JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-25
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 30te Maji törstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation, over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Pahlholter, Norske Allinger, Eege-Vognskuds-Blokke, Danziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vall Bræder, norske Vrag Bræder, Birke Haandspager, norske fiirskaarne Bræder, BaadshagStager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, fiinsk Tiære, bruun Bordeaux Harpix, tyk Terpentin, reen Tælle, hollandsk Seildug, Petersburger, Seildug, flamsk Lærred, Raandug, polsk eller Sække-Lærred, Tælle-Lys, reen riigsk Hamp, spansk Salt, store skotske Steenkul, Smedde dito, BøgeBrænde, haardt Skibs-Brød, fransk eller dansk Brændeviin, fransk Viin-Edike, kjöltörrede Byg-Gryn, dito Bankebyg, Svedsker, hvide Kaag-Erter, Byg, røget Korn Flæsk, ævret Smör, norsk Baand Jern. Endvidere til Cargeison: Diverse Sorter Stang Jern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, engelsk Klumpe-Blye, Jern-Ankere, rigsk Hamp, petersborger dito, finsk Tiære, petersborger Seildug, dito flamsk Linned, dito Raundung, Steenkul, Staal, fransk Brændeviin, Vestervigs Bræder. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted lig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varenes Qvantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Kiøbenhavns No. Aar. muligt, saalund, antainen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Post-Tidender. linentier, hun, Mandagen, den 28 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Coppet, den 28 April. Dette Lands Regiering har nu bedre end forhen lært at kiende Jndvaanernes Tænkemaade, og indseer, at de paa ingen Maade lade sig overtale til at gribe til Vaaben imod en Nation, der forsvarer sin Friehed, men at de blot tænke at beskytte deres Eiendomme mod fiendtligt Angreb, J Wadtlandet mærker man ingen overordentlige Bevægelser. - Ved de piemontesiske Regimenter i Savoyen er Desertionen saa temmeligen begyndt, og den vilde sikkerligen blive stærkere, dersom der var fremmede Tropper i Nærheden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Verona, den 29 April. Fra Lombardiet har man Efterretning, at de østerrigske Tropper, som staae i det Maylandske, skulle marchere derfra til Piemont, og derimod de i Mantua liggende igien til Mayland. Man venter ogsaa sammesteds et Corps Croater, som ligeledes skulle tage Veyen til Piemont.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Fra Schweitz, den 30 April. Det, at Canton Bern og Solothurn, af Frygt for at faae Sag med Frankerige, vægre sig ved at tillade Udførsel af Levnetsmidler og Fourage, har fornemmeligen bevæget Østerrigerne til igien at forlade det Baselske Bispe dømmes Grund. - Canton Basel har allerede erklæret sig for Neutraliteten, og i denne Anledning begjært Deputerede fra Zürich, Bern og Lucern, for af dem at understøttes med gode Raad. Der er desuden foreslaaet en ordentlig Session, for at formaae hele Schweiz til at antage Neutraliteten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Leyren ved Framery, den 6 Maji. Siden vi ankom her, have vi allerede gjort adskillige Marcher til de bourbonske Skove. Paa den ringeste Bevægelse fra Franskmændenes Side maae vi strax rykke ud; og dette hændes næsten hver Nat. Vore Jægere og Uhlaner, som staae paa Forposterne, skarmydsere ofte med Fienden. Uhlanerne have endog eengang forfulgt ham lige til Forstaden for Maubeuge; men ved Retouren blev Passagen dem afskaaret af de franske Husarer, hvorved de have mistet 9 Mand. Resten har slaaet sig tappert igiennem, og ærligen hævnet deres Kammerraters Død paa de gode Franskmænd. Egentligen veed man ikke, hvorledes det er gaaet disse. Vi vente nu hver Dag alvorlige Optrin, og det hedder, at Hr. la Fayette vil næste Torsdag giøre os et Besøg med sin hele Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Fra Jtalien, den 6 Maji. Dronningen af Neapolis er den 2den hujus nedkommet med en Prinds, som i Daaben fik Navnene Albert Ludvig. J Neapolis blive endeel Krigskibe udrustede, hvoriblandt to Linieskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Fra Turin meldes, at Kongen af Sardinien lader giøre saadanne Anstalter ved sin Armee, at det synes, som han med første vil foretage noget imod Frankerige. Endeligen ere da Fredspræliminarierne imellem Republiken Venedig og Tunis den 1ste hujus blevet underskrevne. Efter disse erlægge de Venetianske Skibe herefter ikkun den sædvanlige Afgivt i Tunis. Fra begge Sider tilbagegives de i Krigens Tid borttagne Skibe og gjorte Krigsfanger, og Venedig betaler Tunis alt i alt 53000 Zechiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Fra Gallizien, den 8 Maji. Bender er nu igien inddrømmet Tyrkerne, og nu skynde de sig med at faae den befæstet, søge Arbeydere og kyndige Mænd fra alle Stæder, hvorved de efter Sædvane giøre brillante Løfter, og det er kun liden Sandsynlighed for, at Freden imellem Rusland og Porten kan have lang Varighed. J det ringeste er den tyrkiske Nation yderlig misfornøyet med denne Fred, og den ringeste Leylighed vil vist nok igien oppuste Krigsluen, hvilket man tydeligen seer af de tyrkiske Foranstaltninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Overrhiinstrømmen, den 9 Maji. J Følge Brevene fra München er der sluttet en formelig Neutralitets Tractat imellem den franske Regiering og Churfyrsten af Pfalz. Den er allerede offentlig publiceret i Landau, og vil ogsaa med første blive det i Pfalz. En Depeche fra General Kellermann indeholder den Forsikkring, at den ringeste begaaede Udsvævelse imod falziske Undersaatter skal paa det haardeste straffes, hvorimod den pfalziske Regiering da ikke maa tage mistænkelige Personer i Beskyttelse. – Den churpfalziske Regiering har siden udfærdiget den Ordre, at alle Franskmænd, som bære Emigranternes Uniform, skulle inden 14 Dage forlade Manheim. Der giøres dagligen Anstalter til at sætte de Manheimske Fæstningsværker i forsvarlig Stand. Rhiinskandserne ere besatte med Skyds, de Permitterte indkaldede, og Vagterne fordobblede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Rygtet siger, at Markgreven af Baden ey har vildet modtage den ham tilbudne Neutralitet, men er gaaet over paa Østerriges og Preussens Partie. Det hedder, at hele Rhinstrømmens Bredde skal besættes med Preussens Trop ver, ja man forsikkrer, at der i Gaar er bestilt Quarterer, for 5000 Mand Preussere i Worms.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Brüssel, den 24 Maji. Med en fra Hovedqvarteret her den 9de ankomne Coureer er indløbet den Efterretning, at General Beaulien, atter har erholdet nogle Fordeele over Franskmændene. Disse vare nemlig stødte paa et af vor General maskeret Batterie, og bleve saaledes imodtagne, at de have maattet efterlade sig 5 til 600 Mand paa Valpladsen. Vi vente nu udførligere Beretning om denne Affaire. Vores Fæstning ved Namur er besat med 15000 Mand; Hr. Fayette vil altsaa faae noget at bestille, ifald det skulde falde ham indat angribe os for Alvor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
J Forgaars saae vi en Division Kanonerere med to Bagagevogne gaae til Armeen. Den 11te sendte den Spanske Gesandt en Coureer til Paris. Til Hovedqvarteret afgik samme Dag to Stafetter. Til Antwerpen gik 3 Vogne med Sølvmynter, under Escorte af nogle Dragoner; og kort derefter ankom en Convoy af 24 Vogne med Levnetsmidler og Krigsfornødenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Strassburg, den 14 Maji. Adgangene til Bruntrut ere nu saa vel besatte, at endog den største Armee vil kunne afvises. Otte tusinde Mand Franker skal nu være der, og disse ere i Stand til at holde en fiendtlig Armee af 60 til 80000 Mand ude.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Armeen ved Rhiin Egnene er ogsaa i god Stand, og den vil inden otte Dages Forløb faae en anseelig Forstærkning af de Regimenter, som komme fra det sydlige Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Til Leyren ved Valenciennes er der ankommet 400 Kanoner. Jmellem Namur og Mons staae 52000 Mand, nemlig ved Tiercelet ligeoverfor Luxemburg 12000, ved Dun ligefor Abbediet Orval 25000, og ved Givet 15000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Stockholm, den 15 Maji. I Gaar blev Høystsalig Kong Gustav den Tredie høytideligen og med de sædvanlige Ceremonier og Processioner begravet i Ridderholms-Kirken; og i Morgen tager Kongen og den Kongelige Familie imod de offentlige Betientes Condolationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Der er blevet bekiendtgjort, at Ridderholmskirken fem Dage efter Kongens Begravelse skal hver Dag fra 5 til 8 Slet om Eftermiddagen illumineres, ligesom og at Sørgemusiken paa samme Tid skal igientages, for at give Publicum Leylighed til baade at see Jlluminationen og høre Musiken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Brüssel, den 16 Maji. Franskmændene trække sig ved Valenciennes sammen i saa stor Mængde, at man af deres Foranstaltninger maa slutte, at de have noget Afgiørende i Sinde. Vort Gouvernement, som derom i Tide er blevet underrettet, har i Forgaars ladet følgende bekiendtgiøre: "Man veed, at Franskmændene for nærværende Tid samle deres hele Magt ved Valenciennes, Maubeuge og Givet, for at agere imod Hs. Majestæts Kongen af Ungarns der i Nærheden posterte Armee. Man vil hertil benytte sig af en List, som fortiener offentligen at bekiendtgiøres. J Conde, Lan drey og Quesnoy forfærdiger man nemlig Uniformer, som have fuldkommen Liighed med Dragonregimentet la Cours Uniform. Disse Uniformer skulle bruges til Brabantske Rebellere, som tale det Flandernske Sprog, for enten at gaae til Flandern eller et andet for Tropper blottet Sted. Naar disse utroe Landsmænd naae deres Bestemmelse, kaste de den sorte Cocarde, anlægge Nationalcocarden, og raabe: Leve den franske Nation, for derved at indbilde Folk, at Dragonerne have strækket Geværet. Et andet Corps af disse Rebeller skal være bestemt til at overfalde Forposterne. Fiendernes Anmarch imod det Lüttichske har foraarsaget, at man her bruger megen Forsigtighed med Posternes og Brevenes Gang. Paa nogle Dage gaae nemlig de fra Brüssel til Tydskland bestemte Breve ikke længer igiennem Lüttich, men lige igiennem Mastricht til Aachen, Cøln o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Frankfurt, den 18 Maji. Fra Regensburg meldes, at Kongen af Ungarns og Bøhmens samt Preussens Ministre have der mundtligen erklæret, at nærværende høystbetænkelige Omstændigheder, gjorde en af det tydske Riige indgaaende Forening nødvendig; at lange Deliberationer ey længer kunde eller burde finde Sted, og at man smigrede sig med, at alle Riigs stænderne vilde findes villige til at indgaae bemeldte Foreening til fælles Bedste. Mayn, Trier og Cølln skal allerede have erklæret sig for denne Association, og forbundet sig til at tage imod de udsendte østerrigske og Preussiske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Haag, den 19 Maji. Den her fra London tilbagekomne Engelske Ambassadeur, Mylord Auckland, har været i Conference med Generalstaternes Præsident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
J nogle af de Hollandske Couranter meldes fra Warschau, at Hofferne i Wien og Berlin have besluttet at haandhæve Republiken Pohlens Friehed og Uafhængighed, og at den til denne Ende trufne Forening med første vil blive bekjendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Den nye franske Minister, Hr. Maulde, er kommet den 15de her til Residencen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Det bekræftes, at Fyrste Repnin succederer Fyrste Potemkin i det Russiske Krigsdepartements Oberdirection, og at Greve von Soltikow er udnævnt til Feldtmarechal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Man stiger, at Gouvernementet i Brüssel har bevilget de franske Emigranter Stæderne Tirlemont og Løwen til deres Forsamlingsteder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Kiøbenhavn, den 28 Maji. Det har behaget Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen, at indtræde som Præses i det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegio.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
J Tallotteriets 58de Trækning i Altona, den 24de Maji, udkom følgende Rumere: Udi afvigte Uge fra den 19de Maji til den 26de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 19 Par. Fødte Drenge 36, Piger 29. Tilsammen fødte 65. Døde Mænd 17. Qvinder 17, Drenge 13, Piger 10, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Beenbrud 1. Brystsyge 10. Druknet 1. Falden til Døde 2. Forraadnelses=Feber 1. Gicht 1. Gulsoet 1. Hævelse 1. Jnflammation 1. Kopper 4. Raserie 1. Slag 8. Svindsoet 1. Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 11. Vattersoet 2. Tilsammen døde 57. Altsaa 8 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Vinden. 21 Maji. 28, 3. O. 14 3/4 Varme. N. V. N. V. N. V. S. V. 28. O. C. 14 1/4 Betragtninger over de aarlige Søn, og Helligdags Evangelier i tvende Deele, udgivne til Opbyggelse af en retskaffen Præst, har nu forladt Pressen, og sælges for 4 Mk. 8 Sk. paa Trykpapiir uindbunden, hos de Herrer Boghandlere Saxtorph paa Waysenhuuset, Rothe paa Børsen og Buch paa Nørregade, samt hos mig som Forlægger efter Autors Anmodning; ligeledes kan og bekommes indbundne Exemplarer i forskiellig Bind, baade med og uden Spender. Cay Frid. Hammerich, paa Hiørnet af Naboeløs og Snaregaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. T. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Budstegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for 1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til Franskpapiir. samme Priis. Gjelens sandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus, desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Hud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-28
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 30te Maji förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Pahlholter, Norske Allinger, Eege-Vognskuds-Blokke, Danziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vall Bræder, norske Vrag-Bræder, Birke Haandspager, norske fiirskaarne Bræder, BaadshagStager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, fiinsk Tiære, bruun Bordeaux Harpix, tyk Terpentin, reen Tælle, hollandsk Seilduun, Petersburger, Seildug, flamsk Lærred, Raundug, polsk eller Sække-Lærred, Tælle-Lys, reen riigsk Hamp, spansk Salt, store skatske Steenkul, Smedde dito, Böge Brænde, haardt Skibs-Brød, fransk eller dansk Brændeviin, fransk Viin-Edike, kjøltørrede Byg-Gryn, dito Bankebyg, Svedsker, hvide Kaal-Erter, Byg, røget Korn Flæsk, ævret Smör, norsk Baand Jern End videre til Cargaison: Diverse Sorter Stang Jern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, engelsk Klumpe-Blye, Jern-Ankere, rigsk Hamp, petersborger dito, finsk Tiære, petersborger Seildug, dito flamsk Linned, dito Raundug, Steenkul, Staal, fransk Brændeviin, Vestervigs Bræder. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varenes Quantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. Mellemste Etage udi Gaarden No. 199 i Frederichsberggade, bliver til Michaelis ledig; samme bestaaer af 5 store Værelser og Kiøkken en Sutte, et Sideværelse til Domestiqver, kan og følge to Værelser udi 3die Etage, foruden Tiener= og Pulterkamme, i Qvisten, fælleds Vadskerkielder og Tørreloft, samt Afdeeling i Kielderen til Victualier, og Rum til circa 16 Favne Brænde, hvorom handles med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Kiøbenhavns No. Aar. Huus. uun. allum. qum
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Post-Tidender. Al. Fredagen, den 1 Junii. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved den Høyster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Stockholm, den 13 Maji. J Tirsdags blev holdet Statsraad, hvori Hertug Regenten foretog følgende Avancements ved Armeen: Hertugen af Ostgothland er udnævnt til Rigets Feldtmarechal. Til Generaler: Baron J. W. Sprengtporten, O. J. J. von Manteusel, Greve F. A. Posse, og Baron M. S. Mørner. Til Generallieutenanter: A. Gustavskiold, J.C. Toll, L. B. C. von Stedingk, Greve G. Wachtmeister, J. A. Leyonhielm, Baron G. M. Armfeld, og Carl Strøm feld. Til Generalmajorer: Baron G. W. Kaulbars, H.J. Coyet, Greve A. L. Løwenhaupt, N. Mannerskants, Greve A. von Fersen, G. Cronhielm, og G. W. Fock. Til Generaladjutanter: Generallieutenant Pauli, Oberst Greve N. Cronstedt, og C. G. Bonde. Til General-Fløy Adjutanter; Capitain ved den nye og gamle Garde J. Anmoff, Baron F. P. Klingsporre, Baron Ehrensward, Baron C. Hamilton og C. Borgenstierna. Den høyeste Ret, som efter Constitutionen skulde den 13de Maji været forandret, er af Hertug Regenten blevet confirmeret paa eet Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
J Onsdags modtog Hoffet Condolationerne af de her værende civile og militaire Personer, samt Lærde og Damer. Til denne Ende var den hele Kongelige Familie forsamlet i Audiencesalen, undtagen Enkedronningen, som var eene i et af hendes Værelser. Hun vil denne Sommer, opholde sig paa Ulrichsdal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Endnu er Hofretten ikke færdig med Statsfangernes Proces. Jmidlertid er man i Over-Tribunalet kommet saavidt dermed, at man om faa Dage kan vente den endelige Dom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Coblenz, den 17 Maji. For nogle Dage siden ankom her den franske Minister, Hr. le Blanc. Hans Ærinde var, at garantere vor Chur fyrste Rolighed og Sikkerhed under følgende fire Betingelser: 1) at erkiende den nye Constitution for gyldig, 2) tilstaae de franske Tropper frie Giennemmarch igiennem hans Lande; 3) derimod at nægte Østerrigerne Giennemarchen, og 4) at jage Emigranterne ud af hans Lande. – Samme Ærinde skal alle franske Ministre ved de andre tydske Hoffer have. – J forrige Uge blev den Trier ske Domkirkes hele Archiv og Kostbarheder bragt i Sikkerhed paa Fæstningen her. Abbediet St. Matthias i Trier har ogsaa fundet det raadeligst at transportere sine Viine herhid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
London, den 18 Maji. Den i Tirsdags udspredte Efterretning om Tippos totale Nederlag og Seringapatnams Erobring er ey allene til dette Øyeblik ubekræftet, men man er saa godt som overbeviist om, at den hele Historie er opdigtet af godt Folk, som derved fandt deres Speculation. Det lykkedes dem ogsaa saa vel, at de ostindiske Actier strax steeg over 6 Procent, og at man altsaa kunde sælge med klækkelig Fordeel. Baade Directeurerne for det Ostindiske Compagnie og Statssecretairen, Hr. Dundas, ventede til Klokken 8. om Aftenen efter den Lieutenant Abercromby, der skulde være ankommet med Fregatten Vestale og medbringe Depechen fra Lord Cornvallis, men han kom ikke. Endeligen sendte man en Expresser til Bristol, for at erkyndige sig om Sagen; og man fik til sin store Forundring det Svar, at man hverken vidste af Fregatten Vestale eller Lieutenant Abercromby eller hans Depecher at stige. – Det hedder, at Oberst Mac Dowel har denne Gang faaet Folk til at løbe med Liimstangen, og at han har meldet Statssecretairen den glædelige Tidende med Posten fra Bristol. Hr. Dundas blev ogsaa saa hierteglad over dette opdigtede Nyt, at han strax lod spænde for og kjørte til Kongen, for at være den første, der bragte ham denne skiønne Beretning. Han lod det ikke beroe derved, men sendte paa samme Tid sin Secretair til Lord Mayor, at han skulde giøre det videre bekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
J Onsdags ankom to Skibe fra Ostindien, nemlig Qveen, og det danske Skib Minerva. Med dem have vi faaet trykte Tidender og andre Efterretninger fra Madras, men der intet Bogstav om den udspredte store Seyer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Efter de seeneste Beretninger fra America gaaer alting der efter de forenede Staters Ønske. Man haaber at faae Bugt med Jndianerne, eller dog i det mindste at tvinge dem til at slutte Fred. Handel og Skibsfart komme med hver Dag i større Flor. Friehed og Tolerance række hinanden Haanden, og i Philladelphia tæller man nu ikke mindre end 20 forskiællige Secter, blandt hvilke ingen er den herskende. Hver har sin Kirke og sin Gudsdyrkelse; og Jngen, af hvilken Troe han endog er, udelukkes fra noget Embede i Staten eller nogen Post ved Regieringen, naar man kun er forsikkret om, at han er en ærlig og Æmbedet voxen Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Doctor Willis's sidste Beretning giver nyt Haab om Dronningen af Portugals fuldkomne Restitution, hvorom han nu synes ikke at have mindste Tvivl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Namur, den 18 Maji. En Deel af la Fayettes Armees Avantgarde var rykket frem paa Slætten ved St. Gerards Kloster. Commandeuren forkyndede sin Ankomst ved en Opfordring til at skaffe Levnetsmidler og Fourage tilveye, med det Tillæg, at alting skulde ved Modtagelsen blive betalt. Munkene undslog sig for denne uventede Leverance, og forestillede Commandeuren, at deres Forraad var ubetydeligt, og neppe tilstrækkeligt til Klosterets egne Fornødenheder. Commandeuren vedblev sin Fordring, beraabte sig paa sin store Trang dertil, og igientog, at alting skulde blive promte betalt. Endeligen tilveyebragte man de forlangte Levnetsmidler, og fik derfor en Anviisning paa Commissairen. Da man præsenterede ham Anviisningen til Udbetaling, udloe han Munkene for deres Troeskyldighed, og svarede dem, at et Løvte om Betaling, som man gav Klostere, have aldeles Jntet at betyde, siden alt, hvad de havde, var Nationens og ikke Klosterets.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Warschau, den 19 Maji. J Gaar er den Russiske Note blevet Rigsdagen forelæst, efter hvilken hele den nu værende Rigsdags Arbeyde ansees for ugyldigt, og den forrige Regieringsform igien skulde indføres, Krigen ansees derfor saa godt som erklæret, og man ophører ikke med at giøre alle muelige Anstalter til Landets Forsvar, og at sætte alting i Bevægelse. JGaar ankom her Prinds Joseph Poniatowsky og General Wiczohorsky, og gik begge strax videre til Tulzin. J Dag hedder det, at Russerne virkeligen allerede ere rykket ind paa vor Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
J formeldte Russiske Note, eller Erklæring, som Hr. von Bulgakof i Gaar tilstillede Rigsdagen, hedder det iblandt andet: "For at opfylde sit Løvte, har Keyserinden, befalet endeel af sine Tropper at rykke ind paa Republikens Grund. De komme der som Venner, og for at medvirke til Republikens gamle Rettigheders og Prærogativers Haandhævelse. Alle de, som modtage hendes Tropper som Venner, forsikkres, at det Passerte ey allene gandske skal være forglemt, men at de ogsaa skulle finde al Hielp og Sikkerhed for deres Personer og Eiendele. Hs. Keyserl. Majestæt smigrer sig med, at alle retskafne Polakker, som oprigtigen elske deres Fædreneland, ville billige hendes Hensigter, og indsee, at det geraader dem til egen Fordeel, at de af gandske Hierte forene sig med de høimodige Bestræbelser, som Keyserinden tilligemed alle sande Patrioter vil anvende, for at tilbagegive Republiken den Friehed og de Love, som den saa kaldte Constitution af 3die Maji har skilt den ved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-01
Fra Petersburg meldes, at man der har arresteret et anseeligt Antal Franskmænd, og allerede transporteret adskillige af dem over Grændsen. Saa er der ogsaa bekiendtgjort en Keyserlig Ukase, hvorefter det forbydes alle og enhver at komme til Czarskoezel, naar de ikke dertil i Forveien have faaet Keyserindens udtrykkelige Tilladelse.