JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-09-13
J Overeensstemmelse med den ved forrige Møde tagne Bestemmelse betræffende en Docerings Opførelse ved Hvalpsund Færgegaard tilskrev Amtsraadet vedkommende Herredsfoged om, efter Overlæg med de dertil beskikkede Mænd samt Veiopsynsmanden, at indkomme med Overslag over Omkostningerne paa Arbeidets Udførelse samt Forslag til Licitationsconditionerne. Nr. 19.
Viborger Samler, 1842-09-13
Fra nogle Beboere i et Sogneforstanderskab var indkommet et Andragende til det kongelige danske Cancellie om at Skole- og Fattigvæsenet i Districtet maatte blive adskildt sogneviis m.M.
Viborger Samler, 1842-09-13
Da den i Andragendet paaberaabte Hovedgrund for Adskillelsen, nemlig at det var til Skade for et mindre Sogn at være forenet med et i Henseende til Hartkorn og Befolkning større Sogn, ingenlunde kunde gives Medhold, hvorimod Amtsraadet snarere formente, at Forholdet vil være omvendt, saa besluttede det, i Henhold til den fra Sogneforstanderskabet derover indhentede Erklæring, at fraraade det Ansøgte. Nr. 21.
Viborger Samler, 1842-09-13
J Henhold til den under 6te Juni d. A. vedtagne almindelige Bestemmelse kunde Amtsraadet ikke samtykke Nedlæggelsen af de specielle Skolekasser for Vammen samt Lindum Bigum Skoledistricter. Derimod maatte man anmode Sogneforstanderskabet om af Beholdningen i Vammen Skolekasse at gjøre i det Mindste 25 Rbd. frugtbringende, i alt Fald ved Jndsættelse i Sparekassen. Nr. 25. A 1) Fra et Sogneforstanderskab var indkommet et Andragende om at Veien, som kommer fra Frederiks Kirke- og gaaer igjennem en Deel af Lysgaard m. fl. Sogne til Randers, maatte blive optaget blandt de mindre Landeveie. Amtsraadet kunde ikke indlade sig herpaa, da den ommeldte Vei, istandsat som offentlig Bivei, saavidt skjønnes, fuldkomment vil fyldestgjøre sin Hensigt. C2) Fra Beboerne i Vorning Pastorat var indkommet: et Andragende om at den nordre Randers Landever maatte blive reguleret mellem Hammershøi og Overfussing.
Viborger Samler, 1842-09-13
Da Amtsraadet ikke hensigtsmæssigen kan bestemme hvilke Grundforbedringsarbeider der bør udføres paa de 2de vigtige Veilinier mellem Viborg og Randers, nemlig den nordre, eller Postveien, og søndre mindre Landevei, forinden man med Bestemthed veed om nogen, og da hvilken, af disse Veilinier vil falde sammen med den Linie, som gives den ny Hovedlandevei mellem bemeldte Byer, eftersom man ved at tage en saadan Bestemmelse uden bemeldte Kundskab udsætter sig for at udføre kostbare Arbeider, der muligen og føie Tid ville være aldeles spildte, eller, om dette ikke blev Tilfældet, dog være bekostede af Viborg Amts Repartitionsfond istedet for at udredes paa den Maade, som for Hovedlandeveienes Anlæg er bestemt: saa besluttede man fra det kongelige Rentekammer at udbede sig den i saa Henseende fornødne Underretning meddeelt, saavidt muligt. Amtsraadet bestemte derhos kun at vedligeholde de 2de forommeldte Veie paa sædvanlig Maade samt at opsætte egentlige Grundforbedringer til fornævnte Underretning var indløben. 12. Vedkommende Herredsfoged havde tilstillet Amtsraadet et Andragende fra Eieren af Strandet Mølle om at det Offentlige vilde overtage sig Vedligeholdelsen af en Bro paa Virkssund Veien, som han hidtil har maattet vedligeholde som Møllebro; – med bemærkning, at de stedfindende Mangler ville kunne afhielpes ved Opførelsen af een stor Steenkiste.
Viborger Samler, 1842-09-13
J Anledning heraf besluttede Amtsraadet, da Veien er indstillet til Optagelse blandt de mindre Landeveie, at tilskrive den nævnte Herredsfoged om, efter foregaaende Overslag, at lade Licitation afholde over den foreslaaede Steenkiste, som man var villig til at lade opføre paa Amtsrepartitionsfondets Regning. D. 3. Viborg Byes Communalbestyrelse havde tilmeldt, Amtsraadet, at den tiltraadte sammes Forslag angaaende Grundforbedringen af Veien imellem Rogenstrup og Hjarbek. Sagen henstaaer derfor nu, i Henhold til den ved forrige Møde tagne Bestemmelse, efter det kgl. Rentekammers Approbation paa Regulativet for de mindre Landeveie. E. 3. En Gaardmand havde andraget om at Landeveien mellem Hobro og Hvalpfund der, hvor den løber igjennem hans Gaard, maatte blive istandsat paa det Offentliges Regning. Amtsraadet bifaldt den af Sogneforstanderskabet foreslaaede Jstandsættelse for offentlig Regning. E. 5. Fra et Sogneforstanderskab var indkommet et Andragende om, at Landeveien imellem Viborg og Løgstøer fra Skals Mark gjennem Skals Hule hurtigst muligt maatte blive omlagt. Amtsraadet besluttede at tilkjendegive Forstanderskabet, at det paaklagede Veistykke vil blive taget under Grundforbedring, naar hele Veien kommer under samme. F. 1. Fra et Sogneforstanderskab var indkommet et Andragende om, at Veien fra Lund til Nymølle maatte lægges over Rødding istedetfor, som i forrige Amtsraadsmøde bestemt, over Kreiberg. Amtsraadet fandt imidlertid ingen Anledning til at fravige sin tidligere Bestemmelse og Veiens Direction.
Viborger Samler, 1842-09-13
1) Betræffende Regulativet for de Biveie, der som saadanne blive at sætte under Tilsyn af det Offentlige, blev Amtmanden anmodet om, efterhaanden som Forslagene fra vedkommende Politimestere og Sogneforstanderskaber indkomme, at bringe disses Jndhold i schematisk Orden og derefter ved Amtsraadets næste Samling at forelægge Sagen til Drøftelse. C. 1. Amtsraadet besluttede, i Henhold til sin ved forrige Møde desangaaende tagne Bestemmelse, at tilskrive vedkommende Herredsfoged om hurtigst muligt at indkomme til Amtet med et Overslag over Omkostningerne ved Reparationen af Broen over Nøraaen ved Randrup. F. 4. Paa en fra et Sogneforstanderskab indgivet Besværing over Veiarbeidets uligelige Fordeling paa Veien fra Fuur til Skive fandt Amtsraadet, efter de indhentede Oplysninger, ingen Anledning til for Tiden at indlade sig. F. 5. Sogneforstanderskabet for Grinderslev og Grønning Sogne havde andraget paa, at Thise Sogn maatte tilpligtes at istandsætte et Stykke af den Vei, der i Grinderslev Sogn løber fra Landeveien til Hvalpsund forbi Smørholm over Eskjær Eiendom, paa, at Grinderslev Sogn maatte tilstaaes Hielp af Nabosognene til sit Veiarbeide, samt paa at en Steenkiste maatte blive opført paa Veien mellem Jebjerg og Breum. Amtsraadet kunde ikke fritage Andragerne for selv at istandsætte den ommeldte Vei, forsaavidt den løber over Sognets Grund, hvorimod man var villig til at bekoste Steenkisten af Amtsrepartitionsfondet, saafremt det med Herredsfogdens og Veiopsynsmandens Attest godtgjøres, at den behøver at være over 24 Tommer i Qvadrat i Vandsluget. Herredsfogden blev derfor anmodet om at foranstalte den ommeldte Vei istandsat ved Beboerne, samt om betræffende Steenkisten at tilveiebringe og meddele den forlangte Oplysning. Nr. 27. Et Sogneforstanderskab havde andraget paa, at et af dets Medlemmer maatte blive udelukket af samme formedelst Udeblivelse fra dets Forhandlinger. Amtsraadet fandt imidlertid, efter de indkomne Oplysninger, ingen Anledning til at samtykke den ansøgte Entledigelse, hvorimod man anmodede Sogneførstanderskabet om at advare det ommeldte Medlem af samme om for Fremtiden at iagttage sine Functioner med Nidkjærhed. Nr. 29.
Viborger Samler, 1842-09-13
Den kongelige Direction for Stutterievæsenet og Veterinairskolen havde forlangt Amtsraadets Betænkning meddeelt angaaende de Midler, hvorved Hesteavlens Opkomst ved Regjeringens Understøttelse kunde søges bevirket. Denne Betænkning, der hovedsagenligen refererer sig til følgende af Directionen i Forslag bragte Midler, nemlig: 1. Væddeløb. 2. Udsættelse af Landbeskelere for offentlig Regning. 3. Stutteribesigtigelser. 3. En Fordeling mellem Amterne i Danmark af den Sum, der bevilges til Hesteavlens Fremme, paa den Maade, at Anvendelsen af Bidraget for ethvert Amt, efter dets locale Jnteresse, overlades enten til en i Amtet udvalgt Commission, der burde bestaae af 5 af Amtmanden udvalgte Medlemmer, hvortil, efter Nogles Mening, burde tilforordnes en af Regjeringen udnævnt Veterinairkyndig, eller til til de landoeconomiske Selskaber, som i flere Amter have dannet sig; udfaldt saaledes: 1. At man ikke kunde ansee Væddeløb som nogen sikker Prøve paa en Hests Godhed, og altsaa ei heller ansee dem som noget sikkert Middel til at fremkalde gode Heste. Forsaavidt Jylland angik, maatte man endog være af den Mening, at Væddeløb vil virke ligefrem skadelig paa For ædlingen af den Stamme, som maa ansees for Kjernen af den danske Hesterace, nemlig den jydske, idet de Væddeløbere, man hidtil her har seet, saa godt som ubetinget maae erklæres for uskikkede til ved Parring at producere noget solidt Afkom, og de Summer, som offres paa Væddelsbene og Præmierne, følgeligen ville blive unddragne fra at virke til den tilsigtede Fremme og Forædling af den Race, som factisk baade er den i Landet meest brugbare og til Udlandet meest afsættelige. Jkke engang med Hensyn til Fuldblod turde man ansee Væddeløb for nogen paalidelig Prøve, eftersom der ogsaa ved denne Hesterace fordres en stor Mængde Egenskaber, som ikke releveres ved Løbet, i det Mindste ikke saalænge man ikke forlænger Banen betydeligt over det hidtil Sædvanlige. Amtsraadet dristede sig imidlertid ikke til ubetinget at fraraade Væddeløbs Anvendelse i Fyen eller Sjælland, men formente dog, at Væddeløbene i alt Fald burde indskrænkes til eet og til at afholdes paa eet Sted i en af disse Provindser, men dog saaledes, at Halvøens Hesteopdrættere maatte tilstædes Adgang til at benytte samme, hvorimod man formente, at Banen maatte være lukket for Personer, der ikke have fast Bopæl i Riget, for at ikke de Summer, som anvendes i den Hensigt at forædle den indenlandske Hesterace, skulle komme blot Udlændinge tilgode.
Viborger Samler, 1842-09-13
2. Betræffende Udsættelse af Landbeskeleremaatte Amtsraadet være af den Formening, at denne Foranstaltning maa ansees gavnlig, naar de Hingste, som dertil anvendes, af sagkyndige Mænd udvælges uden Hensyn til om de ere af denne eller hiin Race, naar de blot besidde de Egenskaber, som passe til den Race, der forefindes paa det Sted, hvor de anbringes, og naar de iøvrigt i Bygning og andre Henseender svare til Begrebet af en god Besteler. 3. Stutteribesigtigelse eller Dyrskue, forbunden med Præmie for de Følhopper, som beviisligt ere bedækkede af de i Amtet opstaldede Landbeskelere eller hos Private opstaldede, med Brænde forsynede, Hingste, formentes at være et af de Midler, der hidtil har viist sig virksomt, og antoges fremdeles at ville virke til Hesteracens Forbedring. 4. Betræffende det 4de i Forslag bragte Middel formente Proprietair Kjeldsen og Gaardmand Christen Balling, at Regjeringens Foranstaltning til Hesteavlens Fremme skulde indskrænkes dertil, at de Summer, som den vil anvende, fordeeles mellem Amterne i Danmark, og at hvert Amts Andeel overlades en dertil udnævnt Commission til Anvendelse paa den Maade, som den maatte finde stemmende med Sagens Fremme. Denne Commission skulde efter deres Formening udvælges ved en Udsendt fra hvert Sogneforstanderskab og bestaae af 5 Medlemmer foruden Amtmanden, hvorhos Proprietair Kieldsen formente, at en Veterinairkyndig tillige af Regjeringen skulde tilfor ordnes Commissionen, hvilket Sidste Christen Balling derimod ansaae ufornødent, da han formente det afgjort, at Beboerne kun ville vælge saadanne Personer, til hvis Kundskaber de med Rette kunne have Tillid. Amtsraadets øvrige tilstædeværende Medlemmer formente derimod, at Summen vel burde overdrages en Commission, bestaaende af 5 Medlemmer, som valgtes, samt af Amtmanden og en af Regjeringen beskikket Veterinairkyndig, men at de 5 valgte Medlemmer skulde udnævnes af Amtsraadet iblandt 10, som af Sogneforstanderskaberne, ved en af hver indgivet Stemmeseddel paa 10 Personer, erholde de fleste Stemmer, hvorhos de formente, at Anvendelsen af de fra Regjeringen bevilgede, og af Private muligen tilskudte, Summer vel burde overlades Commissionen, men dog kun under Jagttagelse af visse forudbestemte Regler, og deriblandt i Særdeleshed de under Nr. 2 og 3 anførste Forslag. Nr. 30. Amtmanden fremlagde Viborg Amts Repartitionsfonds Regnskab for Aaret 1841. Amtsraadet formente imidlertid, at dette Regnskab, som angik en Periode, da det ikke existerede som Autoritet, var det uvedkommende. Jkkun blev Amtsforvalteren anmodet om hurtigst muligt at foranstalte Extracten bekjendtgjort ved Trykken. Nr. 32. Klædefbrikeur Bruun havde indberettet, at han agter at spærre Passagen gjennem Bruunshaab, saafremt derfra det Offentliges Side Jntet derimod maatte være til Hinder. Amtsraadet besluttede i Anledning heraf at indhente Fabrikeur Bruuns Erklæring om han anseer sig pligtig, eller i alt Fald er villig til, som Eier af Søndermølle, at vedligeholde Broen ved samme for det Tilfælde, at den mindre Landevei til Bruunshaab anlægges forbi den nævnte Mølle. Nr. 34.
Viborger Samler, 1842-09-13
Et Sogneforstanderskab havde anholdt om, at Skole- og Fattigvæsenet i Districtet maatte blive adskilt sogneviis. Efter de indhentede Oplysninger fandt Amtsraadet ingen Anledning til at indstille det Ansøgte, og kunde navnligen den anførste Hovedgrund, at det ene Sogn ved Valget af Sogneforstandere havde erholdt 7, men det andet Sogn derimod kun 1 Repræsentant, saa meget mindre komme i Betragtning, som Andragendet var udgaaet fra hiint Sogn, i hvis Magt det ved Valget havde staaet at stemme paa Beboerne af det andet Sogn saaledes at Repræsentanternes Antal var bleven nogenlunde lige. Nr. 39. Amtsraadet kunde, i Henhold til sin forommeldte Beslutning af 6te Juni d. A., ikke bevilge Nedlæggelsen af den specielle Skolekasse for Fuur. Nr. 41. Derimod bevilgedes Nedlæggelsen af de specielle Skolekasser i Frederiks og Karup Skoledistricter. Nr. 43.
Viborger Samler, 1842-09-13
Fra Sogneforstanderskabet for Skive Landsogn og for Resen Sogn var indkommet et Andragende om at det maa tillades dem at opføre et Skolehuus, der nu skal bygges, ved Resen Kirke istedetfor, som tidligere er bestemt, ude paa den vilde Mark. Amtsraadet besluttede at anbefale Andragendet til det kgl. danske Cancellie, da det ikke gaaer ud paa nogen Forandring i den approberede Skoleplan, men kun paa en Forandring i Beliggenheden af det ny opførende Skolehuus, og Børnene fra Vinde alligevel ville komme til at passere meget nær forbi det Sted, hvor det nuværende Skolehuus ligger, for at komme til det Sted, hvor det ny skulde opføres, hvorved Veien for dem snarere vil forlænges end forkortes, ligesom den utvivlsomt vil blive forlænget for alle Skoledistrictets øvrige Børn med Undtagelse af 1 eller 2 Udflyttere fra Resen. Amtsraadet maatte endvidere ansee det betænkeligt uden Nødvendighed at forlægge Kirkesangerens Bopæl 300 a 400 Skridt fra Kirken, hvorden nu er beliggende, som og uden Nødvendighed at forøge Udgivterne for Communen ved Opførelsen af en nye Bygning, Jndkjøb af Grund og Nedrivelse af de Bygninger, der nu findes paa Stedet, og hvoraf en Deel vil kunne benyttes til Udhuus. Endskjøndt Amtsraadet maatte ansee denne Sag for nærmest at henhøre under Skoledirectionen, saa formeente den dog, at den fra det oeconomiske Standpunct maatte vedkomme Raadet, og drog saa meget mindre i Betænkning at anbefale Sagen som det var Raadet bekjendt, at Skoledirectionen deeler sammes Anskuelse. Nr. 44.
Viborger Samler, 1842-09-13
Det kongelige danske Cancellie havde forlangt Amtsraadets Betænkning angaaende hvorledes Omkostningerne paa Bevogtningen og Underholdningen af den afsindige Else Eriksdatter af Grinderslev Sogn skulle udredes. Amtsraadet maatte, efter den fremkomne Lægeattest og det optagne Politiforhør, ansee det for uvivlsomt, at Else Eriksdatter er farlig for den offentlige Sikkerhed, og at hun som Følge heraf, overeensstemmende med Stiftamtets Jndstilling af 27de Juni d. A., efter den kongelige Resolution af 20de October 1830, bør bekostes helbredet og bevogtet saaledes, at Amtsrepartitionsfondet udreder Halvdelen af Udgifterne. Nr. 49.
Viborger Samler, 1842-09-13
Et Sogneforstanderskab havde forlangt Amtsraadets Samtykke til at en Capital, stor 110 Rbd., tilhørende en speciel Skolekasse i Districtet, maatte udlaanes samme til en Reparation paa en Skolebygning. Amtsraadet ansaae sig ikke bemyndiget til at approbere Udlaanet som foreslaaet, fordi det formente, at Sagen nærmest henhørte under Skoledirectionens Afgjørelse. Videre blev for Amtsraadet fremlagt: a) et Forslag fra Sognefoged Keller betræffende en Forandring med Udredelse af de saakaldte Herredskassepenge. b) Dito fra Dito til Forandring i den Maade, paa hvilken man hidtil har lignet Fattig= og Skolebidrag paa Formue og Leilighed. c) et af Proprietair Grønbek forfattet Udkast til en Arbeidsanstalts Oprettelse for Skive By og Salling Herreder. Det blev vedtaget at lade disse Forslag circulere blandt Amtsraadets Medlemmer. Endeligen blev det besluttet ved Circulaire til Sogneforstanderskaberne at opfordre disse til at indkomme med deres Andragender til Amtet saa betimeligt, at de kunne være forberedte til Afgjørelse forinden de til Amtsraads møderne lovbestemte Tider, da Sagerne kun opholdes ved at indkomme under selve Møderne. Mødet sluttet.
Viborger Samler, 1842-09-15
No. 145.
Viborger Samler, 1842-09-15
700 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. an Torsdagen den 15de September 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-09-15
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Det hedder, at det for Hertugen af Orleans's efterladte Børn indsatte Familieraad vil forsamle sig for at raadslaae om meget vigtige Spørgsmaal. Vicomte d'Arlincourt ventes i October tilbage fra St. Petersburg; man forsikkrer at hans Reise til Rusland, man har som bekjendt bragt denne i Forbindelse med den projecterede Forbindelse imellem Hertugen af Bordeaux, og det russiske Keiserhof - kun har havt høist ubetydelige Resultater.
Viborger Samler, 1842-09-15
Det hedder i en Correspondentartikel fra Paris af 27de Aug. Efterat Madaleine=Kirken blev aabnet med sit FrescoHovedalter, paa hvilket – paa ægte fransk Viis - Gud, Jesus, Napoleon og den trefarvede Fane prange ved Siden af Hverandre, var Regjeringen eller rettere Gnizot, betænkt paa at overlade den protestantiske Cultus Kirken Assomption. Da denne Plan blev bekjendt, istemmede Univers religieur og de andre Journaler af samme Farver lydelige Klager over denne Profanation, og understøttedes af de legitimistiske Journaler. Paa den protestantiske Kirke i rue Chauchat arbeides med Jver, og allerede bemærker man en Tribune, der er bestemt for Enkehertuginden af Orleans. Har end Folkets religiøse Sands ei forbedret sig, saa er dog hiint fanatiske Præstehad fra 1793 og 1830 størstedeels forsvundet. Jndifferentismeer nu det store Løsen i Politik, Religion og alle vigtige Spørgsmaal, og kun en vigtig Katastrophe kan atter besjæle den i Søvn dyssede Nation med ny Kraft. Overrækkelsen af Henrik den Femtes Buste til Chateaubriand giør Opsigt, da den bedagede Digter og Diplomat hidtil var i Unaade hos det lille Hof i Gorz. Oldingen lever iøvrigt meget indgetogent i sin beskedne Bopæl i Paris, han har ingen Formue; han har maattet sælge sit Hötel; han lever kun af en lille Rente, som Salget af hans Manuskripter, til et Actieselskab har forskaffet ham.
Viborger Samler, 1842-09-15
Storbritannien og Jrland. Ved Dronning Victorias Jndtog i Edinburgh indtraf den Ulykke, at et Stillads, der var opreist i Prindsegaden, og paa hvilket flere Hundrede Tilskuere befandt sig, styrtede sammen, hvorved en 60 a 70 Personer kom til Skade. Man har lagt Mærke til, at Sir Robert Peels Udseende er meget blegt; han ældes stærkt. Som det hedder, vil Dronningens Reise strække sig længere imod Norden end bestemt var.
Viborger Samler, 1842-09-15
Hertugen af Argyle gjør Forberedelser til at modtage Victoria og hendes Gemal paa det Hertugen tilhørende Slot Jnverary, og det er høist sandsynligt, at Dronningen ogsaa vil besøge Hertugen og Hertuginden af Sutherland paa Slottet Dunrobin, det ældste beboede Herresæde i Storbritannien. Da man fortalte Dronningen (Hertugen af Sutherland er en Whig, og hans Gemalinde Dronningens forrige første Hofdame), at der ikke var nogen god Landingsplads ved Dunrobin, svarede hun muntert: "O, hvor Hertuginden kan lande, kan jeg ogsaa komme i Land!
Viborger Samler, 1842-09-15
Det hedder i en Londonercorrespondentartikel af 30te Aug. "Sjelden har vor majestætiske Strøm - Father Times – baaret paa sine Bølger en skjønnere Escadre end den, som igaar ligesom i Triumphtog førte Havets Dronning ud paa det store Ocean. Var ikke Cleopatras classiske Navn af altfor skurrende Klang til at det kunde bringes i Forbindelse med vor uplettede Dronning, saa kunde man udraabe med Shakspeare: The barke She sat in like a burnished throne, burnd on the water." "Royal George, efter Navnet kun en Jagt, i Virkeligheden en anseelig Fregat, og i alle Henseender smykket som Englands "Bocentero," laae seilfærdig i Woolwich, og rundt om dampede de vældige Krigsdampskibe. For 3 Shill. pr. Mand havde Londoner-Straa junkerne (cockney, et Byesbarn, som efter at have gjort en Udflugt af faa Mile, fortæller med Forundring, that he heard af cock neight d. er at han hørte en Hane gale egl. vrinske) Leilighed til i Dronningskibets Kjølvand at dampe ned af Floden til Fyrtaarnet Nore. Kjærlighed til Havet – Englændernes Element – er intet uvæsentligt eller umærkeligt Træk i Dronningens Characteer. Denne Kjærlighed har hun arvet efter sin afdøde Onkel William den 4de, – Matroskongen." Som Barn tumlede hun sig paa Havet, seilede ofte fra Havn til Havn; ved sit Besøg ifjor i Arsenalet i Portsmouth henrykkede hun hele Flaaden. Hendes Navne the Queen", en majestætisk Tredækker, laae i Spithead, og det kongelige Selskab vilde bestige Skibet. Der blæste en frisk Kuling; Søen gik høit, og Skibet laa i det mindste en engelsk Miil fra Land. Desuagtet befalede Dronningen at bringes ombord; hun kastede sig i Admiralitetsjollen, svøbte en simpel Skibskappe og sig, og besteg Skibet under Søgnt ternes tordnende Jubelraab. Hun forlangte et Glas Grog, dadlede at Rumblandingen er var stærk nok til hendes brave Søfolk (Matroserne istemmede med gjentagne Hurraraab), og besaae det prægtige Skib.
Viborger Samler, 1842-09-15
Forretningerne i Manufacturdistricterne ere endnu ingenlunde af betydeligt Omfang, da mange Arbeidere vægre sig ved at vende tilbage til deres Arbeide, og Fabrikanterne saaledes forhindres i at udføre de hos dem gjorte Bestillinger. Ogsaa paa Handelen i Liverpool indvirker Standsningen skadeligt. Den 5te Septbr. tvang en Hob Lediggængere Arbeidsfolkene i en Fabrik, hvis Virksomhed, atter var begyndt, til at standse med Arbeidet. Der er Mangel paa Arbeidskraft; iøvrigt maatte man vente sig, at – fordi Roligheden lidt efter lidt vender tilbage - tage Arbeiderne derfor ikke atter fat paa Arbeidet.
Viborger Samler, 1842-09-15
Rusland. St. Petersburg, den 30te Aug. - En af russiske Tropper tilfange tagen Circassierinde, der i flere Aar har kæmpet i Spidsen for sine krigerske Landsmænd, er bragt til den russiske Residentsstad, hvor hun vandrer frit om paa Gaderne, og - som begribeligt - tiltrækker sig Publicums Opmærksomhed, da et saadant Syner saare sjeldent. Hun synes at være af jomfruelig Stand og henved 30 Aar gammel.
Viborger Samler, 1842-09-15
Fra de fleste Egne af Riget indløbe Beretninger om en meget god Høst.
Viborger Samler, 1842-09-15
Preussen. Jfølge Efterretninger fra Berlin af 8de September, er Kongen af Preussen næsten ganske restitueret. Den 5te mønstrede det 8de Armeecorps, den 6te mandeurede det 7de og 8de Armeecorps for ham; igaar bivaanede han ligeledes Troppeøvelserne, og vilde samme Dags Eftermiddag tiltræde Reisen til Aachen.
Viborger Samler, 1842-09-15
Nyeste Postefterretninger. Kongeriget Hanover. Hanover, den 8de September. Kongens Sygdom i Düsseldorf synes at have været af en mere alvorlig Natur, end som de sidste beroligende Bulletius lode formode; thi man har - efter Rygtet – anseet det for nødvendigt at underrette ved en Coureer Kronprindsen og Kongens Sygdom og foranledige Kronprindsens Afreise fra Norderne. Jmidlertid skulle idag temmelig beroligende Efterretninger være indløbne fra Düsseldorf.
Viborger Samler, 1842-09-15
Den i Angsb. Allg. Zeit. meddeelte Efterretning, at Kongen af Hanover havde morganatiske formælet sig med en Dame fra Colle, er – efter andre Journaler – aldeles ugrundet.