JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
J Satiren er Göthe beundringsværdig stor, saavel i Henseende til Epigrammer, som Spottesange og Farcen, ja selv i Lærredigtet, thi til den Høide reiser sig mangen en Scene i Faust, maaskee den Tydske Litteraturs meest genialske Product." Werther, Gotz, Jphigenia og Faust ere Geniets uforgængeligste Blomster, gives der Grader i Udødelighed, saa vil Faust maaskee leve længst, fordi det er det meest levende. - Schiller. Hans aandrige, skjønt noget krampagtig spændte Ansigt, hans skarpe Øie, havde meget Tiltrækkende, uden at være smuk, og hans Væsen var aabent og fordringsløst. Göthe har reist sin Sielstorhed et herligt Minde ved sit Venskab for Schiller, især paa en Tid, da Schiller allerede begyndte at kappes med ham, og det vedvarede usvækket, ja tiltog endog, da Publicum viste ham større Forkjerlighed. Schiller tilbragte de første Aar af sin Udvikling i et militair Kloster, og der skrev han die Rauber." Han blev siden Regimentslæge. Da Røverne bleve trykte ansaae nogle Graubüntner deres Folk fornærmet ved et Jndfald i dette Stykke, og anklagede Forfatteren. Fyrsten forbød ham nogensinde at lade noget trykke; og Schiller tog sin Afskeed. Han maatte næsten indtil sin Død kjæmpe mod en ublid Skjebne. "Allerede nød han det er Merkels Ordsiden mange Aar hele Tydsklands Beundring, da endnu bestandig hans eneste faste Jndkomst var en Pension, som han erholdt saa hemmelig, ikke af en Tydsk Fyrste, men af den Danske Financeminister, den ædle Greve v. Schimmelmann, at, foruden mig, maaskee ikke fire Mennesker i Tydskland vidste det. J en Anmærkning tilføier Hr. M.: Jeg erfarede det tilfældig i Kjøbenhavn. Nu er denne Anførelse vel intet Forræderie. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Fortegnelse over de ved det Kongelige Maler-, Billedhugger- og Bygnings Academie udstillede Konst-Sager. - Malerier i Olie-Farve. - I. Hs. Høihed Prinds Christian Frederichs Portrait, af S. L. Lund. 2. Et Portrait, malet af samme. - 3. Et Dito, af samme. - A. Et Dito, af samme. - S. En Moder med sit Barn, af samme. - 6. Et Landskab, componeret af samme. - 7. Et Dito, forestillende Klosteret St. Scolastica i Nærheden, af Subiaco, malet af samme. - 8. Hs. Høihed Prindsesse Julianes Portrait, malet af C. G. Kratzenstein Stub. - 9. Hs. Excellence GeheimeConferenceraad Mallings Portrait, malet af samme. - 10. Et Portrait, ligeledes malet af samme. 11. Et mindre Dito, af samme. - 12. En Alter=Tavle, forestillende Christus, som lader de smaa Børn komme til sig, componeret og malet af C. W. Eckkersberg i Paris. - 13. Trende Spartanske Drenge som øve sig i Bueskydning, Etudeefter Naturen ligeledes malet af samme. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Den berømte hellige Familie, efter Raphael, af samme. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Løverdagen den 10 April bliver paa det Kgl. Theater opført Operaen Don Juan og Balleten Zigennernes Leir, i Følge Kongel. Reskript af 17de Marts d. A. af dette Jndhold: "Da de forskjellige Reiser og øvrige Foranstaltninger, som Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen med ligesaa roesværdig Hensigt, som udmærket heldigt Udfald har foretaget og ufortrøden vedbliver at foretage, maae foraarsage ham betydelige Udgivter, saa finde Vi, at der til Erstatning for disse Udgivter, billigen kunde forundes ham en extraordinair Benefice til Jndtægt for ham selv i indeværende Theatersaison."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Til Slutning bliver en Epilog, forfattet af Hr. N. T. Bruun, fremsagt af Hr. Knudsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Postefterretninger. Paris, d. 20 Martii. Ved et Keis. Decret, dateret Trianon d. 15 d. M., er den hidtilværende Franske Consul i Leipzig, Theremin, bleven afsat fra sin Post fordi han uden Nødvendighed har forladt samme. - Dronningen af Vestphalen er ankommen til Trianon. De Jnfanterie, Cavallerie, Artillerie- og Militairkjøretøis-Corps, hvilke H. M. d. 15de mønstrede paa Marspladsen, have umiddelbar derefter begivet sig paa Marschen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
(Alt. Merk.) Breslau, den 23 Martii. J Dag rykkede samtlige hidtil her endnu garnisonerende Tropper i Feldten, i Spidsen for hver Bataillon var det unge Mandskab, som frivillig har stillet sig under vor Monark Fane til Fædrenelandets Forsvar. Adskillige hidkaldte Geistlige holdt hjertelige Taler til de unge Krigere og en utallig Mængde af Jndbyggerne herfra Byen og Omegnen vare tilstede ved denne høitidelige Handling. Tropperne marscherede til deres Bestemmelse under Klokkernes Lyd. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Berlin, d. 27 Martii. Prindsen af Eckmahlhar forladt Dresden og er ankommen til Magdeburg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Liegnitz, d. 23 Martii. D. 19de ankom her Prinds Carl af Mecklenburg og d. 26de Prinds Wilhelm af Preussen. Efter holdt Hviledag afgieden 21de General Blüchers Generalstab og de ved samme ansatte høieste og høie Personer til deres videre Bestemmelse. Ogsaa den siden kort Tid her garnisonerende 3die Bataillom af Liv-Jnf. Regimentet afmarscherte d. 22de om Morgenen ganske tidlig. (S. Bl.) Aschaffurg, d. 23 Martii. Marschal, Hertugen af Elchingen, ankom her i Forgaars og fortsatte efter Middagstaflet sin Reise til Würsburg. Aftes reiste han igjen tilbage herigjennem. (S. B.) Hof, d. 17 Martii. Der. Kgl. Majestæter, af Sachsen befinde sig endnu, i Plaun. Man har her hørt canonere siden nogle Dage, hvilket man antager for Artilleriets Øvelse i den os nærliggende Egn. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Schwerin, d. 26 Martii. Hertugen af Mecklenburg har udstedt en Bekjendtgjørelse, hvori han opfordrer dem, som ere beredte til at lade sig frivillig engagere blandt det regulære Jnfanterie, mod at faae Mundering, Vaaben og Sold. De skulle melde sig i Rostok hos Maj. v. Fallois, som, efter at Brigadens Stamme med nogle 100 Mand fordet første er afmarscheret til Hamborg, den videre Organisering af Brigaden er overdraget. Naar den ikke indtil d. 15de bliver fuldtallig ved frivillig Tilgang, saa skal til Anskaffelsen af det manglende Mandskab den ellers suspenderede Conscription igjen træde i Kraft. Enhver tjenstdygtig, Mand antages, men ingen maa være under 19 Aar. Angaaende Jægercorpset skal det nærmere blive bekjendtgjort inden 8 Dage; men foreløbig bekjendtgjøres, at enhver, som indtræder deri, maa paa sin egen Bekostning equipere og armere sig, og at man i det mindste ønsker 100 underviste Jægere. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Lübeck, den 29 Martii. Glæden over vor gamle Forfatnings Gjenoprettelse vedvarer her endnu. De Frivillige øve sig daglig i Vaaben og d. 3de afgaaer en Deel af samme til virkelig Tieneste. - Adskillige, der havde gjort sig forhadte ved Angivelser og Undertrykkelser, ere blevne satte under Politiets Opsigt, for at sikkre dem Den 27de løb, mod Folkets Forbittrelse. under Folkets Musik og Glædeskrig, et Skib igjennem Bommen, og med samme Glædesbeviisninger modtoges det første indkommende Skib, en Svensk. - Den 28de holdtes i alle Kirker passende Prækener i Anledning af de foregaaende Forandringer og i Operahuset blev Dagen høitideligholdt ved Taler og Viser. De gamle Post taxter ere indførte igjen, og den siden 1807 ophørte Mecklenborgske Post igjen i Gang. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Stralsund, d. 27 Martii. J Gaar ankom paa Rügen 6000 M. Svenske, som hvert Øieblik ventes her. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
London d. 19 Martii. De Herrer la Bouchere, og Boroki ere i Løverdags ankomne i London, man troer, at de have Ærinde til den Russiske Gesandt, Grev Liewen, angaaende det Laan, som Rusland for nogle Aar siden i Holland gjorde. – De til Portugal, Spanien og Middelhavet bestemte Convoyer ere med Transportskibe, der have Cavallerie forstærkninger ombord, d. 14de gaaet under Seil fra Portsmouth. – Regentskabet i Cadix har fra Hertugen i Cindad Rodrig modtaget en Depeche, af Jndhold, at han d. 10de Febr. har indtaget Satinas de Avara, hvori 246 Franske Soldater, og 6 Officierer befandt sig, efter tre Dages Beleiring. (Hamb. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
London d. 23de Martii. J Gaar er Erke hertuginden af Brunsvig afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Gener. Sir A. Hope er rede, at afgaae med en vigtig Mission til Østersøen; han indskibet sig paa Fregatten Daphne i Aarmouth, hvor man allerede ventede ham i Gaar. - Vi have erholdt den første Efterretning om en Seir, som den Engelske Armee har tilkjæmpet sig i America. Den Americanske Armees Avantgarde, under Gener. Winchesters Commando, har angrebet et Detachement Engelske og Jndiske Tropper ved Floden Raisin, og er, efter en haardnakket Fægtning, aldeles bleven slaaet, og Generalen samt 600 Mand tagne til Fanger. - Hr. Madison er formelig bleven erklæret for Præsident for de forenede Stater, og Hr. Gerry til Vicepræsident paa 4 Aar fra 4de Martii af. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Petersborg d. 12 Martii. J en Parolbefaling til sin Armee erklærer Keiseren, at han har ladet præge og indvie en Medaille til Jhukommelsen af Aaret 1812. "J skulle - hedder det deri - bære den i et blaat Baand, og pryde eders Bryst dermed, som et uovervindeligt Skjold. Enhver af eder har fortjent den. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Berlin d. 30te Martii. H. M. har ladet Overregjeringscommissionen opløse. - H. M. har i Løverdags besøgt Grev v. Wittenstein, og tilbragt hos ham en halv Time. - Afvigte Løverdag holdt de endnu herværende Preussiske Tropper. Gudstieneste under aaben Himmel, og modtoge tilSlutningen Velsignelsen. Gener. v. York holdt en kort Tale til dem. Tropperne defilerede derpaa udaf Potsdamer Porten i følgende Orden: 1) det Østpreuss. Jægerregiment, anført af Gener. Maj. og Brigad. v. Himerbein; 2) et Detachement frivillige Jægere af Garden; 3) det Østpreuss. Reg., samt dets Jægerdetachement; H. M. Kongen, ledsaget af Kronprindsen og Prinds Heinrich, herpaa Gener. v. York med hans Stab &c., derpaa 4). Livregimentet, samt de til samme hørende frivillige Jægere; endelig 5) Jnf. Regim. N. S. Tropperne toge deres Marsch til Portsdam. H. M. og de Kgl. Prindser ledsagede Tropperne indtil Schønberg, og lod dem der defilere forbi sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Dresden er, i Følge de nyeste Efterretninger, formedelst en med Russerne sluttet Convention, bleven rømmet af 2 til 3000 M. Franske Tropper, og umiddelbar derefter besat af Russiske Tropper. JFølge heraf afgaaer, efter nogle Dages Standsning, d. 30 Martii de første kjørende og ridende Poster herfra til Dresden. - Dagen efter Gener. Lin. v. Kleists Ankomst til Trauenbritzen, foretog han en stærk Recognescering mod Wittenberg, som vedvarende holdes besat af den Franske Garnison, fra officielle Kilder vides, at i Følge de seneste Efterretninger endnu intet af Betydenhed er foretaget mod dette Sted. - Efterretningen, at Burger blevet haardt medtaget af de Franske, har ikke stadfæstet sig, ydermere har, i Følge officielle Efterretninger, d. 27de om Middagen endnu ingen Fransk været i Burg. En Major ved Cosakkerne holder sig der rolig med sin Commando. - Den 21de marscherede herfra et Regiment Russiske Uh laner og et Regiment Dragoner, ligeledes samtlige endnu her værende Jnfanterie-Regimenter af det Yorkske Corps, 2 Compagnier af den Østpreussiske Jæger=Bataillon, Husar=Regimentet No. 1, Artilleriet, Generalstaben 2. Ankommen her, Kurprindsen af Hessen, den Russiske General-Lieutenant Prindsen af Meklenburg-Schwerin, fra Breslau, Gen. Len. v. Bülow, en Pulk Cosakker. Afreist, General=Lieut. v. Kleist til Trauenbritzen, Gener. Maj. Borstell til Potsdam, Russ. Gener. Lebitzkytil Potsdam. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Kønigsberg, d. 12 Martii. Den Russ. Gen. Lieut. og Commandant i Kønigsberg, Grev Sievers, har ladet bekjendtgjøre, at Danzig ogsaa bloqueres fra Søsiden af en Engelsk Escadre, og at derfor intet Skib, hvilken Nation det end tilhører, maa tage sit Løb til Danzig, da det ellers vil blive opbragt af Engellænderne. - J Preussen, oprettes et National-Cavallerieregiment af 1000 M., hvortil i vor Stad allerede 278 M., tildeels Handelsbetjenter og Studerende, have stillet sig fuldkommen equiperede, i Angersburg 30 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Vore Bagere skulle paa deres Udsalgsted have hængende en Liste, som viser bestemt den af dem selv fastsatte Vægt af deres Brød og Priserne paa samme. Vægten skal ogsaa mærkes paa Brødet. naar det veier mindre end et Pund. Det Brød som ikke svarer til den bestemte Vægt, skal confiskeres og Bageren desuden straffes. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Leipzig, d. 27 Martii. Den Preuss. Gener v. Blücher har i sit Hovedqvarteer Bunzlau, under d. 23de f. M., udstedt en Proclamation til Trop Aag perne under hans Befaling og en anden til Sachsens Jndvaanere. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Fra Elben den 23 Martii. Den ved den Preuss. Russ. Armee staaende Engelske GeneralDörenberg er i disse Dage med et Corps af 4 til 5000 M. gaaet ved Sandow over Elben. (S. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Fæstningen Magdeburg ved Elben er deelt i Altstadt og Neumarkt, hvortil endnu høre Forstæderne Neustadt, Sudenburg og Friedrichstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Fæstningsværkerne ere uforlignelige og næsten alle Gravenne udhugne i den lippefulde eller stenede Bund. Midt i Elben, ligge for Broporten, ligger det siden 1680 bygte Citadelle, hvori et stort Proviant= og Tøihuus og den catholske Soldaterkirke findes. Blandt Udværkerne er Stjerneskandsen forden suderburgske Port med dens mange Gallerier og Miner under Jorden især mærkværdig. - Jndbyggernes Tal er 37,451 og Husenes 3233.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Allg. Zeitung indeholder Efterretninger fra Sachsen af 12 Martii, hvori det hedder, at den Franske Hær i Sachsen allene kan beløbe sig til 40,000 M. af alle Slags Vaaben og deres Allierede, Sachsere, Polakker, Bayrer til 20,000 M.; alle Elb baade og Flaader ere sænkede. - Efter Düsseldorf Tidenden er den Mængde Franske Tropper der gaaer til Storarmeen igjennem Frankfurt saa overordentlig stor, at hvert Huus i Frankfurt havde i adskillige Uger tre, ja flere Gange Jndqvartering dagligen. Det hedder, at disse Gjennemmarscher ville vare endnu i adskillige Uger. Der gjennemmarscherede og en Mængde Artillerie. J en Tid af 4 Uger hedder det endvidere, under d. 9 Martii, danner Rhinen ved Strasburg, Maynz og Wesel, en Skov af friske Legioner, der ile til Valpladsen. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 4 Rbdlr. 48 s. Rbd. aarlig. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 1 Rbdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Anstillet paa Gundersløvholm i Sielland ved Hielp af et tre Fods Speil Teleskop, ved reen og skyfri Himmel, den 6te Junii 1761. Jagtnaale og Venus og dens Drabant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Anstillet paa Sanderslænhalm i Sielland ved Hielp af et tre Fods Speil Teleskop, ved reen og skyfri Himmel, den 6te Junii 1761.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Blandt dem, som interessere sig for det astronomiske Studium, er det noksom bekjendt, hvor uheldige de fleste Astronomer vare ved deres Observationer over Venus's Gjennemgang igjennem Solen d. 6 Junii 1761, da den skyfulde Luft næsten allevegne tilintetgjorde deres Bestræbelser. Men i det vi savne de lærerige Erfaringer, som under heldigere Omstændigheder vilde bleven Frugten af saa mange udmærkede Lærdes forenede Bestræbelser, vil det vel ikke være Astronomiens Elskere uvelkomment at underrettes om en Observation, som bemeldte Dag blev anstillet ved reen og skyfrie Himmel. Til de lærdere Astronomer overlades det at bedømme de Resultater, jeg har troet at kunne udlede af min Jagttagelse, eller at udlede nye. ForObservationens Rigtighed indestaaer jeg Naar engang min Erfaring af Efterverdenen stadfæstes, som jeg haaber, da vilde jeg, at man skulde kunne sige: "denne Observation har en dansk Mand først gjort, og denne Tanke har bevæget mig til, inden jeg betaler Naturen min Gield, at bekjendtgjøre denne min nu næsten 52 Aar gamle Observation. Fig. I. Fig 2. I. Ved Solens Opgang var Planten allerede for Solskiven i langagtig Skikkelse, men som forandredes til Kuglerunding, saasnart Solen havde forladt Horizonten. 2. Da Planten havde naaet Midten af Solen, viste sig en mindre Kugle paa det samme Sted, hvor Venus var gaaet i Solen, som fortsatte sit Løb paa samme Linie som Planeten, og i saadan Afstand, at den var for Midten af Solskiven, da Plaucten var færdig at forlade den; ligesom den ogsaa gik ud paa samme Sted som Planeten. See Fig. 1, hvor den hele Cirkel forestiller Solens Skive, v Venus, og d Drabanten. Venus har altsaa en Drabant; og det er sandt, hvad Franciskus Fontana, Dominikus Cassini, Montaine, Montbarron, Short, Fontenelle og det Kjøbenhavnske Observatorium berette om dens Tilværelse, og ingenlunde, som Pater Hell siger i Ephemeriderne for Aar 1766, et optisk Bedrag, som i enhver Kikkert under en vis Øiets Stilling og Afstand viser sig, naar de himmelske Legemer betragtes. Da Venus havde passeret Solen, maatte Bedrageriet været forsvundet med den; men dette skeede ikke, den tille Kugle eller Drabant var da omtrent for Midten af Solskiven, og fortsatte, som sagt, sin Gang paa samme Linie, og gik endelig ud af Solen paa samme Sted som Venus, denne, saavidt jeg mindes Kl. imod 11 Formiddag, og hiin Kl. 3. Eftermiddag. Forholdet af disse Himmellegemers Størrelse kan jeg ikkun bestemme efter Øiemaal, og det var da saadant, som Fig. 1 viser. 3. Omkring Vonus var et flydende gjennemsigtigt Væsen meget kjendeligt, som ved dens Poler dannede en Trekant, dog saaledes, at naar det saaes ved den ene Pol, var det ikke synligt ved den anden - men den afvexlende Fremstillelse gik saa hurtig for sig, fra Norden østen om til Syden, og herfra vester om igien til Norden, at det var kun med Møie Øiet kunde følge denne meer end lynsnare Bevægelse. Figur 2, som skal forestille Venus, viser dette flydende og gjennemsigtige Legems Form og Udvidelse ved Planetens sydlige Pol, imedens Jntet var at see ved dens nordlige Pol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Hvad skal dette flydende og gjennemsigtige Legeme være? Jeg mener, at det skal være Planetens Dunstkreds. - Men hvorfor kun sees ved Polerne, formodentlig fordi den der, ligesom vor Jord, er indtrykt, og at den ikke kan blive synlig under Æqvator fordi Planeten der er forhøiet. Men hvorfor kun sees ved een Pol ad Gangen, Det veed jeg ikke; og mindre fatter jeg, hvorledes Noget kan stedes paa en Klode, hvor Dunstkredsen, lægger en Vei tilbage af nogle tusinde Miil i en Tiid af en Sekund; forudsat at Venus er saa stor som vor Jord, og at Bevægelsen er saa voldsom tæt ved dens Legeme, som den viser sig i dens høiere og finere Himmelluft. Maaskee er den noget ganske andet, end det vi her paa Jorden kalde Luft eller Vind, og som driver vore Skyer. Af Pletter var der den Dag fem i Solen, strøede omkring, saaledes som Fig. 1 viser, og hvoraffe, som faldt i Drabantens Bane, blev skjult af den for en kort Tid, hvilket ogsaa beviser Drabantens Tilværelse. At Pletterne ere Skyer i Solen kan med temmelig Vished vides deraf, at de, naar de ere smaa forsvinde inden Dagen gaaer til Ende, at de ere uregelrette; at de lade Lyset igjennem paa Udkanterne, hvor de ere tyndest; at de ere mørkere indefter, og sortest i Midten hvor de ere tykkest, og at de altsaa i alle Henseender vise sig for Øjet, som vore jordiske Skyer. Formodentlig opkomme de ogsaa som disse, adspredes eller samles efter Dunstkredsens Beskaffenhed, og vende omsider igjen til Moderen, af hvem de oprinde - her som Vand, og der som Materie, der kan vedligeholde og fortsætte dens lige saa velgjørende som evige Brand uden at den derfor lader af at være et Opholdsted, for levende Væsener. - Men, kunde Nogen sige, dersom vi antage Solen for et saadant Jldhavsom den viser sig fra vor Klode, hvorledes kunne vi da forestille os den som et Opholdsted for levende Væsener, - Skabningernes Natur er forskjellig; ligesom Skaberen har dannet nogle Dyr til at leve i Luften, andre til at opholde sig i Jorden, og atter andre til at leve i Vandet, hvorfor kunde han ikke ogsaa have dannet Skabninger tilat leve i Jlden, Vel kjende vi her paa Jorden, ingen saadanne Skabninger; imidlertid viser dog Erfaring os forskjellige Dyr, som udholde en høi Grad af Hede, saaledes har jeg selv med flere, imedens jeg var Forpagter paa Gundersløvholm, seet en Flok af 40 til 50 Stykker Faarekyllinger, gamle og unge, meget langsomt at gaae midt igjennem det brændende Baal af en trækkefærdig Bagerovn, og saaledes at taale en Hede, som holder Guld og Sølv i Flod, uden at tage Skade. Førsløv, Januar 1813. Friderich Artzt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Jndenlandske Efterretninger. Af to Skrivelser fra Hr. Pastor B. F. Rønne til Selskabet for indenlandsk Konstflid, indførte i 5te Hefte af Selskabets Efterretninger for 1812. erfares følgende angaaende Jndustriens Tilstand, Lyngby Sogn og Omegn. Deherrer Kattuntrykkerie-Entrepreneurer Schleisner & Knop have i Aaret 1811 med deres forrige Anlæg i Lyngbye forenet et Klædemanufactur, som i October Maaned f. A. havde 4 Væverstole, 30 Spindere og 6 Skruppere. Hofmester v. Harbou eier sammesteds et Lysestøberie og et Sæbesyderie, som f. A. leverede omtrent 6000 Pund Lys og 14,000 Pund Sæbe. Det forestaaes af Sæbesyder Dugge, hvis vindskibelige Hustru ikke allene er den første, der har lært Egnens Beboere, ved Hielp af Vanddampe, at løse Ulden af Faareskind, uden at disse klippes, men som og s. A. havde spundet den største Deel af de Lysevæger, som bruges i Støbe riet, forfærdiget 6 Alen Kalemank, 24 Alen hjem farvet og hjemspundet Klæde, 35 Alen godt Værk garn, og 140 Alen Lærred. Fremdeles havde hun f. A. selv farvet og for største Delen med egne Folk spundet og ladet væve af Bomuld, Uld, Linned, foruden 61 Stykker forskjellige Tørklæder, 660 Alen forskjellige Tøier. Selskabet for indenlandsk Konstslid har foræret hende en totenet Rok, hvorpaa var anbragt en liden Plade af caldarisk Erts, med Paaskrift: "at den af Selskabet for hendes Huusflid var hende skienket. Hr. Kirkegaards Bomuldspinderie paa Buddinge Mark drives for den største Deel ved Heste Maskiner, og for en mindre Deel ved Haandmaskiner. Hr. Pastor Rønne fandt her omtrent 1100 Tene i Aaret 1811 i Gang, adskillige Haspe- og DublerMaskiner; henved 50 Mennesker, alle udmærket reenlige og ordentlige, vare sysselsatte ved Fabriken; 6 Heste, hvoraf 2 hvile, medens 4 arbeide, drive Værket. Til Fabrikens Udvidelse arbeidedes den Gang paa en Tilbygning til en Hovedbygning, og en ny Sidebygning. – Kattuntrykkeriet var allerede den Gang aldeles standset af Mangel paa hvide Varer; men Klædemanufacturerne derimod drives dagligen stærkere og stærkere, havde den Gang en halv Snees Væve, en Skrubbe, to Karte, en Slubbe= og, saavidt som Hr. R. mindes, 4 Spinde Maskiner, foruden Skotrokke. Den har og faaet sit eget Overskjærerie med tilhørende Jndretninger og Ramme til at spænde Klæderne i. - Hr. Greve Schulin har paa Frederiksdal ladet anlægge.