Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-05-14
J Ribe Avis Nr. 53 er den længe omtalte Forbedring af Jndseilingen til Ribe atter bragt paa Bane i en meget velskreven Artikel, og det er visseligen rigtigt, at Alt hvad der kan siges om dette vigtig Anliggende, der skal afgjøre Ribes Liv eller Død, bliver fremsat offentlig for at Sagen kan drøvtes saa grundigt som muligt. Det er som bekjendt foreslaaet af en kyndig og erfaren Mand, Digeinspekteur Petersen, at give Aaens Udløb en anden Retning, for derved fornæmmeligt at tilveiebringe en større Dybde Manden har erklæret, at Arbeidet kan mislykkes naar Stormflod indtræffer under samme; men han har tillige erklæret at have ledet flere lignende Foretagender, under ligesaa vanskelige Forhold, som her, der ere fuldkomment lykkedes. Statskassen er villig til et Laan mod Communalbestyrelsens Garanti, men denne antager ikke at kunne forsvare at overtage en saadan Garanti paa Grund af, at det er tvivlsomt om Arbeidet vil lykkes. Saaledes staaer Sagen i Korthed fortalt. Alle ere enige i, at der bør foretages Noget, men hvad der maa skee, derom hersker forskjellige Meninger. Jndsenderen heraf mener, at Communalbestyrelsen bør garantere, og Hr. Petersens Forslag bor følges fordi dette, udgaaet fra en kyndig og erfaren Mand fortjener meest Tillid. Det vigtigste jeg har bort blive indvendt mod dette Forslag, er den Paastand: "det hjælper ikke, samt den Jndvending: "Arbeidet kan mislykkes og da ere Pengen spildte og Byen har paadraget sig en betydelig Gjælde. Hvad det første angaaer, da kjender jeg, der har boet i Ribe i henimod 30 Aar, ikke et eneste Menneske her, som er i Besiddelse af en saadan Erfaring og Jndsigt i denne Sag, at han med Grund kan fremføre en saadan Paastand. At Arbeidet muligen kan mislykkes, maa jeg dertmod indrømme, medens jeg dog paa det Bestemteste paastaaer, at der er større Sandsynlighed for et heldigt end for et uheldigt Udfald; thi der er dog vel Jngen, som kan negte, at Floder af den Betydenhed, at de her kunne skade, langt hyppigere udeblive i Forsommeren og Sommeren, end de indtræffe Turde vi kortsynede Menneskeer kun foretage os hvad vi med fuldkommen Vished kunne forudsee vil faae et heldigt Udfald, da turde vi Jntet foretage os; thi vi kunne jo Jntet forudsee med Vished. Det projekterede Foretagende kan muligen mislykkes, i saa Fald maa vi berolige os med den Bevidsthed, at vi have gjort hvad vi kunde og burde; men det er vist, at et stort Ansvar for os selv og vore Efterkommere hviler paa os, dersom vi Jntet foretage. Og mislykkes Foretagendet vil intet Menneske med Grund kunne bebreide Communalbestyrelsen, at de har indladt sig paa Garantien, og der er aldeles Jntet, som kan berettige Nogen til at antage, at Regjeringen i dette Tilfælde vilde være en ubarmhjærtig Creditor og forlange fuld Erstatning af Byen for den laante Capital, hvoraf den paa Grund af et Uheld ikke har kunnet drage nogen Nytte. Denne Capital, om jeg mindes ret, 12000 Rbd., vil imidlertid ikke være tilstrækkelig for at udføre de nødvendige Forbedringer ved Jndseilingen til Ribe. Ogsaa den allerede for 200 Aar siden fattede Plan (s. Adj. Adlers Skoleprogr. 1842), hvis Udførelse alene blev forhindret ved Krigens Udbrud og Byens Forarmelse, næmlig Holmens Gjennemskjæring, bør udføres, hvorved Veien fra Aamundingen til Byen vil blive forkortet idetmindste 1/4 Miil, Vandet vil ved Flodtiderne komme hurtigere ind og Seiladsen med Hensyn til Hurtighed betydeligt befordres, ligesom man derved vilde spare det Arbeide, som nu aarligen anvendes paa Grundene i den saakaldte Lange- og Qværnsteen-Bugten. Denne Gjennemgravning har Digeinspecteur Petersen ogsaa tilraadet, men for Bekostningens Skyld meent, at den kunde skee senere, naar først Løbet ved Aamundingen havde faaet en anden Retning. Jndsenderen mener dog at den bør udføres snarest muligt, og hvad Pengesummen angaaer, som dette Arbeide vil koste, da vil denne vistnok letteligen kunne reises ved Actietegning, – der er Jnteresse nok for Sagen, saavel paa Landet som i et Par af Byerne paa Østkysten, ligesom ogsaa en betydelig Sum vil indkomme ved den Mængde Eng, som ved begge Foretagender vil kunne indvindes. - Ogsaa en anden Jdee til at forskaffe Ribe en god Jndseiling for større Skibe er i denne Tid kommen paa Omtale; men den synes alt for kæmpemæssig. Denne Jdee gaaer næmlig ud paa at danne et Bassin ved Byen og derfra grave en Kanal i lige Linie ud til Ydrebjerrum, uden at den kommer i Berørelse med Aaen, idet man mener, at Strømmen foraarsager Aaens og Udløbets Tilsanding. Det er muligt at det er saa, men er man vis paa, at en saadan Kanals Udløb ikke ogsaa vil til sande, deels ved den daglige Ebbe og Flod og deels især ved de hyppige større Floder, og langt værre end nu er Tilfældet med Aaen, hvor Udstrømmen dog altid holder Løbet aabent? Hvorfra skulde den mægtige Pengesum komme, som en saadan Kanal, omtr. 3/4 Miil lang og idetmindste en halv Snees Fod dyb skaaren igjennem kostbare Enge, med Bolværker og Sluser, vilde koste? Og kan Nogen borge for, at dette kostbare Værk meere sikkert vil føre til et gunstigt Resultat, end det mindre, hvis Udfald man anseer for saa usikkert, Dersom den hos hvem Jdeen opstod har hentet sin Erfaring fra de østre Byer, navnlig fra Kolding og Veile, hvor i de senere Aar Havne ere anlagte udenfor Aaløbene, da maa han erindre, at Forholdene der ere ganske anderledes end her, der ere Havnene anlagte og udmunde i Fjorde, hvor Vandet er roligere, her vil Kanalen udmunde til en aaben Strand, der er udsat for de meest herskende Vindes, næmlig de vestliges Paavirkning; Havnemundingerne kunne der ikke letteligen tilsande, da ingen daglig Ebbe og Flod finder Sted og man kun høist sjeldent har voldsomme Floder, hvortil kommer, at Bunden der er af en ganske anden Beskaffenhed, idet den er meret noradsig og fastere, her derimod haves to Gange i Døgnet mere eller mindre voldsomt Ebbe og Flod og ofte voldsomme Oversvømmelser, hvorved den løse, sandede Bund sættes i Bevægelse og føres snart hid snart did. Vandets Stigen, hvis Kraft som oftest forøges udenfra ved de vestlige Vinde maa have mere Jndflydelse paa Sandet i Mundingen af den projecterede Kanal end dets Synken, da denne ikke gives Kraft ved nogen Strøms Paavirkning indenfra, og saaledes maa Vandet føre mere Sand til Mundingen end det kan føre bort igjen. Jndsenderen kan derfor ikke komme fra den Forestilling, at Mundingen ved en saadan Kanal ikke kan holdes aaben og tilstrækkelig dyb, uden altfor betydelige aarlige Bekostninger. Som Aamundingen nu er, vide vi, at den langtfra er dyb nok, for de Udsigter til Liv i Handelen, som nu har aabnet sig for Ribe, men den har ogsaa maattet hjælpe sig selv i flere Aarhundreder og er desuagtet næppe bleven synderlig slettere i de sidste Par Aarhundreder, end den nu er (see Adj. Adlers Progr. 1842). Dette synes mig klart at vise, at Aaens Udløb maa kunne blive tilstrækkelig dyb ved tilstrækkelig Understøttelse. Hertil har en kyndig Mand lagt en Plan, som visseligen ogsaa bør følges. Tiden bør ikke længere gaae ubenyttet hen med Skriven og Talen om det vidtløftige Project, som dog næppe vil kunne iværksættes, idetmindste ikke for det Første. Og kan der senere findes Midler til at udføre samme og det findes fornødent, da vil. Holmens Gjennemskjæring og Aaens Udløbs forandrede Retning ingenlunde være spildt; thi skal Kanalen graves uden at komme i Forbindelse med Aaen, maa denne jo dog afledes, og naar Aamundingen faaer en anden Retning maa den jo ogsaa kunne blive Kanalens Udløb.