JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Frankrig. Nu da Deputeretkammerets Forhandlinger ikke længere yde Journalerne Stof, og Sagen mod Lieutenant Laity, eller Brochure=Processen, som den kaldes, drives meget hemmelig, ere de franske Aviser just ikke meget indholdsrige, og det eneste interessante, de indeholde, er en Fremstilling af Ministrenes Forhold under den forløbne Session. At denne Fremstilling ikke sætter Ministrene i noget gunstigt Lys kunde man vente, og de forhen ofte brugte og beviiste Yttringer om at Ministeriet er aldeles uparlamentarisk, og ene støtter sig paa Kongens Villie, gjentages her i stærke Udtryk, hvorhos tillige gjøres opmærksom paa, at et saadant Ministerium, der mangler det naturlige Støttepunct, Majoriteten i Deputeretkammeret, ikke i lang Tid kan bestaae, og herved kommer man da letteligen til at tænke paa Sammensættelsen af et nyt Ministerium. Blandt dem man saaledes nævner som nye Ministre bliver Marschal Soult oftest omtalt, men man er i Uvidenhed om han skal være Præsident eller blot Krigsminister. J sidste Tilfælde mene nogle, at man vil søge at tilfredsstille hans Ærgjerrighed ved at gjøre ham til Connetable af Frankrig. Den engelske Flaade er kommen til Toulon, hvor den er bleven modtaget med særdeles Opmærksomhed. Marschal Valde bekjendtgjør nu at han seer sig istand til at love Enhver Beskyttelse, som vil nedsætte sig i de franske Besiddelser i Africa, og en betydelig Deel franske Bønder skulle derfor og have betænkt at tage overtil Africa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Belgien. Strids=Spørgsmaalet om hvem Luxemburg og Limburg skal tilhøre er endnu ikke afgjort, og medens saavel tydske som hollandske Aviser søge at godtgjøre Umueligheden af at de kunne blive belgiske, søger Belgien at sikkre sig for ved Overrumpling at tabe Besiddelsen, og Kong Leopold, der agter at aflægge sin Svigerfader, de Franskes Konge, et Besøg, vedbliver endnu sin Beslutning om at forsvare hine Besiddelser til det Yderste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Tydskland. Det ofte omtalte Rygte om en Udsoning mellem Hofferne i Berlin og Rom gjentager sig uden at man dog anfører noget, hvorpaa dette Rygte støtter sig, dog paastaaes almindeligt, at de religiøse Stridigheder i det Hele overalt kunne ansees som tilendebragte. – J Hannover er Gjenstanden for enhver Samtale, hvad Regjeringen nu vil gjøre efterat Kammeret er opløst, men Jngen formaaer fyldestgjørende at besvare dette Spørgsmaal. Justitsraad Conradi og Dr. Christiani ere afreiste til Forbundsdagen i Frankfurt for at overgive en Forestilling om Opretholdelsen af Forfatningen af 1833, hvilken Forestilling er underskreven af 30 Medlemmer af Oppositionen, og hvorved alle fornødne Former ere iagttagne, men for at sikkre sig mod den Beskyldning, man i sin Tid fremkom med mod Göttingerne, om at have offentliggjort Forestillingen for Tiden, har man denne Gang bevaret en dyb Taushed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Tyrkiet. Den tyrkiske Flaade er nu seile færdig, og den franske Gesandt, Admiral Rousin, har forlangt og erholdt en skriftlig Erklæring fra Porten at Flaaden ikke skulde anløbe noget Punct i Africa. Om Tilstanden i Syrien er man endnu uvidende; thi medens Nogle paastaae, at Jbrahim Pascha aldeles har overvundet Druserne, melde Andre Efterretning om at hans bedste General Soleimann atter skal være bleven tilføiet et Nederlag af dem. Ogsaa om Mehemed Alis Hensigter er man i Uvished, dog stoler man paa at Alt atter denne Gang vil blive bilagt i Mindelighed mellem Porten og dens mægtige Vasal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Forslaget blev derefter med 29 Stemmer mod 14 forkastet. Landvæsenscommissair Wulff oplæste derefter et ham fra Major Jnqversen og Kammerraad Dalgas tilstillet Forslag om Forandring i Pl. 25 Februar 1837, om Stutteriebesigtelser. Da flere Talere understøttede Forslaget, blev det med 25 Stemmer mod 16 bestemt at skulle prøves af en Committee, der kom til at bestaae af Justitsraad Fielstrup, Kammerjunker Lüttichau og Proprietair La Cour.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Paa en Overøvrigheds Forespørgsel om de borgerlige Raadmænd skulle deeltage blot i de egentlige occonomiske og communale Forretninger, eller tillige i alle de øvrige under Magistraten henlagte Functioner, og saaledes til Exempel være Medlemmer af Skifteretten og have Andeel i SkifteGebyhrerne, være Meddomsmænd i Livs og Æres sager m.v., har Cancelliet svaret, at de borgerlige Raadmænd kun skulle deeltage i Magistratens Forretninger forsaavidt Kjøbstædernes communale og occonomiske Anliggender angaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
J Anledning af Hs. Majestæt Keiseren af Ruslands høie Fødselsfest har Hs. Keiserlige Høihed Storfyrst=Thronfølgeren behaget, gjennem det Keiserlige Gesandtskab, at lade Kjøbenhavns Overpræsident tilstille den anseelige Gave til de Fattige af 2000 Rbd., for, efterat være af ham fordeelte mellem Stadens forskjellige Sogne og Menigheder, derfra at uddeeles til værdige Trængende uden Hensyn til Nation eller Confession.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Hr. Chr. Halling bekjendtgjør til Underretning for Abonnenterne af "Jyllandsposten, at Redact. Clausen paa Læsagergaard nu er dømt til, under en daglig Mulct at aflægge ham Regnskab for de hidtil oppebaarne Jndtægter af bemeldte Blad, samt til at lade Hallings Navn, som Medudgiver, paatrykke i de herefter ukommende Nummere af dette Ugeblad. Den 13de Juni blev en betydelig Strækning, af Landskabet Eiderstedt hjemsøgt af et frygteligt Uveir, der var ledsaget af Hagel og svære Jis stumper, som i enkelte Bygninger itusloge 40, 50, ja flere Vinduesruder. J Westerhavet laae endnu Dagen efter flere Dynger af disse Jisstumper usmeltede. Lykkeligviis skal den paa Kornet anrettede Skade dog ikke være saa betydelig, som man frygtede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 5te Juli fra Kiøbenhavn til Møen og Falster: Kammerherreinde v. Bauditz med 2 Døttre og Kammerpige; Frøken v. Wichfeld; Frøken Løvmand; Student Mackeprang; Skovrider Schrøder med 2 Søstre; Jomfruerne Schouboe og Dame; Forpagter Gortz; Hr. Roed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Ledige Embeder. Tredie=Lærer-Embedet ved det kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngbye. Løn 350 Rbd. Embedet besættes af Cancelliet, og den Beskikkende antages paa et halvt Aars Opsigelse. Ved Embedets Besættelse vil blandt Mere fornemmelig blive taget Hensyn til Vedkommendes Færdighed i Sang og Gymnastik, hvilke Fag blandt andre ville blive den, der beskikkes, overdragne. Skovfogedtjenesten ved Steendalshuus paa 3die Kronborgske Skovdistrict. Løn 100 Rbd. Sølv aarlig, fri Bolig med Jordlod, samt sædvanligt Brændedeputat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Øster tørslev Menighed i Aarhuus Stift, Provst C. Lund, befrikket til Sognepræst for Agerskov Menighed i Thorninglehn under Ribe Stift; Sognepræst for Hyllested og Rosmus Menigheder under Aarhuus Stift, P. Worm, til Sognepræst for Christrup og Hornbek Menigheder i samme Stift; Rector ved den lærde Skole i Slagelse, J. C. nistgaard, til Sognepræst for Aagerup og Kirkerup Menigheder under Sjællands Stift; Sognepræst for Ollerup og Kirkebye Menigheder under Fyens Stift, T. C. Bredsdorff, til Sognepræst for Wissenberg, Menighed i samme Stift; Forvalter ved Universitets- og Communitets=Godset i Sjælland, Kammerraad C. L. Gruner, udnævnt til Justitsraad; Lands-Overrets- samt Hof= og Stadsrets Procurator J. B. L. C. L. Buntzen, beskikket til HøiesteretsAdvocat; Fuldmægtig i Rentekammerets Forstcontoir T. J. Bentzen, udnævnt til, fra 1ste Juli d. A. at regne, at være Stempletpapiirforvalter for Danmark, Kammersecretair for den tydske Afdeling af General=Toldkammer- og Commerce Collegiets Cancelli, C. L. Warnstedt, til Kammerjunker; Porcellainshandler N. Petersen, til Hof=Porcellainshandler; Skovrider i Barkhorn under Rendsborg Amt, S. N. Jahn, efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension fra sit Embede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Præmien, hvorfor Meubler og Effecter, Vare, Kreaturer, m. v. forsikkres, er, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/2 til 1 1/2 pCt. aarligen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde blive at erlægge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Compagniets Commissionairer i Lollands Stift ere i Mariboe. Hr. Collecteur Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Nakskov. Kiøbmand Diderichsen. Nykjøbing. - Cancellieraad Jantzen. Toldinspecteur Stürup. Nysted. Rødbye. – Kammerraad Suhr. Stubbekjøbing. - Klokker Clausen. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 30te Assurance-Aars Slutning, den 30te Septbr. 1837 efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, samt Sedler 1,174,456 Rbd. 9 s. Compagniets Risico var den 30te September 1837 15,763,953 Rbd. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Varer og Effecter den 30te Juni 1838. Engelhart. Hammerich. Lassen. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
En aldrende Mand ønsker sig i Kost hos en Embedsmand eller dannet Enke, der ingen Børn har hiemme, derfor kan i en af Stiftets Kiøbstæder erholdes en behagelig Bopæl med deels gibsede og betrukne Værelser, Kiøkken, Spisekammer, Hauge med flere Beqvemmeligheder, samt den fornødne Fløde og Mælk til Huusholdningen. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge en Billet desangaaende Mærket N. V. enten paa Stifts-Avis Comptoiret eller paa Lollands=Postens Comptoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Til October førstkommende kunne 2de Disciple erholde Kost og Logis i et roligt Huus i Nærheden, af Latinskolen. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
At Skrædder Bursøe, som for Tiden opholder sig i Vindebye, i Lollands Nørre-Herred, af Stiftamtet er erklæret umyndig og at Sognefoged og Dannebrogsmand Frederik Jørgensen i Vindebye er beskikket som Værge for ham, bringes herved til offentlig Kundskab. Nakskov den 6te Juli 1838. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Bortforpagtning. Juellinge Hovedgaards Forpagtning paa 8 Aar fra 1ste Maji 1839, stilles til offentlig Auction som afholdes paa Gaarden selv Løverdagen den 11te August d. A. om Formiddagen Kl. 11. Gaarden har et Tilliggende af circa 340 Tdr. Agerland og circa 88 Tdr. Land Eng, og paa Gaarden er en Besætning af 100 Kjør, en Deel Ungqvæg, nogle Heste m.v. som overlades Forpagteren til Brug. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Juellinge Skriverstue, og ere tillige indlagte hos Gjæstgiverne Thomsen i Nyekjøbing, Knudsen i Mariboe og Nørregaard i Nakskov. Eiendommen forevises af Jnspecteur Rostrup paa Juellinge. Pederstrup den 1ste Juli 1838. Aggernp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Bortforpagtning. Haugaard Hovedgaards Forpagtning under Baroniet Juellinge paa 8 Aar fra 1ste Maji 1839, stilles til offentlig Auction som afholdes paa Gaarden selv Løverdagen den 11te August d. A. om Eftermiddagen Kl. 3. Gaarden har et Tilliggende af circa 240 Tdr. Agerland og nogle Tønder Land Eng, og paa Gaarden er en Besætning af 40 Kjør en Deel Ungqvæg, nogle Heste m.v. som overlades Forpagteren til Brug. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Juellinge, Skriverstue, og ere tillige indlagte hos Gjæstgiverne Thomsen i Nyekjøbing, Knudsen i Mariboe og Nørregaard i Nakskov. Eiendommen forevises af Avlsbestyrer Oxenbøll paa Haugaard. Pederstrup den 1ste Julii 1838. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Løverdagen den 4de August d. A. om Formiddagen Kl. 9 bliver paa mit Contoir heri Byen afholdt Skiftesamling i afdøde Kjøbmand Johan Kislers og efterlevende Enkes fælleds Boe; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Arvingerne og Creditorerne. Rødbye den 7de Juli 1838. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Licitation. Mandagen den 16de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Herredets Tingstue i Nakskov afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en Broe, deels af Steen deels af Egetømmer, over Vandløbet paa Waalshauge Hede paa Torveveien mellem Øllingsøegaard og Nakskov. Conditionerne og Overslaget samt Tegningen ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lollands Sønderherreds Contoir, Nakskov den 5 Julii Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Auctioner. De i denne Tidende bekjendtgjorte Auctioner over Brændeviinsbrænder Goths Gaard heri Byen, blive herved nærmere berammede til Afholdelse. 1ste Auction den 31 Juli 2den Auction den 14 August og 3die Auction den 28 August, førstkommende Alle til det Klokkeslet, og paa de Steder, som tidligere ere bestemte. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 7 Juli 1838. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Da der ikke seete antageligt Bud ved den under 6te d. M. afholdte 3die Auction over de Stervboet efter afdøde Jacob Jensen Mand i Arninge tilhørende 2de Parceller, nemlig: a) en bebygget Arvefæsteparcel, af Hartkorn 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., og b) en ubebygget Dito af Hartkorn 1 Tde. 5 Skpr. 1/4 Alb., saa blive disse Eiendomme, efter Vedkommendes Begjæring, stillede til en 4de Auction, som afholdes paa Herredets Tingsted i Nakskov Torsdagen den 19de dennes om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Lollands Sønderherreds Contoir, Nakskov den 7de Juli Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-10
Onsdagen den 25 Juli førstk., om Middagen Kl. 12 bliver en Arvefæsteparcel af Flidsboe paa Schjøringe Skov ved Christianssæde med Hartkorn 1 Tde. 5 Skpr. - Fdkr. 2 Alb. bortsolgt ved een eneste Auction som afholdes i den sælgende Eiendom, med hvilken følger saavel Besætning som Sæden paa Marken. Conditionerne ville forinden kunne erfares, saavel hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde, som paa Undertegnedes Contoir ved Pederstrup, men foreløbig underrettes Liebhaverne om, at Parcellen er forsynet med fornødne Bygninger, at Markerne ere indplantede og vel vedligeholdte, at der som uopsigelig Capital indestaaer 115 Rbd. i Sindommen, og at desforuden 200 Rbd. af Kjøbesummen kan forventes at maatte blive indestaaende mod sædvanlig Obligations Udstædelse. Pederstrup den 8 Juli 1838. Aggerup. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
Falsters Lollands Si Tidende. No 79. Fredagen den 13 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
Fædrelandet. J Mødet den 25de Juni bekjendtgjorde Præsidenten at han havde modtaget tvende Andragender, det ene fra Christen Skou fra endeel Skolelærere, angaaende Forbedring i deres Kaar, det andet fra Pastor Overgaard om Bestemmelsen af et minimunfor Høitidsofferet, hvilke begge bleve overleverede vedkommende Committeer. Sagen angaaende Udkast til en Anordning indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde og Panteprotocoller m. m. blev foretagen til endelig Discussion, hvorefter Justitsraaderne Holm og Fielstrup samt Kammerjunker Mylius bleve valgte til Medlemmer af den Committee, der skal prøve Forslaget om en forandret Jnddeeling af Lægedistricterne. Justitsraad Fjelstrup oplæste derefter et Forslag om offentlig Bekjendtgjørelse af Taxationsforretninger over faste Eiendomme. Da nemlig Taxationsforretningerne vare komne i Miscredit, vilde han, at den offentlige Stemme skulde gives Leilighed til at yttre sig om disse Forretninger og Resultatet af dem derfor bekjendtgjøres i de offentlige Tidender. Efterat Flere havde yttret sig for og imod Forslaget blev det med 26 Stemmer mod 16 forkastet. J Mødet den 26de oplæste Forligelses, commissair Holbye et Forslag om at Halv procent-Afgivten under visse Omstændigheder maatte indbetales til Herredsfogden istedetfor til Amtstuen, men efterat Flere havde viist det overflødige i dette Forslag blev det med 42 Stemmer mod 1 forkastet. J Mødet den 27de Juni blev Udkastet til en Forordning for Jagten i Danmark foreløbig discuteret Af den anden Række af Stændertidenden, der indeholder Discussionerne over de Stænderne forelagte Lovudkast og Stændernes Betænkninger, er nu udkommen No 12, hvoraf N. 1 indeholder Sagen angaaende Udkast til en Placat indeholdende nærmere Bestemmelser om Omløben med Varer, hvilket Udkast med faa Forandringer er bleven antaget af Forsamlingen. Kun med Hensyn til Bestemmelsen om hvem Mulcten for Bissekramhandelen skulde tilfalde, nemlig enten Politiekassen, som Lovudkastet antog eller det Pastorats Fattigkasse, hvor Bissekræmmeren blev anholdt, hvilket Kammerraad Christensen vilde, opstod der Discussion, i det nemlig Christensen formeente at det at Mulcten tilfaldt Fattigkassen og saaledes kom hele Sognet tilgode, meere vilde tilskynde Beboerne til at vaage over at Anordningen blev efterlevet. Den Omstændighed at Sognefogderne kunde af Politiekassen vente Belønning for deres Jver i Opfyldelsen af de dem nu paalagte Pligter meente Taleren og vilde gjøre Forretningerne noget forhadte blandt Sognets andre Beboere, ligesom man heller ikke kunde vente at Løvtet og Belønning vilde virke megen Gavn da det ikke var Politiemesteren men Amtmændene, der havde at bestemme om Belønning skulde meddeles. Efterat denne Mening, der blev understøttet af Kammerherre Güldencrone, Stiftsprovst Hald og Kammerjunker Mylius, var bleven bekæmpet af Committeens Referent, Justitsraad Estrup og Commissarius, blev den med 26 Stemmer mod 16 forkastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
Finantsregnskabet for 1836 er nu udkommen og publiceret i sidste Ne af Collegialtidenden. Formen er endnu den samme, som blev brugt ved Regnskabet for 1835. Stændernes Andragende omen Forandring heri er altsaa ikke bleven fulgt. Efter Regnskabet udgjorde i Aaret 1836 hele Jndtægten 13,888,631 Rbd. 48 s., hvorimod Udgivten i samme Tid har været 14,256,976 Rbd. 36 s., saa at Aarets Udgivter have oversteget Jndtægterne med 368,344 Rbd. 84 s. Med Hensyn til Finantsballancen bemærkes det dog, at da Afdragene paa Statsgjælden i Aaret 1836 have været 709,567 Rbd. 67 s., medens der kun af Activerne ere indkomne 441,075 Rbd. 27 s., saa maa Forskjellen, 268,492 Rbd. 40 s., drages fra Underbalancen og denne derved nedsættes til 99,852 Rbd. 44 s. Ved Sammenligningen mellem Regnskabet for 1835 og 1836 bemærkes det endvidere, at vel har Jndtægtens hele Beløb i det første Aar været 14,884,12 Rbd. 45 s. og altsaa 995,890 Rbd. 37 s. større end for det sidste, men naar man fra denne Jnd Frid. tægt drager de indkomne Afdrag paa Activerne og det fra Vestindien indkomne Depositum eller ialt 1,817,810 Rbd. 11 s., saa bliver den egentlige Jndtægt for 1836 fra regnet Afdraget paa Activerne, eller minus 441,075 Rbd. 27 s., dog 381,244 Rbd. 43 s. Udgivterne i 1836 have derimod uimodsagt oversteget dem for 1835 med 9,614 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
Ved en lignende Subtraction af Afdragene paa Activerne, faaer Regnskabet tillige det Resultat, at den egentlige Balance i 1836 har forbedret sig imod 1835 med 122,191 Rbd. 32 s. Om Stænderne, og de, der have gjennemgaaet det tidligere Regnskab imidlertid ville komme til samme Resultater, betvivle vi meget. Seer man hen til de enkelte Poster i Regnskabet, da finder man at Told- og Consumtions-Jntraderne i 1836 have indbragt 134,8700 Rbd. 76 1/2 s. mindre end i 1835, hvorimod Jndtægterne af Øresunds Told have været 134,870 Rbd. 77 s. mere i 1836 end i 1835. Jndtægterne af Rang= og Procent=Skatten er i 1836 forøget med 5,320 Rbd. 4 1/2 s. Tallotteriet har i hele den danske Stat givet 33,000 Rbd. 80 s. mindre Udbytte end for 1835. Udgivterne til Kongehuset ere lidet formindskede, men Udgivterne til Embedsmændenne under Justitscollegierne, Cammeral= og Finants Departementerne derimod forøgede. Embedsmændenne under det udenlandske Departement have vel i Aaret 1836 kostet lidet mindre, men derimod have de andre Udgivter under bemeldte Departement foraarsaget en forøget Udgivet af 12,786 Rbd. 90 s., hvorved maa erindres at det fornemmelig er denne Branche af Statshuusholdningen at Besparelser forventedes indførte. Til Søe=Etaten have Udgivterne været 9,158 Rbd. 79 1/2 s. mindre, men til LandEtaten derimod 65,208 Rbd. 7 1/2 s. mere end i 1835. Statsgjælden udgjorde den 1ste Januar 1836, 126,085,515 Rbd. 65 s. Sølv og 2,488,697 Rbd. 65 s. S. & T. og den 1ste Januar 1837 var den 124,580,979 Rbd. 42 1/2 s. Sølv og 2,527,939. Rbd. 6 s. S. & T., eller naar man regner Sølv og Sedler sammen ialt 127,108,918 Rbd. 48 1/2 s., og hele Gjælden er faaledes kun formindsket med 1,465,294 Rbd. 81 1/2 s. Med Hensyn til Tiden, der er hengaaet til Regnskabets Affattelse, da har Regnskabet for 1836 et lidet Fortrin, thi medens det er aflagt i Løbet af 18 Maaneder, har det for 1835 været 24 Maaneder under Arbeide, hvilken Tid naturligviis ene er regnet fra Publicationen, da Jntet af Regnskaberne meddeler Oplysning om naar de ere aflagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
J Anledning af den mod Jyllandsposten anlagte Trykkefrihedssag bemærker Kjøbenhavnsposten: Da bemeldte de af Jyllandsposten imidlertid indeholder 5 forskjellige Artikler, nemlig: "Bidrag til en Skildring af National=Aanden i Danmark Anledning af Hr. Ø's Forundring over Assessor Algreen-Ussings Forslag, at ogsaa Medlemmer af den mosaiske Tro skulde tillægges Valgbarhed, i Jyllandsposten N. 21; noget om Overraskelse; Nyheds=Post og en Correspondence-Artikel, saa er det ikke let at indsee, imod hvilken "Jndrykkelse det er, at Collegiet har beordret Action anlagt, og vi troe heller ikke, at man i Almindelighed vil erholde Beskeed ved Gjennemlæsningen af selve Artiklerne. Redacteuren staaer som bekjendt under Censur. J den Frisindede findes under Overskrift, som to betydelige Fond til almindeligt Bedste, nogle bemærkninger om det reiersenske Fond og Fondet ad usus publicos, hvoraf de første angaaer endeel Enkeltheder, medens derimod de sidste kun yttre ganske almindeligt det Ønske, at det ikke længere maa kunne kaldes det hemmelige, men at Kongen, der indseer Offentlighedens Nytte, vil foranstalte at Regnskabet for dette Fond kommer til offentlig Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
Efter den Frisindede, skal ved den sidste store Revne saavelsom ved den tidligere Generalprøve, adskillige Qvæstelser og Lemlæstelser have fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-07-13
J No. 26 af Jyllandsposten gjøres et Forslag til at sætte Præsterne paa fast Gage og befri Almuen for Offerudgivten. J Danmark ere – hedder det, naar fradrages Kjøbstæderne, Capellanierne, Bornholm, Jsland, Grønland, Colonierne, Øerne i Vesterhavet og den Deel af Ribe Stift, som ligger i Sønderjylland, i hvilke allesammen Præsterne lønnes paa en anden Maade - henved 900 Sognekald paa Landet. Da mange af disse have kun en Kirke, kunde Antallet gierne reduceres til 800. Til disse Landsbykald høre omtrent 380,000 Tdr. tiendeydende Hartkorn. Hver af disse i Gjennemsnit 1 Skp. Rug, 2 Skpr. Byg og 3 Skpr. Havre, som udgjør efter en Gjennemsnitspriis omtrent 2 Rbd. pr. Tønde Hartkorn, det Hele til et Beløb af: 760,000 Rbd. Vilde man nu endelig med Hensyn til Exammenscharacteer, Alder, Dygtighed, eller andre væsentlige Omstændigheder have Kaldene inddeelte i 3 Classer, kunde dog nederste Classe - beregnet til 200 Præster - have, foruden sin Embedsjord, en aarlig vis Jndtægt af 600 Rbd.; anden Classe – ligeledes 200 – en Jndtægt af 800 Rbd. og øverste Classe - bestaaende af 400 – have 1000 Rbd. Jndtægt. Saaledes udkommer 7000,000 Rbd. og blev da tilovers 60,000 Rbd. til Statskassen som Vederlag for Skatter, for hvilke Præsten i saa Fald maatte være fri paa Communeafgiften nær. At en saadan Totalforandring først efter en vis Tids Forløb maatte finde Sted, følger af Retfærdighed. Uimodsigeligt er det, at Pluraliteten - og det en høit overveiende - vilde finde sig vel tjent herved, og Almuen ligesaa."