Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. bageblad. til Stiftstidende. Aarhuus. Tirsdagen den 8d September 1835. Niels Mortensens Besværinger gjendrevne. (Forlangt indrykket.)"Mine Jorder bleve i Aaret 109, tilligemed den øvrige Deel af Kjærups Gods, udskiftede af Fælledsskabet, ved hvilken Leilighed mig blev fratage 13 Tdr. Land g. M., uden at den mig saaledes fratagne Jord blev sat i særskilt Hartkorn, saa at jeg siden hiin Tid har maattet svare Skatter og Afgifter af dette betydelige Areal, jeg hverken siden den Tid har havt i Brug eller Besiddelse."J de Ord, som gaae forud denne Besværing, erklærer N. M. ikke noksom at kunne rose Kjærups daværende Eier, Etatsraad Neergaard, for hans Humanitet; her beskylder han denne Ædling for, ved Udskiftningen ikke blot at have frataget ham 13 Tdr. Land, men ogsaa at have affordret ham Skatter og Afgifter af dette Areal. – Allerede for tolv Aar siden forundtes N. M. og nogle Flere af Beenløse Gaardmænd Beneficium processus gratuiti til Sags Anlæg mod Eieren af Kjærup, for at paatale den dem formeentligen tilføiede Uret ved Jords Fratagelse til Huuslodder. Det varede fire Aar, inden denne Sag ved Herredsretten blev paakiendt; Hovedaarsagen til dette lange Uddrag var udentvivl, at N. M. ikke var tilfreds med Nogen af de Sagførere, som førte Sagen for Bøndernes Vedkommende, saa at ikke Færre end fire Prokuratorer efter hinanden fremtraadte i Sagen paa Bøndernes Vegne. Det oplystes, at under N. Ms Gaards Hartkorn henhørte, foruden den af ham selv drevne Jord: a. Gaards= og Haugepladsen i Byen, for hvilken ham tilkjendtes en aarlig Godtgjørelse af 1 Rbd. Sølv efter Bestemmelse af Amtets Landvæsenskommission; b. Anpart i nogle til Huuslodder udlagte Jorder, ialt omtrent 4 1/2 Td. Land, hvorfor ham blev tilkjendt 5 Rbd. 2 Mk. Sølv aarlig, c. 6 Tdr. 2 Skpr. Land, som er tilfæstet N. Ms Broder, og hvorfor N. M., efter Vedtegning i Jordebogen, nyder 6 Rbd. Sølv aarligt, som ogsaa ved Dom tilkjendtes ham. Herved bemærkes, at N. M. selv har søgt og erholdt Godseierens Tilladelse til, at aftræde nysnævnte Jordlod til sin Broder, paa det Vilkaar, at N. M. vedblev at tilsvare Skatter og Afgifter af hele Gaarden. Herredsretsdommen blev af N. M. appelleret til Overretten, men uden at Sagen vides fremmet her 1806 blev samtlige Kjærup Godses Bønder, givet Tilhold om, at aflevere deres Fæstebreve og Skattebøger, for at disse kunde vorde efterseete af Øvrigheden. At denne Opfordring blev efterkommet, er en Selvfølge. Jmidlertid indtraf kort herpaa Ringsted Klosters Brand, og man foregav nu, at mit Fæstebrev tilligemed flere andre Dokumenter var brændt. - 1813 erholdt jeg Anmodning om, at udlevere min originale Fæstekontrakt, eller, om man vil, Fæsteakkord, for at man derefter kunde udfærdige et nyt Fæstebrev til mig efter Contraktens Jndhold. Denne udleverede jeg, efterat jeg forinden havde taget en Gjenpart af Samme, anende ei Andet, end at dette var skeet i en redelig Hensigt, og forventende snarest muligt, at erholde et nyt Fæstebrev conform med det formeentligt brændte. Dette gik imidlertid ei i Opfyldelse. – Thi efter en Tids Forløb lod man afholdes en Syns- og Taxationsforretning over min Gaard og Besætning, hvorefter man da endelig præsenterede mig et nyt Fæstebrev, der ei i fjerneste Henseende havde Lighed med mit gamle Fæstebrev, og som var ved hæftet hiin ulovlige Skjøns- og Taxationsforretning. Det er en Selvfølge, at jeg hverken modtog eller underskrev dette Dokument."N. Mortensen tiltraadte sine Forældres Gaard i Beenløse, ifølge Fæsteakkord af 12te Novbr. 1798. At Fæstebrev dengang skulde være ham meddeelt, er ikke legitimeret under de forskjellige Sager, N.M. har havt, men det er ene ham selv, der angiver, at han skulde have havt et Fæstebrev fra 1796 altsaa to Aar ældre, end hans Fæsteakkord -der er brændt ved Ringsted Klosters Jldebrand 1806. Det er ogsaa først under sine senere Processer, N.M. er fremkommen med den Paastand, at det ham 1813 meddeelte Fæstebrev ikke skulde være gieldende. Tidligere har han tvertimod, ved flere Leiligheder, endog i Retterne, produceret dette Fæstebrev til Legitimation for Rettigheder, som han søgte sig tillagte eller som han vilde forsvare. Desuden haves Reversalfæstebrevet, forsynet med hans egen Tilstaaelse for at have modtaget Originalen og at ville efterleve Samme; Tinglæsning og Protokollation er ogsaa i rette Tid paafulgt. Og nu undseer han sig ikke veed, at ignorere dette Dokument, der desuden i høi Grad vidner og Udstæderens Godhed for ham. 1804 solgte Etatsraad Neergaard Godset, til Cancellieraad Qvistgaard, som igien 1812 afhændede det til Conferentsraad Schlegel og Admiral Fischer, men i Kjøbekontrakten forbeholdt han sig udtrykkeligen Ret til, uanseet Salget, at maatte udstæde Fæstebrev for N. M. At dette Fæstebrev altsaa maa have været i Faveur af ham, lader sig allerede a priori slutte; af dets Jndhold behøve vi, for at bevise den daværende Godseiers gode Sindelag imod ham, kun at udhæve en Artikel, som tillader Niels Mortensen, i Betragtning af de Bekostninger han har anvendt paa at udgrave Vandet af sin Tørvemose, at skjære Tørv, ikke blot til eget Brug, men ogsaa til Salg. Paa Grund heraf har N. M. ikke alene skaaret Tørv til Salg og underhaanden solgt Tørvejord til Opskjæring, men endogsaa ladet afholde Auctioner derover, som navnligen i Aarene 1822–24 have indbragt ham næsten 700 Rbd. Vel lode Conferentsraad Schlegel og Admiral Fischer ved Auctionerne protestere mod Salget; men Auctionsrettens Kiendelse udfaldt til Fordeel for N. M., og samme blev ikke appelleret. Kjærups nuværende Eier, Overkrigscommissair Grüner, har i Aaret 1828 anlagt Sag mod N. M. for formeentlig ulovlig Tørveskiær, men ved Ringsted Herredsrets Dom blev N. M. frifunden for Tiltale. Denne Dom er netop støttet paa Niels Mortensens Fæstebrev af 1813, som af ham under Sagen blev produceret, det samme Fæstebrev, som han nu forsikkrer, aldrig at have modtaget. Paa samme Tid, som Fæstebrevet udstædtes, var det nødvendigt, ifølge Fd. 8 Juni 1787 at lade Gaarden overlevere til Fæsteren ved en lovlig Synsforretning. Det er aldrig bragt til Formodning, end sige til Vished, at nogen tidligere Synsforretning skulde være afholdt, hvorved Gaarden er overleveret N. M. Maaskee have vedkommende Godseiere anseet det rettest, at lade ham hensidde ved Gaarden uden Fæstebrev, saalænge de eiede Godset og Nogen af hans Forældre endnu var ilive. "Juleaften 1813 rykkede afg. Major Humble, der var paa Marschen til Fyen med 2 Batterier, ind i min Gaard, og befalede mig, som Sognefoged, at sørge for sit (sic) og medhavende Mand skabs samt Hestes Fornødenheder. J de 5 Dage, Majoren var hos mig, leverede jeg, foruden meere Andet, 30 Tdr. Havre, 12 Læs Høe, 12 Læs Halm, halvanden Td. Brændeviin, 6 Sider røget Flesk, foruden Brød, Smør og Øl til hele Mandskabet.