Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-06-09
Slutningen af det nye Reglement for Indgvarteringen udi Kiøbstæderne (See Nr. 22. 8. De indqvarterede Under=Officerer og Gemene, skal nøies med de Logementer dem af Værten anvises, naar de kuns ere tætte paa Tag og Fag, Vinduer og Dørre, og de Senge han kan anskaffe, som skal bestaae udi et Stand Sengested, med en Underdyne, Overdyne eller Sengedækken, samt en Hovedpude og maanedlig et par Blaargarns Lagen, saavelsom et Blaargarns Haandklæde, hver Maaned reent leveret; hvor Værten ellers ikke har Underdyne, med Fiederfyld, maa bruges Underdyne med Halmfyld, saa skal og den Inqvarterede, udi det Kammer ham anvises, af Værten leveres et Bord, en Bænk og en Træestoel. 9. De saavel Ober= som Under=Officerer og Gemene, baade af Rytteriet og Infanteriet, in natura, anviisende Qvarterer, beregnes aarlig paa følgende Maade: 1) Obersten for sig, og til Monderings=Kammer for det ham anbetroede Compagnie eller Escadron. 72 Rd. s. 2) Oberstlieutenanten ligeledes. 60 3) Premier=Majoren ligeledes. = 50 4) Escadron= eller Compagnie=Chef 40 5) Second=Ritmester. 6) Premier= og Second=Lieutenanter, samt Auditeur. 7) Regiments=Qvarteermester, 8) Regiments=Feldskiærer for sig, samt til Medicin og Barbeerstue. 9) Compagnie= og Escadrons=Feldskiærer, 10) Bøsse=Smed for sig, og Leilighed Værksted. til 11) Escadrons=Sadelmager: 12) Vagtmestere, Corporaler, Paukere og Trompettere med Hest, hver 13) Commandeer=Sergeanter, Foureerer og Corporaler hver 14) Regiments=Tambour og Hautboister hver 7 58. 15) Gevaldiger med Stokker=Knægt 16) Ryttere og Husarer med Heste, hver 17) Constabler, Under=Constabler, Grenaderer, Mousqvetairer, Tambourer og Piber, hver 3 77 De udi de 2de sidste Poster benævntes Koner, hver 10. Hos de Borgere, som, formedelst deres Handel eller Nærings Brug, ikke kan have deres Sager under Laas og Lukke, bør indlegges saadanne stille og troe Folk, som Escadrons= eller Compagnie=Cheffen kan være ansvarlig for. 11. Under=Officererne og de Gemene skal nyde fælles Jld og Lys med Værten, og dermed lade sig nøie, med mindre han heller vil anvise dem en varm Stue og Leilighed tilligemed Jldebrændsel, at koge for sig selv, eller i det Sted godtgiøre dem i de 6 Sommer=Maaneder fra første April til sidste September hver Mand Maanedlig 8 Skilling Danske og i de 6 Vinter=Maaneder fra 1ste Oct. til 1ste April hver Maanedlig 16 Skilling Danske, desuden skal Rytteren, hvor han haver sin Hest i Qvarteeret hos sig, til at affoere samme og til at gaae i Seng ved, forskaffes Maanedlig et Fierdedeel Skaalpund Lys, samt derforuden leveres en liden Haandlygte. 12. Hvor det ellers er, at Værten har afdeelt et Kammer hos sig selv til sin Jnqvarteering, og derudi dog ingen Skorsteen eller Jldsted findes, da skal Rytteren eller Soldatten, som oven er meldt, have Friehed at benytte sig af Værtens Varme og Jldsted, dog ikke til Tvæt eller Marqvetenterie for andre at holde, og saaledes, at Værten bliver selv Mester og Huusbonde af sin Srue, og ham ikke skeer nogen Overlast eller Hindring i sin Haandtering. 13. Jfald saa er, at en Borger spiser Under=Officeer, Rytter eller Soldat for Betaling, da søge han sine tilgodehavende Penge hver Lehnings=Dag hos Compagnie= eller Escadrons=Cheffen, hvilke han da uveigerlig bør indeholde og betale, dog at Borgeren ei crediterer meere end den halve Lehnings=Beløb, og skal det aldeles være forbuden en Under=Officeer, Rytter eller Soldat at holde Marqvetenterie for andre, thi sligt, saalænge de ligge i Qvarteer i Kiøbstæderne, bør ansees som borgerlig Næring. 14. Enhver Garnison anvises for dens Syge, i Forhold med dens Styrke, et Huus eller Stue, forsynet med fornødne Senge, Lys og Jldebrand, alt efter den til Jndqvarterringens Vedligeholdelse paa ethvert Sted, i Følge den 16 Art., anordnede Commissions Beslutnig, hvis Attest om de herpaa medgaaende Bekostninger, skal følge Byen til Vores Rentekammer aarlig indsendende Regnskab, og skal til enhver Syge=Seng leveres en Underdyne og en Hovedpude meere end til de friskes. 15. De saavel for Ober=Officererne, som Under=Officerer og Gemene med videre ansatte Qvarteerer og hvad dertil hører, haver Magistraten eller Øvrigheden paa ethvert Sted, efter Stedernes Leilighed at forskaffe de Inqvarterrede, og sammes Bekostning paa alle Byens Jndvaanere, de allene undtagne, som ved særdeles Privilegier og Frieheder, fra Inqvartering udtrykkelig ere befriede, efter den i foregaaende 9 Art. fastsatte Bestemmelse, og ellers paa samme Maade at ligne, som hidindtil brugelig været haver, at de kunde alle bære Byrden med hinanden; og skal ingen være forbunden til, imod sin Villie, at modtage fleere Under=Officerer, Gemeene eller dem, som ere lige med dem, end ham, efter Ligningen tilkommer, men dersom de, der tilfalde en eller anden, som ei har Leilighed til at modtage dem, ikke kunde skaffes Qvarteer for den her fastsatte Priis, da skal den, som de ellers skulle haft Qvarteer hos, enten selv forskaffe samme, eller betale det overskydende, som Qvarteret; koster meere, uden at saadant kommer Byen til Last. 16. Naar Indqvarteeringen saaledes af den Civile Øvrighed er indrettet, skal til dens ydermeere Reglering og Vedligeholdelse, paa ethvert Sted, anordnes en Jndqvarterings=Commission, som skal bestaae af Øvrigheden i Byen, en Officeer, som af den commanderende Officeer udnævnes og 2de af Byens beste Borgere, og hvad de ikke kunde blive enige om imellem sig at afgiøre, skal af Stiftamtmanden og Regiments=Chefen decideres. 17.) Hvor Rytter=Hestene i de af Borgerne selv indrettede og vedligeholdende Stalde, anvises Stalderum, der skal Rytteren leveres af sin Vært aarlig, naar Hesten op staldes, paa hver Hest en Træ=Spand, en Træ=Skovl, og 2de Stald=Koste, og til hver Escadron forskaffer Byen hver 4de Aar en nye Hakkelse=Kiste, og hver 3die Aar en nye Skiære=Kniv, om behøves; og naar Værten aarlig til samme Tid foreviser sin indqvarterede Rytter i Officerens Overværelse, sin Stald at være i forsvarlig Stand indrettet med Spiiltov, Hek og Krybbe, skal Rytteren paa mueligste Maade derhen see, at den ikke vorder beskadiget, skulle det imidlertid Rytteren kunde overbevises, noget at have spoleret, forholdes dermed, efter den 21 Art. men hvad Skade en uregierlig eller vild Hest, enten ved Strigen, eller i andre Tilfælde, desligeste en Krybbebider maatte foraarsage, sligt bliver ikke Rytteren til noget Ansvar at henregne. 18. Men naar Hesten anvises Stalderum i de opbygte eller herefter opbyggende Rytter=Stalde, da gives og forskaffes af Byen Stald=Reqvisita for et Aar saaledes, nemlig, en Stald=Lygte at hænge i Stalden med dertil fornøden Linie, samt 20 Potter Tran og tre fierdedeel Pund Bomuldsgarn til Vegen i Lampen, derforuden og saa mange Hiulbører, Træ=Skovler og Træ=Spande, som Indqvarterings=Commissionen, efter Hestenes Antal, maatte finde fornøden, med hvis Bekostninger forholdes, som om Sygestuerne sagt er. 19. Udi de Kiøbstæder, hvor ikke endnu nogen a parte Rytter=Stald er opbygt, eller hvor Loftrummet over disse Stalde ei er tilstrækkelig til at forvare det fornødne HesteFoder, forskaffes af Byen beqvem Luftrum eller anden god Leilighed til Fouragens Bevaring. 20. Plads, hvor Mandskabet kan samles for at exercere, anvises og regleres af Jndqvarteerings=Commissionen, og skal saavel Rust= som Brød=Vogne, og Pladsen det tillader, bringes under Skuur i Compagniets eller Escadronens District, men om det ikke kan skee, maa de, efter Stedets Leilighed, paa et samlet Sted, sættes under Skuur i tæt og med Laas og Lukke forsynet Bevaring. 21. Jngen Militair maa egenraadig affordre eller paabyrde Borgerne og Jndvaanerne det allermindste videre end hvis de, efter dette Reglement, ere pligtige, og skal de med al muelig Agtsomhed og Varsomhed omgaaes med de dem til Brug leverede Sager, skulle noget deraf af dem fordærves, eller ved deres Skiødesløshed komme til Skade, da skal Skaden af kyndige Haandværksfolk, udi den commanderende, eller en anden af ham dertil udnævnende Officeers Overværelse, taxeres, Sagen strax afgiøres, og Skaden, uden Ophold, af den Skyldige erstattes, eller af den ham tilkommende Gage aftrækkes. 22. De Indgvarterede skal hver Aften Klokken 8te, eller til den ved Retraiten fastsatte Tid, være udi deres Qvarteer, hvis det ikke skeer, skal Værten, saasnart han bliver det vaer, give det den næste Officeer tilkiende hvem det er, enten det er hans Compagnie eller ikke, og skal den Officeer, som det bliver tilkiendegivet, strax advare vedkommende Officeer derom, hvorfore og hver Nat af Vagten skal patroulleres, paa det at alle Uleiligheder og Uorden kan forekommes. 23) Skeer Værten nogen Fortræd eller Overlast af hans Inqvarterede, skal han først klage det for hans Compagnie= eller Escadrons=Officeer, bliver det da ikke strax remederet, da skal han give det an for Øvrigheden i Byen, som derom henvender sig til den commanderende Officeer, og om det endda ei bliver remmederet eller straffet, anmelder han det for Stiftamtmanden, som videre indberetter det, paa det at Sagen af vedkommende Departement kan blive afgjort. 24. Byen anskaffer til en Corps de Garde, hvor samme behøves, i de 6 Vinter=Maaneder, saa meget Tørv eller Vedd, efter Byens Omstændigheder, samt saa mange Lys, som Inqvarterings=Commissionen fastsætter, hvorimod det stykke Brænde eller de Stykker Tørv, som, efter det, der hidindtil har været Skik, tages i Porten af hvert Læs Brænde eller Torv, som føres til Byen, skal tilhøre Byen og oppebæres for sammes Regning, uden at de Militaires, som i Byen ere indqvaterede, sig dermed i nogen Maade maa befatte. 25. De til Sygehuusene, Fouragelofterne, Vagthuuse, ne, Stald=Reqvisita, samt Vogn=Remisserne til Brød=Vogne og Feldt Eqvipage medgaaende Bekostninger skal den i hver Bye etablerede Indqvarteerings=Commission bestemme. og fastsætte, hvorvidt og hvor meget deraf, efter Byens Omstændigheder, nødvendig behøves, hvorefter Magistraten og de eligerede Mænd skal see at anskaffe samme for den mindste muelige Priis, dog skal de Accordter, som de derom maatte slutte med Vedkommende, ikke være af nogen Gyldighed, eller forbinde, førend de af Stiftamtmanden ere overveiede og approberede. 26. Da vi allernaadigst have ladet forfatte en, efter Trouppernes nu værende Styrke og Fordeeling, indrettet General=Ligning over hvad enhver Kiøbstæd haver at svare eller nyde i Jndqvartering og den saa kaldte IndqvarteeringsHielpe=Skat, hvorved Kiøbstædernes nu værende Tilstand, saavidt mueligt, er taget i Betragtning; saa ville Vi, af samme Generale Ligning lade tilstille enhver Stiftamtmand Extract, for saavidt den angaaer de i hans anbetroede Stift værende Kiøbstæder, da Stiftamtmanden videre besørger saadant bekiendtgjort for Øvrigheden og andre Vedkommende i hver Kiøbstæd, og ville Vi i øvrigt, at den heele, ved denne Vores Forordning fastsatte Indretning, skal, fra førstkommende Michels=Dag tage sin Begyndelse, ligesom Vi og hermed ville have ophævet alle foregaaende, om Jndqvarterringen i Kiøbstæderne (Kiøbenhavn undtagen, udgangne Anordninger; hvorefter samtlige Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette; Givet paa vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Resident=Stad Kiøbenhavn den 8de Mai 1775.