JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Fra det Würtembergske, den 4de Martii. Den første Batallion af det nye i Hollandsk Sold trædende Würtembergske Regiment, der efter Forlydende er bestemt til Ostindien, marcherte den 27de Februarii ud fra Ludvigs burg. Den 5te Martii gaaer det over Rhin til Fortet Louis, og over Metz til Dunkirken, hvor det bliver indskibet og bragt til Vlissingen. Det bærer en blaa Uniform med gule Kraver, og Opslag, hvide Veste og Beenklader, sorte uldne Støv letter, paa Hovedet en Kaskeet, paa hvilken der foran er en Skildt af hvidt Blik, bag til en nedhængende Hesterumpe, og paa den høire Side en Fieder. Paa den øverste spidse Deel af Skildtet staaer det Hollandske og neden under det Würtembergske Vaaben. For at skille Grenadererne fra Musketerer, ne, have de første større Skildter. Paa begge Sider af Kasketten ere anbragte smaae cirkelrunde Plader, paa hvilke den hos Musketererne staaer et dobbelt C., og hos Grenadererne en Grangt. Sabelen hænger i en Axelrem, der gaaer fra høire Skulder ned til den venstre Side. Musketerernes Opficerer bære Kaarder, men Grenaderernes derimod Sabler, der ligeledes hænge i en saadan Axelrem af Sølv. De Gemene bruge hverken friseret Haar eller Puder.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Landshuth, den 5te Martii. Det almindelige Skriftemaal er her allerede i Aaret 1782. bleven indført. J Begyndelsen holdte man det kun hver Maaned; men det fandt saa stort bifald, at det nu i et paa Aar er skeet hver Tirsdag, og paa nærværende Tid ogsaa paa Søndagene for Menighederne paa Landet. Præsterne have øverladt det til enhvers fri Villie, om de ville blive ved den gamle Skik; men ikke en eneske Communicant har fundet sig misfornøiet med denne nye.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Stockholm, den 6te Martii. Da Paven i Aaret 1783 sendte med Kongel. Tilladelse Dr. Oster hertil, blev den Katholske Gudstieneste forrettet i Stilhed, indtil 1784, da Kongen tillod en offentlig Gudstieneste i Hovedstaden. Dr. Oster er nu givet Opsigt over alt, hvad der angaaer den Katholske Lære og Gudstieneste i Kongeriget. J forrige Sommer har han paa Drotningholm læst Messe for alle ved det Kongel. Capel og Theater ansatte Personer, besøgt de Stæder i Landet, hvor Katholiker opholde sig, for at læse Messe for dem, f. Ex. Gothenborg, Landskrone o. s. v., og paa bemeldte Steder foranstaltet saadanne Katholske Religionsøvelser, som kunne forrettes uden Præster. Ved den Katholske Menighed i Stockholm er nyelig en Carmelit ansat som Præst. Antallet paa Katholikerne i Riget beløber sig kun til et par Tu finde, tildeels Soldatre og Fabrikantere. Foruden den Katholske Kirke ere der endnu 3 Gesandtskabs-Capeller i Stockholm.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
London, den 6te Martii. Til det Ostindiske Compagnie er over Bassora indløbet den Efterretning, at den nye General=Gouverneur i Jndien Grev Cornvallis, er den 22de August ankommen til Madras Da han den 6te Maji forrige Aar forlod Portsmouth, har Overfarten kun varet i 3 Maaneder og 6 Dage, hvilket er en meget hastig Reise. Den til Botanybay bestemte Eskadre ligger nu ganske seilfærdig i Portsmouth. Det hele Personaale, som afgaaer med samme, beløber sig i alt til 1200 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Ved en Skrivelse fra Nye=Vork af 22de Januarii har man faaet den Efterretning, at Congressen har sluttet en Handelstractat med Hoffet i Lissabon, i Kraft af hvilken de foreenede Staters Skibe og Undersaattere skulle have lige Rettigheder og Friheder med de meest begunstigede Nationer i Portugals Lande og Havne, dog ere de ogsaa blevne udelukte fra at føre Portugisiske Guldmynter ud af Landet. Don Timorra Perrai er ankommen som Portugisisk Consul til Nye=York, og Tractaten skal vare i 10 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Et amerikanske Fartøi, som tilhørte de forenede Stater, og var bestemt med en Ladning Hvede og Meel til Lissabon, blev paa de Portugisiske Kyster optaget af en Algiersk Galei, men ræddet af et Venetianskt Krigskib. Da Capitainen paa det sidste forlangte 1/2 Deel af Ladningen for denne Tieneste, lod Dronningen af Portugal ham udbetale en Skadesløsholdelse af sit Skatkammer, saasom der var lovet Amerikaneren Bedækning, og Ladningen var bestemt for Lissabons Jndbyggere. J Gaar begav Kongen sig til Overhuset, og gav sin Bevilling til Land= og Malt=Taxen. Strax efterat Kongen havde begivet sig bort, foreslog Marqvis von Buckingham, at antage Resolutionerne angaaende Commerce=Tractaten med Frankrige og Adressen desangaaende til Kongen. Oppositionspartiet satte sig atter herimod, og Hertugen af Manchester, som har været Ambassadeur i Frankrige, sagde blandt andet: Franskmændene ere i deres private Levnet elskværdige og Mænd af Ære, men om deres politiske Caracter havde han ikke saa fordeelagtige Tanker. J Commerce=Tractaten viste de vel et Venskab for Engeland; men siden Fredslutninger havde de formeret deres Flode med 16 Linieskibe. Dette saae ikke ud til Venskab, og saa længe Familie=Tractaten bestod, kunde virkelig og intet Venskab ventes, thi bemeldte Tractat var farlig for Freden og Friheden i Europa. Fransoserne vare Engelands naturlige Fiender, og Engelænderne maatte altsaa være varsomme ved Frankriges Venskabs-For bruger. Marquis von Buchingham svarede herpaa, at det var meget upolitisk, at forlade sig saa meget paa nogen Nations Troe, at man derover forglemte den nødvendige Forsigtighed og han lede som om det aldeles ikke var mueligt, at Løfter kunne brydes. At Fransoserne vare vore naturlige Fiender, derpaa vilde han intet svare, men med Bedrøvelse maatte han herhos bekiende, at vi i sidste Krig havde ingen naturlig Ven havt. Saaledes blev der debatteret til om Aftenen Kl. 11, da de samtlige Resolutioner og Adressen til Kongen blev antaget med 94 imod 35 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Fra Storbrittannien og Jrland ere i dette Aar 69 Skibe afseilede til Grønland paa Hvalfiskefangst.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Fra det Østerrigske, den 7de Martii. Keiseren har befalet alle Præsidentere og Raader i Justits Collegierne, at naar en af dem formedelst activ eller passiv Gield stod i Forbindelse med et af de procesførende Partier, skal han selv erklære det for Retten, og under Straf af Cassation afholde sig fra at tage nogen Andeel i Processen. Ved en anden Forordning er Departement=Cheferne beordrede til at opgive alle tienstudygtige Subalterner, paa det de enten kunne blive casserte eller satte paa Pension, men de lade og Klydige afstraffede. Vice=Borgemester Maure i Wien har saaet sin Afskeed i Unaade, fordi han sagde Keiseren Usandhed, og paa Høistsammes Spørgsmaal, hvorlænge adskillige af Fangerne havde sat uden Forhør, svarede: Nogle henimod 2 Maaneder formedelst Mængden af Forretninger. De fleste af Fangerne raabte derpaa: "Nei, Deres Majestæt, henimod 6 Maaneder." Keiseren lod derpaa slaae op i Protocollen, og fandt, at Fangernes Angivelse var rigtig. For at haandhæve den gamle Kiødtaxt, har Keiseren befaset, at naar nogen Slagter befandtes, hemmelig og egen mægtig at forhøie Prisen, og forsætlig solgte Kiøberne slet Kiød for den gamle Priis, skulde samme straffes for hvert Pd. Kiød, som han havde solgt paa denne Maade, med 50 Stokkeprygl.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Fra det Meklenborgske, den 10de Martii. Alle Hindringer angaaende de til Preussen pantsatte Meklenborgske Amter ere nu ryddede af Veien. Den 24de hujus siges at være berammet til sammes Tilbageleverelse. Denne Efterretnings Vished sees iblandt andet af en nyelig udkommen Hertugelig Forordning, i Følge hvilken de fra Stæderne Parchim og Plan deserterte Preussiske Husarer skulle, indtil disse Steder blive tilbageleverte, anholdes i det hele Land, og tilbageleveres til Regimentet. J Henseende til den fri Hverving, som det Preussiske Hof i Begyndelsen forlangte, har samme givet efter, men Jndløsnings-Summen er bleven ansat til 170000 Rdlr. Det bekræftes og, at Hertugen af Meklenborg-Schwerin vil tiltræde Fyrsteforbundet. Grændserne skulle ved denne Leilighed ligeledes blive bragte i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Fra det Hannoverske, den 13de Martii. Da de Hessiske Troppers Jndmarch i de Lippe-Bückeburg, ske Lande har i nærværende Tid opvakt den almindelige Opmærksomhed i Tydskland, saa vil formodentlig følgende Artikel af den Westphalske Fred, der angaaer hine Lande, tilligemed den forrige Preussiske Geheimeraad GundlingsOplysning derover, være Læserne velkommen: §. 3. Fordet Tredie skal Jus directi & utilis dominii i Amterne Schaumburg, Bückeburg, Sarenhagen og Stadthagen herefter aldeles tilhøre den nærværende Landgreve af Hessen, Wilhelm og hans Efterkommere, til evig Tid, saaledes, som den forhen har været Bispedømmet Minden tilstaaet, uden nogen videre Jndvending eller hindring af bemeldte Bispedømme eller nogen anden; dog skal den imellem Hertugen af Brunswig=Lüneborg, Christian Ludvig, samt Landgrevin, den af Hessen, og Greven af Lippe, Philip, trufne Forening, ligesom og den med bemeldte Landgrevinde oprettede Convention, staaer fast. 1 Da den sidste Greve af Schaumburg, Otto, døde kort forden Westphalske Fred, tog Hessen 3de Amter tilbage, som Greven havde havt i Lehn af samme, og herimod kunde Grevens Moder og Philip af Lippes Søster, Elisabeth, intet indvende. Det øvrige skulde hun beholde som Allodia Men da hun vilde forsvare dette, saa meldte Biskoppen af Minden sig, og sagde: At det var Lehn af Minden, anlagde Proces mod hende, og fik ogsaa udvirket, at de skulde tilfalde Stiftet Minden. Enkefrue Landgrevinden derimod vilde overdrage Hessen disse Eiendomme til Lehn, dersom Hessen igien vilde give hendes Broder Phillig det Halve af de tilbagetagne Amter til Lehn. Da nu Minden tilfaldt Brandenborgerne ved Freden, saa forlangte Hessen Erstatning for disse Eiendomme; altsaa fik de endnu de følgende; men det Halve gav de Greven af Lippe igien i Forlehning, det øvrige beholdt de selv, hvortil og Rintelhører, og noget har Brunswig. Om denne Rece kan man læse endeel i Pfanneri Hilt. Pac. Westphal. og hans Fyrstelige Huse, men ellers finder man ingensteds nogen Efterretning derom. Denne Passage har Obrecht forbigaaet.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Det er tilforladeligt, at Enkefrue Grevinden har været i Minden, men hun er igien reist derfra med den unge Greve til Slottet i Bückeburg. Det Rygte vedvarer endnu, at Landgreven har allerede faaet Ordre til, igien at drage Tropperne ud af Grevskabet.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Helsingøer, den 19de Martii. Den 17de hujus var Vinden N. V. med godt Veir, og ankom samme Dag 16 Skibe. Den 18de var Vinden, N. N. V., og ankom omtrent 60 Skibe af forskiellige Nationer, hvoriblant vare 4 Vestindiefarere og 2 Grønlands farere. J Dag er Vinden N. O., og ved Postens Afging vare 6 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Kiøbenhavn, den 19de Martii. I Dag, Eftermiddag imellem 3 og 4 Slet, bleve Stadens 12 Borger=Fahner bortflyttede fra afgangne Sal. Hr. Stadshauptmand Jürgensens Huus til Hr. Capitain Holst ved en Commando af 96 Borgere, alle med det nye anlagte Bandeleer og Geværer med Bajonetter, og anførte af Capitain Mylius, samt 12 subalterne Officerer, samt 17 Underofficerer, under klingende Spil af trende Chor Musik, nemlig: Hoboister, Janitskarer og Tambourer med Pibere.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uger No. 20. Kammer=Advocaten, c. Mathias Larsen Snig, med mere. No. 107. Forvalter Brixen, c. Peter Johansen. Nr. 2. Niels Zachariasen, c. Jsaac Brodall.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Ved Tal=Lotteriets 345 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 38, 75, 28, 25, 8.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Den 17de og 28de kom Skibene, Elisabeth, her af Staden, Capit. L. P. Lorentzen, og Herlofshaab af Arendal, Capit. H. Herløfsen, fra Vestindien med Vestindiske Vare: Skibet, Ølegaard Charlotte, fra Vestindien med Kaffebønner; Skibene, Anna & Margretha, Capit. N. A. Munck, og Gothaab, Capit. J. P. Schiolborg, fra Colonierne Grønland med Spæk, Skind, Barder, Ædderduun og saltet Fisk; Capit. G. Hart fra Borovstones med Steenkul Paa Løverdag den 24de Martii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Vacancer, Sognekaldet til Tønning og Træden i Aar huus Stift, 200 Rdlr.; Det residerende Capellanie til Wos i Bergens Stift, 310 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Barom. Therm. Vinden. 12 Martii. 28. 6. 7. 58 Varme. S. V. 13 - - 28. 8. 8. 5 - - S. V. 14 - - 28. 8. 9. 6 3/4 - - V. S. V. 15 - - 1 28. 4. 5. 7 - - V. N. V. 16 - - 27. 11. 7. 6 1/4 - - V. N. V. 18 - - 128. 5. C. 1 - - N. N. O. Fra den 3die til 10de Martii d. A. ere her i Staden, copulerte 12 Par, fødte Drenge 29, Piger 33, tilsammen 62; døde Mænd 14, Qvinder 15, Drenge 14, Piger 10, tilsammen 53, ere altsaa 9 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4 Barselseng 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 2, Bylder 1. Druknet 1, Feber 2, Forraadnelsesfeber 8, Hængt sig selv 1. Jhielstukken 1, Jnflammation 1, Kopper 3, Meslinger 1, Slag 9, Tænder 2, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 5, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Vexel=Cours, den 17de Martii. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 92 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 135 3/4 14 Dages Sigt 136. Dito i Courant 2 Maan. Dato 132 1/2 14 Dages Sigt 133 1/2.1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 139. 14 Dages Sigt 140
Berlingske Tidende, 1787-03-19
AVERTISSEETS. Følgende Skrifter og Landvæsenet ere nu færdige fra Pressen, 2 1) Samtale imellem trende Danske Jordegods=Eiere, fra Sielland, Fyn og Jylland, angaaende nogle af de un Skrifter i Landboesagen, i Særdeleshed Hr. Conferentsraad Bangs Afhandling om Bondestanden i Dannemark ført i Pennen af F. L. C. von Beenfeldt som Landvæsens Commissaire, koster 24 s. paa Tryk, 2 Mk. paa Skrivpapiir, indheftet 4 s. mere. 2) Anmerkninger over Hr. Conferenraad Bange Afhandling, ved Andreas Charles Teilman 20 sk. paa Tryk= 24 s. Skrivpapur, indheftet 4 sk. mere. Kort, men grundede Tanker ved at giennemlæse Hr. An mand Friderich v. Buchwalds uforgribelige Tanker ov Hr. Conferentsraad Bangs Afhandling, for 10 sk. paa Try 12 s. paa Skrivpapiir, og indheftet 2 s. mere, faaes tilkjøbs hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66, hvor og de forhen u komne Skrifter og Landvæsenet bekommes for de til sin Tid kiendtgjorde Priser. Jamleren Nr. 19, indeholder: 1) Slutning af Afmærkninger og Tillæg til Egers Naturhistorie. 2) Den vittige Betler, et Fragment. 3) Udtoget af Voltaires Levnet, fortsat. Subskriptionen modtages Badstuestrædet Nr. 76. Til Publikum fra Justitsraad Colbiørnsen. J Anlaning af Justitsraad Morten Qvistgaards trykte Betænkning, som Medlem af den befalede Landvæsens-Commission, samt hans dertil føiede Erindring til Læserne, 12 s. Trykp. og 16 s. Skrivp., heftet 4 s. mere, faaes hos Universitets Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75. Ha Trykken af den Fyenske Geistligheds Historie, samlet at Biskop Bloch, og forøget med Tillæg af Provst Næragen Svendborg, ufortøvet og 2 a 3 Uger vil tage sin Begyndelse; saa er min ydmyge Anmodning, til alle dem, som have bekommes det første Prøve=Ark af bemeldte Skrift tilsendt, at de, som ei Tiden ønske at eie dette originale og moersomme Værk, og et endnu have tilbagesendt samme, ville med allerførste i Følge den paa sidste Side givne Efterretning til Læserne, behage at tilbagesende bemeldte Ark, enten til Universitets Bogtrykker Hr. Schuli Kiøbenhavn eller til Adresse=Contoiret i Odense, paa det at man af det vedblivende Antal desnøiere kunde bestemme Oplagets Størrelse. Skulle Arket hos nogle være forulykket eller bortkommet, ombedes ærbødigst, at samme maatte vorde mig tilmeldet, enten for at bekomme et andet Ark i Stedet eller forat faae Deres Navn udslukket af Listen over de Vedblivende, alt efter Forlangende. Skeer dette ei, da ansees De efter 3 Ugers Forløb fra Dato, som Subscribentere af Værket, og modtage da ufortrøden det første Hefte over alle de erangeltske Biskopper i Fyen, naar samme har forladt Pressen, og derefter bliver Dem tilstillet. Skulle Værket endnu blive ønsket af flere, da beder man iligemaade at samme behagelig paa de fornævnte Stæder, inden 3 Ugers Forløb ville anmelde Deres Navne. Ligeledes ombedes de Herrer Postmestere i Provindserne paa det ærbødigste, at melde enten til Hr. Schulz i Kiøbenhavn eller til Adresse=Contoiret i Odense, hvor mange eller faae Exemplarer, i Følge det tilsendte Prøve=Ark, det maatte behage Dem at modtage. Odense Adresse=Contoir, den 16de Januarii 1787. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Fra Pressen er udkommen: Samlinger til Handels Magazin faT Island, 1ste Deel, og som sælges hos de Herrer Boghandlere, Agent Gyldendal, Pelt, Proft og Hegelund, saavelsom hos Forfatteren Justitsraad Pontoppidan i store Kongensgade No. 3. og 38, indheftet paa Skrivpapir 7 Mk. 8 Skill. og Trykpapir, Mk. 12 Skill. Jal. Biskop Rami 250 gudelige Palmer og Bønner, som tilSkorn vare udgivne i 3 Dele og kostede 8 Mk., ere nu trykte i Plalmebogs Format og sælges for 14 Sk. paa samtlige Boglader i Kiøbenhavn og Odense, samt hos Hr. Hans Melchior i No. 289 ved Nørrevold. Nicolai Christian Carøe, Kongelige Majestæts Byefoged i Weile, samt Herredsfoged udi Nørvangs Torrild Herreder a.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
giør vitterligt: at for mig haver andraget Hr. Kammerherre og General=Adjutant Christian Friderich Juel, hvorledes Hs. Kongelige Majestæt under 23de Febr. 1787, haver allernaadigst paa hans allerunderdanigste Ansøgning meddeelt ham følgende Bevilgning, lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Kammerherre og General=Adjutant Christian Friderich Juel af Vor Kiøbstad Weyle i Vort Land Nørre-Jylland, for O allerunderdanigst haver andraget, at iblant hans Formue og Eiende, som ved den i bemelte Weyle i forrige Aar opkomne Jldebrand i saa Øyeblikke blev lagt i Aske, var tillige 1) en af Os til ham udgiven Obligation for Capital 16000 Rdlr., lydende paa hans Navn, og dateret den 30te Septbr. 1785, samt 2) tvende Actie=Breve i Vores octroyerede Danske Asiatiske Handels=Compagnie, nemlig No. 1481. - og No. 4754., der begge under 9de Julii 1782 vare til ham transporterede, det første fra Devise Bonne Eperance N. L. S. og det sidste fra Devise R. T. C., men at det, for at han igien kunde erholde saavel en nye Obligation af Os, som tvende nye Actie=Breve af det Asiatiske Compagnie udstædte, vil være fornøden, at først paa samme opbrændte Obligation og Actie=Breve erhverves Mortifications Dom, saa haver Vi, efter bemelte Kammerherre og General=Adjutant Christian Friderich Juels derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til fornævnte Weyle Byetings=Ret, der, 3de gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Ribe Stifts AdresseContoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, skal indføres, maae med 12 Ugers Varsel, indkalde alle dem som maatte formeene sig at kunde have noget at erindre imod den af ham agtende Doms Erhvervelse til fornævnte Obligations og Actie Breves Mortification og til nye Obligations og Actie=Breves Udstædelse i deres Sted, og om inngen efter fornævnte Tids Forløb skulle melde sig og godtgiøre deres til samme havende Prætention, maae derefter paa meerbemelte opbrændte Obligation og 2de Actie=Breve erhverves Dom til Mortification og de derefter ansees at være døde og magtesløse, om de endog imod al Formodning fra Jldebranden skulle være bleven reddede og siden forefindes forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 23de Februarii 1787. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
Kammerherre og General=Adjutant Juel af Weile, Bevilg, ning, at maae ved Stevning i Aviserne indkalde dem, som maatte have nogen Prætension til en Kongel. Obligation og 2de Actie=Breve der ere opbrændt. Thi bliver i allerunderdanigst Følge heraf, og efter fornævnte Hr. Kammerherre Juels Begiering, alle de, med 12 Ugers lovlig Kald og Varsel indkaldede og varslede, som maatte formen sig at have noget at erindre imod den i forestaaende Kongelig allernaadigste Bevilgning omformeldte Kongelig Obligations og Actie=Breves Mortification, at melde ved Weyle Byetings=Ret Torsdagen den 5te Julii førstkommende, deres formeentlige Prætensioner og Jndsigelser at fremføre og godtgiøre, og i Mangel deraf efter Citantens giørende Paastand og fremlæggende Documenter at anhøre ovenanførte Obligation og Actie=Breve, ved Dom mortificeerte og kiendt døde og magtesløse og uden alt Kraft, om de end imod at Formodning herefter maatte forefindes i nogens Værge. Weyle, den 2den Martii 1787. N. C. Carøe. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Frederich, Rasch, residerende Capellan ved Frue Kirke og HospitalsPræst i Vor Kiøbstæd Aarhuus, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Executor Testamenti efter afg. Kiøbmand Jens Laasbye, og Søster Karen Friis Laasbye i bemelte Aarhuus maae, sub pæna præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig i nogen Maade at have noget at fordre hos fornævnte afdøde Kiøbmand Jens Laasbye og Søster Karen Friis Laasbye, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb hos fornævnte Hr. Friderich Rasch, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Re siden Stad Kiøbenhavn, den 23de Februarii 1787. Under Vort Signet; (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-03-19
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem som formeene sig at have noget at fordre saavel efter fornævnte afg. Karen Friis Laasbye, som hendes forhen afdøde Broder Kiøbmand Jens Laasbye, her af Aarhuus, enten i Henseende til den af ham førte Handel, eller saavidt han har været Kirke=Værger, intet i nogen Maade undtagen, dermed at fremkomme, og saadan deres formeentlige Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig, som Executor Testammenti efter dennem, at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 24de Februarii 1787. Friderich Rasch,