Aalborg Stiftstidende, 1839-10-31
Collegialtidendens statistiske Meddelelser om Criminal væsenets Tilstand i Danmark for Aaret 1836 indeholder nogle flere interessante Meddelelser og Oplysninger end de i forrige Aar for 1835 meddeelte. Men uagtet man maa indrømme, at de endnulide af en vis Magerhed og Mangel paa fuldkommen grundig Behandling, og at det vilde være meget ønskeligt, at de øvrige Materier vare behandlede idetmindste med samme Omhu og Nøiagtighed, som Materien, om Selvmorderne, saa kan man dog ikke andet end agt de Grunde, som anføres for, at de ere mindre udførlige end i andre Stater, idet man nemlig har antaget, at egentlig kun det, der hjemles ved sikkre factiske Beviser og afgjørende Retshandlinger, og som lader sig indbringe under visse almindelige Betingelser, udgjør det rette Stof for tabellariske Oversigter. Men det er derhos ikke uvigtigt, at alt Materials Tilveiebringelse, dets Bearbeidning og sammes Revision, under den her valgte Indretning, kun udføres og bliver udført som et Biarbeide, uden ringeste Godtgjørelse til Nogen, og at man saaledes undgaaer den ikke ubetydelige Bekostning, som de udførlige og tildeels smukt udstyrede Værker, der udkomme andetsteds, medføre. Det nægtes ikke at Optagelsen selv af det mindre Sikkre og Bestemte, der maatte beroe paa Bearbeidernes Skjøn, ogsaa i Tiden kan være til nogen Nytte, naar det nemlig bruges med vaersom Kritik, og man holder sig fri for den Lyst til at finde betydende Resultater og den Forkjærlighed for visse Meninger, hvormed de criminelstatiske Data ofte ere blevne benyttede af meget anseete Forfattere. Men ved Siden af den dog noget tvivlsomme Nytte turde og de med de udførligere Oversigter forbundne Udgifter fortjene noget Hensyn, ligesom det vel heller ikke er saa ganske afgjort, om ikke Paalideligheden af de Beretninger fra enhver Underdommer, der udgjøre og maa udgjøre den fornemste Grundvold for en saadan Oversigt, kunde lide under, at man besværede disse Embedsmænd, der vistnok for den største Deel have fuldt op at gjøre med vidtløftigere og besværligere Arbeider, til et Formaal som det omhandlede, end det, som allerede i den Henseende er blevet dem paalagt." Totalsummen af dem, som i Aaret 1836 ere i Danmark fundne skyldige til høiere Straf end Bøder er 2475 eller, naar man fradrager Island og Færøerne, 2445, hvilket, naar det sammenlignes med Folkemængden i det egentlige Danmark, nemlig 1,223,997, giver et Forhold af circa 1500. Af de nævnte 2,475 Jndivider hørte 223 under militair og 2,252 under civil Jurisdiction, og af disse sidste kommer 80, altsaa over 1, paa Kjøbenhavn. Naar man sammenholder dette med Beretningen for Aaret 1835, da er den i Faveur af dette Aar, idet der kun ere straffede 2,318 Jndivider i 1835, hvilket giver et Forhold som 1. 528, men denne Formindskelse vedkommer alene Kjøbenhavn, hvor Antallet af de straffede Jndivider i Aaret 1835 kun beløb sig til 661. Af de nævnte 223 under militair Jurisdiction hørende Jndivider hørte 202 til Landmilitairetaten og 15 til Søetaten, hvortil endnu kommer 6 Slaver, der efter Placat af 26de Juli 1820 have militair Jurisdiction. Ved Landmilitairetaten bleve 17 ansete med offenligt Arbeide og Resten med Regimentsstraffe. Med Hensyn til de idømte Straffe, da ere 8 dømte for forsætlige Drab, 5 for Drab af Vaade, 6 for Barnefødsel i Dølgsmaal, 2 for Brandstiftelse, 33 for Overfald og Mishandling, 21 for Jndbrudstyveri, 6 for Tyveri af stort Qvæg paa Marken og 1 for Tyveri af Gods under Postvæsenets Ansvar. For Tyveri ere ialt 1006 Jndivider dømte, og for Tyvsmedvideri og Hæleri 79. Af de 8 paa Livet dømte, er Livsstraffen kun exeqveret paa 1. Æresstraffen er kun anvendt paa 2 Fruentimmer for begaaet Arvesvig. 60 Jndivider ere idømte Fæstningsarbeide, hvoraf 58 for Livstid og 2 paa 3 Aar og derover. Forbedringshuusstraffen er anvendt paa 137 Personer, Rasphuusarbeide paa 15 Personer, og Vand- og Brøds straffen paa 869 Personer. J samtlige Straffeanstalter hen sade ved Slutningen af Aaret 1836 efter de opgivne Tal 1386 Jndivider, hvoraf 1117 Mandfolk og 269 Fruentimmer. J Kbhvn, i Rasphuset sad 142 Mandfolk; i Fæstningen 489 Mandfolk; i Tugthuset 45 Mandfolk og 86 Fruentimmer; i Forbedringshuset 184 Mandfolk og 82 Fruentimmer, i Kronborg Fæstning sade 31 Mandfolk, i Nyborg Fæstning 38 Mandfolk, i Møens Tugt- og Forbedringshuus 34 Mandfolk og 15 Fruentimmer, i Odense Tugt- og Forbedringshuus 14 Mandfolk og 10 Fruentimmer, i Viborg Tugt- og Forbedringshuus 140 Mandfolk og 76 Fruentimmer. J Aaret 1836 ere 198 Selvmord begaaede, nemlig af 161 Mandfolk, og 37 Fruentimmer, hvoraf 37 falde paa Kbhvn, 30 paa Kjøbstæderne og 131 paa Landdistricterne.