JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-06-05
J Anledning af det indtraadte fjendtlige Forhold mellem Marschal Søult og Regjeringen siger Gurette de France: "Altsaa Ordet Amnestie var det, der foranlediger dette plumpe Angreb med Hentydninger paa pecuniair Jnteresse. Man begriber ikke, hvorledes man har kunne vove at ville befudle en af vore militaire Jllustrationer, i hvilken dette svage Regjeringsvæsen saa længe har folt sig lykkelig ved at finde en Støtte, og hvem Ludvig III havde tiltænkt, Frankrigs Connetablesværd." "Le Temps paastaaer, at Sagen er meget allvorlig, og at Marschallen i en fortrolig Skrivelse har erklæret, at han vilde forlade St. Amand, for i Nødsfald at forlange Erklæringer af Grev Montalivet. Han skal ogsaa beklage sig over ærerørige Rygter, der fra Camarillen vare udgaaede imod ham, og ifølge hvilke han skulde have erholdt 50,000 Fr. contant som et Slags Gratification, medens Kjøbet dog var afsluttet om Betalinger i aarlige Afdrag for Gjenstande, der vilde have opnaaet den samme Priis i Udlandet. Man tilskriver Marschallen meget levende Yttringer mod dem, der have villet angribe hans gode Navn. "Jeg er endnu ikke saa gammel – skal han have skrevet –at ikke den Kaarde, der kæmpede mod Hertugen af Wellington ved Toulouse, endnu kunde bringe mange Andre til at skjælve. - Et mærkeligt Tidens Tegn er det, at den i sin Stilling som Minister saa forhadte Marschal, nu siden Jndtrædelsen af det fjendtlige Forhold til Regjeringen er hele Paris's Afgud. Fra Mainz hedder det under 24de Mai: "Det Rygte udbreder sig med Lynets Hurtighed, at man hvert Øieblik venter Nassaus og Frankfurts Tiltrædelse. J Gaar Middags og hele Natten igjennem og endnu bestandigt transporteres alle Forraad fra vor Frihavn til Nassau. Dette har bragt et usædvanligt Liv i den herværende Havn.
Viborger Samler, 1835-06-05
Fra Alexandria har man Efterretninger over Triest indtil den 27de April. Pesten var tagen meget betydeligt af i denne Stad, og Antallet af de daglige Dødsfald havde formindsket sig til 50, ja efter nogle Breve endog til 20. J Kairo og Ægyptens sydligere Egne overhovedet var denne Sygdom derimod endnu stedse i Tiltagende, og Dødeligheden steg endnu hver Dag.
Viborger Samler, 1835-06-05
J Mexico ere atter nye Uroligheder udbrudte. Staterne Jacatecas, Morea, S. Luis og Durango have erklæret sig mod Republikens Præsident Sta Ana. Saaledes staae, ligesom i forrige Aar, de mægtigste af de nordlige Provindser under Vaaben imod Centralregjeringen, og det hedder, at en Deel af Hæren under General Alvarez har sluttet sig til dem. Paa Sta Anas Side befinde sig den største Deel af Hæren, Resten af det spanske Parti, Aristoratiet og Cleresiet.
Viborger Samler, 1835-06-05
Fra Buenos=Aires har man den Efterretning, at Statens Præsident, General Quiroga, er paa en Forretningsreise i det Jndre den 16de Febr. bleven myrdet i Nærheden af Cordova tilligemed sit hele Følge. Dette Mord paa den almindeligen elskede Præsident vakte megen Frygt for Statens Rolighed. Det osterrigske Hof skal have proponeret Erkehertug Carls ældste Søn, Prinds Albrecht, født 1817, til Dronningen af Portugals Gemaal.
Viborger Samler, 1835-06-05
Nylig har man ved Jndløbet til Seinefloden. fanget en usædvanlig stor Stør, i hvis Mave fandtes en Brevtaske, der indeholdt endeel meget vel conserverede Papirer, som havde tilhørt en forliist Skibscapitain, og deriblandt hans Testamente, hvorved en fattig Familie er bleven Arving til hans ikke ubetydelige Formue.
Viborger Samler, 1835-06-05
Kongen af Sverrig har nu bestemt hvorledes den Medaille skal være, hvormed han vil belønne de Læger som have udmærket sig underCholerasygdommen i Sverrig. Paa den ene Side skal den have til Jndskrivt: "For christeligt Mod under smitsom Sygdom, omgivet af en Egelovskrands, og paa den anden Side de Ord: "Af Kong Carl XIV Johan til. . . . (den dermed belønnede Persons Navn.)J en i Constantinopel udkommende Avis læses Følgende: J hans Høiheds durchlauchtige Dat tere, den lyksalige Sultaninde Salichehs og hendes værdige Gemals Chalil Paschas glæderige Serail, er den 22de afvigte Silkaade, henimod Aften, en Rosenknup af hans Herligheds Have, et Skud af Seraillets Rosenlund, et hjerteqvægende Drengebarn kommet til Vorden.
Viborger Samler, 1835-06-05
Det skjønne, indbringende Gods Hafslund, beliggende ved Sarpen, i Nærheden af Frederiksstad i Norge, er i denne Tid solgt til Banquier huset Benecke von Gröditzberg i Berlin, som Hovedeier, i Forening med nogle norske Kjøbere, for 133,000 Specier; dog med den Forpligtelse for Kjøberne, tillige at overtage de paa Godset, hvilende Byrder, saa at den egentlige Kjøbesum kan anslaaes til 205,000 norske Specier. Samme berliner Banquierhuus er ogsaa Hovedeier af Blaafarveværket Modum ved Drammen.
Viborger Samler, 1835-06-05
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 2den Junii. Hamborg 2 M. – a vista 207. Species 207. - Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s. Obligationer (uden Renter) 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 a 1022 Rbd. r. S. eller 105 1/4 a 106 Rbd. Sedler, pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-06-05
Kjøbenhavn. Under 14de Maj sidstleden er udkommet en Placat saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, a. Gjøre vitterligt: At, da den gode Tilstand, hvori Rigets Pengevæsen nu i en Række af Aar har befundet sig, giver Anledning til at antage, at de Jndskrænkninger, som under Omstændigheder af en ganske modsat Natur bleve foreskrevne med Hensyn til Vexler, trukne i Sedler, ikke længere ere nødvendige til Pengevæsenets Opretholdelse, saa have vi allernaadigst besluttet, til Lettelse for den indvortes Samhandel, at ophæve hine Jndskrænkninger, hvorhos vi og, af lige Grund, have fundet os bevæget til at udvide den ved Vor Forordning af 26de Juni 1824, under visse Betingelser, hjemlede Frihed til at udstede indenbyes Vexler i Sølv, til at skulle gielde ogsaa naar saadanne Vexler lyde paa Rigsbanksedler. Dog have vi, i Betragtning af den store Vigtighed, som Vedligeholdelsen af Seddelværdien har for Landets Velfærd, fundet det overeensstemmende med Forsigtighed, at tilføje den Bestemmelse, at foranførte større Frihed kun skal gielde indtil videre. – Thi byde og befale Vi, at det i Placaten af 22de Marts 1813 indeholdte og i Forordningen af 18de Mai 1825. . 10 gjentagne Forbud mod at trække eller honorere Vexler, lydende paa Rigsbanksedler, anderledes end a vista eller under visse Omstændigheder med en Sigt, der er maa være høiere end 8 Dage, herefter skal bortfalde, samt at det skal være tilladt, ogsaa at benytte Sedler til de i Forordningen af 26de Juni 1824 omhandlede indenbyes Vexler, saa at de paa Rigsbanksedler lydende Vexler i Eet og Alt skulle være lige Bestemmelser undergivne som de Vexler, der lyde paa Rigsbankpenge rede Sølv eller paa fremmed Valuta, hvorimod der med Hensyn til de Vexler, der lyde paa Sølv, betalbart med Sedler efter Qvartalscoursen, ingen Forandring skal skee i de for Tiden gjældende Regler. Dog skal den saaledes tilstaaede større Frihed med Hensyn til de paa Rigsbanksedler lydende Vexler kun gielde indtil videre. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. J Anledning af Beretningen i et Brev til Udgiv af "Handelstidenden, om, at det i Helsingør hed, at en preussisk Brig i Strædet ved Gibraltar var bleven beskudt af en Maroccansk Krydser, har Redactionen den 27de Mai fra Skipper Carl Bølgert, førende Briggen Hermina af Stralsund, dengang endnu beliggende i Helsingørs Havn, modtaget følgende Berigtigelse: at han, hvis Fartøi hiint Rygte maa ansees at gjelde, paa Reisen fra Trapani ikke har mødt nogen Maroccansk Krydser, og overhovedet ikke er bleven beskudt fra noget Skib, men at han den 15de April om Aftenen Kl. 10 formodentligt var kommen den spanske Kyst nærmere end Landets Told love tilstede, og derfor fra de spanske Kystbatterier var bleven advaret ved et Par skarpe Skud, hvoraf den ene Kugle var gaaet igjennem Briggens Forstavn.
Viborger Samler, 1835-06-05
Odense, den 29de Mai. Jgaar bivaanede Hs. Kongelig Høihed Prinds-Gouverneuren Gudstjenesten, i St. Knuds Kirke. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ortved prædikede. Om Aftenen var der Afskeds-Festivitet paa Slottet, hvor en ung Pianist Hr. Nathan fra Kjøbenhavn, Sangeren Hr. Rusch fra Berlin, og den franske Bugtaler Hippolyte nøde den Ære at lade sig høre. Jmorges Kl. 7 1/2 forlode Deres Kongelige Høiheder atter Byen, idet Prinds-Gouverneuren tiltraadte sin Jnspectionsreise til Faaborg, og Hendes Kongelige Høyhed Prindsesse Caroline Amalia afreiste til Augustenborg.
Viborger Samler, 1835-06-05
Den 27de Mai confirmereder den herværende mosaiske Catechet Hr. Cohen 11 Drenge og 6 Piger, fra Odense, Assens, Faaborg og Kjerteminde. Denne høitidelige Handling foregik i Gymnasiet, i Nærværelse af Hs. Kongelig Høihed Prinds-Gouverneuren, Stiftamtmanden, Biskoppen, med flere geistlige og verdslige Embedsmænd, og iøvrigt en talrig Forsamling af mosaiske og christne Troesbekiendere, til sand Opbyggelse for Forsamlingen. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1835-06-05
Ved Tallotteriets 1284de Trækning i Altona, den 2den Juni, udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1835-06-05
Copulerede i Viborg den 3die Juni Ungkarl Geert Mørup Berg og Pigen Jacobine Jacobsdatter.
Viborger Samler, 1835-06-05
Paa første Pintsedag prædiker i Søndresognskirke til Høimesse. Hr. Pastor Ursin. Til Aftensang: Hr. Pastor Johansen. – 2den Pintsedag prædiker H. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte i Søndresognskirke.
Viborger Samler, 1835-06-05
AVERTISSEMENTS. Jfølge modtagen Underretning fra høie Vedkommende afholdes i Aar ved Viborg Væddenførsel den 3die August om Formiddagen, Vædderidt samme Dags Eftermiddag og Øyrskue den 4de August, hvilket jeg ikke undlader herved at bringe til offentlig Kundskab. Viborg den 2den Juni 1835. Ahlefeldt Laurvig.
Viborger Samler, 1835-06-05
At jeg Undertegnede er flyttet fra mine Forældre, hvis Værksted jeg i nogle Aar har forestaaet, samt at jeg nu har etableret mig for egen Regning og boer paa denne Byes Vestergadet hos Hr. Bagermester Boje, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og Velyndere, som før have betroet mig deres Arbeide, om de fremdeles ville søge mig; reel og billig Behandling skal stedse være min Bestræbelse, og jeg skal vise al Flid og Umage for at vinde mine Kunders Tillid og Tilfredshed. ærbødigst. Skive, den 28de Mai 1835. J. Buemann, Skrædermester.
Viborger Samler, 1835-06-05
Da min Søn, J. Buemann, nu selv har etableret sig, og en anden af mine Sønner, Hans Bue man, er kommen hjem for at forestaae mit Værksted, saa anbefaler jeg mig til Alle, saavel Uden som JndenByes der herefter ville forunde mig Deres Søgning; forsikkrende Enhver reel Behandling samt hurtigere Expedition end forhen, ligesom jeg og stedse skal bestræbe mig for at erhverve mine Kunders Tilfredshed. Skive, den 3die Juni 1835. Frant; Buemann, Skrædermester.
Viborger Samler, 1835-06-05
Chrestomathia Ciceroniana af Rector N. V. Dorph, til Brug for de lærde Skoler, faaes indbunden for 7 Mk. hos P. Kabell.
Viborger Samler, 1835-06-05
Margaux, St. Julien, Medo, Rød Portviin, Chateau Laxose, Chr. Lafitte, Volnay Bourgogne, Chambertin, Beaune, Asmanshauser, Langkork, Drey Madera, gammel Viin, Sauterne, Graves, Corsica, Champagne, Teneriffa, Rinskviin, Cognac. Jam. Rum, Arrac, Viin Edike, gl. Mjød, faaes til billigste Priis A. B. Friis. Kjøngs Plaster. tillavet af J. C. E. Voelker i Kjøbenhavn. 1 Lod 16 Skill. i Æsker. faaes hos undertegnede og ingen andensteds her i Byen. Viborg 2den Juni 1835. L. Worre.
Viborger Samler, 1835-06-05
Nyheder med Dagsposten. Frankrig. Den 26de Mai dømte de Deputeredes Kammer den ansvarlige Redacteur af LeReformateur, Hr. Jaffrenou til Minimum af Fængselstraffen (een Maaned) og til Maximum af Mulct, (10,000 Fr.) At Fængselstraffen kun blev paa saa kort Tid, tilskrives den Jndignation, som General Bugeauds brutale Opførsel vakte hos mange ellers ivrigt ministerielle Medlemmer. – Den store Proces slæber sig sin langsomme og møisommelige Gang; at de 25 halvføielige Anklagede er omtrent Halvdelen, forhørt, de dømmende Pairers Antal har allerede formindsket sig 11 Medlemmer. – Den 29de tog Processen, mod de 100 Desenforer og de 2de Journalister sin Begyndelse for Pairskammeret. Her udebleve 85 Pairs. Flere af de Anklagede vare udblevne, blandt dem Hr. Audri de Puiraveau, der paa samme Tid lod sig see i de Deputeredes Kammer, og havde tilskrevet Hr. de Pasquier, at han kun med Vold vilde lade sig slæbe for Pairskammerets Skranker. - Le National, der af Politipræfecten Hr. Gisquet var anklaget for Bagvaskelse, fordi den havde beskyldt Politiet for at have fremkaldt Opløbene ved Porte St. Martin, er frikjendt af Juryen. - Journ. des Debats indrømmer nu, at den spanske Regjering formeligen har opfordret den franske til at intervenere. Regjeringens Beslutning i denne Henseende var ikke bekjendt. Det hed, at Hertugen af Broglio, Marschal Maison og Hr. Humann, der havde modsat sig Jnterventionen, vilde træde ud af Cabinettet.
Viborger Samler, 1835-06-05
Spanien. Den 17de skal Spørgsmaalet, om Jntervention være afgjort af en Majoritet af Ministeriet og Regentskabsraadet. – Zumalacarrequi skal have nærmet sig Pamplona med omtrent 10,000 Mand og have tilbageslaaet et Udfald af Garnisonen, og Erazo skal blokere Vittoria med 12000 Md. Senere Efterretninger melde, at Christinerne have rømmet Puente la Reyna og trukket sig tilbage over Ebro, saa at de norden for Ebro kun ere i Besiddelse af S. Sebastian, Pamplona, Bilbao, Vittoria og Elisondo, i hvilke Pladser de desuden stærkt trues af Carlisterne. Et Rygte fortalte, at Dronningens Tropper havde sønden for Ebro lidt et Nederlag af Mermo.
Viborger Samler, 1835-06-05
Jndenlandske Efterretninger. Den 29de Mai døde den næstældste i Etaten endnu staaende af 2den Aprils Heltene, Contreadmiral Peter Johan Wleugel, R. af D. og Dom., 69 Aar. De tvende første Nr. af "Dansk Folkeblad." udgivet af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug og redigeret af dets Skriftcommittee, ere d. 29de Mai udkomne. De indeholde en interessant og velskreven Afhandling, under Titel: "Bemærkninger over det indbyrdes Forhold imellem Trykkefrihedslovgivningen og den almindelige Mening", af H. C. Ørsted; og i Nr. 2 gjør Skriftcommitteen opmærksom paa nogle Misbrug af Trykkefriheden. Som en saadan betegnes først det bekjendte Schickske Skrift: Professor David og hans Fædreland, som sto dende for enhver Mands Retfærdigheds- og Anstændighedsfolelse." Denne Dom motiveres ved Grunde og ved Anførelsen af nogle Exempler paa Bogens Gemeenhed, og er tillige ledsaget af en Misbilligelse af den anbefalende Anmeldelse, det nævnte Skrift har erholdt af "Dagens Redacteur. Dernæst dadles alvorligen Bogtrykker BehrendsFremgangsmaade ved det af ham i Adresseavisen Nr. 113 indførte Avertissement i Anledning af Hr. Prof. Ursins Tilskrift til de danske Bogtrykkersvende i "Dansk Almeenlæsning " Nr. 7. Slutteligen udtrykker Committeen sin "Beklagelse over den uanstændige Maade, hvorpaa Kjøbenhavnsposten og dens Søndagsblad paa den ene Side, Dagen paa den anden for nærværende Tid føre deres Strid," Sommerforestillingerne paa det kongelige Theater aabnedes den 1ste ds, med tre nye Smaastykker. Jdeen, der gaaer igjennem det Første "Lorgnetten en Oversættelse fra det Franske, er, at man ved at kunne see ind i sine Medmenneskers Jndre bringer Haab og Selvbedrag og derved al Lykke til at forsvinde. Et ungt, godmodigt, godtroende Menneske af Stand og Formue kommer i Besiddelse af en Lorgnet, hvormed han kan see ind i ethvert Menneskes Hjerte; han opdager derved, at hans Elskerinde ikke elsker ham men blot tager ham for Pengene, at hans Ven ogsaa blot er det for hans Rigdommes Skyld o. s. v., han bliver herover grændseløs ulykkelig, men finder endelig sand Kjærlighed hos sin Forvalters Datter og ægter hende, da Glasset siger ham, at denne Kjærlighed vil blive varig. J det andet Stykke en Moder" bragte vel Mad. Nielsens ypperlige og gribende Fremstilling af Moderen, der paa Maa og Faa reiser hele Verden igjennem, for at finde sit tabte Barn, enkelte Følsommes Lommetørklæder i Bevægelse, og skjøndt der ved Tæppets Fald lød almindeligt bifald, var dog sikkert de mere Besindiges Mening, at Stykket henhører ved sin forskruede Tone og sin Rigdom paa Usandsynligheder og Urimeligheder til det Slags, hvis Tal man snarere maa ønske formindsket end forstørret. Det tredie Stykke var en Vaudeville "Sans Facon omarbeidet efter det Franske ved H. P. Holst.
Viborger Samler, 1835-06-05
Hovedcharacteren, en Person, som særdeles godt erindrer sig gamle Bekjendte og Skolekammerater, men som ogsaa betragter Alt dem tilhørende som Sit, og derfor uden videre benytter sig deraf, gaves med Lune og Humor mesterlig af Rosenkilde; ret con amone udforte han denne Rolle, som Forfatteren har udstyret med ikke saa meget moersomme Træk, og besynderligt var det, at Publicum, der ellers ikke pleier at være sparsom med sit bifald, skienkede ham saa godt som ingen Applaus, den han i saa høi Grad fortjente.
Viborger Samler, 1835-06-05
Tillægsblad til Viborger Samler No. 70. Fredagen den 5te Juni 1835.
Viborger Samler, 1835-06-05
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 25de Mai 1835.
Viborger Samler, 1835-06-05
J Sagen No. 24. Ldsovpkt. Otterstrøm, mødte for Handelshuset Fred. & contra: Edv. Gottschalck i Kjøbenhavn, Ldsoppit. Nyboe mødte for afg. Sukkerraffinadeur J.S. Beyers Enke med Lauværge.
Viborger Samler, 1835-06-05
Mødte ikke. Sukkerraffinadeur Beyer i Randers.
Viborger Samler, 1835-06-05
(Under nærværende Sag have Appellanterne, Handelshuset F. & C. Gottschalck i Kjøbenhavn, i forste Jnstants saggivet Sukkerraffinadeur J. S. Beyer, der senere er død, til at indfrie et af ham under 25de Novbr. 1833 for 2522 Rbd. 9 s. r. S. til Appellanterne udstædt Revers, imod hvilket Søgsmaal bemeldte J. S. Beyer instituerede et Contra søgsmaal, som gik ud paa at erholde liqvideret i Hovedsøgsmaalets Gienstand en Erstatning, som han formeente at tilkomme hos Appellanterne paa Grund af et formeentlig fra deres Side misligholdt Løfte om et Parti raa Sukkeres Afsendelse til ham, der paastod, at det paastævnte Revers's Udstædelse var betinget af dette Løfte.)
Viborger Samler, 1835-06-05
Dom. "De Jndstævnte, afg. J. S. Beyers Enke samt Sukkerrafinadeur Beyer i Randers, bør in solidum mod Extradition af det paastævnte af afdøde J. S. Beyer til Appellanterne, Handelshuset F. C. C. Gottschalck i Kjøbenhavn, under 25de Novbr. 1833 udstædte Revers, til disse betale dettes paalydende Sum 2522 Rbd. 9 s. r. S. med Renter deraf 4 pCt. pr. A. fra den 21de Januar 1834 indtil Betaling skeer, samt Processens Omkostninger for begge Retter med 50 Rbd. Sølv. Derimod bør Appellanterne for de Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forlyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-06-05
Ved Randers Kjøbstæds Byetingsret, den 1ste Septbr. 1834, er, af Justitsraad, Borgermester og Byefoged Neckelmann, dømt saaledes: "Contracitanten J. S. Beyer bør til Hovedcitanten Prkt. Schmidt i Aarhuus betale 888 Rbd. 5 Mk. 13 s. med Renter 4 pCt. fra 21de Jan. d. A. indtil Betaling skeer; forøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale saavel i Hoved som Contrasagen fri at være. Processens Omkostninger i begge Sager ophæves. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1835-06-05
J Sagen No. 33.
Viborger Samler, 1835-06-05
Ldsoppkt. Lykke, mødte for Kjøbmand Jahnsen af Aar contra: huus, Ldsoppt. Nyboe - Kammeradvocaten paa den Kongelige Generalpostdirections Vegne.
Viborger Samler, 1835-06-05
(Citanten, Kjøbmand Jahnsen af Aarhuus, har under nærværende Sag i første Jnstants været saagivet af Kammeradvocaten efter den Kongelige Generalpostdirections Ordre til at erlægge den i 5 4 af Anordningen og Færgefarten imellem Kallundborg, og Aarhuus af 31te Mai 1815 fastsatte Mulct, fordi han den 23de August 1833, uden forud erhvervet Tilladelse, havde afbenyttet den Færgelanget tilhørende Jagt "Haabet kaldet, til ved dens Hjælp at bjerge Færgesmakken "Jnteressentskabet, der paa dens Fart til Kallundborg var forliist ved Norsminde 1 a 2 Miil fra Aarhuus. For dette Søgsmaal er Citanten ved den ergangne Byetings dom tillagt Frifindelse dog med Paalæg at udrede Salarium til Kammeradvocaten med 15 Rbd. Sølv, og er det dette Paalæg, han under Sagens Appel har paastaaet ophævet, hvorimod Kammeradvocaten har procederet til Underretsdommens Stadfæstelse.) Dom: "Den Citanten, Kjøbmand Jahnsen, ved Byetingsdommen paalagte Udredelse af Salair til Kammeradvocaten bør bortfalde. Protessens Omkostninger for Overretten ophæves."
Viborger Samler, 1835-06-05
Ved Aarhuus Kjøbsteds Byetingsret, den 31te Juli 1834, er, af Justitsraad, Borgermester og Byefoged Fleischer, dømt saaledes: "Jndstevnte, Classelotterie collecteur L. A. Jahnsen, bør for Kammeradvocatens Tiltale i denne Sag fri at være, dog bør han at udrede Salarium til Kammeradvocaten med 15 Rbd. Sølv, Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 39.
Viborger Samler, 1835-06-05
Actor Ldsoprykt. Møller, contra: Ldsoprykt. Juul, Defensor for Søren Christian Jensen. (Der tiltales for at have gjort sig skyldig i ulovlig Han deel med Medicinalvarer og Brug af falsk Vægt m.m. Dom: "Tiltalte Søren Christian Jensen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder de af Actionen lovlig flydende Omkostninger efter Byetingsdommens Forskrifter. J Salarium til Actor for Overretten, Procurator Møller, betaler Tiltalte 5 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1835-06-05
Ved Varde Byes Extraret, den 24de April 1834, er, af Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged Wedel Heinen, dømt saaledes: "Søren Christian Jensen bør, naar han paagribes, at bøde 100 Rbd. Sølv, der deeles paa den Forordningen 4de Decbr. 1672 bestemte Maade, samt 2 Rbd. Sølv, der erlægges til Ringkjøbing Amts Fattigkasse. Nicolai Hansen bør for videre Tiltale fri at være, mod at betale de paa hans Arrest medgaaende Omkostninger. Saa bør han og in solidum med den anden Tiltalte, Søren Christian Jensen, at betale i Salarium til Actor, Procurator Lund, 6 Rbd. og til Defensor, Procurator Hansen jun., 4 Rbd. Sølv, hvilke Salarier og Arrestomkostninger blive af det Offentlige at udrede efter Overøvrighedens Foranstaltning, forsaavidt de ere erholdelige hos de Domfældte. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1835-06-05
J Sagen No. 98. Actor Losoprykt. Bastrup, contra: Ldsoprykt, Møller, Defenfor for Peder Christian Christensen eller Christiansen. (Arrestanten Peder Christian Christensen eller Christiansen tiltales under nærværende Sag for at have gjort sig skyldig i Tyverie og Bedragerie.) Dom. "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at det Christen Christensen Greve ved samme i Erstatning tilkiendte Beløb, 4 Rbmk. Tegn, bortfalder.
Viborger Samler, 1835-06-05
J Salarium til Actor for Overretten, Prokurator Bastrup, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1835-06-05
Ved Morsøe Herreders Extraret, den 14de April 1835. er, af Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Rummelhoff, dømt saaledes: "Tiltalte Peder Christian Christensen eller Christiansen bør at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Rasphuus i 4 Aar, samt betale i Erstatning til Christen Christensen Greve 4 Mk. Tegn og til Brødrene Jens og Christen Christensen 22 Rbd. Sedler. Ligeledes udreder Tiltalte de af Actionen lovlig flydende Omkostninger og derunder Salarium til Actor, Procurator Calundann, 5 Rbd. Sølv og til Defenfor Procurator Bendix 3 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 1ste Junii.)¬
Viborger Samler, 1835-06-05
J Sagen No. 296.
Viborger Samler, 1835-06-05
Ldsoprykt. Juul mødte for Huusmand Anders Christensen Just af Kiellerup, contra Ldsoprykt. Møller mødte for Strømpehandler M. Dalsgaard til Dalsgaard og Justitsraad Herredsfoged Holm. Mødte Landsoverrets=Procurator Nyboe.