JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Skipper Jacob Pedersen Notterøe, førende et Friderich Hauff tilhørende Skib, har for Byefogden i Tønsberg. Olaus Hammer, anmeldt, at han paa en Overreise til Schotland, for omtrent 6 Uger siden, har bierget 7 Ankere hollandsk Brændeviin eller Genever, som fandtes drivende i Søen Vester paa Revet, 30 Mile fra Land. Af disse Ankere. som befindes mærkede Ur 4, ere 6 indlagte paa Toldboden. Tønsberg, og det 7de foregivet paa Reisen at være udtømmet. Ankerne, hvis Spundser ere brændte med 8, ansees at holde hver 36 a 400 Potter. J Følge Plakaten af 12te Marts 1790 bliver altsaa Eieren til disse Ankere Brændeviin, som ved offentlig Auction blive bortsolgte, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden, til at melde sig hos mig, inden den i Loven foreskrevne Tid, sub poena præclum & pe petusilentii, og at frekomme med lovlige Adkomster til det Biergede. Christiania, den 15de Julii 1805. Moltke,
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Kammerherre og Stiftsbefalingsmand.
Berlingske Tidende, 1805-11-18
over Aggershuus Stift og Amtmand over Aggershuus Amt i Norge. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur. gen. teller og 3. ævn. No. 2. Cytimpe 6 Skilling No. Meinke. 1805. besen. Andreas Andkiær, Birkedommer ved Grevskabet Gyldensteen, giør vitterligt: at for mig er bleven foreviist Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling de Dato 5te Octo er ber f. A., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan f. B. mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi ed Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, or Giøre vitterligt: Eftersom Os Elskelige Frue Constance Henskiette Frederiche, Grevinde af Stolberg til Grevskabet Gyldensteen, hos Os allerunderdanigst haver ansøgt og begiert, at de paa vedhæftede Fortegnelse anførte Panteforskrivninger og andre Heftelser paa Grevskabet Gyldensteen, som Fyens Landstings Panteprotokol findes undslettede, maatte de 5 sidste undtagen, som endnu skal være gieldende, efter foregaaende Jndkaldelse i Aviserne blive mortificerede, og at Pantebøgerne udslettede; da ville Vi i Anledning heraf, alde slernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Stævning, som 3 Gange indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Fyens Stifts Avis og 1 den Altonaiske Meteur, maae med Aar og Dags Varsel indellskalde alle dem, som maatte formene sig at have nogen Ret er til de i forberørte Fortegnelse, anførte Panteforskrivninger og g andre Hæftelser, de 5 sidste undtagne, dermed at fremkom 16 me og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb, at sig anmelde og beviisliggiøre. Men o ingen inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maa der paa samme erhveroes Mortificationsdom, og derefter af Pantebogen udslettes. Derefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette 2 og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te October 1804. Under Vort Kongelige Segl. (L. S)
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling. Kaas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Sahl. Cancellist.
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Proclama. Den af Retten beskikkede Administrator over den i Aaret 1803 i Kiøbenhavn afdøde Johann Hinrich Leon, hard Liersens Formue, som hidtil har staaet under Formyndemets Forvaltning her i Staden, har anmeldt for Overretten her i Staden, at et lovmæssigt Proclama udfordres, for at regulere denne Formue, og tillige ansøgt om sammes Udstedelse. Da nu denne Ansøgning er bleven bevilget, saa indkaldes eengang for alle hermed alle og enhver, som formene, at have nogen Fordring og Krav, enten en cipire crediti eller er allia quacunque caua, paa benævnte i Kiøbenhavn afdøde Johann Hinrich Leonhard Liersen, behørig at melde sig dermed den 13de Januar i næstkommende Aar i Overretten her i Staden og, dersom de ikke boe her i Staden, at beskikke her boesatte Befuldmægtigede og derpaa forvente nærmere Foranstaltning, med Advarsel, at de i modsat Tilfælde skulle udelukkes med deres Fordringer paa den Afdøde og saa en stedsevarende Taushed paalægges, samt at den Afdødes Formue vil blive udleveret til hans Jntestatarving. Hvorefter alle Vedkommende have sig at rette. Altona i Overretten, den 21de October 1805. Ex decrete Senatus,
Berlingske Tidende, 1805-11-18
ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret B. samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 11te November. sidstleden, ere alle de, som maatte have noget at fordre udafgangne Ober=Krigskommissair Marcus Wolqvart- og forhen afdøde Hustrue Christine Sophie Lemvighs Stervboe, hvad enten samme maatte hidrøre fra den afdøde Mands Embeder, Commissioner eller anden Giæld, af hvad Navn nævnes kan, som kunde hæfte paa hans og forhen af døde Hustrues Boe, indkaldede med 12 Ugers lovlig Varsel. for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Grosserer Jeppe Prætorius paa Christianshavn i Overgaden neden Vandet No. 140.
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Ved Proclama, som er læst udi den Kongelige Lands Overret V samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere de, som formene at have noget at fordre udi afdøde Bankokommissair Henrich Anthon Maus og forhen afdøde Hustrue Thatrine Elisabeth Badstubers fælles Stervboe, indkaldede at møde for os underskrevne allernaadigst befalede Stiftekommissarier, og saadant deres formeentlige Krav inden 12 Ugers Forløb at anmelde og beviisliggjøre, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 18de November 1805. Andersen. Wivet. Efter en, med Skipper Joachim Heiberg farende, og paa & Reisen død Matros Bastian Nielsen, er foretaget en lovlig Skiftebehandling over hans Efterladenskab; thi bliver i den Anledning herved indkaldet saavel hans ubekiendt Arvinger som værende Debi= og Creditorer at melde sig med deres Anliggende inden 4 Maaneder fra Dato for og som Skifteforvaltere, da enhver efter Boets Beskaffenhed skal skee lovlig Ret. Bergen, den 5te November 1805. Gyldenkrant Benzon.
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Vandagen den 25de November førstkommende bliver Øl paa en Udflytter Lod, Res=Gaard kaldet ved Grønsund i Falster beliggende, under det Classenske Fide Commisses Godser, ved Auction bortsolgt noget over 1000 Favne Bøgebrænde paa Roden til Skovning og Bortryd, delse med Top og Grene efter Conditionerne, som ere til Eftersyn saavel hos Administrationen paa Kørselitze Falster som i Fide=Commissets Secretariat i Amaliegaden No. 71 Litr. B. 2.
Berlingske Tidende, 1805-11-18
Tirsdagen den 26de November Formiddag Kl. 10 bliver endeel Kiøbmandsvare, saa og adskillige Meubler og Effecter, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Meubler og Trævare, Seletøi, Vogne, Plove, Harver, endeel ophuggeGavntommer, Køer m. v., afgangne Kiøbmand Daniel Wal. cker Monnefeldts Boe tilhørende, ved Auction bortsolgt ud Boets Gaard her i Præstøe, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Auctionen holdes 3de Dage om Ugen, nemlig Tirsdag, Onsdag og Torsdag, indtil den er tilendebragt. Fortegnelser ere at bekomme paa Auctionsstedet, i Wordingborg og Kiøge paa Apotheqvet, og i Nestved paa Viinhuset. Præstøe, den 8de November 1805. A. Werligh, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Skrivelse fra London den 8de November. Til Admiralitetet er i Forgaars indløben følgende nærmere Efterretning angaaende vor Flaades store Seier over den combinerede franskespanske Flaade: Euryalus paa Høiden af Cap Trafalgaden 22de Octbr. "Det sørgelige Tab af ViceadmiraLord Viscount Nelson, som i det sidste Slag faldt i Seieren Stund, paalægger mig at indberette, at det meldtes Chr fen den 19de fra Vagtskibene i Kadixbugten, at den foreenede Flaade var gaaet under Seil; da de seilede med labe vestlig Vind, sluttede Nelson, at de vare bestemte til Middelhavet, og satte strax alle Seil til, for at naae Strædet med den brittiske Flaade, bestaaende af 27 Skibe, hvoraf 3 paa 64; men der underrettedes han af Capit. Blackwood, at de ikke havde gaaet Strædet ind. Mandagen den 21de ved Dagningen, Kap Trafalgar i O. t. S. 6 til 7 Søemile, saaes Fienden 6 til 7 Mile østlig, Vinden omtrent Vester og laber. Admiralen gav strax Signal at holde af i to Kolonner, saaledes som i Seilelinie; en Angrebsmaade har havde forud anviist, for at undgaae Uleiligheden og Forsinkelsen ved at danne Slaglinie paa sædvanlig Maade. Fiendens Linie bestod af 33 Skibe (hvoraf 18 franske og 15 spanske) under Overanførsel af Admiral Villeneure; Spanierne under Gravinas befaling, gik over Stav, laa Nordlig an, og dannede Slaglinie med stor Tæthed og Nøiagtighed; men som Angrebsmaaden var usædvanlig, saa var og deres Linies Form ny, den dannede en Halvmaane indgaaende mod Læ. – Saa at jeg ved at holde ned paa deres Centrum fik baade deres Fortogt og Agtertogt tvert agterlig ud; før der fyredes var hvert andet Skib omtrent en Kabellængde til Luvarts for dets Formand og Eftermand, dannende et Slags dobbelt Linie, der syntes tvers fra kunat lade liden Afstand mellem dem: og alt dette for magelige Seil. Admiral Villeneuve var i Bucentaure i Centrum og Prindsen af Asturias viste Gravinas Flag i Agtertogten, men de franske og spanske Skibe vare blandede sammen uden noget Hensyn til at udgiøre nationale Eskadrer. - Da vor Angrebsmaade forud var bestemt og meddeelt Flagofficererne og Capitainerne, vare faa Signaler nødvendige, og der gjordes blot Tegn at holde tæt Linie under Nedseilingen. -
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Admiral Nelson førte Luv Kolonnen, ombord paa Victor, og jeg, ombord paa Royal Sovereign, førte Lækolonnen. - Slaget begyndte Kl. 12 ved det at de forreste Skibe at Kolonnerne bred igiennem Fiendens Linie, Admiralens ved det 10de Skib forfra, og min ved det 12te fra det Agter ligste, ladende Fiendens Fortogt ganske urørt, hvert følgende Skib brydende igiennem, allevegne, tæt agter sin Formand, og fyrende lige for Mundingerne af Fiendens Kanoner. Kampen var haard. De fiendtlige Skibe fægtede med en Tapperhed, der gjorde deres Officerer meget Ære, men Angrebet var umodstaaeligt, og det behagede Forsynet at forunde Kongens Vaaben en fuldstændig og ærefuld Seier; omtrent Kl. 3, da mange af de fiendtlige Skibe havde strøget, skiltes deres Linie; Admiral Gravina forenede 10 Skibe med deres Fregatter i Læ og stod af Cadix. De 5 forreste fiendtlige Skibe af Fortogtet gik over Stav og holdt sydlig til Luvart af den brittiske Linie, og mistede under Fægtning det agterste; de andre 4 slap, efterladende til Kongens Flaade 19 Linieskibe (hvoraf 2 af første Rang, Santissima Trinidad og Santa Anna) med 3 Flagofficerer, Admiral Villeneuve, Don d'Aliva, Viceadmiral, og den spanske Contra Admiral Don Cisucros - (her berømmes Flaadens Officerer og Mandskab). Achilles, en fransk 74, kom i Brand, formodentlig ved de Franskes Forseelse, efter at den havde strøget og sprang; 200 af dens Mandskab reddedes af Skibet Tenderne. - En Omstændighed under Slaget giver det stærkeste Beviis paa den brittiske Søemands Udvervindelighed; Temmeraire entredes enten af en Hændelse, eller efter Plan, af et fransk Skib paa den ene og et spansk Skil paa den anden Side. Efter en rasende Fægtning, bleve de allierede Flag nedrevne og det brittiske heist istedet. -Et saadant Slag kunde ikke andet end medføre stort Tab. Allerførst begræde vi den udødelige Nelson (her følger endeel Lovtaler); han fik en Musketkugle i det venstre Bryst under Midten af Slaget, og sendte en Officeer strax til mig med sit sidste Farvel, og døde strax efter. Ogsaa Capitainerne Duff og Cooke faldt og endeel andre Officerer. Jeg frygter, at Tallet paa de Faldne vil findes meget stort. Det opkomne veir lige siden Slaget har hindret mig fra at faae Listerne. Rayal Soverrign har mistet sine Master paa den ravende Fokmast nær, jeg lod derfor under Slaget Euryalus giøre mine Signaler, og gik siden der ombord, for deslettere at give Ordrer og samle Skibene. Den hele Flaade var nu i en farlig Stilling, mange Skibe masteløse, alle beskadigede og kun 13 Favne Vand uden for Trafalgar Skiær, og da jeg gav Signal at ankre, vare faa Skibe istand dertil, da deres Touge vare overskudte. Men det samme Forsyn, der hialp os igiennem saadan en Dag, bevarede os om Natten, da Vinden løb nogle Stræger om og drev Skibene udad, undtagen 4 af de tagne masteløse Skibe, som nu ligge for Anker ved Trafalgar, og som jeg haaber ville der kunne rideCollinqvood. Veiret af o. s. v.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
2 Dage senere har Admiral Collingvood afsendt følgende Rapport: "Euryalus uden for Cadix den 24de October. Siden mit Sidste har jeg fristet en bestandig Række af Uhæld, men af en Art, som ingen menneskelig Klogskab eller Jndsigt kunde afværge. Den 22de om Morgenen blæste det op med en stærk Syden, med Bygger, som dog ikke hindrede Officererne og Mandskabet paa de Skibe, der vare styrlige, at faae mange af Priserne fat (13 eller 14) og buxere den vesten ud, hvor de samledes rundt Royal Sovereign, der slæbtes af Neptune; men den 23de blev Uveiret stærkere, og Søen gik saa huul, at mange brak Slæbetouget og drev langt i Læ, før man igien indhentede dem, og nogle af dem, som benyttede sig af den mørke og urolige Nat, kom for Vinden, og ere maaskee drevne paa Land og siunkne. Om Eftermiddagen samme Dag holdt Levningen af den forenede Flaade, 10 Linieskibe, der ikke havde liidt meget, op imod min adspredte og ramponerte Flaade i Læ, som om den vilde angribe, hvilket nødte mig til at samle en Magt af de friskeste Skibe, og formere Linie i Læ til Forsvar; alt dette sinkede Frembringelsen af Skrogene, og, da Uveiret ved blev, bestemte jeg mig til at ødelægge alle de Skrog, der vare længst i Læ, og som man kunde faae Folkene fra, da jeg ansaae deres Besiddelse mindre vigtig end den Fare der var, at de igien kunde falde i Fiendens Hænder; men at ødelægge dem var vanskeligt neki en saadan Søegang. Jeg haabet dog det er bleven udført for største Deelen, da jeg betroede det til de erfarenste Officerer. Capitainerne af Prince og Nep tune klarede Trinidad og sank den. Capitainerne Hopee, Bayntun og Malcolm, som i dette Øieblik stødte til Flaaden for Gibraltar, fik Ordre at ødelægge 4 andre. Redoutable sank bag Sviftsure mens den var paa Slæbetong. Jeg tvivler ikke paa, at jo Santa Anna er sunken, da dens hele Side var skudt ind; og deres Tilstand er i det Hele saadan, at jeg tvivlerom at bringe nogen i Havn, med mindre Ve ret stiller af. Jeg haaber, at denne Beslutning, som var nodvendig, bifaldes. Admiral Villeneuve er ombord hos mig. Viceadmiral Aliva er død. Ved bedre Veir vil jeg sende alle Flagofficererne hiem i en Fregat, og tillige Flagene, hvis de ikke gaae til Bunds, for at lægges for Hs. Majestæts Fødder. Der var 4000 Tropper ombord under General Contamin, der ogsaa er taget. - Collingword.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Kanonernes Torden forkyndte strax denne vigtige Begivenhed. Alle ilede til Admiralitetet for at faae nærmere Underretning om det Forefaldne; men paa Tilbageveier, mødte man en stor Deel, som med Taarer i Øinene forkyndte en Seier, der havde kostet den brave Admiral Nelsons Liv. De kongelige Faner vajede fra alle Taarne og man ringede med alle Klokker.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Om Aftenen fandt en Jllumination Sted i Londons offentlige Bygninger. Theatret høitideligholdt ligeledes Seiren og tillige den brittiske Helts Død. En Dødssang blev fremsagt til hans Hæder. Næste Aften bleve alle Husilluminerte i London og Gaderne vare propfulde af Mennesker til langt ud paa Natten. Hvor ingen Lys saaes bleve Vinduerne slagne ind. Lord Nelsonssidste Øieblikke.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Saasnart Admiral Nelson ved et Skud fra TrinidadsMers var bleven saaret lod han sig bringe ned fra det øverste Dæk i Kahytten. Chirurgen vilde strax undersøge Saaret. Lord Nelson, som imidlertid saae flere Saarede, bad ham bie, indtil Raden kom til ham. Paa Saarlægens Ansigt kunde Nelson strax see, at Saaret var dødeligt; han kaldte derfor strax paa en Officier, som han sendte med sin sidste Hilsen til Admiral Collingwood. Med fuldkommen Rolighed udstedte han derpaa sine videre Ordrer, og spurgte adskillige Gange, hvor mange fiendtlige Skibe der allerede havde strøget deres Flag. Da man bragte ham Efterretning om, at stedse flere og flere Skibe strøge deres Flag syntes han at blive munter. Ved hans Kræfters Aftagelse var de tagne Skibes Tal allerede 15. Kort for hans Død fik han den Tidende, at Santissima Trinidad havde overgivet sig, hvorved han følte særdeles Glæde. Han lænede sig derpaa i Capitain Hards Arm, takkede Gud, som hav de kronet hans Død med Seier, bad at man vilde bringe alle hans elskede Venner hans sidste Velsignelse, og døde derpaa under de Tilstedeværendes Klager og Taarer. Hans sidste Signal før Slagets Begyndelse var følgende: "Engelland venter, at enhver vil giøre sin Pligt." Capitain Hardy, hans Skibscapitain, som saae, at Skarpskytterne fra det fiendtlige Skib Trinidads Mers og Seil især fyrre de paa Officiererne, bad Nelson adskillige Gange at tage Overkiole paa, fordi Ordenerne paa hans Kiole alt for meget udmærkede ham, men dette vilde han ikke. Kuglen, som traf ham i Brystet, gik igiennem en af Ordenstierner, ne. Hans Liig bliver ført hertil i Viingeist og skal hensættes i Vestminster=Abbedie. Lord Nelson havde nylig fyldt sit 47de Aar og netop saamange fiendtlige Skibe har han erobret i sin Levettd.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Søeslaget den 21de Octbr. er et af de største, som nogen finde er leveret. 60 Linieskibe fægtede imod hinanden. Da Havet var stille den Dag, traf næsten hver Kugle.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Admiral Collingwod, siger man, skal udnævnes til Rigets Pair. Admiral Duckworth er stødt til hans Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
En af vore Aftentidender, the Star, indeholder den Efterretning, at en Coureer skal i Eftermiddags have bragt behagelige Efterretninger til Admiralitetet. Sir Sidney Smith er at seilet mod Boulogne med en Mængde smaa Krigskibe, Bombardeerskibe og Explosions=Maskiner. Man forsikkrer, at Expeditionen med den siendtlige Flotille sammesteds skal have havt et lykkeligt Udfald; imidlertid er endnu intet officielt desangaaende bleven bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Admiral Russel er i Forgaars igien seilet til Texelen med 6 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Vor Kanalflaade for Brest er bleven adspredt ved Storm, men er igien lykkelig bleven forenet.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Admiral Calder er i Gaar kommen til Portsmouth. En Krigsret skal efter hans eget Forlangende holdes over ham. Regieringen skal nu være bestemt til at sende et Korps af 40 a 50000 Mand til det faste Land.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Man forsikkrer nu almindelig, at Volontairsystemmet skal noget reduceres næste Aar, for at hielpe paa Hvervingen for den regulaire Armee.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Fregatten Egyptienne har taget et Skib af en fiendtlig Convoy, som var bestemt fra Bilbao til Rochefort og adspredte Resten, som bestod at 20 Skibe. Den fiendtlige Fregat, som eskorterte Convoyen, undkom. Stocks: 3 per Cent red. 58 1/2. 3 per Cent cons. 53. Omnium 5.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Skrivelse fra Wien, den 9de Novbr. Keiseren, den keiserlige Familie, Cabinetsministrene, Grev Colloredo og Vicekantsleren Grev Cobenzl ere afreiste til Oltmütz, hvorhen det diplomatiske Corps ogsaa har begivet sig.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
De russiske keiserl. Troppers Arriergarde blev den 5te d. M. om Eftermiddagen angrebet ved Kommelbach af en Avantgarde paa 10000 Mand, hvilke, efter Fangernes Udsigende, endnu 30000 Mand fulgte. Uagtet Fienden med stor Bravour blev drevet tilbage med Bajonetten, fandt dog den en Chef commanderende Generallientenant Kutufor det nødvendigt, at trække sig tilbage til Molk, fordi en betydelig fiendtlig Colonne truede hans Flanke. Den østerrigskerussiske Armee ved Donau har faaet Ordre, at trække sig langsom tilbage. Russerne under General Kutnsow formere Centrum, General Kienmager venstre og Grev Meerveld høire Fløi af denne Armee, der snart vil blive forstærket til 10000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Ritmester Scheibler har Natten til den 5te d. M. imed 230 Mand overrumplet en fiendtlig Post ved Linz, uden at miste en eneste Mand. Den fiendtlige commanderende, Officier, en Dragonofficier og omtrent 30 Dragoner bleve dræbte og 2 Krigscommissairer, 3 Officierer, 18 Drago, ner og 23 Sapeurs bleve fangne; 28 Heste bleve gjorte til Bytte; alle, som ikke bleve fangne eller dræbte, undkom i Mørket. Keiseren har udnævnt Ritmesteren til Major.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Wien den 28de October 1805. J Hs. Keiserlige og Kongelige Majestæts Navn, og paa udtrykkelig befaling. Franz Greve von Sauran, Landfyrstelig Hof=Commissair.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Skrivelse fra Paris den 11te Novbr. Den italienske Armees tredie Bulletin, dateret Vago, den 31te October. Efter Trefningen den 30te havde Armeen taget en Position ved Vago, 2 Mile paa denne Side af Caldiero. Den 31te om Eftermiddagen Kl. 2 angreb den Fienden paa hele Linien. General Molitor angreb den venstre Fløi, General Gardanne Centrum og GeneralDuhesne den høire Fløi. Disse Angreb bleve godt udførte. Byen Caldiero blev erobret under det Fryderaab. Keiseren leve, Fienden blev forfulgt til Bakkerne. Kl. 4 1/2 lod Prinds Carl sit Reservecorps, bestaaende af 24 Grenadeer batailloner og endeel Regimenter, rykke frem. Slage blev nu heftigere. De franske Tropper viste deres sædvanlige Mod. Cavalleriet gjorde adskillige og stedse lykkelige Angreb, Reservecorpsets Grenadeerbatailloner angreb paa samme Tid og Bajonetten afgjorde Dagens Skjebne. Fienden havde ladet over 30 Kanoner, som stode i hans Forskandsninger, spille. Uagtet hans rasende Modstand, blev han drevet tilbage og forfulgt til sine Forskandsninger paa hiin Side af Caldiero. Vi have gjort 3500 Mand til Fanger. Valdpladsen var skiult af Østerrigere. Deres Dødes og Saaredes Antal er i det mindste lige saa stort, som deres Fangers. Prinds Carl har forlangt Stilstand, for at lade de Døde begrave. Vort Tab er ubetydeligt i Sammenligning med Fiendens. Overgeneralen giver fin Armees Mod og Hengivenhed sit bifald; han vil færskilbekiendtgiøre de skiønne Handlinger, som have udmærket denne Dag og forelægge Keiseren de brave Folks Navne, som Æren derfor tilkommer.