Almuevennen, 1844-05-08
Onsdagen den 8 Mai 1844. Naar 5. Miral. Sandheden skal seire. ver, som gjør Ondt, hader Lyset, og kommer ikke til Lyset, at hans Gierninger ikke skal overbevises ham. - Men hvor som over Sandhed, kommer til Lyset, at hans Gierninger maa blive aabenbarede, thi de ere gjorte i Gud." siger Christus hos Joh. 3 c. 20 og 21 v. Jeg betvivler ingenlunde at det jo er en stor Deel af Bondestanden, saavelsom flere, velbekjendt af dette Blads forrige Aargang Nr. 52, at 874 Mænd af Bondestanden, i denne Kant af Sjælland, lod ved Sognefoged Jens Jensen af Grumløse og Sogneforstander Peder Sørensen af Lundbye, den 27de November f. A. allerunderdanigst overrække Hs. Majestæt Kongen et Andragende, angaaende at Allerhøistsamme vilde virke til, at et friere og bedre Forhold for hele Bondestanden kunde blive indført, for at den derved kunde blive befriet og sikkret for Godseiernes ublue og opskruede Jndfæstninger og aarlige Afgivter, som de maa udrede af deres Gaarde og Huse, saavelsom for Godseiernes, Forpagte res, Forvalteres, og flere af deres Tjeneres Mishandlinger og Chicaner. – Da jeg ligeledes i dette Blads Nr. 6, i Korthed har viist med hvilken Velvillie Andragendet blev optaget af adskillige Godseiere, og tillige, hvorledes de i denne Anledning selv oprettede Forhørsretter, sev præsiderede som Forhørsdommere, og ved Hjelp af deres egne Tjenere som Vidner, holdt kunstige og ulovlige Forhører over Bondestanden saa staaer jeg i den Formening at det maaskee kan interessere adskillige af dette Blads Læsere, saavelsom flere, at blive bekjendte med den Resolution som de Underskrevne, fra det Kongelige Rent kammer har erholdt paa fornævnte Andragende, hvoraf det kan sees, hvor ringragtet og lidet troet Bondestanden endnu er, af Statstyrelsen: Endskjøndt Andragendet indeholder de udtrykkeligste Sandheder, hvilke ligge aabenlyst for hele Landet, saa er dog fornævnte 874 Mænd af Bondestanden, deels Selvcier- og Fæstebønder (hvoriblandt ere Sognefogder, Sogneforstandere o. s. v.) deels af Fæste- og Lei huusmænd, ved fornævnte Resolution, paa Grund af de faa Godscieres og Hr. Amtmand Neergaards Erklæringer, blevne erklærede for Løgnere. – Jeg har derfor, i forrige Nr. ordlydende meddeel denne Resolution for Offentligheden, saaledes som den af Birkedommeren for det søndre Vordingborgske District er communiceret Sognefogderne. Det maa i Sandhed være krænkende, ikke allene for alle dem der har underskrevet Andragendet, men for ethvert tænkende Menneske af Bondestanden, der deels selv lider, og deels daglig er Vidne til mange af Gods eiernes, Forpagternes, Forvalternes og fleres umenneskelige Behandlinger imod flere af deres Medborgere; at de skal erholde et saadant Svar, naar de henvender dem til Statens Overhoved, med Besværinger der indeholder de udtrykkeligste Sandheder som kan bevises baade med Godseiernes egenhændige udstædte Fæste og Leiecontracter, og tillige med mange Tusinde Vidner; det undersøges ikke om det er Sandhed, om det i Virkeligheden forholder sig rigtigt eller urigtigt, hvad der er skrevet, men blot ligefrem svares: at deres Besværinger ere ugrundede, overdrevne og usandfærdige, allene fordi disse faa Herrer Godseiere, ved kunstige og lærde Vendinger og Sving, forstaaer at give deres Handlinger imod Bondestanden Udseende eller Skin af lovlige og tilladelige Handlinger. Jeg har længe ventet paa, at de Herrer Godseiere, ville lade deres Erklæringer, tilligemed Hr. Amtmand Neergaards Betænkning, komme frem for Offentligheden for at man deraf kunde see hvilke Sandheder de indeholder; men jeg troer nu ikke at de kommer. Man maa derfor næsten fristes til at troe at disse Herrer ikke godt kan lide Offentligheden. Men mine Herrer Godseiere, hvis Eders Foranstaltninger ere vise og retfærdige, da kan J uden Frygt lade dem veie paa Sandheds Vægt skaal, og dersom Eders Handlinger imod Eders Medborgere er som de bør være, da har J intet at frygte for, ved at lade den komme frem for Sandheds Lys, Men destoværre, flere af Eder frygter for at de skal komme frem for Lyset, thi J veed meget godt at mange af Eders Handlinger ikke kan taale Lysets Skin. Da J formodentlig i Eders Erklæringer, paa fornævnte Andragende, har berettet: at Bondestanden under Eders Godser, paa ingen Maade kunne have noget at klage over, da de bliver humant og christeligt behandlet, saa vil jeg dog til Exempel lade komme frem for Offentligheden, en Leie contract, der er udstædt af den Godseier om hvem der i dette Blads Nr. 6 blev bemærket: at han inden laasede Dørre holdt Forhør over sine Huusmænd. Der skal herefter adskillige lignende, af forskjellige Godseiere udstædte Fæste og Leiecontracter, komme frem til offentlig Kundskab, saavelsom flere af deres Handlinger imod Bondestanden, for at enhver sand og upartisk Menneskeven, efterhaanden kan bedømme hvor stor Humanitet og Menneskekjærlighed der besjæler adskillige af disse Herrer Gods ciere. Fornævnte Leiecon ract der er udstædt forrige Aar, til Leieren paa slet Papiir, og bruges tillige som Skatteqvitterings-Bog, lyder saaledes: "Jmellem os Undertegnede, jeg Benjamin Wolff til Engelholm som Eier, og jeg Huusmand N. N. som Leier, et indgaaet følgende Leiecontract om det i N. By beliggende Huus med Have, som forhen har været overdraget i Fæste til N. N. men nu af ham er fratraadt 1) Bemeldte Huus, som i den afvigte Sommer er istandsat (af hvem og nu befindes i forsvarlig Stand, bestaaer af 7 Fag Huus Ege-Under- og forskjelligt Over-Tømmer, klinnede Vægge med Straatag, indrettet fra den nordre Ende saaledes: 1 Fag til Torvehuus, 2 Fag til Stue og Kammer, 2 Fag til Kjøkken og 1 nyt opsat Fag til Jndsidderstue med Skorsteen og Bagerovn. - Over 5 Fag Huus er der Loft, og bag ved Huset, hvor dette støder op til N. N. Huus er indrettet et Torvehuus paa 1 Fag. J Huset findes de fornødne Døre og Vinduer med Beslag. Det paalægges herved ceieren, at holde dette Huus vedlige indvendig og udvendig paa Tag og Fag, og i forsvarlig Stand, saalænge han beboer det, uden Bekostning fra min Side, saa at det, hvis jeg nogensinde skulde tage Syn over det, kan befindes uden Mangler. J Særdeleshed skal han aarligen oplægge Tækkefoder, rygne, udspække og hvidte det, saavelsom indsætte Sparrer, Lægter og Ruder, som maatte være knækkede eller beskadigede. Ved Fraflyttelse skal han eller hans Boe tilsvare alle Mangler som derved maatte befindes. 2) Til Huuset hører de paa den østre og søndre Side af samme beliggende Havepladser, som Leieren skal forsyne med passende og forsvarligt Hegn og kun maa afbenytte til Havedyrkning. Den Strimmel Jord, som i den forrige Besidders Tid hørte til Huset, og som laae paa den vestre Side af samme, overdrages derimod ikke til Leieren. Han skal vedligeholde de i Haven værende Frugttræer og endog plante ny hvor Leilighed gives, og maa i Tilfælde af Fraflyttelse aldeles Jntet medtage af Træer, Buske eller deslige, om han endogsaa selv i sin Leietid maatte have anskaffet det. Det samme er Tilfældet med de til Huset hørende Dele, hvoraf aldeles intet maa borttages om en de Leieren selv maatte have bekostet det, det være sig Lemme, Døre, Vinduer eller nogensomhelst andre nagelfaste Appertinentier. Herfra undtages allene Kakkelovne, der er og forbliver Leieren tilhørende. 3) Leieren skal holde Fred med sine Naboer og fælleds med dem holde Hegnene vedlige. Steengjærdet ud mod Gaden derimod holder han vedlige allene. Skulde Tvistighed, opstaae mellem ham og Naboer, forbeholder Eieren sig at afgjøre samme. 4) J aarlig Leie betaler Leieren fra 1ste Mai d. A. at regne, fire Rigsbankdaler Sølv, som erlægges den 30te Juni og 31te Decbr. hvergang med det Halve. Leien skal erlægges prompte, og udebliver han uden Tilladelse i over 6 Uger efter Forfaldsdagen med samme, vil han ufeilbarligen blive opsagt til Fraflyttelse. Desforuden gjør Leieren 26 Ugedage paa Engelholm paa egen Kost og med egne Redskaber aarligen mellem 1ste April og 30te September med en Dag ugentlig, og hvorved han retter sig efter Frd. 30te Januar 1807. Endelig svarer Leieren Brandpenge af den Summa, hvorfor Huset maatte være assureret, saavelsom alle kongelige og communale Skatter og Afgifter, personelle saavelsom reelle, til rette Tider og uden Paadrag af Restancer. 5) Leieren skal tilstaae ovenmeldte N. N. (Fratræderen, frit Huusly i den for ham indrettede Jndsidderstue med Kjøtten, samt et Stykke af den bag Huset værende Loe til Tørpehuus, saalænge denne Contract forbliver i Kraft og N. N. (Fratræderen, lever, ligeledes skal han underskrive en tægts-Contract til ham saasnart N. N. (Fratræderen, har betalt sine gamle Restancer til Herskabet og Eieren forlanger det. 6) Leieren maa ingen Jndsiddere indtage i Huset, eller udleie nogen Deel af det eller Haven, ikke holde Kroe eller huse Løsgjængere. Han skal holde sig de kongelige Anordninger efterrettelig, og paalægges i Særdeleshed nøieste Opsyn med Jld og Lys, og skal staae til Ansvar efter Fron. 29de Februar 1792 for enhver Skade som ved hans eller Families Uforsigtighed maatte afstedkommes. 7) Denne Leiecontract kan saavel fra Eierens som Leie rens Side opsiges med 1 Aars Varsel, og skal Leieren i saadanne Tilfælde fravige Huset den paafølgende 1ste November eller 1ste Mai uden Jndvendinger og betale Leien til den Dag han bortflytter. Dog forsikkres Leieren N. R.,at han ikke i 10 Aar fra 1ste Mai 1842 at regne, skal opsiges denne Huusleilighed, saafremt han fra sin Side nøiagtigen opfylder denne Leie-Contract. At denne Leiecontract, som udfærdiges in duplo, ubrødeligen af os skal holdes i alle dens Ord og Puncter, dertil forpligte vi os herved med vore Underskrivter. Engelholm, den 13de Juli 1843. Huusmand N. N. i N. SkalbetalHarbetalt,