JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Proclamata. Creditorerne i afdøde Smed Peter Hansen heraf Byen og efterlevende Hustrue Frederikke Mortensens fælleds Boe indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 25de October 1792, til, inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Skjelskjør Kjøbstads Skifteret, den 7de Mai 1836. Foss.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Ved Proclama som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Jomfrue Christiane Maria Winterberg her af Staden, hvilket vi behandle som Executores testamenti indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn den 16de Mai 1836. Søht, Dahl.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Landsoverrets samt Hof- og Bataillonschirura. Stadsrets Procurator. Pilestræde Nr. 119. Vestergade Nr. 43.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Boerne efter: a) afdøde Kudsk Jens Nielsen i Sorøe. b) afdøde Gjordemoder Else Marie Bolm af Nidløse, og efterlevende Mand, Søren Nielsen. indkaldes herved med 12 Ugers Narsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Sorøe, den 9de Mai 1836. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Maren Pedersdatter og forhen afdøde Mand, Huusmand Jens Thomasen af Raabye Bye og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. En Samling i Boet afholdes paa Contoiret Fredagen den 16de Juli d. A., Kl. 10 Formiddag. Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 10de April 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde J Kraft af den os under 2de i denne Maaned allernaadigst forundte Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjør vitterligt: at Vi, efter Handelshuset Jørgen Kruse & Lauritzen af Vor Kjøbstæd Corsøer, udi Vort Land Sielland, deres herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, at bemeldte Handelshuus, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Adressecontoirets Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos dem, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 7de Mai 1836. Under Vort Kongelige Seigl. (LS.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Bevilling for Handelshuset Jørgen Kruse & Vauritzen i Corsøer, ved Proclama i Aviserne, at indkalde deres Creditorer, indkaldes herved Alle og Enhver - Panthaverne i vores faste Eiendomme allene undtagne – som formene at have nogen Fordring paa det nu af os ophævede Handelsfirma: Jørgen Kruse & Lauritzen i Corsøer, eller paa enhver af os i Særdeleshed, til saadant deres havende Krav inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre for mig Kjøbmand Jørgen Kruse i Corsøer, paa forhenværende Medinteressents og egne Vegne. Corsøer, den 11te Mai 1836. Jørgen Kruse. Søren Lauritzen.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Bekanntmachung. 1836, den 10ten Mart. – Die Grodnosche GouvernementeLiguidations-Commission har neuerdings Nachrichten uder die Studenten der Wilnger Universitat Leon Jodkowski aus den Gouvernement Grodno und Joseph Krusnovskiaus der Provinz Bialystok geburtig, erhalten, die an dem letten Aufruhr in Polen Theil genommen haben und deren bewegliches und unbewegliches Vermogen dennitiv zu confisciren verordnet worden ist, und macht daher allen Creditoren und Schuldnern derselben, so wie den Gerichts- und andern Behorden hiermit offentich bekannt, das, kraft der om 28sten Juni 1832, zur Liguidirung der Schulden der Anfruhrer Allerhochst bestatigten Regeln, die Ersteren hiermit augefordert worden, wenn ste in Rusland over dem Königreich Polen wohnen, binnen 6 Monaten – menn ste sich aber im Auslande befinden, spatestens hinnen 12 Monaten, gerechnet von dem Erscheinen der ersten gedrukten Publication in einer offentlichen Zeitung, sich uver ihre Forderungen oder Schuldverpstichtungen, an gedachtes confiscirtes Vermogen bei dieser Commission auszuweisen haben. Gleichzeitig werden samtliche Gerichts-Behorden hiermit angegangen von allen bei ihren anhangigen Prozessen der vorgenannten Personen ovenfalls dieser Commission zum festgesetten Termin umstandliche Mittheilungen zukommen zu lassen. (Gez.) Mitglied der Commission : Regierungsrath Bieloserski. Stellvertretender Secretair, Roschbitzi.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfru Johanne Birgitte Blegen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Executor testamenti, inden saadan Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 11te Mai 1836. J. L. Dreien. Professor og Hofmedicus. Hjørnet af Frederiksholms-Canal. og Stormgaden Nr. 239.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Capitain ved det borgerlige Jnfanterie og Hofboghandler Jacob Marcus Stadthagen og efterlevende Enke Esperance Stadthagen, født Fürst, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 14de Mai 1836. Mollerup. Buchwald. Alle De, som formene sig at have Noget at 1836 & 37. fordre i afdøde Mariane Olsen, fød Bech. Bud ved det Kongelige Theater Peter Olsen med Tilnavn Thostrup, hans separerede Hustrues Stervboe, indkyldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteommission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Lida indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Balets Behandling. den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 13de Mai 1836. Mollerup. Buchwald. Kreditorer i Boet efter min afdøde Søn, Prøveprocurator Christian Rod i Frederikshavn, indkaldes herved til Otte 12 Ugers Forløb, for mig som hans Arving, at an inden og bevise deres Fordringer. meld Rod. Viborg, den 4de Mai 1838. Postkontorer. Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Høstkontorer. for ed ei. nen. og Lollands En land. bi. Falsters Stifte. for Jsland og sam.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Færøerne. andagen den 16de Mai. Sagen betræffende.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Fortsættelse af Udkastet til en Anordning angaaende Told- og Skibsafgifterne i Danmark. (See denne Tidende Nr. 164165.)
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Transittolden. Commissionen har antaget, at een Procent maatte være den almindelige Størrelse, hvortil Transittolden i Tariffen ansættes. Den hidtil stedfindende Nedsættelse i Transittolden for flere grove Varer har Commissionen ikke anseet det fornødent at optage, efter de Lettelser, der som foran bemærket ere foreslaaede for Transitvarer i Almindelighed, og navnlig maatte Hensyn til Hertugdømmene hvor det maa være af Vigtighed at kunne, saafremt Forholdene tilstede det, anordne en Transitiold for Vareførselen mellem Hamborg og Lybek, som nogenlunde kan indemisere Statscassen for dens Afgang i Øresunds og Canaltolden ved en Forøgelse af Vareførselen imellem disse tvende Steder, gjøre det betænkeligt at optage nogen mindre Størrelse. Hensyn til denne Landtransport, ved hvilken Undersøgelse af Varernes Nettovægt ikke kan finde Sted, har ogsaa foranlediget Commissionen til at ansætte Varerne til Transitiold, efter deres Bruttovægt, saa at den ene Procent af Vareværdien er beregnet efter den Netto, som Varerne i deres sædvanlige Emballage indeholde. De hidtilværende Bestemmelser for Transittolden af Emballager med ubekjendt Jndhold ere af Commissionen modificeret noget for at afhielpe den Ulempe ved samme, at endogsaa større Collier ved Over punkterne for den forskjellige Afgift, vilde komme til at svare en temmelig betydelig lavere Afgift end de noget minde Collier, og er derhos den Bestemmelse vedtaget, at Transittold efter ubekjendt Jndhold ikkun kan beregnes ved soværts Udførsel, da det i Hertugdømmenes Commission er anseet som uomgjængeligt nødvendigt, at alle landværts transiterende Varer skulle, saaledes som det er foreskrevet i de tydske Toldforbunds-Stater, stedse angives efter deres Jndhold. Det er i det Foregaaende bemærket, at Commissionen vel har anseet det hensigtsmæset, at Transithandelen kunde fritages for samtlige nu paa den hvilende Afgifter til Statscassen med Undtagelse af Sund- og Canal Tolden; men da ikke alle Varer erlægge denne, navnlig ikke de Varer, som landværtstransitere igjennem Landet, saa maatte Transittoldens Erlæggelse angives som den almindelige Regel og Fritagelse for samme paa Grund af den erlagte Sund- eller Canaltold, anføres som Undtagelse for derved at opnaae den muligst ligelige Beskatning af denne Handel. hvad de den kongelige Casse tilflydende Skibsafgifter, navnligen Laste- og Fyrpenge, angaaer, da har Commissionen antaget, at Transithandelen maatte fritages for dette Paalæg, da de hvile paa samme, saavel ved Varernes Jndførsel til som ved deres Udførsel fra Danmark, med en dobbelt Størrelse, for hvilken de Varer, som igjennem Øresund, føres directe imellem nordsøiske og østersøiske Steder, ganske ere fritagne og med hvilke altsaa Concurrence ved disse Afgiftsforhold væsentligen betynges.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Ved Transitvarers Udførsel fra Oplagene møder en saadan Lettelse ingen Vanskeligheder, da den ydes dem ved den simple Bestemmelse, at det med slige Varer bestavede Laste rum fritages for Erlæggelsen af disse Skibs afgifter, men ved Jndførselen til Transitoplagene kan saadan Regel ikke anvendes, da det staaer de Handlende frit for til enhver Tid at indklarere dem fra Transitoplagene til Forblivelse i Landet. For at overvinde denne Hindring for en fuldkommen Frihed for Transitvarerne har Commissionen troet at kunne foreslaae, at der ved Varers Udførsel til fremmede Steder fra Transitoplagene godtgjøres dem de ved Jndgaaende erlagte Laste og Fyrpenge af det med de udførte Varer, bestuvede Læsterum. Ogsaa for Creditoplagsvarer vil en saadan Begunstigelse kunne indtræde; men ved disse maa det paalægges de Handlende at opgive Tiden naar og Stedet hvorfra Varerne ere indførte, da saadant er nødvendigt for at Regnskabsførerne kunne forvisse sig om, at Lastepenge ved Jndførselen. have været erlagte, og med hvilke Størrelser. For at undgaae en minutios Detaille i Regnskabsvæsenet ved Beregningen af disse Godtgjørelser, der ikkun kunne være af nogen Jnteresse ved Vareforsendelserne i det Store, er det fundet nødvendigt at foreslaae, at de ikkun bevilges, naar de afskibede Varer bestuve en fuld Commercelæst, og naar hver enkelt Vare efter Læstebestuvnings-Reglementet udgjør 1/4 Læst. Da det staaer de Handlende frit for at benytte Transitoplaget, for hvilke de tiltænkte Begunstigelser ikke behøves at indskrænkes til nogen Tid, idet Regnskaberne stedse give Leilighed til at kjende de ved Jndførselen erlagte Afgifter, hvilket derimod ikke finder Sted ved Creditoplagene, hvor saadanne Oplysninger maae søges ved specielt at gaae tilbage til den foregaaende Jndklarering, saa har Commissionen, for at ikke Arbeidet skulde blive uoverkommeligt for Regnskabsførerne, foreslaaet, at Godtgjørelsen, efter speciel Undersøgelse om hvilke Afgifter der ved Jndførselen. have været erlagte, og med disses derved befundne Størrelse, maa bindes til de to Betingelser, at Udførselen foregaaer inden et Aar efter Oplagstagelsen, samt at Nummer, 3 Datum for Jndklareringen opgives. Mangel heraf har Tarif-Commissionen imidlertid anseet det ubetænkeligt at foreslaae de for den fremmede Fart anordnede laveste Lastepenge til Godgjørelse, da, efter de locale Forhold, alle Varer, som kunne være Gjenstand, for Transitudførsel herfra i det ovennævnte kunne antages sovært at være Omfang. ra fremmede Steder. indførte.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Med Hensyn til Creditoplagsvarer. har Commissionen, efter at have undersøgt, i hvilke Qvantiteter de forskjellige Varesorter efter deres almindelige Emballage føres hvilke Qvantiteter af dem der i Handelen, og kunne ansees som Gjenstande for en gros Handelen her i Landet, reguleret deres Til og Fraskrivnings=Qvantiteter og anført disse for alle de Varer, som Commissionen har antaget at burde tilstaaes Creditoplagsret. Det er anseet nødvendigt, at alle til Creditoplag berettigede Varer, for hvilke Jndførselstolden er forskjellig, eftersom de have erlagt Sund- eller Canaltold eller ikke, maae, naar denne ikke er betalt, erlægge samme forinden de tages paa Creditoplag, da de ellers, sammenblandede paa Oplaget med de i denne Henseende berigtigede Varer, ikke fra den kunde adskilles. Thara. De i Toldforordningen af 1ste Februar 1797. indeholdte Tharabestemmelser ere i den siden Forordningens Udarbeidelse forløbne lange Tid, tildeels ved forandrede Emballeringsmaader, undergaaede væsentlige Forandringer, som Tid efter anden ere publicerede ved Anordninger, men ogsaa ofte have maattet modificeres og forklares ved collegiale Bestemmelser. Da Tharaen staaer i den nøieste Forbindelse med Toldafgifternes Ansættelse og Oppebørsel, ansaae Commissionen det af Vigtighed at erhverve den muligst fuldstændige Kundskab om den nu i Handelen almindelig vedtagne Thara, og Commissionen anmodede desaarsag Grosserer-Societetets-Committee om at meddele sig de til dette Øiemed fornødne Oplysninger. Stottet paa disse Oplysninger og fleersidige ved det Kjøbenhavnske Toldvæsen foretagne Undersøgelser, har Commissionen seet sig i Stand til at udarbeide en saavidt mueligt fuldstændig Chara-Tarif for de forskjellige Varesorter efter disse forskjellige Pakningsmaader, og har tillige i Udkastet optaget Bestemmelserne om under hvilke Betingelser Afvigelse fra den anrodningsmæssige Thara kan tilstedes efter specielt undersøgt Netto-Vægt.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Transittolden, Bestemmelserne og Creditoplagsvarers Til- og Fraskrivning samt den anordningsmæssige Thara ere til en lettet Oversigt samlede, og i forskjellige Rubrikker, tilføiede Tariffen for Jndførselstolden. Pakhuusleien. Leien for Afbenyttelsen af de Kongelige Pakhuse bestemtes ved Forordningen 28de Mai 1825 saa overordentlig lav som den nu er, for at lette Transithandelen. Men, da den saaledes ikke yder den Kongelige Kasse nogen passende Erstatning for Udgifterne ved disse Pakhuse, og da den staaer i et alt for ubetydeligt Forhold til de private Pakhuusomkostninger, hvorfor ogsaa Pakhusene siden ovennævnte Forordning ofte have været opfyldte med Gods, som ikke var bestemt til Transit, men blot der oplagdes for at spare anden Pakhuusleie, Tilsyn og Ansvar, og da denne Lettelse saaledes befindes at være Gjenstand, for Misbrug, ligesom Transithandelen nu at Commissionen er foreslaaet til langt væsentligere Lettelser, saa har Commissionen troet at burde foreslaae den til en saadan Størrelse, som paa den ene Side kan ansees moderat for de Handlende, medens den paa den anden Side maatte kunne yde den Kongelige Kasse en nogenlunde passende Erstatning, om end- ogsaa blot for Pakhuusbygningernes aarlige Vedligeholdelse. Den nærværende Pakhuusleie udgjør for 3 Maaneder, over hvilken Tid det virkelige Transitgods sjeldent henligger, ikkun 3 pCt. af Transittoldens Beløb, altsaa kun 18000 af Varernes Værdie, hvilken Ubetydelighed ikkun dækker en saare ringe Deel af Pakhuus omkostningerne. Som en passende Størrelse ansaae Commissionen den ved Forordningen 1ste Februar og 10 1797 anordnede Størrelse af maanedlig 1/3 pCt. af Varernes Værdie, eller for et fuldt Aar 1 1/2 pCt., hvilken Bestemmelse derfor og saa er bragt i Forslag, Udførselstolden.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Det er allerede i det Foregaaende bemærket, at, naar undtages de i financel Henseende vigtige Artikler, nemlig levende Creaturer, Huder og Skind, Uld og Vox, er det ikkun faa Artikler, og navnligen ikkun saadanne, der kunne ansees som Materialier for indenlandsk Forædling, og tildeels ere af den Beskaffenhed, at Toldfrihed ikke vilde kunne forøge Productionen, hvilke man har troet at burde ansætte til Udførselstold. Udkastet til Tarifen vil saaledes vise, at foruden de ovennævnte af financielle Hensyn beskattede, findes der ikkun 13 Artikler som ere ansatte til Udførselstold. Ved Udførselen af saltede Huder og Skind, er der for Tiden tilstaaet en Godtgjørelse for det Salt, som er anvendt til deres Nedsaltning; da dette imidlertid complicerer Beregningerne, ligesom det har ledet til Afgifsbesvigelser, som vanskeligen, naar Bestemmelsen, skal vedligeholdes, lade sig gge, har foreby Commissionen anseet det rettere at afdrage, den saaledes tiltænkte Godtgjørelse i Udførselstoldens Beløb, og at det da udtrykkeligen maatte tilkjendegives, at den ovennævnte Godtgjørelse for Fremtiden bortfalder. Ligesom ved Jnførselstolden, saaledes har Commissionen ogsaa i Tarifen for Udførselstolden vedføiet den Thara, som bliver at beregne forde deri opførte Varer, som udgaae emballerede. Ved de ældre Anordninger er der ved raffinerede Sukkeres Udførsel bevilget en Godtgjørelse af den for Materialet erlagte Told af 2 1/2 Rbs. pr. Pd. Efter den foreslaaede nye Regulering af Tolden for de raa Sukkere, vil en Toldgodtgjørelse af 3 1/2 Skilling pr. Pd. ikke kunne ansees som videre end Tilbagebetaling af de virkelig erlagte Afgifter. Ved at optage den hidtil bevilgede Godtgjørelse for Sirup, har man troet, at den foreskrevne Jndskrænkning ved det udførte Qvantum efter Sukkerpandernes Størrelse og Drift maatte kunne bortfalde, da den for Sirup fra fremmed Sted foreslaaede Told er ikke ubetydeligt høiere end Godtgjørelsen, saa at ingen Afgifsbesvigelse ved Udførselen vil kunne finde Sted.
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Ved Placat 12te Januar 1825 bevilgedes det, at der for en Udførsel af 25 Tdr. Smør maatte toldfrit indføres een Tønde lyneborgsk Salt. Hertugdommernes Tarif-Commission har især med Hensyn til de nu toldfrie Godser i Hertugdømmerne anseet det ønskeligt, at denne Bestemmelse fremdeles maatte vedblive, men derhos med Tarif-Commissionen for Danmark været enig i, at Begunstigelsen, hellere maatte bevilges ved Udbetaling af den for 1 Td. Salt erlagte Told. J Overeensstemmelse med hvad der er anført i de i Begyndelsen meddeelte almindelige Bemærkninger samt hvad der specielt er anført om Transithandelen, har det, naar en hensigtsmæssig omfattende Ordning af de Handelen vedrørende Afgiftsforhold skulde opnaaes, tillige været nødvendigt at tage under Overveielse, hvilke Forandringer der maatte ansees nødvendige at lade indtræde ved Skibsafgifterne. Ved de herhen hørende Deliberationer har Tarifcommissionen ikke alene taget Hensyn til de Lettelser, som i disse kunne være fornødne at indrømme Transithandelen, samt til Nødvendigheden af at ophæve den Ulighed, som ved Lastepengenes forskjellige Anordning for Kongeriget og Hertugdømmerne finder Sted imellem Handelens og Soefartens Beskatning i disse tvende Deele af den danske Stat, men det har ogsaa specielt været Commissionen allernaadigst paalagt, at yttre sig, om ikke en almindelig Nedsættelse i Skibsafgifterne kunde indtræde og i Særdeleshed om ikke den Forskjel i Lastepenge burde ophæves, som finder Sted, paa denne Side. for Farten paa hiin Side og cup finis forræ¬
Berlingske Tidende, 1836-05-16
Efter disse Anskuelser har Commissionen, troet i sit Forslag til Lastepengenes fremtidige Regulering at burde, ligesom hidtil har været antaget, gjøre Forskjel imellem længere og kortere Reiser, og har saaledes indskrænket sig til hens agtsmæssigen at regulere. Grændserne for disse Adskillelser og de derpaa begrundede Størrelser. J Danmark adskiltes hidtil Lastepengene for den udenrigske Fart ikkun i to Klasser, nemlig til Steder paa denne Side en sinisterre, hvor Afgiften var anordnet til 74 s. og paa hiinSide bemeldte cap, hvor den udgjorde 1 Rbd. 64 s. J Hertugdommene deeltes Lastepengene derimod i 3 Klasser, nemlig 1) for Farten paa Østersøen, Holland og Norge, hvor Afgiften var 40 sk. 2) for Farten paa andre Steder paa denne Side en sinisterræ80 s og 3) for Farten paa alle Steder hiinSide cap sinisterræ 2 Rbd. Det er saaledes den for Danmark anordnede første Klasse, som i Hertugdømmenes Tarif er adskilt i tvende, nemlig i de nærmest ved Danmark beliggende europæiske Lande og i de fjernere. Efter hvad foran er udviklet, har Commissionen anseet denne Adskillelse for hensigtsmæssig, da det synes ubilligt, at der t. Ex. for en Reise fra Kjøbenhavn til Malmøe, Stettin og Christiania skal erlægges pr. Commercelæst en ligesaa stor Afgift, som til Bordeaux eller Liverpool. Commissionen har derfor troet at burde optage Hertugdømmenes første Afdeling som en særskilt Klasse, kun med udtrykkelig Angivelse af Belgien paa Grund af de senere politiske Forandringer. Udenfor leie. denne Fart paa de Danmark nærmest liggende Lande, har Commissionen ikke antaget at der var Anledning til at skjelne mellem Farten paa de andre europæiske Lande og de udenfor Europa i Middelhavet beliggende Steder, men at der derimod var Grund til at betragte den transatlantiske Søefart, som en egen Klasse, dog saaledes at Farten paa de danske Colonier i Vestindien, som i de seneste Aar drives med saa liden Fordeel, at den vel maa ansees at trænge til nogen Afgiftslettelse, blev ansat lige med den for Farten paa de fjernere europæiske Steder.