JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Efter Post- og Jurikes=Tidningen havde nogle svenske Lotser Natten imellem den 24de og 25de Septbr. sidstl. frelst det russiske Linieskib "Kues Wladimir" og Fregatten "Loitza, som i Bohus Lehns Skærgaard var i største Fare. De erholdt derfor af Admiral, Grev Heyden, en Belønning af 300 Ducater, foruden dobbelte Lotspenge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Studenterne i München have været saa ubesindige i Masse næste Nat at gjentage deres Optøier mod Militaitet hvis Vagt ligeledes var betydelig forstærket. 50 a Minervas Sønner ere nu arresterede. Ved derværende Universitet ere ialt matriculerede 1952 Studenter, hvoraf 215 ere Udlændinger. J Regensborg har lignende Commerce fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Kjøbenhavn. Fra Hr. Lindegaard, Kgl. Gartner ved Rosenborg, Slotshauge, Ridder af Dbr. og Dorm., ere velvilligen meddeelte følgende Notitser, som sikkert ville læses med Jnteresse: Naar man kaster et Blik tilbage paa det sidstforløbne Aar af 365 Dage, er det mærkeligt at erfare, i hvor faa af disse vi have havt Solskin. Ved VeirJagtagelser har jeg i en særskildt Rubrik i min Dagbog, hver Maaned, nogenlunde anmærket følgende: NB. Naar Solskinnet ikke har 1830. Soldage. Januar 3 1/4 været 1/2 Dag, saa ere Timerne be Februar 7 1/4 regnede, og sammenlagte til hele, 1/4 Marts 12 1/2 eller 3/4 Dage. Hvad Jndflydelse. April 10 1/ Mai. en saadan kold, mørk og fugtig Sommer har havt paa Vegetationen, er Juni, fares tydelig, saavel paa Frugter som Julii Sæd; Spire-Evnen i Sædekornet, August 10 især i Rugen, har ikke opnaaet den Septmbr. 9 1/2. fuldkomne Kraft til at udvikle saa October 14 1/ stærke og kraftige Planter, som efter November 6 1/2 en god varm Sommer. December 5 3/4 Hvormeget denne for Staten saa vigtige Sædearthar lidt, aftaget, og er forringet i de sidste 2de Aar, endog en stor Deel ødelagt af Snegle i dette Efteraar, erfares nok af vore kyndige Landmænd. Betragter man vore Haugefrøarter, see vi at flere Sorter, at Mangel paa Solvarme, ikke have opnaaet fuldkommen Modenhed, og, at af adskillige Sorter intet er avlet, hvilke neppe, eller til meget høie Priser ville være at erholde. Mærkeligt er det, at Landmanden sjelden eller aldrig saaer tvaars gammel Rug; maaskee Erfaring har lært, at den friske Sæd er den bedste, hvis det var Tilfældet at Rug for Exempel kunde benyttes til Udsæd i det andet Aar efter Høsten, vilde det maaskee ofte være til Fordeel for Landmanden, naar han f. Ex. i et Efteraar hvor Rugen var maadelig, sildig høstet, og sildig udtaarsken, havde velmoden gammel Rug, som betids kunde saaes for at faae Kræfter før Vinteren. Med Haugefrøe er det for største Deel Tilfældet, endog med forskjællige Slags nyttigt, at bruge tvaars gammelt Frø, og disse Sorter kunne end- og spire og voxe i 3die og 4de Aar; rigtignok kommer det meget an paa Frøets fuldkomne Modenhed, Klimatet, Jordbunden a., hvor det er voret; thi jo større Fuldkommenhed Sædekornet har faaet, desto længere beholder det Spirevne. Jeg har gjort Forsøg med Melon-Kjærner (Canteloupe Arten), 8 Aar gamle, lagte i et varmt Mistbed, som voxte. Et Exempel, kan jeg endnu anføre til Beviis paa, hvorlænge at Spirevnen kan vedligeholdes. J Aaret 1802 fik jeg omtrent et Par Lod Frø af Mimosa pudica fra en Bekjendt paa St. Thomas i Vestinden, som jeg i flere Aar benyttede; men da jeg senere fik frisk Frø, lagde jeg det første tilside indtil 1823, da det faldt mig ind endnu at prøve det, hvoraf jeg lagde 6 Korn i et varmt Misthed, af hvilke de 2 Korn kom op, og bleve til min Forundring skjønne sunde Planter; men det er maaskee ogsaa det Eneste i sit Slags der kan holde sin Spirevne saalænge?
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Blandinger. En Hestehandler Thomas Harms har i denne Tid paa en egen Maade behaget at holde det Jydske Publikum for Nar, idet han nemlig ved at forkynde paa hvilke Dage han agter at indtræffe i Skanderborg, Hovedkro a. for at kjøbe Heste, stifter et Slags selvgjorte Markeder, hvorved Opkjøberne sættes i Bevægelse og endeel Omsætning kommer til at finde Sted, men da det lakker henimod den Tid, da hans Stevnemøder skulle finde Sted, fortæller han i Aviserne, at han har faaet Forfald og kan ikke indfinde sig. - Det skulde dog vel ikke være af Pengemangel at han seer sig nødt til at afholde sig fra at give Møde. Cancellieraad Rasmussen til Løvenholm (i Randers Amt, var sagsøgt af Justitsraad Gjedde for en Obligations-Gjeld af 10000 Rbdlr. Sedler. Ved Underretten faldt Dom, at hvis Jndstævnte ved sin corporlige Eed vilde bekræfte, at han ikke havde underskrevet og forseglet Obligationen, eller ladet den paa sine Vegne af en Anden underskrive og forsegle, da burde han for Tiltale i denne Sag fri at være. Hvis han derimod ikke trøstede sig til saadan Eeds Aflæggelse, da skulde han være pligtig til at betale Summen med Renter fra 11te December 1818 indtil Betaling skeer. Ved Landsoverretten blev den Jndstævnte dømt til at betale Gjelden uden videre og om EedsAflæggelse taltes ikke. Ved Høiesteret mødte han ikke og er derfor dømt til at bøde 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, og i Mangel af denne Mulcts Jnd betaling har han tabt Sagen og til Justitscassen maa han desforuden betale 200 Rbdlr. for unødig Trætte, 5 Rbd. til samme Casse og 100 Rbdlr i Kost og Tæring til den Jndstævnte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Udgiveren af Slagelse Avis, Hr. Pastor Bastholm, har en Ahnelse om, at en stor religiøs Revolution vil foregaae paa Jorden, naar først de politiske have banet den Veien. Mangehaande Jagttagelser over Menneskelivets Tilstand lede ham paa denne Tanke. Christendommen, siger han: seirer neppe forinden alle aandelige Lænker borttages og et frit Blik tillades i dens indvortes Skjønhed og Guddommelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
I December Maaned have 148 Skibe passeret Sundet, nemlig: 20 danske, 31 svenske, 21 norske, 20 engelske, 2 hannoverske, 37 preussiske, 6 russiske, i lubecksk, 2 amerikanske og 8 mecklenborgske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Da den atter paagrebne Kylling Søren blev spurgt hvor han vilde have været henne, da svarede han: ude at gratulere Nytaar. Da han blev paagreben, var han skjult i en Bagerovn og var det egentlig ved en Hund han blev røbet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Bekjendtgjørelser. De 2 mig tilsendte Rbdlr. ere efter Jndsenderens Bestemmelse anvendte, og for samme takkes paa en meget trængende Enkes Vegne forbindtligst. Ligeledes bleve de af en Ubenævnt tilstillede 5 Rbdlr. for nogen Tid siden anvendte til at lindre flere Trængendes Kaar, som ved mig takke deres Velgiører. Henneberg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Til Efterretning bekjendtgjøres herved, at Remonte-Commissionen foretager i næstkommende Februar Maaned at indkjøbe paa Hestemarkeder Remonteheste, hvoriblandt Trompeterskimler af det større og mindre Maal, samt at benævnte Commission til den Ende vil være tilstedeværende paa efternævnte Steder og Dage saaledes: i Randers fra den 3die indtil 8de Februar, i Odense den 13de og 14de Februar, i Assens den 16de og 17de Februar, i Faaborg den 18de Februar, i Weile den 22de og 23de Februar, i Horsens den 24de Februar. Ligesom det og iøvrigt tilkjendegives, hvilke Egenskaber formeldte Remonteheste skulle have, for at de kunne ventes antagne, nemlig: Curasseerheste skulle maale 10 Quarteer og 2 Tommer, Landseneer-, Dragon- og Husarheste 9 Quarteer og 4 a 5 Tommer sjellandsk Anlægsmaal, de maae ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gamle, de maae have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, er høi men skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds, velstillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuldt Fodskifte. Der vil endvidere af Commissionen blive indkjøbt nogle Stykheste som ikke maae være under 5 og ikke over 6 Aar gamle, de maae maale 10 Quarteer og derover, og være forsynede med de Egenskaber, som ere passende for en god Trækhest. Der bemærkes, at enhver som sælger Heste til Remonte Commissionen, maae indestaae for alle usynlige eller skjulte Feil, saasom, Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m.m. og er pligtig at tilbagetage de Remonteheste, som leveres med deslige Feil, samt at erstatte Jndkjøbsprisen og derpaa havte Omkostninger. Kiel, i Remonte-Commissionen, den 11te Januar 1830. v. Thienen. C. W. v. Düring. v. Hornemann.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Bal i Hiørring den 28de Januar hos R. C. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Min tilhørende og iboende store Gaard Nr. 224, beliggende ved Østeraae her i Aalborg, fortrinlig tjenlig enten for en Kjøbmand eller Gjæstgiver, er jeg findet underhaanden at bortsælge; Lysthavende ville behagelig henvende sig til mig. Første Abonnements=Forestilling 1 i andet Abonnement.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Onsdagen den 19de Januar opføres: (til Veneficee for fr. Lindrup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Kong Salomon og Jørgen Hattemager, Vaudeville af Professor Heiberg. Derefter: Harlequin Skelet, eller: Pierrots Forskrækkelse, comisk Pantomme i 2 Acter efter Cassorti. Hvo som abonnerer for 4 billetter, erholde disse for 1 Rbd. 2 Mk. Abonnements Billetter kunne afbenyttes efter Behag. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Hos Undertegnede faaes: Særdeles smukke Blomster til Haar, i større og mindre Bonketter; smukke Armbaand, Perler, Berlokker, Livbaands=Spender og Livbaand, hvide og couleurte Franske Handsker, smukke Damekamme, m. m. m. J. Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Undertegnede er igjen forsynet med særdeles gode ægte Kalmukker og Coathings, vandtætte stivede Silkehatte paa Filt, gode Paraplyer, uldne Fræser, Pelleriner, Muffetitser, og alle Sorter uldne Mands Reisetørklæder. Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Nogle Beboelses=Leiligheder i mine Leiesteder i KlokkesterGaden, paa Søndergade og i St. Hansgaden, ere at faae til Leie til Paaske Flyttetid, hvorom accorderes med mig. J. H. Møller, sal. A. Nørgaards.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Gode Huusholdnings-Ost faaes hos J. Johansen ved Østeraae.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Chocolade. Fineste Vanille Nr. 1, 72 s. Ditto, Nr. 2, 64 s. Ditto Nr. 3, 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Fiin Krydder, 36 s. Tages 10 Pund gives 8 Procent Rabat hos Worm, paa Allgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Farvevarer. til 18 forskjellige Colører efter nyeste forbedrede Maade, uden Blanding med Hvedeklid eller deslige Sager - med Underretning, saavel om Farvernes Bestanddele, som Sammensætning og Anvendelse, faaes til billigste Priser hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-17
Auctioner. De Aalborg Havn tilhørende Tømmerpladse, beliggende imellem Enkemadame Kjeldbergs Gaard og Huset Snorren, vorder ved offentlig afholdt Auction, paa denne Byes Raadstue, den 19de Dennes, Formiddag Kl. 10, opraabtil Bortleielse i 3de paa hinanden følgende Aar, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Polen. Der hersker i mange Gemytter en Gjæring, som let kan medføre stor Ulykke for Landet, dersom det ikke lykkes Dictatoren at føre Regeringens Tøiler med tilstrækkelig fast Haand. Menigmand viser i det Hele nogen Lunkenhed, og det er fornemmelig kuns den høje Adel, som Revolutionen er udgaaet fra. Man troede ikke, at Fiendtlighederne skulde komme til at tage deres Begyndelse, førend hen ved Fastelavns Tider, og maaskee det Hele endnu kan gaae af uden Sværdslag, da den Harme, som ved den første Efterretning om Oprørets Udbrud gjennemtrængte Keiseren, siden meget har formindsket sig og maattet vige Pladsen for hans Characters Hjertensgodhed, dog maa Polakkerne ingenlunde troe, at de til Løn for Oprøret skulde erholde udvidede Privilegier eller udvidede Grændser, hvilket ingenlunde kan forenes med det mægtige Ruslands Værdighed. - Grev Diebitsch-Sabalkanski, som er kommet sig af sin Feber, er reist til Grændsen, for at overtage Overbefalingen over den store Hær, der bliver forøget til næsten det Dobbelte af hvad den først var bestemt til. Den Litthauske Armee kommer ikke med, men forlægges til det Jndre af Rusland, hvorimod Russiske Tropper komme i dens Sted. Den maa vel altsaa ikke have været saa ganske at lide paa - Mange af de rige Polske Adelsmænd give store Pengebidrage til Nationalbevæbningens Fremme. - Professorerne i Varskov have taget Tjeneste ved Jngeniørerne og Artilleriet. - J en Geværfabrik i Varskov er allerede forfærdiget 60000 Soldatergeværer. - Dictatoren har besluttet at lade udpræge en ny med Tidens Omstændigheder passende Mønt. - Al Told afgift af indkommende Varer har han under 30te December sidstleden ganske afskaffet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Nederlandene. Vaabenstilstanden, som en kort Tid satte Grændser, for Krigsrædslerne, er nu brudt fra Belgisk Side, og de ere rykkede med 12000 Mand for Marstricht, men kuns en Trediepart ere ordentligt bevæbnede og de have ikke mere Artilleri med sig end 4 Feltkanoner, hvorimod Fæstningen er i meget god Stand og med alt Fornødent tilstrækkeligen forsynet. - Belgierne ere nu ifærd med at vælge sig en Konge, hvortil Kongen af Frankrigs anden Søn Hertugen af Nemours nok faaer nogle Stemmer, Kongen selv vel ogsaa nogle, skjønt han har erklæret sig imod al Jndblanding; men det er troligt, at en Bayersk Kongesøn, Prinds Otto, vil faae de fleste Stemmer. Englænderne saae vel gjerne at faae Prinds Leopold af Saxen Koburg anbragt, for at kunne spare hans betydelige Pension, men maaskee hans Religionsbekiendelse er hinderlig for hans Valg. Kongen af Holland er ingenlunde tilfreds med den af de fem Magter tagne Beslutning at erkjende Belgiens Selvstændighed, og yttrede i den Anledning, at om de fem Potentater endog anmassede sig Ret til at skalte over fremmed Eiendom, saa beholder han ikke mindre paa sin Side Ret til at tilkæmpe sig hvad hans er, ved alle de Midler, som staae i hans Magt, og saasom Oprørerne igjen have begyndt Flendtlighederne ved Mastricht, saa har han dobbelt Ret til at fortsætte dem, og istedetfor at overgive nogensomhelst Fæstning, vil han tværtimod beholde Antverpen, hvis Citadelle er bedre provianteret og forsynet, end det nogensinde før har været. - At Farten paa Schelden under slige Omstændigheder vil vorde frigiven, er da for det første ikke at tænke paa. - Til Grændsen afgaae daglig betydelige Forstærkninger for at trænge Oprørerne tilbage, hvilke vel ere Hollænderne overlegne i Tal, men iøvrigt blottede for alt til en Krigs Førelse Nødvendigt, hvoriblandt især Vaaben og Penge. - Kongen af Nederlandene har bestilt 300 Kanoner i Liverpool.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Tyskland. Kurhessen jubler over en af Kurfyrsten skienket stændisk Forfatning. - J Gottingen og Osterrode i det Hanoverske har været nogen Urolighed som dog dæmpedes ved Troppemagt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Christiania, den 3die Januar. Foranlediget ved den under de i Begyndelsen af forrige Maaned i Christiansand stedfundne Opløb gjorte Erfaring om Politiets Uformuenhed til at bevare den offentlige Rolighed, har Stiftamtmanden opfordret dem af Byens Jndvaanere, som ei henhøre til Borgerrædningen eller Brandcorpset sammesteds, som ei formedelst Alder, Svaghed eller Stilling ere forhindrede, til at indgaae en Forening, sigtende til at opretholde Orden og Rolighed i Staden. Som Følge heraf have meldt sig 116 Personer, af hvilke de Fleste, som forhen have henhørt under Borgervæbningen eller Brandcorpset, interimistisk ere igjen indgaaede til disse Corpser. Af de Øvrige, hvis egentlige Hensigt er at komme Politiet til Hjælp, og for hvilke et Reglement er udarbeidet og vedtaget, ere tvende Corpser dannede, hver hidtil bestaaende af 14 Mand, der samtlige ere Embedsmænd eller Kjøbmænd. Ved forefaldende Leiligheder skal det ene Corps være tilhest, det andet tilfod.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Blandinger. Kongen af Frankrigs Reise til Armeen, med Kronprindsen og Krigsministeren, stadfæster sig ikke. Troppeforsendelserne for nærværende Tid fra England til Jreland, finde endog Sted med Dampskibe, hvorved det behørige Mandskab saameget hastigere kan bringes tilstede. Rustningen saavel i England, som og i Skotland og Jreland, er usædvanlig stor, og en for den Jrelandske, katholske Advocat Daniel O'Con nels Skyld, som sætter hele Landet i Bevægelse og omsider vel ogsaa i aabenlyst Oprør. - Man taler om at der i Jreland skal ved Sammenskud kjøbes et Gods for fornævnte OConne, da den gjæve Mand ved at anvende sin Tid paa Stats- og Parliaments=Anliggender, har gaaet glip af sin juridiske Praxis. - Det er vel ogsaa ikke usandsynligt, at bemeldte Herre, der nu har Sæde i Parliamentet for Grevskabet Waterford, skulle ved et nyt Valg staae Fare for at dumpe igjennem, og maaske var det ingen Skade for repræsentative Stater, om de kunde holde sig frie for saadanne Repræsentanter, som en Hunt og en OConnel. En Hr. Stapelton, der var Privat-Secretær hos den uforglemmelige Canning, har udgivet en Historie om den forevigedes fom sidste Leveaars Tildragelser. - For Politikere vil dette Værk sikkert have stor Jnteresse, men for en Privat-Secretær kunde det vist have været nok saa smukt at have taget sin Husbondes Hemmeligheder med sig i Graven. Den største Deel af de Skibe som udgjøre den Kongelige Hollandske Eskadre i Middelhavet, befinde sig nu i Maltas Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
En Krakover Avis vilde forleden vide, at Keiseren, af Rusland agtede den 17de Januar at indtræffe i Grodno paa sin forehavende Reise til Polen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
En Polsk Avis, Gazeta Polska, som udgives i Varskov, meldte under 17de December, at Jndbyggerne i Slesten paa ingen Maade vilde meere staae under Prøisisk Herskab, men at de enten vilde søge Ly under den Polske hvide Ørns Vingers Skygge, eller i manglende Fald give sig igjen under Østerrig, som Slesten jo rigtignok har staaet under i forrige Tider, men dog vel mere end to Slægteleds Tid tilbage. - Slige Avis-Artikler fortjene iøvrigt ingen videre Opmærksomhed, end at de vise, hvorvidt revolutionære Aviser kunne drive deres Uforskammenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Efter temmelig sikkre Efterretninger har Kjøbmandsstanden i St. Petersborg og Moskov sammenskudt 18 Millioner Sølv-Rubler til Hans Majestæts Keiser Nikolauses Raadighed. Ligeledes skal Adelen og Stænderne i Kurland have gjort Tilbud om 12000 forspændte Slæder til derpaa at befordre den Russiske Krigshær til dens Bestemmelse i det oprørte Polen. Tilbuddet vil vel næppe være udsat for at kunne vorde forkastet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Den 1ste Januar reiste Polens Dictator General Chlopicki fra Varskov paa en Jnspectionsreise til Modlin for at tage Arbeidet paa derværende Fæstningsarbejd i Øiesyn. - J Henseende til Organiseringen af den mobile Garde har han efter Jndstilling fra National-Conseillet udstedt en Forordning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Man siger, at de Polske Fruentimmere ville tage Tjeneste ved det lette Cavalleri eller de saakaldte Krakusy, hvor de maaske kunne komme til at flye Russerne Et og Andet til alvorligen at tænke paa.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Den 26de December sidstleden skulde der i Paris have været holdt en særdeles stor Parade og Mønstring, men det fandtes vel raadeligst, at den ikke kom til at finde Sted, men som der til enhver Ting jo skal angives en Aarsag, saa maatte det og i alle Aviser hedde, at dette store Hærskue var udeblevet formedelst den nu bestaaende strenge Kulde. - Dersom lignende politiske Forholde komme til at finde Sted til Sommeren, saa vil rimeligviis Monitøren anføre, at Revnen ikke kunde finde Fremme formedelst alt for stærk Hede. - Enhver Aarstid har saaledes sine særegne Fortrin, som blot under andet Navn og i anden Skikkelse vende tilbage i de andre Aarstider.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Fra Paris, hvor Spændingen imod begge Regeringens Kamre er stegen til en temmelig betydelig Høide, have adskillige Compagnier af Nationalgaden undslaaet sig for den Deel af deres Tjeneste, som bestod i at trække op uden for de Deputeredes Kammer. - Da Nationalgaden havde den agtede, skjønt nu affældige Lafayette i Spidsen, da herskede Orden og Rolighed. Hans Eftermand er maaske en ligesaa dygtig Krigsmand, som Lafayette i sine Velmagtsdage har været, men den moralske Jndflydelse paa Folket, som denne hæderkronede Olding udøvede, skal man ikke let traffe paa iblandt de yngre Kæmper, hvis Storværk endnu næppe findes optegnede paa Sagas Tavler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
J Modsætning af den Franske Regerings Adfærd med Hensyn paa Lafayette og hans høje Post, som Nationalgadens Overbefalingsmand, have Belgierne viist sig særdeles galante ved at udnævne Baron Emanuel van der Linden d'Hooghvorft til paa Blandt Ansøgninger for Candidater til den Belgiske Kongestol, hvoriblandt flere ere for de Franskes Konge, findes ogsaa En for Lafayette.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Jfølge sikker Efterretning fra Polen, (skrives der fra Berlin) skal General Chlopicky have kasseret de Forordninger, der have Polens Deling til Hensigt; man opgiver ei heller det Haab, at see Alting bilagt med det Gode. Man vinder her stedse meere og meere den Overbeviisning, at Oprøret er udgaaet fra den fornemme Adel, men at det endnu ikke har formaaet at bringe Bondestanden i stor Bevægelse. Hvad der taler for denne Anskuelse, er den ringe Bevæbning blandt Landfolket i mange Egne. Det er faktisk, at der ordentlig er befalet Stokkeprygl for dem, der nægtede at følge Opraabet; en Patriotismus der trænger til saadanne Tvangsmidler, kan ikke være stort bevendt Frygten for nævnte Stokkeprygl har alt foranlediget talrige Udvandringer til Grændseprovindserne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Frankrigs Dronning har antaget Titelen af: "Frankrigs moderlige Selskabers Beskytterinde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Blandt de mangehaande Corporationer, Embedsklasser og Jndividuer som gratulerede Nytaar hos Kongen af Frankrig, vare ogsaa de saarede fra Julii, Dagene, 500 i Tallet, der ikke tør mangle ved nogen Leilighed, skjøndt de tildeels gaae paa Krykker.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
J afvigte Aar er i London døbte 26743, begravede 21645. - Et næsten utroligt Overskud! Omkostningen paa at anlægge Jernbanen imellem Liverpool og Manchester var 35000 Pd. Sterl. for hver engl. Miil; derimod kostede hver Tomme af Kanalen derimellem, som nu næsten er forladt - en Gune, o: 64000 Pd. for Milen. Man taler om, at anlægge en Jernbage paa de 206 engl. Mile mellem Liverpool og London, hvorpaa da Reisen skulde kunne endes i 7 Timer, (o: 6 1/2 danske Miil i Timen; men kan det menneskelige Bryst ogsaa udholde en saa urimelig Jagen?"
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Hamborg har i afvigte Aar havt 93, og Stadens Distrikt 57 Bankerotter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Kjøbenhavn. Med en, den 15de Januar, hertil ankommen Sta set, er indløben den høist sørgelige Efterretning, at vor elskede Dronnings Moder, Hendes Kongelige Høihed Landgrevinde Louise af Hessencassel, er afgaaet ved Døden paa Gottorp Slot den 13de Dennes, i Sin Alders 81de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Herredsfoged-Embedet i Anst, Slaugs, Jerslef og endeel af Brusk Herreder under Ribe og Weile Amter. - Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Aars og Sleth Herreder, Biørnsholm og Malle Sogne derunder ind
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: den 7de Januar er Etatsraad og Deputeret i det Slesvig=Holsten=Lauenborgske Cancellie, J. P. Hopp, R. af D. og Dogmd., beskikket til at være tillige Over procureur ved de Sager, som angaae Hertugdømmerne; Justitsraad og Kammersecretair i Rentekammerets Slesvig-Holsten Lauenborgske Kammer-Cancellie, C. L. Kirstein, til Committeret i Rentekammeret; Copist ved Kjøbenhavns Politiret og Politiets øvrige Forretninger, M. J. F. Svanenskjold til Fuldmægtig sammesteds, og Cand. juris J. P. Gjessing og H.C. Gad til Copister sammesteds; Cand. theol. J. F. C. Møller til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ærøeskjøbing.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-19
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 25de December f. A. er Cand. Philolog. Mag. art. C. W. Elberling, beskikket til Overlærer ved Slagelse lærde Skole-Cand. theol. H. L. Fønss til Adjunct ved Aarhuus Cathedralskole.