Aalborg Stiftstidende, 1827-07-07
Den katholske Kirke, Hospitalet og Raadhuset ere skjønne Bygninger. Præsident Boyers Palais er omgivet med et Jerngitter og yndige Orangetræer. Udenfor Samme er Vaabenpladsen, i hvis Midte man seer Frihedspalmen, tilligemed et lidet Monument til Ære for Uafhængigheden. Forloren Champagne. En Champagnerfabrik er i Metz opdaget hvor af ordinair hvid Viin og en Art Blommer, en Drik beredes, som føres til Al og Epinai og sælges som ægte Champagner. Benavides. forhenværende Underofficier i spansk Tjeneste, derefter Militair=Høvding for de sydamericanske Jndianere. (Denne Mands Historie, hvis Navn i de nyeste Efterretninger fra og om America paa mangfoldige Maader, omtales, indeholder Omstændigheder som grændser til det Utrolige, og kunne med Rette betvivles, hvis ikke en engelsk Officiers Captain Halls Underskrift borgede for Sandheden.) Vicent Benavides var en Søn af en Arrestforvarer, i en liden americansk By. Han tog i Begyndelsen, Tjeneste i den spanske Armee, men gik derefter overtil Jnsurgenterne, hvor han blev ansat som Sergeant ved Grenadererne. Ved Membrillas desserterte han til den fjendtlige Leir, og geraadede kort efter i Fangeskab. Han skulde nu have været stillet for en Krigsret, men havde Leilighed til at flygte. J Aaret 1818 blev han atter taget til Fange, og da han tillige havde gjort sig skyldig i flere Mord blev han dømt til døden, og kort derefter skudt; men da han blot var farlig saaret, anstillede han sig som død. Den Sergeant som skulde bortskaffe Liget, nærede personligt Fjendskab mod Benavides, for nu at kjøle sin Hævn, drog han sin Sabel, og gav den for død anseete endnu nogle dygtige Hug i Halsen. Benavides havde saameget Mod og Aandsnærværelse, at han ogsaa udholdt disse, uden at give en Lyd fra sig, eller at røre sig, og blev til det var mørkt rolig liggende; men da slæbte han sig møisommeligt og i en høist jammerlig Tilstand, hen til en Hytte, hvor han fandt ædelmodig Tilflugt og Pleie. Paa den Tid lagde General San Martin Planen, til sin Expedition til Peru, og søgte dertil determinerede Folk. Han erfarede at Benavides levede; han kjendte dennes Talenter og Mod, og holdt ham for duelig til at understøtte sig i sine Operationer. Generalen havde dog bedømt Benavides meget slet; snart bleve de uenige; Benavides valgte et andet Parti, og tilbød Jndianerne sin Tjeneste, hvilke ansaae det for en stor Lykke, at have en Mand i deres Rækker, der var bekjendt for sit Mod og sin Virksomhed. Hans Erfarenhed i Krigssager og den ham medfødte Vildhed, gav ham snart en stor Overvægt blandt disse Folk, saa at de endog udvalgte ham til første Anfører. Nu samlede han en stor Magt, hæriede Chilis Grændser, gjennemstrøifede Egnen paa den høire Bredde af Biobio, og gjorde Chilierne, som havde samlet deres heie Styrke paa et Punkt til en Expedition imod Peru, uberegnelig Skade. Benavides benyttede sig godt af Omstændighederne; ved sine hæftige Jndfald i Chilli, havde han forøget sin Anseelse saaledes iblandt Araukerne, at han ansaae sig for en mægtig Monark, og fandt det overeensstemmende med sin Værdighed, ligesaavel at have en Flaade som en Armee. Jfølge heraf bemægtigede han sig flere Fartøier. Om Natten overfaldt han først den americanske Hvalfiskefanger Hero, og strax derpaa en americansk Brig. Matroserne af dette Fartøi der intet Ondt formodede, vare omtrent 1 1/2 Miil fra Skibet beskjeftigede med at indtage Vand, da en bevæbnet Bande brød frem fra Skoven, overmandede dem, og lod dem med bundne Hænder ligge paa Strandbredden under stærk Bevogtning. Nu overrumplede de Captainen, satte ham med sit Mandskab i Land og Benavides berøvede dem alt hvad de eiede. Efter en Maaneds Forløb, sendte Benavides Briggen til Øen Chilon, for at søge Understøttelse hos Spanierne. Skibet stod under en af Matrosernes Commando, hvilken man først betydede, at ethvert Slags Forræderi, vilde koste Captainen og de øvrige tilbageblevne Fanger Livet. Denne Trudsel virkede efter Ønske; Briggen, kom lykkelig tilbage, og medbragte en 21pundig, 4 pundige, 2 mindre Kanoner, Munition, 11 spanske Officierer og 20 Soldater. Ogsaa en stor engelsk Hvalfiskefanger og nok en americansk Brig der begge vare ladte med flere tusinde Gevæhrer, faldt i Hænderne. paa Benavides. Nu besluttede han at organisere en regelmæssig Armee, hvormed han vilde gaae løs paa San-Jago, medens hans Flaade blokerte Valparaiso, da han saaledes haabede i kort Tid at kunne erobre Chili. Udførelsen af denne Plan var imidlertid forbunden med store Vanskeligheder, men sligt skrækkede ikke en Benavides. Han omskabte først de fangne Matroser til Soldater, holdt dem ved strænge Tugtelser, til Lydighed, og lærte dem snart at exercere og maneuvrere. Captainen paa Skibet Perseverens, som blev grebet i et Forsøg til Flugt, blev dømt til Døden, og en Matros, hvis Desertion ligeledes mislykkedes, blev strax hugget i Stykker, og disse stillet offentlig til Skue. Med al hans Characters Vildhed manglede det lov rigt ikke Benavides paa Talenter; han var virksom, utrættelig og modig. Af Hvalfiskefangernes Pikke og Harpuner, blev forfærdiget Landser for Cavalleriet, og Hellebarder for Jnfanteriet. Seilene bleve anvendte til Klæder for Soldaterne. Skibstømmermændene maatte forfærdige Pontons og reparere Skydsvognene; kort sagt: alle de Kundskaber, som de Fangne besadde, bleve hensigtsmæssigst benyttede. Officiererne kunde ikke beklage sig over den Behandling de nøde; de levede i et Huus med Benavides, og bleve stedse tagne paa Raad med ved alle hans Foretagender.