JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Med et fra Bermudas paa Themsen ankommen Skib, har man erholdet nærmere Efterretninger fra Syd=Carolina end man hidindtil har havt. Disse ere overbragte til bemelde te Øe med et Provisions=Skib, som den 6te Julii afseylede fra Charles=Town, eftersom den Amerikanske Congres har tilladt, at Levnets=Midler maae udføres til denne Øe, Betragtning af den elendige Tilstand, hvori Bermudas befinder sig i Henseende til Levnets=Midler. Det væsentlige af disse Efterretninger bestaaer i følgende: Endskiønt General Prevost ey forefandt nogen synderlig Forhindring af den Amerikanske Milice, saa naaede han dog med stor Besværlig hed James Jsland, hvor han tog Besiddelse af et fløyser Fort, og blev der adskillige Dage staaende. Derfra mar cheerte han langs med den sydlige Side af Floden Ashley, indtil han var kommen til det ordentlige Overfarts=Sted, 10 Engelske Miile oven for Charles=Town. Her gik han over Floden, og rykkede gandske tæt til de yderste Linier, hvilke han fandt for stærke til at forcere. Nu fordrede han Staden op til at capitulere; men dette blev med Foragt afslagen: og bemeldte General retirerte sig derpaa, uden at foretage noget videre, i en meget god Stilling til St. James=Øen omtrent 18 Miile fra Byen. Paa Tilbage=Marchen, og da han gik over Ashley, blev han stærk forfulgt og angreben af en Deel af General Moulteries Milice, hvorved han næsten mistede 100 Mand. General Lincoln forfulgte og med omtrent 2000 Mand den Brittiske Armee paa alle Sider, i den Henseende at afskiære dem Tilbage=Marchen til Georgien; men da han saae, at General Prevost søgte at forsvare sin Post paa Johns Jsland, indtil han fik Succurs saa tog han en Forstærkning til sig af General Moultries Stads=Milice og af det Partie som stod under GeneralWilliamson ved Nord=Siden af Cooper=Floden og paa Sullivans=Øen, og attaquerte den Brittiske Armee i sin Post paa Johns Jsland. Lincoln blev i denne Attaque afslagen, og mistede over 140 Mand, men tilføyede ogsaa Engellænderne megen Skade. General Prevost fandt for got, at forlade sit Stand=Quarteer Natten efter Fægtningen, og marcherte tilbage, skiønt Amerikanerne vare ham i Hælene, i god Orden, til Port Royal og Beaufort, som ligger paa en Øe, hvortil man kan komme langs ved en Dam omtrent 70 Mile Sønden for Charles=Town. Der var han endnu, da Skibet. forlod Syd=Carolina. Hans Armee var ved hans Udmarch fra Savannah, virkelig 3000 Mand stærk. J forskiellige Anfald og Skiermydsler mistede han omtrent 800 Mand Døde og Fangne.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Den her værende Spanske og Franske Flode krydsede indtil den 20de huj. bestandig i Sigte af Plymouth, men samme Dag blev den nødt til af Østenvinden at begive sig bort, da man erfarede, at den holdte sig sydvestlig imod Mundingen af Kanalen. - De nyeste Depecher, som Hoffet har fra Admiral Hard, ere af 20de huj., og efter disse var han samme Dag endnu imellem Landsende og de Sorlingiske Øer. Man finder det og rimeligt, at han beholder denne Station, saalænge han kan, saasom det skal vare overeensstemmende med hans Jnstructioner. Nogle af vore Krigskibe, som skulde støde til Sir Hardy, er det dog lykkes at undgaae den fiendtlige og komme til vor Flode. Disse ere i Besynderlighed Marlborough paa 74 og Jsis samt Jupiter, hver paa 50 Kanoner. - BloSkibet Ardent har den 17de huj. havt den Vanlykke at blive tagen af Fienden. Capitain Boteler, som commandeert samme, har med et Heltemoed forsvaret sig næsten i 3 Timer imod 2 fiendtlige Fregatter og 3de Skibe paa 74 Kanoner. Fegtningen gik for sig i Sigte af Plymouth. - Vort Hof skal have faaet den Efterretning, at 18 Spanske og Franske Krigsskibe vare afseylede til Vestindien til Admiral d'Estnings Forstærkning. Skulde dette være tilforladeligt, saa ere Jamaica og vore andre Øer i Fare, saasom Fienden da havde en alt for stor Overmagt i Westindien.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Constantinopel, den 3die Augusti. Viopleve her fleere og fleere Farligheder. Nu have vi her og uden al Tvivl Mord=Brændere, hvilke anlegge Jld hist og her, paa det de, medens Jldebranden varer, kunde stiele. Næsten hver Dag er Jld løs, snart i Staden, snart i Forstæderne, og snart ved Kanalen. Saaledes opkom den 28 Julii efter Midnat i Staden en forskrækkelig Jldebrand, som varede til Kl. 8 2den Dags Aften, det er i 17 Timer, og, efter en vis Beretning, fortærede henved 7000 Huuse; 17 af de største Moscheer ere ødelagt, Taarnene paa samme nedkastede, og Blye=Tagene smeltede, saa at Blyet flød ned af dem som en Olie. Skaden paa Bygninger og Kiøbmands=Vahre, regnes for meere end 20 Millioner Piaster. Stor=Sultanen, selv var tilstæde derved og deelte i Begyndelsen mange Penge ud iblandt Folkene, paa det de ey skulde lade det mangle paa Fliid i at slukke Jlden, hvorover mange have vovet sig; men ere blevne omringede af Jlden, og saaledes sadt Livet til; det Boeskalman har reddet fra Luen, er bleven et Rov for Tyvene, hvilke have tilføyet Kiøbmændene større Skade, end Jlden; men af disse har Sultanen allerede ladet mange gribe.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Holland, den 31te Augusti. J een af vore Gazetter meddeeles den Efterretning fra en sikker Haand: At Engellands Fienders Hensigt gik ud paa, at rette Operationen imod de Engelske Øer i Canalen, førend man foretog en Landgang paa Engeland eller Jrland, for ikke at lade noget bag Ryggen, som kunde være til Hinder i Udsørelsen af deres andre Hensigter. - Efter Rygtet skal 6 af Engelændernes Ostindiske Retourskibe være tagne; hvilket dog ingen Virkning har gjort paa Børsen i Amsterdam. Dog formodes med Grund, at den Spanske Chef d'Escadre, DouUllon, der saavel efter Gazette de France, som andre Efterretninger er bleven detacheret til en hemmelig Expedition med 4 Krigskibe fra Cadixer Floden, førend denne stødte til den Franske, har Ordre til at oppasse paa en vis Høyde i Havet baade de Ostindiske Retour=Skibe og tvende andre Floder fra Vestindien, som man i Slutningen af September venter i Engeland. - J Texelen ligge for nærværende 16 fuldstændig udrustede Hollandske Fregatter. Overhovedet have Republikens Admiraliteter nu 12 Rangskibe og 26 Fregatter i virkelig Tieneste.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Triest, den 19de Augusti. I Breve fra Constantinopel meldes efterfølgende Omstændighed. Der var sammesteds kommet en Ord=Vexling imellem nogle Franzoser og Sclavonier. Man troede, at den skulde bleven bielagt i Mindelighed, da Franzoserne begave sig paa deres Skib bevæbnede deres Skaluppe, og angrebe den Sclavoniske Tartane. Disse have, uagtet fleere Franzoser, hastede til at forstærke de første Angribere, forsvaret sig saa tappert, at 50 Franzoser ere blevne eller saarede. Paa en Tyrkisk Barke, som Tolderen afsendte, for at adskille de stridende Partier, ere ligeledes blevne eller saarede 13 Tyrker, eftersom Sclavonierne vare af den Meening, at de vilde staae Franzoserne bie. - Fra Venedig fornemmer man, at der ere sendte fra det der værende Tøyhuus 70 nye Metal=Kanoner, til Corfu, eftersom Republiken vil sætte sine Besætninger og faste Stæder i Levante i Sikkerhed imod alle muelige Anfald. J Venedig udrustes endnu mange Krigskibe, men kun faa Fregatter.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Brünn, den 22de Augusti. Den 19de hujus Kl. 3 1/2 om Morgenen, ankom Hs. Majest. Keiseren hertil i allerhøyeste Velgaaende, ledsaget af Hr. General von Brown, forblev her samme Dag, og fortsatte anden Dagen Reysen videre til Øllmütz.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Corsøer, den 9de September. Udgaaet: Den 3die Sept. Hr. Major Rarben med Frue fra Kiøbenhavn til Holsteen, Hr. Capit. Tolder Bang til Weyle, Hr. Seidelin med Kiæreste til Odense; den 5te huj. Kongel. agende Post med 3 Læs; den 6te huj. Hr. Byefoged Bendz med Kiæreste til Odense; den 8de huj. Hr. Rechter fra Kiøbenhavn til Holsteen. Jndkomne: Den 3die Sept. Hofjunker Rosenkrantz med Hovmester fra Fyhn til Kiøbenhavn, Hr. Doctor Colge fra Hamborg, Kammerjunker Ciørbitz fra Holsteen, alle til Kiøbenhavn; den 4de hujus Kiøbmand Lybeck fra Hamborg og Copiist Jensen fra Holsteen, begge til Kiøbenhavn; den 6te huj. Kongel. agende Post med 2 Læs; den 7de huj. Studtmester Nielsen fra Fyhn til Jægerspriis, Hr. Generalmajor Stange med Følge fra Holsteen, og Hr. Pastor Wædel med Kiæreste fra Fyhn til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Helsingøer, den 10de September. Den 6te huj. indkom fra Nordsøen i Kongel. Engelsk Convoy Fregat paa 20 Kanoner med 27 Engelske Koffardieskibe under sin Convoy, i stor nye Fregat fra Ahrendahl, 1 Snov af og til Kiøbenhavn fra St. Croix, i Koff af og til Kiøbenhavn fra St. Croix og St. Thomas med Sukker og Rum, Capit. Trock af Altona fra Cette til Kiøbenhavn; den 7de huj. indkom fra Nordsøen i Kongel. Engelsk Fregat paa 32 Kanoner med 23 Engelske Koffardie skibe, i Snov af og til Norge fra Stettin, i Grønlandstahrer af og fra Kiøbenh. til Straat David; den 8de huj. indkom fra Nordsøen 1 Fregat, ført af Capit. Peters af og til Kiøbenhavn fra St. Croix; den 9de huj. indkom fra Nordsøen Skipper Dyrhave af Nyeborg fra Walløe Saltverk til Svendborg, 1 Fartøy af Nyekiøbing fra dito Walløe til Nyekiøbing. J Sundet ligge 42 Skibe, deriblant 3 Kongel. Engelske Convoy=Fregatter, og 4 Skibe, til Straat David fra Kiøbenhavn; den 6te huj. indkom i Havnen 1 Fartøy af og fra Østersøen; den 7de huj. Skipper Broust her af Byen med Stykgods fra Kiøbenhavn, 1 Engelsk Brigantine fra Nye=Castel med Steenkull, den 10de huj. udgik Skipper Colberg med Paketen her af Byen til Kiøbenhavn med Styk= og Sendings=Gods.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Kiøbenhavn, den 10de Septemb. Den 1ste Sept. har Stadens Magistrat beskikket Politi Controlleur Sr. Niels Christian Elkiær til at være Justeermester her i Staden.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Den 2den Sept. er Peder Hornbech og Arvinger allernaadigst forundt Privilegium til at anlægge en Fabrique, for der paa at forfærdige alle Slags trykkede, farvede, skildrede Cattuner og Sirtzer, samt silke, uldene og linnede Tøyer, med videre i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Ved Tal=Lotteriets 241 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 40, 41, 63, 2, 65.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Udi afvigte Uge, fra den 28de Aug. til den 4de Sept., ere i denne Kongel. Residencestad viede 12 Par. Fødte Drenge 25. Piger 33. Tilsammen fødte 58. Døde Mænd 6. Qvinder 12. Drenge 12. Piger 18, af følgende Sygdom, me: Alderdom 4. Barselseng 1. Brystsyge 1. Feber 3 Hævelse 1. Kighoste 1. Kopper 6. Pleuris 1. Slag 16. Stikflod 1. Svindsot 2. Tænder 2. Tærende Syge 4. Uangivne Svagheder 4. Udslet 1. Tilsammen 48, Ere saa 10 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Copulerede. J Kiøbenhavn den 8de Sept. Hr. Etats=Raad og Høye, ste Rettes Advocat Andreas Bruun og Frøken Eleonora Christiana von Reiche.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Døde. J Ærøeskiøbing den 28de Aug. Kiøbmand Steen, de puteret Borger, 67 Aar. J Brønshøyholm den 6te Sept. Sr. Jørgen Tyrgaard, 47 Aar. J Kiøbenhavn den 7de Sept. M. Borup, Skriver, 58 Aar; Ellen Tygges Datter, Sukkersvend Purups Hustrue, 33 Aar. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Vacance, Rectoratet ved den latinske Skole i Fridericia 496
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 26 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 23 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 22 1/2 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 29 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 28 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte at Peder Topp Wandall, ere nu til Kiøbs at bekomme paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. hos Brødrene Berling i Pilestræde.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Fra Pressen er udkommen: Nye Samlinger af Danske Norske= og Jslandske Jndel=Lærere, første Deel i 4to, indeholdende 20 Biskopers Liv og Levnet med hossøyede historiske Anmærkninger, samt 4 Slægt=Registere, nemlig Biskop Hr. Cisle sonsson, som indeholder over 1687 Mennesker, Hr. GudbrandThorlachsen, som udgjor over 850 Mennesker, Mag. JenCiödesens, som viser Familierne af Jacobæus, Bentzon, Foss, Lövenörn, Rosenern, Rosenstand-Goische, Scavenius, og flere, saavidt de nedstamme og vedkomme ham, og udgjør en Skare over 700 Mennesker, saa og Hr. Biskop Niels Dorphs SlægtRegister, som er kun kort. Saa findes og heri 12 Stamtavler, over Familierne af Brorson, Egede, Gerner, Kraglund, Krag, Nannestad, Thestrup, Thura, Ramus, Randulf, Wöldike, og i Bogens Fortale sal. Hr. Gerhard Treschous Levnet med Stamtavle og Kobber. Endskiøndt Stamtavlerne ere vanskelige at trykke, og følgelig kostbarere, end den øvrige Tryk, overlades de dog for Subscriptions=Prisen 2 s. Arket paa Tryk= og 3 s. Skrivpapiir, som giør for den første Deel paa Trykpapiir 2 Rd. og paa Skrivpapiir 3 Rdlr. Udi de følgende 2 Deele af dette Skrift, skal findes Slægt Registere og Stam=Tavler af Anchersen, Arentz, Bachmeister, Baden, Pagge, Bagger, Bang, Bartholin, Biörn (Ursin) Blichfeldt, Beysen, Bruun, Bögh, Colbiørnsen, Cald, Calstrup, Dorschæus Finde, Finke, Fog, Friedenreich, Friedlid, Friemann, Friis, Garmann, Gælmuyden, Glud, Harboe, Hauch, Hersleb, Helsing, Holm, Holmboe, Horrebow, Kall, Krahe, Leganger, Lemmig, Lous, Lundius Lundt, Lyngbye, Lönborg, Monrad, Mule, Muus, Olivarius, Paludan, Pontoppidan, Poulson, Riese, Saabye, Schade, Schytte, Seidelin, Seerup, Spliid, Steemann, Taulow, Top Wedel, Windekilde, Winther, Zöega, Ölgod, og fleere Familiers Genealogier, foruden mange historiske Anmærkninger.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Skriftet kan alle Dage faaes hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, Hr. Proft paa Børsen i No. 11, 12 og 13, Hr. Thorchelin paa Vandkonsten i No. 220, og paa Broderne Berlings Bogtrykkerie. De som behage at lade sig tegne til den anden Deel, kan bekomme den første Deel for Subscriptions=Priisen. Saasnart man faar at see de ærede Liebhabernes Antal til denne første Deel, skal den anden og 3die Deel, som haves færdig til Trykken, strax Kiøbstæderne, skal nærmere blive bekiendtgjort. 7 Læsebog for Børn, indeholdende 1) den christelige Bør tages under Pressen. Hvor Skriftet er at faae i Provindserne og nelærdom efter Dr. M. Luthers liden Catechismus. 2) Den bibelske Historie. 3) Kirke- og Reformations=Historie. 4) Verdens Historie. 5) Jord=Beskrivelsen. 6) Natur=Historien. Kunst=Historien. 8) Sædelæren. 9) Kort Underviisning om det Danske Sprogs rette Læse= og Skrivemaade. 10) Anviisning til Regnekunsten, altsammen i Korthed for Begyndere. Dette er Titelen paa en Bog, som er udgivet til Ungdommens Tieneste af Bogtrykker J. R. Thiele, boende i store Helliggeist=Stræde No. 150, den er 15 Ark stor, og sælges paa got Trykpapiir for 1 Mk. og indbunden for 22 s. Den faaes og i Sielland hos Bogbinder Herstad i Slagelse, og hos Mad. Prestadie i Holbech. J Jylland hos Hr. Bogbinder Chr. Mille i Aalborg, og hos Mad. Jessen i Aarhuus, og hos Boghandler And. Diurendahi Christiania.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
En liden nye Veyr=Bog, som udkom først i dette Aar, men paa en Tiid ikke har været at faae, kan nu igien bekommes hos Bogtrykker Thiele i Store=Helliggeiststræde Nr. 150.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Directeuren for Støvring Jomfrue=Kloster, Stiftamtmand Rosenorn i Aarhuus, lader herved 3de Postdage i Rad samtlige Expectanter i benævnte Closter skyldigst anmode, inden førstkommende 18de October til Aarhuus Stifts=Contoir Franco at indberette, hvilke af dem der til Dato findes i eenlig Stand, eller i Live, paa det sligt efter det Kongelige Danske Cancellies Foranstaltning under 13de September 1777, inden Udgang October kan vorde anmeldet; og tiener til begagelig Underretning, at den Expectant der ikke anmelder sig inden den fastsatte Tid, ansees som afgaaet og udslettes af Jndskrivnings=Protocollen. Aarhuus, den 31te Augusti 1779.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
J allerunderdanigst Følge den af os erhvervede allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Cancellie, =Raad og Borgmester Christian Rübner og Kiøbmand Jens Schibbye af Vor Kiøbstæd Aalborg i Vort Land Nørre-Jylland, som Executores Testammenti efter afg. Kiøbmand Ole Christian Holt og Hustrue Anne Niels Datter Juel i bemelte Aalborg, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning - og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt den Altonaiske Mercur og de Aalborger Jydske Efterretninger, 3de gange efter hinanden, maa, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring til fornævnte afg. Kiøbmand Holt og Hustrue, saa vel de i Vore Riger og Lande boende, som de Udenlandske, dermed at fremkomme og saadant for bemelte Executores Testamenti inden forberørte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Aalborg Bye=Tings=Ret, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette - og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 20de August. 1779. Under Vort Signet. (L. S. V.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Cancellie=Raad Rubner og Kiøbmand Schibbye af Aalborg, Bevilling at maa, som Executores Testamenti, udi Aviserne indkalde afg. Kiøbmand Holts og Hustrues Creditorer, Allerunderdanigst læst i Retten paa Aalborg Bye-Ting Mandagen den 30te August. 1779. Og allerunderdanigst protocolleret af Testerer. Frid. Chr. Wormstrup. S. Bloch. Allerunderdanigst læst i Retten paa Aalborg Raadstue Fredagen den 3die Septbr. 1779., og samme Tid protocolleret, testerer S. Bloch. Bliver herved indkaldede alle og enhver saa vel Udenrigs, som Indenrigs, der maatte have noget at fordre eller paastaae udi afg. Kiøb- og Handelsmand her i Byen Sr. Oluf Christian Holt og Hustrues Stervboe, være sig enten efter Obligationer, Cautioner, Regninger eller i andre lovlige Maader, at de saadan deres Fordring og Paastand inden Aar og Dag efter denne Publication, beviisligen for os anmelder, saa fremt de vil vente at derpaa, forinden Skiftets Slutning, skal blive reflecteret, og samme ikke som fortiet anseet og afviist, ligesom og Executorerne formoder, at de, som til Stervboen noget er skyldig, samme betimelig, for at skaane sig selv og Stervboen for Uleylighed, erlægger og betaler, da enhver, for det ham med rette tilkommer, skal blive fornøyet. Aalborg, den 8de Septbr. 1779. C. Rübner. J. Schibbye. saa lydende: Mig underskrevne er forundt Kongel. allernaadigst Bevilling, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At eftersom Karen Niels Datter Bech, af Tolløsse Sogn i Vort Land Sielland, for Os aller"underdanigst haver andraget, at Aaret 1772, er hun bleven trolovet med Tommersvend Peder Nielsen, men at han forinden Brylluppet undvigte, uagtet hun ved ham var frugter sommelig, og har ey siden indfunden sig, eller tilkiendegivet sit Opholdsted, saa have Vi, i Anledning af fornævnte Ka gren Niels Datter Bechs derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, samt efter den fra Os Elskelig Hr. Henrich Adam Brochenhuus, Ridder, Vores Geheime=Raad og Kammer=Herre, samt Stiftsbefalingsmand over Siellands Stift og Færøe, og Amtmand over Roeskilde Amt og bemelte Færver, og Hr. Ludvig Harboe, Biskop over bemelte Siellands Stift, Vores Contessionarius og General=Kirke Jnspecteur, derover indhentede Erklæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun i de Danske og Altonaiske Aviser 3de gange efter hinanden maa indkalde fornævnte sin Trolovede, at han inden et halvt Aar haver at indfinde sig, eller og anmelde og bevise sit lovlige Forfald, og i Fald ey saadant inden bemelte Tid skeer, maa den imellem dem skeete Trolovelse være ophævet, og hun igjen have Tilladelse, at indlade sig i nyt og andet Ægteskab; Forbydende alle og enhver herimod, efter som for skrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre. under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Novbr. 1777. Under Vort Signet; (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-09-10
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
J allerunderdanigst Følge af allerhøystsamme allernaadigste Bevilling, vorder bemelte min Trolovede Tommersvend Peder Nielsen, hermed indkaldet, allerhøystsamme Bevilling at opfyldt og efterkomme. Tolløse, den 7de Septbr. 1779. Karen Niels Datter Bech. En rødbrun, 2 i 3die Aar undersat Heste Plag, har skiftet en Tand, og har en liden hvid Stræg paa Rumpen, hvilken Stræg er et Merke af et Saar, denne Plag blev den 29de August. sidst bortstiaalet paa Norhasse Market; skulde den forekomme nogen bedes den anholdt og meldt til Endrupholm ved Ribe, da alle derved havende Omkostninger skulde blive gotgjort.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Anna Elconara Bryssel, forhen afdøde Sergeant Hans Wil steds Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og den afdøde Mands Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. N. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Laargrethe, og forhen afdøde Mand Peder Natigens, ind faldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hele og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer af anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfæres Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Collecteur Anthon Salton, indkaldes herved med 12 Uger Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte. Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Sidsel Helene, forhen afdøde Hans Hendrich Andersen Remmesnider ved det Kongel. Tøyhuus, hans Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel. at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
NB. De som maatte have noget at fordre i Sterveden efter afg. Tieneste Karl Christen Pedersen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-09-10
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter forrige Portner ved det Almindelige Hospital Kittel Gregorius Utgaarden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Møller=Svend Lars Pedersen, indkaldes herved med 12 U. gers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.