Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-28
Denne saakaldte Baade eller Pramme Havn er et, efter sin Størrelse, med Flid og Jndsigt udført Arbeide, oplagt med en stærk Forsætning af store Bøgepæle og 5 Fod høie vel doserede Steenmoler. Dens Jndløb aabner sig imod Østen, i vestlig Nærhed af Fæstningen; dens Basin indeholder omtrent 61000 Fod, og med dagligt Vand er den 6 Fod dyb. Anlægget er, i Krigens Tid, oprindeligen bekostet med en Sum af 50000 Rdl., som senere bleve omskrevne til noget over 25000 Rbdl. Sølv, og ihvorvel at de ordentlige Indtægter, indtil Aaret 1821, ikke have dækket Vedligeholdelsesomkostningerne, saa tør man dog betragte det som afgjort, at det paa en inddirecte Maade har betalt sig, og været Staten særdeles nyttigt, thi efterat den søndre Molearm var bleven anlagt, optog Havnen strax i Aaret 1809 de her stationerede Kanonbaade, som fra dette sikre Tilflugtsted ikke alene vidste at beskytte Kystens Fiskere i deres Næringsvei, og at forjage Fienden fra den sædvanligen trygge Ankerplads, hvorfra han bestandig kunde forurolige de smaa forbiseilende danske Fartøier, og under Nattens Skjul, ved udsatte Barkasser, borttage dem fra deres Ankerpladse, men ogsaa at optage endeel gode Priser, som vel ellers ikke vilde blevet tagne; ligesom Vigtigheden af de mange Skibes og Søefolks Redning, der, ængstede af Storm og Driviis, her søgte og fandt deres Frelse, maa ansees for umiskjendelig. Jkke engang den Omstændighed, at kuns mindre Skibe kunne modtages i Havnen, kan tilskrives Aarsagen til dens datidige utilstrækkelige Indtægter, men meget mere den forringede Skibsfart i Handlens flaue Periode, og den locale Beskaffenhed, at der gjennen den altfor store Munding indskylledes en saadan Mængde, Sand og Tang, at der behøvedes 2 a 3 Mudderspil til dets Optagelse eller Rensning, hvilket allene aarligen kostede Havnekassen 12 a 1400 Rbdl.; men efterat Jndløbet – for en Sum, som blev udredet af den Kongelige Kasse - med tvende, paa søndre og nordre Side anlagte Arme, var blevet indskrænket til den halve Vidde, 24 Alen, viste det sig, at den fornødne Muddring, efter denne kloge Forholdsregel, i Aarene 1824 og 25, kunde udføres med et eneste Spil, som fremdeles ansees tilstrækkeligt, og hvilken Forbedring medfører en aarlig Besparelse af 7 a 800 Rbdl. Allerede i Aaret 1810 havde man, i Betragtning af de store Fordele, denne lille Havn ydede Staten, projecteret en større, som skulde anlægges saaledes paa søndre Side af den gamle, at den blev aldeles indesluttet af samme, og da den Tange, hvorpaa Castellet er opbygt, herved kom tilhielp, saa blev der 1812, fra den udlagt et betydeligt Stykke af den Steenmole, der fra Nordsiden af skulde bidrage til Dannelsen af Jndløbet, som anlægges i Nordost, hvor der er 14 a 15 Fods dagligt Vand; dens Basin vilde omtrentlig indeholde 310000 Fod, og dens mindste, fra Indløbet jevn aftagende Dybde, 5 a 7 Fod, paa god Sandbund; men af Mangel paa den nødvendige Forskudscapital, har det maattet henstaae in statu qvo. Jmidlertid har dog Havnecommissionen seet sig istand til, ved den forhen nævnte Besparelse, og paa anden Maade, ved de af større Fart og betydeligt Transitgods i senere Tider forøgede Jndtægter, i Aarene 1825 og 2, at kunne udbygge et godt Stykke, som i Længden danner Halvparten af den projecterede søndre Molearm, med dens halve bestemte Brede, og med en Høide, som berører Vandspeilet, der, hvor Arbeidet slipper, staaer 12 Fod over Grunden. Kuns maaman beklage, at Jndtægterne allene ville tilstede Arbeidets Fortsættelse hvert andet eller tredie Aar, og at det paa den Maade, da Dybden tiltager, ikke allene vilde blive overordentlig langvarigt, men ogsaa meget kostbarere end ellers, eftersom Anskaffelsen af de Materialier, der udkræves til saa lidet et Arbeide, næsten medtager Totrediedele af hvad der ellers i et Aar vilde medgaae til det dobbelte Arbeide. Da der, langs Kysten og den nærmeste Omegn af Byen, findes en overflødig Mængde af Steen, og ved Bangsboe, Leerbæk, Knivholt og Sæbyegaard, nære Skove, saa er det Aart, at det nye Havneanlæg her vil kunne udføres paa en mindre bekostelig Maade end det paa ethvert andet Sted var muligt, og man har derfor troet, at en Capital af henimod 40000 Rbdl., rentefrie disponerede i 4 a 5 Aar, dertil vilde være tilstrækkelig, og at det i et Tidsløb af 50 Aar vilde kunne erstattes med behørige Renter; men da en sli Sum ikke uden Kongelig Understøttelse kan tilveiebringes, saa er det Fornødne desangaaende allerede andraget, og man imødeseer med glad og tillidsfuld Forventning et lykkeligt Resultat. Nogle have befrygtet, at der i Indløbet vilde ansætte en Sandbanke, og at Yderværkerne ikke kunde staae for Jsen, men denne Frygt er ugrundet; thi eftersom at Strømmen, eller det saakaldte Ivande, som løber langs med Landgrunden, fordetmeste løber i Nordost, i hvilken Retning Indløbet anlægges, saa ikke allene sikres det for Indskylling, men skjæres endog dybere, medens Re vene frie det for Tilsætning og svær Søegang med nordost Vind, - og da Jsen med vesten, vestnordvest og sydvest Vind, brækker langt uden for Havnebygningen, saa gaaer den indre Iis bort i smaa uskadelige Stykker. Hvad angaaer Udsigten til saadanne Indtægter, at Anlægget fremtidigen vilde kunde vedligeholdes og forrentes, da er der ingen Tvivl om, at en Havn af saa fordeelagtig Beliggenhed, som næsten med alle Vinde kunde anlægges, og som blandt Kattegattets samtlige Havne er den, der længst er aaben, eller senest tilfryser, og først befries fra Jsen, idetmindste i de farefulde Aarstider, vilde blive besøgt af alle de Skibe, som kommende Syd fra afvente gunstig Vind for at kunne klare Skagens Rif, Qvaser, Havarister fra Nordsøen, m. s., og det er et Resultat, som er grundet paa Erfaringer om Antallet af de Skibe og Fartøier, der Aaret igjennem opholde sig paa Kysten, og som i Fare for Storm og Jis søge Tilflugt ved Nyebroe, men naar Havneanlægget var udført, efter almindelige Klogskabsregler, vilde benytte det, at deres Ophold allene omtrentlig vilde indbringe den tilstrækkelige Capital af 30000 Rbd., foruden Indtægterne af Kjølhalere, Lossen og Laden; hvorhos endnu bør bemærkes, og som en Nationalgeviinsk betragtes, at de indenlandske Skibe, som komme paa Grund paa denne Kyst, og ellers vilde blive Vrag, her kunne bjerges med deres Mandskab, tilligemed den som i Storm og Jis læg ellers tvinges til at søge norske eller svenske Havne, hvorved betydelige Summer, for Reparationer, Provisioner, Lodspenge og Havnepenge, gaae tabte for Fædrelandet.