JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Stockholm, den 20 November. Under 31te f. M. har den Svenske Ambassadeur i Kiøbenhavn, Hs. Excellence Baron von Spreugtporten, efter sit Hofs Ordre overleveret det Kongl. Danske Ministerium følgende Note, der tillige er blevet de sammestæds residerende fremmede Gesandte communiceret: Det er Kongen berettet, hvorledes Svenske Coffardieskibe ere blevne angrebne af Corsarer, der føre Russiske Flag, og under det Paaskud, at de fra Keyserinden ere forsynede med Marque-Breve, og at Eqvipagerne paa disse Corsarer, der i Havne, som ikke høre Rusland til, ere udrustede og bevæbnede til Kapere, bestaae forstørstedelen af forskiællige fremmede Nationer. Da alle antagne Skikke og alle Tractater forbyde, de neutrale Magter i deres Havne at lade for nogen kriigførende Magt udruste Skibe til Kapere, og da de Neutrale altsaa ey kunne tillade saadanne Adrustninger hos sig, saa har man Grund til at ansee, bemeldte Corsarer, der for nærværende Tid under ad Træk 2 Jern Russisk Flag giøre Søen usikker, ikke som Russiske Marque-Breve (hvilket de ey kunne være, siden de ikke ere udrustede i Russiske Havne, og deres Equipager ey heller bestaae af Russiske Folk) men som Søerøvere. For altsaa, saavidt mueligt, at ungaae den Nødvendighed at bruge Magten imod neutrale Undersaatte, der af Uvidenhed eller Vindesyge kunde lade sig forlede til at giøre Tieneste ombord paa disse formeente Russiske Armateurs, saa har Kongen befalet undertegnede hans overordentlige Ambassadeur, at overlevere Hs. Danske Majestæts Ministerium, saa og de neutrale Magters i Kiøbenhavn residerende Ministre, denne Note, og bede dem underrette deres respective Hoffer om sammes Jndhold, paa det deres Undersaatte kunde vide at vogte sig for de Forførelser, der kunde blive dem hver især til Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Paris, den 23 November. Efter Finantsdeputationens Rapport til Nationalforsamlingen over de visse Jndtægter og den virkelig nødvendige Udgivt, anslaaes Summen af den meest trykkende Gield til 878 Millioner Livres. – Marquis de Bontiliers har i Krigsdeputationens Navn erklæret, at det vil ikke var Frankeriges Jnteresse at giøre Erobringer, men at det alligevel maatte have en stedse subsisterende Armee, der ved alle Leyligheder kunde være færdig til at sætte sig imod en mægtig Naboes Foretagender, og enten forekomme eller med Eftertryk hindre saadant Krigsdeputationen har i denne Anledning opkastet følgende Spørgsmaale: "Hvorledes vil en tilstrækkelig Armee igien tilveyebringes, og hvorledes vil man faae Recruter til den?" Som Midler dertil har man foreslaaet: 1) Enhver Franskmand skal, uden Hensigt til Stand, være forpligtet til personlig Tieneste, eller stille en brugbar Mand i sit Sted, naar han ikke selv kan tiene. 2.) Hværving for Penge maa dog ogsaa existere, da derved de, som ellers finde en særdeles Lyst til Soldaterstanden, kunde naae deres Ønske. 3) Den personlige Tieneste skulde vare i 4 Aar, og det kun eengang for enhvers Levetid. Jngen maatte altsaa tvinges til at tage Tieneste anden Gang; og i Tilfælde af Kriig skulde først alle Ugivte, og siden de Givte bruges til Soldater. Den Opdagelse, et ungt Fruentimmer i Douan først i denne Maaned gjorde, har desværre alt for vel bestyrket den grundede Mistanke om Forræderie imod Kongen og Dronningen. Paa hendes Hiemvey fra Skriftemaal ud paa Aftenen, hørte hun to Mandspersoner, som gik foran hende, stige til hinanden: Vi ere forlorne." Hun vedblev at følge bag efter dem til Carmiliterkirken, og derfra igien videre. En af dem, som havde lagt Mærke dertil, trak en Kaardeklinge ud af sin Stok, og vilde dræbt hende; men hun forekom ham, fik revet Morderinstrumentet fra ham, brækkede Klingen itu, og raabte om Hielp af alle Kræfter, Karlene undløb vel, men efterlode sig et Par Breve, som de havde tabt paa Gaden: Disse Breve bleve strax af Magistraten undersøgte, Nationaltropperne forsamlede, Voldene besatte, og Patrouiller overalt udsendte, men forgiæves. Bemeldte kjække Pige, en medicinsk Doctors Datter, opholder sig endnu her i Paris, og efter hendes nøyagtige Beskrivelse giætter man sig til ForbryAldrig har endnu nogen fransk Konge saaledes derne. føelt, vor tung Kronen er, som Ludvig XXVI. Man opdager næsten hver Dag nye Spoer til Conspirationer, hvori der ere saamange Store indvikklede, at man hellere synes at ville neddysse Sagen, end lade den tilgavns undersøge. Hertil kommer, at Hertugen af Orleans Tilbagekomst gaaer i Langdrag, og selv hans Tilhængere viide ey længer hvad de skulle stige til hans Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Vore mærkværdige Fiskerqvinder vedblive at spille den anseelige Rolle, hvori de den 5te og 6te October debuterede. J forrige Uge faldt det dem ind at forlange et nyt Stykke, nemlig Henrich IV Aftensmaaltid, en Efterligning af hans bekiendte Jagt, opført paa Theatre de Monsieur. De bemægtigede sig de forreste Loger og sang, førend Stykket begyndte, adskillige Viser, der passede sig til Tiderne. Just som Forhænget skulde været optrukket gjorde en Stemme fra Parterret det Forslag, at man skulde bede Kongen, Dronningen og de Kongelige Børn bivaane dette Stykkes Forestilling, og til den Ende afhente dem. Dette Forslag, der fuldkommen var i vore Matroners Smag, blev naturligviis med stærkt Haandklap og lydeligt Samtykke antaget. Forgiæves forestillede en tilstædeværende Nationalofficeer, at dette ellers velmeente Forslag vilde udentvivl meget genere Kongen. Der hialp ingen Snak. En Deputation af drabelige Matroner begav sig til Thuillerierne, men fik til Svar, at Kongen var i Conseilet, og kunde ikke dengang profitere af deres gode Tilbud. Deputationen fandt Svaret rimeligt, og sagde: a ja da, saa en anden Gang. Man maa ikke forstyrre ham, naar han er i Arbeyde for vor Skyld." De vendte altsaa med uforrettet Sag tilbage til Skuespilhuset, og raabte ved Indgangen: "Kiæreste Venner, vor hiertens gode Konge kan ikke komme; han har i Conseilet saa travelt til alles vores Bedste, vi vilde derfor ey giøre ham Urve, og den gode Dronning ikke heller, som diverterede sig med sit Spil. Hun kan nok ogsaa behøve lidt Opmuntring, medens hendes gode Mand bryder sit Hoved." Efter et almindeligt Fryderaab begyndte Stykket, og just som Kong Henrich havde sat sig til Bordet, sprang vore Matroner ud fra Logerne og op paa Theatret, omfavnede Theaterkongen, tømmede Glassene, raabte deres Vive le Ror, og gik til Logerne igien; men sprang ved Enden af Stykket atter op paa Theatret, hvor Henrich IV først maatte dandse en Mennet med den Fornemste, hvorefter de øvrige siden begyndte deres Qvadriller, og sprang saalænge omkring, indtil de for Træthed ey kunde mere. Til Slutning traadde en af Skuespillerne med en Seddel frem paa Theatret, og foreslog Fiskermatronerne at sende Kongen en nye Deputation, der kunde give ham Efterretning om dette interessante Optrin, indbyde ham og hans Durchlauchtige Familie til at beære Theatret med deres høye Nærværelse, og bestemme Dagen dertil, paa det man kunde opvarte med det samme Stykke og de samme Tilskue J eet af vore Nationalblade kaldes dette larmen re. de Optrin en rørende Scene, en allerkiæreste Uorden", Fiskermatronernes drøye Kys og deres Hvinen paa Theatret de meest harmoniske Toner, og Bladets Forfatter udraaber tilsidst: "Ak, Ludvig Avl, hvorfor skulde De ogsaa just være i Conseilet,"
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Det franske Militaire har nu gandske forladt den Cor fien, og Jndvaanerne have oprettet sig en Borgermilie. Men General Paoli har fra Engelland, hvor han endnu opholder sig, sendt en Deputeret til Nationalforsamlingen med den Erklæring, at han aldeles ingen Deel havde, ey hefter nogensinde vilde tage, i Uroelighederne paa Corsica.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Blandt saa meget andet fortæller man nu ogsaa, at det Wienske Hof fordrer af os en tractatmæssig Hielp af 2000 Mand, formodentlig imod Brabant, og at Kongen af Sardinien har sendt Greve Batie til Bern, for af denne Republik at tilbagefordre det skiønne Pays de Vand, eller i manglende Fald at erklære Republiken Kriig. De nærværende Omstændigheder og nogle nye Opdagelser have giort en nye Undersøgelsescommission nødvendig na her i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Brüssel, den 25 November. Endnu er det her temmelig roeligt, imidlertid synes Keyserens naadige Erklæringer ikkun at have gjort lidet Jndtryk paa Jnsurgenternes Gemytter. Man har Efterretning, at de Flandernske Stænder forsamles dagligen, og at de allerede havde fastsat følgende 6 Puncter: At Souverainen har forbrudt at Souverainitet over Grevskabet Flandern at den gamle Union med de Brabantske Stænder skal fornyes – at man skal tilbyde alle nederlandske Provindser Unionen og Alliance – at for Provindsen Flandern skal formeres en Armee af 20000 Mand regulaire Tropper – at der skal udsendes Conimissarier udenlands, for at kiøbe Krigsfornødenheder
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
at det Flandernske Raad skal erklæres for et souveraine Raad, og to Lemmer af samme have Sæde i den patriotiske Commitee, hvorimod igien to af Committeen skulle være Lemmer af Raadet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Pohlsk Grændse, den 25 November. Om Benders Capitulation, hvorom man nu med en nye Coureer har faaet vis Efterretning, kan endnu meldes, at bemeldte Fæstning var fra alle Sider indsluttet af Generalerne Potemkins, Dolgoruckis, Samoilows, Kretschesnikows, Salmers, og Heikings Corps. Alle Anstalterne vare saaledes gjorte, at det var Fæstningen plat umueligt, at giøre nogen betydelig Modstand, især da General Goudowitsch var fra Oczakow ankommet med 50 Stykker Beleyrings=Skyds og Mørsere. Hertil kom, at Fyrste Potemkin havde kort forhen havt Leylighed til at borttage en til Bender bestemt Transport af Levnetsmidler og Krigsmunition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Wien, den 25 November. De saa uformodentligen fra Gent i Flandern her indløbne ubehagelige Tidender giøre stærk Opsigt, og Keiseren, vil nu udentvivl see sig nødt til at sende adskillige Regimenter fra Bøhmen til Nederlandene. Orsowa var endnu den 18de hujus i Tyrkernes Hænder, og deres stærkthvælvede Kasematter trodse vore 100 pundige Bomber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Berlin, den 28 November. Da Kongen vil, at der paa det allerstrængeste skal holdes over Forbudet paa Udførselen ey allene af alle Slags Kornvarer, men ogsaa Malt, Bønner, Erter, Lindser, Gryn, ja endog Kartofler &c., og det uden Hensigt til Person eller Stand, saa skulle de paagrebne Overhørige, foruden Varenes Confiscation, ogsaa herefter have deres Vogne og Heste forbrudt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Nederelven, den 3 December. Efter de nyeste private hollandske Breve var Antallet paa de Borgere og Jndvaanere i de Østerrigske Nederlande, der have erklæret sig imod Keyseren og grebet til Vaaden steeget til 80000 Mand, hvoraf man slutter, at dette Lands Skjæbne, især paa en for Jnsurgenterne saa fordeelagtig Aarstiid, synes afgjort, og at General d'Alton med sine 7000 Mand i Brüssel vil være ligesaa ilde faren som General Bourgoyne, uagtet den Keyseren troe blevne Provinds Luxemburg har tilbudet Greve von Trautmannsdorf at oprette et Corps af 3000 Mand imod Oprørerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Kiøbenhavn, den 7 December. J Tallotteriets 416de Trækning i Wandsbeck den 3die December udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Barom. 30 Novbr. 5 Varme. N. N. V. 1 Decbr. S. V. S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Udi afvigte Uge fra den 28de Novbr. til den 5te Decbr., ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 24 Par. Fødte Drenge 34. Piger 20. Tilsammen fødte 54. Døde Mænd 21. Qvinder 13. Drenge 17. Piger 15, af følgende Sygdomme: Barselseng 1. Brystsyge 7. Dødfød 2. Falden til døde 4. Feber 1. Galde=Feber 1. Hastig død 1. Hidsig Feber 2. Jnflammation 1. Kopper 11. Krampe 1. Obstruction 1. Hævelse 1. Slag 11. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 10. Uangivne Svagheder 8. Vattersoet 1. Tilsammen døde 66. Altsaa 12 fleere døde end fødte. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1790, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame-Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu bruruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa gelige, og tydske Musen Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det kongelige Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk.; ligeledes kan og bekommes: Tydelig Spørsmaal og Giensvar over D. M. Luthers lille Catechismus, hvorudi Christendommens Kierne kortelig bliver afhandlet; samt danske Matriculs Beregning med Tabeller af Prof. J. Dinesen. Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosts Skrifter, af A. T. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Høyffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Busstegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Af Andreas Woldikes to sidste Prædikener i Helsingøer, og Antrædelses-Prædiken i Storeheddinge, 5 Ark stor, orhandling hos ere nogle faa Exemplarer indlagde til 8 Agent Gyldendal, de Herrer Rothe, Pelt og Proft paa Børsen, og sælges for 16 s. Exemplaret. Jblandt nogle indløbne Trykfeyl er især een p. 67, hvor lin. 4, maae læses i Stedet for Naade – ellers, Stand ellers Ribel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, D. D. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af OfeThorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Boger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tjeneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomeielens gandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hjerte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poeniteentze=Palmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Guld haver skabt hver Dag i sær. Guldrikkende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres gandesige Røgelse, følges i det kongel. Bogtrykkere, dr. Al.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Kiøbenhavns No. Aar. er Post-Tidende L. mulige Fredagen, den 11 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Fra Ukraine, den 22 November. Bender er i Russernes Hænder. Fyrste Potemkin er utrættelig i sine Forretninger, og overalt selv tilstæde. Maaskee slutter han nu en Vaabenstilstand med den gamle Ex-Capitain Pacha, men neppe under anden Betingelse, end at den Russiske Gesandt i Constantinopel strax løslades af sit Fængsel i de syv Taarne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Fra Petersburg meldes, at Keyserinden har skiænket Generallieutenant von Rumsen 3000 Rubler til Godtgiørelse for dette Aars Feldttog, og bestemt Commandoen i næste Feldttog over Landtropperne paa Prindsen af Nassaus Flaade, som udgiøre 10000 Mand, til ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Wien, den 23 November. De fornødne Ordres til Recruteringen for det tredie Feldttog ere nu udfærdigede. Jmidlertid arbeydes der, uagtet alle Anstalter til Krigens Fortsættelse, meget virksomt paa Freden. Jkke saa snart havde Keiseren for nogle Dage siden faaet en Depeche fra Petersburg, førend han havde en Conference med den gamle Fyrste Staatscanzleren i hele fem Timer, hvis Resultat derefter blev communiceret visse af de her residerende Gesandte. J bemeldte lange Conference skal Staatscanzleren have forklaret sig meget eftertrykkeligen. Anledningen dertil fortælles saaledes: En fremmed Magt havde, efter Portens Anmodning, gjort vort Hof nye Fredsforslage. Disse sendte Keiseren, uden at svare derpaa, til Petersburg, og først da han nu havde seet Keyserindens Betænkning, erklærede han: "At han paa ingen Maade vilde lade sig overtale til Fredsunderhandlinger, førend Porten lovede at afstaae til Østerrige alt hvad det for Passarowitzer=Freden var i Besiddelse af, og havde forsonet sig med Rusland." – Dette Svar skal være sendt til Constantinopel, hvorfra man med Længsel venter Portens endelige Beslutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Paris, den 23 November. De mange Optrin, Nationalcocarden har givet Anledning til i de fleste Provindstæder, have bevæget Ministeriet til at anbefale alle Armeens Regimenter at anlægge den. Vel kan dette udvortes Tegn ikke have nogen Jndflydelse paa det Militaires Tænkemaade, men man anseer denne Anbefaling tillige som en Regel for Kongerigets samtlige Jndvaanere, hvilke alle burde have een Meening og eet Maal. Med alt dette smigrer Aristorat Partiet sig dog stedse med en nye Revolution, og man vædder, at denne endnu før Juul vil finde Sted. Varig Rolighed synes desværre ikke at være blevet vor Lod. Grundstenene til vor nye Staatsbygning ere vel lagte, men Grunden selv er neppe sikker nok. Og skulde en fremmed Magt, som man virkeligen vil vide, blande sig i vore Anliggender, saa maa man befrygte den skrækkeligste Borgerkrig med alle sine gyselige Følger. – Efter det, her dagligen foregaaer, er der ingen Tvivl om, at der jo findes hemmelige og derfor desto farligere Oprørstiftere, der finde deres Regning ved at opmuntre Folket til Udsvævelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
London, den 24 November. Hertugen af Orleans har atter i disse Dage havt en lang Conference med Hr. Pitt. Mange befrygte, at denne fornemme Giæst vil hos os giøre dyrt Kiøb paa Kornvarer. Og i Fredags er der virkeligen udfærdiget en Cabinetsordre til alle Engelske Havne, efter hvilken der er gjort Beslag paa alle til udenlandske Stæder bestemte Skibe med Kornvarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Til Understøttelse for de Enker og Børn, hvis Mænd og Fædre ere omkomne i den stærke Storm den 30te og 31te October, har man saavel her som i Newcastle aabnet Subscriptioner. Man regner, at denne Storm har allene paa de Engelske Kyster koster 400 Mennesker Livet, og at Skaden paa Skibe og Ladninger anslaaes til 100000 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Vore fra Riga og Archangel hiemkomne Skibe berette, at alle Engelske Varer sammestæds, af Mangel paa franske og hollandske, finde usædvanlig god Afsætning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Regensburg, den 25 Novembet. Efter de nyeste Breve fra Linz, er sammestæds gjort Anstalt til Qvarterer for 8 Cavallerieregimenter, der skulle komme fra Bøhmen. Disse Tropper ventedes allerede sidst i denne Maaned, men deres Bestemmelse er hidtil en Hemmelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Stockholm, den 27 November. J Gaar ankom Hs. Kongl. Høyhed Hertug Carl af Sydermanland hertil fra Carlscrona. Hs. Majestæt Kongen ventes hver Dag fra Finland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
J Carlscrona har Kongen nedsat en Commission under Greve Muncks Præsidio, bestaaende af General Toll, samt Admiralerne Nordenskjold og Chapmann, for at besørge alt hvad der udfordres til den store Flaades Udrustning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Lüttich, den 27 November. Alle vore Stridigheder ere nu bilagte, og Kongen af Preussen har forskaffet os Ret. J Gaar ankom en Expresser med et Decret, efter hvilket Borgerskabet skal have Rettighed til at vælge sin Magistrat; hvilket siden 1684 har været det formeent. Alle tilføyede Betingelser ere her antagne. J Morgen vente vi de Preusiske Tropper. Alle Soldater og Borgere ville gaae dem i Møde, og imodtage dem med alle muelige Æresbeviisninger. Kort alting er her idel Glæde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Brüssel, den 28 November. Endnu have Jnsurgenterne ikke viist sig for denne Stad. Det lader, som deres Plan gaaer ud paa at afskiære os Communicationen med de øvrige Stæder, siden de trække sig til Namur, hvor den skiøndt svage Garnison dog har besluttet at forsvare sig til det yderste. - Greve von Trautmannsdorf vil ikke forlade os, men blive her, saalænge det er mueligt. Vi vente med Længsel efter den Coureers Tilbagekomst, som Greven har sendt til Wien, da hans Depeche vil afgiøre, om Brüssel skal forsvare sig til det yderste, eller ey.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
General d'Alton skal have forsikkret Regieringen, at han, efter de Anstalter, han allerede har gjort, tiltroer sig at kunne holde Stand imod Rebellerne med det Mandskab, han har Vist nok er det, at alle velsindede Borgere, ja selv Patrioter, endog meget ivrige Patrioter, ønske af inderste Hierte en fredelig Mægling og Forsoning med Landsherren. Men den patriotiske Deputation foregiver, at det ey længer staaer i dens Magt at forliige sig, da de tre Magter, med hvilke den staaer i Forbindelse, vilde misbillige et saadant Skridt, og det desuden staaer med uudslettelige Bogstaver antegnet i Skjæbnens store Bog at de catholske Nederlande skulle herefter udgiøre en Frie staat. Medlemmerne af Patriot-Deputationen see sig nødsagede til at udsprede saadanne og flere Ting, hvorpaa vist nok ingen Magt har tænkt, for at kunne holde de forvildede Rebeller, der endnu giøre Paastand paa Ære og elske Billighed, i fornøden Respect. Det er blot Pak, og Folk, der ikke have noget at tabe, men destørre Lyst til Røverie og Plyndring, som ey vil erkiende Hs. Keysen. Majestæts fredelige Hensigter, og altsaa ikke heller vil høre noget om Forliigsforslage. - Underhaanden taler man her om adskillige skrækkelige Beslutninger, som de Flandernske Stænder den 24de og 25de hujus have taget i deres Forsamlinger, og ladet deres Protocoller tilføre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
J Provindsen Hennegau er derimod alting igien roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Tirlemont, den 28 November. De Brabantske Patrioter have i Gaar bemægtiget sig vor Stad, og, saavel her som i Diest, ladet Jndvaanerne sværge Patriot Deputationen Troeskabs-Eed. De have allerede her beskikket nye Toldcasserere, og baade Toldsedlerne og Passeresedlerne blive stemplede med den nye Republiks Stempel. – Alle bortflygtede Jndbyggere skulle inden 8 Dage indfinde sig, eller og have forbrudt deres Eiendomme. Himlen veed, hvorlænge denne ulykkelige Stierne skal svæve over vort Fædreneland, Man forsikkrer nu, at Keiseren allerede for 9 Maaneder siden har befalet, at alle Ting skulde sættes paa den gamle Fod; men Regieringen har stedse smiggret sig med at drive sine Reformationsplaner igiennem. Og dette er fornemmelig Aarsagen, hvorfor Erklæringerne under 20de, 21de og 25de hujus have frugtet saa lidet. De fleste Flandrere ansaae disse Erklæringer for Løfter, der ikke kom fra Hiertet, og ikke vilde gielde længer end indtil Regieringen igien fik samlet de fornødne Kræfter, for at kunne tale i en anden Tone. Just, derfor, siger man, har den befuldmægtigede Minister, Greve von Trautmannsdorf, affærdiget Coureer paa Coureer til London og Haag, for at forsikkre sig om disse Magters tractatmæssige Hielp, siden de have garanteret Ærkehuuset Østerrige det Nederlande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Warschau, den 28 November. Endnu har man ingen omstændelig Beretning om det, der er forefaldet ved Benders Erobring. Saameget veed man imidlertid dog, at den ikkun har kostet een eneste Kosak Livet, og at Russerne have faaet over 370 Metal kanoner, foruden en stor Mængde Munition &c. til Bytte. Endskiøndt Tyrkerne have overgivet sig paa Discretion, og uden ringeste Betingelse betroet deres Skjæbne i Fyrste Potemkin Tawritscheskoys Hænder, har denne sande Helt dog, i Overeensstemmelse med sin store Keyserindes menneskekiærlige Grundsætninger, langt overgaaet sine Fienders Forventning, og tilstaaet dem frie Udmarsch med alle deres rørlige Eiendomme.