Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-04
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og HertugdømmenGeneral Lafayette. (Sluttet.) Lafvette opholdt sig i Lagrange d. 27de Juli da han fik Moniteuren af denne Dag, og endnu samme Aften sildig kom han til Paris. Hans første Forretning der var at tilbyde Folket, som han fandt i fuldt Oprør, sit Navn og sin Person. Den 28de Kl. 4 om Morgenen indfandt sig en Deputation fra den polytechniske Skole sig hos ham, og to Timer derefter fægtede næsten alle dens Elever paa forskiellige Punkter i Staden imod de Kongelige Tropper. Om Middagen begav han sig til den Reunion, som blev holdet hos Andry de Puyraveau. Her foreslog han Oprettelsen af en provisorisk Regiering, og erklærede, at hans Navn, ifølge Folkets Ønske, stod allerede i Spidsen for Jnsurrectionen. Samme Dags Aften blev en nye Forsamling holdet hos Hr. Berard; mange Deputerede vaklede, og iblandt dem Sebastiani, Guizot og Gerard. Da gientog Lafanette sin første Erklæring, og forsikkrede, at han, saasnart den følgende Dag brød frem vilde opslaae sit Hovedqvarteer i Hotel de Ville. Kun fem Deputerede forbleve hos Lafoyette med den Beslutning at ville understøtte Opstanden. Han tilbragte Natten imellem den 28de og 29de Juli med at inspicere Posterne og Barricaderne og at tage Dispositioner til Angrebet den næste Morgen. J Fægtningerne den 29de var han en kort Tid indesluttet af de Kongelige Tropper, som forsvarede la Madelaine; men det lykkedes ham at trække sig tilbage til Lafittes Hotel. Seieren erklærede sig for Oprørerne, da to Linie regimenter gik over til dem; Sebastiani og flere som havde vaklet Aftenen tilforn, indfandt sig nu hos Lafitte, hvis Horel blev et Rendevous for alle de destingverede Personer, som vilde erklære sig for Jnsurgenterne, især for de Deputerede Disse udvalgte en Civil-Commission, bestaaende af Lafitte, de Schonen, Andry de Puyraveau, Lobau og Casimir Perrier. Lafayette tage Commanden over Borgergarden i Paris og begiver sig til Hotel de Ville; men fra dette udgaaer et andet System end fra Lafittes. Denne havde fra 1817 forfulgt den Plan med stor Virksomhed, at bringe Hertugen af Orleans paa Frankerigs Throne. Lafayette vil have en Republik og forlanger at det Gouvernement, som man vil oprette skal kun være provisorisk i samme Form som Acsemblee constituante, indtil man har sammenkaldet Primair-Forsamlingerne. Hr. Sarrans paastaaer, at Hertugen af Orleans havde ingen Andeel i Jnsurrectionen; han overtog allene Posten af Monarkiets Generallieutenant efter Talleyrands Tilskyndelse. Lafayette blev imidlertid anmodet om af Personer, som ikke hørte til det republikanske Partie, selv at overtage Regieringen; det var den anden Gang i hans Liv, at dette Tilbud var giort ham; men han afslog det. Sarrans mener, at Lafayette gav efter for Lafittes Forslag, fordi han ikke vilde, af Agtelse for Lovene, modsætte sig en Beslutning af de Deputeredes Kammer, og fordi han betænkte, at Erindringen og Rædselstiden under Republiken af 1793 var endnu for stærk til at forskaffe en reen republikansk Regieringsform de høiere Folkeclassers Biefald. Bourbonerne henvendte sig til Lafayette og bade ham om, at han vilde proclamere Henrik den 5te, og Bonapartisterne anmodede ham om at udnævne Napoleon den 2den; naturligviis uden at det virkede paa ham. Saasnart Lafanette havde indtaget sin gamle Plads i Salen i Hotel de Ville, som Chef for Nationalgarden, saa kom han strax tilbage til sine gamle Jdeer af 1789. Han udstædte en Opfordring til Armeen om at fraternisere sig med Borgerne; en Proclamation, hvori han erklærede Folket for at besidde Souverainiteten over Frankerige, og endelig en Ordonance, hvori han opfordrede hele det Franske Folk til regelmæssigen at bevæbne sig, ligesom i 1789. - Jmidlertid begiver Hertugen af Orleans sig til Hotel de Ville. Lafayette siger her til ham, at han er selv en Republikaner, og at han holder den Amerikanske Statsforfatning for den bedste, dog indrømmer han, at Frankerige maae herefter erholde en Folkethrone (tröne populaire – Borgermonarkie), omgiven af republikanske Jnstitutioner. - Hertugen af Orleans svarede: Cest bien aussi qui je Lentends (saaledes forstaaer jeg det ogsaa. - Lafayette præsenterer nu Hertugen for Folket med det tvetydige Udraab: Voila ce que nous avons pu faire des republiques! (See dette har vi formaaet at virke for Republiken, o. saameget have vi formaaet at virke til det republikanske Systems Befordring. - En Udladelse som i dette Moment indeholdt en Fornærmelse.) Jmidlertid havde Carl den 10de begivet sig til Rambouillet, hvor 12,000 ham hengivne Linietropper med 40 Kanoner havde indtaget en fast Stilling. Kongen underhandlede med de Deputerede og med Lafayette; men denne tilbageviste hans Forslag med det korte Svar: at nu var det for sildigt. Folket gientog dette Svar med et vildt Skrig. Lafayette detascherede 20,000 Frievillige af de Linietropper, som vare gaaede overtil Folket og af Borgergarden under General Pajol imod de Kongelige Tropper; men denne Armee fortiente ikke at bære dette Navn; thi den var en buntet Blanding af gamle Soldater og af Pøbelen i Paris, disse tildeels uden Vaaben og hele Massen uden Orden og Disciplin. Lafayette vilde kun true, han kiendte sin Mand. Jngen Throne er vel bleven slettere forsvaret end Carl den 10des; han giorde intet for at redde den; man skulde troe, at han var kied af at regiere.