JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-05-30
Tredagen den 31te Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4, bliver e) ved Auctian anden Gang opbuden til Bortsælgelse : Gaarden No. 156 paa Hjørnet af Regnegaden og gammel Mønt, tilhørende Urtekræmmer H. S. S. Eegholms og forhen afdøde Hustrues Stervboe. Eiendommen er i Stadens Brandkasse assureret for 16600 Rbd. Sølv og til Auctions-Efterretning vurderet for 12,000 Rbd. Sølv. Conditionerne, m.m., ere til Eftersyn hos Procurator Dahl, paa Vester gadt No. 43.
Berlingske Tidende, 1833-05-30
handagen den 10de Juni førstkommende, Kl. 9 om Formiddagen, bliver Da ved Auction i Huset No. 31 i Skindergaden bortsolgt en Deel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Plet, Gang, og Sengeklæder, M. hogni og andre Meubler, med andet Mere, tilhørende afgangne pensionere Generalmajor Lucas Emanuel Christoph v. Ziegenhorns og et at det Stervbo, imod Betaling til Secretair og Procurator Schønberg, boende paa Hiørnet af Vestervold og Studiistræde No. 75, hvor de trykte fortegnelser erholdes 8 Dage før Auctionen.
Berlingske Tidende, 1833-05-30
Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand, Sognefoged Nielsen Winther og senere afdøde Enke, Ane Marie Niels Overbye, Kattrup Sogn, Woer Herred, Skanderborg Amt, tilde Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tde. 1 Skp. . Skovskyld 1 Alb., bliver, i Følge Beslutning taget under Skiltet, ande Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 15de Juni, ) førstkommende, hver Gan 29de - og 3de Juli, Formiddag holdes paa mit Contoir, men den sidste v. af om dr. Land geomet, geskov samt Sier. tion den 11 hver sær om Formiddagen Kl. endom. relse er tillige til Efterretning for Panthaverne, over 22de April 1817. v. Hadeln, Auctionsdirecteur. deres Begiæring, bliver det Enkemadamsne Bye, paa Hiørnet af Præstegade og No. 252, bestaaende af 8 Fag, BindingsHuset tilliggende Udskiftningsjorder paa Søndre, 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa denne den 25de Juni og 9de Juli, men i selve Huset næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Conditionerne uctionsstederne. Lysthavende indbydes. Denne Bekiendtgiøtillige til Efterretning for Pantecreditorerne, overeensstemmende, en af 22de April 1817. 25de Mai 1833. Tranberg
Berlingske Tidende, 1833-05-30
Efter mindelig Reqvisition af Justitsraad Fielstrup, som Lavværge derseds for Præste=Enken Madame Koefoed i Frederiksborg, vorde grundet paa passeret Forliig, efterskrevne Tiender i Hodsagger Sogn, stillede til 3de offentlige Auctioner, for absolut at bortsælges i 1) Konge- og Kirkekorn og Qvæg-Tienderne af Toppergaard, hvis Han kom er 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. 2) Konge- og Kirkekorn og Qvæg-Tienderne af Dahlgaard, hvis Hartkomer 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. 3) Konge- og Kirkekorn og Qvæg-Tienderne af Ommisgaard, hvis Hu korn er 2 Tdr. 1 Skp. Første Auction afholdes paa Raadhuset i Holstebroe, Tirsdagen den 100 Juli førstkommende, Formiddagen Kl. 11. Anden Auction samme Sted og Klokkeslet, Tirsdagen den 30te Julii Tredie og sidste Auction ligeledes samme Sted og Klokkeslet, Tirsdag den 15de August. Conditionerne, blandt hvilke: at Tienderne strax ved Hammerslaget kun modtages, vorde særdeles billige for Kiøberne. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige som Efterretning til Pante=Creditorer, Hierm, Ginding Herreders-Contoir i Holstebroe, den 20de Mai 181, Nellemann.
Berlingske Tidende, 1833-05-30
Stævning. Fregorius Nicolai Klauman, Kongelig Majestæts Kammerjunker, ( Byefoged, Politiemester og første Raadmand i Odense, samt Skriv i Bierge Aasum Herreder; Giør vitterligt: At for mig haver ProcuraC. H. Hansen af Odense andraget, hvorlunde han efter Beneficium paa pertatis og Fyens Stiftamtmandskabs ham tillagte Ordre, skal finde sig beføiet til, for Skomagermester H. S. Lind af Odense, ifølge en denne de hos forundt Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de f. M., at erhverMortificationsdom paa 2de af forhenværende Eier af Huset Nr. 630 i denne Byes Adelgade, Garver Langgreen udstædte Obligationer, den ene u Odense Herreds Overformynderie, dateret 29de December 1818, tingla19de Juli 1819, for 113 Rbd. 2 Mk. Sølv, hvorved er givet 1ste Prioriter og den anden til Hans Jørgen Hansen, dateret 16de December 1817 tinglæst 2den April 1821, stor til Rest 200 Rbd. Repræsentativer, hvorved er givet 2den Prioritet i bemeldte Eiendom næstefter de ovennævnte 11 Rbd. 2 Mk. Sølv, der begge ere bortkomne, uden, som indfriede, at være udslettede af Pantebogen. Thi indstævnes herved, efter Procurator C. H. Hansens Begiæring, Medsor af ovennævnte Kongelige allernaadigste Bevilling, med Aar og DagVarsel, den eller de, som maatte have indbemeldte Panteobligation er ihænde at møde inden Odense Byetingsret, som holdes paa Byens Raadstue den 2den Mandag i August Maaned 1834, om Formiddagen Kl. 10 Slet, med Obligationerne at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviis giøre, da Citanten ellers vil forvente og paastaae Obligationerne ved Dom mortificerede, paa det de derefter af Pantebogen kan udslettes. Langdag og Forelæggelse, som afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796, gives ikke. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Odense Byefogedcontoir, den 13de Mai 1833. S. N. Klanman. (L. S.). . . . a m. a.
Berlingske Tidende, 1833-05-30
Freditorerne i Stervboet efter gangne Second Ritmester i Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment, lette Dragoner, Christopher Mathias v. Laursen, bliver herved, i Henhold til Placaten 26de October 1792, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende. Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 22de Mai 1833. Fleischer. Engelsted."
Berlingske Tidende, 1833-05-30
Proclamata, som læses i vedkommende Over, og Underret, ere Al Ved enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter gaardmand Morten Jensen i Brønding, Tamdrup Sogn, Rin sand og Hjulmand Christen Sørensen paa Overbye Muk up Sogn, Woer Hs. Vinter og senere af Marie Kielsdatter i Overbye, Kattrup Sogsen paa Gangsted Mark, i Woer Herred, og ussen og Kone Maren Nielsdatter teforvalter, at anmelde og lav; hvilket herved endvidere bekiendt 23de constnere. vil blive læst inden ved have Naget at for- og Hustrue, Mar af Dragø, indkaldte, med 12 ter i Boet, at anmelde og beiagiøre saadant deres havende Kra Ligeledes ere ved samme Proclama de Afdødes Arvinger indkaldte, med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og saattage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Amager Birk, den 29de Mai 18. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1833-05-30
reditorerne i Stervboet. lingersvend Milier Nielsen Sorderbye af Birkerød, som forhen har havt Bopæl i Kiøbenhavn, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, me 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hirschhoms Amtstue, den 28de Mai 1833. C. H. Lotz. Trykfeil i No. 12. - 1ste Sp. Lin : foregivene læs, foregivne. Lin. 2. den l. dem. - 2den Sp. første Linie, og adskillige Gange. Jaquemont l. Jacquemont.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Constantinopel, den 7de Mai. Porten havde besluttet, endnu een Gang at være eftergivende, Den 4de d. M. afgik en Tatar til det ægyptiske Hovedqvarteer for at melde, at Sultanen samtykkede i at give MehemeAll Districtet Adana i - Forpagtning. Man troer, at Sultanen, pludselige Eftergivenhed maa være en følge af fremmed Jndflydelse, fornemmelig Østerriges, thi denne Magt ønsker særdeles meget, snart at see denne Kamp tilendebragt. Hvad maaske ogsaa har bidraget dertil, ere de sidste Efterretninger fra Bos nien og Aldanien, hvor den offentlige Stemning lod frygte et Udbrud, som ogsaa allerede er paafulgt i førstnævnte Provinds Jmidlertid er den, med en overordentlig Mission befuldmægtigede russiske Generaladjutant, Grev Alexis Orlow, den 5te d. M. ankommen hertil, og strax efter hans Ankomst udspredtes Rygter, som aabenbart modsige det Angivende, at Fredspræliminalrerne allerede skulde være undertegnede; man forsinemlig, at Sultanen allerede nu fortryder det gjorte Skridt, jo endog, alle forrige Concessioner. Paa denne Maade synes atter en nu Hindring at forhale den befinitive Fredsslutning. - Den engelsk Anbassadeur, Lord Ponsonby, er i for nogle Dage siden ankom men hertil. grad, den 4de Mai Anliggenderne i Bosnien have strax ved Foraarets Begyndelse taget en alvorlig Vending. Jnsurgenterne, som stedse ere i Besiddelse af det aabne Land, have allerede med Held angre det befæstede og med Garnisoner forsynede Pladse, og derved forskaffet sig en stor Mængde Tilhængere. Unge og Gamle, Enhver, der kan føre Vaaben, strømme til deres Faner, saa hele Bosnien om kort Tid kan være i deres Vold. Skeer saa ville Oprørerne neppe dennesinde, indskrænke sig gaae desensidt tilværts, men formodentlig gjøre Jndfald i Ad nen, og der plante Oprørsfanen, inden Sultanen er i Stand til at byde dem Spidsen. De ville uden Tvivl faae stærkt Tillod og Porten saaledes ogsaa see sig truet fra den europæisk Side. Det vil da blive et Spørgsmaal, hvilke Forholdsregler, de europæiske Magter, som, efter deres egne Erklæringer, interessere sig saa meget for det ottomanske Riges Vedligeholdelse, da ville vælge. Uvilkaarligt opstaaer den Tanke, at Østerrige dersom det kommer saavidt, vil paatage sig den samme Rolmod Jnsurgenterne i Bosnien, som Rusland allerede ger i Henseende til Ægypterne.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
London, den 24de Mai. Efterretninger fra Madras indtil den 2den Februar ere ankomne hertil. Cholera rasede voldsomt i Madras, særdeles blandt de Jndfødte, som, efter den slette Riishøst, trues med Hungersved.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
En Præliminær-Tractat er i Tirsdags underskrevet af Storbritanniens, Frankriges og Hollands Befuldmægtigede, der vi være meget tilfredsstillende for den commercielle Deel af det en gelske Folk, og for de Politikere, der - og vel ikke uden Føl mene, at det ikke kan bestaae med vor Nationalhistories Aand, at paaføre Holland Krig. - Denne Tractat indeholder sex Artikler: 1) Ophævelse af Embargen paa hollandske Skibe i engelske og franske Havne, og af de derved anledigede Forholdsregler fra Hollands Side. 2) Samqvemmet mellem begge Partier reguleres efter samme Bestemmelser som for den franske Expedition i November f. A., de franske og engelsk Eskadrer vende tilbage til deres respective Stationer. 3 Antverpens Garnison, som hidtil har været krigsfangen, sendes hjem. 4) Vaabenstilstanden mellem Holland og Belgien vedbliver indtil Adskillelsen er definitivt bestemt. 5) Farten paa Scheldefloden, forbliver fri i Løbet af samme Tid. 6) Farten paa Maasfloden ligeledes, dog mod den Toldafgift, som fastsættes ved Tractaten i Mainz Det er tydeligt af Bestemmelserne i denne Tractat, der er god forsaavidt som den medfører Ophævelsen af giensidige uretfærdige Forholdsegler, at den paafølgende Negociation vil vorde baade vanskelse, og vigtig. Tractaten indeholder paa en vis Maade en stemmelse af Hollands Fordringer; den tilkjendegiver, at hollandske Sonverain skjønner Nødvendigheden af, gradviis at lempe sig efter Omstændighederne, og tillige, at en desinitiv Tractat med alle Magter snart vil følge efter.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Capt. Back, Dr. King og de Øvrige, der ere med Expeditionen, til at opsøge Capitain Ross, ankom den 9de April i Montreal De forenede Nordamerikanske Staters Regjering har ikke viller modtage Transitiolden af de toldpligtige Varer, som Expeditionen fører gjennem deres Territorium. Capt. Back agter at opholde sig i Montreal, indtil Havene blive ganske frie for Jis og seilbare, imidlertid vil han høre 12 Kanadler, der skalle tjene ham til Veivisere paa denne Expedition.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Overhuset, har eenstemmig forkastet Lord Fiilliams Forslag, angaaende Kornloven; imidlertid er ingen Tvivl om, at disse jo inden føje Tid maa forandres, og en bestemt Korn-Tariff fastsættes istedet for de sluetuerende Afgifter.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Det ostindiske Compagnies politiske Virksom Øjeblik fornemmelig henvendt paa de Stater, langs med Jnonssteden. Ruslands udvidede denne Magts forøgede Jndflydelse i Mellemasten, at saadan tair Grændse mod Vesten nødvendig for England, Linie kan ikkun findes langs med Jndussioden. Denne Strøm Bredder tilhøre Rajahen af Lahor og Emirerne af Sind, hiin ejer største Delen af Landene ved den øvre Deel af Floden, disse Strækningerne ved Mundingerne. Generalgoverneuren i Jndien har tilbragt den største Deel af Aaret i Nordindien, for at underhandle med Raahen af Lahor. Resultatet er ikke bekjendt, men det maa uden Tvivl være fordeelagtigt for de engelske Jnteresser, da der ikke er udbrudt Krig imellem den engelske Regjering og Lahor, hvilket man havde ventet, imidlertid lader Rundet Singhs ærgjerrige og listige Characteer formode, at han har været villigere til at love end han vil blive ærlig i at holde.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Der siges, at Gouvernementet i Bengalen hverver femten nye Regimenter, som skulle stationeres i de vestlige Provindser, hvoraf man formoder et Fredsbrud. En Krig med Lahor vilde ikke være meget vanskelig i militair Henseende, og endskjøndt RundjeSingh har en disciplineret Armee af henved 50,000 Mand, vilde dog neppe mere end eet Feldtslag behøves for at erobre hans Provindser. Gouvernementet i Bombay har i adskillige Aar underhandlet med Emirerne af Sind, for at faae Jndusflodens Mundinger aabnede for engelske Handelskibe. Emirerne ere en muhamedansk Familie, som for omtrent 50 Aar siden, under Kongerne af Kabuls Overherredømme, have bemægtiget sig Sinds Regjering, og hvis Medlemmer beherske Landen i Fælledsskab og paa en oligarchisk Maade. For Øjeblikket er kun een af de fire Brødre, der saa længe have regjeret Landet i Fælledsskab, levende, og han inddrømmer sine Brodersønner kun liden Jndflydelse. Han er en fanatisk Musselmand, og behandler Hinduerne, som udgjøre den største Deel af Jndvaanerne, meget haardt. Ligesom næsten alle muhamedanske Fyrster har ogsaa han den vrange Troe, at han ikkun ved at eje en Skat kan sikkre sig Magten; han har derfor sammendynget en betydelig Masse Juveler og Guld i Fæstningen Omerkote, og hans derskende Lidenskab er, at forøge denne Skat. Det varede længe inden han vilde indlade sig i nogensomhelst Forbindelse med Englænderne, men da disse truede med at give ham til Priis for Rajahen af Lahors Angreb, som længe ønskede at eje Lan denne omkring Jndusflodens Mundinger, har han endelig i Løbet af forrige Aar sluttet en Tractat med Compagniet, ifølge hvilken Jndus aabnes for dets Handelskibe, og Landet for Compagniets Kjøbmænd, dog under den Betingelse, at disse ikke nedsætte sig i Landet, men begive sig bort igjen, saasnart deres Forretninger ere endte Emiren har heller ikke viist sig synderlig tilbøielig til at modtage en britisk Resident ved sit Hof; men de Stridigheder, som barligt blive Følgen af de nye Handelsforbindelser, hans Gridskhed ikke vil undlade at anledige, maae gjøre en engelsk Agents Nærværelse nødvendig. Jndussiodens Mundinger er en politisk Nød Magt, der besidder de nordlige Provindser, underlagt sig dem, og deres Efterfølgere, ifølge Sagens Natur, ogsaa eft det engelske Territoriums store Udstrækne krænkning end en Udvidelse af samme i ville uden Tvivl finde det fordeelagtigere litiske Overherredømme, og ikke den umiddel over Sind; men der er neppe nogen Tvivl om, at de om kort Tid vil dele sine Naboers Skjebne. Det er nu enga draget med i den magiske Kreds, af hvilken det ikke mægter træde ud, og et lidet Land, som desuden er adspittet ved byrdes Uenigheder og ved de forskjellige Religionspartiers af lige Had, vil ikke længe være i Stand til at modstaae Naboes magnetiske Kraft.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Paris. 22de Mai. Deputerede have i Dag givet deres Samtytte til Gar af det græske Laan, med 175 mod 112 Stemmer; alle i slagne Amendements forkastedes.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Den nordamerikanske Fregat, som ligger ved Toulon, skal have faaet som Millioner Fr. ombord, af de Fem og tyve Mill., som Frankrige har forpligtet sig til at betale de Forenede Stater, som Skadeserstatning.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
ankom i Morges fra Lissabon og ne Stad den 12te, og den sidste den fortsætter sine Forberedelser til et Ho ne; Tropperne ere besiælede af en og længes efter Operationernes Begyndelse. fortræffet. Don Pebro er nu i Stand til at sende en betydelig Styrke mod Don Mignel, uden derfor at blotte Oporto. Tropperne ere en Følge af General Solignaes regelmæssige og strænge Mandslugt, opperligen distiplinerede. Adskillige competente Dommere, som have seet de to Brødres respective Tropper, ere af den Mening, at Don Pedros i enhver Henseende ere Don Miguels overlegne, og at disse ikke ville være i Stand til at gjøre nogen lang Modstand. Don Pedro har nyelig faaet en Tilvær af 550 Mand fra Frankrige, og flere ventes baade derfra og fra England. Admiral Sartorius ventedes i Oporto den 14de d. M. Mandskabet paa et af hans Skibe havde gjor Opstand, fordi det ikke havde faaet deres tilgodehavende Lønning udbetalt. Admiralen lagde en Fregat paa hver Side af det oprørske Skib, og gav Oprørerne een Times Betænkningstid, inden han vilde gribe til andre Forholdsregler. Denne Bestemthed, dæmpede Opstanden; for Udløbet af den fastsatte Tidsfrist, overgave omtrent Et Hundrede af Mandskabet sig, under den Betingelse, at maatte blive bragte tilbage til England. - Den spanske Regjering har udstedt den befaling, at alle Skibe, som ere i Don Pedros Tjeneste, skulle forlade Vigo, og at Don Pedros Tropper for Fremtiden ikke maae forsynes med Levnets midler. - Cholera hersker endnu i Lissabon, men Antallet af de Syge vides ikke, da ingen officielle Lister publiceres. Samme Blad indeholder den Efterretning, at en Troppeafdeling af Et Tufinde Mand, hvoriblandt mange Polske Officerer, skal afgaae fra Brest til Marskal Solignac i Oporto. Man er ogsaa af den Mening, at Marquis Palmella om kort Til vil begive sig til Oporto, for, efter Don Pedros specielle Forlangende, atter at forestaae de udenlandske Anliggender. Man quien begav sig i Gaar til Falmouth, hvor man mener, har vil gaae ombord paa et Dampskib.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Breve fra Oporto af 6te Mai meddele en høist sørgelig Skildring af den Armod, der hersker blandt de derværende Jndvaanere. Meer end Fem Tusinde Mennesker erholdt daglig Anviisningssedler paa Suppe, og Antallet paa disse Ulykkelige vi uden Tvivl snart fordobble sig. Admiral Parker, den engelske Consul, og Lissabonske Kjøbmænd have ydet rundelige Bidrag. Stokholm, den 23de Mai.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Den fremsatte Proposition om at tillade Landmanden at til Stokholm frit indføre og forsælge fersk Kjød, Brød og Øl, blev af de fleste Menigheder, ved Stemmegivning i Kirkerne sidste afvigte Søndag, med stor Pluralitet afslaaet. Efter Forlydende skal den for Høiforræderie til Livsstrax dømte Bonde, Johan Johansson, være benaadet derhen, at Straffen kun kommer til at udgjøre 3 Aars Fæstnings=Arrest uden Arbeide paa Vaxholm.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Landshøvding Gyllenhal skal, efter Forlydende, foretage en Reise til Holland, for at indhente nærmere Kundskab om de det indrettede Fattig Colonier. Af den Rørste Riget, Christiania, den 25de Mai efter den i Rigstidenden tilforn meddeelte Opgave, beløb udbyttet ved Kongsberg Sølvværk i de to første Bergmaaneder Gediegent Sølv. d. A. sig i 14639 Mkr. 3 Lod, dit Md. er ved Sølvværket proderet i 1 4de . byttet ved Kongsberg Sølvværk udgjør altsaa i de 5 første Bergmaaneder af dette Aar. 33813 Mk. 9 Lod. arsagen til, at Prodictionen i den senere Tid, efter ovenstaade Opgave, viser sig at have været mindre end i den første af Aaret, hidrører ikke fra formindsket Udbytte fra Gruben en derfra, at der i de første Maaneder af indeværende Aar tilgodegjort en stor Deel Sølv, der allerede i Aaret 1832 i udbragt af Gruden, og som saaledes egentlig tilhørte sidste svnte Aars Production. . c)
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 28de Mai. - Glædeligt overraskedes vi har Aftes ved Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Cabristians høie Ankomst hertil med Orlogsskonnerten "Den hinen. Da Skibet løb ind i Havnen blev Hs. K. Høide, teret fra Havnebatteriet, og hilset med Velkomstraab af den begge Sider af Jndløbet talrigt forsamlede Folkemængde indsen behagede kort efter at stige i Land, og naadigst at udtage Logis hos Hr. Ritmester, Ridder v. Juel, hos hvem K. H. samt høie Gemalinde ogsaa logerede i Fjor under Hs. ajestæt Kongens allerhøieste Nærværelse heri Byen. Derimod som ikke Deres Kongl. Høiheder Prinds Frederik Ferdiud og høie Gemalinde hertil i Gaar Aftes som man havde og vare endnu ikke komne hertil ved Avisens Slutning og Efterm. Kl. 3. Nogle i Morges ankomne Smakskipper ette, at de i Gaar Eftermiddags havde seet Dampskibet vend igjen til Callundborg, da Veiret var haardt samt Vind og kom fik imod. Men i Dag er det endnu værre, thi det læser en ordentlig Storm fra Vesten.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Slagelse, den 23de Mai. - Hs. Kongl. Høihed Prinds Ferdinand med Gemalinde og Suite indtraf her, fra Callundborg, Dags Formiddag Kl. 9 1/2, og afgik til Corsøer Kl. 10, for med Postjagten, at gaae over Beltet til Nyborg, og derfra til Aarhuus. Aarsagen til denne pludseligen forandrede Reiseroutte var, at paa Dampskibet Mercurius, omtrent 2 Mile, fra Callundborg, gik den store Jernholdt i Maskineriet tvers over, hvilket nødte de høie Herskaber at gaae tilbage til Callundborg. Aalborg. - Som Beviis for, at man ei heller i Sommerens lyse Rætter, og maasker ikke engang ved høi lys Dag, kan være sikke for Tyvehaand, tjener en nylig stedfunden Misgierning ved Gudumlund, hvor 4 Skurke, paa samme Maade som i Ulstedlund, have slaaet Væggen ind i et Bondehuus, bemægtiget sig Manden, Konen, Sønnen og Datteren, ved at binde dem alle, efterat Sønnen dog havde gjort drabeligt Modværge, men maatte dog give efter for Trudsler med Stik af lange Knive. Den ranedes 400 Rbd. Sedler, Sølvpenge, Sølv og en Pibe. At dog saadan ublu Bedrift skal gaae i Svang i vort fredelige Land og hvor ønskeligt kunde det under saadanne Omstændigheder ikke være, at erkjendte Riddinger, som hvert Menneskes fuldkomne moralske Overbeviisning stempler som skyldige i saadanne Handlinger, ligesom i fordums Tid kunde fældes uden tilstrækkelig juridisk Beviis, til Held og Gavn for den øvrige Menneskehed.
Berlingske Tidende, 1833-05-31
Den 19de Mai om Aftenen, omtrent Kl. 10, Sæby. - udbrød Jlden i Kjøbmand Salomon Simonsens Sted, med saadan Voldsomhed, at inden Sprøiterne kom til Brandstedet stod hele Bygningen i lys Lue, og kort derpaa blev Skomager Mads Krogs Sted angrebet, hvilket ved Brandcorpsets raske og utrættelige Bestræbelser dog adskillige Gange blev dæmpet, men med Et udbrød Jlden paany i Kjøbmand H. Schioldans Ladebygning, og, da der ikke i dette Øjeblik synes nogen Fare meere for Kroghs Sted, blev Corpset commanderet derhen, men her var ikke Redning at bevirke, da Laden var halv fuld af Straa; ved denne formerede Branden sig til Feldbereder Wetterdoms og derfra til Berthel Jensen Knudens Sted, der alle afbrændte til Grunden. Til Lykke kom Jngen til Skade derved, og Alle fik deres Jndbo paa Lidet nær reddet fra Luerne, naar undtages Kjøbmand Simonsen, der næsten intet fik reddet af Jndboet og aldeles ingen sine Kjøbmandsvarer, saavelsom Feldbereder Wetterdom, de var fraværende, og mistede en betydelig Deel af sit Bahave, men til Lykke for disse tvende Mænd var deres Jndboe og Varer, lager assueret. Da nu ikke mere kunde udrettes ved de trende sidste Steder, blev Sprøiterne atter flyttede op til Krogs Sted, der nu igjen var angredet, men nu var ingen Redning mere mulig, thi Jlden havde taget saa voldsomt om sig, at al Anstrængelse var forgiæves. Et lille Sted, tilhørende Peder Lan ved, blev og angrebet, men her maatte Jlden høje sig for Magten da nogle raske Mænd uforfærdet stege op paa Huset og ned endeel Tag, som Luerne havde angrebet. De vare Alle straatKl. omtrent 3 næsten Morgen var Faren forbi.