JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-03
Et meubleret Værelse, helst med egen Indgang, i Slagelse, som kan tiltrædes i Slutningen af denne Maaned, ønskes tilleie af en eenlig Person. Billetter herom, mrkt. P.L., aflægges hos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-03
Eieren til en hvid Han=Hønsehund med brune Pletter paa Ryggen, kan erholde samme udleveret imod de behørige Omkostninger, naar man melder sig i AvisExpeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-03
For en Huusjomfrue og en Meierske ere Pladser ledige til 1ste Mai. Bogtrykker Maanus i Slagelse anviser Tienesterne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-03
En Embedsmands Datter, 26 Aar gammel, som i fler Aar har underviist, ønsker sig til Foraaret en Lærerindeplads Siælland eller en af de andre Provindser. Foruden de almindelige Skolekundskaber kan hun give Underviisning i Tydsk og Fransk samt Musik og Pianoforte Spil. Hendes Fordringer ere beskedne. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-03
En ugivt Gartner, som tillige har Øvelse i Jagten, ønsker Kondition til Foraaret. Gode Beviser paa Duelighed og Opførsel forevises af Bogtrykker Magnus, som tillige an Hos Kiøbmand C. Jensen i Kallundborg, Fede=Qvæg, staar tilsalg 20 Stkr. Fedehoveder. Sammesteds er tilkiøbs 6000 Potter 8 Sr. Kornbrændeviin til 17 s. pr. Pot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Kong Peter IV af Aragonien skal have anlagt de første Skæferier i Spanien ved vilde africanske Væddere. Under Alphons XI blev den spanske Faareavlforædet ved en Race, som kom over fra Engelland. Man kaldte disse Faar Merinos c: de, der ere komne over Havet, og heraf skal Navnet Merinos være kommet. Kort Tid herefter erholdt de en ny Forbedring ved Kronprindsen (en Søn af Henrik III) af Castiliens Formæling med Catharina, en Datter af Hertugen af Lancaster, der bragte ham en meget stor Faarehjord som Medgift. De store Faarehjorde tilhørte ogsaa i Begyndelsen kun Regenterne, som lidt efter lidt formedelst deres ødelagte Finantser maatte sælge dem, og dette er Grunden, hvorfor de nu meest ere i visse store Klostres og fornemme Adeliges EieDe vandrende Faar ere inddeelte i Hjorde fra 10,000 til 40,000 og staae under en Overhyrde eller Opsynsmand (Mayoral), der bliver lønnet med 2 3000 Rbd. aarlig, foruden en egen Opvarter, fri Hest, eller Muulæsel og Tilladelse til at have 500 egne Faar med i Hjorden. Han fører desuden Regning over det Hele, og under ham staae igjen Hyrderne og Opsynsmændene over de mindre Hobe (Rabanas) paa 1000, 1100 og 2000 Faar, hvori de store Hjorder ere afdeelte. Til enhver saadan Rabanas hører desuden tre simple Karle eller Mænd (pastores). Hverken paa Sommer= eller Vintergræsgangene komme Faarene eller Hyrderne under Tag. Folkene boe Hytter, som de selv opføre, og have deres Faar omNatten enten indelukkede i en Fold, eller omgivne af et Næt, hvorved Hundene holde Vagt. 3 April bryde Hjorderne op, som om Vinteren have græsset i Estremadura, Cordova og Mancha, for at begive sig til Sommergræsgangene i de nordlige Provindser. Paa denne Tour tilbringe de gjerne 40 Dage, men maae da ogsaa undertiden af Mangel paa Græ gjøre store Dagmarscher paa 10-12 Timer. Slutningen af April eller i Begyndelsen af Mai blive Faarene klippede, Ulden strax efter og forinden Vaskningen sorteret, derefter tørret og indpakket i Baller. Vi have sagt, at der er betydelig Forskjel imellem de forskjellige Provindsers Beboere; kun der ligne de hverandre, at med Undtagelse af den laveste Pøbel i Stæderne, seer man ingen Spanier beskjænket, i hvormeget end paa nogle Steder, som i Catalonien, Folket holder af Viin og Spiritus, Tobak elskes almindeligen, men afbenyttes paa en meget sparsom Maade. De have gjerne nogle Tobaksblade i deres Lomme Af og til skjære de et Stykke af dem, vikle dem op i det Flade af Hænderne, svøbe dem ind i Papir, og hermed er deres Cigar færdig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
En stor Forskjel gives ogsaa med Hensyn til Agerdyrkningen i de forskjellige Egne af Riget. J Valencia, Murcia og Granada hersker Systemet: at vande Agrene. Landskabet der, som ligger skraat imellem Bjergene og Havet, er enten ved Natur eller ved Kunst drevet til yppigt blomstrende flade Marker, hvilke hæve sig den ene over den anden, liig Trinene i et Amphitheater. Strømmene, som falde ned fra Biergene, ere tvungne ind i talrige Canaler, for at vande det Hele. Rettigheden til at betjene sig af enhver Strøm er overmaade nøie bestemt. Naar den sædvanlige Aarstid kommer, da giør Enhver, som har Ret til Afbenyttelsen af disse Canaler, sine Marker med Flid istand til Dyrkning, aabner Sluserne, fylder Grøfterne, og sætter det Alt under Vand, ligetil Viingaardene og Frugthaverne. Jfølge dette System er Productionen dreven til en overordentlig høi Grad, og Jorden vedbliver at være frugtbringende det hele Aar igjennem. Morbærtræerne skilles tre Gunge ved deres Løv, og Engene med Kløver og Vikker slaaes 8 10 Gange; Citroner paa adskillige Punds Vægt og Klaser af Viindruer paa 11 Pund ere ofte indsamlede. Hvede, saaet i November, giver 30 Fold i Juni, Byg, saaet i October, giver 20 Fold i Mai; Riis, saaet i April, giver 10 Fold i October, og indiansk Korn, plantet som anden Høst, giver 100 Fold. J Nord ere Provindserne Navarra og Biscaia de bedst dyrkede, og Beboerne ere industriøse og flinke. Jndtil 1805 og senere ved Constitutionen af 1812 hvorved alle Spanier skulde nyde lige Rettigheder og ingen Monopoler gielde, udgjorde de basciske Provindser ligesom et eget Kongerige, der havde foruden sit særegne Sprog ogsaa sine særegne Love. De havde deres særskilte locale Bestyrelse, og foruden det at de vare frie for en Mængde mindre Skatter, som det øvrige Spanien, og især begge Castilierne, der havde de fleste og sværeste Afgifter, endskjøndt de mindste formaaede at udrede dem, havde de Lov til selv at beskatte sig og desangaaende at accordere med det kongelige Skatkammer. Herformedelst stode Jndbyggerne sig godt, endskjøndt deres Jordbund er af meget maadelig Beskaffenhed; de havde ogsaa flere Manufacturer, isærdeleshed i Jern, efterdi Steenkulminer findes i deres Land. Men naturligviis har megen Misfornøielse yttret sig her, efterat deres mange Privilegier ere blevne dem berøvede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Bjergbeboerne i Gallicien i den yderste vestlige Kant af Europa, hvor det stormende atlantiske Occanofte fra to Sider bryder ind paa deres steile, klippefulde Kyster, ere fattige, men haardføre og meget udholdne. Fordi deres Jord er for har og daarlig til at kunne give en talrig Folkemængde Underholdning, vandre mange Tusinde ud, fornemmelig til de store Stæder, Madrid og Lissabon, hvor de paatage sig Tjeneste som Vandbærere og Lastdragere. De gaae ogsaa til Estremadura og Castilien for der at hielpe i Høstens Tid. De ere almindeligen kjendte og hædrede for deres store Troskab og Ærlighed, hvilken Roes de ikke deele med de Jndfødte fra Valencia, som staae i et meget slet Rye i Spanien. Asturierne deele samme Lod som deres Naboer i Gallicien; drive og saa ofte samme Næringsvei som disse, men undertiden med mere Dristighed og Energie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Udenlandske Efterretninger. Et nyt Attentat, forgiæves ligesom de foregaaende, er begaaet imod den franske Konges Liv den 27de i det Øieblik da han begav sig til de Deputeredes Palads for at aabne Kamrene Da Kongen, der denne Gang for den stærke Kuldes Skyld ikke reed, men kjørte i een Vogn med sine tre ældste Sønner, var kommen forbi Thuillerierne, hørt man pludselig et Pistolskud, i det Øieblik Kongen bukkede for Nationalgarden, der stod opstillet langs med Thuilleriernes Have lige overfor Linietropperne. Kongen viste sig strax i Karetdøren, for at vise Mængden at han var ubeskadiget. Hertugerne af Orleans og Remours bleve derimod saarede, den ene i Kinden, den anden i den høire Tinding af Glas skaarene fra Karetvinduerne, men begge ubetydeligt Gjerningsmanden, et ungt Menneske paa 17-18 Aar, blev strax greben af Nationalgarden. Han viste en ubegribelig Rolighed. Sit Navn vægrede han sig for at sige, men Rygtet gik at det var en medicinsk Student. Jdet han aftrykkede Pistolen var han kommen til at saare sig selv. Foruden ham bleve 3 andre mistænkelige Personer ligeledes arresterede. Gierningsmanden skal have været omgiven af en Gruppe Mennesker, som gjorde Fordring paa selv at overlevere ham til Vagten, indtil Nationalgarden med Magt maatte tvinge den til at give Slip paa ham En smertelig Uvillie udtrykte sig blandt alle Tilskuerne, og paa Kongens videre Tog lød utallige Vivatraab. – Jmedens dette foregik havde omtrent 300 Deputerede og 100 Pairs forsamlet sig for at modtage Kongen. Hr. Thiers vakte særdeles Opmærksomhed, idet han traadte ind, og satte sig paa en af det venstre Centrums Bænke. Kl. 1 ankom Dronningen og Prindsesserne. Et Øieblik efter saae man pludselig endeel Deputerede at ile ud. En af dem traadte hurtigt ind igjen, og sagde Hr. Dupin Noget, hvorved hans nærmeste Omgivelser saaes at blive dybt bevægede. Alles Øine rettede sig nu paa Dronningen og Prindsesserne. Disse svømmede i Taarer, Dronningen selv var ikke istand til at føre et GlaSukkervand, der blev rækket hende, til Munden. Endelig ankom Kongen, modtaget med det stærkeste Applaus fra alle Sider, der endnu forøgedes, da hans Sønner, om hvem de meest foruroligende Rygter havde været i Omløb, toge Plads ved siden af ham Længe kunde Kongen ikke komme til Orde for de stormende bifaldsraab. Da han endelig kunde begynde paa Throntalen, var hans Stemme i Begyndelsen, temmelig svag og bevæget, men blev efterhaanden kraftfuldere. J Throntalen, som næste Gang skal meddeles udførligt, opfordrede Kongen Kamrene til at understøtte ham i hans hidtilværende Fremgangs maade. Tillige misbilligedes Gjenindførelsen af de democratiske Constitutioner i Spanien og Portugal, og der bebudedes et Lovforslag, som angik den kongelige Familie, formodentlig en Appanage til Hertugen, af Remours. Tillige taltes der om at Jndtægterne oversteeg Udgifterne, dog kun de ordentlige Udgifter, saa at der ikke deraf kan sees, om ogsaa de overordentlige ville kunne dækkes. – Jmidlertid forhindrede den stedfundne Begivenhed det ubehagelige Jndtryk, som disse Steder i Throntalen ellers kunde have fremkaldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
General Alaix vedbliver at vise sig aldeles opsætsig imod Regjeringen. Han skal den 17de have staaet med sin oprørske Division i Osma. – Saavel Beleirerne, som de Beleirede i Bilbao, lide meget af Typhus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Den 23de holdt Hr. Shiel et Foredrag af afgjørende Vigtighed i den irlandske General-Associations Forsamling i Dublin i Anledning af et Andragende fra Præsten O'Malley om at anvende en Deel af Tienderne paa at understøtte de Fattige. Han stræbte at bevise Nødvendigheden af at opsætte for Øieblikket ethvert saadant Spørgsmaal, og blot henvende hele Opmærksomheden paa de nye Valg, som let kunde forestaae i det Tilfælde Overhuset atter igjen forkastede Municipal- og Kirkebillen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Den 10de begyndte Dampvognene at kjøre mellem Pawlowsk og Cusmino ved St. Petersborg. Den første Dag brugte kun 75 Personer dette nye Befordringsmiddel, men allerede den fjerde var Passage rernes Antal ikke mindre end 473. Mærkværdigt er det at allerede i de første Dage havde 5690 Bønder befundet sig iblandt de Reisende. Et nyt Beviis paa den catholske Almues Uvidenhed og Bigotterie har man atter for kort siden havt i Osnabrück. En Statue var der opreist for den berømte Historieskriver Justus Moser. Den forestillede nemlig Manden selv med en stor Paryk paa og en Bog i Haanden, der skulde forestille et Bind af hans osnabrückske Historie, men ved dens Størrelse kom til at see ud som en Bibel. En Spottefugl tog heraf Anledning til at fortælle Bønderne i Nærheden, og som hørte til den catholske Domkirke i Staden, at Støtten forestillede Luther, og at han med Bogen truede Domkirken. Denne Spads forvoldte en temmelig stor Urolighed imellem den catholske Almue, og kun efterat Biskoppen var traadt frem og paa det Tydeligste havde overtydet dem om det Usande i Rygtet, lod den sig igjen berolige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 2den Januar. Kongen har siden 23de eller 24de f. Maaned ikke befundet sig ved den ønskeligste Helbred. Lægerne ansee dog kun Hs. Majestæts Upasselighed for en Forkjølelsessygdom. Jgaar og idag ere udstædte følgende Bulletius. Den 1ste Januar 1837. "Hs. Majestæt Kongen har ikke sovet den første Halvdeel af Natten, formedelst Hofte Derimod den sidste Halvdeel, til Kl. 7, temmelig bedre. Den 2den Januar 1837. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt bedre Søvn end den forrige Hosten er mindre voldsom. Feberen ikke saa heftig som forhen. Hs. Majestæt synes, paa Kræfterne nær, at være bedre."(Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Hs. Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling under 23de f. M. allernaadigst resolveret: at den nu gjeldende Vognmandstaxt for Danmark for Januar, Februar og Marts Maaneder 1837 i Almindelighed skal forhøies med 4 s. Sølv pr. Miil, og at den følgelig for Siellands samt Lollands og Falsters Stifter for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med Heste bliver 5 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med 2 Heste eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil, og for Fyen og Jylland respective 5 Mk. 4 s. og 4 Mk. 1 s. Sølv pr. Miil, dog med Undtagelse af Ringkjøbing og Thisted Amter hvor den forbliver uforandret, nemlig for de der benyttede mindre Vogne med 2 Heste eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 1 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil. – Hvilket herved kundgjøres til Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse for enhver Vedkommende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Under 28de December er dimitteret Premierlieutenant og nuværende Consumtions-Jnspecteur Slagelse, J. C. v. Anthon, bevilget en ny Afskeed i Naade af Krigstjenesten som Capitain. Hs. Majestæt har bekjendt Capitain Kraft, førende Skibet Mathilde af Rostock Medaillen i Sølv for ædel Daad, at bæres paa sædvanlig Maade til Belønning fordi han i Søen har iblandt endeel Flere reddet 9 danske Matroser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
J Thisted Avis læses en sørgelig Beretning om 7 Fiskere, som den 15de i f. M. fandt deres Død ved Thye Strand. Mere end 200 Mennesker havde forsamlet sig paa Strandbredden, og deriblandt de Ulykkeliges Koner og Børn. En Unnævnt nærmede sig en delig med flere Behjertede i en Baad for om mulig at redde, og frelste ogsaa tre Mand, men hvoraf dog den Ene døde Dagen efter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
AEERTISSEMENTS. J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Fæstegaardmand og Kromand Jørgen Hansen i Wedbye bliver i Løv Herreds Tinghuus Torsdagen den 12te Januar 1837 om Formiddagen Kl. 11 ved Auction bortsolgt adskillige uvisse Fordringer tilhørende den Afdødes Boe. Tjørnlunde den 31te December 1836. J. Fog J Følge det Kongelige Rentekammers Ordre bliver Fredagen den 13de Januar førstkommende Formiddag Kl. 10 paa Korsøer Raadstue afholdt Licitation over Leverancen af 390 Cubikfavne Zingels til Brug ved Grundforbedringen af den Deel af Hovedlandeveien der løber over Korsøer Grund, og denne Zingels Transport fra Modtagelses Stederne til bemeldte Veistykkesaavelsom over Chausseens Afrensning, Regulering og nye Grov ters Gravning m.m., alt efter Conditioner, som ere til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket hvilket herved bekiendtgiøres. Korsøer den 2den Januar 1837. B. Bentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Førstkommende Torsdag den 12te Januar Formiddag Kl. id, vorder i Taarnholms Skov ved Lindeberg afholdt offentlig Auction over en Deel stort Elle-Udhugst. Modestedet er ved Huusmand Ole Ibsens Huus paa Grændsen imellem Taarnholm og Falkensteens Skov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Hos Væver Ibsen er til Paaske Flyttetid Værelser tilleie. En tydsk Bødker, som tillige kan paatage sig Meieriebestyrelse, ønsker sig Condition strax eller til 1ste Mai. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Eieren til en hvid Han=Hønsehund med brune Plet ter paa Ryggen, kan erholde samme udleveret imod de behørige Omkostninger, naar man melder sig i AvisExpeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
En Leilighed bestaaende af to Værelser samt Kiøkken, Spisekammer og Brændeleilighed, bliver til førstkommende Flyttedag at erholde tilleie hos Uhrmager Norlund paa Nyetorv. DEN NIE FORENING. Generalforsamling i Selskabet afholdes Løverdagen den 7de dennes, om Aftenen Kl. 7, hvortil Selskabets Medlemmer indbydes. Slagelse den 2den Januar 1837. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Et meubleret Værelse, helst med egen Indgang, i Slagelse, som kan tiltrædes i Slutningen af denne Maaned, ønskes tilleie af en eenlig Person. Billetter herom, mrkt. P.L., aflægges hos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Paa Postgaarden i Nyborg er arriveret et Part friske Fladstrands Østers, som udsælges til 4 Rbd. pr. 100 Stk. Bestillinger modtages af Joh. Friedr. Schalburg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
En Leilighed paa 3 Fag til Gaden, et Kammer paa 2 Fag til Gaarden, samt Kiøkken, Spisekammer og Brændehuus er til Paaske Flyttetid at erholde til Leie paa Rosengade hos Bødker Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
En ugivt Gartner, som tillige har Øvelse i Jagten, ønsker Kondition til Foraaret. Gode Beviser paa Duelighed og god Opførsel forevises af Bogtrykker Magnus, som tillige anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-05
Trykfeil. No. 1, 2. Sp. 9. Linie, er læs: ere. 2. S. 1. Sp. 1. L. hinanden læs: hinanden i. 3. S. 1. Sp. 18. L. ligge læs: at ligge. Samme Sp. 5. L. fra neden Lippononas læs: Lipponas. No. 2, 6. S. 1. Sp. 13. L. fra neden, gaae læs: gaaer. Samme S. 2. Sp. sidste L. med læs: med. 7. S. 1. Sp. S. L. Pair læs: Paix. Samme Sp. 17. L. Fink matt læs: Finmattet. S. S. 1. Sp. 9. L. 55 Rbd. Bco. tilføi pr. Aktie. Slagelse. Trykt i P. Magnus's Bogtrykkerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Den Fegt gjellandske Avis. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Forlagt af Peter Magnus. 23de Aarg. Fredagen den 6. Januar 1837. No. 4. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Betlerne i Engelland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Udenlandske Efterretninger. Den franske Konges Throntale er af følgende Jndhold: Mine Herrer Pairs og Deputerede!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Frankerige høster Frugten af sit Mod og sin Viisdom. Det seer sine Jnstitutioner at befæstes, sin Velstand at tiltage, saa at jeg ved vort Gjensyn i Dag har at glæde mig med Dem over det Held, som er fulgt med vore fælleds Bestræbelser for vort Færdrelands Vel. – Fra alle udenlandske Magter erholder jeg de fredeligste Forsikkringer. Den almindelige Fred synes for en lang Tid at være sikkret imod enhver Fare. Med de forenede nordamericanske Stater ere vore diplomatiske Forbindelser igjen blevne knyttede. Conventionen af 4de Juli 1831 bliver fuldbyrdet i alle sine Bestemmelser, og Alt berettiger mig til den glade Forventning, at den saa inderlige Forstaaelse, som saa længe og saa lykkeligt har bestaaer imellem begge Nationer, ikke for Fremtiden vil blive forstyrret. - Jmellem Frankerige og Schweiz var der opstaaet en momentan Differentz. Der ere blevne givne tilfredsstillende Forklaringer, som igien have oprettet det inderlige Venskab, der har knyttet begge Lande siden saa mange Aarhundreder til hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Den commercielle Crisis, som har viist sig paa en trykkende Maade i andre Lande, har kun formaaet at have en ringe Jndflydelse paa vor indre Velstand. derimod have vi havt i enkelte Egne af Landet andre Ulykker at beklage, hvis Følger vi have bestræbt os for at lindre. Efter mit velbegrundede Haab ville disse Følger kun være forbigaaende, og Tilværten af den almindelige Rigdom vil paa alle Steder virke gavnligt ind paa Folkets Velgaaende. For at bringe Frankerige hurtigere til dette Resultat, og for at gjøre det deelagtigt i de Fordele, paa hvilke Fremskridtene i alle den menneskelige Videns Grene, og den almindelige Velstand giver det grundede Fordringer, har jeg befalet, at man forelægger Dem til Deliberation en Plan i det Store for de offentlige Arbeider. Allerede have de Fonds, som tidligere bleve tilstaaede af Dem til at anlægge Landeveie for i de vestlige Departementer, givet hine Egne et ganske andet Udseende, og tillige medvirket til at qvæle Borgerkrigens Spirer. J Løbet af nærværende Session, ville de offentlige Veie, Flodernes Seilbarhed, Canaler, Havne, Jernbaner denne Gjenstand for vigtige Andragender, ligesom ogsaa saadanne offentlige Monumenter og Jndretninger, som paa engang bevidne og forhøie vor Nations Storhed. Lad De os da ogsaa for Fremtiden vandre med hverandre ad samme Vei. Paa den ville vi opnaae at grundfæste paa en vedvarende Maade vort Fædrelands Vel. Understøttet ved Deres loyale Medvirkning er det lykkedes mig, at bevare Frankerige for nye Revolutioner, og at opretholde vore Jnstitutioners hellige Depositum ukrænket. Maatte vor Stræben kun stedse gribe nøiere ind i hinanden, og vi ville daglig see Orden og Velstand at formeres, og vi ville opnaae Nydelsen af alle de Goder, paa hvilke et Land har Fordring, som lever under Ægiden af en national Regjering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Fra Paris erfarer man, at den, der senest begik Attentatet paa Kongens Liv, hedder Jean Francois Meunier, og af Haandværk en Sadelmagersvend. Han benægter endnu haardnakkent at have Deeltagere, endskjøndt han vistnok synes at staae i Forbindelse med Andre, og et Jndivid allerede er arresteret ifølge denne Mistanke. Han vilde heller ikke angive sit Navn, før han af flere af hans Kammerader paa bleven kjendt. Men efter en anden Angivelse skal Chefen for et Speditionshuus, der i tre Dage ikke havde seet sin Neven, og som var bekymret eller urolig formedelst denne Nevens exalterede Jdeer, have meldt sig for Politiepræfecten og forlangt at see den Arresterede. Ved Mødet kjendte de hinanden strax. Meunier skal have erklæret, at han havde indsuget Had til Huset Orleans ved at læse denne Families tidligere Historie. Den ovennævnte Onkel skal forresten rigelig have forsynet ham med Penge til hans Nødvendigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Til Præsidentvalget i Deputeer=Kammeret havde af 307 Deputerede de 138 stemt for Hr. Dupin; han blev altsaa valgt. Hr. Humann havde 40 og Hr. Lafitte 21 Stemmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
Indenlandske Efterretninger. Den gyldendalske Boghandling har udstedt en Jndbydelse til Subscription paa et Værk, der vil udkomme fra Assessor Algreen-Ussings Haand, og blive deels et fuldstændigt Register til den Fogtmannske Rescriptsamling, deels et selvstændigt Skrift under Titel af Kortfattet Repertorium over samtlige Rescripter, Resolutioner og Collegiebreve i den Fogtmannske Rescript samling for Aarene 1660 til 1830." Værket vil udgaae i Hefter af 1620 Ark i stor Octav og med meget fiin Tryk, det regnes at komme til at udgjøre 3 Bind, hvert paa 3 a 4 Hefter og at blive fuldfærdigt i Løbet af 1838. Prisen vil ikke overstige 10 s. for Arket, og de Subscribenter, som tegne sig inden Marts 1837 faae en Godtgjørelse af 10 Procent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-06
J Slesvig er 2den Juledag Vandet fra Østersøen, dreven op ved en stærk ONO. Vind, i en saadan Mængde, som man ikke havde seet Mage til der i Byen siden 1691. Flere af Stadens Districter stode under Vand, og Communicationen maatte paa flere Steder iværksættes ved Baade. Stadens 8de Qvarteer kunde kun derved besøges og forlades, at man ved Baade passerede Slotsgraven, samt gik over Slotsvolden paa Brandstiger. En Deel Bygninger og Mobilier ere blevne mere eller mindre beskadigede. (Aarh. Av.) Aarhuus den 29de December 1836. Kjøbenhavnsposten og en heel Deel Passagerer kom hertil Gaar Formiddags paa en aaben Færgebaad. Dampskibet havde i Søndags været paa Veien, men efter 7 Timers Forløb maatte vende det om igjen formedelst Storm og Sneefog. Passagererne vare, uagtet Baaden havde gjort Reisen herover i 8 Timer, yderst for(Vib. S.) komne.