JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
J Randers Avis" findes indrykket en Opfordring til General-Postdirectionen om at skjænke de jydske Poster meere Opmærksomhed. Det hedder nemlig, at man i Hamborg klager meget over, at Posterne fra Jylland til Hamborg overligge flere Dage i Colding, medens man pr. Estafette kunde faae dem afsendte til det nærliggende Haderslev for derfra at befordres med den regulaire igjennem Fyen
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
gaaende Kjøbenhavns Hamborger=Post. (Redacteuren af Berl. Av. bemærker i denne Anledning, at Opholdet af de jydske Poster er saa meget mere skadelig for Handelen, som der i Hamborg for Tiden afsluttes Kornsalg paa samme Maade som her, til Modtagelse i Provindsstederne, for at forsendes derfra til Udlandet. Skaden af en eneste Dags Ophold er uberegnelig for Vedkommende, som ere interesserede i slig Handel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
J Løverdags, den 30te Marts, holdtes den første Auction over Heste fra det Frederiksborgske Stutterie, som Følge af den senest befalede Reduction. Der solgtes 46 Heste i alt for den Sum6858 Rbd., nemlig 12 Hingster for 1961 Rbd., 9 Vallakker for 1041 Rbd., og 25 Hopper for 3856 Rbd. De, som bedst betaltes, vare 4 fireaarige sorte Hopper, som gik i 1125 Rbd. Af samtlige Heste vare 16 Halvblods, der betaltes med 2115 Rbd., og af dem betaltes 2, efter Cochrane, med over 200 Rbd. Stykket. De Fuldblodshingster, efter hvilke de solgte Halvblodsheste vare faldne, vare: Cochrane, Erymus, Hadji Baba, Hazard, Capodistria.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Saavidt man efter de Beretninger, som ere indkomne, har erfaret, er der til de Vandlidte i Jylland til Dato indsamlet omtrent 13,000 Rbd., nemlig fra Kiøbenhavn (deels ved Collecten, deels ad andre Veie) omtrent 27,000 Rbd., fra Deres Majestæter, Kongen og Dronningen 1000 Rbd., Enkehertuginde Louise Augusta 200 Rbd., Hertugen af Glücksborg og Gemalinde 200 Rbd. og fra Provindserne ligeledes deels ved Collecten og deels ved private Jndsamlinger omtrent 14,500 Rbd. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
J Søndags høitideligholdtes Kunst-Academiets Stiftelsesdag under Forsæde af dets høie Præses, Prinds Christian, Præmier uddeeltes til 11, nemlig: i Modelskolen til Carl Thomsen, Carl Rosent, Lars Hansen, Georg Randel, Hans Holm og Just Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
J Bygningsskolen til Peter Hageman, Johan Filsko- og Johan Nebelong. J Ornamentskolen til Christian Carstensen, Carl Sørensen og Johan Filsko, hvilken sidste vandt Præmien baade i Bygnings- og Ornaments-Skolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Som bekjendt blev der anlagt Sag imod Hr. J. C. Lange formedelst en Artikel og Worm i Commissionstidenden. J No 58 af Nyeste Morgenpost læses nu et Forsvarsskrivt af Hr. Lange, fremlagt i den kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret, betræffende Actors (Hr. Nyholm) Jndlæg. Hr. L. andrager principaliter paa Afviisning, eller Frifindelse, for sit Vedkommende, da han ei erkjender Artiklen, saaledes som den er trykt, for sit Arbeide; idet nemlig Redacteuren af Commissionstidenden, uden Forf. Vidende og Samtykke, har sendt Artiklen i Correctur til den Politidommer, som Tilsynet med den kjøbenhavnske Literatur er overdraget – (en ny Titel, ja, kjært Barn har mange Navne), – hvilken øvede practiske Jurist lod Stykket passere paa nogle Forandringer og Udeladelser nær. Hr. Lange mener altsaa, at enten maa Redacteuren, Hr. Larsen, eller Correcteuren, Hr. Reiersen, paa en Maade ansees for Autor, hvorimod han selv, efter en saadan Manuscript Omdannelse, ikke længere kan erkjende Arbeidet for sit eget. - Skulde dette Tiltaltes Andrag om Frifindelse, eller Afviisning, ikke finde Rettens Medhold, udbeder han sig Opmærksomhed, for det Paafølgende i Jndlæget, i hvilket han iblandt Andet, søger at oplyse Muligheden af, at Tønder slet ikke var myrdet, samt forsvarer sin ytrede Mening, at Worm var sindsforvirret eller ikke aldeles sin Forstand mægtig. Om sidstnævnte Punkt hedder det: "Jeg har hermed ikke i mindste Maade dadlet Domstole, eller Collegier, langt mindre Hs. Maj., der stedse beslutter og handler efter de Sidstes Jndstilling (hvilket ogsaa er skeet ved at stadfæste den over Worm ergangne Dom) og altid maa ansees ansvarsfri, især i en Stat som Danmark, hvor Ministrene efter Kongeloven ere ansvarlige for Alt, hvad de tilraade. Jeg har kun yttret mig uenig med Lægeautoriteterne, hvis Eragtning har motiveret Dommene."(Den Frisindede.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Hovedgaarden Scherrilgaard, tilhørende Enkemadame Hoffmann, er i disse Dage solgt med Besætning til Hr. Kammerraad Købke i Braae, efter Forlydende for 32,000 Rbd. (Veile Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Efter Forlydende har Studenter-Foreningen faaet Tilladelse til at give sin til Fordeel for de Vandflodlidte bestemte Forestilling paa Hoftheatret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Efter Colle-Tidenden er der foruden det allerede Bekjendtgjorte fremdeles indkommet til Amt stuerne til Fordeel for de Vandflodlidte den betydelige Sum af omtrent 22,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Efter et kort Sygeleie er Kammersanger og Directeur for Syngeskolen, Professor Siboni igaar ved Døden afgaaet. Han var en fortrinlig Synge lærer og har sikkert bidraget meget til en forbedret Syngemethode ved Theatret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Under 12te Marts er der meddeelt Bogtrykkersvend L. C. H. H. Wissing Bevilling til at drive Bogtrykkerie i Viborg samt at udgive Viborg Stifts politiske og Avertissements-Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Fyens Stifts Sparekasse tæller nu 2062 Jnteressenter, af hvilke 804 ere Tjenestefolk. Summen, som indestaaer i Kassen, udgjorde ved Slutningen af forrige Aar 173,350 Rbd. Af denne Capital var udlaant til Private mod Panteobligation 121,000 Rbd., og Resten indestod i den Kongelige Kasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Beltpassage den 4de April 1839. Farvandet mellem Sjælland og Falster er nu frit for Jis, saa at det kan passeres med de større Færgefartøier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Skibsefterretninger. Kbhvn, den 2 April. Jsen ligger endnu næsten til Batteriet Trekroner, og er saa stærk, at den kan bære; Skibene kunne dog naae Havnen igjennem Vaagen. Dampskibet Frederik 6, Hess, som ankom hertil igaar Eftermiddags Kl. 5 1/2 fra dets første Tour til Kiel, og seilede lige ind paa den indre Rhed, har paa Udreisen til Kiel, hvortil det ankom i Løverdags Eftermiddags, ikke truffet nogen Jis; derimod har det paa Hjemreisen i Grønsund fundet en Mængde tynd Jis, som forsinkede Skibets Ankomst i flere Timer. – Ved Frederikshavn er Farvandet næsten ganske fri for Jis; derimod er Kattegattet endnu opfyldt deraf. Over 60 Skibe skulle i den sidste Tid have drevet omkring i Jsen ved Høien eller Gammel=Skagen, af hvilke endeel ere indkomne til Frederikshavn. Den annoncerede Auction over endeel af Ladningen af det ved Blokhuus strandede Skib Therese, er efter Eierens Forbud fralyst. - Den slesvig-holsteenske Canal saavelsom Eideren vare den 27 f. M. aldeles frie for Jis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Helsingør den 30 Marts. En Skipper, som i disse Dage passerede Sundet, har berettet, at han den 23 dennes saae et Vrag drive paa 55, 47 N. B. og 18 30 O. L. fra Greenwich. Det var en Brig, hvori Formasten stod, men Stormasten var gaaet over Bord. Forstangen var ligeledes borte, dog varede et vidt Flag fra Masten. Skibsbaade og Ankere faaes ikke. Ved Fokmasten hang Fokkeraaen, hvori der sad endnu nogle Rester af Fokken. Skibets Navn var Haard af Christianssand. Paa Agterspeilet læstes Bogstaverne P. B. Kallundborg den 1 April. Natten til den 29de Marts indstrandede paa Revet udfor Refnæs Jagten Ebenetzer, Skipper Johannes Petersen af Svendborg, fra Christianssand med Trælast. Mandskabet og en Deel af Ladningen er bjerget, men det er tvivlsomt og Resten vil kunne bjerges, og om Fartøiet bliver Vrag eller ikke. – Skagen den 23 Marts. Jgaar Middags indstrandede udfor Kannestederne, omtrent 2 Mile VV. for Skagen, Barkskibet "Watson, Capt. Frost, af Hull, ballastet bestemt til Østersøen. Besætningen bjergede sig i Land i egne Baade. Seil, Takelage og Jnventarium ville kunne bjerges, men man tvivler paa at Skibet vil kunne komme af igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Reisende fra den 27de Marts til den 3die April 1839. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Hr. Guldborg; Procurator Larsen; Toldbetjentene Børresen, Saa 1 og Schmalfeldt, Hr. J. Jensen; Jomfruerne Hansen og Krogh; Tjener Wegener. Med Personposten: ToldbetjenRoss; Fuldmægtig Grove; Comtesserne A., F. og H. Raben; Jomfru Prom, Kjøbmand J. Sidenius; Cand. phil. Schultz; Tobakspinder Clemmensen; Jomfruerne Bjerregaard og Jørgensen, Tjener Christensen. Udenfor Posterne, Kjøbmændene Renck & Sunne. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Skibskapitain Herberg; Jomfru Essingthon; Gartner Olevarius; Forvalter Erenreich. Udenfor Posterne: Møllebygger Petersen; Procurator Larsen; Naalemager Ohmeyer. Forlangt Jndrykket. ran
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Saalænge der af 1610 Jndivider i Nyekiøbing (efter sidste Folketælling) med temmelig Vished kan antages, at neppe 40 offre til de geistlige Embedsmænd, vil ingen finde sig fornøiet, eller ønske sig her noget stadigt Ophold. Man har derfor al Grund til at opfordre dem, i hvis Magt det staaer, at tilbageholde saameget af Folkelønnen, at deraf ogsaa kan bidrages til at forøge de geistlige Embedsmænds Jndkomster, eftersom Offring af Menigheden udgjør en væsentlig Deel af Geistlighedens Jndkomster. Det er jo ikke alene befalet alle efter Evne at yde deres Skiærv, men endog tilladt Præsterne at udstæde Offersedler. Denne Maade at minde nogen at efterkomme deres Pligt, maa vist være noget omfindtlig, eftersom det alligevel altid er uvist om deraf bliver tage nogen videre Notice, og at effectuere Udpantning for en frivillig Gave, hører til Sieldenheder, der maa ansees ligesaa upassende, som stridende mod Geistlighedens Værdighed. Saavidt det er Jndsenderen bekiendt skal det være Tilfældet paa flere Herregaarde, at en saadan Tilbageholden af Folkelønnen finder Sted; hvorfor da ikke i en Kiøbstad som Nyekiøbing? hvor saa Mange Embedsmænd, Kiøbmænd, Borgere og Haandværkere, med flere boesiddende Familier, altid kunde virke til at vække Lyst hos den tienende Klasse af Samfundet, til at tage Deel i en Handling, der fortiener alle gode Menneskers Medvirkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Fra Pressen er udkommen: Den christelige Godgjørenhed, Prædiken holden paa Midfaste Søndag 1839, og udgiven til Bedste for de Vandlidte i Jylland. Faaes heftet for 1 Mk. hos Boghandlerne Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og Berggreen i Ny Laub. kjøbing, samt hos Skuespil i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse opføres, Tirsdagen den 9de April: En Hytte og hans Hjerte." Lystspil i 3 Acter og "Nei, Vaudeville i 1 Act. Forestillingen gives i det dramatiske Selskabs Theaterlocale. Aabnes Kl beste Begyndelsen Chr. Ehlers. skeer præcise Kl. 7. Se Guld og Sølv kjøbes og betales med de høieste P. Jespersen, Priser mulig af Guldsmedmester. Nykjøbing den 2 April 1839. Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Fredagen den 12 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Selveier A. Axelsen i Østerkippinge ved offentlig Auction bortsælge endeel Ind- og Udboe af alle Slags, Sengeklæder, Linned, Avlsredskaber af Vogne, Plove og Harver, Heste, Køer, Faar og Sviin samt et Parti gode Kartofler og noget røget Flesk med mere, alt imod Credit til dette Aars Mortensdag, hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk Nykjøbing den 30 Marti 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
De, som maatte have Noget at fordre i følgende Døds boer her i Byen, nemlig: 1. Efter forhenværende Veipiqueur Peter Holmstrøm, og 2. Efter Kludesamler Rasmus Andersens Enke, Karen Catrine Horck; indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Nyekiøbing paa Falster, d. 25 Marts 1839. Møller, Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Søren Madsen, i Kraghauge indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de April 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Creditorerne i Dødsboet efter Tjenestepige Ane Kirstine, Rasmusdatter i Stangerup indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de April 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Creditorerne i Dødsboet efter Enken Ane Hemmingsdatter, eller som hun ogsaa kaldtes Ane Simonsdatter i Kraghauge indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de April 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Søren Jacobsen i Sønder Kirkebye indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de April 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter ere Creditorerne i Dødsboet efter Ungkarl Anders Hansen Bøi i Bødstrup indkaldte med tolv Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de April 1839. Pontoppidan mit Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Lollands Falsters at Aarsags Apoden 327 Stifts Tivende, er No 40.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Søndagen den 7 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Udenlandske Nyheder. England. Det er et Særkjende for den engelske Nation, og tillige et Beviis paa hvor høi Sandsen for Landets egne Anliggender er hos Folket, at det ingensinde af Begivenhederne i Udlandet lader sig forlede til at tabe de indenlandske Sager af Sigte. Den ministerielle Krisis i Frankrig, og endmere de forviklede Forhold med de nordamericanske Fristater have saaledes rigeligen beskjæftiget de engelske Journaler, men Hovedthemaet for deres Afhandlinger er dog de indenlandske Anliggender, der og fortjene megen Opmærksomhed; thi nægtes kan det ikke, at en længe opsat Kamp synes at forestaae, og hvilket af Partierne, der endog erholde Overvægten, vil den dog have en betydelig Jndflydelse paa Englands Fremtid. Det er ikke længer de Radicale alene, der fordre Reformbillen udvidet, men ogsaa de liberale ministerielle Organer udtale sig for en saadan Udvidelse, da Torierne jevnligen vise, at de ikke ville forsømme nogen Leilighed for at gjenvinde de tabte Rettigheder. De 11te dennes, til hvilken Dag Lord Russell har bestemt at ville fremkomme med sit Andragende om Jrlands Bestyrelse, vil saaledes mueligen blive et Vendepunkt for Englands Fremtid, dersom Torierne virkelig skulle beslutte sig til at lade det komme til et Hovedslag, men der er megen Rimelighed for at de undlade dette, og den nærværende Tilstand, kan da atter vedvare i nogen Tid. Lord Ebrington er bleven fereret paa flere Steder, og synes i det Hele at have Stemningen for sig i Jrland. Jfølge Efterretninger fra Gibraltar skal det der være kommen til en meget hæftig Kamp mellem tvende af Garnisonens Regimenter, hvorved endog en Oberst skal være bleven skudt. Om Anledningen til Kampen mangler man endnu fuldstændige Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Frankrig. Uagtet Journalerne nu i en temmelig lang Tid have erfaret, at alle deres Formodninger om hvorledes det nye Ministerium skal dannes, ere urigtige, trættes de dog ingenlunde, men fremkomme dagligen med nye Gjætninger, men dette er i og det Hele de meddele om den ministerielle Krisis. Naar og hvorledes denne vil endes kan endnu ikke forudsiges, men vist er det, at Kongen forsøger alle Midler for at undgaae et Ministerium efter Coalitionens Ønsker, dog trøster saavel denne som den uafhængige Presse sig med at Kongen til Slutningen vil blive nødsaget til at give efter. Mærkeligt, er det at medens alle Forretninger lide under denne langvarige Krisis, holde Statspapirerne sig uforandret paa Børsen, dog skal det Pariser Municipal-Conseil have besluttet, at henvende sig til Kongen med Anmodning og snart at gjøre en Ende paa Sagen, da Handelstandens Jnteresser, lide for meget ved den. Ogsaa den engelske Gesandt, Lord Granville, har offentlig yttret sin Misfornøielse med denne langvarige Krisis, da Mole bestemt vægrer sig for at tilendebringe de begyndte Forretninger. – Om de mexicanske Anliggender, meddele de franske Blade nu aldeles Jntet, ligesom de heller ikke meddele noget af Betydenhed fra Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Spanien. Jfølge de Efterretninger, man fra den franske Grændse have, skal Cabrera have erklæret ikke at ville adlyde Maroto. Bekræfter, denne Efterretning sig, er det rimeligt, at Carlisterne dele sig i tvende Partier, og Christinerne faae derved lettere Spillerum. Espartero forholder sig atter ganske rolig. J Madrid ere mange Rygter i Omløb, deels om en mindelig Overeenskomst med Don Carlos, deels om at sende nogle spanske Prindser til St. Juan d'Ullon, og deels om en Formæling mellem Dronning Christine og en østerrigsk Erkehertug. Hvad der af disse Rygter er sandt, vil Tiden vise. Belgien. Ogsaa Senatet har nu med en Majoritet af 31 Stemmer mod 14 bemyndiget Kongen til at undertegne Tractaten, hvorved Luremburg og Limburg adskilles fra Belgien, og de hollandskebelgiske Anliggender, der saalænge haverbeskjæftiget den europæiske Diplomatik, kunne nuvansees for endelig afgjorte. Som en Følge af de fredelige Udsigter, der nu frembyde sig, reduceres Armeen, og Stemningen i Landet har i det Hele viist sig meget god. Man har besluttet at give Gendebienen Æresmedaille for hans patriotiske og uegennyttige Opførsel under hans hele politiske Løbebane, og Subskriptionen hertil er alt forsynet med talrige Underskrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Fædrelandet. Dette Aars Udstilling udmærket sig ved fortrinlige Kunstværker. Af Malerier (af danske Kunstnere) ere udstillede 181 og deriblandt 4 Malerier, af Eckersberg, 3 af Lund, 4 af Møller, 12 Portraiter af Jensen, 7 Blomsterstykker af J. L. Jensen, 6 Landskaber af Fabritius, 2 dito af Dahl, 5 dito af Carmienke, 3 dito af Kjerschou, 2 Malerier, af Rørbye, 4 af Blunck, 2 af Küchler, 1 af Edde lien, 2 af Adam Müller, 1 af Const. Hansen, 2 af Koop, 2 af Marstrand, 6 af Monies, 1 af Roed, 1 af Westphal, o. fl. – Af Billedhuggerkunsten ere udstillede ikke mindre end 32 Arbeider af Thorvaldsen. - Af Tegninger sees 14, af Kobberstik 1, af Medaillonskunsten 2, og 14 Tegninger henhørende til Bygningskunsten og Ornamentfaget. – Endelig ere ogsaa udstillede 13 Olie=Malerier, malede af fremmede Kunstnere, tilhørende Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian og Conferentsraad Thorwaldsen. Vi maae endnu til Slutning bemærke, at iblandt Eckersbergs Arbeider ere ogsaa et Malerie forestillende Thorvaldsens Ankomst og Modtagelsen paa Kjøbenhavns Rhed. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
En Commission er nylig, efter Generalgouverneurens Forslag, bleven nedsat til at undersøge og til Hs. Majest. Kongen afgive Beretning om flere Forhold paa vore vestindiske Øer, saavel i administrativ, legislativ o. fl. Henseender, som betragtede fra det finantsielle Standpunct. Maatte denne Commission kun ikke blive een af de mange altfor langlivede, for ikke at sige uendelige. (Kbh. Mbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Da Veirpropheten i Aarh. Avis endnu ikke seer sig istand til, uden Tab, at udgive den af ham bebudede Afhandling, saa har han i bemeldte Blad endnu for sjette Gang bebudet Veiret i forestaaende Sommer omtrent saaledes: Forsommeren vil ligesom ifjor blive noget tør, og, efterat der sidst i Mai er faldt nogen Regn, vil der ikke falde synderligt mere førend til St. Hansdag; men da vil der fra denne Tid af til sidst i Juli jevnligt komme Regn, skjøndt ikke i saa overvættes Mængde som forrige Sommer. August vil blive noget tør igjen, dog ikke aldeles uden Regn, især mod Slutningen. September vil i Begyndelsen blive tør, men omtrent fra Midten til Slutningen vaad. Nu vide vi altsaa hvad vi have at rette os efter En Skolelærer J. Pedersen har i Thisted Avis, taget til Gjenmæle mod den Anonyme, der i samme Blad har omtalt de gudelige Forsamlinger paa Morsøe. Vistnok - siger han blandt Andet - kunde Man ønske, at de Opvakte paa Morsøe ved slige Leiligheder afsondrede Kjønnet, og, naar to Værelser afbenyttes, stillede Mandfolkene i det ene og Fruentimrene i det andet; især naar det kan formodes, at frække Spottere, der lade haant om enhver Gudfrygtigheds Øvelse, indsnige sig imellem, for at samle Stof til en Avisartikkel."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Ved Auction i Nyborg solgtes den 23de f. M. den imellem Odense og Nyborg beliggende Hindemaegaard af Eieren Hr. Proprietair Mourier, til Hr. Baron v. Juel Brockdorff til Stamhuset Thorseng og Baroniet Schelenborg, for 71,200 Rbd. r. S. Ved Hr. Mouriers Bortreise fra Fyen mister Provindsen en Mand, som ved Aand, Hjerte og frimodig Sandhedskjærlighed har erhvervet sig et hæderligt Minde i den lange Aarrække, han har besiddet hiin skjønne Eiendom. (Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Sjællandsposten melder, at der i disse Dage er indtruffet et høist ulykkeligt Tilfælde i Nærheden, af Callundborg. En Møllerdreng, som uforsigtigviis var kommen Mølleværket for nær, blev af dette greben i Klæderne, slæbt ind i Hjulene og reent afmalet indtil Beltestedet. (?) Den Ulykkelige blev bragt ind til Byen, hvor han opgav Aanden, efter at have levet en halv Dag i denne rædsomme Tilstand. Han havde dog saamegen Samling, at han kunde betegne Faderen, der stod ved Sengen og græd, at han ikke skulde sørge, thi det var snart forbi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-07
Det er os en Fornøielse idag at kunne meddele vore Læsere den Efterretning, at der for Eftertiden vil blive afholdt her i Kjøbenhavn aarligen tvende Uldmarkeder, i Juni og October Maaneder. Kjøbenhavn har unægtelig ogsaa, som tidligere udviklet i dette Blad, saa mange Fortrin fremfor noget andet Sted her i Danmark, at det vistnok ikke kan andet end glæde enhver Ven af Fremskridt i den indenlandske Production og Handel, at det vedkommende Regjeringscollegium har billiget dette Forslag, der saavidt vi vide er fremsat i Pressen, (Kbhpst.)