Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-02-16
J de Deputeredes Pallads, som har to store Sidebygninger, der indeslutte en prægtig Slotsgaard, finder man flere store Sale og mange Værelser til Brug for Kammerets Commissioner og Bureaux; men Hovedfalen er den, hvori de Deputerede holde deres offentlige Moder. Den er bygget og decoreret med megen Smag, i en reen, ædel og passende Stiil, og har i Form og Jndretning endeel Lüghed, med de Gamles Theatre. Gulvet er i Jævnlinie med Forhallen. Sæderne for de Deputerede hæve sig i en Halvkreds, over disse er først en Rad Tribuner eller frie Loger, deels for de udenlandske Gesandte, deels til Raadighed for Ministrene, Pairerne og de Deputerede, hvoraf enhver har et vist Antal Jndgangskort til Uddeeling. Der ovenover løber et med jomske Marmorføiler prydet Gallerie, som indeholder Tribunerne for Publicum. Dette Gallerie er bygget uden for Salen, saaledes at dets Colonner og Brystværn ere i Linie med Muren. J Midten af Salens lige Side er en stor halvrund Fordybning eller Niche, hvis Væg, ligesom den heele øvrige Sal, er draperet med grønt Klæde. Her, netop paa det Sted, hvor Scenen befandt sig i de Gamles Theatre, er anbragt en høi Tribune, hvor Præsidenten sidder ganske frit, næsten i lige Linie med den øverste Rad af de Deputeredes Bænke, eller ikke meget lavere. Foran sig har han et Bord; her seer man hans store Klokke, hvormed han ringer til Tegn paa, at Mødet er begyndt; bag ved ham staae to Retstienere eller Huissiers, og nedenfor hans Bord sidde paa hver Side to Secretairer. Disses Borde og Præsidentens Bureau i Midten udfylde ikke aldeles Nichens Brede. En Trappe har endnu Plads paa hver Side ved Væggen, med dobbelt Opgang til Præsidentens og Secretairernes Tribune. Nedenfor denne, og noget lavere end Søcretairernes Bureau, er Talernes Tribune, der ligeledes har en dobbelt Opgang; og omtrent lige over denne er det store halvrunde Vindue i Loftet, hvorfra Salen allene faaer sin Lysning. Talerstolen er saa stor, at tre eller fire Personer, kunne, staae der ved Siden af hinanden. Ethvert Medlem, der vil fremføre noget i sammenhængende Foredrag, maa bestige denne Tribune, og det er ingen tilladt, som i det engelske Parlament, at tale fra sin Plads. Skeer det nu, at en Deputeret i en Committees Navn rapporterer noget til Kammeret, og Rapporten bestaaer af flere Afdelinger, kan det ikke hindres Medlemmerne, hvergang een af disse er til Ende, at forlange Ordet, hvorpaa den, som rapporterer, træder tilside og den anden bestiger Talerstolen. Ere de nu, som gierne er Tilfældet, af modsatte Partier, maa den ene staae sin Modpart næsten ved Siden, og høre paa, hvorledes denne giver Ondt af sig; dog har jeg seet Rapporteuren blive kied af at staaer der, og sætte sig nedenfor Tribunen, naar den Andens Angreb paa hans Foredrag varede for længe. De Medlemmer, der forlange Ordet, reise sig op og række Haanden ud mod Præsidenten, og den, som er hurtigst, tilkendes Ret til at bestige Talerstolen; men dette skeer kun i de færreste Tilfælde, og for det meste kun ved Rapporter fra Ministrene eller Committeerne, da ved alle Lovforslag de Deputerede, der ville tale for eller imod samme, længe i Forveien lade sig indskrive hos Præsidenten, og efter deres Orden holde de udarbeidede Taler, som man derfor endnu samme Dag eller Dagen efter kan læse i det Parties Dagblade, hvortil Taleren hører. Ministrene, der sidde paa en egen Bænk, omtrent lige for Tribunen, have Ret til i enhver Sag og til enhver Tid, uden Jndskrivning, at bestige Talerstolen naar de ville det, for at besvare hvad der siges imod dem. Dette forkyndes da af Præsidenten med de Ord: Mr. le ministre de (Vinterieur, &c.) a la parole, Neden for Talerstolen sidde fire eller sex Huissiers, i sorte Klæder med Kaarde og med en Kiæde om Halsen, hvori hænger en Guldmedaille til Embedstegn. Nogle af disse ere afvexlende næsten uophørlig i Bevægelse under Møderne, for at bringe Smaasedler, som skrives paa Stedet, fra et Medlem til et andet, Budskab til Præsidenten eller Secretairerne, m.m. Naar der bliver formegen Støi imedens Nogen taler, eller efterat een har talt, og Præsidenten paa byder Stilhed, raabe de i Chorefter ham: Silence, Messieurs, Silence, og hielper det da ikke, forener Præsidenten atter sin Røst med deres, og banker desuden stærkt med en Hammer eller Lineal i Bordet. Er dette endnu ikke tilstrækkeligt, som i det forargelige Møde, hvori Gregoire blev udelukt fra sin Plads som Deputeret, sætter Præsidenten, sin Hat paa, eller hæver endog Mødet, som han dengang maatte giøre. (Fortsættes).