JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Vinden. Den 27de Juli S. V.; den 28de, V.; den 29de, S. O.; den 30te, S. O. Døde. Sidsel Rasmusd. Thillegreen, 43 Aar, Aarhus, Maria Sof. El. Tronier, 15 Aar, Kronborg Fæstning; Premiermajor ved Husar Regimentet V. U. v. Kleist, 53 1/2 Aar, Jægersborg; Handelsgartner H. C. Hansen, 41 Aar; Softe M. Rosted, 44 Aar ; Urtekræmmer Hans Didrik Holm; Christine Leonhart, eneste Datter af Capt. von Leonhart i andet Jydske Jnf. Regiment, 9 Aar, i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Bekjendtgjørelser. Næstkommende Søndag den 5te August agte Undertegnede at give en stor dramatisk og declamatorisk Aftenunderholdning, hvis Jndhold, samt Localet nærmere ved Placater vil vorde bekjendtgjort. Ved et fortrinligt Udvalg af de bedste Digteres Arbeider, smigre vi os ved at tilfredsstille det ærede Publikums overbærende Forlangender. Pascheel,
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Medlem af det store tydske C. Leidel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Theater i Petersborg. Dampskibet Dania. indtræffer her til Aalborg Søndagen den 12te August, og afseiler igjen til Kjøbenhavn Dagen derpaa den 13de August, om Eftermiddagen præcise Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
De Reisende, som ønske at benytte denne elegante og beqvemme Lejlighed, behage at lade dem betimelig antegne paa Capitain Wigelsens Contoir, hvor Passene afleveres, og Passagerernes Tøi - om forlanges - modtages til videre Besørgelse ombord i Skibet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Det bringes end videre til offentlig Kundskab, at da Fiskerietiden nærmer sig, og allerede ved August Maaneds Udgang muligt kunde ventes at tage Begyndelse, saa har Dampskibet. Danias Eier besluttet, at den, efter de udstedte offentlige Bekjendtgjørelser, til den 27de August bestemte sidste Reise, herved tilbagekaldes, og at saaledes Dania, som allene vilde beseile Liimfjorden paa den Tid, der i Almindelighed ikke siskes der, den 13de August for sidste Gang for dette Aar afgaaer her fra Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Da med Stiftamtets Approbation en anden Jndretning agtes truffet med Hensyn til de Pladse paa Torvet, som afbenyttes af de af Byens Jndvaanere, som der lade sælge HaveVæxter, anmodes Enhver som agter i Fremtiden at søge Torvet i den Hensigt, at indfinde sig paa Byetingsstuen Tirsdagen den 7de Dennes, Formiddag Kl. 10, for at blive underrettet om det Fornødne, og tildeeles sin Plads. Aalborg, den 1ste August 1827. Schmidt, Politiemmester.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Paa Kyøe ved Nibe kan en Mand med paalideligt Skudsmaal strax faae Tjeneste som Natvægter, og kunde han tillige forrette andet Arbeide, saa var det saameget desbedre. Lysthavende vilde melde sig jo før jo hellere til Eieren paa Kyøe. Hos der end skulde ihændehave nogle af de af Præsten Birch til Kollerup i Aalborg Stift udgivne Subscriptionsplaner paa Dr. Hugh Blair's fordanskede Taler, ville behagelig lade dem indsende til det Berlingske Contoir i Kjøbenhavn eller til Hr. Kjøbmand Borreschmidt i Aalborg. Søndagen den 29de Juli er tabt fra Nibe Voxlev Port i der saakaldte Munkes Lysthuus paa Nibe Mark, et Sølv Kapsel=Uhr med 2de Sølvkasser, samt deri en Sølv=Kjædmed Messing Uhrnøgle. Den retsindige Finder ville behagelimelde sig hos Guldsmed Møller i Nibe, som angiver Ejeren, der villig vil betale en passende Findeløn. Det anmærkes til nærmere Opdagelse af Uhret, at Kapselen i Uhret tillige var af Sølv, som og at det var et londonsk Uhrværk. Tvende meublerede Værelser er strax eller til næste Fløttetid at faae til Leie hos Fridr. Schierup.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Et Huus i Søerup Bye, Buderup Sogn, Hornum Herred, med tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Skp. 2 1/2 Alb., er underhaanden at faae tilkjøbs, og om Kjøbet kan accorderes med Gaardmand Christen Asp i Mastrup. Pedershaab, beliggende paa Veien til Frederikskilde, er at Undertegnede Eiendommens Beboer strax eller til Flyttetiden at faae til Leie. Neve, Tracteur.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Fiin og frisk Hvedemeel er igjen tilkjøbs at faae hos Chr. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Hvor 2de gode og smukke Bielæggere ere at faae tilkjøbs, derom giver Avis=Expeditionen Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Auctioner. Efter Begjæring af Skiftekommissionen i afdøde Etatsraad Kjellerups og efterlevende Enkefrues Boe, bliver den Boet tilhørende Gaard No. 289 i Maren Turisgade her i Byen, opbuden til absolut Salg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved en 4de Auction, som afholdes paa Byetings stuen, Tirsdagen den 21de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Vilkaar, at 2/3 Dele af Kjøbesummen, deri kan blive indestaaende, og at den heelt kan tiltrædes til næste Michaeli Fløttetid; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de Juli 1827. J Hr. Justitsraad, Byefoged Schmidts Fraværelse, efter Constitution, Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-01
Jfølge passeret Dom og Udlæg, bliver de den Kongelige Direction for den almindelige Enkekasse udlagde Stendrupsgaarde i Moesberg Sogn, stillet til trende offentlige Auctioner saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 8de Septbr. førstkommende, 2den Auction Løverdagen den 22de f. M. 3die Auction Løverdagen den 6te Octbr. hver Dags Formiddag Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa Tingstuen heri Byen. Den tredie Auction bliver afholdt paa selve Eiendommen, der staaer for Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Det høieste Bud beroer paa Directionen for Enkekassens Approbation. - Ved den tredie Auction bortsælges tillige en Deel udlagt Besætning, Ind- og Udboe. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bliver herved bekjendtgjort, deels overeenstemmende med Placaten af 22de April 1817 for Pantecreditorerne, og deels for Liebhaverne. Horns Herreds-Contoir, Frederikshavn, den 30te Juli 1827. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Det nuværende Ministerium bestaaer af følgende Herrer, Første Lord i Finantscollegiet og Rentekammer=Cantsler, Høivelbaarne George Canning; Lord Cantsler LordLyndhurst; Præsident i Raadet Greven af HarrowbyLord Geheime-Segl Greven af Carlisle; Statssecretærerne, Jndenlandsk Marquess af Lansdowne; Udenlandsk Vis sunt Dudley og Ward; for Colonierne Viscount Godetich; Møntmester Høivelbaarne George Tierney; Præsident i Control=Collegiet (for Ostindien) Høivelbaarne Chs. W. W. Wynn, Cantsler for Hertugdømmet Lancaster, Lord Bexley; Marine=Skatmester og Præsident i Commerce=Collegiet Høivelbaarne William Huskisson; Krigs secretær Viscount Palmerston. Disse foranførte Ministre, Udgjøre Cabinettet, men udenfor dette ere Lord Storadmital Hertugen af Clarence, General Felttøimester Marquess af Anglesey; Lord Kammerherre Hertugen af Devonshire, Lord Hofmester (Steward) Marquess Conyngham, Staldmester Hertugen af Leeds; Udbetaler til Tropperne Høivelhaarne Will. V. Fitzgerald; Vice-Præsident i CommerceCollegiet Høivelbaarne Charles Grant; General Postmester Lord Frederik Montagu; Generallieutenant ved det svære Skyds Sir Edw. Owen; Første Commissær forLandskatten Høivelbaarne Charles Arbuthnot. Kronens Advokater ere Sir James Scarlett og Sir Nicholas Tindal.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Parliamentets saakaldte Overhus tæller 6 Medlemmer af Kongeblodet, 19 andre Hertuger, 17 Marquesser, 104 Grever, 23 Viscounts, 155 Baroner og 26 Bisper og Erkebisper for England og Wales, samt 16 Repræsentanter for den Skotske og 28 for den Jriske Adel og fire for Jrelands Geistlighed; altsaa tilsammen næsten 400, hvorfra imidlertid maa regnes de mindreaarige og de katholske Lorder. De Meniges Huus har 658 Medlemmer, hvoraf 45 for Skotland og 100 for Jreland. Af det arvelige Ridderskab eller Baronetter har England med Wales 633. - Skotland har 8 Hertuger, 3 Marquesser, 41 Grever, 6 Viscounts og 25 Baroner, samt 142 Baronetter. Jrelands Adel bestaaer, foruden 3 kongelige Prindser, af 1 Hertug, 14 Marquesser, 73 Grever, 46 Viscounts, 69 Baroner, 4 Erkebisper og 18 Bisper. Baronetterne ere 91. Endeel af denne talrige Skotske og Jriske Adel er imidlertid ogsaa Engelsk Adel og som saadan allerede for medregnet. Nogle Familier ere meget gamle. Saaledes har den grevelige Familie af Sutherland i Skotland sit Patent fra Kong Malcolm II af Aar 1061.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den Britiske Sømagt har for Tiden 189 Admiraler, 809 Captainer (Rang med Oberster), 835 Commandører, (Rang med Majorer, hvilket er ganske modsat den Danske Følge), 3705 Lieutenanter og 540 Skibsførere. J Bygning ere 109 Skibe af forskellig Størrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Ved Landmagten er ansat 6 Feltmarskaller, næmlig Hertugerne af Wellington, Cumberland, Cambringe, Gloucester, Prinds Leopold af Koborg og Greven af Har court, 103 Generaler, 232 Generallieutenanter, 230 Generalmajorer, 246 Oberster, 781 Oberstlieutenanter og 909 Majorer. Armeen bestaaer af A. Hestfolk: 2 Regimenter Livgade, 1 Regiment Hestgarde, 7 Regimenter, Dragongarde samt 16 Regimenter Dragoner, Husarer og Landsenerer; B. Fodfolk: 3 Regimenter Fodgarde, 99 Jnfanteri-Regimenter og en Riffel Brigade. - Ved Artilleriet under General Marquess af Anglesey staae 8 Generallieutenanter, 4 Generalmajorer, 20 Oberster, 32 Oberstlieutenanter og 10 Majorer. - Ved Jngeniørerne staae en General, to Generallieutenanter, tre Generalmajorer, 11 Oberster og 26 Oberstlieutenanter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Blandinger. Fra St. Petersborg er til Odessa indløbet Befaling om uopholdeligen at sætte Sortehavs=Floden i seilbar Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Man arbeider siden den befalings Ankomst baade Dag og Nat, og ventede paa en ganske kort Tid at faae tre Linieskibe og adskillige Fregatter færdige til at kunne stikke i Søen. De Portugisiske Soldater, der nylig lode sig forlokke til fatningen er kunstigen sammensat af Arabesker, og Skri at rømme bort, men bleve paagrebne just som de vilde sætte over Tajo, tildømtes 300 Stokkeprygl hver, men som trækkene saa skjønne, at de kunne udholde Sammenningen med de zirligste trykte Bogstaver. det ikke altid finder Sted, at Folk faae hvad dem tilkommer J London udkomme for Tiden af erklærede Minister, med Ret, saa blev der og ved denne Lejlighed afkortet dem blade: 1) Dagligen Courier (hvoraf trykkes i Middag 100 Slag hver, hvorimod de 200 bleve dem rigtig tildeelte 4600 Expl.); Now Times and Representative (2600 foran Fronten ved en stor Parade, dem selv til billig Straf Sun (520), og Star (920). 2) Ugentligen: The Gug- og for andre Ligefindede til Advarsel og Opbyggelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den nye Engelske Rigs=Admiral, Hertugen af Clarence, dian (1700), og John Bull (7900); og af erklæret kongelig Høihed, reiser i denne Tid paa Embedsvisitats til deOppositionsblade: 1) Dagligen: The Times (6360, Morning Chronicle (3310), og Globe and Trand Engelske Orlogshavne. Han har besøgt Woolwich, Chaler (890). 2) Ugentligen : Observer (15700); Ney tham, Portsmouth, Plymouth, Devonport og var kom(10200); Sunday Times (3000), og Examinmen til Milford. Derfra agtede han sig til Øen Anglesey for at besøge det Lands tappre Marquess, som er reist dito (3100). - Overvægten af Oppositionsbladen sees ha af at være saa stor, at i Middeltal at regne langt over i for at imodtage ham paa sit Slot der paa Øen. Allevegne dobbelte Antal, eller i det hele 24310 Expl. flere udgi modtages H. K. Høyhed med den ham som Thronarving af hine end af disse. Af Provincialbladene ere i tilkommende Festlighed. Hans Gemalinde er reist overlandmindste de Totrediedele af liberal Tendents. til ham til Plymouth.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Hos en Boghandler i Paris udkommer med det Første Omegnen af Constanzersøen (Bodensøen) hjemsøge denne Tid af et Rovdyr, som regnes til Hyæneslægten, en Gjendrivelse af Sir Walter Scotts Napoleons Lev ventelig er sluppet løs fra et Menagerie. En Mænnetsbeskrivelse", man mener, forfattet af en Fransk General Dyr og flere Børn ere alt ihjelrevne, ja det angreb end Fra den Polske Grændse skrives, at Rygtet gaaer der, saa nylig en heel Snees Personer, hvoraf To reves i at den første Russiske Armees Corpser under General von og alle de Øvrige bleve haardt saarede. Der har forgjar der Osten=Sacken skal tage en mere sammentrængt Stilling, været gjort Klapjagt efter dette frygtelige Dyr, som ing mod Bessarabien.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den 1ste November f. A. udgjorde Folkemængden i Kongeriget Vyrtemberg 1517770 Mennesker og var paa et Kugler synes at bide paa.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Fra det Hessiske averteres en ledig Skolelærer-Tjeneste hvortil Lønnen er 2 Rdr. Skolepenge, 2 3/3 Rdr. for Aar tiltaget 12050. Der var den Tid indvandret 650, holde Bøn, een Favn Brænde, og - Kosten omkri- og derimod udvandret 1084 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Storhertugen af Meklenborg Sverin har sammenkaldt hos Bønderne, hvor ogsaa Underviisning skifteviis me Landstænderne til at møde i Rostok den 4de September for deles. Giraffen i Paris er i den Grad Modedyret (bete der at bevilge ham flere Penge til dermed at bestride de Mode) at den forskaffer Actie-Eierne af Broen du l forøgede Udgifter til Troppehold til Forbunds-Contindindes Plantes en extraordinair daglig Jndtægt i gentet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den 20de Juli vilde Kronprindsessen af Sverrig første 650 Fr. Gang efter sin Barselseng bivaane den offentlige Gudstjeneste paa Haga, men Søndagen derpaa, den 22de, holde Botocudos sin høitidelige Kirkegang i Stockholm. en mærkværdig vild Folkestamme i Brasilien. Jmellem Lord Byrons solgte Bøger var en med en Dedication af den bekjendte Hunt, der begyndte saaledes: (Af Prinds Wied Neuwieds Reise til Brasilien.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Af Brasiliens Ur=Jndbyggere existere endnu den De"kjære Byron!" Ovenfor havde Byron igjen skrevet: idag adskillige Stammer, som selv af Navn neppe i uforskammede Knegt; Den bekjendte Pariser Læge, Dr. Pariset, antager kjendte i Europa. Blandt disse udmærke sig især Botocudos ved m. Ligenes Jndbalsammering i Egypten ligesom i ældre Tider gehaande særegne Caracteertræk. Hidindtil har end for det virksomste Middel til Pestens Udrøddelse, da man Oversvømmelsestiden fattes Leilighed til at faae de Døde ingen Reisende givet nøie Efterretning om den Stamme.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
begravede. Den 14de f. M. legede Hertugen af Bordeaur efter Navnet Botocudos have de af de store Træklodhvormed de vanzire sig; thi det portugisiske Ord Bo Sædvane Trocaderos Jndtagelse, i Spidsen for en Afde que betyder et Spunds. De selv kalde sig Engeraling Børne-Soldater, med en Bjørnehue paa Hovedet, mung, og høre Navnet Botocudos meget ugjerne Gevær og Tornister paa Ryggen. Hs. K. H. bar selv Enhver Trup har sin Anfører. (Capitam hos Po Fanen og anordnede Manøvrene.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
En Mand har gjerne saa mange Koner som han kan føde. Ægteskabet sluttes uden al Ceremonie, blot ved gjensidig god Villie, men opløses igjen lige saa let Utroskab straffes grusomt. Manden ridser Arme og Been op paa Konen med Kniven, saa at man endnu i mange Aar efter seer 6 a 8 Tommer lange, og en Tomme brede, dybt furede Ar paa Legemet, een saadan Fure tæt ved den anden. Ofte afskjære de Konens ved Træklodse langt nedhængende Læber og Ører, saa Ansigtet faaer et vederstyggeligt Udseende. Botocudos opkalde deres Børn efter legemlige Egenskaber, Dyr og Planter. Børnene behandles ialmindelighed godmodige, det vil sige: de lader dem ganske have deres Villie, kun deres Skrig kunne de ikke taale, da seer man sommetider at de tage dem ved Armen og slænge dem langt bort. Qvindernes Fødsel er hos dem, som hos alle vilde Folkefærd, meget let, og man seer ingen Krybling iblandt dem. Sygdomme ere meget sieldne. Fødte i den fri Natur, opvorne nogne, vante til Dagens Hede, Nattens Kjøling og Skovens Fugtighed, modtager deres haardføre Legeme ingen udvortes Jndvirkning af Luften. Ved stedse at øve Kræfterne, erholder deres Krop en Fuldkommenhed, som man hos os neppe kjender af Navn. Jmod udvortes Skade, og selv imod adskillige udvortes Sygdomme har Erfaringen lært dem mangt et Middel, som i vore Apotheker maaskee vilde være af Betydenhed. Deres Skove ere opfyldte af aromatiske, kraftige Planter; mange Træer levere fortræffelige Balsammer og lægende Bark, hvis Kraft de nøie kjende og med megen Held og Sikkerhed curere de vanskelige Sygdomme. Døer en Botocudo, begraves han meget hurtigt i sin Hytte eller i Nærheden af samme. Den Hytte hvori der er en Begravelse tages aldrig mere i Besiddelse. Den Afdøde beklages i de første Dage ved en vild Hylen, hvorved især Qvinderne anstille sig som om de vare taabelige. Paa begge Sider af Graven vedligeholder man en Tidlang Jld for at afholde Dievelen, og denne Skik overholdes nøie. Var den Afdøde meget elsket, saa bygges der vel ogsaa en særegen Hytte, af Cocosblade over hans Grav.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Om onde Aander have Botocudos en Mængde even tyrlige Forestillinger. De frygte sorte onde Aander eller Dievle, store og smaa. Naar den store Dievel farer gjennem deres Hytter saa maae alle de, som see paa ham, døe. Finder han ingen Jld ved Gravstederne saa graver han de Døde op. Af Frygt for denne Dievel ere de ikke gjerne alene i Skoven om Natten, men ere hellere i Selskab. Blandt alle Himmellegemer synes Maanen at staae i største Anseelse hos Botocudos; af Maanen hidlede de de fleste Naturbegivenheder. De sige at den sommetider falder ned paa Jorden, hvorved mangfoldige Mennesker omkomme. Ogsaa om en stor Oversvømmelse have de, som de fleste Folkefærd paa Jorden, en Tradition. Botocudos religiøse Jdeer ere imidlertid ikke meget taabeligere end de raae Portugisers i Brasilien, thi ogsaa de troe paa en Skovaand om hvilken de sige at han stiæler Børn og unge Folk, sætter dem ind i hule Træer og føder dem der.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Paa vor Vandring kom engang en meget vild Botocudo løbende til os paa den anden Side af en Flod. Vi vare i Begreb med at sætte over i en Canoe, men dreven af gridsk Sult, kunde han ikke oppebie vort Komme, men styrtede sig lige til Halsen, i Floden, svømmede og vadede med Vaabnene i Veiret indtil han naaede os og gav raae uregjerlig Utaalmodighed tilkjende. Han var en stærk Karl hvis G. at bærder røvede den største Vildhed. Han spærrede Fladere den langt op og raabte: Spise, Spise, hvorpaa man kastede ham nogle Haandfuld Meel i Gabet. Nan E. dette var fortæret saa brølede han efter mere. Walter Scott.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
(Blandt alle de Skildringer, man har læst om Waverle, Romanernes berømte Forfatter, hvis elskværdige Chara teer og Personlighed de af hans Landsmænd, der ny hans nærmere Bekjendtskab, eenstemmigen berømme at sætte i Lighed med hans literaire Talenter, torde ingen være interessantere, end det livlige Portrait, Lockha(der flere Aar efter er bleven Walter Scotts Svigerson leverer i Peter Letters to his Kinsfolk. Paa en Til da Udgivelsen af hans Værk om "Napoleon Bonaparte paa ny, og maaskee i endnu større Grad end nogensindtilforn, maa tildrage ham den hele dannede Verdens O mærksomhed, maa denne Meddelelse have særdeles med gen Værd. J de følgende Blade skulle betydelige Udtoaf Napoleons Historie vorde meddeelte.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Kjøbenhavn. J homilet liturg. Correspondensblatt Nr. 15 d. A. læses en Meddelelse fra Archidiakonus Harms i Kiel, der, skjøndt den skriver sig fra en ældre Dato (Juli 1826) fortjener Opmærksomhed. "Vi have skriver Harms, herfor nogle Dage siden en Henrettelse. De trende Præstet i Kiel kom hinanden til Hjælp med den geistlige Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Tvende kjørte med Delinqventen fra Fængslet til Retterstedet. Den ene af dem forblev siddende paa Vognen neden for Bakken, hvorpaa Executionen skulde finde Sted, den anden førte ham hen til Stedet, den tredie holdt den sidste Tale til ham. Derpaa vendte disse tvende Præster sig om, og gik nogle Skridt ned, hvor de forbleve staaende, med bortvendt Ansigt, indtil Alt var forbi, gik derpaa ned til deres Collega, og de kjørte alle tre sammen tilbagetil Støden. Dette var en Fredag, og den næste Søndag Morgen er den ene Collega død - han bliver funden død i Sengen. Lægerne kaldte det et Nerveslag, hvoraf han var død. Er han død af Executionen, af det remanenteJndtryk, heftigt bevæget, ja det var han. Men han havde i Mellemtiden spiist, drukket og sovet, og arbeidet, f. Ex. udarbeidet sin Søndagsprædiken. - Nogle Uger sildigere kommer en Familiefader til mig, og spørger, om han ikke kunde blive henrettet? Han vilde da paa eengang blive sine Bekymringer og sit usunde Legeme qvit, og vilde jo døe salig; for en saadan Død var han slet ikke bange; kun ønskede han at vide, hvorledes han skulde bære sig at med at blive henrettet? - Hvad der blev sagt til ham, og gjort for ham, hører ikke herhid. - Hele Staden Kiel har neppe nogen Tvivl om, at Pastor Blechs Død var en Følge af hiin Henretttelse, ligesom den sikkert ogsaa har fremkaldt de sorte Tanker hos den ulykkelige Familiefader. - Og dog, naar jeg overlægger Alt, naar jeg navnlig bringer den store Velgierning i Anslag, hvorfor vor Bistand med Taknemmelighed blev erklæret af selve Delinqventen, saa er min Mening endnu bestandig: Det blive som det er, J. Enkeltheder skee vel nogen Forandring, men Kirkens Barmhiertighed bør ikke pige fra Synderen, før han er i Skarpretterens Hænder." I Dresdner Morgenzeitung, Juli 1827, leveres nogle Brudstykker af vor Molbechs interessante Reise i Tyskland, Frankrig, England og Jtalien i 1819-20, oversatte af Anton Dietrich. Udg., Kraukling, meddeler sine Læsere disse Uddrag "saameget deshellere, som dette for Mange blandt os hidtil utilgjængelige Værk, af den ogsaa ved sin sjeldne Fremstillingsgave udmærkede Dansker, ikke allene i hans Fædreland fandt den mest levende Erkjendelse, men en tysk Oversættelse af samme er ønsket at Tysklands meest fuldgyldige Kjender-Stemmer, blandt hvilke han nævner "den store Literator F. A. Ebert, der iøvrigt alt i Dedicationen af sit Mesterværk: "Zur Handschrifteenkunde (1stes Boch., 1825), paa den mest hædrende Maade har tilkjendegivet sin dyrebare Ven og Embedsbroder sin Agtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Befordringer og Afgang. Under Generaltoldkammer- og Commerce=Collegiet: Den 21de April er Kjøbmand C. C. Schmidt senior i Rendsborg udnævnt til Agent med Rang med No. 7 i 6te Klasse af Rangforordningen af 14de October 1746. Den 24de, Kjøbmand C. Th. Arnemann i Altona til Agent med Rang med virkelige Commerceraader.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den 5te Mai, Overkrigscommissair C. H. Kindt til Consumtions Jnspecteur i Nyekjøbing i Sielland; surnummerair Controlleur ved Havnene i Kjøbenhavn, Commerceraad C. C. Petzold, til virkelig Controlleur ved bemeldte Havne, og Copiist under Collegiet, J. P. Jensen, til adjungeret Toldinspecteur i Rudkjøbing. Den 20de Mai, afskediget Capitain R. F. Binzer til Told- og Consumtions=Underbetjent i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den 30te, Kammerjunker Major S. Brochdorff, Ridder af Dannebrogen, og Toldforvaltet i Ulzborg, til Toldforvalter i Kiel. Den 5te Juni, surnummerair Told- og Consumtions Overbetjent i Randers, Controlleur J. J. Thanning, til Told og Consumtions Overbetjent i Aalborg, og Grændsecontrolleur H. Raundrup igjen beskikket til surnummerair Overbetjent i Randers. Den 6te, Underbetjent i Frederikshavn C. H. J. Barner til Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-02
Den 9de, afskediget Premierlieutenant og Strandcontrolleur i Cost. J. M. Ronacher, til Toldcontrolleur i Fuhnshaff, og Commandeersergeant ved Artilleriecorpset, R. A. Leerbeck, til Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn; Translateur og Fuldmægtig ved Notarial-Contoiret i Kjøbenhavn F. Gandil og Kjøbmand M. H. Holler til Agenter med Rang med No. 7 i 6te Klasse af Rangforordningen af 14de October. 1746. Rodemester i Kjøbenhavn J. P. Tholstrup til Told- og Consumtions Jnspecteur i Sæbye. Den 20de, Capitain C. Lund, Ridder af Dannebrogen, til Jnspecteur over den slesvigholstenske Kanal, og Premierlieutenant H. Petersen til Assistent ved Jnspectoratet over bemeldte Kanal. Den 4de Juli, Krigsassessor P. H. Hertel til Tolder paa Samsøe, i den fra dette Embede i Naade og efter Ansøgning entledigede Major Grønmolds Sted; Toldcontrolleur i Grømitz, Krigsraad J. G. Kopke, til Toldcontrolleur i Vedel, og forhenværende Theater Kasserer J. H. Krohn til Strandcontrolleur i Gromitz.