JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-11
Fra Adressecomptoiret anvises Condition til 1ste Rovember for en Kokkepige, en Stuepige og en Gaardskarl. Høflet.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-11
Løverdagen den 16de d. M. bortleies Hoslet paa Restrup Fjordenge, som sædvanligt. Samlingstedet bliver paa Gaasebanken om Formiddagen Kl. 10. Restrup, den 8de Juli 1832. Hvilsom. Rosiner til billig Priis hos Chr. Lassen. Paa en reel Gade ønskes strax tilleie 2 a 3 meublerede Værelser, samt Karlekammer og Staldrum til en Hest.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-11
For et Par Steenstrygere er strax Arbeide at erholde ved Ouegaard pr. Hobro, paa meget gode Vilkaar.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-11
Havre faaes en detail hos F. Palludan, En liden hvid stumphalet Tævehund med et bruunt Hoved og brune Pletter paa Ryggen er bortløben. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-11
Placat. Efter Begjæring af Dhrr. Strandingscommissionairer, Viceconsul Axelsen og Smith, som Commissionairer for Hr. Skibscapitain Kabler, der hertil indstrandede Natten til den 3die f. M. med sin førende Brig, Monarch, paa Reise fra Dscheme til Hjemstedet Stettin, bortsælges ved Auction Fredagen den 15de dennes, en stor Deel fra bemeldte Brig bjerget Inventarium og Takkelage a., hvoriblandt omtrent 20 gode større og mindre Seil, 2 Vandfade, en stor Ankerkjætting, ca. 100 Favne lang, endeel Ræer og Stænger, 2 Pertliner, et Kabbel toug, 2de Compasser, tvende fortrinlige Skibsbaade, noget Kahyt=Kjøkkentøi m. m. M. Auctionen afholdes i Østerby her paa Øen ved Biceconsul Axelsens Pakhuus og begynder ovennævnte Dag om Morgenen Kl. 8. Liebhavere indbydes. Læse, den 8de Juli 1842. C. W. M. Ørum, Auctionsdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis. Aar 1842. No 158. Tirsdagen den 12te Juli.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Udlandet. Commandeuren paa den franske Station ved Vestkysten af Africa, Bouet, har sendt en Skrivelse til Courier francais, i hvilken han afgiver en Beretning om Skibet "deux soeurs". Denne Skrivelse er af Vigtighed, fordi den erklærer Coffardifarernes Klager over de engelske Krydser som aldeles grundet, og Bouet maa være competent til at dømme derom. Bouet har afsendt "Vigie til Chefen paa den engelske Fregat "Madagascar og forlangt Satisfication. Man maa lægge Mærke til, siger Bouet, at nævnte Fregat først for kort Tid siden er beordret til Kysten og commanderes af Officerer, som ere nerfarne i denne Slags Tjeneste, at deres Misgreb allerede gjentagne Gange have giver Anledning til Klager eller til Spot fra deres egne Landsmænds Side. – Marschal Valees Venner paastaae, at han vil overtage Krigsministeriet efter Valgene istedetfor Marschal Soult, denne skal være bestemt paa at afgivsin Portefeville og overtage Gouverneurposten for Jnvaliderne. De militaire Evolutioner, som i Midten af denne Maaned skulle udføres ved Rhinen under Commando af Hertugen af Orleans, ville blive meget store. Tolv Batterier Artilleri skulle samles der, og hele Troppestyrken i Leiren ved Chalons skal maneuvrere ud fra denne By og indtil Elsas Antallet paa den Styrke, som skal udføre disse Operationer, udgjør omtrent 45000 Mand. Ved Rhinen opreises allerede en Pavillon, hvorfra Prindsen og hans Gemalinde skulle oversee Pontonnerernes nautiske Øvelser, da de ved denne Leilighed skulle slaae en Bro over Strømmen. Ved en Forsamling af Linnedfabrikanterne i Gent er det blevet besluttet, at holde en Forsamling af alle i Linnedfabricationen Jnteresserede i Brüssel og i denne at udnævne en Deputation, der skal gjøre Jndenrigsministeriet Forestillinger om den Elendighed, som den franske Ordonants kan fremkalde, og tilskynde Regjeringen til at ophæve alle de Begunstigelser, der ere tilstaaede Frankrig siden 1830, saa at franske vævede Stoffer, Silkevarer, Vine, Bjouterier, Porcellainer, osv. belastes med 40 pCt. i Told og at det tilstaaes de belgiske Fabrikanter Udførsels=Præmier, for fuldkommen at holde dem skadesløse for den høiere franske Told, Endelig skal Deputationen andrage paa, at Toldforholdene til Frankrig føres ganske tilbage til den Fod, paa hvilken de stode i Aaret 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 9de Juli. Hs. Maj. Enkedronningen tog i Løverdags Sommerophold paa Frederiksberg Slot, hvorhen Hs. K. Høihed Hertuginde Wilhelmine, der er ankommen til Hovedstaden, ledsagede sin Moder. (Dan.)- Ogsaa med Hensyn til det ved Holmen ansatte underordnede Personale af 1ste Division er der i denne Tid bestemt en Forhøielse i Gageringen. Saaledes have Overkanonererne, Kanonererne og Underkanonererne, Baadsmænd og Skiemænd erholdt et Tillæg af 2 Rbd. 3 Mk. maanedlig, og desuden er der indrømmet Kanonererne og Baadsmændene en dobbelt saa stor Leilighed i Nyboder som forhen. (Kbhvnsp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
- Theologisk Embedsexamen. Den 6te Axel Vigo Læsse Land.; Anton Henrik Schrøder og Peter Wilhelm Christensen Hand, illand. D. 7de: Carl Julius Jessen Land. (inpr. ob Spec. Script.); Christian Adam Egede Grønbech og Jacob Jørgen Friis Hand. illand. Den 8de: Andreas Lyman Breinholm Hand. illand; En Non cont, og En forlod Examen. D. 9de: Hans Egede Saab, Bolbroe Hand. illand; En Non cont. (Og.)– Jfølge kongeligt Rescript skulle Officererne af Kongens Livcorps fra 1ste Juli d. A. anlægge Armeens Skjærf, samt Epauletter ligesom Livgarden tilfods, med Krone og Kongens Navnechiffer i Guld, hvorimod Medusahovederne paa Epauletterne, hvorved Livcorpsets Officerer forhen adskilte sig fra Armeens, for Fremtiden bortfalde.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Postmester Wolff i Saxkjøbing, der efter Ansøgning og i Naade var afskediget fra sit Embede fra 1ste Juli d. A., afgik netop Dagen forud ved Døden. (Loll. P.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Hovedgaarden "Nørre Karstofte i Hammerum Herred, med et Areal af c. 1500 Tdr. Land, er solgt med en Deel Besætning til Procurator P. J. Knudsen med Flere for omtrent 25,000 Rbd. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
J det haarde Veir i Fredags Aftes slog Lynilden ned i Faaborg Kirke og beskadigede Orgelet og nogle af Stolene, dog uden at tænde. Samme Aften slog det ned i Mads Plougs Gaard ved Sundet, ligeoverfor Kirken og ramponerede en Skorsteen, Loftet samt nogle Døre og Vinduer, men ligeledes uden at tænde. Et Guds Under var det, at 7 a 8 Mennesker, som sad i Værelset, hvor Lynet slog ned, bleve, naar undtages en kort Bedøvelse, aldeles ubeskadigede, medens en lille paa Gulvet siddende Hund fandtes ihielslaaet. Dortrinene vare paa Kanterne beslaaede med Jernskinner, men disse ere aldeles revne af paa Stueuhret ere Glassene slaaede itu paa begge Sider, saa man næsten skulde troe, at Straalen var gaaet igjennem Værket, medens Glasset paa Skiven forblev ubeskadiget. (Hemp. Av.) Viborg, den 10de Juli. Den betydelige Klædefabrik Bruunshaab, 3/4 Miil herfra Byen, er aldeles tilintetgjort, idet den ved en ulykkelig Jldebrand, som udbrød idag Morges Kl. 5 1/2, blev et Rov for Luerne. Saasnart Jlden bemærkedes afgik strax Estaffette hertil Byen, for at erholde Hjælp til Slukning, men forinden 2de af Sprøiterne med det fornødne Mandskab kom til Brandstedet, hvilket skeete saa hastig som muligt, var næsten allerede hele Fabrikinventariet, Alt hvad Træ var, i Aske og alt Jern og Metalarbeide deels smeltet deels betydelig beskadiget, saa at, efter omtrent en Times Forløb, af hele den 2 Etage høie grundmurede Fabrik=Bygning kun en Muur-Ruin var tilbage og et Par i den ene Ende ved Vandhjulene værende Buggemaskiner, der ved Brandcorpsets tililende Hjælp bleve i Behold, dog sandsynligviis i meget beskadiget Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
En ved Enden af Fabrikhuset liggende Sidebygning af Gaarden, som tildeels beboedes af Fabrikmestrene, blev ligeledes tilligemed endeel af disses Jndbo, fortæret af det frygtelige Element, hvorimod alle øvrige Bygninger dog befriedes. Et Parti Klæde, der laae ved Overskjærer=Maskinen og i Presse-Værelset, blev enten fortæret af Jlden eller betydeligt beskadiget. Hvoraf Jlden er opkommen, vides ikke; den antages at hidrøre fra Maskineriets Selvantændelse. Jmorges Kl. 5, da den ved Fabrikken værende Vægter forlod sin Post, var af ham Jntet blevet bemærket, men 1/2 Time efter, da en Pige, der tjente hos en af Fabrikmestrene, kom ud i Gaarden, blev hun vaer, at der ud af et Vindue paa Fabrikhuset viste sig Røg, hvorom hun strax gjorde Anmeldelse til sin Husbond, der uopholdelig ilede til Fabrikdørene for at komme ind, men, idet han aabnede disse, styrtede Røg og Jld mod ham, saa der for ham var Jntet at gjøre uden at faae de endnu sovende Gaardsbeboere paa Benene, for fra nærmeste Steder at erholde Folk til Hjælp for at redde hvad der endnu var muligt; thi da det idag er Søndag mødte naturligviis ingen Arbeidsfolk til den sædvanlige Arbeidstid Kl. 5, Endskjøndt Alt er assureret, er Skaden dog betydelig og vist uberegnelig for Fabrikkens dristige Eier Hr. M. P. Bruun, som ved denne ulykkelige Begivenhed; er ude af sin betydelige og største Virksomhed, tillige er Tabet meget beklageligt for de mange Familier, der arbeide paa Fabrikken og i de med denne forbundne forskjellige Grene, og som nu ere uden Erhverv. Fabrikeieren, som i nogle Dage havde været bortreist, retournerede igaar Eftermiddags, hvilket dog var ikke lidet til Beroligelse for hans Familie og de ved Fabrikken værende Mestere.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Aalborg, den 12te Juli. Beretningen om Hans Majestæt Kongens Nærværelse. (Sluttet.) Overalt søgte Hans Majestæt at indhente de nøiagtigste Oplysninger om hver Gjenstand. J Skolerne fandt Examination Sted og i Cathedralskolen modtoges Hans Majestæt med en Tale af Hr. Overlærer Colding. Paa Raadhuset, gjennemgik Hs. Majestæt Communens Regnskaber og indlod sig paa en omhyggelig, om den største Sagkundskab vidnende, Discussion af flere vigtige communale Gjenstande, navnlig Arresternes Ombygning og Skolevæsenets Forbedring, med Hensyn til hvilken sidste allerede iforveien ved en Committee af Repræsentantskabet i en særskilt Audiens var overrakt Hs. Majestæt en allerunderdanigst Ansøgning om Oprettelsen af en videnskabelig Realskole her i Byen, hvorved Lærerne maatte blive ansatte af Hs. Maj. efter Universitetsdirectionens Jndstilling, og som skulde erholde saadanne, enten øieblikkelige eller bestandige, aarlige Tilskud af Communen, som Hs. Majestæt allernaadigst maatte betinge og som maatte befindes svarende til Communens pecuniaire Kræfter, hvilket vigtige Anliggende Hs. Majestæt tilsagde Hans allerhøieste vise Overveielse og nærmere Resolution. Paa Hs. Majestæts naadige Forespørgsel til Repræsentantskabet, om det iøvrigt havde noget at andrage, tillod man sig at henlede Hs. Majestæts høie Opmærksomhed paa, at flere af Communens vigtigere Anliggender (deriblandt ogsaa den ældre Sag om Arresterne) i lang Tid, nogle i flere Aar, savnede den høiere Resolution, hvorover under 14de November forr. Aar var gjort underdanig Forestilling til det kgl. Cancelli, hvori Repræsentantskabet tillige havde gjort opmærksom paa, at Magistraten i enkelte Sager havde indgivet sin, for Repræsentantskabet ubekjendte, Dissents til høiere Collegium uden forud at conferere med Repræsentantskabet og søge at tilveiebringe den ved communale Foranstaltninger vistnok altid ønskelige Samstemning hos den fælleds Communalbestyrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Om Eftermiddagen, efter afholdt Taffel, behagede det Hs. Majestæt at begive sig ud til Lystanlægget Frederiks minde og at indtage Thee i Enighedslund. Alt var her, af den af Communen valgte Committee, paa det Smagfuldeste arrangeret og en uhyre Mængde Mennesker udstrømmet for at deeltage i denne isandhed forkelige og skjønne Fest Overalt hvor Hs. Majestæt passerede lød Folkets Jubelraab, der ogsaa ledsagede Landsfaderen, da Han senere behagede at passere gjennem Byens Gader og tage den festlige Jllumination i naadig Øiesyn. Længere hen paa Aftenen afbrændtes paa Liimfjorden et af Communalbestyrelsen foranstaltet Fyrværkeri, der, omgivet af Beegiakler og Blus paa Havnepladsene og paa Sundbysiden, i den skjønne Aftenstund, under Tilstrømning af en talrig Menneskemængde, som omkrandsede Fjordgebeterne og i Baade, gyngede paa Fjorden, afgav et livligt Skue, der kun leed Afbræk ved de Ulemper, hvoraf Fyrværkeriet fra Tid til anden, formodentlig foranlediget ved det foregaaende Regnveir, var ledsaget.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Jgaar Morges Kl. 7 1/2 begav Hs. Majestæt sig ombord paa Ægit til Løgstør og derfra til Nibe, paa hvilke tvende Steder som overalt paa Veien de meest levende Velkomsthilsener mødte og ledsagede Kongens Vandring i Folket. Her i Byen havde imidlertid Ønsket almindeligt gjort sig levende, at der maatte gives det talrige Publicum Leilighed til at byde Hs. Majestæt en Velkomsthilsen paa Liimfjorden, ved Tilbagekomsten til Aalborg. Neppe var det derfor besluttet, at Dampskibet "Jris" skulde begive sig paa en Tour op af Fjorden for at gaae Kongen imøde for i et Nu alle Adgangsbilletter vare optagne og, under det skjønneste Veir, satte, Jris" - denne Gang ikke som Gudernes men som Folkets Sendebud -med ca. 600 Passagerer (over et Par Hundrede Mennesker maatte blive tilbage, da alle Pladse vare optagne) sig i Bevægelse op af Fjorden for at bringe Kongen Folkets Hilsen og Velkomst. Kl. 7 1/2 viste sig atter begge Dampskibe i Byens Nærhed og en Kanonsalut forkyndte snart Kongens Ankomst ved Landingsbroen, hvor Hs. Majestæt atter modtoges af militaire og civile Autoriteter og under den tætte Folkeklynges vedvarende Hurraraab begav sig iland. Kort efter be bagede det Hs. Majestæt endnu at begive sig til Dhrr. J. & F. Herskinds Dampbrænderi og tage dette interessante Jndustrianlæg i Øiesyn. Seent paa Aftenen havde en talrig Mængde Borgere og Embedsmænd forsamlet sig, for ved et festligt Fakkeltog at bringe Kongen en forkelig Hilsen før Afskeden fra Aalborgs Fjordbredde. Med Communalbestyrelsen i Spidsen og under klingende Spil satte Toget sig Kl. 11 i Bevægelse giennem den bølgende Menneskemasse, hen til Kongeboligen, hvor det luende Fakkelskin havde om tryllet Mørket til Dag og lod Glæden gjenstraale fra Alles Aasyn. Efterat en af Hr. Pastor Boesen forfattet smuk Sang, til Danskens Yndlingsmelodie "Danmark, deeligst Vang og Vænge, var afsjungen, lød et tordnende trefoldigt "Længe leve Kong Christian den Ottende", ledsaget af 27 Kanonskud. Men Jubelens Larm afløstes snart af dyb lyttende Taushed, da Kongen fra det aabne Slotsvindue med høi og malm rig Røst henvendte sig til det talrige Folk, omtrent med disse, hjertelige og betydningsfulde Ord: "Det er mit Hjertes Trung, at tolke Dem min Glæde over den Hjertelighed, hvormed jeg her er bleven modtagen, og min inderlige Lykke over saaledes at befinde mig i mit elskte Folks Midte. Thi jeg er kun lykkelig naar jeg veed mit Folk lykkeligt, og finder min bedste Lön i mit Folks Troskab og Kjærlighed. Stedse vil kun min Tanke og mine drætter være henvendte paa at fremme Folkets Vel, maatte jeg derfor ogsaa altid vide Dem saa glade og tilfredse som jeg af mit Hjerte önsker Enhver af mine kjære Undersaatter. – Inderligt vilde det glæde mig, snart atter at kunne samles med Dem. Jeg takker Dem."Et dybt Jndtryk gjorde disse kongelige Ord paa den talrige Mængde og et jublende Kongen leve" beseglede paany den Troskabs Pagt, der i Danmark evig vil være knyttet imellem Konge og Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Jmorges inspicerede Hs. Majestæt Kongen endnu i Slotsgaarden de borgerlige Corpser og, efterat have stædet til Audients og Afskedscour, forlod Kongen under Salutte og Vivatraab vor Stad, hvor disse Festdages Jndtryk, vil bevares i lang Erindring. En Mængde af Baade ledsagede Drotten til den modsatte Fjordbredde, hvor Hs. Majestæt under samme Jubel holdt sin Landgang i Vensyssel, i den Provindsdeel, der ved Hs. Majestæts vise Foranstaltning til Retssikkerhedens befæstelse har modtaget et nyt Beviis paa hvor inderligt det er Kongens Ønske og hvor alvorligt det er Hans Villie, i alle Retninger at befordre sine Undersaatters Vel, naar disse altid, der hvor det udkræves, uden Sky eller Frygt for Andres Uvenskab, med Sandheden i Skjoldet henvende sig til Landsfaderen og paapege Landets og Localiteternes Brøst, der hvor denne enten maatte fremtræde i forandret Dragt eller forblive skjult for hans forskende Øie Blandt de Corporationer, som havde Audients hos Hs. Maj. Kongen under Allerhøistsammes Ophold her i Byen, var ogsaa en Deputation fra Borgerrepræsentantskabet i Hobro, der for Hs. Majestæt frembar et Andragende om at Hs. Maj. allernaadigst vilde foranledige en fra vedkommende Collegium i flere Aar savnet, Resolution angaaende en vigtig communal Sag betræffende Bjordernes Udskiftning: om hvilken Sags hurtigste Expedition Hs. Majestæt gav sit allernaadigste Tilsagn.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Handels- og Skibsefterretninger. Natten imellem den 6te og 7de de indstrandede sønden for Aggercanal det engelske Brigskib "Teos drægtig 146 Tons, ført af Capt. William Betsvig fra Stockton, kommende fra Hartlepool og bestemt til Pillau med Steenkul. Besætningen 6 Mand er bjerget. (Thist. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
En i Nykjøbing p. M. hjemmehørende Seilbaad afgik d. 26de f. M. fra Salling, hvor den havde ladet med Bræder, for at gaae hjem, men skulde underveis landsætte en Kone paa Fuur. Om Natten strandede Baaden paa en Grund mellem Salling og Fuur, dog blev den atter flot, men maatte formedelst den tiltagende Storm, blive liggende for Anker. Paa Baaden vare 3 Mennesker, nemlig Baadføreren, en Arbeidsmand fra Nykjøbing, en Kone og en Dreng, som vare saa slet forsynede med Proviant, at Resten heraf fortæredes næste Morgen. Tirsdag Morgen syntes Veiret at bedage sig saaledes, at de, drevne af Hunger og Tørst, lettede Anker og forsøgte at naae Land, men bleve atter tvungne til at kaste Anker i Nærheden af Fuur Under Stormen havde de mistet Aarerne fra den til Baaden hørende Pram, men da Hungeren var dem ulidelig, til dannede de nogle Pinde og ved Hjælp af disse og en Baadshage forsøgte de at gaae i Land, og gik Baadføreren, Arbeidsmanden og Konen i Prammen, hvorimod Drengen forblev paa Baaden, da Prammen ikke kunde bære flere Mennesker. J Begyndelsen kunde de naae Bunden med Baadshagen, men nu blev Vandet dybere, og med de ufuldkomne Aarer kunde de ikke modarbeide Søen, saa at den paa Baaden værende Dreng saae Prammen drive mod Himmel land, hvor Ligene af disse 3 Personer Dagen efter bleve fundne. Drengen blev et Par Timer efter bjerget af nogle Fiskere fra Fuur, der havde hørt hans Nods=Skrig. (Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Hals Skibsliste. Jndk. D. 8de Juli, J. Stehr f. Altona, ball. N. Evensen f. Østerr. m. Træl. N. Biørnstrup og J. T. Klingbek f. Gieraa m. Brænde. M. Clausen, f. Kiel, ball. D. 9de, F. Sand, J. Hosskiær og L. Johansen, Alle f. Kbhvn. m. Stykg. D. C. Olsen f. Læss m. Rosiner. D. 10de : A. K. Krog f. Kbhvn. m. Stykg. D. 11te: Rasmussen f. Krager m. Træl. A. Gunuldsen f. Østerr. m. Træl. 4 Udg. D. 8de: John Lellan t. Middelfart m. endeel fra London indbragt Stykg. S. Hultin t. Rand., ball. D. 9de: H. Klemensen t. Tvedestr. m. Kornv. D. 10de F. Rasmussen, H. Kromann og R. Raahage t. Kiel; A. Brok t. Kappeln, og M. Hansen t. Flensb.; Alle m. Havre. P. R. Møller t. Vedbek m. Klude. A. Jacobsen t. Skagen m. Hamp. P. Larsson t. Norge, ball. D. 11te: H. K. Holm t. Hull, L. Nisted t. London, N. F. Larsen og N. Willadsen Begge t. Kiel; Alle m. Havre. N. C. Skovgaard og M. Alstrup t. Kbh. og B. Mickelsen t. Veile, Alle m. Kornv. - Det kgl. Dampskib Ægir", Sø=Premierlieutn. Lütken, indk. d. 9de Kl. 7 Formidd. - Vinden, d. 11te: S. O., maadelig Kul, klar Luft. Reisende. Ank. med Dagvognen igaar. Fra Veile, Fuldm. Ovesen og Jfr. Ovesen, Fra Aarhuus: Cand. jur. Rosenørn, 2de Jfr. Hansen, Proprietairerne Leyring og Abell. Gjæstgiver Brøchner, Grev Ahlefeldt og Jfr. Bostrup. Fra Randers. Jfr. Ludvigsen. Død. Jfr. A. Lind, 35 A., paa Christiansdal.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Jndsendt. Der er vel neppe noget District, hvis seneste Tids Begivenheder har tildraget sig den almindelige Opmærksomhed meer, end Mord- og Tyvshistorierne i Dronninglund Herred. J dette Herred har det afgjørende viist sig, at Person og Eiendomsikkerheden stod paa svage Fødder. Aarsagerne dertil ville vi her lade uberørte. Men hvad vi derimod ville lægge vedkommende Autoriteter alvorligen paa Sinde, er at de nu ville anbefale til saadanne Foranstaltninger, at Dronninglund Herreds Beboere ei alene kunne bevare den forhen næsten tabte, men ved den kongelige Undersøgelses-Commissions Dygtighed og redelige Stræben gjenvundne, Sikkerhed, men ogsaa anden god Politi orden. Og da herfor nødvendigen udfordres, blandt mere, at Politimesteren til enhver Tid let og hurtigt kan være tilstede hvor det gjøres fornødent, og da der skal være paatænkt Opførelsen af et nyt Thing- og Arresthuus for Herredet i Sæby Kjøbstad, saa tør det ogsaa ventes, at der maa blive virket for det almindelige Ønskes Opfyldelse, at en saadan Bygning opføres, saavidt mulig, midt i Herredet, og at Politimesteren paalægges, der at tage Bopæl. Ogsaa billighed synes at tale afgjørende herfor. Det er sandsynligviis Herredets Beboere, som ville komme til at betale en saadan Bygning, og den synes altsaa saavidt muligt at burde indrettes efter deres Beqvemmelighed, medens mange af dem nu, til stor Byrde, have 4 a 5 Miil til Thinget i Sæby, udenfor Herredets østre Grændse, og som ofte især ved Extraretter, holdes saa silde paa Dagen at de først i Nattens Mulm og Mørke kunne vende tilbage til deres Hjem paa slette og undertiden næsten ufremkommelige Veie, medens de, førend de private Birketing bleve hævede ikkun havde 1/2 a en heel Miil til Thinge. Jkke kunne Jndsenderne antage, at der imod Ovenstaaende kan gjøres nogen grundet Jndvending, da Herredet formenes at være stort nok til at en Politimester der kan finde passende Levebrød. Og om det endog skulde medføre nogen forøget Udgift for Herredet, for egen Regning at bekoste dets Thing- og Arresthuus, hvilket dog ikke kan antages, da det i saa Fald kan opføres efter en mindre Maalestok, saa vilde dette dog i alt Fald ikke kunne forandre Ønsket hos dets Beboere, hvis Sikkerhed paa Liv, Gods og god Politiorden er dem langt vigtigere, end Besparelsen af en temporair muligen forøget Udgift.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Endnu maa det bemærkes, at det ved Vidneføringer og saa var ønskeligt, at Thinget holdtes paa Landet, da det nok ikke er uden Exempel, at Vidnerne, efter flere Miles besværlig Reise til Thinge og længere Ophold i Kjøbstaden, ved den Leilighed, som dertil gives og let kan foranlediges, i den Grad beruses, at Beviset ved dem enten aldeles tabes eller bliver uklart. Flere af Dronninglund Herreds Beboere.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Bekjendtgjørelser. Da Skipper J. Jensen heraf Byen, fortiden i Altona, under Ladning til Aalborg og Aarhuus, alt har antaget den større Deel af Lasten, ville d'Hrr., som ønske at benytte denne gode Leilighed, snarligst indsende deres Ordres. En Kongelig Obligation, stor 510 Rbd. 88 1/2 s., uopsigelig Statsgjæld, tilhørende et Stervbo, kan under haanden erholdes tilkjøbs her paa Contoiret Fredagen den 22de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 4. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørresundby, den 11te Juli 1842. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Af de under Bestyrelse af Aalborg Kjøbstads Fattigvæsen henlagte Legater, kan Udbyttet af Renterne for et Aar til afvigte Juni Termin, nu erholdes udbetalte hos undertegnede Kasserer, mod Aflevering af Leveattester og Qvitteringer. Aalborg, den 12te Juli 1842. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
En beqvem Beboelsesleilighed bliver ledig til næste Flyttetid. Man behager at henvende sig til Avisexpeditionen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Regimentsqvarteermester Branths Parcel af Klostermarken kan erholdes overdraget med eller uden dens paastaaende Afgrøde. Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-07-12
Onsdagen den 13de Juli opføres: Richard Savage eller De to Kroner, Lystspil i 1 Act af Moreau; derefter: Scapins Skalkestykker, Lystspil i 3 Acter af Moliere, paany oversat af Th. Overskou.