JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Onsdagen den 9de Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Pretiosis, Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøy, Porcelain, Steentøy og Glas, Meubler og Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, med videre, afgieMad. Dorothea Elisabeth von Brachts, fød Leitlof, og forhen afdøde Mand Sr. Friderich Christian von Brachts fælles Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i Stervboets Huus paa Hiørnet af Stormgaden og Volden No. 278.; og blive de derover trykte Catalogi fra Løverdagen den 28de hujus daglig at bekomme paa Hr. Høyeste Rets Advocat Schmidts Contoir i Gothersgaden No. 176. NB. Jblant Pretiosis findes et meget prægtig complet Sølv Altar, 26 Tomme høy og 15 Tomme bred, indlagt med Skildpade og sine Malerier, og et complet Sølv=Tøiller, indlagt med Skildpadde og sine Malerier og til deels forgyldt.
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Directionen for det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske L Compagnie bekiendtgjør hermed, at Onsdagen den 9de October förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver ud Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over Skibene Cren-Prindsen og Dronning Juliana Marias fra Chinhiembragte Ladninger, og tager Auctionen sin Begyndelse med Porcellain, Sago, Radix China, Gallanga, Rhabarbara, Turtenage, raae og tvunden Silke, Nanquiner og Silketöver; og skal paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgiøres, om Auctionen over Theerne haver sin Fremgang samme Tiid, eller om den vorder udsat. Vahrene ere i Compagniets Pakhuse 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn. Marienlysts (som tilhører Hans Kongel. Høyhed Kron Prints Frederich) underliggende Jorder i Nærheden ved Helsingøer, bliver, i Følge allerhøyeste Resolution den 12te Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, til nye Bortforpagtning paa 6 Aar, fra førstkommende Martini Dag, ved offentlig Auction udi Gartnerens Sr. Freeses Huus ved bemelte Marienlysts Have opraabt, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte, og som forinden kan faaes til Eftersyn hos Justits=Raad og Borgemester Wilde i Helsingøer, en Kongel. allernaadigst privilegerede Fiskebeens=Fabrique, i Vognmager=Gaden No. 157., haver endnu som tilforn, til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med de allerbeste Udenlandske, og det af forskiellig Længde fra 2 til 16. 18 a 20 Qvarteer, og er Prisen 4, 5 Mk. 8 Sk. a 6 Mk. pr. Pd., som alt er indrettet efter Længde, dog med Forsikring, at enhver Kiøber herved erholder nogle pro Cento bedre Kiøb, end hvad samme ere kostende paa udenlandske Stæder. C. A. Østergaard. Udi Schielschiør er et meget vel indrettet Farverie med tilhørende Privilegier, paa fordeelagtige Conditioner, at faae tilKiøbs, naar Vedkommende som har Lyst til samme, vil henvende sig til Grosserer Jens Lauritzen, boende paa Nye Torv ved Raadhuset No. 132., som har samme udi Commission.
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Samme Skifte=Forvalter bekiendtgiør, at Mad. Petronelle Dass, Enke efter forrige Sognepræst til Sparboen afg. Hr. Aron Nordmann er ligeledes i en høy Alderdom ved Døden afgangen, hun har efterladt sig en tinglyset Fledførrings Contract, ved hvilken hun overdrager til de Folk, som have forfør get hende sine Efterladenskaber, hvilke ved Registrationen ere befundne saa ringe, at de neppe vilde blive tilstrækkelige til Skifte Omkostninger. Efter hende kan altsaa intet videre foretages med Skiftet, med mindre vedkommende Arvinger, hvilke man ikke veed hvor mange eller hvor de ere, maatte saadant forlange. Stordals Præstegaard, den 8de Augusti 1782.
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 5te August 1782 og udi Siellandsfars Landstings=Ret den 21de nestefter, ere afg. Billiard=Holder Magdalen Jens Datter Eskildsen og forhen afdøde Mand Nicolai Wilhelm Holstes Stervboes Creditorer indkaldet for at anmelde deres Fordringer i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Uger fra bemelte Proclamatis sidste Forkyndelses Dato, ligeledes ere berørte Afdødes Arvinger indkaldet, deres ArveRet inden den i Loven foreskrevne Tid for bemeldte Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 19de Augusti 1782 og udi Siellandsfars LandstingsRet den 21de nestefter, ere afg. Mad. Engelke Maria Daldorph. og forhen afdøde Mand Songepræst Morten Brystings Stervboes Creditorer indkaldede for at anmelde deres Fordringer i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Uger fra bemelte Proclamatis sidste Forkyndelses Dato; hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Ved udstædt Proclama, læst i Hof= og Stads Retten den 12te August. og ved Siellandsfars Landsting den 21de Ejusdem, er Skibs=Capitain Andreas Kaass, som paa Kysten Guinea med Skibet Grev Bernstorff er død og hans Hustrue Karen Hjorth, deres fælleds Boes Creditorer indkaldede, inden Aar og Dag at anmelde og legitimere deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres. a 5te Classes Trækning af det 29de Kongel. privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie foretages den 7de Octobr. førstkommende; saa har man om Fornyelsen i Tide villet erindre de Herrer Jnteressentere, paa det de ey skulle miste deres Lodder formedelst alt for lang Opsættelse dermed. Kiøbenhavn, den 16de Septbr. 1782. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1782-09-27
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Fra de Spanske Grændser, den 10de Sept. Den indeværende Maaned vil efter al Rimelighed afgiøre, om Gibraltar bliver indtaget endnu i dette Aar, eller ikke.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
En Skrivelse fra Algestras melder, at i Dag, nemlig den 10de, have alle Anstalter til Beleyringen skuller være færdige, og Angrebet til Vands og Lands begyndes. Dette Angreb var fastsat at foretages paa 4 Steder tillige, nemlig paa eet Sted af Landsiden og 3de Steder fra Søekanten af, og man holdt det for umueligt, at Engelænderne kunde giøre Modstand længere end i 14de Dage. Hr. von Arcon skal have opfundet et Middel, at stille de svømmende Batterier saaledes: at man meget let og med megen Accuratesse kan stille Kanonerne. - Der er atter paa nye ankommen til Algestras saavelsom til Leyren 600000 Stykker Kanonkugler og 110000 Bomber; af de første skulle 20000 og af de sidste 3600 dagligen forbruges, fremdeles 856000 Pd. Krudt, og 600000 24 pundige Kartæske=Patroner. - Det sidste Skib, som indløb i Bugten ved Gibraltar, og har bragt Fæstningen Levnetsmidler og Munition, er den Engelske Kaper the Fame, hvilken det nu allerede er lykkes fire gange, at undgaae vore Skibes Aarvaagenhed. Da Mahon blev beleiret, gjorde den der det samme tvende gange.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
London, den 13de September. Folket i Provindsen Nye York skal være kommet i offentlig Oprør indbyrdes imod hinanden. - Paalæggene i Amerika for indeværende Aar beløbe sig vel til 4 Millioner Daler; men i Julii Maaned vare ikke meer end 16000 Daler indløbne, og Colonien Connecticut har ligefrem vegret sig ved, herefter at oprette nogen Slags Afgift til Kongressen. I Gaar kom den værdige Lord Keppel tilbage hertil fra Portsmouth, og gav Kongen en omstændelig Beretning angaaende den store Flodes Afreise, hvilken med rette fortiener Navn af en stor Flode, ikke allene formedelst det store Antal af Skibe, som høre til samme, men endog formedelst dens Bestemmelses vigtige og farlige Gienstand, i det manikke allene har udvalgt den ubeqvemmeste Aarets Tiid til dens Reyse, da den i en Tiid af 10 Dage vil være udsat for Æqvinoctial-Stormene; men den tillige ved sin Ankomst til Strædet vil efter al Rimelighed forefinde en fiendtlig Overmagt, som først maae overvindes, førend den betrængte Fæstning kan erholde sine Forstærkninger. Man veed fra en sikker Haand, at Besætningen paa den Howiske Flode bestaar af 24000 Mand, og Kanonerne, som befinde sig paa samme, skulle udgiøre over 3000. Regner man nu hertil de indskibede 10 Batailloner Jnfanterie, Besætningen paa 11 store Ostindiske Skibe, 70 Munitions- og Proviantskibe, som ere bestemte til Gibraltar, Mand; skabet paa flere end 80 Vestindiske Skibe, og en Convoy af de til Nordamerica, Newfoundland og Oporto bestemte Skibe; saa turde man vel ikke regne for lidet, naar man bestemmer Antallet af de Mennesker, som i Forgaars i nogle faa Timers Tiid vare borte af Øens Sigte, til 40000.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
De 11 rige Ostindiske Skibe, som ere afseylede tillige med Floden, hedde Fairford, General Goddart, Foral, Duke of Athol, Busbringe, Francis, General Coore, Montague, Europa, Rodney og Snauen Winon. Disse have det 50 Kanonskib, Bristol, til Bedækning. - Mange sige vel, at Lord Howe kan, i Fald han beholder god Vind, være for Gibraltar om en 12 Dages Tiid; men Søefolkene overhovedet regne, at man kan allerede holde det for en god Reyse, naar en saa talrig Krigs og Transport Flode ankommer i Strædet den 21de efter sin Afreise fra Portsmouth. - De her værende Jøder have den 9de hujus aflagt et Beviis paa deres patriotiske Tænkemaade, da de i deres Forsamlings=Huus, efter at de havde bedet for begge Deres Majestæter og vor Søe= og Landmagts Velgaaende, foranstaltede en anseelig Collect til de med Skibet, Royal George, forulykkede Søefolkes Enker, og faderløse Børn, hvortil adskillige af de Ældste have givet for deres Part 20 Pund Sterling. Deres Rabbl. D. Shist, holdte ved denne Leylighed en fortreffelig Tale over de Ord, som Propheten Jonas bad, da han laae i Valfiskens Bug, nemlig: Du kastede mig i Dybet midt i Havet, saa at Vandene omgave mig. Man tvivler aldeles ikke paa, at de øvrige Jøder jo ligeledes ville følge dette roesværdige Exempel.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
London, den 17de og 20de Sept. J Søndags blev en Coureer affærdiget til Berlin, hvorfra han skal, naar han har faaet sine Jnstructioner af vores der værende Kongel. Minister, gaae ligge til Petersborg, for at bringe Hoffet sammestæds ligeledes vigtige Depecher. - J Gaar bragte en Expresser Admiralitetet den behagelige Tidende, at Lord Rodney om Bord paa Linieskibet Montague tilligemed endnu 3 andre Linieskibe og en Vestindisk Flode, lykkelig den 7de hujus er kommen til Kinsale. Denne berømte Mand befinder sig ret vel og ventes hertil i Morgen. Kongen vil imodtage ham paa det fortrinligste. Skibet, Staden Paris, og de andre Franske Priser har han ladet blive tilbage i Vestindien. Admiral Rodney skal være reyst fra Jamaica den 5te Augustii, og paa samme Dag skal og den til America bestemte Flode under Admiral Pigots Commando, være afseylet. - Admiralitetet har og i Gaar faaet Depecher fra General Elliot i Gibraltar, hvilke ere af 2den hujus, og indeholde den behagelige Efterretning, at bemeldte Gouverneur har ødelagt det berømte maskerte Batterie, som Spanierne have anvendt saa store Bekostninger paa at oprette; at Besætningen er frisk og modig, og slet ikke frygtede for fiendtlig Angreb. Nogle Deserteurer have berettet Gouverneur Elliot, at Hertugen af Crillon har, førend dette Batterie blev ødelagt, havt stort Haab om et godt Udfald paa Beleyringen; men at han siden meget har holdt inde med at skyde, saa at man troer, at han snart vil ophæve Beleyringen. Fra Lord Howe er den Ministerial=Beretning indløben, at han er kommen forbie de Seylliske Øer, og i Torsdags ved Solens Undergang seylet til Kanalen. Floden var fordeelt i 3 Divisioner, hvoraf Admiralerne Barrington og Hvod førte Avantgarden; Lord Howe og Sir Richard Hughes Centrum, og Admiral Milbank og Contreadmiral Hotham Arriergarden. Bemeldte Flode lægger an ved Cook for at faae de Forstærkninninger, som der ere foranstaltede for den. - J Gaar var en anseelig Fransk Betient over 2 Timer hos Lord Grantham, og begav sig derpaa til Lord Shelbuen. Hans Ærende skal have været, som man siger, at udvirke en Vaabenstilstand, saalænge, indtil man kunde udfinde en anstændig Maade til Freed imellem de krigførende Magter.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Den Franskmand, som har havt Samtale med vore Stats secretairer Shelburn og Grantham, er Græv von Vergennes Secretair, men hvis Forlangende vil finde mange Besværlig heder. Frankrig forlanger iblandt andet vore Eiendomme, og Handel i Asien, hvorover Underhandlingen alt er ophævet. De Amerikanske Sager tage nu ellers og en saadan Vending, at man ikke troer Freden at være nær. Lord Shelburne holder den og i nærværende Forfatning for saa lidet muelig, at han er betænkt paa alle Midler til at bestride det tilkommende Feldtogs Udgifter, og vil endnu for Enden af dette Aar uden Laan hæve Subsidierne ved et Paalag af 12 Procent paa alle rede Jndkomster, hvilket vil indbringe 12 Millioner Pund Sterling. Desuden indsee nu de nentrale Magter at Engeland ikke har grebet til Vaaben af Stolthed og Ærgierrighed, men ene og allene for at faae tilbage og forsvare sine Rettigheder. - Man venter vigtige Depecher fra General Carleton. - Dersom Admiral Pigot er kommen til Amerika, saa maa hans Flode vare 32 Linieskibe stærk. - Hr. von Vandreuil kan kun ved Rhode Jsland eller Boston have 2. Skibe af Linien.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Fra Schweits, den 16de September. De Nordiske Herskaber ere den 7de huj. ankomne til Bern hvor De sammesteds dog kun forbleve 3 Timer, og begave sig derfra til Jisbiergene, hvorfra de den 10 atter ankom til Bern, og da sammesteds traf Hertugen af Gloucester tilligemed sin Familie under Navn af en Græve af ConnougtBemeldte Dag var sammesteds et stort Ball, og den 11 gik Afreysen til Strasborg for sig. Hertugen af Gloucester vendte samme Dag tilbage til Lausanne. Man siger, at de høyst Reysende have ogsaa været i Gens.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Leiden, den 21de September. Det er vist, at Freds=Underhandlinger ere begyndte i Paris; men Erkiendelsen af en ubetinget Amerikansk Uafhængighed fra Engelands Side er endnu bestandig Anstøds Stenen, hvorved dette ønskelige Værk opholdes. Man forsikrer, at Hr. von Ravnevalds Afsendelse blot har angaaet de foreenede Amerikanske Stater, saasom der hidindtil ikke er forekommet noget om Spaniens og Hollands Jnteresse. Hr. Fitzherbert har nyelig igien havt en Conference med Græv von Vengennes, og foreslaaet en Kongresses Holdelse, hvorpaa Ministeren skal have svaret: Kongen, hans Herre, er af Hiertet tilbøyelig til at biedrage alt, hvad der kunne tiene til at bringe Fredsslutningen i Stand; han vilde og gierne beqvemme sig til at der blev holdt en Kongres; men Amerikanske befuldmægtigede Ministre maatte være tilstæde ved samme, og Storbritanien maae altsaa i Forveien erkiende Amerikanerne for uafhængige. Hr. Fitherbert har atter sendt en Coureer til London, med dette Svar. - Saa meget de fleste her værende Politiker end ville være overtydede om at Freden endnu er langt borte, saa ere der dog nogle, som meene, at den er nærmere end man troer, og at dette er Aarsagen, hvorfor der for nogle Dage siden ere komne saa mange Commissioner til at kjøb Engelske Actier hertil fra Frankrige.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Haag, den 21de September. Arvestatholderen har, i Anledning af den indkomme Proposition fra Seeland og andre Provindser, angaaende vor Søemagts Uvirksomhed, den 11te hujus overleveret Generalstaterne en retfærdiggiørende Memoire, som skal være fortreffeligen udarbeydet, og turde med det første blive offentligen bekiendtgjort. - Fredsrygterne forandre sig næsten med hver Dag, og ere snart stærkere, snart svagere, uden at mankan angive anten nogle Aarsager dertil eller ogsaa blot Gisning. Krigens Fortsættelse synes at være det rimeligste saasom den Amerikanske Uafhængighed endnu sidse bliver en stor Anstøds=Steen. Paketbaadens Fart imellem Dower og Calais er atter bleven ophævet. Man er meget begierlig efter det Brittiske Parlaments Aabning, men det turde vel ikke have Sted, førend imod Enden af November Maaned. -J Gaar befrygtede man næsten et Oprør, da over 800 Tømmersvende fra adskillige Skibsværfter begave sig til Borgemesteren; men disse Folk have blot besværet sig hos samme over adskillige Ting, som deres Mestere ville tiltage sig.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Haag, den 31te September. Arvestatholderen har næsten daglig været i Conference med Regierings=Lemmerne. Den 16de hujus havde han med Stadsraadet en Samtale, som næsten varede i 3 Timer. En til Tesselen sendt Expresser har bragt Ordre derhen for Floden, at den skulde løbe ud. Samme er og kommen tilbage igien, og man formoder, at den allerede er gaaet i Søen, med min dre det stormende Veyr, som i nogle Dage har hersket, og hvorved der er skeet stor Skade, har forhindret det. - Man forsikrer ogsaa her, at det Budskab, som Hr. Ravneval har bragt til London, bestaaer deri, at der var ikke at tænke paa Freed, med mindre Storbritannien vilde tilstaae Amerikanerne en ubetinget Uafhængighed. Hertil kan Engeland ikke beslutte sig; men det høyeste, som samme vil giøre, skal bestaae deri, at det ikke offentlig vil negocere med Amerika, eller, som andre kalde det, abandonere samme. Til en offentlig og høytidelig Uafhængiheds Erkiendelse vil Engeland neppe skride, og det synes at giøre alle Anstalter til en virksom Fortsættelse af Krigen.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Efter Breve fra Stockholm, har det Svenske Hof giver Ordre til, at sætte den Engelske Prise, som den Hollandske Kapercapitain Koelberg har opbragt til Marstrand, i Frihed, Fra den Hollandske Kutter er Roeret bleven taget, og Capit. Koelberg maae ikke komme om Bord. Skibet er desuden bleven besat med 7 Svenske Soldater. Den her værende Svenske Charge d'Affaire, Hr. von Arp, har til den nylig overleverede Note angaaende Capitainen føyet nok en Memoire, hvor Hs. Majestæt af Sverrig giver tilkiende sin største Misfornøyelse over Capit. Koelbergs Opførsel, der i Følge med en Hollandsk Krigsfregatte har forfulgt og taget Engelske Skibe paa Hs. Svenske Majestæts Territorium. Hans og de øvrige Medskyldiges Afstraffelse bliver overladt til Generalstaterne. Kaperen heder Veerenger, fører 20 Kanoner, og dens Commandeur, Koelberg, er af Fødsel en Svenske.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Wien, den 12te September. Paa nogle Dages Tiid har her gaaet det almindelige Rygte, at Tyrkerne havde forkyndt Russerne Krig. Skulde denne Efterretning blive bekræftet, saa ville vi tilvisse blive dragne med i Spillet, og uden Tvivl skulde da en anseelig Armee opstilles paa de Tyrkiske Grændser, for at række vore Venner, Russerne, en hielperiig Haand. Det vil da vel ikke, haabet man, koste os megen Møye, at bringe de os forhen fratagne Provindser, som ere saa nødvendige til vore Staters Dannelse, atter under vores Herredømme.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Christiansand, den 12te Sept. Afvigte 10de hujus, blev af den her paa Rehden liggende Keiserlige Russiske Escadre Alexander Newsky Fasten hellig holdet, da, efter deres fuldendte Guds=Tieneste, blev de sædvanlige Cermonier ved Canoners Løsning fra den heel Escadre udført, som fra Byens Fæstninger igien blev besvaret. Om Eftermiddagen blev Ball anrettet til nogle og Firsindstyve Personer af denne Stads Jndvaanere, som af Hr. Admiral Kruse vare inviterede, og ved Escadrens Schallupper af hentede, da bemeldte Hr. Admiralen ved sin egen udstafferede Schaluppe lod Frue Kammerherreinde Adeler med Hr. General=Major v. Dietrichson og Frue afhente, og ved Ankomstertil Modtagelse affyre 9 Skud. Under Samlingen blev med Caffee og Thee &c. serveret, og derefter Ballet aabnet ved Admiralen, General=Major v. Ditrichson og General=Major Dugdahl, da Selskabet saaledes continuerede til Klokken 9 om Aftenen, hvorefter et meget behageligt Fyhrværkerie blev paa en i Nærheden af Admiral=Skibet liggende Øe, Lamands=Holmen kaldet, anbragt ved en Mængde affyrede Raqvetter, Romerske Lys &c., og udi Midten af samme, saaes Hendes Keiserlige Majestæts Vaaben med Krone paa den venstre, og Hs. Majestæts Kongen af Danmark Vaaben og Krone paa den høyre Side, sammenvirket med Lov=Værk og Faistons med en Mængde Lamper illumineret, hvilken Jllumination vedvarede den gandske Nat, og saa længe Ballet continuerede. Ved Fyr=Værkeriets Slutning blev med Panker og Trompeter gjort Signal til Taffeis, da Giæsterne paa det brillanteste bleve beværtede, og over Taffelet opført en behagelig Concert, og idelig Canonade, som ved Skaalene, under Trompeters Lyd, blev erindret Dagens Helligholdelse til Kl. 12. Selskabet gik derpaa fra Taffelet, og igien begyndte Dandsen, som vedvarede til Kl. 7 om Morgenen, da Giæsterne med den erkiendtligste Forbindtlighed forlod deres høye Velgiører, og ved Hr. Commandantens Afreise atter blev saluteret med 9 Skud af Admiral=Skibet, som og ved de øvrige Giæsters Afreise blev skudt fra de øvrige Skibe af Escadren. Jkke allene ved denne Leylighed herskede en ubeskrivelig Orden, men samme viser sig og her daglig, da, uagtet her ligger 4500 Mand, der for en stor Deel daglig er i Land, er dog alle Ting i Byen saa roelig, som her ingen Fremmede vare. Afvigte 11te gav Hr. Biskop Hagerup den Russiske Admiral, med de øvrige Skibs Cheffer, og nogle af Jndvaanerne en anstændig Soupee.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Hamborg, den 26de September. En Skipper, som i Gaar ankom hertil fra Porto, har den 15de hujus ved Lezard mødt den Engelske Flode under LordHowes Commando. Han har tælt 36 Linieskibe og over 200 Transport-Skibe. Paa bemeldte Dag var Vinden endnu Sydost, og altsaa meget fordeelagtig. Men den 16de reyste sig en stærk Storm af Sydvest, hvilken, som Skipperen troer, har tvunget Lard Howe til at gaae tilbage til Plymouth.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Corsøer, den 26de September Jndkomne: Den 21de hujus Oberst=Lieutenant Bardensleth, fra Fyhn til Slagelse, Koffardie=Capitain Kaasgaard fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 22de: Kongel. agende Post 4 Læs. Den 23de Kammerherre Pless fra Holsteen til Foersløv. Den 24de: Assessor Frisch med Frue til Kiøbenhavn, Kiøbmand Møller fra Fyhn, Koffardie=Capitain Bøye Clasen med Kone, og Styrmand Dirck Klein fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 25de: General=Major Sehsted med Frue og Børn fra Jylland til Kiøbenhavn. Den 26de: Etatsraad Anchersen til Kiøbenhavn. Udgaaet: Den 20de hujus Doctor Eichel med Kone og Søn til Odense, Pastor Meelbye til Assens, Jnspecteur Berg af Christiania til Fyhn, alle fra Kiøbenhavn; Gartner Huneus fra Kiøge til Fyhn. Den 22de: Kongel. agende Post 2 Læs, Kammerherre la Pettri med Frue, Regiments=Qvarteermester Schmidt, Koffardie=Capitain Peter Andersen Eben med Kone, Kiøbmand Christen Petersen og Skipper Bøyesen, alle fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 25de: Doct. Provst Midleboe til Ribe, Pastor Mansin med Kone fra Kiøbenhavn til Horsens, Etatsraad Bartholin Eichel fra Sorøe til Fyhn. Den 26de: En Dansk Estaffatte fra Helsingøer til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Helsingøer, den 30te September. Den 27de hujus ankom fra Østersøen 12 Skibe, og gik til Seyls til Nordsøen 25 Skibe, meest Danske til Norge og Svenske til Gothenborg. Den 28de indkom fra Nordsøen 24 Skibe, og ankom fra Østersøen 10 Skibe. Den 29de ankom fra Nordsøen, 26 Skibe, deraf 4 Engelske fra Engeland til Østersøen, 5 Sven skee fra Engeland og Middelhavet med Salt, Resten under Preussisk Flag fra Holland med Ballast til Østersøen, og fra Østersøen, 15 Skibe. J Sundet ligge 140 Skibe, deraf 30 destinerede til Østersøen, Resten til Nordsøen, deraf ere 2 Kongel. Engelske Convoy Fregatter, i dito Snov, 2 Hollandske Convoy=Fregatter og 54 Engelske Koffardieskibe, 1 Svensk Chinafahrer, destineret til Gothenborg og Canton. Den 30te hujus udgik af Havnen Skipper Christian Wiinberg her af Byen til Kiøbenhavn med Stykgods og Muursteen.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
P. S. De i disse Dage her ankomne Skibe fra Bergen berette at for 8 Dage siden ved deres Afgang derfra, laae til Ankers, 10 Mile i en Havn paa denne Side fra Bergen, 4 Hollandske Orlogskibe og de 3 Hollandske Ostindiefarere, som en Tidlang har ligget i Trundhiem, til Holland destinerede; saa berette og de her ankomne Engelske Skibe fra Engeland og Skotland, at ved deres Afseyling derfra var den store Engelske Flode, som udgik heraf Sundet den 10de hujus, lykkelig hiemkommet. Disse ankom ne Skibe berette og, at ikke have seet paa Hidreysen noget fiendtlig Skib eller Kapper.
Berlingske Tidende, 1782-09-30
Kiøbenhavn, den 30te September. Den 22de Augusti d. A. er Toldbetienten i Bergen, Jørgen Brøcher Buch allernaadigst beskikket til Extratoldbetient sammesteds.