Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-06
Ved den 1258 Trækning i Altona udkom følgende Rummere: Militair=Befordringer og Afg. Vicebrandmajor i Kjøbenhavn P. Qvist udnævnt til v. Brandmajor og Chef for Corpset. Commandeuren for det Lauenb. Jægerkorps, Oberstl. v. Späth, som er befordret i Civil-Etaten Naade afsk. som Oberst, og Major v. Lihme udnævnt til Commandeur for Korpset med Oberstlieutn. Caracteer. Afske Generalmajor v. Moltke indtræder igjen i Armeen, med hans forhen havte Anciennitet, som Oberst af 18de Febr. 1823. Den fra Frenske Dragoner dimitt. Ritmester v. Moritzen, meddeelt Majors Caracteer. Capt. v. Suensson af Jngenieurkorpset ligeledes. Capt. v. Fistaine af Veikorpset, afsk, i Naade og m. Pension. Capt. og Compagniechef i Dr. Liv-Regiment Chr. v. Ahlefeldt meddeelt Afsked i Naade af Krigstjenesten som Major. Capt. v. Normann udne til Compagniechef. Capt. v. Plum af Khous, borg Jnf. i Naade afsk. som Major. Krigsassessor Fr. Schepelern meddeelt Overkrigscommissairs Caracteer, med Tilladelse at bære den for denne Charge reglem. Uniform og Armeens Felttegn. Krigscancelliesecretair Bjerg udnævnt til v. Krigsraad. Reservechirurg J. Bendt til Regimentschirurg v. Husarregimentet. Bataillonschirurg ved Fyenske Jnf. Regiment J. Nestler til Regimentschirurg ved Livreg. Cuirasserer. Veterinair-Elev Obel, som er ansat ved holst. Landseneer=Regiment, tillagt Caracteer af Regiments Dyrlæge. Scadronschirurg ved Pr. Ferdinands Reg. Dragoner, J. D. Friis, meddeelt Vataillonschirurgs Caracteer. Aarhuus. Ved Norsminde, to Mile herfra, er Havet trængt ind og har oversvømmet en betydelig Strækning af Jorder imellem Byerne Kysinge, Saxild, Assendrup og st. blot efterladende en ophøiet Plet, der som en liden Øe rager frem lige ud for Kysinge og afbenyttes af denne Byes Bønder til Græsning. Sognepræsten Hr. Ole Fr. Bruun i Saxild, en Nordmand af Fødsel, havde i flere Aar bemærket, an Vandet ingensinde var steget høiere end to Fod, og troede derfor, at det ei skulde være vanskeligt ved Jnddæmning at forskaffe Kysinge Bønder mere Jord til Græsning, hvortil de trængte. En Ansøgning blev fra ham og samtlige KysingeBymænd indsendt til det Kongl. Rentekammer om et Forskud af nogle Tusinde Rbdlr. imod Renters Erlæggelse og aarligt Afdrag. "Da henved et Aar var forløbet, og ingen Resolution var falden, indgav Præsten en anden Ansøgning, om at en kyndig Mand paa offentlig Regning maatte sendes overtil Stedet, for at undersøge, om det attraaede Foretagende var muligt eller ikke. Denne Ansøgning opfyldtes, og der ankom en Landvæsenscommissair, som, efter foretagen Undersøgelse, gav den Erklæring, at Foretagendet del var muligt, men at der til dets Udførelse vilde medgaae nogle og Tyve Tusinde Rbd. Hr. Bruun henvendte sig nu til den dristig Jnspecteur Terndrup og Skovrider Møller, Begge paa Rathlousdahls Gods, og disse to Mænd lovede, hver for en tredie Deel, at ville deeltage i Omkostningerne paa Foretagendet En i Saxid Sogn boende Landmand, der i lang Tid har opholdt sig i Holsteen, og er bekjendt med Digevæsenet, paatog sig at opføre de fornødne Hoveddiger, og at skaffe Vandet udmalet, alt for den Sum 3200 Rbd. Man tog i Sommer fat paa Arbeidet, og i August var af Jnddæmnings-Arbeidet kun tilbage, at opkaste et Dige af omtrent 150 Alen; og derefter at faae Vandet udmalt. Den Strækning, der saaledes inddæmmes, vil udgjøre omtrent 40 Tdr. Land Hs. Majestæt Kongen har tilstaaet 20 Aars Skattefrihed, og at Landet sættes for fri Hovedgaards-Taxt.