JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Frankfurt, den 24de Junii. Blandt de keiserlige Tropper her i Egnen ere stærke Bevægelser. Tre Batailloner Ungarer ere i Gaar gangne her igiennem at afløse Cordonnen ved Nidda, der skal forstærkes med 4000 Mand, og komme lutter overcomplette ungerske Regimenter istedet for dem, der have liidt i Krigen. Sex ungerske Regimenter afløse Garnisonen i Maynz. De franskes Armee i vort Naboelaug er ligesom Nordarmeen, i ny Bevægelse, og vender sig bestandig mere mod Neutralitetslinien; det preusiske Corps til dennes Bedækning drager sig sammen ved Werl og Unna.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Haag, den 24de Junii. Tilrustningerne til vort Søetog have faaet nyt Liv. Det er almindelig Meening her, at det ikke er umiddelbar vendt mod Engelland. Efter Forlydende er Haabet om snar Fred mellem Engelland og Frankerig atter noget forringet. Det franske Directorium forlanger, at Engelland skal giøre en Separatfred, uden at indbefatte nogen af sine Allierede, og altsaa overlade Portugal til sin Skjæbne, medens Frankerig tager sig af Spaniens og den bataviske Republiks Tarv ved denne Underhandling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Paris, den 21de Junii. J Gaar og i Dag ere Letourneur, Marat, Pleville og Colchen reiste til RysselTelegraphen er igien bragt i Gang. Hverken Letourneurs, eller Plevilles Valg skal have været Barthelem, til Maade; skulde Fredsunderhandlingerne ikke have Fremgang, taler man alt om et Landingsproject i Engelland under Buonapartes Anførsel, og et Angreb paa Portugal under Angereau, medens Massena tager Befalingen i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
J øvrigt vedvarer Gjæringen i 500 Raadet. Den sidste Dag af Pichegrus Præsidentskab skal have været meget stormfuld, saa man befrygtede, det skulde komme til Haandgribeligheder, som mellem tvende Repræsentanter og virkelig forefaldt. At midlertid Clichypartiet endnu har Overmagt, vidner Valget af den ivrige HenryLariviere til Præsident. Adskillige ny Decreter, især et efter Gilbert Demolieres Forslag om en ny Finantsindretning, sigtende til at indskrænke Directoriets Magt, saavelsom et Forslag af Camille Jourdan, til Gudstienestens Fremme, have givet Anledning til mange Debatter. At midlertid det bebudede store Slag denne Sommer skulde forefalde, synes ei troeligt, dog synke Jnscriptionerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Nederelven, den 30te Junii. Efter Udsagn af en den 25de fra London afgaaet Skipper, skal Parker i sit Forhør have opgivet tre anseelige Personer, som Oprørs Høvdinger, hvilke skulle være arresterte, og han benaadet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Kiøbenhavn, den 3 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Barom. V. S. V. 28. 3. 2. 13 1/4 Varme. 26 Junii. N. V. O. N. O. N. N. V. N. V. V. N. V. Julii. S. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Kiøbenhavns Aar. No. anskMons. høst-Tidender, som ligestuen, gam Fredagen, den 7 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Russisk Grændse, den 16de Junii. Paa hver Poststation i Litthaven blev, medens den russiske Monark reiste, holdt 300 Heste i Bereedskab til ham. To af hvert District udseete Adelsmænd vare anviiste overalt at sørge for god Orden. Forresten bleve Undersaatterne paa ingen Maade trykkede ved denne Reise. Allerede under 12te May bekiendtgjorde Gouverneuren Bulgakowved en egen Forordning, at foruden Hestene og de dertil fornødne Folk intet, ikke engang Brød og Salt, skulde leveres, heller ikke til Keiserens Modtagelse foranstaltes nogen Ceremonie. Dog vare Præsterne og de Kloster geistlige tilsagte i deres Pontificalibus at staae ved Kirke dørrene, og lade ringe med Klokkerne. Embedsmænde bleve i Keiserens Afstigeqvarteer knælende stædede til Haandkys (!) For at bringe Eenhed i Finantsvæsenet, har Keiseren udstædet en Ukase til Rigsskatmesteren Baron Janowitz. Denne skal holde nøye Beregning over alle Statens Jndtægter, skal anvise, om Jndtægter og Udgifter skee i rette Tid, hvoraf Jndtægterne hæves, og om de og anvendes efter deres Bestemmelse. Ved forefalden Uorden og Modstand har han at fordre Understøttelse af Senatet, ja at vende sig til Keiseren selv. Den kønigsbergske Tidende mælder fra Petersborg, at Keiseren har mod en høyst maadelig Afgift til Kronen skiænket begge Prindserne Karakin det betydelige Fiskerie paa Volgafloden. (Under hvad Rubrik i Skatmesterens Regnskab denne Anvendelse af en Statsindtægt vil komme), Efter Politiets befaling blive nu i Petersborg, alle Vindueskodder, Dørre, Porte, Boder, Vagthuse, Træebroer, Kanaler, og Tralværker malede sorte og hvide med orange Jndfatning. Aarsagen til denne Politieanordning siges os ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
J Curland er kundgjort en befaling: at Bønderne under intet Paaskud maae tvinges til Arbeid om Søndagen. Efterretningerne om venskabelig Forstaaelse mellem det russiske og preusiske Hof vedblive at være ønskelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Keiser Paul har, i Henseende til de polske Anliggender, ratificeret, og fuldbragt alt, hvad herom af den afdøde Keiserinde var aftalt og indledet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Wien, den 21de Junii. Efter en Coureers Ankomst fra Petersborg have de til Jablunka, og det cracauske beordrede Tropper faaet Modbefaling, og følgelig er selv det svageste Udseende til nyt Brud med en Naboe magt forsvundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Den i Neapel udbrudte store Sammensværgelse skal være en Fortsættelse af den ældre, der styrkedes af Be monte Pignatelli. De Sammensvorne skulle have ladet sig forlyde med, at, om end Kongen beholdte Kronen, skulde dog sikkerlig hans Søn ikke arve den efter ham. Mod Dalmatien rykker en meget stærk Magt, for i Tilfælde, at Dalmatierne, der ere gode Soldater og ikke elske de forefaldne Forandringer, skulde giøre Vanskeligheder, at kunde kue dem. Den ungerske Jnsurrections-Armee giør herved god Tieneste, dog haaber man, at Dalmatien vil følge Jstriens Exempel. Alvinzy er kommet her fra Pest, at commandere Toget did, hvori Oberst Casimir ogsaa skal tage Deel, og der siges, at skee paa Buonapartes egen Begiering. Den tiende udstædde Grev Thurn i Steyermark en Erklæring, angaaende de keiserlige Troppers Jndmarch i det venetianske Jstrien. De deri opgivne Hovedaarsager ere følgende: Den Revolutions-Aand, der er faret i det venetianske Lands Jndvaanere, der truer Naboefolkene, og giør Keiseren det til Pligt, at betrygge disse for de sørgelige Følger, som deraf kunde flyde. 2) De gamle Rettigheder, som Hs. Keiserlige Majestæt og hans Forfædre fra Arilds Tid have havt til det venetianske Jstrien; og hvilke gamle og grundede Rettigheder, Hs. Majestæt nu, da saamange Provindser løsrive sig fra Venedigs Souverainetet, ikke har troet, at kunde lade fare. (Den vigtigste Ret er uden Tvivl glemt, den stærkeres!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Den venetianske Gesandt Grimani har nu vort Hof formelig ladet erklære, at han kunde blive her, som Privatmand, men at man ikke herefter kunde erkiende ham som Ambassadeur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Venedig, den 12te Junii. J de fleeste Egne af det venetianske ere nu Jndvaanerne afvæbnede. Dalmatien, der ikke synes sindet at tage Deel i Revolutionen, skal være et Tilflugtsted for mange af vore Exadelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Her hersker nu, hvad man i 5 Aarhundrede har savnet, fuldkommen Friehed at skrive, og tale. Alle hiine frygtelige Statsfængsler ere nedrevne, hvorfra saa mange Mennesker ofte blot for et uforsigtigt Ords Skyld, bleve med en Steen om Halsen kastede i Lagunerne. Disse ulykkeliges Procesacter har den forhenværende Regiering, inden de Franske rykkede ind, af Forsigtighed gjort til intet for dermed at frie sig fra alle følger af deres hidtilværende Forhold, og hindre alle Undersøgelser. Hiine Fængslers actrigtige Historie vil da heller ikke kunde blive skrevet. an Mayland, den 12te Junii. De spanske Biskoppers Reise til Rom har ikke blot Jnqvisitionens Afskaffelse, men en fuldkommen Reform af Ordensgeistlige til Formaal. Bort – saa lød Fredsfyrstens Magtord - bort med den i Mørket omsnigende Løve, der kun søger at myrde, for at styrte lykkelige Familier i usigelig Elendighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Den italienske Grændse, den 13de Junii. Buonaparte er meget opbragt paa Schveitser Cantonerne der hidtil have været roelige Tilskuere af deres Naboers Uroeligheder, og nu maaskee selv torde blive indvikklede i ubehagelige Misforstaaelser. De schveitserske Cantons havde nemlig, da der i Martii Maaned viiste sig franske Canonbaade paa Luganer Søen, for at hindre de østerrigske Krigsfangers Rømning, klaget over det schveitserske Neutralitets Krænkelse, og tvunget de franske Skibe, at holde sig borte fra de schveitserske Kyster. Buonavarte var den Gang sysselsat med de vigtigste Krigsoperationer. Efter hans Tilbagekomst fra Steyermark til Mayland har han erklæret Cantonerne, at, saalænge de Franske vare i Besiddelse af Lombardiet, tilkom Seiladsen paa Luganer-Søen dem fuldkommen, og skulde og paa dens hele Overflade blive haandhævet, og hver Hindring, som lagdes den i Veyen, hver Krænkelse af det franske Flag, hævnes ved den franske Armee. Han saae vel, at Schveits stod under Frankerigs Fienders Jndflydelse; adskillige Cantoner havde bestandig yttret deres Had mod Revolutionen, beskyttet dens Fiender, og givet den franske Republik Føye til Klager, især var Canton Bern de franske Republikaners Hovedfiende, og dersom Cantonerne ikke opførte sig venskabeligere mod deres gamle og troe Allierede, vilde han sende en Colonne af sin Hær til Schveits, og tvinge dem til det med Magt. de Denne Trudsel skal adskillige Stæder, især i Bern, have foraarsaget megen Uroe. De rige og fornemme Bernere have svoret, heller at begrave sig under deres Stads Ruiner, end lade de Franske rykke ind. Maaskee lykkes det en ny til Buonaparte sendt Deputation at formilde ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Frankfurt, den 24de Junii. J St. Gallen er Oprøret udbrudt i nye Flammer. Fyrstabbeden er flygtet. Hofkanzleren, som han havde sendt til Gossau at tilbagebringe Roligheden, var nær af en Jldesindet blevet giennemboret med et Spyd, havde ikke to Bønder, reddet ham. De misnøyede St. Galler ere væbnede, og beredde til Modstand. Fyrstabbeden har anmodet Cantonerne Zürich, Schveits, Glaris og Lucern, at sende Tropper mod Oprørerne. Zürich har strax lovet det; de øvrige Cantoner have derimod foreslaaet heller nok engang at prøve med det Gode, og paa ny lade Besværin gerne undersøge. J Appenzell har Landsforsamlingen været meget stormfuld; den gjorde sit saa kaldte daglige Raad den Bebreidelse, at det i at erkiende den franske Republik, var gaaet egenmægtig frem, og at saa vigtig en Sag blot kunde afgiøres af Landssamlingen. Begge Landammænd afsattes. Ogsaa i Canton Zürich herske nogle Gjæringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Jtalienske Grændse, den 19de Junii. Hele Jtalien synes tilbøyelig til en ny Revolution og Republikanisation; denne Syge har strakt sig til Rom, ind i det neapolitanske, ja endog viist sig paa Øen Maltha, hvor man har opdaget en Sammensværgelse, hvis Hensigt var at myrde Stormesteren og Comthuurerne, og indføre Democratismus. Men Planen blev for tidlig opdaget, og en stor Deel, selv anseete, Personer indsværrede. Ogsaa i Neapel hersker Giæring; men man giør alt for at undertrykke den. Kongen væbner sine Tropper, som om Krig var for Dørren. (Efter Privatbreve til Wien, skulde han og hans Familie være blevet et Offer for de Sammensvorne, naar ikke 5000 Lazzaronis havde taget ham i Forsvar). J Kirkestaten er det ligeledes. Umbria, Perugia, og Hertugdommet Urbind følge Anco nas Exempel, og de didsendte pavelige Tropper vægre sig at fyre paa Folket, og løbe hobeviis over til de transalpinske Legioner. J Hertugdommet Urbino have Jndvaanerne grebet til Vaaben, besluttede at fordrive Magt med Magt. De toscanske Egne, der støde til det gennesiske, eller rettere til Lucca og Modena, yttre høyt det Ønske at blive frie. Selv Schveits synes at have Storme i Vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Mayland, den 17de Junii. Alle Jtaliens democratiske Folkeslag tragte efter at forene sig i en eneste Republik. Man taler meget om Luccas Democratisering; ville Senatorerne ikke frievillig opgive deres Post, ere de franske og cisalvinske Tropper indkaldede af Folket, at reformere den aristokratiske Regiering. Ogsaa Grevskabet Vernio i Storhertugdommet Toscana, og Rigslehnet Dni Burdi indlemmes den ny Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
J det piemontesiske er fra alle Kanter Kongelige Tropper i Bevægelse mod Dalen Bormida og andre Bierg egne, som det synes, for at deele Armeen i flere Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Alle Vagter ere fordobblede i Turin, stærke Patroller giennemløbe Gaderne, og Arsenalets og Citadellets Porte ere besatte med Kanoner. Natten den 9de Junii indrykkede 5 provincial Batailloner, og mange Mistænkelige hæftedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
J disse critiske Omstændigheder har Kongen oprettet en ny Regenz ad interim med Fuldmagt afhandle efter Omstændighederne. Den bestaaer af 6 Personer, hvoraf den første er Kongens Aumonier. Dens første Foretagende var at lukke de Skuespilhuse, hvor Adelen var fornærmet. Midlertid skal det dog især være Adelen, Mis tanten hviler paa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Genf, den 22de Junii. J Turin skal være opdaget en Sammensværgelse mod Kongen. Den franske Gesandt skal have forladt Turin, og være reist til Buonaparte hvor ogsaa hemmelige Deputerede fra Rom, Florentz, og Neapel, for at republikanisere disse Lande, skulle være komne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
J Neapel ere Hæftelserne saa hyppige, at man har maattet omskabe Kirker og Klostere til Fængsler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Ogsaa i Schveits hersker en lønlig, men stærk Giæring at indføre Democratien i de aristoratiske Cantoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Paris, den 25de Junii. Den 23de erklærede Dumolard i 500s-Raadet, at Lovgivningens Ære og Pligt, og Armeernes Tarv krævede, endelig at bryde Tausheden om de nyere Begivenheder i Jtalien, der satte hele Europa i Forundring. De franske Tropper vare indrykkede i Venedig, havde bemestret sig den derværende Søemagt, omstyrtet den ældste Regiering i Europa, og givet den democtatisk Form, 500s-Raades maatte nu dømme, om ikke Directoriet herved havde krænket Constitutionen, og paa egen Haand gjort Fred, og maaskee Tractater uden at have mældt det til Lovgivningen. Paa Genua havde man gjort et lignende Forsøg, og et Brud med de schweitserske Cantons var man og truet af. De lovede nu ikke meere i Anacharst Cloots's ulykkelige Dage da han med sine Jlluminater vilde plante det republikanske Friehedstræe paa hele Jorden. De vilde nyde deres Friehed, og hædre de øvrige Regieringer. Hans Fordrag blev sendt at undersøges, til en Commission, der nogle Dage tilforn var nedsat paa Pastorets Anke over Directoriets Forhold mod den nordamericanske Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Atter er da her henkastet et nyt Tvistens Æble i den franske Lovgivning, som desuden Desmolieres Forslag om Jndskrænkning af Directoriets Raadighed i Finantssager, har bragt i hæftig Kamp, hvilken Journaler fra begge Sider søge at opflamme, og som siges at faae ny Næring af ny oprettede Clubber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
London, den 27de Junii. J Gaar dømtes Rebellen Parker af Krigsretten fra Livet. J Morgen eller Overmorgen bliver han henrettet ombord paa Neptun, og hans Krov siden ophængt paa den yderste Ende af Øen Scheppy. 4 af Oprørerne paa Skibet Pompe ere ligeledes dømte fra Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Efter nys ankomne Depecher fra Paris er Malmeser burys Sending til Fredsunderhandlingerne i Ryssel Final besluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Kiøbenhavn, den 7 Julii. Den 5te denne Maaned har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Geheimeraad og Præsident i det Kongelige Rentekammer Hr. Christian Ditlev Frederich, Greve af Reventlov, og Præsidenten i det danske Cancellie, Geheimeraad Hr. Christian v. Brandt, til at være tillige Statsminister i det Geheime Statsraad, og ligesaa under samme Dato udnævnt Geheimeraad og Over Kammerjunker Hr. Cay Friderich, Greve af Reventlov, til Statsminister i bemeldte Statsraad, samt at være tillige Præsident i det tydske Cancellie, og endelig er Kammerherre Christian Greve af Bernstorff udnævnt til StatsSecretair for Departementet for de udenlandske Sager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
Den 7de April er residerende Capellan Michael Nissen, Luytkio beskikket til Sognepræst for Kolverud med Annererne Lechøe og Fallereid Meenigheder. Den 28de er Birkedommer Hans Jørgen Troyel beskikket til at være tillige 1ste Raadmand i Odense, og Birkedommer Corfitz Bergmann ligesaa til 2den Raadmand sammesteds. Jens Georg Dinesen confirmeret at være Forstander for Wiborg og Hiørup Hospitaler. Student Arnoldus Schytte Dreier confirmeret at være Capellan pro Persona for Hassels Sortland, Sandes og Mellos Meenigheder i Nordlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-07
J Callotteriets 577 Trækning, Wandsbeck, den 4de Julii, udkom følgende Nummere: Anligge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Kjøbenhavns Aar. No. er nu tilsiun, Post-Tidender, som sentant. Mandagen, den 10 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved N. S. Schult.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Wien, den 24de Junii. Porten har tilsendt de i Moldau og Wallachiet under Anførsel af en vis Dens ko=Corps samlede og væbnede Polakker den befaling i kort Tidfrist at forlade den tyrkiske Grund, da det herved var mueligt, at de kunde foruroelige den Zaleskiske Kredses Grændser i Ostgalligien, er en Division Dragoner sendt did at besætte Passerne ved bemeldte Grændser. Ved Pruthfloden staaer et saadan Emigrantcorps paa 800 Mand med 4 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Tropperne i det keiserlige Schlesien have Befaling at bryde op til Ostallicien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
J det Øieblik, da de keiserlige Tropper toge det venetianske Jstrien i Besiddelse, lod Municipalitetet i Venedig en Proclamation udgaae til de derværende Jndvaanere, hvorved det indbød dem at være det denetianske Fædreland troe; men denne Proclamation var uden Virkning. Pachaen af Bosnien har beordret sine Tropper ikke at modsætte sig de keiserliges March, hvis de langs den tyrkiske Grændse skulde gaae til det venetianske Dalmatien, Udine, Bassano, og Zara, det venetianske Dalmatiens Hovedstad ere nu og besatte af vore Tropper. Vor Dagshoftidende siger i Artiklen Jtalien, i Anledning af Efterretningerne om den cisalpinske og cispadanske Republiks Organisation, og Staden Ancona, som vil forene sig dermed. Denne Tingenes nye Orden synes blot provisorisk at være indledet, og dens Bistand vil først afgiøres ved Definitivfreden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Efter de ved en Coureer hidkomne sidste Efterretninger fra Gallo og Meerfeld vare Underhandlingerne med Buonaparte og Jtalien ikke gandske tilendebragte. Alle Efterretninger fra Jtalien sige, at der hersker et politisk Choas. Fra sit Hovedqvarteer Montebello regierer Bunaparte samtlige italienske Republiker med overordentlig Virksomhed. J een Egn organiserer han National-Garder, i en anden betrygger han Adelen deres fendal Rettigheder; her driver han paa Constitutionens Fuldending, andensteds lægger han den Hindringer i Veyen; i Østen falder, i Vesten bestaaer en Doge ved ham. Han ventes paa eengang i Venedig, i Genua, i Basel. Hertugen af Modena var nær blevet hæftet af de Franske i Venedig. De forlangte af ham de Penge, han havde taget med fra Modena; hans Svar var, at den keiserlige Minister i Venedig havde disse i Hænde; og denne vilde aldeles ikke udlevere dem, som et helligt Depositum. Ved den spanske Ministers Megling kom det endelig saavidt, at Hertugen, mod at erlægge 180000 Ducater, fik Lov at reise til sine Godser i Ungarn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Til Hofkrigsraadet er paa ny gaaet en keiserlig Haandbillet, efter hvilken alle her og i disse Egne værende undværlige Tropper, saasnart muelig skulle giøres mobile, og sendes til Rhinen. De beløbe sig til 4 Batailloner. Ogsaa til det i øvre Østerrig liggende Militair skal være gaaet befaling, at 4 Batailloner strax skulle give sig paa Marchen til indre Østerrig og Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Frankfurt, den 27de Junii. Endnu bestandig holdes de egentlige Punkter af Præliminairerne mellem Keiseren og Frankerig meget hemmelige. Man troer, Hovedfreden vil endnu være megen Vanskelighed underkastet, da, som det hedder, de Franske staae paa, at ogsaa Hertugdømmet Mantua, Kirkestaten efter Pavens dødelige Afgang, Venedig faste Land, og Hertugdømmerne Modena og Parma skulle lægges til den ny Republik. (Selv fra Paris mældes, at man paastaaer, at det keiserlige Hof nu ikke vil forstaae sig til Betingelser, som man i Begyndelsen havde haabet at giøre det antageligt, samt at Mantua nu skulde overlades Kongen af Sardinien, saa hedder det og derfra, at Buonaparte lader rykke et betydeligt Corps mod Romagna, uden Tvivl, i Hensyn til de Begivenheder, som Pavens snart ventelige Død vil foranledige, i hvilket Tilfælde man troer, at Buonapartes Ven, Cardinal Matthei, torde blive Kirkens Hoved; men om han og blev Kirkestatens Herre, var vel et andet Spørgsmaal. Virkelig synes den italienske Republik at mangle sit rette Hoved, saalænge Rom ikke hører dertil. Midlertid have de keiserlige Tropper taget det venetianske Jstrien i Besiddelse, og som man fra den anden Rhiinbred fornemmer, skal, efter en befaling fra Moreau, Retten i Neustadt nøye eftersøge Ophavsmanden, til det foregivne Brev fra Rewbell, der forsikkrede Rhin landenes Afstaaelse til Frankerig. Ved Kreusnach formeere Tropperne sig stærkt, derfra skulle de marchere til Nederrhinen o. s. v., siden i hiine Egne alle Tropper allerede ere rykkede videre deels af Cleve, deels af det vestpfalske. Derimod formindskes Tropperne ved Niedfloden; Hoche er igien borte fra Neuwied, man veed ikke, hvorhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Efter de nyeste Beret Wesel, den 29de Junii. ninger fra Cøln reiste Hoche den 23de i største Hast derigiennem af Brüssel og Paris. Jntet maatte sættes i Aviserne der om denne hans Giennemreise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Dusseldorf, den 23de Junii. Her er kommet en befaling fra General Hoche, der sætter alle Mennesker i Forun ring. Det bergiske Land skal ufortøvet levere 500 Mand til at arbeide paa de herværende Fæstningsværker. 300 Sappeurs ere indrykkede her i lignende Hensigt. Man spørger uroelig om Aarsagen til en saadan overordentlig Foranstaltning i det Øieblik en Almeenfred er for Dørren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Maynstrømmen, den 27de Junii. Uagtet de mellem Frankerig og Østerrig ratificerede Præliminarier skal endnu intet tilforladeligt være bestemt om Europas Almeenfred. Det foregivende, at man endnu ikke var kundet blive eenig om et Sted til Kongres, skal blot være for at vinde Tid, til uden Opsigt at føre de politiske Forhandlinger videre. Midlertid udspreder man, at det vienske Hof ikke skal være tilfreds med Buonaparte, der vedbliver at republikanisere Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Hannover, den 30te Junii. J Forgaars ere Prinds Adolph og General Valmoden Gimborn igien reiste til vor Cordon. Friemændene have maattet begive sig tilbage til den. naar Erlangen, den 27de Junii. Under Rubriken Nedersachsen mælder vor Tidende følgende: Kong Ludvig den 18de residerer endnu bestandig paa Blankenburg med et Antal af omtrent 100 franske Udvandrede, som der danne Statum in Statu. Endnu skal Høystsamme ikke være utilbøyelig endnu at residere et Aar i Blankenburg i det mindste, saafremt ikke de politiske Omstændigheder, hvorom man paa ny ved hans Hof har det bedste Haab, skulde ændre sig. For nogen Tid siden vilde Hertugen af Brunsvig i den saa kaldte fyrstelige Hauge overlade ham en beqvemmere Boepæl, end han hidtil havde fundet i Oekonomen Schrøders Huus; dette har imidlertid fra een Side fundet nogle Vanskeligheder. Siden tilbødes ham endnu et andet Huus af en Particulier med hertugelige Meubler til 600 Daler aarlig Leye, hvilket Hs. Majestæt fandt for dyrt.