JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Det var netop paa samme Dag da Hs. Majestæt passerede Store Belt, at den Engelske Gesandt, Hr. Jackson, gjor de sin Overreise til Kjøhavn, ben Til i Dag haves endnu ingen senere Tidender fra Hovedstaden. - Hvad de endnu saa lidet bekjendte ældre Tildragelser angaaer, meddeles herved Udtoget af en troværdig Privat-Skrivelse, dateret Kjøbenhavn den 18 August. Det var allerede Natten imellem den 15 og 16de at General=Marschen bev slaget i Kjøbenhavn, ved Efterretning om at Fjenden var landet ved Vebek. Strax marscherede Kongens Livjægerkorps med nogle Ryttere Artillerie og Skarpskytterkorpset ud af Østerport efter Dyrehaugen; men traf ingen Fjende. Om Søndag Eftermiddag kom de igjen tilbage til Kjøbenhavn. Næste Morgen Kl. 6 slog atter Allarmtrommen og heele Korpset med foranførste Tropper trak ud paa Østerfælled og posterede sig fra Blegdamhusene Vester efter, hvor de foretraf Fjenden skjult i Kornet, hvilket foranledigede en Skjærmydsel imellem dem omtrent Kl. 12 om Middagen. Siden traf man en anden Truv forskandset bag et Huus. Efter at nogle Salver fra dansk Side vare givne, trak Fjenden frem fra Vibenshuus med nogle Kanoner. For den Allee, som gaaer ned til Strandveien til Dyrehaven, havde Fjenden ogsaa plantet endeel Kanoner, hvorfra blev skudt saa hæftig, at endeel Træer i Alleen faldt og Kuglerne tør nede imod Husene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Om Aftenen naaede de danske Patrouiller atter til Vibens Huus, Fjenden var trukket tilbage og formodedes at have taget Posto i Dyrehaven. Livjægerkorpset blev samme Nat afløst af Norske Livjæger-Regiment. Tirsdagen den 18 var Fjenden paa nye trukket op til Vibenshuus og skulde have opkastet Batterier i Nærheden deraf. Paa den Vestre Side laae han paa og ved Frederiksberg Slot. Den franske Statsraad Reville forsikkrer i Beskrivelsen over sin Reise til Krim i Aaret 1803, at en fornem Tartar, ved en Samtale med Forfatteren om Keiser Napoleon, yttrede den profetiske Anelse: "at hele Europa inden 4 Aar vist vilde blive indviklet i Krig, Ligesom de Preussiske Kommandanter i Magdeburg og s. v. brændemærkede sig med undslettelig Skjændsel ved deres feige Forhold, saaledes gik det ogsaa med en Deel af de Schlesiske Fæstninger. Jkke uden største Uvillie erindrer man, hvorledes en vis General, strax efter at Kongen af Preussen havde givet de Schlesiske Fæstningskommandan ter strængeste Ordre til at holde sig til det Yderste, i en Publikation forklarede det saaledes: "Vi skulle forsvare os til det Yderste, det vil sige: Vi skulle først overgive Fæstningen, naar Vi see, at Vi ikke kunne holde den længere uden at handle ufornuftige og Magistraten i Schweidnitz paa samme Tid, efter Kommandantens Orfordring, i en Proklamation formanede Borgerne til Rolighed, medde Ord: Det var Afsindighed eller Forræderie mod vore Medborgere og os selv, om nogen af os skulde faae detdaarlige Jndfald ved falsk Patriotisme at gjøre Fjenden ringeste Modstand. Jngen Under da, at selv Franzoserne viste disse seige Niddinger den dybeste Foragt, ingen Under at Borgerne slog Vinduerne ind i den Gjæstgiver, gaard hvor Kommandanten siden logeerte. Denne var oven kjøbet saa dum, at han sagde til sin Vert: "De maa viist have mange Fjender, siden man saaledes har slaaet Deres Vinduer ind, hvorpaa denne bad om Forladelse og forsikkrede: at Æren var paa Generalens Side. Ligeledes blev en anden Kommandant efter Fæstningens Overgivelse ledsaget ud af Byen med Soldaternes og Borgernes enstemmige Forbandelser og Skjeldsord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Skjøndt det ikke gjør det Tydske Qvindekjøn synderlig Ære, forsikkrer en af deres eget Lands Forfattere, at Moraliteten ikke har lidt stort ved Krigen, af den Aarsag - at der ikke var mere at fordærve hos dem Man kunde ikke uden Forundring høre de Franske klage over, at deres Tropper bleve saa afskyelig smittede i Berlin; hvor de Franske Feldtlæger saae slige Virkninger af den veneriske Gift, som de aldrig i deres Dage for havde kjendt; ja en Berliner Glædespige sagde endog offentlig: "Hun havde gjort sin Konge langt mere Gavn, end mangen Officeer; thi hun allene havde smittet saamange Franske Soldater, at Napoleon i deres Sted maatte oprette en heel nye Bataillon! Allerede i Frederik den Stores sidste Levetid var den Preussiske Armee ikke meere det samme, som i Syvaarskrigen; hvorpaa det blandt andet især tjener til Beviis, at Kongen selv i Aaret 1784, efter Revsten i Schlesien, eftertrykkelig yttrede sin Misfornøielse over de Schlesiske Regimenters Forhold i et Brev til General Tauenzien, hvori han reentud sagde: at Regimenterne ikke kunde være slettere om han endog havde gjort Skrædere og Skomagere til Generaler, og lod ham vide, at der ved næste Manøvre uden Skaansel skulde holdes Krigsret over Enhver der ikke gjorde sin Skyldighed. Ogsaa saae man i nys endte Krig, ved Franzosernes Jndmarsch i Berlin et stort Beviis paa, hvorledes den største Deel af Menneskene hellere lyde den strænge Alvor, end den milde Lemfældighed. Thi da Kongen, for Garnisonens Udmarsch, ønskede, at Borgerne i Berlin vilde forsyne Tjenesten selv og ikke ved Hyrevægtere, da gik det slet ikke an, da indvendte den formuende Borger han kunde ikke arbeide om Dagen og staae Skildvagt om Natten a.; men da Keiser Napoleon befalede da blev Umueligheden en let Sag. - Saaledes ere Menneskene!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Af den nylig afdøde berømte Lalandes Levnet meldes endnu følgende skjønne Træk: J Rædselsperioden 1792. flygtede et ungt Menneske ved Navn Dapont til en af La landes Elever der skiulte ham i dennes Observatorium. Han stod hvert Øjeblik Fare for at blive opdaget og havde kun to Viie af vælge, enten at sulte ihiel i Observatoriet eller forlade samme og lade sig gribe og myrde. J denne Nød aabenbarede hans Ven Sagen for Lalande. Denne menneskekjerlige Mand befriede ham paa Øjeblikket fra al sin Bekymring, trøstede ham og bragte ham hver Dag ordentlig Mad, uagtet han udsatte sig for yderste Livsfare, hvis Flygtningen blev opdaget. Denne Dupont er nu Medlem af Nationalinstitutet og har i en Tale ved Laalandes Grav nylig kundgjort denne Tildragelse og bevidnet sin Taknenlighed mod sin ædle Velgiører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Man veed om de bekjendte Romerske Digtere, Horaf og Virgil, at den Første havde altid rindende Øjne og der Anden ofte drog dybe Suk. Engang sad begge Digterne hver paa sin Side af Keiser August, da Mærenas traadte ind og erkyndigede sig om sin Monarks Befindende. August svarede extemvore med disse Vers: lie lactymes inter sedet et suspiria Caclar. (Her sidder Keiseren mellem Suk og Taarer.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Avertissmenets. Onsdagen den 9 September næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver, ifølge Dom og Udlæghaverens Begiering i Solevad Bye under Verninge Sogn, holdt offentlig Auction over Hans Rasmussens Enkes forhen iboende Gaard sammesteds med dertil liggende Jorder der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Td. 7 Skpr. 1 Fdk. 1/2 Alb.; og Skovskyld 2 Skpp. 3 Fdk. 1/2 Alb.; tilligemed den allerede indavlede og endnu paa Markerne staaende Sæd. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Odense Herredscomtoir den 25 August 1807. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Jfølge Proklama, som er læst ved den Kongl. Lands Overret, samt Hof= og Statsret og ved Odense Herreds Ret, indkaldes herved enhver som maatte have noget at fordre efter afgangne Peter Kiølbyes Enke der ved Døden er afgaaen i Naarup Bye under Verninge Sogn, Odense Amt, at melde dem inden 12 Uger fra Dato hos Undertegnede som Skifteforvalter i Stervboet, for med gyldige Beviser, at godtgiøre deres Fordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Ligeledes ville de, der maatte skylde noget til Boet inden fornævnte Tid indfinde dem og afgiøre deres Gield Samtlige Arvinger efter den Afdøde tilkjendegives derhos at en Skiftesamling er berammet paa Undertegnedes Contoir Tirsdagen den 17de November næstkommende om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid de anmodes at møde enten selv eller ved Befuldmægtigede. Odense Herreds=Contoir den 25de August 1807. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
De andre Lodseiere have hidtil ikke villet troet at Vandet efter Flodemaalet maatte staae saa højt, thi ingen af de Skade, lidende undtagen jeg var tilstæde da Mærkerne bleve sat; men ved det at Møllekarmen i denne Sommer er bleven repareret og Steenpæle sadt, hvorved nogle af dem var tilstæde, ere de bleven overbeviiste om, at Vandet nu kan staae som en Søe over Eng og Morser, hvar for faa Aar siden, efter det erhvervede Tingsvidne, vor saa tørt, at der kunde avles Høe og tøires Kreature. Kan nogle endog glæde sig over de betydelige Fordeele og Eiendomme de have vunden ved den ne sørgelige Forandring, saa har dette og mange fleere Sogne desmeere Aarsag at beklage Tabet. Jeg veed ikke at jeg fornærmer nogen og jeg vilde ei heller for alt Verdens Gods søge ved Chicaners Gunst eller Gave at skade mine Medmennesker for at berige mig selv; men enhver fornuftig og upartisk Mand indseer imidlertid at det er Uret at andre ødelægger en Mands Eiendom, som han har kjøbt og betalt og hvoraf han maae skatte og skylde til Kongen og Staten; og hvor krænkende det er, at see sine bedste Eiendomme sadt under Vand, hvorved al anvendt Fliid og Bekostning daglig gaaer sin Undergang i Møde. Sagen var vel forlængst bleven forandret, om Lodsejerne havde været hinanden troe men der er gaaet meget for sig, som deels er skjult. Nogle have sagt mig, at dem var givet det gode Raad, at lade mig allene føre Anke; thi kom Vandet af for mig havde det samme Fordeel for de andre, som da ikke spildte Penge. Jeg har og i de Aaringer Vandet er bleven opsat bleven ved at klage og havt en Deel Bekostninger, men det har kuns hjulpen lidet, og der er endnu ikke efter Forordningen af 1791de befalede Flodemaals=Merker. Jngen veltænkende Mennesker eller Fædrenelands Venner ville derfor misbillige at jeg offentlig beklager min Nød over den Skjæbne jeg maae friste med dette Vand: thi det er meer end beklageligt og ingen kan troe den Ødelæggelse her skeer, uden den der har seet det: og Fremmede, her har taget det i Øiesyn, kan ikke noksom forundre dem derover, og med største Deeltagelse beklage den aarlige lidende Skade og Landets Tab. Tarupgaard den 3die August 1807. M. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
En Jomfrue, der i en Deel Aar har conditioneret som Husholderske, og kan forevise gode Vidnesbyrd om hendes Forhold ønsker sig til 1ste November en Condition som Husjomfrue paa et Sted her i Fyhn. Nærmere Underretning erholdes paa Adressecomtioret. som i 4 Aar har været ved Avlingen, som drives paa Engelst i det Store, og paa samme Sted tjent ved Skriverstuen, 15 Aar ønsker sig en Condition som Avlsforvalter til Nye aat 1808. Paa Lønnen ansees ikke. Adressecomtoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Hos Undertegnede bekommes extra god KirseI. C. C. berviin sat paa Margeaur rød Viin for 3 Mk. Flasken. Odense d. 7 August 1807. I. C. Christensen. Citroner, Cathrineblommer, bedste Congothee, Provins olie, fiin Rismeel med flere Urtekramvare kan bekommes paa Odense store Apothek. J. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Et for 2 Aar siden af nye opbygget Huus, beliggende i 5 til som staaer for Hartkorn 2 Skp. 2 Fdk. er underhaanden at faae 2 Tdr. Ager og Engbundland, paa Espe Mark, Espe Sogn, tilkjøbs for billige Priser, naar Lysthaverne ville behage jo før jo heller at accordere med Mads Hansen Hesselbjerg, Eier af bemeldte Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
En Student som i flere Aar har beskjæftiget sig med den studerende Ungdoms Underviisning, ønsker sig en Plads som Huuslærer i en Familie til førstkommende November. Nærmere Underretning om Vilkaarene gives paa Addressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Skulde nogen have funden en nye grøn Paraply med Lærreds Overtræk og paa en Stok med hviid Beentnap, der der 5 dennes er tabt mellem Ruggaard og Odense, vilde man be bage mod en billig Findeløn at aflevere den paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Paa en Lærehog i Anatomien af Chr. Fr. Schumacher, Professor ved det kongel. chirurgiske Akademie, som vil blive 6 Bind, hvoraf det første, det afhandler Beenlæren, alt er under Pressen, modtages Subskription her paa Adressecomtoiret, hvor Planer ligge til Eftersyn. Nylig har forladt Pressen og faaes paa Adressecomtoiret. Præsten som Taler, Lærer og Fader for sin Menighed, især paa Landet; af Generalsuperintendent C. V. Kindervater, fordanskeet ved And. Pet Sognepræst til Sønder Tranders. Meden; residerende Kapellan til Frue Kirke i Aalborg og Den berømte Forfatter har her givet Candidater og Præster en ypperlig Veiledningtil en frugtbar og samvittighedsfuld Embedsførelse. Skrivtet, som bestaaer af 2 Dele, indeholder i 42 Breve, en Række af de interessanteste Jagttagelser, Regler og Erfaringer i Præstens forskjellige Stillinger, fremsatte i et lige saa behageligt som lærerigt Foredrag. Ogsaa fra Oversætterens Side vil det anbefale sig formedelst den Flid, Lethed, og Lokalisering med Hensyn til danske Læsere, som overalt fremlyser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
De subskriberede Exemplarer skulle snarest mueligt vorde omsendte og da ikke alle Planer endnu ere tilbagekomme, anmodes Vedkommende, som endnu maatte have nogle i Hænde uopholdelig at tilstille mig samme. Om føje Tid kunne andre Kjøbere bekomme Bogen i Kiøbenhavn og Provindserne hos mig ne sædvanlige Kommissionærer for Bogladeprisen, som er 1 Rd. 4 Mk. 83 i Materie og 2 Rd. i got Vælskbind. Odense den 5 Julii 1807. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Hos Klans Johansen i Schrinshauge er reen tydsk Sæderug at bekomme i Aar ligesom de forrige Aaringer. Prøven kan forevises 5 Uger før Mikkelsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Jfølge Kongelig allernaadigst forundt Bevilling af 5te December f. A., bliver herved de, som maatte have noget at fordre i Skiftet efter afdøde Skipper Lars Jensen med Tilnavn Feltskier og sammes afdøde Hustrue Maren Pedersdatter, heraf Bogense, indkaldte med Aar og Dags Varsel fra 13de Martii sidstleden at regne, at anmelde og legitimere deres Krav for Stervboets Skifteforvalter. Bogense den 8de August 1807. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Den af min sal. Mand i mange Aar førte Frøehandel agter jeg at fortsætte, hvorfore jeg herved udbeder mig at alle, som forhen have forundt den sal. Afdøde deres Tiltroe og Søgning paa fornøden Frøvare ville vise samme Yndest og Godhed mod mig, der stedse skal bestræbe mig for at betjene enhver til Fornøielse. J. J. sal. Nissen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Et fortrinlig stærkt og smukt Seletøi til en Enspænderhestmed Messingbeslag og alt Tilbehør, som kuns er brugt nogle faa Gange, anvises tilkjøbs her fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Alle Sorter lis, Limonadeextract o. s. v. kan daglig erholdes hos Konditor Meinicke, dog lisen bedes bestilt Dagen i forveien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Torsdagen den 10 September førstkommende om Formiddagen Kl. 3, lader Skomager Johan With 3die og sidste Gang stille til offentlig Auction sit iboende og tilhørende Huus No. 673 i Nedergade, bestaaende af 7 Fag, 2 Etager til Gaaden og 8 Fag Halvtag Baghus, alt Muur og Bindingsværk med tilhørende Gaardsrum, hvorudi en Brønd med godt Vand, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 25de Julii 1807. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Et 2etages Sted, beliggende i en af Odense Byes reele Gader, hvortil er Jndkjørsel, en rummelig Gaardsplads og et godt Baghuus, er underhaanden at faae tilkjøbs; nærmere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Hvor omtrent 100 Td. god Havre af forrige Aars Avl, at bekomme for 3 Rd. Td. anviser Adressecomtoiret. Paa Vestergade er strax at faae til Leie nogle meublerede Værelser for et Herskab, eller en anden honet Familie No. 231, tillige kan faaes Staldrum, Vognremise, Kjælder, m.v. om forlanges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Den nye Evangeliske Palmebog er bestandig at faae tilkjøbs her paa Adressecomtoiret til de billigste Priser, alt efter Vindenes Beskaffenhed. Naar der tages 100 eller derover og kontant betales, gives forholdsmæssig Rabat. Lister over det Søeindrollerede Mandskab, indrettede efter det nye allernaadigst befalede Schema, 4 Mk. Bogen, erholdes her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-26
Hos Bogtrykker Faber faaes: Tydsk Læsebog for Skole=Ungdommen, med besføjet Oversættelse af de vanskeligste Ord og Talemaader, ved Dr. Wolff, tredie Oplag, 1807. J dette Oplag er Bogen deelt i den prosaiske og poetiske Deel, og Om nerne, efter bedste Skjønne, ordnede saaledes, at man trinviis skrider fra det Lettere til det Tungere i begge Parter; mange nye Forklaringsord ere tilføjede, og Retskrivningen (som i de forrige Oplag var Campes) er her den almindelig vedtagne. Den koster indb. 1 Rd. 4 s. - Tydsk-Dansk Ordbog af Wersel, 1806. simpelt indbunden, 4 Mk., Tydsk og Dansk Grammatica, til Brug i Skoler og ved privat Underviisning, af Wersel, 1805, indb. 4 Mk. - Kortfattet tydsk Sproglære, af Tilemann 1802, indb. 40 s. - Nyeste tydsk Læsebog for Danske, indeh. Campes Robinson der jungere, med Forklaring over de vanskeligste Ord, af Reisler, indb. 1799, 1 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-28
Ligeledes har Hs. K. H. Kronprindsen fra Hovedqvarteret i Kiel den 20 August udstædt efterstaaende Proklamation, til Kongens tio Undersaatter i Sjelland Møen, Falster og Laaland, Landsmænd, Jeg opfordrer Eder at gribe til Vaaben mod en Fjende, der ikke allene overfalder Eder voldsom, men endog nærmede sig Eders fredelige Kyster under Venskabs Maske. Erindrer at J nedstamme fra Forfædre, der gjorde sig udødelige ved Mod og Enighed. Konge! Arne, og Fædreland, dette være E. ders Løsen og Jntet er umuligt. Velan! griber til Vaaben, forsamler Eder under Dannerkongens Faner og fordriver Alt, thi Jntet kan modstaae Eder. Min eneste Kummer er, at jeg ikke i nærværende Øjeblik kan fægte i Eders Spidse. Frederik, Kronprinds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-28
Da Kjøbenhavnsposten atter er udebleven og man des. aarsag endnu aldeles mangler officielle Efterretninger om de senere for Fødelandet og enhver Dansk Mand saa vigtige Tildragelser i Sjelland, kan for Tiden endnu ikke leveres andet, end hvad som berettes i foreløbige Privatrelationer: Saavidt man veed, er endnu ingen Hovedaffaire forefalden, men blot enkelte Skjærmydsler. J den forhen omtalte Action paa Nørrefælled d. 17de angives Engellændernes Tab af Nogle til 400 Dræbte og 116 Saarede og Vores kun til 3 Gardere. af Livjægerkorpser, 9 Artillerister og nogle Soldater. Kostandanten i Kjøbenhavn, Generalmajor Peyman, skal siden har ve seet sig nødsaget til at lade forstaden Vesterbroe afbrænde, da Engellænderne begyndte at anlægge Forskandsninger, og derhos gjort et Udfald imod Frederiksberg, hvorved Fjenden atter mistede 100 Dræbte og 50 Fangne. Videre hedder det, at General Kastenskjold, hvis Styrke angives heel forskjellig, i en Skrivelse endog til 11000 Md., stial have angrebet Engellænderne i Ryggen, hvorved disse ere komne mellem en dobbelt Jld. Midlertid er Kiøbenhavn i bedste Forsvarstand. Borgerskabet og det Militairekappes i Mod og Tjenstiver; den forigste Fodelandskjerlighed opflammes alle Hjerter, og i Tillid tilvores retfærdige Sag skyer man hverken Død eller Fare. Staden har betydeligt Forraad af Proviant, Voldene og Batterierne ere stærkt besatte og Alt giver det bedste Haab. Overalt i Sielland gribe Bønderne til Vaaben og Patriotismen er i alle Stænder stegen til det Høieste. Amtmanden i Sorøe skal allene have bevæbnet 400 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-28
Engellændernes Landgang den 16de gik egentlig for sig ved Vebek og Kjøge, og den 18de hedte det, at de og saa vare landede paa Amager. Den Engelske Armee holder stræng Mandstugt og har hidtil betalt alt hvad den har faaet ligesom den med Penge kunde formindske den Ulykke, den agter at paafore os. Men Alherren vil signe vore retfærdige Vaaben. Over 20000 kjække Dannemænd, hvoriblandt 8000 Landværn, kjæmpe i Sielland for Frihed, og Uafhængighed, og ile med Glæde i Strid; derimod ere de Engelske Tropper især Udlændingerne, højst misfornøjedde, og man haaber med Grund, at Mange ville gaae over til Vores.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-08-28
Fra Søesiden var, formedelst det bestandige Vindstille endnu ikke forefalden nogen alvorlig Fægtning. Dog høres idelig enkelte Skud fra vore Defensionsskibe paa Engellænderne, naar disse komme for nær. Om Eftermiddagen den 17de kom det til en temmelig levende Kanonade mellem vores Flotille og nogle smaae Engelske Krigskibe, hvorved et Engelsk Transportskib blev afskaaren og stukken i Brand. Samme Dag forsøgde de fjendtlige Skibe ogsaa at bombardere Citadellet og Trekroner, men deres Bomber springe næsten alle i Luften, og vore Batterier modtoge dem saa alvorlige, at de strax trak sig tilbage. Overhos vedet besieles vores Marine af et ligesaa ubetvingeligt Heltemod som vores Landarmee, og de Danske Søkrigere sværge enstemmig at hævde Flagets Ære og Fodelandets Frihed, eller døe. Den kjække Steen Bille har allerede gjort Fjenden betydelig Skade. Han mærkede nemlig, at 5 Engelske Skibe lettede for at bringe Landgangstropperne Kanoner, hvorpaa han strax udkommanderede nogle at Skjærflaaden for at stoppe dem; de lagde sig under Engellændernes Kanoner og fyrede bestandig Grundskud paa dem, tvang de to til at stryge og tog dem, brændte et og jog de andre paa Flugten. Denne snilde Manøver var til stort Tab for Fienden, der nu er i Land, men ikke har tilstrækkeligt Artillerie. Med lige Kjækhed lige sprigt Heltemod gribe Hertug, dømmenes Jndvaanere til Vaaben for det fælleds elskede Fædreland. Overalt paa Kysterne føjes de kraftigste Anstalter og i Flensborg ville Borgerne selv forsøgte deres Distrikt og deres Havn. General Evalds Korps er rykket mod Østersøen og har kun efterladt en let Kordon ved de Lauenburgske og Lybske Grændser. Generalen selv har sit Hovedqvarteer i Neustadt. Overhovedet synes de Holsteenske Tropper at vende sig mere og meere mod de Østersøiske Kyster. Statholderen i Hertugdømmene, H. D. Prinds Karl af Hessen, er ogsaa bemyndiget til at udstæde Kaperbreve mod alle Storbrittaniske Skibe og Eiendomme; dog forsikkre nyere Efterretninger, at den omtalte Engelske Paketbaad Lord Nelson, ikke skal være taget i Beslag, men seilet tilbage til Engelland.