Berlingske Tidende, 1809-01-02
Den 3die om Morgenen kom samme Parlamentair tilbage til Hovedqvarteret med det tilføiede Brev Nr. 2. Men Brigadegeneral Senarmont af Artilleriet, en meget fortient Officeer havde allerede plantet 36 Kanoner og ved en meget levende Jld skudt Bresche i Slottet Buen Retiros Mure. Voltigeurerne at Divisionen Vilate trængte igiennem Breschen, deres Bataillon fulgte dem og inden en Times Forløb vare 4000 Mand, der forsvarede Retiro, slagne. Vore Tropper erobrede Palladset Retiro, de vigtige Poster Observatoriet, Porcellainsfabriken, den store Ka Palladset Medina Celi og alle Udgange, som vare satte i Fo stand. Paa en anden Side droge 20 af Gardens Kanoner, som 3 Staden, Fiendens Opmærksomhed hen til et falsk Angreb. Man kunde neppe have gjort sig noget Begreb om den herskede i Madrid, naar ikke en stor Mængde Fanger, so den ankom, havde skildret de skrækkelige Stener i denne havde opbrækket Steenbroen, gjort Skydehuller, get Brystværn af Baller af Bomuld og tilst Madradser. De Jndbyggere, der mistvivled Mod stands Held, vare flygtede paa Landet; andre, som noge de havde beholdt deres Fatning og hellere vilde vise sig for en imellem deres Eiendomme, end give samme til PriMedborgeres Plyndring, forlangte, at man ikke for en Storm. De derimod, som vare fremmede i bande Stabe, vilde, at man skulde forsvare sig til det yderste, beskyldte Linietropperne for Forræderie og tvang dem til at fortsætte, Jlden. Fienden havde plantet over 100 svære Kanoner i Batterierne; et endnu større Antal 2 og 3pundige Feldtstykker var fremsøgt, optagen af Kielderne og bundet paa Karrer ; en latter Udrustning, der ene er nok til at bevise et til sig selv overladt Folks Afsindighed. Men alle Forsvarsanstalter vare unyttige; thi naar man er Mester af Retiroer man ogsaa Mester af Madrid. Keiseren anvendte al Omhu, for at bindre, at Soldaterne ei skulde trænge ind i Husene. Det havde væ tende med Staden, hvis man havde villet bruge mange Tropper. Der maatte kun rykke nogle Compagnier Voltigeurer ind og Keiseren afslog bestandig, at lade dem understøtte af andre Tropper. Kl. 11 skrev Prindsen af Neuschatel det neden under tilføiede Brev No. 3. Keiseren befalede strax, at Jlden skulde ophøre paa alle Punder. Kl. 5 ankom General Morla, Medlem af den militaire Junta, og D. B. Priarte, Deputeret fra Staden, til Hs. Durchl. Major, Generalens Telt. De yttrede, at alle velsindede Folk ikke tvivlede paa at Staden var uden Redning og at det var en aabenbar Afsindighed, at forsvare den længer, men at Pøbelen og den store Mængde Fremmede i Madrid vilde forsvare sig og troede sig i Stand dertil; de forlangte Opsættelse til den 4de, paa hvilken Dag de troede at bringe Folket til Fornuft. Prinds Major Generalen forestillede dem for Hs. Maj. Keiseren, der sagde til dem : "De betiene sig forgieves at Folkets Navn; hvis De ei kunne berolige det, saa kommer det deraf, at De selv have ophidset det og misledet det ved Løgn. Forsamler Præsterne, Forstanderne for Klostrene, Alcaderne og de fornemste Godseiere, og Staden skal overgive sig inden i Morgen Kl. 6, eller den skal ikke existere mere. Jeg vil og tør ikke trække mine Troppe, tilbage. De have nedsablet de ulykkelige franske Krigsfanger, som faldt i Deres Hænder. De have for faa Dage siden ladet to af den russiske Gesandts Domestiker slæbe omkring i Saderne og myrde, fordi de vare Franskmænd. En Generals Uduelighed og Feighed havde bragt Tropper, som havde capituleret paa Valpladsen, i Deres Hænder, og Capitulationen er ikke bleven holdt. Hvad var det for en Brev, som De, Hr. Morla, har skrevet til denne General, De anstod Dem godt at tale om Plyndring, Dem, der ved Jndrykningen i Roussillon lod alle Fruentimre bortføre og uddele som et Bytte blan Deres Soldater. Hvad Ret havde De overhovedet til at føre et slig Sprog, Capitulationen selv forbød Dem det. Sammenlign Engellændernes Adfærd dermed, hvilke dog i øvrigt just ikke lagttage Folkeretten strengt. De have beklaget sig over Portugals=Conventionen, men alligevel have de opfyldt den. At overtræde militaire Tractater er at fra sige al Civilisation og sætte sig i Klasse med Bedunerne i Ørken. Hvorledes kan De da vove at forlange en Capitulation De, der har brudt Capitulationen i Baylen? Saaledes falde stedse Uretfærdighed og Troløshed ud til Skade for dem, der have gjort sig skyldige deri. Jeg havde en Flaade i Cadix; den var Spaniens Aflierede, og De har stillet Mørserne i den Stad, hvor De commanderede, mod den. Jeg havde en spansk Armee iblant mine Tropper, jeg har heller villet lade den undvige til de engelske Skibe og siden nødes til at lade den styrte ned af Klipperne ved Espinosa, end forud lade den afvæbne. Jeg har heller villet bekjæmpe 7000 Fiender mere, end handle mod Tro og Love og mod Æren. Gaae tilbage til Madrid Jeg giver Dem Tid til i Morgen tidlig Kl. 6. Kom saa tilbage, dersom De kan tilmelde mig Folkets Underkastelse. Hvis ikke, skal De- og Deres Tropper Tropper samtlig nedsables.