JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-11-11
Efter Privatefterretninger skulle endnu andre Arresteringer have fundet Sted og Tropper være beordrede at samles i Nat (uden Datum), da der i Staden Luzerne hersker stor Gjæring. De Sorte (Antijesuiterne) paastaae uden Sky, at J. Müllers Tilstaaelse er aftvungen, ved Tortur.
Viborger Samler, 1845-11-11
Fremdeles melder "Børsenhalle" fra Luzern (Datum mangler) : Dr. Kasimir Plyffers Arrestering gik for sig paa samme Maade som man foretager sig et afgjørende Coup. Henved 50 Landjægere og 100 Soldater vare samlede ved Dr. Kasimir Pryssers Huus, medens Landstormen allerede stod ved Stadens Porte. Spørger man nu om de Grunde, der kunne have formaaet til et saadant Skridt, saa paatvinger der sig uvilkaarlig som en ikke uvæsentlig Grund den at unddrage Jnqvisiten J. Müller en Forsvarer, der med sjelden juridisk Skarpsindighed vilde have undersøgt Acterne og ikke unddraget Verdens Domstol Resultatet af hans Drøftelse. Hvor er vel nu i Luzern en anden Kasimir Pyffer at finde, Thi at der i denne Undersøgelse ere anvendte Midler, som nuomstunder ere banlyste i alle civiliserede Stater – derom hersker ingen Tvivl. Ofte hører man Müller udstøde frygtelige Skrig. Betænker man hvor stor Jnteresse det herskende Parti har deraf at et politisk Snigmord kan vorde lagt for Dagen, saa tør man tilvisse betvivle Auctoriteternes Upartiskhed. Jtalien. Fra Patermo skrives under 24de October: Jdag ankom her paa Rheden det sardinske Dampskib "Jchnusa. Ombord paa samme befandt sig to fardinske Prindser - Hertugerne af Genua og Savoyen Carignan; de toge deres Bopæl i Gjæstgivergaarden Trinacria".J Morgen indtræffer vor Konge. Ankomme nu ogsaa, som man forsikkrer, Don Carlos, Don Miguel og Hertugen af Bordeaux, saa turde den til andre Tider ikke meget muntre Vinter i Palermo vorde larmende nok.
Viborger Samler, 1845-11-11
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1845-11-11
Kjøbenhavn. Den kjøbenhavnske Frimurerloge feirede i Onsdags sit hundredeaarige Jubilæum under Præsidium af Hs. Maj. Kongen. (Den odenseske Loge repræsenteredes af Herredsfoged, Ridder Knudsen, Krigsraad Kellinghuusen og Raadmand Redakteur O. Thomsen.) (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1845-11-11
Ordensdecoration. Under 1ste Novbr. d. A. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst udnævnt Etatsraad og Amtsforvalter i Rendsborg, P. Feddersen, til Ridder af Dannebrogordenens 3die Klasse.
Viborger Samler, 1845-11-11
Ledige Embeder. Pakhuusforvalterposten ved Kjøbenhavns Toldbod. Normal gaae 2000 Rbd.; Contoirhold 1200 Rbd. Saalænge den nuværende bestaltede Fuldmægtig ved Embedet, Pakhuusskriver, Øeckenholdt, forbliver i denne Stilling, afgives til ham af ovennævnte Jndkomster 1000 Rbd. aarlig, hvoraf 400 Rbd. regnes af Gagerubriken og 600 Rbd. af Contoirholdet. Caution 10,0000 Rbd. i anordningsmæssige Effecter. – GjølSognekald i Aalborg Stift, gl. Angivelse 180 Rbd. Dette Kald er allernaadigst forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 1ste Novbr.) – Staby og Madum Sognekald er allernaadigst forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Viborger Samler, 1845-11-11
Gjerlov og Ensløv Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 303 Rbd. (Opslaaede vacante den 6te Rovbr.) - Huusfoged
Viborger Samler, 1845-11-11
tjenesten i Amterne Reinfeld og Traventhal, hvormed Branddirectoratet i Amterne Reinfeld, Traventhal og Rethwisch er førbundet. For de med Branddirectoratet forbundne Oppeborseler bliver at stille Sikkerhed til Beløb af 2000 Rbd. Amtsforvaltertjenesten for Ebeltoft Amtstuedistrict; Gage 1200 Rbd.; Caution 6000 Rbd. . – J Oldenborg er Postmester Embedet bleven ledigt. Med dette er forbunden en aarlig Gage af 800 Rbd. til Bestridelse af de med Contoirholdet forbundne Udgivter 150 Rbd. og 10 pCt. af det Beløb, med hvilket de aarlige Jndkomster maatte øverstige en Sum af 2695, Rbd. For Oppebørslerne stilles en Sikkerhed af 1400 Rbd. i 4 pCt. Kgl. Obligationer eller i rede Penge. Den der ansættes maa uden Krav paa Godtgjørelse underkaste sig de Forandringer i Forretningerne, som Generalpostdirectionen maatte finde nødvendige, ligesom han efter bemeldte Directions nærmere Bestemmelse, har for egen Regning at sørge for et passende Postlocale. Embedet, der bliver at tiltræde den 1ste April 1846, kan ansøges af Officerer i Armeen, under Jagttagelse af de i allerhøieste Resolution af 28de April 1842, betreffende Avancement m.v. Litr. C. I. § 30 indeholdte nærmere Bestemmelser. – Efteranførte Tjenester kunne ansøges af dertil qvalificerede Underofficerer: a. en Underbetjentspost ved Veile Told- og Consumtionssted, hvortil er henlagt en fast Gage af 240 Rbd. aarlig, foruden Procentandeel, der kan anslaaes til 80 Rbd. aarlig. b. en Fogedtjeneste ved 2den Afdeling af Straffeanstalten i Glückstadt, hvormed er forbunden en ugentlig Løn af 3 Rbd. 19 ½ s., samt fri Bolig og Brændsel. Den der ansættes vil kunne entlediges efter 3 Maaneders Opsigelse, saafremt man ikke er tilfreds med hans Tjeneste.
Viborger Samler, 1845-11-11
Handels= og Skibs=Efterretninger. For at afhielpe Pengemangelen, mener Redacteuren af Berl. Tidende, at Finantserne burde opsige Sparekasse-Capitalerne, for at samme for en stor Deel kunde gaae ind i Circulation igjen. Vi tør vel ikke vente, siger Hr. Nathanson, at Finantserne for Øieblikket ville benytte dette Vink, men da formene vi, at Bestyrelsen for Sparekassen burde opsige Capitalerne, hvilke de med langt større Fordeel kunde anvende til at udlaane paa Bankactier og kongelige Obligationer. Thi hvad enten Kasserne have Pengene indestaaende hos Finantserne, eller laaner paa Statspapirer, er med Hensyn til Sikkerheden, cet og det samme. Lad altsaa Bestyrelsen i Kjøbenhavn give et Exempel heri; lad den for Tiden træde istedetfor Banken; lad denne gjøre Udlaan naar fornødent, paa Statspapirer og Bankactier, da vil der snart komme en stor Sum Penge i Omløb. Det er oftere udhævet og navnlig i den sidste Tid haardeligen følt, hvorledes ved de mange ufrugtbargjorte Capitaler i Sparekasserne store Summer gaae ud af Circulationen og unddrages Virksomheden. Enkelte Sparekasser have imidlertid i de seneste Tidsrum, idetmindste for endeel, afveget fra Stabilitets=Systemet og som et af de Exempler, der heri fortjener Efterligning, fremhæve vi den lollandske Spare= og Laane kasse, der, efter sidst offentliggjorte Extract, af sine Midlers samlede Beløb ca. 134,000 Rbd. (hvoraf kun 2,09 Rbd. 40. Sk. ere opsamlet Fond og Resten tilhører Jnteressenterne) kun har indsat 15,000 Rbd. i Statskassen, derimod udlaant 111,429 Rbd. 60 Sk. til 572 Debitorer, nemlig: imod haandfaaet Pant 19,257 Rbd.; paa Vexler 19,504 Rbd. 16 Sk., imod Selvskyldnercaution 52,200 Rbd. 4 Sk., imod Pant i Eiendomme, forbundet med Selvskyldnercaution 4,610 Rbd. 40 Sk., som Annuitetslaan – ialt 24 – i faste Eiendomme 15349 Rbd. Naar man saaledes seer en Sparekasse virke fornuftigen med sine Midler og ikke eensidigen hengive sig til Spareindretningens blot opsparende Øiemeed, saa maa det beklages, at flere Sparekasser endnu ikke have været at bevæge til andet end blot ruge over de dem betroede Midler, saaledes som f. S. de i Viborg og Randers, ja den sidste har endog vægret sig ved at gjøre Udlaan til Randers By mod Communens Garanti. Høistærede Sparekasser i Viborg og Randers, giv os engang en offentlig Forklaring af deres Grunde; thi ved en offentlig Jndretning er det ingenlunde nok at støtte sig paa et antaget Princip, men man skylder ogsaa at give Grunde for dette; og af alle Jndretninger er der ingen, der meer end Sparekassernes Bestyrelse trænger til detailleret Offentlighed. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1845-11-11
Fra Kjøbenhavn skrives i Flyveposten: "J Nordsøen havde de russiske Skibe, der havde Storfyrst Constantin ombord, de sidste stormfulde Dage en drøi Dyst at bestaae. De ledsagedes af et mindre Dampskib, som især var stedt haardt i Nød og derfor anraabte Linieskibet om Hjælp, hvilken dette ikke saae sig istand til at yde, da det havde Nok at gjøre med at frelse sig selv. Da Stormen var allerstærkest, forsvandt pludselig det mindre Dampskib og man har ikke senere hørt Noget til det, saa at man ikke veed, om det enten har frelst sig ind i en Havn eller er gaaet under."
Viborger Samler, 1845-11-11
Dampskibet "Jris har iaar opseilet et Netto=Provenne af 25,000 Rbd., hvortil endnu komme Toldrefusioner og Post godtgjørelse, der efter al Sandsynlighed ville bringe Fartens hele Netto-Udbytte iaar til et Beløb af circa 27,000 Rbd. Reisefreqventsen har ogsaa iaar været større, end i de foregaaende Aar. Paa 30 Reiser fra Kjøbenhavn til Aarhuus har Jris befordret 3,272 Passagerer og 3 Heste; paa 30 dito fra Aarhuus til Kjøbenhavn 3,747 Passagerer, 1300 Stude, og 51 Heste; paa 29 Reiser fra Kjøbenhavn til Aalborg 2,139. Passagerer og 6 Heste, og paa 28 Reiser fra Aalborg til Kjøbenhavn 2,211 Passagerer, 839 Stude og 47 Heste. - J Anledning af Dampskibsfartens Ophør for taar og Jris's forestaaende Reise til Aberdeen, afholdtes i Torsdags Aftes paa Gjæstgivergaarden i Aalborg et Festmaaltid, der var bivaanet af Deeltagere af de meest forskjellige Stænder, og saavel herved som ved sit hele Præg har Udtrykket af en offentlig Fest erindring om et almeeninteresserende Fremskridtsæmne. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1845-11-11
Den 22de Novbr. bliver i Ringkjøbing afholdt Auction over 5060 Fade og Oxhoveder forskjellige Vine samt nogle Fou staaer Mandler, henhørende til Ladningen af det udenfor Haurvig indstrandede Brigskib Charlotte", kommende fra Cette, og som ved Jndstrandigen ere blevne mere og mindre beskadigede, men Vinene dog for det Meste fri for Søvand. Thisted. Der maae i Nærheden af vores Havkyst være forliist et stort Skib med pommerske Bielker, thi foruden circa 2 Bielker, der ere inddrevne paa Hansted, ere paa Worupøer, Wangsaae, Klitmøller, Madsbøll og Lild Strand inddrevne en heel Deel Bielker, samt 3de Baade, som man antager maae have tilhørt et Dampskib. Ved Agger Kanal er ikke inddrevet noget Dampskib, men Bunden, til hvad man formoder et Dampskib. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1845-11-11
Hovedgaarden Østergaard i Salling er i afvigte Uge solgt: af Proprietair Tørsleff til Proprietair Hansen, fra Nybølle gaard i Fyen, for 66,000 Rbd. Sølv. Under Salget er indbefattet den Gaarden tilhørende Mølle og endeel Besætning, hvorimod Sælgeren tilbagebeholder trende Sognes Tiender og nogle Huse. - J disse Dage er ligeledes Hovedgaarden Collerup ved Randers solgt af Proprietair Hollesen til ovennævnte Sælger, Proprietair Tørslef, for 53,000 Rbd. Sølv. Den tilliggende Mølle og endeel Besætning medfølger. (Rd. Av.) Herningsholm i Hammerum Herred, er i denne Tid solg af Hr. Davidsen for 67,000 Rbd. til Hr. Wulff. For faa Aar siden kjøbte Hr. Davidsen den for 36,000 Rbd. Den 4de Novbr. har Skiftecommissionen i Kjøbenhavn tagen Urtekræmmer Christian Bartholomans Johan Mest's Bo under Behandling som fallit.
Viborger Samler, 1845-11-11
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 6te Novbr.: "De to Brødre, fra Fanøe til Thisted med Ballast, N. Hansen fra Fanøe til Thisted med dito. - Udg. den 4de: H. A. Olsen fra Viborg til Norge med Kornvarer, C. S. Møller fra Aalborg til Holland med dito, Ole Svendsen fra Struer til Hjemstedet med dito, P. K. Mortensen fra Gudnesstrand til dito med Ballast, M. Jacobsen fra Thisted til Christiansand med Kreaturbeen. (Forlangt indrykket.)
Viborger Samler, 1845-11-11
Nr. 177 af Viborg Avis indeholder under Jndsendt et Jnserat, der gaaer ud paa at beskylde practiserende Læge Berg i Viborg for at han anseer det forsvarligt at nægte en Patient paa Landet sin Hjælp, og søger at bevise dette ved en Fortælling om, at en Tjenestekarl fra Pr. B. til Tage den 2den Novbr. ikke kunde bevæge Dr. Berg til at forlade et Selskab, for at tage i Sygebesøg. Næst efter at bemærke, at et af de sørgeligste Misbrug af Pressen er den lidet hæderlige Fremgangsmaade: under Anonymitetens feige Skjul at skumle over Næstens private Handlinger, og angribe hans Ære - maa Indfenderen heraf erklære, at i 3 1/2 Aar har Dr. Berg været hans Huuslæge, og som saadan stedse viist sig ikke blot som den dygtige, men som den særdeles omhyggelige Læge. Jndsenderen har netop oftere været i det Tilfælde at maatte kalde Berg fra et Selskab, forat føre ham 2 1/2 Miil af slette Veie i mørke Vinteraftener til Patienter. Dr. Berg har aldrig endog blot betænkt sig paa at opfylde disse Anmodninger, men netop ved sin Redebonhed viist, hvormeget han er gjennemtrængt af Pligtfølelsen.
Viborger Samler, 1845-11-11
Saaledes kan Jndsenderen heraf ikke tro, at Jnseratet i Nr. 1777 afgiver en tydelig og sanddru Fremstilling af det Passerede – ja han vover endog at paastaae, at Faa eller Jngen af Dr. Bergs Consulenter ville troe det. Skulde Hr. Anonymus ønske at vide mit Navn, kan dette erfares i Trykkeriet.
Viborger Samler, 1845-11-11
(Jndsendt.) Svar paa Opfordringen i Nr. 177. Det er fuldkommen rigtigt, at jeg ikke vilde strax følge med den Befordring, der Natten imellem den 2den og 3die i denne Maaned ved Midnatstid vilde afhente mig til en Syg 2 Mile herfra Byen; men Grunden dertil var især den, at jeg Natten iforveien havde været paa en lang og besværlig Reise, hvorefter jeg følte mig ilde tilpas, og ikke troede at kunne undvære Sovn i to Nætter. Kommer dertil, at Veien ud til den Syges Opholdsted var i en saa slet Tilstand, at man paa sine Steder ikke kunde følge Landeveien, men maatte følge Spor i den mørke Hede, da vil man vist ikke finde, at jeg handlede uforsvarligt ved først at ville tage ud til den Syge tidlig den følgende Morgen, saa meget mere, som jeg ikke antog Tilfældet for at være af den Beskaffenhed, at det havde saamegen Hast. Lægen skal vel være menneskekjærlig, men han er dog kun et Menneske, der ogsaa stundom maa tage Hensyn til sig selv. – Naar forøvrigt Jnds, synes at ville insinuere, at Grunden kunde ligge i, at det var en Huusmand, der søgte Hjelp, da troer jeg med Bestemthed at kunne erklære, at han, saafremt han er heraf Byen, taler mod bedre Vidende. Berg.
Viborger Samler, 1845-11-11
Som Svar paa Inseratet i Viborg Avis Nr. 177 meddeles for mit Vedkommende Følgende: Natten imellem den 2den og 3die November Kl. 12 1/2 anmodede et Bud fra Taarupgaard mig om at følge med sig til en Syg, hvortil jeg svarede, at det ikke var mig mueligt, da jeg havde en meget farlig Patient i Byen, og jeg derfor ikke denne Nat vilde forlade samme. Jeg anmodede derpaa Budet at henvende sig til Hr. Bis Huuslæge; han svarede hertil, at denne var i Selskab; jeg gav ham nu det Raad at opsøge Dr. Berg der, eller i andet Fald at vente til næste Morgen, da jeg saa vilde følge med ham, men erholdt til Svar: at han allerede havde henvendt sig til Hr. Dr. B. men ikke kunde faae ham med, og at han ikke vilde vente til om Morgenen, da han intet Foder havde med til sine Heste. Omendskjøndt der vel egentlig ikke paa hviler mig den Forpligtelse at besvare hvad en saadan Anonymus maatte faae ifinde at spørge om, saa skal jeg dog for Publikums Skyld forklare mig lidt nøiere over denne Sag. – Samme Dags Aften havde der været Jldløs her i Byen, og en frugtsommelig Kone (et Sted hvor jeg er Huuslæge) var herover bleven saa forskrækket, at jeg i denne Nat frygtede hendes Nedkomst og de deraf sandsynligviis flydende høist farlige Tilfælde. Dette var den egentlige, og efter min Anskuelse aldeles fyldestgjørende Grund til min Vægring ikke at tage fra Byen; –at Budet ikke har refereret denne Grund, maa jeg antage, da imodsat Fald Anonymus's Jnserat maatte ansees for Bagvaskelse. Efter Foranførte troer jeg rolig at kunne overlade denne Sag til Publicums Omdomme; havde Hr. Anonymus søgt rigtig Underretning, havde han ikke ført Folk bag Lyset; men han var da ogsaa gaaet Glip af Leiligheden til at kaste Skygge paa en Mands Udøvelse af hans Pligter. – Endskjøndt jeg er 61 Aar gammel og altsaa ifølge Naturens Love ikke længere kan være saa mobil som tidligere i en yngre Alder, troer jeg dog ikke at Nogen med Føie kan beskylde mig for at jeg længe lader vente paa mig naar jeg tilkaldes som Læge, være sig Nat eller Dag. At imodegaae Hr. Anonymus's øvrige spydige, efter hans egen Mening vistnok smukke, Tirader i Jnseratet, troer jeg ikke at burde trætte Avisens Læsere med. Viborg, den 11te Novbr. 1845. Hoff.
Viborger Samler, 1845-11-11
Districtslæge.
Viborger Samler, 1845-11-11
AVERTISSEMENTS. Trylle=Theater i Viborg, af Brødrene Vils.
Viborger Samler, 1845-11-11
Onsdagen den 12te og Torsdagen den 13de November gives.
Viborger Samler, 1845-11-11
2 store Kunst-Forestillinger af følgende Jndhold: Første og anden Afdeling.
Viborger Samler, 1845-11-11
Fremstilling af 20 forskjellige Kunster i Mekanik eller ægyptisk Tryllerie, udføres af Prof. A. Bils. Tredie Afdeling. Præstationer og Bugtaler, af Carl Bils. Forestillingen begynder om Aftenen Kl. 7. Det nærmere erfares af Placaten. Paa Fredag gives sidste Forestilling.
Viborger Samler, 1845-11-11
(Hermed følger Tillæg). (Viborg Amtsraads Forhandlinger.
Viborger Samler, 1845-11-13
Nr. 179. 73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret. Vivor Stiftseidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. saadanne nogen ogsaa opsnapperson. TopasningsassessophansonsensensensangaaTorsdagen den 13de November 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-11-13
Følgende fabelagtige Fortælling circulerer i Paris General Cavaignae skal have sendt hertil en Skrivelse fra Abdel Kader, som indeholder de meest selsomme Efterretninger, og endnu mere forøger Øieblikkets Forviklinger. Emiren erklærer nemlig, at han i de sidste 10 Aar stedse har havt i sine Hænder de franske Prindsers og Notabiliteters Liv, som have kæmpet i Africa; til hans Disposition stode 1200 Fanatikere, der efter Emirens Forsikkring, skulle have indviet sig til Martyrdommet, og som beilede til den Ære at fornye Kleebers Skjebne (Kleber blev, som bekjendt, myrdet i Ægypten af en Fanatiker) og rense sig i de christne Hærføreres Blod; hidtil havde han (Abdel Kader) standset den religiøse Jver hos hin Muhammeds Dyrkere; men fra nu af vilde han indrette sit Forhold efter den Fremgangsmaade, som Frankerig, maatte udvise imod ham. Man tilføier, at paa Grund af denne Hiobspost var Hertugen af Montpensters Afreise til Africa udsat.
Viborger Samler, 1845-11-13
Paris, den 6te Novbr. Moniteur alger, meddeler Nyheder fra Africa af 30te Octbr. General Geryhar den 22de overfaldet 600 Beduintelte, der hørte til en oprørsk Stamme; paa Tilbageveien banede han sig med Bajonetten Vei gjennem tætte Hobe Arabere og tilføiede dem et stort Tab. Den 21de stod Bugeaud i Ain-Tukeria. Opstanden greb nu ikke videre om sig. Hertuginden af Jonville forløstes igaar med en Prinds, der i Daaben fik Navn af Hertug af Penthievre.
Viborger Samler, 1845-11-13
Storbritannien og Jrland. "De engelske Hav nes Aabning for fri Kornførsel er – siger den ministerielle Journal the Standard" – i høieste Grad usandsynlig (to the last degree improbable) - og, saaledes som Sagerne nu vise sig er en absolut Vished tilstede forat en saa voldsom Forholdsregel ei vil finde Sted, en Forholdsregel, som kun vilde bidrage saare lidet til at skaffe de fattige Klasser, der lider under den feilslagne, Kartoffelhøst, nogen Lettelse. Vi have tidligere bemærket, at denne Forholdsregel maatte antages naar Folket befandt sig i den yderste Grad af Nød (in extremis) men til Lykke ere Udsigterne ikke saa mørke, London, den 7de Novbr. Om det igaar afholdte Cabinetsconseil har fattet nogen definitiv Beslutning, vides ikke. Derimod circulerer Rygter saavel om Gjenstandene for Forhandlingerne som om Uenigheder i Cadi nettet. Man vil nemlig vide at Oregonspørgsmaalet forhandles med større Jver end selve Sporgsmaalet om Kornlovene.
Viborger Samler, 1845-11-13
Rusland og Polen. The Times melder fra Trapezunt (2den Octbr.) at Fyrst Woronzow ikke lægger Skjul paa den Mening, at Offensivsystemet i Caucasus maa opgives. Først maatte den russisk Stilling ved Terek og Suadga befæstes; Terrainvanskelighederne vare uovervindelige og overstege Fyrstens Forventning. Nu først begreb han, hvorfor Timurs, Peter den Stores og Schach Na dirs Forsøg paa at underkaste sig Daghestan og Lesghistan, maatte strande. De blodigste Angreb forbleve frugtesløse. Naturen havde opført for disse tappre Bjergfolk uovervindelige Fæstninger. Disse Stammers Pacification og Begrundelsen af det russiske Herredømme maatte overlades til Tiden; man maatte have Taalmodighed og følge et mindre blodigt og meere sikkert System, man maatte knytte Handelsforbindelser med de Jndfødte, der vel ere krigerske men ikke imodstaaelige for Guldets Magt, ved at følge et mildere System vilde man udrette mere end i tyve Felttog. – Man tvivler imidlertid om at Keiser Nicolaus vil laane Øret til disse Anskuelser; foreløbig have 4000 Kosakfamilier, der hidtil boede i Dalen ved Kuban, erholdBefaling til at nedsætte sig ved Bredderne af Suadgaderved har man til Hensigt at adskille den store fra den saakaldte lille Tschetschenzerhovde.
Viborger Samler, 1845-11-13
Fra Tiflis meldes under 18de Septbr., at GeneralWoronzow er atter ankommen til denne Stad og modtoges med stor Jubel. Kummer over det mislykkede Felttog og saa mange af hans Vaabenbrødres Død havde udbredt dybt Melancholie i hans Aasyn. Hertil kommer at Generalens Sundhed har lidt betydeligt ved de paa Felttoget udstandne Strabadser. For indeværende Aar er Felttoget endt; de høiere Bjerge ere allerede bedækkede med Snee. De russiske Colonner rykke ind i deres Vinter qvarterer. Jngensinde have Febersygdomme saaledes raset i de russiske Krigeres Rækker som i de sidste Maaneder. Efter de officielle Lister ere mere end 5000 Soldater bortrykkede af Feberepidemierne.
Viborger Samler, 1845-11-13
En 14 aars Dreng har nylig fundet en rædsom Død i Seinen, i Nærheden af Paris. Han havde stiaalet et Stykke ulædsket Kalk, puttet det ind under sin Blouse og snørt denne tæt til. Kort efter mødte han en Kammerat, der skulde ud at svømme Heste i Seinen, og blev af denne opfordret til at ride med. Drengen, en god Svømmer, var villig dertil; men midt i Floden blev Hesten urolig og kastede ham af. Kalken begyndte nu at koge og Drengen at skrige af fuld Hals, at han brændte, hvilke de faa tilstedeværende Tilskuere, der ansaae det for et Skjelmstykke af Knægten, besvarede med en høi Latter. Hans vedvarende, frygtelige Skrig bragte dem omsider dog paa andre Tanker; men for sildigt. Da man kom ud til ham, var han allerede sunken tilbunds og havde under frygtelige Smerter udaandet, efterat Kalken havde brændt ham Huul paa Underlivet.
Viborger Samler, 1845-11-13
I Hertugdømmet Anhalt-Köthen er der udbrud en Statsbankerot, som man anslaaer til fjorten Millioner. Tothschild var anmodet om et Laan, men nægtede det.
Viborger Samler, 1845-11-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1845-11-13
Kjøbenhavn. J Collegierne hersker der stor Travlhed, idet der inden Nytaar skal emanere flere mere eller mindre vigtige Forordninger, baserede paa Stændernes Forslag. Hvad der imidlertid er fortalt i et Blad om Udarbeidelsen af et andet Udkast til en ny Trykkefrihedslov, end det Stænderne forelagte, skal være aldeles urigtigt. Det synes ogsaa indlysende, at Regjeringen, forinden et nyt Udkast udarbeides, først vil høre de jydske Stænders Mening om det første Udkast. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1845-11-13
Dansk juridisk Examen, Løverdag den 8de November: S. C. Sparck, Ei ubeqvem. H. C. Broe, Beqvem. O. M. Jørgensen, Beqvem. F. C. Meldal, Ei ubeqvem.
Viborger Samler, 1845-11-13
J denne Tid har der efter høiere Ordre været optaget flere Criminalforhør i den bekjendte Nathansenske Galesag, hvilke tildeels ere fremkaldte ved flere i det saakaldte Blad Corvetten" indførte Artikler. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1845-11-13
J Løverdags Eftermiddag afsagde Hof= og Stads=Retten Dom i Sagen: Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund, der er actioneret for Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blad Nr. 103 for Tirsdagen den 6te Mai indført Artikel betræffende en fra Kieler Correspondenz-Blatt" optaget Beretning og navnligen for i samme paa en høist utilbørlig og lovstridig Maade at have omtalt en af Hs. Majestæts Regjeringshandlinger. Dommen lyder: at Tiltalte bøder 500 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være Censur undergiven i 3 Aar og udrede Salair til Actor og Defensor med 8 Rbd. til hver.