JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
J Wien, saae jeg ofte den unge Hertug af Reichenstadt, men altid i dyb Sorg over sin ulykkelige Fader. Den herlige Greve Moriz af Didrichstein, hans Mentor, befandt sig stedse i Nærheden af ham. Man fortalte Forfatteren følgende skjønne Træk af denne Prinds. Der kom en fransk Officeer, som længe havde tjent i Wien, i det Haab at blive ansat der. Men dette gik i Langdrag og han kom i Gjæld. Værten vil omsider ikke give mere Credit og bemægtiger sig, for at blive skadesløs, Officerens ubetydelige Eiendeele. Denne skriver i sin Nød følgende Brev til Hertugen: Prinds, Jeg har været Officeer og har tjent i Ægypten, nu er jeg fattig og haardhiertede Creditorer ville fornærme min Ære. To Gange har Deres store Fader (mange Gange var han dog meget liden) betalt min Gjæld; levede han andnu, saa vilde han nu gjøre det tredie Gang thi jeg har troligen tjent ham. Da han ikke er mere, saa handle De i hans Aand og løs min pantsatte Ære. Videre vil vor Herre hielpe. Til Garantie for min Retskaffenhed stiller jeg Dem ni Saar, som jeg alle har faaet under Deres Faders Øine. Gielder end kun hvert af dem to Ducater, saa er jeg hjulpen ud af min Nød, og De har en taknemmelig Skyldner. Den ædle Prinds gjorde mere end den ulykkelige Officeer havde forlangt; han betalte ikke allene hans Gjæld, men sørgede ogsaa paa anden Maade for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Den 13de Dec. f. A. døde i Neapel den i den nyeste Historie saa navnkundige Cardinal Fabricio Ruffo. Han var fød i Neapel 1744 og opnaaede saaledes en Alder af 83 Aar. Under Pius VI. var han Generalskatmester, og udmærkede sig paa denne vigtige Post ved mange forstandige financielle og seconomiske Indretninger. Men i Aaret 1799 tildrog han sig især hele Europas Opmærksomhed. Han gjorde et Skridt, der i det Smaa lignede Napoleons Tilbagevendelse. fra Elba til Frankrig. For at gjenerobre Neapel fra de Franske, landede han, for at udføre denne Plan, som man paastaaer, kun med tre Mennesker, i Reggio i Calabrien. Underveis forøgede sig den lille Hob snart til 1000 Mand. Nu gav han sig paa Veien til Neapel, og ved hans Ankomst for denne Hovedstad var hans Hob voxet til 25,000 Mand, med hvilke han rykkede derind. En Følge deraf var, at de Franske rømmede Rom og Toscana. J Aaret 1801 var han neapolitansk Gesandt hos Paven, og efterat denne var bleven ført til Paris, drog Napoleon, Cardinal Ruffo til sig, overvældede ham med Æresbeviisninger og søgte paa alle Maader at faae ham ind i sin Jnteresse; men da hans Bestræbelser sloge Feil, blev Ruffo forvist til Bagneux ved Sceaux. Paa sine gamle Dage levede han paa sine Godser i Neapel, hvor han sysselsatte sig med Agerdyrkning og Landoeconomie. J Jtalien kaldtes han General-Cardinal. Navarino, hvor det mærkværdige Søslag nyligen fandt Sted, deles ved Floden Armero i Gammel- og Nynavarine, og ligger paa en frugtbar Slætte paa den sydøstlige Kyst af Morea, N. for Modon. Indbyggernes Tal er 3000, hvoriblandt 300 Tyrker. Husene, især nær Rheden, ere velbygte, men Gaderne smaae og smudsige. Havnen er den største i Morea og skal kunne rumme 2000 Fartøier. Fordum førte Navarino, formedelst denne Havn, en betydelig Handel. Den dannes ved en Bugt, hvis Jndløb beskyttes af Øen Sphakteria eller Sphagia og mod N. og N. O. af en høi Bjergklæde. Jndløbet i Bugten er smalt og befinder sig imellem Bugten og det faste Land. Fire Bastioner, og et Citadel udgjør Navarinos Fæstningsværk. En stor Vandledning, en Brønd og adskillige Marmorsøiler der pryde Facaden af en Mosche, ere der de eneste Ruiner af Betydenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Allerede i Aaret 1819 læstes i Bosions-Apisen om en stor Søslange, der, forhen ofte omtalt, havde været at see paa Longbeach ved Strandbredden d. 14 Aug. s. A. Dens Hoved viste sig omtrent tre Fod over Vandet, og dens Krop dannede 30 fortladne Krumninger. Over Tusinde Mennesker saae fra Havbredden dette Uhyre, som de længe ansaae for et blot Jndbildningsfoster. Endeligen hedder det nu i Stokholms Journ, af 31 Dec. f. A. i en Skrivelse fra Philladelphia, at den store Havorm (?), efter en frygtelig Kamp der varede i ti Timer, er bleven dræbt af tolv americanske Fiskere, hvoraf een blev slaaet ihiel og to fik begge Benene knækket. Uhyrets Længde angives til 220 Fod e) og dets Omfang til 22 Fod. J Munden, havde det tre Rader Tænder, J en Fabrik i Aachen havdes for kort Tid siden et mageløst Exempel paa hurtig Fabrication. I en eneste Dag blev Uld forvandlet til Tøi. Ved Midnatstid blev den vasket, og, efter 16 Timers Forløb, var et Stykke Klæde paa 2 Alen færdig til Udstilling i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Man bemærker, at Kongen af Sachsen, der ved Døden afgik d. 6te Maj, døde paa samme Dag og i samme Time som Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Ved Mühlhausen have endeel rige Folk forenet sig om at bygge en liden Stad, bestaaende af 500 Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
En Franskmand har opfundet et Billard, hvis Kugler, der falde i Løvegab, sætte en Mekanisme i Bevægelse, som spiller tolv Arier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Januari 1828. Hamburg 2 M. Species 220. a vista 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. No. 89. Cata154 1/2 155 Rbd. Sedl. 48 1/249 Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. 77777/4 i Banco. 1 Rbd. r. S. - Sedler. 96 1/297 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Jtaliensk. - i Banco. 98 1/2 i Banco. i Sedler. L. Sterl. I dette Sprog gives Undervisning af en indfødt Jtaliener, for en moderat Priis. En Billet desangaaende bedes aflagt hos Hr. Conditoredrin, i Boutiquen paa Gammeltorv
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Nyeste Skilderie af K. øbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Januari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Ved Moskau var Napoleons Villie for mægtig for hans Forstand, hvilket for ham havde de væsentligste Følger. J Felttogene 1814 og 1815 viste han den største Harmonie i Villiens og Forstandens Kraft. Efter Slaget ved Waterloo mistede han ganske sin Characteer, og hans aandige Hjælpemidler bleve svækkede og forstyrrede af Fortvivlelsen. Med de største Aandskræfter, er Talleyrand alligevel nu grand homme manque fordi han mangler Characteer. Hans Aand er i Stand til de høieste Planer, men hans Villie ledes af de jammerligste Motiver. Ludvig den Sextende havde uden Tvivl ligesaa megen Forstand, som nogen anden Konge, og desuden et meget godt Hjerte, men han faldt som et Offer for sin fuldkomne Uformuenhed til at have en bestemt Villie. J Henseende til sin Livlig hed og Varighed er Villien underkastet tvende Vildfarelser: et Overmaal af den første leder til Absurditeter, en Overflødighed af den sidste frembringer endnu værre Feil. Den dyrisk livlige, raske, fremfusende Mand kommer, naar han er traad ind i det offentlige Liv, næsten altid i Klemme, og spiller et Spil, hvori han ofte nødes til at gjøre Tilbageskridt. For at gaae frem med saadan Raskhed, udfordres den hurtigste Oversigt og et næsten intuitivt Bekjendtskab med Sagen. Den, som holder for fast paa sin Villie, forstaaer ikke at lempe sine Midler efter Øiemedet, og udtømmer sine Kræfter i Kampen med Umuligheder. J begge Tilfælde kunne meget udmærkede Talenter lede til Misgreb, som endog den simpleste Jagttager strax bliver vaer. J denne Levekreds er Fortjenesten især berettiget til den hele Lykke af magnis tamen excidit ausis. Jo mere omfattende en Statsmands Genie er, dessnarere staaer han Fare for at gives til Priis for Tilfælde, thi endskjøndt det hører med til Geniet, at forudsee og beherske Begivenhederne, saa er dette dog en Kraft, som kun virker inden meget snævre Grændser. Jo mere omfattende et Foretagende er, desto større er Sandsynligheden foret Sammenstød af Tilfælde, som hverken kunne forudsees eller beherskes. J Politiken, saavelsom i Krigen, bliver meget overladt Tilfældet, og de, som, formedelst snævre Anskuelser eller svag Villiekraft, ikke tragte efter store Ting, ere heller ikke i den Nødvendighed, at sætte meget paa Spil. Jøvrigt dømmer Verden efter Udfaldet, og sætter Den, som Jntet har tabt, fordi han Jntet har vovet, langt over den dristigste Aand og det skarpsindigste Genie, hvis Planer ikke bleve begunstigede af Lykken. (Noget forkortet fra L. B. d. B. H. 238. og N. M.) bemærkning ved det i foregaaende No. indrykkede Stykke om dansk Retskrivning, undertegnet A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
I Kjøbenhavns Skilderie for d. A., No. 4. har en Anonym, under Bogstavet K. og Datum 1 Jan. d. A., yttret sig med billig Harme over den Jagen efter Nyeheder og Besynderligheder, som i vore Dage, i Henseende til Dansk Retskrivning, tager Overhaand, og, som det lader, har han endog ved denne sin Anke havt Hensyn til en viis, dog endnu unævnet, Lærer ved en lærd Skole i Modersmaalet, og denne Lærers Særheder i sine orthographiske Principer og uretteligen anvendte Myndighed i at fordre disse sine Særegenheder af sine Disciple fulgte i deres Stile i Modersmaalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Denne anonyme Forfatter er, som det sees, uvidende om, at der i Henseende til de Principer, som bør følges ved Undervisningen i Modersmaalet og in Specie dets Retskrivning, haves en Kgl. Resolution af 11 Juli 1800, hvorved det befales Lærerne i Modersmaalet ved de lærde Skoler, i denne deres Underviisning at følge den Ortographie, som bruges af Fædrenelandets bedste og meest classiske Prosaister." Hvilken Resolution igjennem det Kgl. danske Kancellie er af daværende Kommission for Universitetet og de lærde Skoler foranlediget, og findes meddeelt i Kollegialtidenden for 1800, No. 33, S. 523, hvor ogsaa Motiverne, der bevægede bemeldte Kommission til at andrage herpaa, nemlig: "den megen Uoverensstemmelse og Særhed, som havde taget Overhaand i dansk Orthographie, berøres med Tilføiende, at Regjeringen, om den end ikke kan befatte sig med at give Love for Sprogbrugen, dog maa ansees beføiet til at vaage over, at en saadan Sprogforvirring i det mindste ei fra de under dens umiddelbare Autoritet staaende Underviisningsanstalter skulde fremmes og forøges."At denne Kgl. Resolution imidlertid ei kunde tilveiebringe noget bestemt Resultat i Henseende til Eenhed og fuldkommen Overeensstemmelse i Underviisningen i dansk Retskrivning i de lærde Skoler, er saa meget begribeligere, som Henviisningen til de bedste og meest classiske Prosaister endnu lader meget ubestemt tilbage; men det er ligesaa indlysende, at denne Resolution ei kunde mangle at være en styrende Norm til Forebyggelse af i Øine faldende Særheder, ligesom det ikke er let at forklare, hvorledes nogen Lærer ved en lærd Skole skulde kunne enten være bleven uvidende om eller torde egenraadigen lade dens Forskrifter være upaaagtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
J Fortalen til 3die Oplag af sin danske Sproglære, 1816, S. XII, har Prof. Rector Nissen, ved at omtale de af ham i Retskrivningslæren antagne og fulgte Grundsætninger, henpeget til bemeldte Kgl. Resolution, og derved bidraget til at holde samme i Erindring og i frisk Minde. Naar iøvrigt bemeldte K. ommælder Rahbeks Læsebog som Norm for dansk Orthographie, da synes denne Yttring at røbe kun liden Kiendskab til denne Bog, der er saa langt fra at have nogen egen Orthographie, som Samleren har indrykket de fra de forskjellige Skribenter tagne Exempler med enhver Forfatters egne Retskrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Jndenlandske Efterretninger. J Januarhæftet af Columbus læser man følgende: Paa den danske vestindiske Øe St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Thomas udkommer to Gange om Ugen, Onsdag og Løverdag, en Avis i Folio. Den er ziret med det kongelige danske Vaaben, Titelen er dansk; St. Thomas Tidende; men Jndholdet bringer Babylons Taarn i Erindring. Bogtrykkeren og Udgiveren, William Swinburne, er en Englænder, og de politiske Nyheder leverer han i det engelske Sprog, som overhovedet er det herskende paa hine danske Øer. Bekjendtgjørelserne ere deels danske, deels engelske, deels spanske, deels franske. Hvad Øvrigheden lader bekjendtgjøre er dansk, men ofte tillige i engelsk, fransk og spansk Oversættelse. Vaccinationen er indført, og Statsphysikus vaccinerer ugentligen uden Betaling. "Hver Huusfader eller Huusmoder er pligtig til, under Fængselstraf paa Vand og Brød, forLandphysikus at anmelde ethvert de naturlige Kopper lignende Tilfælde, som i deres Boliger maatte vise sig, ifølge Kgl. Pl. 31 Marts 1819. §. 6, bragt i Erindring ved Regjeringsplakat af 1 Marts 1827, i Anledning af at flere Tilfælde af Børnekopper havde viist sig paa St. Thomas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Ved Politiplakat af 26 Apr. 1827 bleve alle Eiere af Slaver der paa Øen, som endnu ikke vare vaccinerede, eller havde havt Børnekopper, paalagte ufortøvet at angive paa Toldkammeret saadanne Slavers Navne og Opholdsteder."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Hver ottende Dag bekjendtgjør Politiet hvormeget et Femstyvers Brød bør veje, (omtrent 18 til 14 Unzer). J Mai 1827 viste Liniedansere deres Konster paa Theatret i Staden, St. Thomas. Ogsaa paa denne lille Øe skeer Misbrug af Pressen. En Hr. Castelli lod et løgnagtigt Flyveskrivt trykke imod en Hr. Lange, og fik derfor af de danske Retsbetjente en Jrettesættelse. - J Hernhutterkolonien Niesky paa St. Thomas døde den 25 Juli. Præsten Johan Phill. Götz, og Dagen derpaa Præsten Joh. Gotfr. Jung. - Der er paa Øen en Frimurerloge (Harmonie-Lögde). Oversætteren, som har nogle af bemelte Tidender for sig, har derefter tilføjet noget i det Ovenstaaende, saavidt med " er betegnet, og maa iøvrigt bemærke, at paa det Exemplar han har af bem. Tidende, for de fire første Maaneder af Aaret 1827, er det danske Vaaben ikke paatrykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Regnskab for Bombebøssens 4 (Oprettet 1819, den 11te August.)(See Skilderiet No. 84 for f. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Ved Bombebøssens 31te Aabning, den 2den Januari 1828, fandtes i samme: rede Sølv 81 Rbd. 68 s. og S. o. T. 49 Rbd. 16 s. Af fornævnte Sølvbeløb fandtes indlagt i et Papir af en Unavngiven, men, som af Papirets Jndhold sees, at have kæmpet mod Hvalen blandt Nordpolens Jis m. v., 5 Specier, og i en Note over de Hr. Capitain H. P. Bødkers Mandskab eftergivne Slavepenge 1 Rbd. 41 s. S. Fremdeles blev taget til Jndtægt. . . 16 som Capitain Arboe indleverede, og som ere indkomne for 10 Exemplarer af Lieutenant Garbrechts Skrivt "Dannebroge, hvilke han i Riga har solgt. Capitain Lütken indleverede. 66 hvilke ere indkomne for 14 Exemplarer af ovennævnte Skrivt, der ere solgte af Capitain R. H. Knudsen paa St. Croix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Af Casserer Ebbesen ved asiatisk Compagnie var tilstillet Capitain Lütken. . . . . . . . . . . .der ere indkomne til Bombebøssen ved Udbetaling til Chinaskibets Mandskab. J Bombebøssen paa Dampskibet Prindsesse Wilhelmine er forefundet 18 Rbd. r. S., 4 Rbd. 52 s. S. o. T. og en spansk Pistole, samt endvidere af Hr. Capitain Lov indleveret i Specie; hvilket i alt og efter Om ge Qvartal 1827. Transport rede Sølv 165 Rbd. 42 s. og S. o. T. 50 Rbd. 2 s. sætning af den spanske Pistole til 7 Rbd. 72 s. Repræsentativer, udgjør . . . . . . . . . . . . . . . . . 20 - Huusleie af Stiftelsens Eiendom til sidstafvigte Michaeli beløber. og i Renter af dens Activer til sidstafvigte 11 Decbr. er indkommet. Jalt rede Sølv 544 Rbd. 77 s. og S. C. T. 161 Rbd. 81 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Bombebøssen eier nu1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Inventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg. af Hr. Conferentsraad Bruns sidste Gave....... 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC. . . . . Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC. . . . . 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søfolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. . . . . 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC. . . . . . . . . . . . hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ej kommer Bombebøssen til Jndtægt. 8. Capital i en Nationalbankobligation. 9. En af et Selskab af Venner skienket Kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en Kgl. Priis=Obligation. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts til 6 af de gamle Søfolk, som - dersom de findes have faret med afdøde Admiral Jessen. 11. Af en Velgjører skienket 2de Jnterimsactier i Badeanstalten ved Ryssensteens Batterie. Sparekassen. . . . . . . r. S. 13. J en Nationalbankobligation. Bombebøssens Eiendom d. 31 Decbr. 1827 i alt r. S. og Sølv 31,618 Rbd. 39 3/8. Bombebøssens Eiendom d. 31 Decbr. 1826 var i alt r. S. og Sølv 29,718 Rbd. 39 1/2 s. 20 Rbdlr. Sølv, Renten af Pastor Walters Legat, bestemt til strandede Søfolk, ere uddeelte til: Eleonore Rønne med 1 Barn, omkommen Skipper H. P. Rønnes Enke, 4 Rbd. 84 s. Kirstine Marker med 3 Børn, Enke efter omkommen Tømmermand Ole Marker 7 Rbd. Styrmændene, Jens Koefoed og Jens Espensen, der begge ved Stranding have mistet Alt, hver 5 Rbd. Hr. Major Christensen har atter ved Juletid tilsendt Bombebøssen 5 1/2 Lpd. Flesk, 2 Lpd. Klivfisk, 2 Skpr. Gryn, 1 1/2 Skpr. Ærter, 22 Pd. Skraatobok, 10 Potter Brændeviin og 10 Brød. Brygger og Dannebrogsmand Jensen har allene i sidste Qvartal tilstillet Bombebøssen 7 Tdr. Pl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Hr. Heilborn haver tilbudet de gamle Søemænd at de maa afhente Suppe hos ham efter Udleverings Tiden, uden Betaling. Dette godhedsfulde Tilbud er benyttet i flere Dage, og de have med Taknemmelighed modtaget en nærende og velsmagende Føde. Directionen takker de Mange, der ved deres Velgjørenhed i det forløbne Aar haver bidraget til at fremme Stiftelsen, ligesom det ogsaa er den en kjær Pligt at kunne meddele Enhver, der føler Velvillie for denne Stiftelse: at til April Flyttetid vil atter 5 der finde Bolig, og at Bombebøssen følgelig da vil huse og understøtte 30 gamle Sømænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Kjøbenhavn, d. 2den Januari 1828. M. Lütken. Langberg. Schack. Larsen. Duntzfeldt. Møller. Wilse. Thrane. Arboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Literair Curiositæt. For efter ringe Evne at udmærke den gavnelystne Jver, med hvilken hver Strimmelebeskrevet Papiir, en navnkundig Mand efterlader sig, overleveres Trykken, indeholdt den endog de største Ubetydeligheder, og meddeles Publicum som en lækker Mundsmag, lod Undertegnede een, øiensynligen selvgjort, tydskdansk Bleg seddel, der foregaves at skulle være funden mellem en afdød berømt Mands paa Auction tilkjøbte Papirer, indrykke, tilligemed en dertil svarende Jndledning, i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, Num. 73 for 1824, og endte med det fromme Ønske: at Vedkommende vilde i saa vigtig en Sag lade en critisk Undersøgelse afgjøre, om vi dog ei i denne ubetydelig ladende Bleegseddel virkeligen eie et mærkeligt Efterladenskab af den navnkundige Jldebrandshistorieforfatter, hiin Carl "Friederich Reiser."J 4 og sidste Bind af Nyt comisk Vademecum, udgivet 1827 af J. P. Rasbech, Cand. philosophiæ, findes S. 146 og 147, under Overskriften Literair Curiositæt, samme Bleegseddel indført med den, som det af Ordene selv lader, i Alvor fremsatte Bemærkning: at den er funden mellem en afdød berømt Mands Papirer, som kjøbtes paa Auction, og at den synes at skrive sig fra forhen omtalede Reiser. Den Næste, der omtaler denne Bleegseddel, vil venteligen vide at opgive de critiske Grunde, som tilenden Tid maatte haves for Seddelens Ægthed. Ogsaa en Literatus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 Januari 1828. Hamburg 2 M. - vista 218. Species 220. lang
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . Nationalbank Obligationer. 165. 165 1/2 Rbd. Sdl. 148 1/249 Rbs. Tegn i 84 Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito. Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 105 4 pC. Dito nye. . ari Maaned. 113 113 3/4 Sedler Renter pr. 6 Januar 96 1/2 97 Rbd. r. S. Asiatiske Comp. Actier 7777 1/4 i Banco. 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/2 i Banco. – i Banco. i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-15
De, som have paalegnede Subskriptionspaner ihænde paa Hr. Prof. Nyerups Udgave af Peder Lolles Ordsprog, ville behageligst tilstille Undertegnede samme inden Udgangen af JanuA. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 6. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 Januari 1828. Den danske Nationalbank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Regnskab over Nationalbankens Indtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1 Aug. 1826 til 31 Juli 1827, tilligemed en vedføjet Forklaring, som viser Bankens Status til bemelte 31 Juli. er udkommet, og faaes hos Popp, Østergade No. 72, for 40 Skill. Tegn. Nogle af Resultaterne af dette Regnskab, sammenlignet med Regnskaberne for de forløbne Aar, meddele vi dette Blads Læsere. . I. Bankhæftelsernes Beløb. a. Ved Rigsbankens Begyndelse 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
efter de specielle Registre, som for hver Kjøbstad, og hvert Amts Distrikt ere affattede over den Banken tillagte Fordring i hver enkelt Eiendom see Koll. Tid. 1817. S. 7 og 37.) I. Danmark. I. Jorder. . . Rbd. 12,993, 186. 4015 s. 2. Tiender . . 2,105,281. 38786. S. Bygninger 3,884,736. 75 1/2 2. Slesvig. 1. Jorder . . . . . Rbd. 6,633,914. 66. 2. Bygninger. 659,505. 89. 3. Holsteen. 1. Jorder. . . . Rbd. 6,351,146. 67. 2. Bygninger . . .at grad. 18018016. 1048. b. Den 31 Juli 1818, ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken: I. Danmark. . . . Rbd. 17,290,643. 71.2. Hertugdømmene. 13,230,481. 47. Jalt 30,521,175. 22. c. Den 31 Juli 1827: 2. Hertugdømmene. . 1. Danmark. . . . Rbd. 16,036,352. 47. fra 1819-20 Ved Sammenligning af Beløbet efter Registrene 1813 . . . . Rbd. 33,018, 325. 21 s. og efter det d. 31 Juli, 1827 afsluttede Regnskab. . 28,071,833. 12. findes altsaa en Formindskelse af 4,946,492. 9 I Hovedsummen af de specielle Registres Beløb ere nogle Forandringer foregaaede ved Rettelser, samt Af- og Tilgange, grundede paa Revision og Undersøgelser, men alle disse ere i det Hele ei betydelige imod den Forandring, der er fremstaaet ved de Afdrag som paa Hæftelserne ere indbetalte, tildeels mod Rettighed til at blive Actionair, tildeels og for en stor Deel i Henseende til Hertugdommene, efter Patentet af 4 Juli 1818 ved Obligationer til forskjellig Rentefod. Her optages hvad disse Afdrag, Afbetalinger og Afgange have udgjort siden Nationalbankens Stiftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Bankaaret, fra 1 Aug. 1818. til 31 Juli 1819. Danmark. Hertugdømmene. Rbd. s. Rbd. s. II. Seddelmassen.