Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-01-14
Fra Grækenland har man lutter Seiersefterretninger til Lands og til Vands. For det første har den Tyrkiske Armee, som staaer ved Corinth giort et Forsøg paa at undsætte Napoli di Romania og at detaschere et Corps dertil; men General Colocothron var i Forveien underrettet derom. Han samlede derfore sine Krigsfolk og skiulte dem i en Fordybning ved Bierget Agion Oros, da Tyrkerne ankom dertil saa bleve de strax angreben af en morderisk Flankeild, da de saaledes bleve angrebne uden at kunne see deres Fiender, saa opløftede de en skrækkelig Hvien, og bleve nødsagede til strax at tage Flugten. De mistede 900 Døde og 1200 Saarede, som de tillige med Transporterne maatte lade blive tilbage i Defileen i Skoven. – Efterretninger, som ere ankomne fra Hydra af 26de November melde følgende: Seiervindinger til Søes, Seiervindinger til Lands, Hellas store Dage leve op paa nye, Vor i lang Tid ubemærkede Søemagt har nu tilfægtet os Herredømmet overArchipellet. J Gaar forkyndte Kanonernes Torden og Klokkernes Ringning vore Heltes nye Seier ved Tenedos Den første Efterretning om denne vigtige Vaabendaad blev os for 6 Dage siden bekiendtgjort ved en Engelsk Paketbaad, som blev ført af Zantloten Valsimachi, som havde heiset Hs. Storbrittanniske Majestæts Flag paa en stor Must tilligemed det Flag, som pryder Hellenernes seierrige Kors. Et tusindfold Glædestaab lød ved Synet deraf, men tusinde og att tusinde Gange blev Luften paa nye rystet, da Capitainen meldte os at det var lykkedes vore brave Parioter at sprænge Capudan Paschas Mebemed Chor bs Admiralskib i Luften. Han kunde vel blot meddeele os en ganske almindelig Beretning. Men kort efter erfarede vi af to Avisos Skibe, som ankom den 22de og 23de November, at Tabet ikke blot var indskrænket til Admiralskibet, som var støiet i Luften tilligemed den største Deel af Flaadens Stab, som just var forsamlet paa det. Been ogsaa to Fregatter kom i Brand ved det Skibet sprang i Luften og da der den 11te Novbr., efterat denne Ulykke var tilstødt Flaaden, opkom en Storm saa strandede 13 Corvettet paa Kysten af Atexandria Trogs og 2 Fregatter paa 40 Kanoner bleve i det Øieblik, da de vilde løbe ind i Helesponten deres Mastet berøvede og man forsikkrer, at de ere siden løbne paa Strand ved Enos. Vore Søefolk vare endnu i Begreb med at forfølge hvad der hidindtil var undgaaet Luerne, Stormen og Hellenernes Tapperhed. Det Feldskrig, hvormed Capitainerne Miaulis og Pipinis angrebe det Tyrkiske Admiralskib vare den hellige Nicolaus og Friheden. Pipinis er en Hydriot og commanderede Skibet Regla; Maiaulis, som ogsaa kaldes Stephans Kanaris, er den samme, som havde antændt det forrige Admiralskib. – Den officielle Beretning er nu udkommen i Hydra om denne Seiervinding. Det hedder deri: at de to Brandere afseilede den 10de November Kl. 7 om Aftenen, ledsagede af 2 Krigsbrigger. Det lykkedes dem at liste sig forbi de yderste Tyrkiske Bagtskibe; men da de kom nær til Havnen saa bleve to Fregatter, som ikke stode langt fra Jndløbet dem var og underrettede Admiralskibet derom ved Jldsignaler og dette forkyndte det igien for Flaaden ved 3 Kanonstud. Hellenerne vidste at benytte dette; thi Kanaris kiendte just Admiralskibet paa dette Tegn. Mod Kammerater, raabte han, nu have vi faaet fat paa det. Han skiød derpaa løs paa Admiralskibet ligesom en Piil og antændte sin Brander med en saadan Hurtighed at kun 20 eller 30 Mennesker frelste Livet. J sin Jver for at Branderen skulle hurtigt flyve i Luften greb han med Hænderne i gloende Kul og kastede dem paa Branderen, hvorved han blev haardt saaret. Strax derpaa udbrød Flammerne paa to Fregatter, som laae ved siden af At miralskibet som ligeledes opbrændte. Den anden Brander lagde an paa det andet Orlogsskib, men det undgik den, efterat det var blevet stærkt beskadiget paa den ene Side. Da Grækerne seilede bort kunde de endnu kiende det brændende Admiratskib paa Flaget og Lygterne. Den første Forvitring iblandt Tyrkerne var saa stor, at de som vare i Fæstningen troede, at Grækerne bemægtigede sig Havnen og skod derfore paa deres egne Skibe, hvorved de for en Deel bleve stærkt beskadigede Ogsaa Skibene have tilføiet hinanden indbyrdes betydelig Skade, ved at seile paa hinanden da de alle paa engangvilde tage Flugten ud af Havnen for at det eene Skib skulde ikke tænde Jld paa det andet. Dertil kom nu Stormen, som ødelagte 4 Fregatter og 12 mindre Krigsskibe. Een Corvet blev taget af Grækerne (Saaledes mistede Tyrkerne ved denne Leilighed 1 Orlogsskib, 6 Fregatter og 13 mindre Krigskibe foruden at de fik heele den øvrige Flaade spoleret). – Da den hellenske Escadre løb ind i Havnen ved Para, saa gik Ephorerne paa Øen ledsagede af en stor Folkemængde af begge Kiøn ned til Stranden, og hilsede paa Kapitainerne og Mandskabet med det Udraab, Held Seiervinderne ved Tenedos, Hæder for de Tappre Friheden leve! leve dens store Forsvarete. Ephorernes Præsident eller Proedrostraadte nu frem og satte Kanaris en Laurbærkrone paa Hovedet med de Ord: Det taknemmelige Fædreneland hædrer to fjendtlige Admiralers Betvinger. Ephorerne omgave ham nu, og gik tilligemed ham og alle hans Vaabenbrød, tilbage til Staden, ledsaget af Folket, som udbrød i Glædesudraab, og saaledes begave de sig til Hovedkirken, hvor den Ambrosianske Lovsang lød fra Alles Munde. – Kanonernes Torden forplantede derpaa den almindelige Jubel i en stor Afstand; under deres Lyd løb det Brittiske Krigsskib Cambrian ind i Havnen hvis Chef Hamilton, steeg i Land og spurgte og Aarsagen til disse Glædesyttringer. Da man nu fortalte ham det, saa forlangte han at faae Capitain Kanaris i Tale, og efterat han havde tillagt ham megen Berømmelse for hans Mod og Duelighed, saa forlangte han at vide, hvilken aparte Maade Grækerne tilberedte deres Brandere paa, siden det kunde lykkes dem saa godt med dem. Parioten svarede: vi berede dem flet ikke anderledes end J, men at det lykkes os dermed, kommer af, at vi have skiult en Hemmelighed her (nu pegede han paa sit Hierte) det er Kjærlighed til Frieheden, som har aabenbaret os den. - Commandeur Hamilton seilede derpaa til Hydra og erklærede for Navarcherne: At hans Regiering har erkiendt Grækernes Blokade-System og han forlangte en nøie Optegnelse paa alle de Havne, som vare indbefattede i dette Blokade System for at meddeele den til de Engelske Consuler for at de ikke skulle udstæde Passer for deres Skibe til saadanne Havne; men Navarcherne henviste Commandeuren til Staden Hermione paa Morea, som ligger ligeoverfor Hydra, og hvor den Græske Contral Regiering for nærværende Tid har sit Sæde. Man seer det tydeligt, at England har i Sinde at tage den Græske Republik under sin Protection; meget følgerigt vil i det mindste det anførte Skridt blive under alle Omstændigheder). (Fortsættes).(Den udenlandske Post er ikke ankommen.)