JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
J Paris maae bestandig være i det mindste 250, 00 Centner Korn i Forraad. (Heraf sees ogsaa, at man dertillands har den udentvivl meget rigtige Skik, ikke at maale, men at veje Kornet. At den forrige Keiser af Frankrig og Keiseren at Candy (thi saaledes kaldtes sædvanligen Ceylons Regent) til een og samme Tid befinde sig i engelsk Fangenskab, erindrer paa Eduard den Tredies Tid, ved hvis Hof ogsaa paa een Gang befandt sig tvende fangne Konger, nemlig Johann den Anden af Frankrig og David Bruce af Skotland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Medens Napoleon var paa Elba skal Kapitulet ved Hovedkirken i Paris have solgt hans Kronningskappe, ja endog ladet Bierne flyve til Engelland, hvor de nu paraderede paa Drurplanes Theater. De Herrer Kapitularer have derfor været attig befippede, da Napoleon efter sin Gienkomst spurgte efter Kappen, men slap med Skrækken, da han ikke fik Leilighed at bruge den. Fodgangeren Wilson, som er et Avisbud, havde allerede tilbagelagt over Halvdelen af sine 1000 Mile, og syntes endnu at være ved gode Kræfter. Det er egentlig Egnens Giestgivere som have foranstaltet denne Folkemoerskab, hvorved deres Plov gaaer ypperlig, enten han saa vinder eller taber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Det Træehuus, som i Engelland bygges til Napoleon, skal opføres paa en af St. Helenas frygtelige Klipper og omgives med en 25 Fod høi Muur. Først naar denne Vaaning er istand, udskibes han fra Northumberland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Den engelske Gouverneur i Ostindien Lord Moira farer frem med en orientalsk Pragt og Overbaad, og trækker en vis Lady med sig, hvis Bestemmelse man sagtens gietter. Hans Bagage slæbes efter ham af ikke mindre end 200 Elefanter og 2000 Kameler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Da en engelsk Oberst, som har udmærket sig ved Waterlod, nylig vilde reise med sin Familie fra Dublin til sit Gods, raabte Nogle efter ham paa Veien, at Axlen paa hans Vogn var itu, og han stod Fare, for at vælte. Han holdt da stille og Familien skyndte sig ud af Vognen, men Advarselen var kun et Krigspuds, thi saasnart alle vare ude af Vognen, snappede en ung Officeer Oberstens skiønne Datter og flygtede bort med hende i en Postchaise, som stod paa rede Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Den af Qvækeren Lancaster for endeel Aar siden i Engelland opfundne men henlagte Plan, hvorved fattige Børn saa godt som for intet kunne lære at skrive, læse og regne, bliver nu der paa enkelte Steder bragt i Udførelse. En Dreng underviser bestandig 5 andre, og paa denne Maade er en Lærer nok til 500 Børn. Disse male i Begyndelsen alle Bogstaver og Tal paa Bretter overstroede med Sand, og istedet for Fibler bruger man paanaglede Blade, hvorpaa Bogstaver, Ord, og Tal ere trykte. Derved spares Penne, Blæk, Papiir og Bøger. Denne Methode er især bestemt forFattigskoler. - Dersom man saaledes vedbliver at opfinde Besparelses Methoder for Fattigvæsenet, saa maae de fleste Staters Fattigvæsen tilsidst blive til et Rigsdomsvæsen. Thi kan man som i Engelland føde Fattige med Kiøb af Heste og Suppe af Been, og lære dem at læse, skrive og regne ved at male med Fingrene i Sand, saa vil Resten ikke medføre stor Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Den Kongel. danske General=Konsul i Triest og Chef for et stort Handelshuus, W. F. Renner v. Osterreicher, er død den 28de Juli i en Alder af 62 Aar. Strax efter hans Død indløb Efterretning om at han var bleven udnævnt til Ridder af Dannebrog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Søerøverne ere i Aar reent uregierlige. J Archipelagus have de endog overfaldet og udplyndret de tvende Øer Argentiere og Mylos. Selv i Middelhavet gaaer deres Dristighed - til Skiændsel for dem, som kunde tugte dem og ikke ville - saa vidt, at algierske Kapere ere landede ved Tarrecina, en Poststation imellem Rom og Neapel, have udplyndret 2 Vogne og slædt de Reisende bort med sig i Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Befordringer og Afgang. Admiralitetet. Etatsraad N. Perbøl udnævnt til Konferentsraad; Justitsraad F. C. Smith, R. af O og Dannebrogsm. samt Justitsraad J. Bang, R. af D. til virkelige Statsraader. Jnspecteuren i Nyboder, P. Friis til Overkrige. Overkrigsk. C. Raven. udnævnt til Admiralitetssekretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Under Directionen for de lærde Skoler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Rector ved Roeskilde Skole, Hasselbalch, udnævnt til Rector ved Kathedralskolen i Viborg, og Prof. S. N. J. Bloch, R. af D. til Rector ved Roeskilde Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Overlærer ved den lærde Skole i Slagelse, P. Arnesen, til Rector ved den lærde Skole i Fridericia; Rector ved Fridericia l. Skole, Trojel, forflyttet i lige Egenskab ved Kathedralsk, i Nykiøbing. Overlærer ved den l. kole i Helsingøer, Suhr, forflyttet til den l. Skole i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Theaterdirectionen. Kgl. Skuespillerinde, Jfr. Holm og Skuespiller Hr. Cetti efter Ansøgning afskedigede. Skuespiller ved det kgl. Hoftheater, Hr. Has og Copist Hr. G. Stage ansatte som kongelige Skuespillere, og Hr. Cand. Simonsen som Skuespiller og Jfr. Løfler og Jfr. Berg som Skuespillerinder ved det kgl. Hoftheater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Generalrigsk. Marcussen, Frue Bitzon, Handelsbetient Grene, Jfr. Hald, Handelsb. Aabye, Lieutnant v. Topp Handelsbet. Biørkegreen, Handelsm. Liisborg, Kammer og Ritmester v. Krogh. Jfr. Fordahl, Kiøbmændene J. og P. Petersen. Fra Callundborg. Frue Kammerherrinde Schestedt, Pastor Jensen, Over krigsk. Jngerslev, Jfr. Gleerup, Handelsb. Lodde, Artillerie=Lieutn Routher, Adjunct Tauber, Kiøbmand Rosenberg, Adjunct Milling, Mad. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Døbte. Den 1ste October lod Matros H. Nielsen de be en Søn Niels; Fadderne: Mad. Nielsen, Jfr. Hansen, Controlleur Madsen, Seilmager Kempel, Skibscapt. Brøchner. Den 4de October, Kiøbmand J. P. Smith en Søn, Anders Fauerschou; Fadd. Mad. Fauerschou, Jfr. Thomsen, Kuursmed Frandsen, Kiøbmand Thomsen, Kiøbmand Jordan, Handelsbetient Kaarsberg. Den 6te October, Kiøbmand M. Carlsen en Søn, Carl Adolph Junius; Fadd. Mad. Kold, Jfr. Schytte, Overauditeur Petersen, Kiøbmand Heldt, Hand=Assistent Holbech, Fuldm. Holm. Confirmeret i Domkirken den 1ste October: 11 Drenge og 16 Piger. Samme Dag i Frue Kirke: 4 Drenge og 8 Piger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Mandag den 9de d. M. om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction til Bortforpagtning paa 4 Aar af den Byen tilhørende Eng, Gaasemaaen kaldet, samt af en Magistrats Lod i den ydre Oldjord. Aarhuus den 7de Octbr. 1815. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Mandagen d. 16de Oct, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Skomager Andreas Berg i hans iboende Gaard paa Tangen, ved offentlig Auction bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stoele, Speile, Sengeklæder, Kaabber og Tin m.m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus d. 7de Octbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Herved bekjendtgiøres, at Fredagen den 13de Octbr. næstkommende bliver i følge Amtsøvrighedens høie Ordre foretaget offentlig Licitation udi Baroniet Wilhelmsborg Tinghuus Kl. 10 Formiddag over en nyeTræebroes eller en dobbelt Steensluses Opførselse over den saa kaldede Testrup Aae paa Veien imellem Byerne Maarslet og Testrup. Alt efter Overslag og Conditioner som paa Licitationsstedet ovenmeldte Tid vorder kundgjort. Mariendal den 4de Octbr. 1815. N. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Gaarden No. 20 paa Hiørnet af Skolegaden og Aaen, er underhaanden at faae tilkiøbs. Libhaverne behager at henvende dem til Eieren Christian Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Tirsdagen den 17de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auction paa Westerkielstrup i Hids Herred, Aarhuus Amt, bortsolgt, følgende Eiendomme, Stervboet efter afdøde Proprietair, Kammerraad Hastrup tilhørende, nemlig: 1) Den ufrie Hovedgaard Westerkielstrup, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 11 Td. 2 Skp. 2 Alb. Skovskyld 4 Skp. 1 Alb., og er beliggende tæt vedden speilklare Gudenaae. Til Gaarden er 2de ikke ubetydelige Skove, deels Eeg og Bøg. Den har Fiskerie, i 2de Søer, Besætningen, som med godt Aalsdrift efter Eierens Maade kan holdes, er 30 til 40 Stkr. Stude, 12 Kiør, 50 Faar, 10 Heste. Udsæden er omtrent 24 Td. Rug, 8 Td. Byg, 50 til 60 Td. Havre, 14 Tdr. Boghvede, og der kan avles 40 til 50 Læs Høe. Den er vel bygget, har en god Hauge og ligger i en smuk og skovrig Egn. Til Gaarden hører endnu noget Bøndergods omtrent af Hartkorn 18 Td., som efter Omstændighederne bliver enten bortsolgt med Gaarden eller separat afhændet. 2) Giødvad Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende, som staaer for Tiende Hartkorn 8 Td. 3) Samme Sogns Kirke= med Korn- og Qvægtiende, som staaer for Tiende Hartkorn 8 Td. med et tilhørende Kirkeboel af Hartkorn 2 Td. 3 Fdk. 1 Alb. 4) Balle Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende af Hartkorn 13 Td. 3 Skpr. 5) Ditto Sogns Kirke med Kirke=Korn- og Qvægtiende af Tiende Hartkorn 13 Td. 3 Skp. 6) Den ufrie Hovedgaard Seilgaard, beliggende bemeldte Hids Herred omtrent 1 Miil fra Westerkieldstrup, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 Skp. 1 Alb., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdk. Til Gaarden er der en ikke ubetydelig Ege=Skov. Besætningen, som med god Drift efter Eierens Maade, kan holdes, er 30 til 40 Stkr. Stude, 14 Kiør, 50 Faar, 10 Heste. Udsæden er 25 Tdr. Rug, 2 Td. Vinterhvede, 25 Td. Byg, 5 Td. Boghvede, 50 til 60 Td. Havre, og der kan avles 50 Læs Høe. Gaarden er vel bygget og har en smuk og beqvem liggende Hauge. Til Gaarden hører endnu noget Bøndergods omtrent 15 Td. som efter Omstændighederne bliver enten bortsolgt med Gaarden eller separat afhændet. 7) Kragelund Sogns Konge- og Korntiende af Tiende Hartkorn 10 Td. 6 Skp. 8) Samme Sogns Kirke med Kirke-, Korn- og Qvægtiende af Tiende Hartkorn 10 Td. 5 Skp. med en Kirkeboel af Hartkorn 1 Td. 1 Fdk. 2 Alb. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 9) Funder Sogns Konge, Korn- og Qvægtiende af Tiende Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 10) Ditto Sogns Kirke med Kirke- Korn- og Qvægtiende af Tiende Hartkorn 9 Tdr. 2 Skp. Conditionerne hvorefter en betydelig Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommer, nærmere at erfare paa Auctionsstedet og hos Undertegnede. Lysgaard og Hids Herreders Contoir den 19de AucHolstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Hos Kiøbmand Hans Jacob Preutung boende paa Smedegaden i Horsens er oplagt et Partie Punds Saalelæder, Bind=Saalelæder, og Fahl=Læder som daglig kan faaes til billigste Priser. E. M. Hos Elias Møller paa Vestergade er got friske Norske Spegesild at bekomme i Fierdinger og Stykviis. Lange, skiære, store og smaae Vie=Qvister til Kurvemager Arbeide, er et betydeligt Qvantum at faae hos Peder Laursen i Baadstrup i Hylke Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Hos C. B. Frausing kan bekommes Holl. Volle, Knaster i hele halve og 1/2 Pund, m.m. Hos undertegnede er Udsalg i større og mindre Partier af Hr. Jungersens fabriquerede Lak i Aalborg, til den bestemte Priis, fiin 4 Rbd., ord. 1 Rbd. Pundet. Peder Larsen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Hvor til Førstkommende Novbr. en god Tieneste er ledig for en Kudsk der forstaaer at kjøre 4 Heste under een Tømme, og iøvrigt kan forevise Beviser om hans Skikkelighed, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Den efterlyste Rytterhest er kommet tilveie. Christensen, Forpagter paa Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Formedelst Giftermaal er til førstkommende Flyttetid en Tieneste ledig for en skikkelig Pige, Adressekontoiret anviser. Til Leie fra næstk. Flyttetid anviser Adressekontoiret: En smuk betrukken Sal og Sovekammer med Karlekammer og Staldrum saaog en anden Sal med Sovekammer alt i Nærheden af Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
En Brændeviinskiedel med Tilbehør paa 4 1/2 a 3 Tdr. Størrelse ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviNapoleons Regieringshistorie 1ste Bind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-07
Beskrivelse over St. Helena. Prøver af Saxo og Snorro med en Jndbydelse til Danske og Norske, faaes paa Adressekont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
No. 123. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 10de October. Tirsdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Frankrige og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Hamborgerbladet Børsenhalle forsikrer nu, at det endeligen har meget tilforladelige Efterretninger, det betræfte Fredens nærforestaaende definitive Afslutning mellem Frankrig og de Allierede, hvis Hære stærke i Sammenrykning omkring Paris vistnok giøre god Virkning paa de politiske Underhandlingers Afgiørelse. lücher har nu ogsaa sit Hovedqvarteer i Paris. Keiseren af Rusland afreiste Natten til den 29de Reiseren af Østerrige og Kongen af Preusen Dagen ef sig. Den 28de vare alle fire Monarker samlede i Thuillerierne, og havde en heel Times Konferentse. De tre fremmede Souverainer saae ved deres Nedgang af Trapperne meget tilfredse ud. Førend de stege i deres Vogne omfavnede de hverandre paa det hjerteligste. Allerede Aftenen den 29de holdt Ruslands Keiser sit Indteg i Brussel. Over hele Frankrig ere Straffe=Tribunalerne i overordentlig Virksomhed. Snart har En traadt Ludvigs korset under Fødder, snart en Anden raabt : leve Bona varte, en Tredie holdt oprørske Taler &c. Den 21de J. M. blev af Assiseretten i Paris endog en Haarig Skomager dømt til fem Aars Landsforviisning og en Mulkt af 300 Fr., fordi han, istedetfor at blive ved sin Læst, havde med samt en Skomagerkone, der fik samme Straf, understaaet sig at ægge Borgerne til Oprør imod Kongen og Regjeringen, og derhos brugt de haanligste og skammeligste Udtryk imod Kongens Person og Familie. Politiet i Paris har ligeledes forstyrret et andet Komplot, hvis Hensigt ikke gik ud paa mindre end at forlange af Kongen, at bortvise de andre Prindser og udnævne Hertugen af Orleans til sin Efterfølger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Det nye Ministerium er nu igien for størstedelen ogganiseret. Richelien, som Udenlandsminister; Feltre, Krigsminister; Dubouchage, Marineminister; Vaublant, Jndenlandsminister og Cages olitieminister. Kamrenes første Sammenkomst skal aabnes med en religiøs Handling, for, som det hedder i den kongl. Kundgjørelse,, at neddede Veiledning og Beskyttelse fra den Gud, som ene kan give Os Forstand til at naae det foresatte Maal, Vore Undersaatteres Lykke. Saalænge Mødet varer, skal der afvexlende holdes Bøn i alle Hovedstadens Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Grændsefæstningernes Beleiring vedblive Preusserne. paa det eftertrykkeligste at fortsætte. Thionville, Lille, Bouchain og Charlemont dombarderes daglig. J. den sidste ere næsten alle Husene lagte i Aske og alligevel holder Garnisonen sig. - Af alle de Fæstninger som Preuserne tage, føre de alt Artillerie og Munition bort derfra. - J Cherbourg blev en engelsk Overofficier skudt af en Skildvagt, skiøndt han paa Raadet: Hvem der, gav til Svar: "Ven, en Engellænder!" - Ved Dole sprang den 20de et Krudt magasin i Luften, hvorved 26 østerrigske Soldater, satte Livet til. Til Beroligelse for ængstelige Gemytter som af Ordet Helena ville drage et ondtvarslende Prognostikonfor Napoleons anden Flugt, har nu Tydskerne ved en Bogstav=Omsættelse ogsaa deraf udbragt følgende: Aus Helena Ensliebt Er Nicht Leicht. Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Medens man i Frankrigs Hovedstad arbeider paa at tilveiebringe Freden for Europa, opstaaer der, foruden i Ostindien og Sydamerika, ogsaa Uroligheder paa Grændserne af Nordamerika, i Vestindien a. ja endog i Spanien og Jrland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Mellem Nordamerikanerne og Jndianerne var en Krig uundgaaelig: disse havde allerede gjort flere Jndfald paa det amerik. Gebet. - Begge Neger cheferne paa St. Domingo eller Hantin betrige hinanden. Adskillige fortvivlede Fægtninger vare førte med afvexlende Lykke. Ifølge de sidste Efterretninger havde imidlertid Christoph havt de største Fordeele og var rykket frem mod Port an Princa, fast beslut aaben haabeneralitie, Sandlice er fort dat hader i den kongl. Kundgjørelse,, at neddede Veiledning og Beskyttelse fra den Gud, som ene kan give Os Forstand til at naae det foresatte Maal, Vore Undersaatteres Lykke. Saalænge Mødet varer, skal der afvexlende holdes Bon i alle Hovedstadens Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Grændsefæstningernes Beleiring vedblive Preusserne. paa det eftertrykkeligste at fortsætte. Thionville, Lille, Bouchain og Charlemont dombarderes daglig. J. den sidste ere næsten alle Husene lagte i Aske og alligevel holder Garnisonen sig. - Af alle de Fæstninger som Preuserne tage, føre de alt Artillerie og Munition bort derfra. - J Cherbourg blev en engelsk Overofficier skudt af en Skildvagt, skiøndt han paa Raadet: Hvem der, gav til Svar: "Ven, en Engellænder!" - Ved Dole sprang den 20de et Krudt magasin i Luften, hvorved 26 østerrigske Soldater, satte Livet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Til Beroligelse for ængstelige Gemytter som af Or tet, at crobre denne Stad med tormende Haand eller døe under dens Volde. Potion var derimod ligesaa virksom for at forsvare sig, og vilde hellere lide Døden end overgive sig. Petions Partie bestaaer størstedelen af Mulatter eller indfødte Halv-Negere; Christophs Partie af africanske Slaver og deres Afkom. Dersom begge Partierne bryde hinanden Halsen, saa vilde St. Domingos Gienerobring meget lettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Disse Efterretninger vare fra 2den August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Fra Lima hedder det: Vor Armee har erobret Cuscos Hovedstad, slaget Jnsurgenterne og hugget Hovederne af deres Anførere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
J Spanien har General Porlier faaet det Jndfald som Tilhænger af Kortes, at stille sig i Spidsen, for endeel af de forhenværende Guerillas, hvormed han var rykket i Corunna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Jrlands sydlige Provindser ere i største Bevægelse. En heel Deel brittiske Milits=Regimenter ere paa Marschen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Veddegangeren Wilson i Engelland er efter i samfulde 14ten Dage at have udholdt sin Marsch frem og tilbage paa Blakheath-Heden, stoppet i sin videre Fart og arresteret som Fredsforstyrrer, da mange Folkeopløb og Uordener derved afstedkom. Man har imidlertid samlet saa betydeligt for ham, at han vistnok i Foræringer faaer saameget at han kan begynde en lille Handel og leve i Mag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Norge - Sverrig. Trondhjems Jndvaanere trængte sig omkring Kronprindsen fra alle Kanter hvor han kom frem. Staden gav ham til Ære et Bal hvilket H. K. H. to Dage efter giengieldte med et dito paa 700 Personer. - Ledsaget af sine Officierer har Hs. K. H. aflagt et Besøg hos General v. Krogh, en Olding paa 84 Aar, som man kan kalde Senior blandt Europas Generaler. Han har tient under Frederik den Store. - Denne Opmærksomhed af Kronpr. rørte Oldingen meget. "D. K. H. sagde han til Kronprindsen, Nu døer jeg gjerne; jeg har seet det forrige Aarhundredes Helt, og nu seer i jeg en af det nærværende Sekels Helte. Jeg har kun een Sorg: det er, at min Alder forbyder mig at tiene Dem." - Trængslen var en Aften saa stor da Kronprindsen kom tilbage fra Munkholm, at H. K. H. blev i adskildt fra alle Officierer af sin Svitte, og Han og Prinds Ostar allene passerede i Midten af Skaren i giennem Staden, og hørte omkring sig idel Velsignelser. Politiet vilde have bragt Folkemængden tilside, men D. K. H. satte sig derimod, og dette Tegn paa Tillid besvaredes med nye Velsignelser. En Dag spiiste i D. K. H. til Middag hos en af Trondhjems Kiøbmænd, Statsraad Knutzen. Den 19de Septbr. forlod de Trondhjem. Garnisonen og Borgerskabet vare under Vaaben. Paa det første Skifte hilsedes Prindserne med Hurraraab af Tronhjems Autoriteter og fornemste Kiøbmænd. Paa det andet af en Eskorte af e 20 Bønder, der enhver især ved Enden af Stationen, r skienkedes af Kronprindsen en skjøn Medallie. - Den 21de ankom D. K. H. til Røraas. 118 Mand af det Oplandske Jnf. R. bleve ved Overcriminairets=Dom, for paa en oprørisk Maade at have nægtet at adlyde en Ordre at forandre Cantonnement, tilfundne følgende Straffe, Fire, som ved i Omringningen af Divisionschefen Capitain Haxthaut sen vare ham nærmest, dømte til Galgen, og af 11. Andre hver 10de Mand ved Lodkastning tilfunden, samme Straf. Men af sær kongl. Naade har Hs. R. fritaget samtlige disse Forbrydere for denne dem tilkiendte Straf, hvilken Kongl. Naade skal bekiendtgiøres dem paa en høitidelig Maade. - General San deels der i den sidste Krig i Tydskland saameget udmærkede sig, er af Hs. Sv. Maj. udnævnt til Præsident i Krigsskollegiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Ved det norske Odelsthings Møde indkom blandt andet Repræsentanten C. Stoltenbergs Forslag om, i at Storthingets Beslutninger angaaende de i afvigte Aars Feldttog begaaede Uordener, samt Tiltalen mod
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Generallieutenant Haxthausen maatte forelæses i næste Møde; - et Andragende fra Lehnsmand Christen Aasmundsen, at Prokuratorerne maatte afskaffes og Enhver tillades at føre sine Sager ved hvem han vil, et dito fra Samme om, at forstandige Piger, som ere 18 Aar, maatte giøres myndige, og drikfældige og uordentlige Mennesker derimod betages Dispositionen over deres Gaarde m.v.; et Andragende fra Rasmus Olsen Hauge fra Nordfjord, om Skatternes lige Fordeling, Bispe-Embedernes Anskaffelse, Nedsættelse af Pensionisternes Antal, Skifteforvaltningens bedre Indretning m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Fædrelandet. Khvn. den 30te Octbr. Vor General=Konsul i London meddeelte med Gaarsposten den høist glædelige Efterretning, at den Danske Kours sammesteds Dag for Dag forbedrer sig; den Norske Kours forværrer sig, derimod alt meer og meet, da det er Engellands Politik, ikke at nedsætte Jndførselstolden paa fremmed Trælast, hvorom den Norske Statsraad Carsten Anker har anholdt, for at hæve den Kanadiske Træehandel. Med den Svenske Kours gaar det ikke bedre. Den Svenske Træehandel paa Engelland taget dagligen af, endog Jern bliver ikke mere indført i saa store Qvantiteter som forhen, siden man i Engelland har bragt det saavidt, at levere det indenlandske Jern ligesaa reent som det Svenske er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
De af Grev Holck fra Paris overbragte Depescher, ere endnu en Hemmelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Den kgl. Sachske Gesandt, Baron v. Gersdorf, er bleven hjemkaldt fra vort Hof. Hr. v. Merbig forbliver indtil videre i Khvn, som Charge d'Affaires.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-10
Gesandten ved det Russiske Hof, Hr. Baron v. Blome, er igien afreist til St. Petersborg.