JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Besynderligt er det imidlertid, at man om Morgener, sporede Tegn til den tilbagekommende Livsaande, og efterat have anvendt de fornødne Lægemidler, kom Kapit. Noddings fuldkommen til sit forrige Helbred igien - og er nu for nærværende Tid i Shill. - Denne paalidelige Efterretning - siger den danske Udgiver - har jeg saa meget des hellere oversat, som den iblant utallige kan tiene til at neddrive den Fordom, at den Druknede ei staaer til Redning, fordi der strax ikke viser sig Tegn til Livs Aande. I øvrigt overlader jeg vor lærde og virksomme Herholdt at benytte sig af dette Exempel, som et Bidrag til sine øvrige Samlinger i dette Fag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
I de Trondhiemske Tidender gives Let ganske probat Middel at skille Verden aldeles ved Dievelen, nemlig: Tael, aldrig meere og ham " -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Til de 35,000 Russer, som Rygtet i Kiøbenhavn forrige Postdag lod marschere til Sverrigs Grændse - hvilket Rygte nu ogsaa er anmeldt i den nyeste danske Minervahøres nu intet mere. Det hele var altsaa formodentlig uden Grund Udkomne Skrivter. (No. 41.) Cajus Cornelius Tacitus af det latinske, med de fornødneste Anmærkninger, især for Ustudeerte, ved J. Baaden, tredie og sidste Deel. 1 Rd. 3 Mk. for Subskribenterne hos Forfatteren. N. D. Riegels smaae historiske Skrivter. 3die Deels 3die Heste. 2 Mk. hos Soldin. Geographie til Ungdommens Brug, af C. Sommerfeldt, fem, te meget forøgede og ganske omarbeidede Udgave. 4 Mk. hos Proft & Storch. Birckners Biograsie, med en Fortale af ham selv, og en allegorisk Vignette. 12 s. hos Soldin. Jesus og Fornuften. No. 45. 4 s. Sendebreve til Hr. N. D. Riegels angaaende hans Brev til Gudenrath om saare mange Ting. 10 sk. hos Brummer. Sang i Anledning af den sværmende Tvistighed om Troen og Fornuftreligionen, 4st. hos Hegelund, Reistrup og Malling Publius Virgilins Maro, om Landbrug, et Lærredigt i fire Sange, oversat, 2 Mk. 8 s. hos Gyldendal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Haandbog i Moralen for Borgerstanden af De. Theol. C. F. Bahrdt, oversat af Tydsk. 1 Deel. 2 Mk. 8 s. hos WindingFilosesisk Repertorium Nr. 5. Mennesket en Journal af blandet Indhold, i Binds første Hefte. 2 Mk. hos S. Hempel & Komp. i Odense. Skrivter som udkomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Af Kants allgemenne Naturgeschichte und Theorie des Himmels udkommer paa Liunges Forlag en dansk Oversættelse Fra tilstundende Nygaar af udkommer et perindisk Skrift under Titel af Riber Byes Ugeblad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
A. F. Just i Viborg agter fra Nyeaar af at udgive et Ovartalskrivt under Navn af Frugtkurven; hvert Hefte bestaaer at 7 til 8 Ark, som for dem, hvilke inden Aarets Udgang tegne sig derfor, koster 1 Rd. aarlig. De i Fyens Stift, som ønsker at eie samme, ville behage at lade deres ærede Navne tegne paa Adressecomtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 8de Novbr. Grevinde Baudissen, Kniplingshandler Carsten Carstensen fra Holsteen til Kbh. Den 9de: Lieutenant v. der Weide fra Fyen til Korsøer. Pastor Lund fra Fyen til Sielland. Jøde og Kiøbmand Salomo fra Hamborg til Kbh. Den 10de: Landmaaler Egebeck fra Odense og Maximus Juul fra Fyen, begge til Kbh. Den 11te: Gimlinge med 3 Drivere fra Fyen til Sielland. Assessor Seide fra Jydland til Kbh. Kiøbmand Sammel Hammerberg, Anders Landin og Henrich Colin, alle fra Hamborg til Kbh. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Den 8 Novbr. Styrmand Hans Hansen til Holsteen, Handelsbetient Ernst Ludvig til Lybech, begge fra Kbh. Den 10de: Skibskapitain Svend Jeppesen og Skipper, Jeppe Petersen til Apenrade, Styrmand Peter Christensen til Holsteen, alle fra Kbh. Den 11te: Kommissionair J. Jacobsen fra Kbh. til Jydland. Madame Block fra Sielland til Fyen. Prokurator Holm med Familie og Oberstlieutenant Rosenberg fra Kbh. til Nyborg. Den 12te: Styrmænd Mathias Evald, Jeppe Holm, Peter Møller og Jørgen Bøgvad, samt Skipper Chr. Bondesen til Holsteen, Proprietair Svindt og Forpagter Jens Hviid til Jydland, Pastor Lund til Kolding, Kiøbmand Bech til Flensborg, L. Hauge, sted til Odense, Kapitain Mathias With til Holsteen, Skolelærer Schønan til Viborg, alle fra Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Anmeldte Skippere ved Nyborg Strømtold. Den 5 Novbr. R. Holbeck af Kierteminde fra Flensborg hiem, Den 6. C. Hempel af Faaborg fra Bergen hiem. H. J. Stryn af Ærøeskiøbing fra Bergen til Wismar. Den 7. L. H. Bostholm af Ærøeskiøbing fra Flensborg til Callundborg. Den 9. H. Magnusen af Svendborg fra ibd. til KiertemindN. Jensen af Marstal fra Odense hiem. C. Schumacher af Arnis fra Christiania hiem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Odense Bye=Nyt. Døbt: Odense den 8 Novbr. Skomager Thomas Mejers Datter, Christiane Magdalene. Fadd. Peder Jeppesens Kone, Kirsten Krag, Væver Mogens Agre, Vertshuusholder Niels Thaarup og Kristen Krag. S. D. Gaardmand Knud Nielsens Søn, Jeppe. Fadd. Gaardmændene Anders Hansens og Lars Jensens Koner, Jørgen Hansen, Lars Jensen og Christian Nielsen, Gaardmænd i Killerup. Den 9de: Anne Nielsdatters Søn, Anders Larsen. Fadd. Giertrud Christiansdatter, Berndine Christine Holmstad, Hans Erichsen, Rasmus Andersen og Jens Rasmusen. Den 14de: Christian Nielsens Datter, Anne, Fadd. Jfr. Ancher, Jfr. Gottschalck, Viinhandler Sørensen, Farverne Kellinghuusen og Gundermann, Bager From og Handelsbetient Theysen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Kopulerede: Den 8de Fisker Peder Larsen og Anne Kirstine Christophersdatter. Den 10de, Kleinsmed Esbiørn Hansen og Anne Hansdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Begravede. Den 9de: Anne Nielsdatter, (den samme, see ovenfor, hvis Barn blev døbt samme Dag). S. D. Dorthe Andersdatter, 40 Aar. Den 10de: Anne Marie Clausdatter, 61 Aar. Den 11te: Kiørke, forhen Kiøbmand. Førstkommende Søndag prædiker Hr. Klokker Ferslev til Aftensang i Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Jndsendt. Sang for Brudeparret. Hr. Jgnatius Verner og Jomfrue Frederiche Stæger, Mel. Hver Glædens Ven Skiønt er det Baand, Paa Livets Ve Som Ven med Vennen knytter. Hver Vandrer har sin Kummer; Al Godheds Haand, Men gruer ei : Det fastner og beskytter. Deelt - dysses den i Slummer. Menneskets Lod er stor og skiøn Kummer er liig en Tordenregn, Slaaer kun for Venskab hans Hierte Vældig af Skyen den bryder; - Høi er den Fryd for Dødens Søn, Men den er for den heele Ege Salig er selve dens Smerte. - Qvægsom - den nærer og fryder, Held Ynglingen Det skiønne Baand, Som svor dens stolte Fane, Som Dyd og Tro har knyttet, Med Roser den Ved Almagts Haand, Bestrøer vor Vandrings Bane Staae varigt og beskyttet: Ædle, som nys ved festlig Ja Evig er ei for Jordens Søn Vied den helligste Klæde, Qvalen, som piner hans Hierte. Miskiender ei dens Værd - og da Føler, at den Lod er skiøn, Vorder J graae i dens Glæde. Deeler hver Fryd og hver Smerte, H. M. Juell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Tanker ved Sl. Comtesse de Rantzaus Død; Tre Unders Dage haver breder, Nu den Naturs saa klare Lygte, Om den Afdødes høje Siel; Gav Skin igiennem sit Krystal, Da hun var her paa Bauen ledet At nyde Graad og Held: Hun hastig da for dem mon flygte For Frydens blomstret Sal. Da Fødslen gav den første Morgen, Men nu den Stor=Basun saa taler Da blomstrede den første Dag Til hende frem med Fryde=Tegn. Hvis Eftertid var blandt med Sor= En Tredie Morgen, da her malet Et Væsen mod Behag. - gen. Sin Pragt i Glædens Egn. Nu Livets Soel sig mørkne ladet Da Hør Frue Søster hende favner! Om den henryktes ædle SielDen anden Morgen blomstrede Da gaae den Fryd fra Myrinder, Men hastig hun den Elskte savner, At hun nu nyder største Hæld! - Hun fløi fra Glæderne. C. A. T..... Avertissements os Handelsgærtner Rinder paa Øster=Broe i Linden, bekommes Linde og Perntræer, tienlig et Aller og Hække, samt forskiellige Frugttræer og Ribstræer, ligesaa og nogle Nordamerikanske Træesorter, alt til billigste Priiser. Kiøbenhavn den 11 Novbr. 1797. faatet at det ikke formodes at afg. Hr. Hans Jørgen Naschou, fori hen værende er siderende Capellan i Middelfart, har efterladt sig meere Gield end den som allerede er anmeldt, saa bliver dog saavel til Stervboets som Skifterettens Betryggelse i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Octbr. 1792 herved indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel alle og enhver, som maatte have noget efter bemeldte Afdøde at fordre, dermed at fremkomme og saadant deres Krav for mig som Skifteforvalter at beviisliggjøre, inden bemeldte Tiders Forløb, da enhver skal vederfares Ri efter Loven. Veilbye Præstegaard den 9 Novbr. 1797. H. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Skulde Nogen have at fordre i Stervbovn efter Sognedegn, S. Henrich Haagerup i Ryslinge og hans Moder Marian, Haagerup, Præsteenke sammesteds, som kort efter hverandre ved Døden, ere afgangne, behage de at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos undertegnede. Gudbierg pr. Nyborg den 11 Novbr. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Sidstafvigte 7 Novbr. er ved Døden afgaaet Snedker og HuusSmand Rasmus Sørensen af Rønninge her under Godset, Hans ringe Efterladenskab er strax af mig paa Skifteforvalterens Vegne taget under Registering og Forsegling, og Skiftet er derefter udsat til 30 Dagen den 7 Septbr. førstkommende. Ifølge den allernaadigste Placat og slige Proclamata, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel i disse Aviser 3 gange efter hinanden, alle dette fattige Stervboes Credi= og Dibitorer, at melde sig hos mig inden bestemte Tids Forløb, de første for at fremkomme med deres Fordringer behørig legitimeret, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige. L. B. Hansen, Rønningesøegaard den 9 Novbr. 1797. Forvalter ved Godset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
En stoer ung Pappegøie, grøn af Couleur, røde og blaae Slag 2 fiedre i Vingerne og guul Calot paa Hovedet, taler reent, er at faae tilkiøbs, og anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Aandagen den 20 Novbr. førstkommende om Formiddagen Ni bliver Skiftet efter afg. Toldinspecteur Hansen foretaget til endelig Slutning paa Middelfart Raadstue, som tiener til Efterretning for dem som mueligen derunder maatte have noget at erindre. Middelfart den 4 Novbr. 1797. Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
En liden ruehaaret Tæve=Støver, af Couleur hvid med smudske gult, er bortkommen med et Kobbel som slædte efter den; den er seet saaledes ved Snarup=Siden Tiirsdagen den 24de Octbr. Hvem den maatte være kommen til, ombedes at levere den til Landsdommer Uldall i Svendborg eller melde ham det da derfor gives en Douceur. andagen den 20 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Ni Kl. 9 Slet, og paa følgende Dage vorder udi den i Odense, ved det Store Torv beliggende Gaard, som afg. Frue GrevindeRanzan har beboet, offentlig Auction foretaget over Meubler og Effecter, hendes Stervboe tilhørende og bestaaende af Chatoller, Dragkister og andre Kister, Speile, Chinesisk=Saxisk og Kiøbenhavnsk Porcellain, samt Fajance= og Hollandsk Steentøi, hele Stykker Damast, Taft og Lærreder af adskillige Slags tilligemed Dynevaar, Lagener, Duge, Servietter og Haandklæder, Canopeer, Consol= og andre Borde, Stole, Commoder, Sengesteder og Sengeklæder, Skilderier, Medailler, PrettosaGuld Søn, Kobber, Messing, Malm, Tin og Jernfang, Karether, Schletøi til Heste, m.v., foruden endeel velconditionerede Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, hvorover trykte Catalogi ere strax hos mig undertegnede at bekomme, Hvilket herved til de Lysthavendes Underretning bliver bekiendtgjort paa Stervboets Arvingers Vegne fra mig og min dertil Medkommitterede Hr. Kammerraad Bagger paa Brahesholm. Odense den 4 Novbr. 1797. Johan Jacob Mylius, Cancellieraad og Landsdommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
vem som kan og vil spinde Bomuldsgarn i forskellig Funhed, 2 kan faae at spinde hos mig, og den som har Lyst og behover frie Rok af de nye indrettede, som baade spinder og Hæsper. Den ganske Fattigestaaer frie Karter at bruge. S. Kiær,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Jndkaldelse. i Nedergade Nr. 694.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
J Anledning af Odense Kanal=Udførelses=Commissions Forestilling, at den Deel af Odense Fiord, fra den nordlige Ende af Stige og indtil det Sted, sønden for den saa kaldede Fandens Krog, hvor, efter de nu trasseerte Linier, Næsbyehoveds Møl legge falder i Kanalen (der indbefatter den Deel af Stranden, som ligger Vesten og Norden for Kanal Linien og inden for den Dæmning, som fra Mundingen af Seedens Aar er lagt over mod den nordlige Ende af Stige Bye) og som nu ved Kanalens Anlæg afsondres fra den øvrige Deel af Fiorden, mueligen kunde blive aldeles afdæmmet og udtørret, har den Kongelige Kanal=Commission i Kiøbenhavn overdraget Udførsels Commissionen at undersøge, om der maatte existere nogen til denne inddæmmede Deel grændsende Jord= eller Mølle=Eier, som til sin Tid kunde have Anledning at fremkomme med Paastand om Skades Erstatning for Vandets Afledning, eller fra dets forhindrede Afløb fra Mølle Agen, eller om mueligen nogen Paastand kunde giøres om benyttelsen at, eller og Eiendoms Ret til nogen Deel af den da inddæmmede og udtørrede Deel af Fiorden; Thi bliver med lovlig 14 Dages Varsel de tilgrændsende Jord= og Mølle=Eiere, samt alle og enhver anden, som i Anledning af den ommeldte Afdæmning, og Udtørrelse af Stranden maatte troe sig berettiget til at giøre Paastand og Skades Erstatning for Vandets Afledning, eller for dets forhindrede Afløb fra Mølle=Agen, eller om benyttelsen af, eller Eiendoms Ret til noget af den indæmmende og udtørrende Deel af bemeldte Fiord eller Strand, herved indkaldede i seeneste inden denne Maaneds Udgang at melde sig med deres i saa Maade havende Paastande hos UdførelsesCommissionen, eller dens her paa Stedet værende Medlemmer, mig Stiftamtmand Buchwald paa Odense Slot, og mig Capitain Wegner boende i Gaarden Nr. 404 paa Odense Nørregade, da efter den Tids Forløb ingen Jndsigelse eller Paastand kommer i Betragtning. Odense Canal=Udførelses=Commission den 1 Novbr. 1797. Buchwald. Rosenørn. Wegner. No. 1 Publiceret og derefter protocolleret inden Raunebierg Herredstings Ret Torsdagen den 2 Novbr. 1797. testerer J. J. Mylius. Nr. 1 Læst inden Odense Byetings Ret Mandagen den 6 Novbr. 1797. C. M. Bendz. Er og protocolleret af J. Orten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Fredstraktaten er, efter nogle Jndvendinger, af begge lovgivende Raad bleven ratificeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Den sidste Dag i forrige Maaned var den høitidelige Forrestilling af begge Fredsbudene, Berthier og Monge, for Direktoriet. Salen gav ved deres Jndtrædelse Gienlyd af den talrige Forsamlings Frydetummel. Berthier holdt en Oliegreen i Haanden, som han ved sin Tiltale overrakte Præsidenten. Den udenlandske Minister Talleprand Perigord forestilte dem begge for Direktoriet med en Tale, hvori han deels forsvarade Definitivtraktaten, deels gientog Trudflerne imod Engelland. - - Af Berthiers Talle ved Oliegrenens Overrækkelse sees, at denne kostbare Green maatte kiøbes med 581 Fægtninger (i det hele Krigsløb). Over den J talienske Armee udtrykte han sig paa følgende Maade: " Marts 1796bestod denne Armee i det høieste af 20,000 M., som i 3 Aar, blottede for alting, modigt forsvarede Alpernes og Apenninernes Spidse. Buonaparte kommer og siger til Soldaterne: Forsvarskrigen ophører; det bliver en Jnvasionskrig; J maae giøre Crobringer o. s. v.... Armeen tiltraadte Marschen om Natteen; 111 Fægtninger fulgte paa hinanden; Seieren blev os troe, tvang Kongen af Sardinien i Mai 1796 og snart derefter Kongen af Neapeltil Fred, fremdeles i Febr. 1797 Paven, og endelig i April 1797 undertegnede ogsaa de keiserlige Befuldmægtigede Præliminarierne i Leoben, i Nærheden af Vien. - Deres Energie Borger=Direktorer, og Lovgivernes Energie har ræd det Fædrelandet; den fierde September (or den sidste Revolution i Paris) har endt Underhandlingerne og givet Oliegrenen, som Fornuft og Menneskehed stedse tilrækker, i Frihedens Hænder. Ja Borger=Direktorer, ligesom enhver Soldat stedse vil gientage med Stolthed: Jeg hørte til den Jtalienske Armee, saa maae enhver Franzos nu sige med Stolthed; "Jeg er en fransk Borger! Dette Udraab, hvormed General Berthier sluttede sin Tale, blev igientaget med Enthustamme af alle Tilstædeværende i Salen. Efter ham taalede Borger Monge og sagde blant andet: "Vor Jtalienske Armees Berømmelse lyder til Overegypteen; Araberne tale derom om Aftenen under deres Telte. J Oldgrækernes Stamme=Børns Hierter har indtrængt sig et vist navnløst Haab. Spartas og Athens Ungdom synger vore Seiersange i det franske Sprog. Herpaa svarede Direktoriets Præsident, Borger Lareveillier Lepaux, og endte sin Tale med det Udraab, leve Freden leve Republiken, gav herpaa begge Fredsbudene Broderkysset, og Salen gav Gienlyd af det Raab, leve Republiken leve Konstitutionen i leve Bunaparte. - Ogsaa Lareveillieres Tale indeholdt Trudsler imod Engelland. Til Slutningen af denne offentlige Audients, hvilken og saa adskillige Gesandter bivaanede, bleve Sekretairerne ved den liguriske (gennesiske) og cisalpinske Gesandt forestil Direktorium. Om Aftenen var efter Regieringens Foranstaltning hele Paris illumineret. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Buonaparte vil blive modtager i Paris af Direktorie, med udmærkede Beviser paa dets Agtelse. Han vil (som det strax i Begyndelsen hedte) først indtreffe i Hovedstaden efter Ratifikationens Udvexling, for derfra at afgaae til Rigs fredskongressen. Det skal være skeet efter hans egen, udtrykkelig yttrede Forlangende, at han blev valgt til Overbefalingsmand ved Armeen mod Engelland, der nu - forudenhinKorps paa 30, til 40,000 Md., som bliver opstillet paa den nordøstlige Kyste, ved Boulogne, Calais, Dunkirchen a. og som efter Anseende synes at være bestemt til et Jndfald i Skotland ligesom hiint paa den vestlige Kyst til et Jndfald i Engelland og Jerland skal bringes til 150,000 M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Efter en Beslutning af det fuldbyrdende Direktorium, skulle Gesandterne, Konsulerne, Ministrene og de offentlige Embedsmænd i Fremtiden ingen anden officiel Benævnelse føre, end den ærefuldeste af alle Borger; ligesaa Generalerne og Cheserne i alle Fag. Under Straf af at afsættes tør de ikke svare paa noget Brev a, hvori gives dem en anden Titel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
De til Rastadt bestemte franske Fredsbud ventedes den 15de d. til Strasburg, hvor de skulde tøve saa længe, indtil de tydske Gesandtere ere indtrukne i Rastadt. De republikanske Fredsdeputeertes Personale skal med samt Betientene bestaae af 25 Personer. Det hedder, at foruden Maynzer=Professor, Hofmann, skal ogsaa Forfatteren af das nene graae Ungehener, die Geissel a og overhovedet den som Journalist og Skuespildigter, som ogsaa ved Historien om fine udstandne politiske Forfølgelser bekiendte Rebmann, befinde sig deriblant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
En af Emigrantere og Geistlige opspunden nye Modrevolutionsplan paa Korsika (i Forbindelse med den i Paris den 4de Sept. saa lykkelig tilintetgjorte Sammensværgelse, er ganske strandet og deres bevæbnede Forsamlinger, som havde ordnet sig ved Aaccio, ere adspredte af Republikanerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Da nogle jakobinske Journaler hidtil søgte at udsprede at Direktoriet med det første vilde erklære i et Manifest, at det nu ingen anden Underhandling vilde aabne med Engelland, end med en Brittisk Nationalforsamling, saa giendrive nu andre Journalister denne Udspredelse som urimelig og upolitisk, da sligt et Manisest netop vilde tiene til, at forene alle Gemytter i Engelland imod Frankerig. - Alligevel sagde ogsaa Borger Mange i sin ovenmeldte Tal til Direktoriet: den nærværende engelske Regiering og den franske Republik kunde ikke bestaae med hinande Man giør den vigtige bemærkning, at Siepes i den hele Revolution ikke har været saa virksom offentlig, som siden den 4de Septbr., da han er Medlem i alle vigtige Kommissioner, som 500 Raadet nedsætter. Siden den 1ste d. M. blive alle Embedsmand betalt for dentlig selv for det resterende; saa er ogsaa fra denne Tid af Prisen paa Kiøbet og Brødet faldet anseelig i Paris og andre Steder i Republiken, hvilket man allerede holder for en af Fredens ufeilbar gode Virkninger. Det er paa Banen, at i 500 Raadet ikkuns skal holdes Møde hver anden Dag for Fremtiden - (uden Tvivl ford Herrerne ellers af blot Kiedsommelighed torde drukne Republiken i et Ocean af Love). - Antallet paa de Love, som hidtil ere givne under den franske Revolution (i et Tidsrum af 8 1/2 Aar), beløber sig desuden allerede til 22, 271, nemlig 3428 ved den konstituerende Forsamling, 2190 ved den første Lovgivning, 15,414 ved Konventen og 1239 ved det lovgivende Korps. - Hvor korpulent et Koder, Og hvilken Hierneskal, der skulde tage den heel og holden! - Ved Postens Afgang forsikrede man i Paris, at en Koureer var ankommen fra London, som havde gjort sin Reise i 40 Timer, og hvis medbragte Depescher ere Gienstanden, for den almindelige Opmærksomhed og de raskeste Formodninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
I det i Regensburg dikteerte Hofdekret, hvorved Keise Tydskland. ren bordrer Rigsfredsdepucationen ufortøvet til Rastat. bliver udtrykkelig det tydske Riges Jntegritæt anmeldte som Basis for Underhandlingerne. Efter dette vare alle Rygter om den venstre Rhinbreddes eller en Deels af sammes Aftrædelse i visse Maader giendrevne. Men - endnu en Gang! - hvorledes rimer den Burgundiske Kredse(Nederlandenes) en Deels af den Vestfalske Kreds (det Lüttiske) a. Aftrædelse sig med den saa forpriste Rigs=Jntegritæt - : Hvorfor befæste Østerrigerne endnu bestandigt Ulm, og nu oven i Kiøbet Donauwerth i Bayern - Hvorfor hedder det paa nye, at 21 Batailloner af den østerrigskeitalienske Armee har befaling, at bryde op til den - hidtilværende Rhin=Armee - Tiden og Rigsfreden ville ogsaa inden føie Tid besvare disse Spørgsmaale. –J Rastadt er nu alting i fuld Bevægelse, for at sætte Qvarterer i Stand til at modtage alle de talrige Gesandtskaber, og mangen kistelig Jøde søger at drage sig Leiligheden til Nytte. Qvartererne ere alt saa vare, at mangen fordre maanedlig for en Boelig til en Deputeret 30 til 40 Caroliner (200 Rdlr.) uden Brænde. Det fyrstelige Badenske Slot og en anden Bygning ere bestemte til de Keiserlige og Franske og i al Fald ogsaa de Kongers (Dannemark og Sverrigs) Gesandtskabers Optagelse, som formedelst deres tydske Besiddelser skikke til Kongressen. Bemeldte Fyrstelige Residentsslot er netop det samme, hvor alt i Aaret 1714 den bekiendte Rastadter=Fred mellem Keiseren og Frankerig blev sluttet.) Rygtet om nogle hem melige Artikler, som især skulle angaae Riget, bliver stedse høiere. (Mon ogsaa Kronprætendenten paa Blankenburg. Greven af Artois og overhovedet de franske Emigrantere ere benævnte i samme 2) - C. H. Ferdinand, Reiserens Farbroder, tilforn Gouverneur i Lombardiet, og Kurfyrstindens af Bayern Fader, ventes i München, hvor han vil opholde sig saa længe, indtil Resultaterne af Fredskongressen i Rastadt, ere fulgte. - Koureervexlingen fra München til Vien og Berlin, er nu overordentlig stærk, Breisgauerne skulle protestere imod Aftrædelsen til Hertugen af Modena. Man troer i øvrigt ikke, at den 70. aarige Hertug vil tage sin Residents i Freyburg; i det mindste fattes det sammesteds endnu paa en beqvem fyrstelig Boepæl. - (Den Hamborger=Korrespondent regnet Breisgaui Sammenligning med Hertugdommet Modena - hvilket han angiver paa 92 Qvadratmille og 320,000 Jndvaanere - for 54 Qvadratmille og en befolkning af omtrent 150,000 Mennesker. Begge Dele er for lidt, og denne Journalist synes at have glemt de 4 Skovstæders Gebeet som hører til Breisgau, og den Omstændighed, at de schvabiske Rhinegne regnes blant de folkerigeste i Europa.) -