JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Tyskland. En lille improviseret Krig i det Oldenborgske har givet mere Stof til Moerskab end Bekymring. Den engelske Oberstlieutenant Bentinck har, uden at oppelie Retten Kiendelse i en Strid med sin Fætter, om Herskaberne Va tel og Kniphausen, nylig søgt med væbnet Haand at sætte sig i Besiddelse af sidstmeldte Sted ved Hjælp af et Corpoallevegne fra sammendraget Pak af 40 til 50 Hoveder. Forsøget slog ikke alene reent feil, men havde endog nær koster Oberstlieutenanten Livet, hvis ikke de af ham fjendtligt behandlede Autoriteter havde taget ham i Beskyttelse. Forhaabentlig vil den oldenborgske Regjering, snart gjøre en Ende paa alle videre Operationer. En anden Beretning fortæller Sagens Sammenhæng saaledes: Efter den sidst regjerende, i forrige Efteraar afdøde, Greve satte en Søn af ham, som var født udenfor Ægteskab, sig i Besiddelse af Herskabet. som overdraget fra Faderens Side, hvorimod den nærmeste Agnat, Grev Vilhelm Bentink, protesterede, og derpaa under 2den Octbr. d. A. afstod Regjeringen til sin Broder, bemeldte Oberstlieutenant Grev Carl Bentink, hvorpaa Denne den 17de Octbr. tog Stedet i Besiddelse og udstedte desangaaende en Proclamation som Landsherre. Tildragelsen bedømmes heelt forskjelligt, da Nogle der see et Brud paa Landefreden, Andre derimod en kraftig Udøvelse af Grevens ligitime Ret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Blandede Efterretninger. Fra Petersborg skrives under 11te October. Den 9delDennes foretoges de første Farter paa vor nye Jernbane. En delig Dag med 180 Reamurs Varme havde hidlokket et usædvanligt stort Antal af Mennesker af alle Stænder og sk. Classer. Den Strækning af Banen, der gjennemføres, i gaaer fra Zarskoi=Selo ind i Pawlowsk, og udgjor noget over 3 Verster eller en halv tysk Miil. Da Locomotiverne endnu ikke vare komne hertil, betjente man sig af Hestekraft; de opstillede Vogne vare ogsaa blot saadanne, der for Fremtiden skulde benyttes af de lavere Stænder, nemlig chari bane og Wagons, eftersom de bedre Berlinere og Dilligencer endnu ikke ere indtrufne. Da der imellem det herværende Publicum endnu gives saamange Personer, som ikke indsee, at en Jernbane ikke er Andet, end en Vei af dette bedste Slags, og da man endog tidligere havde erklæret i er flere offentlige Blade, at de russiske Baner aldrig vilde blive I benyttede af de herværende Vognmænd, saa bleve Tilskuerne skikke lidet forundrede, da der spændtes Vognmandsheste, som i vare hentede fra nærmeste Landsby og ikke før havde gaaet paa nogen Jernbane, for Vognen. En Hest trak en Vogn, i hvis egen Vægt var 200 Pud, og hvorpaa der idet mindste fandtes 50 Personer; thi, endskjøndt denne Vogn ikkun var bestemt til 30 eller 36, saa trængte der sig dog 15 til 20 Staaende ind ved de Siddende; men Hesten løb afsted med denne Byrde af omtrent 400 Pud, deels i Trav og deels i Galop, baade i den ene og den anden Retning af Banen, filder her næsten løber horizontalt. Jernbanens simple Construction, Vognenes smagfulde Former, tilligemed Simpelheden og Hensigtsmæssigheden af Indretningerne ved Veioverfarterne, Alt dette vandt almindelig bifald. Jmellem det Tilstedeværende var ogsaa Hendes Majestæt Keiserinden, der med en talrig og glimrende Sulte tilhest lod Vogntoget to Gange passere forbi; Hans Kl. Høihed Tronfølgeren, ledsaget af mange Officerer, ligeledes tilhest, tog flere Gange Toget i Øiesyn, efterat Høistsamme allerede nogle Dage tidligere selv havde kjørt paa Banen. De yngre Storfyrster og Storfyrstinder vare ogsaa komne tilvogns, for at see paa Farten. Hans Majestæt Keiseren havde Dagen iforveien i en heel Time taget Jernbanen, men især Bygningen i Dyrehaugen ved Pawlowsk, i Øiesyn, og yttret sin høieste Tilfredshed dermed. Vi haabe, inden føie Tid, at kunne give en Beretning om Provefarterne med Locomotiverne, der daglig ventes hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Den 20de Octbr. er en engelsk Eskadre, bestaaende af Linieskibene Bellerophon, Vanguard, Hercules" og Pembroke, samt Fregatterne Pique" og Jnconstante, efterat være bleven forsynet med Søsoldater fra Woolwich, under Lord W. Pagets Commando afgaaet til Tajoen, hvorhen Linieskibene "Minden" og Russelle, Sidste med Armatur og andre Krigsfornødenheder for 10000 Md., allerede den 15de forud var afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Det engelske Admiraliet har sendt Ordre til alle permitterede Søofficerer, som befinde sig i Udlandet, uopholdeligen at komme hjem, og begive sig til de Skibe eller Poster, hvorpaa de ere ansatte. - Paa Themsen hendte sig den 17de f.M. i et taget Veir, at to Dampskibe stødte saa voldsomt mod hverandre, at det ene øieblikkeligen sank Sir Grenvil Temple fortæller i fine nylig udkomme Travels in Greece and Turkey om det tyrkiske Militair. Naar en tyrkisk Soldat kommer ridende til en Stad, eller Landsby, saa stiget han af ved hvilketsomhelst Huus han selv vil, lader sig af Eiermanden levert Alt hvad han og hans Hest behøve, og forlanger dernæst ved Afreisen de saakaldte Tandpenge, nemlig en Erstatning i Penge, for den Skade, hans Tænder kunde have lidt ved at fortære de ham foresatte Spiser. Idet Huuseieren overleverer ham den forlangte Sum, fremsiger han sit Haab om, at Skaden ikke vil være af den Art, at Soldaten derved maatte lade sig afholde fra at vende tilbage og beære ham med et nyt Besøg Alt dette behandles og udtrykkes paa det Alvorligste.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
En tysk Journal indeholder følgende Sammenligning Medens aarlig Tusinde forlade det skjønne Tyskland, for at drage til det fjerne Nordamerica, forlader Islænderen næsten aldrig sit fattige Fædreneland. Man har flere Gange for søgt paa at bringe Jslænderen til andre Lande, men Følgen deraf var altid den heftigste Hjemmee. Saaledes levede en Jslænder i flere Aar i England, og Smerten, han følt ved Adskillelsen fra sit Fædreneland, havde efterhaanden lag sig. Han talte ikke længer om sin Hytte og sine Bjerge talte et andet Sprog og førte et andet Liv. Men tilfældigviis udtalte Nogen engang i hans Nærværelse et islandsk Ord, og dette vakte en heel Række Erindringer. Taarerne stode ham i Øinene, han blev syg, og hans Venner maatte bringe ham til Hjemstavnen, hvis de ikke vilde see ham døe Paa en kgl. Jagt ved München, den 12te October, blev der skudt 655 Harer og 13 Raabukke. Deraf havde Kongen selv skudt 180 Harer og 2 Raabukke, Kong Otto af Grækenland 64 Harer og 5 Bukke, Kronprindsen 83 Harer, og 2 Bukke, og Arvestorhertugen af Hessen 34 Harer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
En Mathematiker har beregnet, at Jordens hele Befolk ning, samlet paa eet Punct, vilde ikke indtage større Plads end Paris. Anslaaer man Jordens Beboere til en Milliark og giver enhver af dem 1 1/2 Qvadratfods Plads, saa vilde hele Menneskefamilien have Plads paa omtrent 4 1/2 I Mill.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Kjøbenhavn, den 31te Octbr. Generalprocureurens Betænkning i Bank- og Finantssager, modbegegnes i Nr. 109 af Fædrelandet. Det deri indeholdte Jnserat slutter saaledes: "Dog - ikke blot af Tingenes Natur og Bankfundationens Hensigt kan man, tvertimod Generalprocureurens Paastand, udlede, at Lovgiveren ikke har kunnet ville, at Bankens Actionairer ikke skulle eie deres Hæftelses=Capitaler som Bankens Grundfond, naar Seddeelinddragelsen var fuldbyrdet, men Octroiens 5 II Nr. 2 beviser end og ligefremt, at Lovgiveren har forudsat, at Actionairerne da skulle kunne vente Udbytte. Det hedder nemlig her, at de Besiddere af Jorder og Tiender, som have udbetalt de 3/5 af Hæftelses=Capitalen, for hvilken Renten godtgjøres dem i Landskat ten, skulle, naar Godtgjørelsen fra Finantserne ophører, have Valg imellem, enten at erholde deres contante Penge tilbage. eller at modtage for dette Beløb uopsigelige Bank-Obligationer paa 6 ½ pCt. Rente, eller og, at indtræde for denne Sum, som frivillig subskriberende Jnteressenter. Det givne Alternativ viser tydeligt, at Lovgiveren har forudsat det som muligt, at Bankinteressenternes Stilling, naar Seddeelinddragelsen, var fuldbyrdet, kunde være saa fordeelagtig, at der ogsaa kunde være Anledning til at vælge imellem de to sidste Alternativer. Men paa samme Tid kan dog Lovgiveren umuligen have villet en Tingenes Orden, hvorefter det hørte til Umulighederne, at der fors Actionairerne kunde være Udsigt til Udbytte, og hvorefter disse ikke kunde eie uden en liden Deel af Bankens Grundfond, paa den Tid, da hine Eiere skulle have Ret til at erholde uopsigelige Obligationer paa 6 1/2 pCt. Rente for deres Jndskud. - Vilman derfor, af Hensyn til Billighed bestride Bankens strenge Ret til de titomtalte 3, indtil alle Sedler derved kunne være indløste, og, istedet for at fortolke Octroien paa en simpel og naturlig Maade, indtvinge en kunstlet og unaturlig Fortolkning i den, saa maa man ikke ansee det for billigt, at Banken Actionairer nu, efterat Tilfældigheder og uforudseelige Omstændigheder i saa høi Grad have begunstiget dem, ikke vil komme til at eie mere end i det Høieste 40 pCt. af den Actiecapital, efterat omtrent 1/2 af det Aaremaal, for hvilket Octroien er givet, er henrundet, og paa den Tid, da alle andre Grundeiere ville have deres Hæftelses=Capitaler ubeskaarne og befriede. Og man maatte heller ikke have anseet det for ubilligt, at de ikke da vilde have eiet 10 pCt. af Actiecapitalen, ifald hine Omstændigheder ikke vare indtrufne. Den af Generalprocureuren forsvarede Mening har derfor, som vi have sagt, og troe at have godtgjort det, ikke mindre Billighedens Fordringer end den streng: Rets Grunde mod sig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
J den Generalforsamling, som Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug afholder den 4de Novbr., ville tvende af Medlem merne, i Overeensstemmelse med Lovens 55, andrage paa : 1) at Generalforsamlingen paalægger Repræsentantskabet at tage Overveielse, ved hvilke Midler Selskabets Virksomhed kunde ud hvides til den dansk talende Deel af Hertugdømmet Slesvig Befolkning; 2) Generalforsamlingen bemyndiger Repræsentant, skabet til, i paakommende Tilfælde, i en Petition, efter Omstændighederne enten til Kongen eller til Forsamlingen af de danske Provindsialstænder, at udtale det som Selskabets Overbeviisning: at saalænge det skal være de ikke privilegerede Blade forbudt at meddele politiske Nyheder og Efterretninger, bør Afgjørelsen af det Spørgsmaal, hvad der skal ansees som saadanne, henhøre under Domstolene; 3) at Redactionen af Dansk Folkeblad, snarest muligt overdrages til en enkelt ansvarlig Redacteur, og 4) at Bestyrelsen indgaaer til Hs. M. Kongen med len allerund. Ansøgning om, at Folkebladet, maa forsendes loveralt i Danmark med Pakkeposterne for modereret Porto.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
I det kongl. nordiske Oldskrift-Selskabs Fjerdingaarsmøde i Torsdags faldt Valget af en ny Formand, i afdøde Conferentsraad og Professor Schlegels Sted, paa Conferentsraad Overbibliothekar og Prof. Werlauff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Fra i Torsdags af have Blomsterelskere havt Leilighed til at nyd net imposant Skue, som kun to Gange for (1721 og 1745) har været seet i Kbhvn., nemlig den saakaldte hundredaarige Aloe, hvis Blomsterstængel nu, da Blomsterne begynde at aabne sig, har en Høide af 18 Fod, og paa 22 Blomsterarme bære c. 3000 Blomster og Knopper; Plantens Blade udbrede sig i den Omkreds af 26 Fod. Selv i sit Fædreland (Mexiko og de nordlige Egne af Sydamerika) voxer den kun meget langsomt sætter aarligen kun et Par Blade til, og opnaaer først i en Alder af 8 a 10 Aar en Førlighed, hvorved den bliver istand til at udvikle sin kjæmpemæssige, indtil 30 Fod høie Blomsterstængel. Men har den først opnaaet en saadan Udviklingsgrad da skyder dens Vært nu ligesaa rask frem, som den i Begyndelsen var langsom. Blomsterstilken, der fremkommer i Spidsen af Planten mellem Hjertebladene, voxer i Begyndelsen er Par Tømmer i Døgnet, men senere fra 6 til 12; efter nogle Ugers Forløb har den Udseende af en uhyre Asparges, saa ty som en Mands Arm og mange Alen høi, og 5 til 6 Uger efter bryde Blomstergrenene frem. Med disse frembyder Planten nu det pragtfulde Syn af en uhyre Candelaber, hvis regelmæssige, næsten vandret udbredte Arme hver i Spidsen værer en Blomsterdusk eller Skjærm med flere hundrede Blomster. Antallet af Armene eller Blomstergrenne retter sig efter Plantens Størrelse og Kraft; i Mexiko har man seet Exemplarer, med over et halvhundrede Arme, hvoraf hver var en Skjærm af 4 a 5000, og den hele Plante over 20,000 Blomster. Hver er hele Planten bortdød. Det i Kbhvn, udstillede Exemplar er opelsket i Sverrig paa Herregaarden Øfvids=Kloster i Skaane, og er 6070 Aar gl. Gartner Mørch har hentet det, efterat Blomsterstilken allerede var fuldkommen udviklet og Sidegrenene, dannede. Vanskelighederne ved at transportere en saa let brækkelig Plante af et saa stort Omfang, en lang Vei, vare meget betydelige, og Transporten har kostet over 300 Rbd. Efter afden med største Omhyggelighed var indpakket, førtes den med 5 Heste til Malm, hvor et eget Skib blev fragtet for at overføre den til Kbhvn., hvor den ankom den 15de Septbr., uden at en eneste Green var knækket. Den staaer nu i et Letages ene og alene dertil opført Drivhuus med Glas til alle Sider. For at see denne mærkværdige Plante betales 1 Mk. pro Persona. J forrige Uge ere heri Staden fødte 82, døde 58; altsaa 2 flere fødte end døde. I har dræbt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Vexel=Cours. Formedelst Helligdagen er Kbhvns Cours ikke noteret, Hamborg, den 1ste Novbr. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 912. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 8 s. Madrid 45. Cadix 45 1/2. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 200. Species 1 1/2 pCt. Avance. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Kjøbenhavns Havnepriser, den 22de October. Sjell. Hvede, 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Langel. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Holst. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Drad. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Holst. Smør 74 Rbd. - Mk. - s. a 80 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Smør 68 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. - s. Jydsk Smør 68 Rbd. - Mk. - s. a 74 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. - Mk. 2 s. a 9 Rbd. 4 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Kjøbenhavns Torvepriser, den 28de October. Hvede, Td., 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 sk. Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, 2dt., Td. 3 Rbd. - Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 sk. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 sk. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Røg. Flæsk, Lp. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 Æg, Snesen Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Aarhuus, den 31te October. Det af Hr. Conrector Blache til Reformationsfestens Høitideligholdelse i Cathedralskolen udstedte Jndbydelsesskrift inde holder historiske Efterretninger om Aarhuus Cathedralskole i Tidsrummet fra 1805 til 1836, eller fra Skolens sidste Reform til nærværen de Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Formedelst haardt Veir havde Dampskibet igaar maattet gaae tilbage igjen til Kallundborg og kom først hertil i Eftermiddag Kl. 2. Formedelst Dampskibets Udeblivelse var baade Posten, og de Reisende afgaaede herfra i Morges med Bortfærgen, Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Den paabudne Høitidelighed i den herværende lærde Skole havde Sted paa Reformationsfestens 2den Dag, den 31te October. Skolens Rector, Hr. Professor Tauber, skildrede i et saare skjønt Foredrag, i et Sprog, der var behageligt og velklingende for den Lærdes Øre, medens det tillige var fattelige for Skolens tilstedeværende Ungdom, Reformationens store Velgierninger. En Cantate blev, før og efter Talen, udført af Skolens Disciple, under Accompagnement af Jnstrumentalmusik. Til denne Festlighed var indbuden ved en af Hr. Overlærred, Colding udgivet og med Anmærkninger ledsaget Oversættelse af Thucydides Platag. - Paa hver af de 3 Festdages forudgaaende Aftener udførtes Charalmelodier med blæsende Jnstrumenter fra Budolphi Kirketaarn, og paa den første og sidste Festdag fyldtes Stadens Templer med talrige Forsamlinger af Andægtige, som opsendte deres Hjerters Tak til den Algode, der for 300 Aar siden lod det lykkes Forfædrene, under en christelig og sindig Konges Styrelse, at udfrie sig fra Pavens Tyranni og den sørgeligste Vankundigheds Aag. - Paa Festens første Morgen hørtes for Daggry Plalmen Vor Gud han er saa fast en Borg, omkring i Gaderne, udført af Regimentets Musikcorps. I Viborg havde efter Skolefesten en anden Høitidelighed Sted, som der paa Stedet maatte gjøre et særegent høitideligt Jndtryk. Kl. 1 om Middagen havde nemlig en talrig Forsamling, indfundet sig i Domkirken, hvor H. H. Biskoppen, efterat den Choral var afsjungen, fremtraadte i Chorsdøren, talede omBibelselskabernes Hensigt og Betydning, gav en Beretning omdet viborgske Stifts Vibelselskab og opfordrede sine Tilhørere til christelig Gavmildhed i denne Henseende, hvorefter H. H. henvendte sin Tale til de Erindringer og Beslutninger, som den for Tausen opreiste Mindestøtte burde vække og nære hos Nutid og Eftertid. Tilsidst opfordrede Taleren de Tilstedeværende til at forlade Kirken for at tage det nysnævnte Monuments Afdækkelse i Øiesyn. En Deel af Byens og Omegnens Embedsmænd og Byens Borgere med Stiftsøvrigheden, i Spidsen begave sig parviis hen til Pladsen foran Domhuset, og, da en Choral var afsjungen ved Støtten, borttoges Bedækningen, saa at Monumentet fremstillede sig for den talrigt forsamlede Mængde. Støtten, der er opreist bag den Ligsteen, hvorfra Tausen forkyndte den evangeliske Lære, er forfærdiget af Prof. Freund i Kbhvn. af Bremmer Sandsteen og viser paa sin Forside, i et Marmor=Basrelief, Tausen med Bibelen i Haanden, forkyndende Ordet; underneden staaer 2 Timoth. 2, L. Bagsiden har følgende Indskrift: Hans Tausen. Minde Sat I Frederik, Den Sjettes Dage. Ved Kongens og Folkets Gaver.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Paa Fodstykket ere de fire Evangelisters Symboler udhuggede hvorhos er bemærket, at den er opreist paa Reformationsfesten, 1836. Processionen gik derpaa til Pladsen selv for at tage Mindemærket i nærmere Øiesyn, efterat en anden Choral, der, ligesom de for nævnte, havde H. H. Biskoppen til Forfatter, var fjungen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Ved den igaar afholdte Auction over Apotheket i Nibe med Filialapotheket i Løgstør blev Hr. Cand. pharm. H. W. Jacobeus fra Rudkjøbing Høistbydende med 12375 Rbd. rede Sølv, hvilket Bud imidlertid ikke blev antaget Af et andet af vore Provindsblade havde Redactionen optaget den i f. Nr. meddeelte Artikel om Assessor Peter Colblets Død i Norge, Med Hensyn til den i Artiklen indeholdte Parenthese har Redactionen fra velvillig Haand modtaget en Berigtigelse, som den troer at skylde Publicum. Den nu i Norge afdøde Peter Collet var allerede for flere Aar siden afskediget fra sin Post som Høiesterets=Assessor og er i Parenthesen forvexlet med den Assessor Peter Collet, som i Aaret 1797 blev afsat fra sin Post i Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn, formedelst nogle Yttringer i lærde Efterretninger omBirchners bekjendte Skrift om Trykkefriheden. Han fik dog senere Bestalling som Procurator paa St. Croia og blev 1817, Skifteforvalter paa St. Thomas og Justitsraad, hvilken Post han beklædte, indtil han for omtrent en halv Snees Aar siden døde. Han var født paa Rønnebeksholm i Sjælland, hvorimod hiin, der altsaa kun havde Navnet tilfælles med ham, var en indfødt Normand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Blandede Efterretninger. Den 19de Octbr. vendte den i Juni Maaned, under Capt. v. Imingers Commando, til Heide detascherede Infanteri-Afdeling af 100 Md. derfra tilbage til Rendsborg, Kun een Soldat maatte forblive tilbage i Heide, efterat han endnu Aftenen for de Andres Afmarsch paa en skrækkelig Maade var bleven mishandlet af raae Mennesker. Tvende heri mistænkte Personer sidde arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Overretsadvocat M. Jager i Flensborg gjendriver nu det forleden udspredte Rygte om Skovrider Petersens og hans Jægerdrengs Forgiftelse ved en Piges Uforsigtig hed med Madlavning i Kobberkar, som i Eet og Alt al deles opdigtet, da der i Petersens Huus aldrig bruges Kobberkar til Madlavning, og begge de omtalte Personer, desuden ikke døde paa een Gang, men den Ene 14 Dag efter den Anden, af en gastrisk nervens Feber. Naar Redactionen af Aarh. Stiftstidende, i hvilket Blad Beretningen først var meddeelt, har opgivet sin Hjemmelsmand, vil denne blive draget til Ansvar. (Iteboer=Wochenbl.) Under Indsendt læses i Vib. Samler: "Posten, der skulde arriveret sidste Mandag Morges Kl. 4 a 5, ankom først Natten mellem Mandag og Tirsdag Kl. 12; altsaa 19 a 20 Timer over den sædvanlige Tid. Hvad Aarsagen dertil var, veed man ikke. Billigt var det, om der føiedes den Foranstaltning, at Aarsagen til slig Forsinkelse paategnedes Postkartet, saameget mere, som dette skal være Tilfældet paa Hovedrouten; men det gaaer dermed som med saameget Andet; saaledes faaer Viborg og hele Vestlandet kun to ugentlige Poster, medens Stæderne paa hele Hoved=Routen faae tre. Naar man bemærker, at Viborer en Stiftsstad, at Overretten holdes der, at i ingen af Provindsens Stiftstæder gives saamange Embedsmænd som der, saa kan man vist nok med Føie spørge, af hvilken Grund den skal lide Tilsidesættelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Consistoriet i Kiel efterlyser atter en undvegen, for Deeltagelse i hemmelige og forbudne Forbindelser anklaget, theologisk Student, August Wichmann. Student Schleth er ikke paagreben endnu. Dagen efter hans Undvigelse anmeldtes i Kieler Avis flere indkomne Gaver til de Fat tide med forskjellige paafaldende Mottoer, som f. Ex. "Dat kummt vunkt lange Predigen og "Die Nürnberger henken keenen, sie hatten ihn den erst. Ved at anmelde Skipper R. Becks Søn af Horsens, som for kort siden reddede sin Broder fra at drukne, tilføier Red., Hr. Ove Thomsen, i sin Avis: "Hans unge Alder synes at gjøre ham dobbelt værdig til at hædres med den Medaille, der er bestemt for dem, som frelse Andre fra at drukne."
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Fra Viborg Tugt= og Forbedringshuus efterlyses i Samleren Tugthuusfangen Jens Jensen, som er afleveret til Straffeanstalten paa Livstid for Tyveri og Jndbrud fra Møgeltønder og Ballum Birks Jurisdiction, men den 26de Octbr., om Aftenen Kl. 61, fandt Leilighed til at undvige. Han er 23 Aar gl., 65 Tommer høi, har lysblaae Øine, mørkt Haar, et skarpt Ansigt med levende Udseende, hvælvet Pande, lige, skarp Næse, der viser mod høire Side, kort Overlæde o. s. v., samt er middel af Skuldre, Hals og Lemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-05
Reisende. f. Aarh. t. Kallundb.: Justitsraad, Godsinspecteur Petersen, - Cand. jur. C. Elmanis; Frøken E. Schwartzen; Exam. jur. 6. Suckow. - F. Kallundb. t. Aarh.: Skuespildirecteur Neupert Forstrandidat Kluwer; Komd. Hesselberg; Cand. pharm. Aabye; Landmand Schumacher; Jfr. Lind; Skibscapt. Dahl. -Med Dagvognen f. Aalb. d. 30te. Til Rand.: Hr. Ørting, - Med Samme t. Aalb. d. 31te. F. Aarh.: Komd. Schmidt. F. Rand. Jfr. Mørch.