JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
For mine høistgunstige Velyndere i og uden for Fyen kan jeg ikke undlade at tilkiendegive : at jeg nu, efter den ulykkelige Jldsvaade forrige Aar, et forsynet med en nye firebygget Gaard, som indeholder flere Værelser, deels med og deels uden Sænge, end begge Glæstgivergaardene førend Jldebranden, samlet kunde udgjøre, Saa at jeg i samme daglig modtager og opvarter Herskaber og andre Reisende med Logis og alle muelige Nødvendigheder, saavel som behørig Stalderum, Vognremisser og Forring, og at jeg stedse, ligesom forhen i over 20 Aar, skal bestræbe mig for at opvarte enhver efter sin Stand paa det billigste og til Fornøielse, hvortil jeg, for ved Stræbsomhed og Flid at faae ig lidte store Tab efterhaanden lidet oprettet, ærbødigst vi have mig recommanderet. Min Gaard ligger ellers overmaade beqvem situeret lige over for Post Expeditions gaarden og tæt ved Strandporten, saa at man, naar man gaaer ud af samme, kan med nogle faa Skrid være paa Skibsbroen, foruden at da jeg anvender al muelig Umage for dens beqvemme gode og smukke Jndretning, tør jeg forsikre Gaarden i Tiden naar den bliver ganske færdig, vil blive en med de største og beqvemmeligste Giæstgivergaarde imellem Kiøbenhavn og Hamborg. Nyborg, den 10de November 1798. Ole Rye, Kongelig privilegeret Giæstgiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Fra Niels Sørensen i Loienkiær i Astrup Sogn, er for omtrent 3 Uger siden to zaars Stude borteblevne, den ene sort, og den anden ligeledes sort til noget over Hornene, begge mærket med L. B. paa den venstre Side. Hvem som kan give nogen Oplysning om disse Stude, loves en god Douceur for deres Umage og Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Fra Mads Rasmussen i Steensballe, af Steensballe gaards Gods, er den 29de October af hans Mark bortkommen et skinblesset smal Øg, med et Kors klippet paa den venstre Bov, 7 Aar gammel; et dito sort Og, 10 a 11 Aar, med et Kors klippet paa den venstre Lænd, og brun om Munden; hvem om samme kan give nogen Oplysning, loves af Eieren alle Omkostninger og Uleiligheder betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Fra Peder Jensen i Wibye, er for omtrent 10 Dage siden bortkommen en blegbrun stiernet Hest, 12 a 12 Aar gammel, brændt paa venstre Bov og Laar, Wibye. Hvem som kan opdage samme for Eieren loves en billig Douceur. En sort Hest 7 Aar gammel, fadelbrudt paa Ryggen, er bortkommen fra Jens Hvid i Askildrup i Øls Sogn, dersom nogen kan tilkiendegive hvor samme er, bedes det meldt til Præsten Hr. Beck, Sognepræst til Harlund og Ølst, som derfor betaler Opbringerløn og en passende Douceur. Askildrup, den 19de Nov. 1798. Jens Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Den 12te November bortkom paa Jagten en stor sortebruun Han Skydehund med hvid Bryst og hvide Forbeen, besprængt med brune Pletter. Hvo som om samme kan give nogen Oplysning, loves den raisonableste Douceur af Eieren paa Schafføegaard. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
En gammel sort Hest uden Aftegning, skimlet over Næsen og i Panden, er den 5te November indløbet i Selveier Rasmus Jepsens Gaard i Colind, i SønderHerred, som formodes at have været Rasmus Jepsen forhen tilhørende; Hestens rette Eier efterlyses, og kan mod Omkostningernes Erstatning afhente samme hos Rasmus Jepsen, inden 3 Uger fra Dato, da Hesten i manglende Fald stilles til offentlig Auction, Omkostningernes Erstatning. Colind, den 13de 3 vember 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Paa Stoering Mark er underhaanden at faae Kiøbs: en Parcel paa 3 Tønder Hartkorn med 12 14 Fag Huus paa fordeelagtige Vilkaar. Stoeri Byes Jorder ere af deres Fedme og Frugtbarhed s. vel bekiendt, at de ei behøve min Roes. J denne Eieldom er endeel Elletræe, Tørvejord, og Eng=Slet. J som derom har Lyst at handle med Eieren, vilde før jo bedre melde sig hos Undertegnede. Stoering Præstegaard, den 20de November 1793. M. Thistrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Med Rentekammerets Tilladelse, agter Selveier Sk. ren Laursen i Thorup, Tveed Sogn, Mols Herre, Randers Amt, at bortsælge 2de Parceller af hans paa boende Gaard; een paa 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. halv Alb Agger og Engs Hartkorn; een paa 1 Td. 5 Skpr. Hartkorn, til hvilke Parceller visse Fag Hu af Gaardens Bygninger, efter aparte Overeenskommelkan faaes. Disse Parceller ere saaledes underhaanden i Kiøbs, naar man om Priis og betingelser kan een med Eieren, førend den 1ste Marts førstkommende Af 1799, da ellers begge bemeldte Parceller ved offentliAuction i Eierens Boepæl Klokken 10 Formiddag, op bydes, og om nogenledes antageligt Bud skeer, end lig bortsælges; hvilket til Lysthaveres behagelige Efte retning herved kundgiøres. En blakbraaget Stud, klippet paa venstre Lænd med E, er fra Elen Mark i dette Efteraar bortgaaet Hvem som kan opbringe den og levere den paa Schafrupgaard, kan derfor vente en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
En sortebruun sveirygget Hest, henimod 20 Aa gammel, som Gaardmand Niels Folmer i Thistrusolgte i Ebbeltoft Midsommer Marked 1795, er fo omtrent 3 Uger siden kommen til ham igien. Hesten rette Eier kan erholde den tilbage, naar han inde November Maaneds Udgang lader den afhente hos bemeldte Niels Folmer i Thistrup, paa Baroniet Hog holm, imod at betale de derved foraarsagede Omkoninger, da Hesten ellers efter saadan Tids Forløb, er Mangel paa Forder, bliver bortsolgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Af Søren Michelsen i Hasle er indtaget iblant har egne Creature, en liden sort Studekalv, er hvid paa begge Sider hen under Maven, og en hvid Streg over Ryggen; Eieren kan faae den, imod at betale Avetissementet og Foderlønnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Paa Bispe-Contoiret i Aarhuus faaes. Skildring paa Buonaparte, heftet, 20 sk. . poldine, en plykologisk Roman, første Bind, heftet smukt couleurt Papiir, 64 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Bekiendtgiørelser. Paa Bispe-Contoiret i Aarhuus modtages Subskription paa følgende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende, at dette Lygte=Fyr hidses paa en opstaaende Mast eller Stang, ved hvilken der er bygget et Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvivl tillige blive meget kiendeligt om Dagen i de Directioner, fra hvilke det kan sees. Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls=Fyr paa Hvidingsøerne og et Lygtefyr inde ved Høyevarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man om Aftenen eller Natten er seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen ved Høyevarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde ind i Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne feiltage imellem Skuddesnæds og Hviddingsøernes Fyrer, dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul= eller Blussyr, men det paa Skuddesnæs, er, som meldt, et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skin, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa sydlig, at det er frit Synden for Skiæret Giætungen, eller, hvilket er det samme, at man haver det i N. O. t. O. retvisende, og i denne Compas=Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsøerne. Man kan altsaa, om man først fik kun et Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvil om, hvilket af dem det kunde være, styre noget østlig, thi i Fald det da var Skuddesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvilelig faae Hviddingsøernes Blusfyr strax derefter at see, der maatte da ellers være besynderlig tykt, taaget Veir eller Sneefog; faaer man derimod ikke, ved at have styret noget østligere, snart et Fyr endnu at see, maa det følgelig være Hviddingsøens man haver i Sigte, og da kan man ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skuddesnæs Forstaaer, og er skiult af det høie Land, kan, ifald man seer et Fyr østligere fra sig end N. O. t. O. retvisende, være vis paa, at det maa være Hviddingssens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkert holde op under Skuddesnæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nær ind under Landet vedSkuddesnæs og ind efter Carmsundet. Naar man kommer henimod Smørstakken, kan man vente at see alle 2 Fyrer tillige, og naar Skuddesnæs Fyr da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høyvarden, rette sin Seilads videre til at søge Ankerpladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt, og ikke vil vove at styre Carmsunden ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindrede J seillingen, saa kan Fyrerne paa Hviddingsøen og Skuddesnæs blive en fortræffelig Underretning for dem, som saae sig nødt til at holde krydsende her i Bugten Natten over; men i saa Tilfælde maa man være meget agt paagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for de Søefarende og andre Vedkommende, baade inden og udenlands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Kiøbenhavn, udi det vestindisk guineiske Rente og General-Toldkammer, den 30te October 1798. Moltke. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Oldenburg. J Nærheden af Randers er en velbygget Bondegaard af omtrent 6 Tdr. Hartkorn underhaanden at faae tilkjøbs. Jorderne, som ere udskiftede af Fælledskabet, ere for det meste af beste Slags og udgiør over 150 Tdr. Sædeland. Gaardens Udsæd er, efter nærværende Drift, aarlig 4 a 5 Tdr. Rug, 18 a 20 Tdr. Byg 28 a 30 Tdr. Havre og 2 Tdr. Erter, som endnu meget kan formeres ved Hielp af Kleversæden der er begyndt. Af Høe avles omtrent 20 Læs foruden Kleverhøe. Hidtil er græsset og forret ved Gaarden, 10 a 12 Bester og 20 til 24 Fæeshøveder foruden Faar og andre smaae Kreaturer. Kongetienden er accorderet og Kirketienden kan faaes tilkjøbs med Gaarden. Liebhabere, der maatte have Lyst at besee og handle om denne Eiendom, der taler for sig selv, kan henvende dem til Gaardmand Poul Nielsen i Hinge, i Galthen Sogn og Herred. Den almindelige Contorist, 1 B., 2 D., 10 Mk. 6 s. Archiv for Reisebeskr., 13de H., 42 s. Bech mans Theknologie, 8 Mk. 5 s. Peder Jensens A.B. C. eller Læsebog, 17 s.; ere at faae hos H. W. Schytte. P. S. Endnu ønsker jeg som forhen meldt, at de Herrer Subskribentere, og ellers hvem som ønskede sig af Hr. Soldins Oplagsskrivter, vilde melde mig deres Adresse, da de forlangte Skrivter skal ufortøvet blive enhver Liebhaver tilsendt af Schytte. De som agter at gjøre nogen Forandring i de ved Horsens Post-Contoir holdende Aviser, eller periodiske Skrifter, samt afsige eller forlange samme for tilkommende Aar, 1799, vilde behage saadanne at anmelde hertil, førend den 12te Decbr. førstkommende, da efter den Tid ingen Forandring kan antages. Horsens Post=Contoir, den 12te November 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Schaldemose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hoved Mandtals-Lister, a B. Mk. 86.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-24
Af= og Tilgangslister, a Bog Lægdssedler til Brug for Landen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Kiøbenhavn. Den for adskillige Forbrydelser anklagede, saavelsom af trykte Piecer saa bekiendte Porcelainhandler M. Brabrand, har nu ved Høieste Ret faaet sin Dom, saaledes lydende: "Michael Brabrand bør have forbrudt Ære og Gods, saa bør han og miste sin Fred, samt betale de af Actionen lovligt flydende Omkostninger. Den 23de November druknede 3de unge Mennesker som løb paa Skøiter paa St. Jørgens Søe, hvoriblant var Secretair Falk eneste Søn. Den 24de druknede atter 2de andre paa samme Maade paa Castelsgravene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den 23de Novbr. er den Kongelige Fregat Najaden, under Commando af Generaladjutant og Capit. Krigen, afseilet fra Kiøbenhavn til Flekkerøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den 10de November afseilede den Kongelige Fregat Hvide=Ørn, under Commando af Generaladjutant og Capitain Kaas fra Flekkerøe til Middelhavet med en Convoy af 15 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den 11te d. helligholdt Hr. Konstruktionsmester Clementsen og Hustrue i Kiøbenhavn deres Guldbryllup. og have altsaa levet i Ægteskab med hverandre i et halvthundrede Aar. En sielden Dag, som kun faa Dødelige opnaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Forleden Aften blev et Fruentimmer fundet paa Hiørnet af store Kongensgade, siddende paa en Steen, hvor hun fødte et Barn. Hun blev siden bragt ud paa Fødselsstiftelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den spanske Minister i Kbhvn, har til Ære for den franske Gesandts Frue, Borgerinde Grouvelle, givet et stor Ball forleden Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Aarhuus. Fra en god Ven blev mig i Aftes tilsendt 5 Rdr., som efter Giverens Villie, ere i Dag blevne uddeelte til 10 Nødlidende, der alle med hiertelige Taksigelser be bevidnede deres inderlige Glæde over denne kierkomne Gave. Den 28de November 1798. M. F. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. N. Stochholm. Fruekirke Hr. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Prædikanterne paa 1ste Søndag, i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Hertel. Fruekirken Hr. Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Udenlandsk. Frankrig. Den 9de og 10de Novbr. vare det stor Bevægelse blant Tropperne i Paris, ligesom der vare udstillede mange Poster ved Palais Rojal, da man frygtede for en Opstand af de unge Folk af første Reqvisitionsclasse, hvilke vare yderst forbittrede over at de ikke, kunde blive antagne ved det her værende Korps. Den første Division af disse Unge er nu allerede afmarcheret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Marine Ministeren Bruix har ladet bekiendtgiørt at den 25de Novbr. og følgende Dage blev der efter Directoriummets Villie holdt Licitation over Bygningen af 16 Linieskibe, 18 Fregatter og 16 mindre Krigsskibe, som skulle overlades dem der fordrede mindste Saaledes skal Søemandskabets Monderinger, samt Ham- og andre Fornødenheder for Marinen, og liciteres. De stærke Storme som hidtil have raset paa vore Kyster, skal have foraarsaget stor Skade paa de engelske Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
For nyelig blev en Person arresteret i Nationalskatten som foreviste falske Bons for 48000 Franker. For kort siden blev en Bonde arresteret og dømt til 4 Ugers Fængsel samt 500 Franker i Pengestraf, fordi han bragte 4 Fade Viin til Torv, som han havde blandet med en Siettedeel Vand. 11 Franskmænd som vare fangne paa et Skib i Plymouth, fandt Leilighed til at undvige og bemægtigede sig en ganske nye Slop paa 25 Tdr., hvormed de kom lykkelig til Dieppe; Slopen er 1000 Daler værd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Adskillige pariser Blade siger, at vor Minister i Neapolis, ikke tør vise sig for Publicum uden at blive insulteret af de saakaldte Lazaroni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Jnsurrectionen i Belgien er endnu langt fra et stillet, Byerne St. Amand og Bornheim hvori Jnsurgenterne havde forskandset sig, ere for det meste afbrændte. Af den første Salve som Jnsurgenterne affyrede paa det sidste Sted, bleve 5 Republikanere dræbte og 27 stærk saarede. Det kom derpaa til en mordersk Fægtning, og Følgen blev, at denne skiønne Bye næsten blev lagt i Aske. Jlden vedvarede i 48 Timer og Skriget af Mennesker og Kreaturer som omkomme i Luerne var forskrækkelig. Oven 400 Koner og Børn løber om paa Marken uden Brød og Huuslye. Nn er man ved at forfølge Rebellerne i Waeslandet, som commanderes af en forhenværende Sergeant ved det Keiserlige Regiment Ligne. For at dæmpe Oprøret i det Luxemborgske, hvor Jnsurgenterne har et ungt Menneske paa omtrent 22 Aar til Chef, der har 2 gamle Snurbarter paa 60 Aar ved Siden af sig, har General Morand faaet Nationalgarderne i Departementerne Maatz og Mosel til Disposition. Disse Jnsurgentere bære isteden for Kokarder, Kors paa Hattene, og har givet deres Armee Navn af Jesu Christi Armee. J Lüttich har man skudt 33 Jnsurgentere og i Brügge er ligeledes adskillige aflivede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Fra Antverpen meldes : At 800 bevæbnede Jnsurgentere har udplyndret det forhenværende Abbedie Tougerlov. De vidste at alt Blye, Jern og andre Sager af Værdie, som man havde faaet af den nyelig nedbrudte Kirke, endnu var der i Behold, hvilket tilligemed en stor Deel Skibsbygningstømmer samt en stor Mængde Korn, hvormed Lofterne vare opfyldte, bleve dem til Deel. Plyndringen varede i 2 Dage, og hvad de ikke kunne faae med sig blev opbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Tydskland. Den 16de Novbr. begyndte Rigs deputationen at stemme paa den sidste franske Note.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Til et stor Giestebud som de franske Ministre gav herren 11te, vare kun adskillige particulaire Gesandtere indbudne. Medlemmerne af Rigsdeputationen syst samme Dag hos Grev Metternich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Efter Breve fra Rastad som den 17de ankom til Frankfurt, ere Rygterne meget krigerske, og synes ligesom befrygte, at Underhandlingerne snart vil blive afbrudte. Med Chrenbreitstein bliver det daglig farligere, og denne Festning maae uundgaaelig falde i Franske mændenes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den Kongl. Danske Minister ved Rigsfredscongressen, i Rastad, Baron Rosenkrantz, har den 14de Novbr. indleveret sin Paastand til Rigsdeputationen, imod den af de franske Ministre forlangte Elsflether Tolds Ophævelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Overgeneral Jourdan har nu forfløttet sit Hovedqvarteer fra Friedberg til Wisbaden. Man siger og at Maynzer Armeen skal igien faae Navn af Rhinarmeen og forstærke til 80,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den 10de Novbr. kom der en fransk Coureer til Wien, med Depescher fra Directoriummet; som næsten uopholdelig i 4 Dage har beskieftiget vore Politiker, hvilke paastaae: 1) At denne Depesche indeholder en mildere Ultimatum fra det franske Directorium og derhos et Grundanlæg til en almindelig Freds Jndledning Hvilket sidste man slutter sig til deraf, at den engelske Minister strax den 11te afsendte sin Legationssecretair til London. 2) De Grunde som driver det franske Directorium til dette almindelige Fredsønske, ere de mislykkede irlandske Landgangsforsøg, de Cisalpinske, Romerske og Helvetiske Republikers vaklende Tilstand, den franske Søemagts Ødelæggelse i den middellandske Søe og endelig Buonapartes hielpeløse Tilstand i Egypten. 3) Men det vil neppe kunne forventes at de Franskes Tilbud vil blive antagelige for Keiseren, da han paastaaer punktlig Opfyldelse af Freden til Campoformid- og at Keiseren ifølge heraf, ikkun anerkiender den Cialpinske Republik, men ikke den Romerske eller Helvetiske og ligesaalidet Veltlinerlandets voldsomme Forening med Cisalpinien &c. Flere deslige Omstændighede lader snarere befrygte Krig end Fred. Man taler om at der i Tilfælde af Krig, skal udkomme en Proclamation, hvorefter enhver Soldat ved Tapperhed og Tienestriver skal kunne opnaae den høie ste Militaire Charge. Keiserinden vil efter Forlydende giøre en Reise med Keiseren til Olmütz for at besee de russiske Tropper, som medio December skal indtræffe Mühren. Med næste Aars Begyndelse skal der opretes en ridende Post mellem Wien og Petersborg som skal afgaae 2 Gange Ugentlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Holland. I Amsterdam behøves den største Opmærksomhed for at vedligeholde Roligheden. Da det og forbuden at holde Forsamlinger paa offentlige Stæde saa samler man sig nu der hyppigere i borgerlige Huse og det er næsten utroelig hvor stor et Anhang de Utifredse har vidst at forskaffe sig. Regieringen tør til bruge Magt imod dem, uagtet de overalt laster den høit, Breve fra Haag, Leyden, Delst a. lyder ikke bedre. Jsteden for at de forskjellige Partier skulle foreene sig, adskilles de alt mere og mere, og de saakaldte Revolutionairs, svare ingen Umage Dag eller Nat for at opnaae deres Hensigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Til Breda er i Medio November indbragt 19 Vogne med saarede Franskmænd som havde fægtet imod de belgiske Jnsurgentere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Jtalien. Den franske Armee erholder daglig Forstærkninger fra Schweitz, og vil snart komme i en frygtelig Stand. J Bologna har der været blodige Fegtninger mellem Nationalgaarderne og de andre Militaire, som Franskmændene maatte stille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
J Genua frygter man for en Landgang af Engelænderne, da de og Neapolitanerne udruster adskillige lette Skibe og Kanoneerbaade, hvorimod den franske General Miollis træffer de nødvendige Anstalter til at forhindre samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Efter 28 Dages Seillads er en toscansk Tartane ankommen til Livorne fra Alexandrien, som bekræfter, at de franske Transportskibe ei ere opbrændte, men, at omtrent 20 af disse Transportskibe, som uden Tilladelse havde vovet sig ud, vare tagne af de Engelske og opbrændte. Buonaparte stod endnu ved Cairo, men havde sendt et Troppecorps til Suet. Hans Armee var med 9000 Egyptere, som havde ladet sig hverve, 30,000 Mand stærk. J Havnen ved Alexandrig laae 2 Linieskibe, 9 Fregatter, 5 Halvgaleier, 60 Kanonbaade og 200 Transportskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Adskilligt. Man taler nu om at et stort Hof, under visse Omstændigheder, vil tiltræde Coalitionen og at Krigen med Frankrig er uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Efter private Breve, skal nogle Bierge i den forhenværende Kirkestaat være besadt af Neapolitanske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
J Rom har de nye Assignater tabt 25 Procent, men General Macdonald har befalet at de skal gielde for fuld, og hvem som nægter at modtage dem skal sættes i Penge= og Fængselsstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Paswan Oglu har igjen Natten til den 15de October gjort et Udfald og slaget Caputan=Pacha, som stod for Widdin med 27000 Mand, samt ganske adspredt dette Korps, hvoraf mange bleve paa Pladsen. Pa sman har nu igien frie Luft til at udvide og forstærke sin Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den 11te November døde den af sine Skrivter saa berømte Rigshofraad von Moser, paa Ludvigsburg, i sit 76de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Det prægtige Slot Gaillon i Eire Departementet, som Cardinal Ambolse havde ladet bygge, og som formedelst sine skiønne Basreliefs var beundret som et at Konstens Mesterstykker, er af de, som have kjøbt det for en urimelig ringe Priis, bleven nedreven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Den svenske Provst Wideen, som i Regentskabstiden, for et Brev, Skyld til Regenten, blev forviist, er nu kaldet til Præst i Ørebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
Subskriptionsplan. Den ikke ubetydelige Afsætning, som jeg nu i 3 Aar. har havt paa mine Nyeaarsgaver, er et sikker Beviis for at de har fundet almindelig bifald. Jeg agter saaledes at continuere, og i Aar udgive en Nyeaarsgave for 1799, af lige Størrelse som de forrige, nemlig: 6 Ark, paa fiin Postpapiir i Lommeformat, a 4 s. Arket; indbunden i smuk couleurt Bind 8 s. mere; og lover, at samme skal svare til de forhen udgivne, i Henseende til et got Valg af de meest yndede Digteres Sange. Subskription modtages paa Post Contoiret i Randers, og hos Hr. Bogbinder, Cortzen sammesteds. I Horsens, Greenaae, Ebbeltoft, Fridericia og Weyle paa Post-Contoirerne, samt hos Hr. Fuldmægtig Bek paa Told=Contoiret i Weyle, i Colding hos Hr. Bogbinder Meelbye, i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Wiborg hos Hr. Boghandler Just og i Aarhuus paa Adresse=Contoiret. N. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-28
P. S. Af de 2de sidste Nyeaarsgaver ere endnu nogle faa Exempl. at faae, indbunden a 2 Mk., uindbunden a 24 s.