JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1795-03-18
Tvende sorte Hester med hengende Manke og en liden Stierne i Panden, samt en hvid Sok paa den venstre Bagfoed, den ene var Hoppe og den anden var skaaret, begge med Sehler paa, er i Fredags Aften sin Eier frakommen i Drammen; Hvem samme Hester maatte forekomme, bedes at anholde dem og tilmelde mig Joen Asch i Lier det, som derfor betaler en god Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-18
Kornpriserne: Dansk Hvede 6 1/2 Rd. pr. Tønde. Ruug 4 1/2 Rd. Malt 3 1/4 Rd. a 3 1/2 Rd. Byg 3 1/4 Rd. a 3 1/2 Rd. Havre 2 Rd. a 2 1/4 Rd. Kloed, Mægler.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Jntelligenz-Sedler. Norske Onsdagen den 25. Martii 1795.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Bekjendtgjørelse. det corresponderende Topographiske-Selskab for Norge er indgaaet Berg, Regimentsqvarteermester. Nota. Af en Feiltagelse er Præsten til Ringsager Herr Anken anfört som indgaaet i Selskabet i No. 8. Selskabet i No. 8. Her under hviler De jordiske Levninger. Fordum Velædler, EREK GRUNSET Hr. Borger til Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Handelsmand i Land Han indtraaede paa Livets Bane MDERIII d. 16de Octobr. Forlod den MDCCXCV. d. 7 Martz og derved første Gang bedrøvede, Sin dybtsörgende Ægtefælle, INGESORG GRUNSEnMadame Föd BLOMMENDAHL. Med hvem han blev Ægteforeenet, MDCCLE d. 6te April Sandhed glæder sig ved at kunne forsvare, Denne sin Paastand, At Mandens Egenskaber vare Om ikke de meest glimrende for Verden, Saa dog de ægte, der give Mennisket sit fande Værd Thi hen var En kierlig Ægtefælle, En trofast Fader for 4 Bra En ærlig, Handelsmand, En gudfrygtig Christen En om Medchristen. En velgiørende Menniskeven. Hvad Under, At han smertelig vil savnes i sin Kreds At hans Minde, Altid vorder os dyrebart!
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Bekiendtgiørelser: Da der ere endnu mange der skylder 11te og 2den Termin af de respective Jndvaanere her i Staden, for den Deel mig er paalagt at indfordre af den Høi Kongelige paabudne 1/2 Pro Cento-Skat, men endnu flere allene for 2den Termin. Disse udeblevne i begge Tilfælde, ikke efter 1 a 2 men mange Gange, ved mit Bud Nicolai Nichelsen, hiemme hos dem, været paamindet, om sammes Betaling, men forgiæves. Udi dette Tilfælde, saa erindres herved enhver af de, der ikke til Dato haver indfundet sig med Betaling, maae i det seeneste inden medio April, disse Restancer for begge Terminer været afbetalte, uden videre mundtlig Paamindelse; J manglende fald kan de vente sig erindret, med lovlige Midler, som de selv maae tilregne sig, hvad det derudaf flyder. Christiania den 23de Martii 1795. Ole Borch. Da Tiden ved denne Maaneds Udgang for Garnisons Jndqvarterings Afholdelse udrinder; Bliver hermed de samtlige Høy og respective Byens og dens Forstæders Jndvaanere Anmodede skriftlig inden d. M. Udgang at anmelde til Jndqvarteerings-Commissionen, hvor mange Portioner enhver Reglementsmæssig agte at modtage fra 1ste April førstkommende til Aarsdagen 1796; Hvorimod i Forhold med Qvarteerernes Antal og Garnisonens Mandskabs Styrke kan pro grota vente sit Qvarteer belagt, saavelsom Betalingen ved hver Termins Forfaldelse af Byens Casse udbetalt.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Jndqvarteerings-Commissionen udi Christiania den 18de Marts 1795.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Den 21de Martii sidstleden, behagede det Højeste Væsen at henkalde min elskede Kone Kristine Marie Thrane fød Dørker i hendes 36 Aar, som bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Frabedende al Condolence. Christiania den 24 Martii 1795. Paul Thrane. af Christianiæ Liig Caffes 11te Classe No. 17 er død Hr. Paul Thranes Kone, og No. 232. ASr. Casper Borgens Kone, som hver bekom 100 Rd., og af 3die Classe No. 293 Andreas Aarøe. Jørgensen Kanthugger, 31 Rdlr. 24 sk. til Begravelse. Følgende Afdødes Boer bliver foretagen paa Raadstuen her i Moss næste 11te April Klokken 9 Formiddag, nemlig: Efter Jacob Erichsen. Saugmester Jesper Jespersen og - Hans Nielsen, Seylmager, hvilken sidste er død for nogle Aar siden. Hvortil altsaa indkaldes disse Afdødes Creditorer at indkomme med deres Fordringer inden 6 Uger, fra denne Bekiendtgiørelses Tid. Moss den 4de Martii 1795. Forrige Procurator Andreas Smith er her i Byen død den 22de f. M., hvis registerede Efterladenskab er saa ringe, at intet ordentlig Proclama kan bekostes; hvorfore De, som maatte have noget hos denne Afdøde at fordre, eller i hans Boe at anmelde, herved indkaldes med 12 Ugers Varsel at møde under Boets Behandling. Moss den 4de Martii 1795.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Skiftet efter afdøde Præste Enke Madame Tie Vi har adskillige Gange været foretaget, men er altid blevet udsat, fordi Formynderen, som efter Loven skal paasee de Umyndiges Tarv, ikke efter Bekiendtgjørelse og Anmodning har mödt ved nogen af Samlingerne; Stiftets Brev under 24 Januarii sidstleden er Beviis for, at han tillige igiennem øvrigheden er befalet at opfylde de ham som Formynder paaliggende Pligter, men endog denne Paamindelse har været frugteslös, thi ved seneste afholdte Skifte Samling den 20de i forrige Maaned var han hverken personlig eller skriftlig til Stæde. Oberformynderiet maae altsaa tilsidst vælge dette Middel: Herigiennem offentlig at anmode den efter Loven fødde Værge for afdøde Madame TISVILLES umyndige Börn Hr. Procurator FRISact, at han behagentlig vil möde ved en Skifte-Samling, som er berammet at holdes paa Arve Tomten Houg i Hovind Annex til Ullensager Fredagen den 27de i denne Maaned. Skulle denne offentlige Anmodning til ham ikke udrette meere end de foregaaende, fortryde Formynderen ikke paa, at Skiftet sluttet paa hans An og Til Svar, Fidsvold Præstegaard den 6te Martii 1795. C. M. LEGANSEn Professor i Theologien og Provst for øvre Rommeriges og St. løers Provstie.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Borger og Paruqvemager Stephan Capion i Bragernes har opgivet sit Boe til Skifte=Retten, hvorefter samme strax er tagen under lovlig Registering og Vurdering til videre paafølgende Administration; Thi bliver dette Boes Credi- og Debitorer herved indkaldede at melde sig inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelse af, de første med deres Fordringer og de sidste med hvad de maatte være skyldig, enten under Boets Behandling eller hos os som Stedets Skifteforvaltere. Bragernes den 18de Martii 1795. Winsnes. Strøm.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Borger og Storstensseiermester Johan Henrich Foss i Bragernes har opgiver sit Boe til Skifte Retten, hvorefter samme strax er tagen under lovlig Registering og Vurdering til videre paafølgende Behandling; Thi bliver dette Boes Credi- og Debitorer herved indkaldede at melde sig inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelse af de første med deres Fordringer, og de sidste med hvad de maatte være skyldig, enten under Boets Behandling eller hos os som Stedets Skifteforvaltere. Bragernes den 18de Martii 1795. Winsnes. Strøm.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Skiftet efter afdøde Constabel Peder Olsen og Hustrue Olia Mikkelsdatter, berammes herved til endelig Slutning Torsdagen den 9de April førstkommende som Formiddagen Klokken 9; Til hvilken Tid alle Sterboets Vedkommende ville behage at indfinde sig i Regiments Qvarteermester, og Auditeur Hjorts Bolig i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Da Grenadeer Anders Halvorsen af 2det Grenadeer-Compagnie udi det Tellemarkske Jnfanterie-Regiment, haver absenteret sig fra det Sted, han opholdt sig udi Thylling Sogn og Laurvigs Grevskab paa Gaarden Tindvig, hvor han havde tient udi nogle Aar, men er fød ved Eedsfos Værk udi Jarlsbergs Grevskab, er imod Ordre udebleven, da han var forsynet med Regiments-Pass af 1794, men siden den Tid har man ei hørt det ringeste til ham; er derfore min venligste Anmodning om han skulde blive antruffet, da at indbringes her til Frederichsværn, hvorfor jeg betaler for hans Jndbringelse 6 Rdlr. Frederichsværn den 18de Martii 1795. Stiilau.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Capitain og Compagnie Commandeur, for ovenmeldte Compagnie.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Oberste-Lieutenant Krogh agter at afhænde under haanden, hans havende Forpagtnings-Jord Lille Tøyen med paastaaende Vaanings- og Udhuuse Bygninger, samt hosliggende betydelige Frugt- og Urte-Hauge, som tilligemed den gandske Jordvei nu er i bæste Forfatning. Efter ihændehavende Contracter, gaaer Forpagtningen fra Mand til Mand, uden nogen Forhøielse i Afgiften, og altsaa kan ansees ligesom Eiendom eller Arvefæste. Stædet er et af de behageligste, beliggende ved Christiania for den smukkeste Udsigt over Byen, Søen og Landet. Jord veien og Haugen er fordeelagtig. Lysthavende behager at addressere sig til Oberste Lieutenanten selv. Væy havde æy tænkt, ændnu at farlade min sjønne Gard; mæn en uvæntet Læylighed overtaler mig til, ved Ausion at bortsælge den i May Maned. En mere behagelig, lætvindet af æfter sin Størrelse, god Gard vil vanskelig findes Behager nogen Beskrivelse aver Garden, kan der faes i Bogtrykkeriet. Farrige Ar blev lagt 6000 ny Tagsteen pa Udhuserne m. m. Snar-Den ved Christiania den 23 Martii 1795. Kølle.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Jeg vil ikke undlade herved at tilkiendegive for Enhver, som har og agter at handle med mig for Eftertiden, at jeg er flyttet fra Vaterlands Torv til Madame Sal. Osterhauses Gaard ved Vaterlands Broe, og er hos mig til billigste Priiser at bekomme godt Gryn Bog og ringere Sorter, Malt, Erter, Gryn, Oplandsk Smør i Buttet Salt, Sild, tør Fisk, Caffe, Sukkere, Citroner, Sirup i Pundeviis og endeel KrambordVahre, samt forskiellige Sorter Glasser og Boutellier. Christiania den 26de Martii 1795. Ole Breede. Nogle Skippund røget og grønsaltet Flæsk er hos mig til Kiøbs, samt hvide og graae Erter, Havre, Kiøbenhavns Malt, tør Torsk, alt til billig Priis. Erenst Hiørring. Beste Høe, Sæde=Rug, Hvede og Havre, bekommes paa Hovind.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Hos Røsch i Kirkebakken fabriqueres forskiellige Sorter rødt og sort Lak, som til de billigste Priiser udsælges. 2de Sahler til Gaden er til Paaske at faae leiet, med eller uden Meubler. Blandkorn for 2 1/2 Rdlr., Sæde=Havre for 2 Rdlr. Tønden, Høe til 2 1/4 Rdlr. og Rughalm til 3/4 Rdlr. Skippundet faaes paa Gressen.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Gode tørre Flyndre er at bekomme hos Kiøbmand Schou.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
J Bogtrykkeriet gives Underretning hvor en beqvem Gaard for en Høker i Vaterland er til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
En smuk mørkbrun Hest 6 Aar gammel, tienlig til Dragon- eller Vogn-Hest, anvises til Kiøbs fra Bogtrykkeriet. Ligesaa anvises derfra til Kiøbs endeel meget godt Løkke-Høe, som om forlanges, kan blive bragt i Kiøberens Huus.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
God Sæde=Havre anvises til Kiøbs hos Christian Simmensen, Hos Skipper Schou er nogle Skippund godt Høe til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Grøn Kaal er at faae kiøbt hos Niels Møller i Aggers Gaden. For en troe og tienstdygtig Kokke=Pigs som tillige forstaaer at rygte Kiør, er Tieneste at faae nu til anstundende Paaske Fløttetid hos Feddersen.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Subscriptions-Plan. Saa vist som det er, at alt det, der befordrer Menneskets Lyksalighed her i Livet, eller at han befinder sig vel baade paa Legem og Siel, er ønskeligt, og bør af alle Kræfter formeeres og forbedres, saa vil er det og, at Lægevidenskaben i dens hele Omkreds bør voxe og tiltage. Derom ere næsten alle Mennesker enige, og den, som endog kun een Time har lidt følelig Mangel paa sin Sundhed, til erkiende det. Men lige saa vist er det og, at det er Menneskelægten til endnu større Fordeel: at Sygdomme, forebygges, end at de helbredes. Vel sige Ordsprogene: at den græd aldrig for Guld, som ei Guld kiendte, og at ingen sætter Priis paa Sundheden, for han har mistet noget deraf; men de Fornuftige indsee dog det store Fortrin det; at forebygge Sygdom, maa have frem for at afhielpe een eller anden Smerte, een eller anden betydelig Mangel paa Helbreden. Endnu et større Gode giver Videnskaben, naar den befatter sig med at udfinde alle de Aarsager, som virke paa eengang paa Færres eller Fleeres Sundhed, og at forebygge disse Virkninger ved offentlige Anstalter, hvad enten disse blive til Advarsler eller befalinger Man anseer derfor den offentlige Lægevidenskab (Medicina politieaTydskernes Staatsarmeikunde) for Kronen paa heele Lægevidenskaben, fordi dens fornemste Deel ikke, som den egentlige practiske Deel af denne har til Hensigt for det meeste Enkeltes Helbredelse eller Helbreds Bevarelse, men har paa eengang Tusendes Helbreds Bevarelse til Formaal, og det er til Ære for vore Dage, at de have gjort sig Umage for at uddanne denne Deel. Man unddrer sig ikke over, at der maatte forgaae saa mange Aarhundrede, inden dette skede Der forløb jo mange, inden Lægevidenskaben selv denne Menneskets ædle Trøsterinde, kunde arbeide sig op, til at være meer end Haandarbeide, og dette var dog Philosophernes Sag aleene; hvor meget meere Tiid behøvedes da ei til, og hvor mange Omstændigheder maatte deels udvikle sig, deels sammenstøde, i at faae Regieringerne til at virkemed, for at bevare Folkets Sundhed? Philosopherne ene vare her ikke nok, her var det ikke allene nødvendigt, men endog Hovedsag: at Regieringerne arbeidede med, derom overbevises enhver ved første Øjekast. Og have ikke Nationerne først selv maatte indsee, og siden bringe deres Beherskere til at erkiende: at Menneskene ikke vare disses Eiendom, og at Regiering var til for Folket, men ei Folket for Regieringen, inden den store Sandhed kunne skinne klart, at ogsaa der for ethvert Slags Regiering skylder Folket al mulig Omsorg i Henseende til dets timelige Lyksalighed? J vore oplyste Dage er denne Sandhed beviist at være urokkelig, og vore oplyste Regieringer have antaget den, og udøve den. Der er vel kun endnu i de Lande, hvor man offentlig bortskienker Mennesker, ligesom Hyrden et Lam, i hvilke man ikke sætter Priis nok paa den offentlige Lægevidenskab; men de Lande nægter man ogsaa Oplysnings Ære. Frankerige, Tydskland, Holland, Sverrige, Danmark, samt for en Deel England og Jtalien, vise det med deres Exempler; om Spanien og Portugal vide vi for lidet, til at kunne dømme om dem; og om Rusland og Tyrkiet vide vi nok, til ikke at sætte dem blant hine.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Det arbeidsomme Tydskland har Æren, ved een af dets Sønner først at have uddannet denne Deel af Lægevidenskaben til et ordentlig Videnskab; og det samme Land leverer os de fleeste Samlinger af Bidrag til denne ny Videnskabs Forædlelse. Naar alle Nationer nu ville træde i disse Fodspor og sanke Materialier, da vilde udenTvivl den næstfølgende Slægt blive i Stand til at udarbeide deraf et heelt: en fuldkommen Bygning eller et System, og vore Børnebørn skulle velsigne os, fordi vi paa den Maade grundede saa meget deres Bedste. Disse vore Bestræbelser skulle tiene til meer end eet Gode: Efterslægten skulde nemlig derved sættes i Stand til, at kunne forskaffe sig sundere Boliger og reenere Luft, friskere og uskadeligere Næringsmidler og Drikkeaare: Klæder og Pynt, der meere stemme overeens med Legemets Bygning og Beskaffenhed; sundere Udøvelse af Konsterne og Haandværkerne, samt hensigtsmæssigere Forlystelser: til at kunne have bedre Omsorg for Frugtsommelige og Fødende: for nyefødte Børn, og Børnenes physiske Opdragelse indtil den voxne Alder, til sikkrere at kunne afvende adskillige for Sundheden ulykkelige Hænderser: bedre at redde Levende fra Døden og at befordre tilsyneladende Dødes Oplivelse: vissere at hindre smitteende og epidemiske Sygdommes Udbredelse blant Mennesker og Fæe, at fremme de Syges Pleie, at ophielpe det offentlige Sundheds væsen, og at udbrede nyttige Kundskaber om alt dette blant Almuen; Dommeren skulde da sieldnere fordømme den uskyldige, og frikiende den listige Forbryder, ja endog Sædelæren skulde derfra hente overtalende Grunde for sine Lærdomme: Grunde, som skulde virke langt bedre paa Mennesket end Religionslærerens fordum Bussemænd, da de skulle vise nærmere og øiensynligere Fordeele af Lærdommens Efterlevelse.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Danmarks Regiering har i de seenere Aar, gjort meget for denne Videnskab, og vore Lærde arbeide ogsaa stundum derpaa; men Virkningen af bogges Arbeider fremmes meere, naar de komme til de Fleestes Kundskab, og naar Tingen undertiden forklares for enhver, som vil vide den; og ved at kunne paa eet Sted finde saavel dette, som hvad man i andre Land iværksætter, eller foreslaaer, til denne Videnskabs Fremme, vil Kundskaben lettere, naaes og maaskee vissere virke. Undertegnede have derfor besluttet at giøre Samling heraf, og at udgive. Materialier for den offentlige Lægevidenskab, især Medicinalpolitiet, til Brug for de danske Stater. Vi ville opsamle og derunder inddrage, blant andet, Afhandlinger over een eller anden Materie, enten originale eller oversatte: Udtoge af vigtige og nyttige Afhandlinger, som for Vidtløftighed ei fuldstændige kunde indrykkes: Responsa, især indenlandske, naar Forfatterne tillade os det: collegiale Foranstaltninger ved Forordninger, Rescripter, Breve o. s. v., fra indeværende Aars Begyndelse: korte Efterretninger og Nyheder: Recensioner af Skrivter, som ere udkomne fra 1779. som det Aar, fra hvilket denne Videnskabs Epoke egentligen kan regnes: og smaa, særskilt trykte, Skrivter i fornævnte Videnskab, hvilke derved kunde bevares fra Forglemmelse. For enhver, der danner sig til Statens Tieneste og Nytte, kunne disse Materialier, efter vor Formening, blive gavnlige: Religionslærens, Lovkyndighedens og Lægevidenskabens Dyrkere, uden Tvivl og Statistikeren og Kammeralisten, ville deraf indhente Kundskaber, som de i Fremtiden kunde bringe i nyttig Udøvelse: for Land- og Sø=Krigeren ere de ei heller ubrugbare: Konstneren og Haandværkeren ville og kunne føre sig dem til Nytte, ja for enhver Huusfader og Huusmoder bliver meget af dem end ikke uvigtigt.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Vi formode, det at være vore Læsere i Almindelighed behageligere eller beqvemmere, at modtage disse Materialier Tid efter anden; og derfor have vi foresat os, at udgive dem i Hefter af 6 Arks Størrelse, med Kobbere, naar de maatte behøves; ei over 12 Hefter aarlig, som tilbringes Subscribenterne i Papiir-Omslag mod 24 sk. Erlæggelse hver Gang for et Hæfte paa Trykpapir, paa Skrivpapir koster det 8 Skilling meere; og saasnart et tilstrækkeligt Antal Subscribentere sikkrer os imod Tab, begynder Udgivelsen. Vil i øvrigt nogen af vore Medborgere, foruden de, som derom allerede have afgivet Løvte, beære os med Bidrag, da blive de med Taknemmelighed modtagne. Kiøbenhavn den 5te Febr. 1795. C. E. Manger, J. H. Gundelach, Doctor i Lægevidenska¬
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Kammer-Secretair, før ben, Stads-Physicus i ste Fuldmægtig i Rente Kiøbenhavn, og Medlem kammerets danske og nor af det Kongelige Colleske Cancellie, samt Segium medicum, samt af cretair ved det KongeliJordemoder- og Quarange chirurgiske Academie. taine-Commissionerne. Liebhabere hertil, vilde behage i og omkring Christiania, at tegne sig hos Boghandler A. Diurendahl. Prommoria. Fine ærede Medborgere uden for Kiøbenhavn, giver Undertegnede sig herved den Frihed at bekiendtgiøre: At saavel Maanedskrivterne Minerva og Efterretning om udenlandsk Litteratur, som Ugebladet danske Tilskuer, for Fremtiden i Følge Kongl. allernaadigst Tilladelse forsendes, Maanedskrivterne til de Danske Provindser med den Agende Post, til Norge med Ex pressen, og hvor disse ikke gaaer, med Brevposten; Ugebladet Tilskueren derimod overalt med ridende, Post, og vil de altsaa stedse med Sikkerhed kunde erholdes næste Postdag, eller Expresdag efter at de i Kiøbenhavn ere udkomne.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
J Følge heraf vilde De Herrer Lysthavende uden for Kiøbenhavn, behage at mælde sig paa ethvert Steds Post-Contoir, hvorfra for Eftertiden disse Skrivter og Blade udleveres, og bliver da Aargangen der at betale, af Maanedsskrivterne med 3 Rdlr. 48 Skill., og af Ugebladet Tilskueren med 2 Rdlr. 48 Skilling. Hvilke saaledes paalagte 48 Skilling i Følge den Kongl. Resolution tilfalder vedkommende Postmestere for Uleilighed og Ansvar, da i øvrigt jeg som Forlægger selv ved Afdrag betaler det, som til Post-Kassen, for Befordringen er bestemt. Kiøbenhavn den 28 Februarii 1795. Joh. F. Schultz.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Glas Magazinet Kiöber alle Slags Træe-Aske og betaler 48 Skilling for Tönden, naar den er vel brændt og reensællet.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Averteres De Herrer Skibs-Byggere som nu i denne Tiid bygger Skibe eller reparere Skibe, skulde samme behøve endeel gode tørre Ege Materialier, saasom: Barchholter, 4 1/2 To., Raarholter 4 To., Planker, 2 1/2 To., nogle Dets Bielker 30 Fod, Jndtømmers-Knæer, extra omtrent 150 Lispund Drevværk, alt kan accorderes med Ejeren Jwer Stibelt, boende paa Tangen i Drammen.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Tirsdagen den 31te Martii førstkommende om Formiddagen Klokken 11, bliver i Madame Smiths Huus paa Øster Halsen ved Laurvigen, for taget Auction over et Madame Bisgaard i Laurvigen tilhørende Skib Nicolai er Anna kaldet, drægtig 187 1/2 Commerce-Læster, med tilhørende Jnventarium, beliggende i Vinter Havnen Høelen uden for Byen. Conditionerne erfares paa Auctions-Stædet. Laurwig den 12te Martii 1795. Rasmussen.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Tirsdagen den 31te Martii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2, bliver afholdt Auction udi og over Madame Bisgaards tilhørende Gaard paa Stoergaden i Laurvigen, hvilket bestaaer af følgende Bygninger: 1) Vaanhuuset af Tømmer, 2 Etager høyt, J underste Etage er 4re Værelser og et Kammer, hvoraf 3 ere betrukne, og med JernKakkelovne, samt et Kiøkken og en Kramboed med behørige Indretninger: J øverste Etage er 4 Værelser, og under Huuset er 2 Kieldere. 2) Et Baghuus af Tømmer, hvori er Bryggerhuus med Bagerovn og indmuret Kaaber, Brygger-Kiedel, 3 Boeder og et Fæehuus. 3) En Hæste-Stald og et Veedeskiul. 4) Paa Strandtomten er en Søeboed af Tømmer, 2 Etager høy, i enhver er 3 Afdeelinger. Paa samme Tomt er et Material-Huus af Bindingsverk. Til Gaarden er en stoer Frugt- og UrteHauge, og Bygningerne ere forsikrede i Brand-Cassen for 2170 Rdlr. Auctions-Conditionerne erfares paa AuctionsStædet. Laurvig den 15de Martii 1795. Rasmussen.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Løverdagen den 21de Martii førstkommende om Formiddagen Klokken 11, bliver foretaget 2den Auction og Mandagen den 2den April 3die og sidste Auction udi og over afdøde Sognepræst i Laurvigen Hr. Johan Jacob Lakiers Stervboes Gaard beliggende paa Stoergaden sammestæds og bestaaer af følgende Bygninger og Jndretninger: a) Et Vaanhuus 2 Etager høyt, beklæd og mahlet; i underste Etage er 4 Værelser med Jern Kakkelovne, samt Kiøkken med Skorsteen. Af Værelserne er 3 betrukne, et med blommet Voxdug og 2 med Lærret og malet.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
J underste Etage er 4 Værelser med 3 JernKakkelovne og under Bygningen er 2 Kieldere. b) Et Baghuus af Tømmer, beklæd og mahlet, deri er Bryggerhuus med Skorsteen, Bagerovn og indmuret Jern Bryggerpande, en Drengestue med Jern Kakkelovn, samt Hæste og Koe-Stald.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Et Brendeskiul og et Portrum af Bindingsværk. d) En Vogn-Remisse paa Strandtomten af Bindingsværk med en af Planker indhegnet Plads. e) Til Gaarden er en Frugt- og Urte-Hauge. Gaarden er forsikkret i Brand-Cassen for 1650 Rdlr. Conditionerne erfares paa Auctions-Stædet. Laurvigen den 11te Martii 1795. Rasmussen.
Norske Intelligenssedler, 1795-03-25
Tirsdagen den 7de April førstkommende Klokken 10 Formiddag og næstfølgende Dage, bliver udi Madame Bisgaards Huus i Laurwigen foretaget Auction 1) over hendes tilhørende Løsøre Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Messing og Jernfang, Glas, Porcelain og Steentøi, Meubler og Træeboeskab, Linnet og Sengeklæder, Kiøre-Redskaber og en Hæst med meere, og 2) over hendes Krambord-Vahre, bestaaende af fiint og grovt Klæde af differente Couleurer, Cattuns, Bomulds og Lærrets Tørklæder, Silke-Tafter, Silke Tørklæder og Baand, Bomuldstøier, Sirtzer, Multumer, Floneller, Rettiner, Bay, Monner, Stoffer og Lærreder, samt Jsenkram Vahre, fiine og grove Specerier, med videre, alt paa de Conditioner som paa Auctions-Stædet bliver bekiendtgjort. Laurwig den 12te Martii 1795. Rasmussen.