelig Deel lyngsstukken Heede Jord; 50 Faar ja fleere, 3 a 4 Bester, 12 a 14 Fæehøvder kan aarlig græsses og fødes; 2 Hauger til Jordfrugt, foruden fire indkastede, stkr. Jord, som ere tienlige til Sæd, Græsning og Engs Biergning, naar det i Tide hegnes; Gaardens 4 Længders Bygninger, hvoraf Stuehuuset. er fordeelagtigt indrettet med Fiel=Gulv i Vesterstuen og Jordkielder derunder ere for faa Aar alle af nye opbygte. Den ligger en fierdedeel Miil fra Landeveien i Nærværelsen af Skove og Søer; ellers kan bemældte Eiendom med videre forinden tages i Øyesyn, og underhaanden tilforhandles. Palsgaard i Norre Schne Sogn den 23. Febr. 1774.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
di Øster=Tørslef Bye er den forrige Degneboelig at faae til Beboelse, enten til Leye, eller udi Fæste, Stuehuuset er i god Stand, med smukke Værelser, derforuden er et Udhuus til Creature og Foering, ligesom og en smuk liden Frugt- og Kaal=Hauge omkring Huuset. Samme Sted er i sær beqvem for en Præste=Enke, eller en Haandværksmand; Liebhaberne ville adressere sig til Eieren Hr. Hoff=Agent Detlef Kircke terp i Randers, og derom accordere. Dronningborg den 25. Februarii 1774.
Jyske Efterretninger, 1774-03-04
Da Johan Frederich Hybner, hans Hustrue, Jnger Jacobsdotter heri Mariager under 1. Octobr. 1773. har erholdet Kongelig Bevilling at maae leve separered fra hendes Mand, bemældte Johan Hybner, qvaad thorum & mensam, indtil at Gemytterne igien kan foreenes, og deres Eiendeele at deeles i to lige Deele imellem dem, m.v. saa er det her i Byen befindende, deres fælles Boe tilhørende, paa bemældte JngerJacobsdotters Begiering, taget under Skifterettens Administration; og i Anledning af Johan Hybners til Skifteretten indgivne Jndlæg af 17, huj. vorder herved alle de Creditorer advarede, som maatte have nogen lovmæssig Prætention til eller udi meerbemældte Hybners og Hustrues fælles Boe, at de samme for Skifteretten udi tidtmældte Jnger Jacobsdotters iboende Huus ibid. anmælde, og behørig legitimere Løverdagen den 19. Mart. førstkommende Kl. 10 Formiddag, i hvis Mangel de Forsømmelige kan ramme Tab og Skade. Mariager den 18 Febr. 1774. H. G. Abell, Skifteforvalter. J Baadsgaads heele Boe er udbragt til, saa dog skeer denne JndkalEndskiønt forlængst er anmældet en stor Summa meere, end Gravers delse endnu, i Fald fleere Creditorer skulle være, der ey have mældet sig, at hans Boe den næstkommende 16. Martii vorder foretaget i Løgstør, og om mueligt til Slutning optaget. (En Gaard, beliggende paa Torvet i Hiøring, lige for Raadstuen, som E er Bindings Eege Tømmer og muuret, 2 Etager høy med smukke indrettede Værelser og indlukte Gaard, saavelsom en frugtbar Hauge, er til Kiøbs for billig Priis, samme er Beboeren Rasmus Hendrichsen, tilhørende. Om nogen Liebhaber dertil skulde findes, kan den blive til Beboelse førstkommende Paaske.
Jyske Efterretninger, 1774-03-11
Lærde Sager. Samling af nogle Prækener, hvilke i Lybek ere blevne holdte af D. Joh. Andr. Tramer. Lybek, hos Donatius, 1773. 2 Alphab. 8. Hvo kiender ikke Hr. C. mandig overbevisende Veltalenhed, og hvem vil ikke unde det Foredrag, hvori Forfatteren siger sig selv intet, men alt til Behag for sin Materie og sine Tilhørere, den maae vist ikke have endnu læst disse Prækener. Det kommer os for, ligesom ethvert nyt Arbeide af Hr. C. i Henseende til Skrivemaaden, var meere fuldkomment, end de forrige. Et sikkert Kiendetegn paa en viis og grundig Forfatter og Lærer, der ved tiltagende Aar og tiltagende Jndsigter omgaaes rimmer meere sparsom med sin og sine Tilhøreres eller Læseres Tid, bliver immer nyttigere i at vælge Materie, og immer fleere bestemte Udtrykke, hvorfore han ogsaa undertiden er uforstaaelig for saadanne Læsere, der aldrig skulde læse ham. Udi denne Samling ere følgende Materier afhandlede: 1) Sikkert Middel til en frydefuld Vished om vor tilkommende Sallighed Philipp. 1, 3211. 2) Haabet og vore Legemers Opstandelse og Forklarelse. Philipp. 3, 17221. 3) Hvad Christne ved deres gode Gierningers Pro velse have at see paa Coloss. 1, 914. 4) Over den Vigtighed at sørge for at blive salig. Rom. 13, 1114. 5) Over den uskatteerlige Priis, der bør sættes paa en god Samvittighed. 1. Cor 4, 125. 6) Om Kraften og Fortreffeligheden af den guddommelige Trøst: Lad dig nøye med min Naade. 2. Cor. 11, og 12.7) Over Forargelses Synd. 1. Cor. 5, 68. 8) Over Jesu Opstandelse, som Grunden til vor Troe og Kierlighed til Jesum Ap. G. 13, 2633. 9) Om det rette Forhold imod Tvivl om Religionen og dens Sandheder. Luc. 24, 3647. 10) Over Christnes Pligt efter deres Samvittighed at betiene sig af deres Ret til at undersøge Religionens Sandheder. 1. Joh. 4, 1. 11) Om Midlerne til at blive bestandig i Troen. 1. Joh. 5, 3210. 12) Om den christelige Religions offentlige Stiftelse og Jndførelse, som et tilforladeligt Kiendetegn paa dens Fortreffelighed og Troeværdighed. Ap. G. 2, 1211. 13) Om den Deelagtighed, som Christne skal tage i deres Medmenneskers aandelige Velfærd. Ap.G. . 14217. 14) En Præstevielses Tale over christelige Lærre res Pligt at bevise sig som Lærere, der komme fra Gud. Joh. 3, 1215. 15) Om Guds Ord, der er det beste Middel til LæreEmbedets Førelse med en god Samvittighed. En Jndsættelsestale. Luc. 16, 19231. 16) Om at bruge Guds Ord imod Fristelser og Anfægtninger. Eph. 6, 10 17. 17) 18 og 19) Om Guddommeligheden og Nytten af den hellige Skrift i det gamle Testamente. 20) 21) og 22) Over Skabelsens Historie. 23) Om det farlige og strafskyldige Forhold imod de guddommelige Opvækkelsers Velgierninger. Matth. 27, 11226. 24) Om Qvindekiønnets nødvendige Fromhed og Dyd. Luc. 23, 27. 25) Over Betragtning om Jesu Død, som en kraftig Drift til Omvendelsee og Helliggiørelse. Luc. 23, 4446.