Aalborg Stiftstidende, 1832-04-14
(Forlangt Jndrykkelse.) Til den unævnte Jndsender i Aalborg Avis Nr. At Jyderne saavelsom Holstenerne ønske Tolden indrettet paa den Maade, at Mellemrigstolden ved Kongeaaen kunde ophæves, er vist, og videre strækker sig ingen fornuftig Jydes Ønske, saalænge andre Stater hæve Told; det Nødvendige skal altid til, og vist nok vil Told blive nødvendig, da Staten maa have Jndtægter, for at kunde bestaae. Hvad Consumtionen angaaer: da kan denne ligesaa lidet afskaffes, og af samme Grund; men at den kunne oppebæres paa en saavel for Staten, som Yderen, mindre byrdefuld, sikkrere og endda mere indbringende Maade, derom ere nok de Fleeste enige; jeg vil her blot nævne Personel-Consumtion, som allerede hæves af de uden for Kjøbstædernes Porte, men paa disses Grunde boende Familier, og en bestemt aarlig Afgivt paa ethvert Brændeviinstøi i Forhold til sammes Størrelse, i Kjøbstaden saavelsom paa Landet; ifald det maatte ansees gavnligt, at de sidste skal være til, hvorom saalænge er trættet. Forøvrigt kan jeg ikke undlade at bemærket: da Toldvæsenet i Sæbye navnlig er opgivet som et Factotum, at dersom dets Jnqvisitioner ere foretagne aldeles uden Beskyttelse paa egen Haand, altsaa ogsaa uden at have Herredsfogden med, er det ulovlig Omgang; hvorvidt dette Lovbud forøvrigt er gavnligt, naar Tingen ønskes aflagt, lader jeg staae derhen; men dette veed jeg: at der dog hører nogen Betænkning til, af en Consumtionssinspecteur at foretage Jnqvisitioner paa Landet, da han skal melde sig Aftenen iforveien hos Herredsfogden, for at faae denne med, og om Jntet findes, selv betale af egen Lomme Herredsfogden for sin Reise, da dog denne kan indqvirere naar han lyster, uden at tilkalde andre end Vidner; jeg troer paa Grund heraf, at de Herrer Toldinspecteurer og Consumtions forvaltere nok kan frietages for beskyldning af EmbedspligtsForsømmelse, som mig synes at ligge i Jndsenderens Ord. Og da man nu engang er kommen til at tale om Toldvæsenets Virksomhed, saa har samme herstæds viist sig fra en endnu mere glimrende Side; thi foruden ligesaa mange Brændeviinstøiers Confiskation paa Landet, har det omtrent afskaffet Bissekram=Handelen, i det Mindste i Nærheden af Thisted, og det altsammen paa lovlig Maade, ved at have havt Herredsfogden med, hvilket dog er noget; da overalt Kjøbmanden lider fuldt vel saa meget, af Landmændenes Misbrug som Haandværkerne (see Fyens Stifts Adresse Avis Nr. 112 dette Aar, i det mindste er dette Tilfældet med Lemvig, Thisted og Hjørring. At den antydede Embedsmand kunde vælges og vilde være en udmærket god Repræsentant, derom tvivles aldeles ikke, men der gives vistnok flere saa; og da det kun er raadgivende Stænder Talen er om, holder jeg dog for, at Her Greve von Holstein har Ret; thi Regjeringen kan jo til enhver Tid høre sine Embedsmænds Stemme, naar saadant ønskes, og derved bliver saamange flere og Raadet. Herr Oberste von Tscherning, som har gavnet meget; er ophøiet over min Roes eller Daddel, jeg anseer derfor hans Stemme nok saa meget værd, som den anonyme Jndsenders. Gjerne vilde jeg vide af Anonymus, hvilke Stæder, omkring Kjøbenhavn der have 8 Tønder Land til 1 Tde. Hartkorn, jeg kjender ingen og troer ikke de findes, naar det er opdyrkede Jorder Talen er om; ligesom jeg maa tilføie, at af de mange hæderlige Mænd der ere ansatte i de Kongelige Collegier, hvorfra Staten nærmest regjeres, ere nogle fra selve Jylland, og endnu flere der vist nok kjende Jylland, fuldt vel saa godt som Anonymus, hvilket jeg nu strax skal vise. Thi naar han kaster Skygge paa mere end 200 Kongelige Embedsmænd i Staten, jeg mener Landinspecteurer og Landmaalere tilsammen, de første gielder det, de sidste er det som navnlig er angivet) der i det Hele taget tjener denne uden Løn, og hvis Virken engang bidrog saare meget til Danmarks Gavn, saa viser det, at han kun kjender Staten, saare lidet; hvilket dog kunde forlanges af den som opkasten sig til at bedømme, foruden flere Enkelte, en heel Klasse af Embedsmænd og deres Handlinger; men for at oplyse Anonymus om hvad der kan have bidraget til hans opgivne Exempelgaard Skalborg liden Ansættelse i Hartkorn veed jeg dette for 50 Aar siden laae Skalborgs Jorder i raae udyrket Tilstand, tildeels fulde af Vand, og at dersom de endnu vare i samme Forfatning, vilde de end den Dag i Dag ifølge de gieldende Bestemmelser for Jordbonitering i Danmark kuns kunde ansættes til en meget ringe Taxt, og følgelig heller ikke faae noget høit Hartkorn; thi Eieren skulde vel have nogen Erstatning for Omkostningerne ved de raae Jorders Opdyrkning, Grøvters Gravning a., ligesom Gaarden vel ingen Skade har havt af at den laae Aalborg saa nær, og alt dette skulde jo rettes ved en nye Matricul! Jøvrigt vil jeg lade Anonymus vide: at det først var ved Pl. af 2den August 1786, Fraskillelse af Hartkorn ved Landinspecteurer blev befalet, og ved Frogen. 3die December 1819, Landinspecteurer og de som saadanne fungerende Landmaalere fik Stemme ved Jordernes Taxation eller Bonite ring, hvorpaa det dog nok kommer an ved Hartkornets Ansættelse; og hvor blive da Rænkerne af: Kommer Frederikshavn til at blive en fuldkommen Kjøbstæd, hvortil fortiden haves de bedste Udsigter, saa har Vensyssel, især det østlige, mange Fortrin med Hensyn til Afsætning fremfor Thyland, hvoriblandt jeg nævner særlig Løgstøers Grunde, hvorover Transporten koster ikke faae Penge og megen Tidspilde. Sluttelig vilde Calumnianten behagentlig opgive, hvilken Landmaaler der har begaaet Rænker, eller sit Navn, da vil to saa nærmere kunde tales ved; skeer det første, vil jeg slutte med Wessels Braadne Kar i alle Lande, og ellers med Harlequin Patriot af Ewald Der stod han paa et Fad, og Gud forlad min Synd, og skrev et Ugeblad. Thisted, den 31te Marts 1831. C. Sørensen, Ved Tallotteriets 1362de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 3. 81. 84. 82. 73.