JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Efter den nye Paves befaling skal Fasten herefter overholdes med Strænghed. Paa de egentlige Fastedage maa kun spises een Gang om Dagen og ikke engang nydes Melkespiser, forstaaer sig, Alt til Guds Ære. Kjød er reent forbudt, med mindre Lægen erklærer det nødvendigt for Sundheden, og selv i dette Tilfælde maae det i Værtshusene kun spises paa et afsondret Værelse, for ei at give forargelse eller vel snarere friste Andre til at synde. At Dandsen, Syngen og alle støiende Fornøielser ikke taales, er en Selvfølge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Da den berømte Skuespiller og Digter Moliere døde, nægtede Parises strænge Biskop denne Hoffets og hele Hovedstadens Yndling en Grav i viet Jord. Da selv Ludvig IV. ved alle sine Forestillinger og Bønner, Jntet formaaede at udrette, gjorde han pludselig Biskoppen det Spørgsmaal, hvor dybt den viede Jord paa Kirkegaarden gik, Den overraskede Prælat svarede: 8 Fod. Godt, sagde Ludvig "saa lad en Grav kaste, der er 12 Fod dyb, og de jordiske Levninger af den ærlige Moliere deri nedsænke. Det er 4 Fod under jer viede Jord, og saa kan jer ømme Samvittighed fuldkommen berolige sig. Den neapolitanske Regjering skal have givet adskillige politiske Forbrydere Valget, mellem, at sidde fængslede i Neapel eller at overføres til Tunis. De valgte det sidste, og fik Reisepas dertil. Deyen modtog dem venskabelig, og erklærede den neapolitanske Consul: at han ansaae det forPligt, at tage sig af disse Ulykkelige, paa det de ikke af Mangel skulde nødes til at blive Tyve og Røvere; men kort derefter trak Deyen en Vexel paa 10,000 Ducater, som Udlæg for de Landsforviste, og som den neapolitanske Regjering nu maa betale, ifald Deyen ikke skal holde sig skadesløs i dens Nations Skibe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Den 11te f. M. indtraf paa Dovre følgende ulykkelige Hændelse: En gammel Mand og en Dreng fra Gaarden Jordet paa Døvre kom fra Sæteren med 2de Læs Rensdyrmos og, da de om Morgenen toge fra Fodstien, vilde den Gamle tage den lige Vei over Harbakken, som meget kortere, uagtet man raadte ham til at kjøre til Dumbaaslien, da Storm og Sneefog, som den Dag var overordentlig stærkt, kunde giøre Touren over Harbakken formeget vanskelig; men den Gamle var paastaaelig og befrygtede ingen Fare, da han saa ofte havde overvundet dette Fjelds sædvanlige Besværligheder. Næste Dag, da man savnede dem begge og Veiret havde lagt sig, eftersøgtes de, og fandtes da Begge døde ved Siden af Hestene, som endda vare levende, men komne langt fra Veien. Man saae Spor af, at Drengen, da den gamle Jntet formaaede, havde gaaet et Stykke paa Hjemveien, men stødt paa en stor Sneefond, som havde nødt ham til at gaae tilbage, saa at ogsaa han tilsidst havde maatte bukke under.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Fra Kiel læses følgende: "Det eneste Nyt vi kunne melde herfra er, at der forleden Mandag gaves et af vor Adel foranstaltet brillant Maskebal, hvorved den hele Mythologie optraadte, samt Preciosa med hendes ZigennerSelskab. - Ellers haves endnu følgende ældre Efterretninger herfra, Koppernes videre Udbredelse er ved den virksomme Physicus Doctor Fischers Paapassenhed fuldkommen undertrykt, og Vaccinationen i fuld Gang. - Man giver her i Kiel hver Søndag en Thee dansat. - En Lütsenbroder Schutt takker i Aviserne de deeltagende og velvillige Menneskevenner, som ved hans Kones Nedkomst med 4 levende Børn saa kjærligen have bistaaet ham. - Her haves ingen tvungen Brødtaxt; men derimod lader Politieamtet maanedligen bekjendtgjøre ved en tabellarisk Fremstillelse, hvad hvert Slags Brød hos enhver Bager veier og hvad det sælges for. En herlig Indretning, hvis naturlige Følge bliver, at den der sælger det vægtigste Brød, for lettest Priis har den meste Søgning. - Vi have her nu en meget duelig fransk Dandsemester, som underviser i al muelig Slags Dands, og forskaffer directe fra Paris til Kiel franske Contradandse for 4, 8, 12 og 16 Par.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Kjøbenhavn. J Martsheftet af Journal for Politik, Natur og Menneskekundskab har den mangeaarige fortjente Udgiver, Dr. og Prof. Odin Wolff, ladet falde et Par Forsvarsord, til en Vis, sig kaldende Frederiksen, efter alle Aspekter Hr. Hofboghandler Becken selv, som nyligen i etSlags Recensionsfabrikat i Statsvennen har affærdiget Journalen med følgende Dom: at den indeholder Godt og Slet. Denne avindsyge Paadigtelse mod bevises bedst ved den Yndest, Journalen nu i 38 Aar har fundet, da neppe noget Lands Litteratur skal kunne opvise et Værk af Journalens Omfang, der indeholder et mere afvexlende Æmnefylde, mere Videværdigt baade for den dannede Læser og for den, der søger Kuitur. Men hvad Under altsaa, at den ikke finder Naade for visse Folk, af hvem det er ligesaa stor Hæder at lastes, som det vilde være Skam at roses, Hr. Professoren aflægger endnu ved denne Leilighed i en Note sin Troesbekiendelse om Anonymiteten og Pendonymiteten, der, naar den iføres som Maske, for lumskeligen at krænke eller besvære den, Man bærer Avind til, bør betragtes som en Snigmorderkappe, den gjæv Mand aldrig brugte. "Jeg har - vedbliver han - ingensinde ladet Noget komme fra Pressen, uden vedkjendt af mig eller med mit Navns Underskrift; da har Man Lov til at tre sig paa den literære Virkebane som Man lyster, i Fred og i Feide. Troer Nogen, at Man er gaaet ham for nær, da kan han jo strax tage sig Regres, ved Pennen, ved Rettergang, ved Belyvelse, ved Klaffer eller Øretuderie, alt som Enhver af Naturen monne være begavet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Efter Sigende reise nogle af vore Konstnere og Konstnerinder i forestaaende Sommer udenlands. Sangerinden Jomfrue Zrza til Hamborg og videre. Skuespiller Nielsen til London, og den unge Dandser Bournonville med Kongeligt Stipendium til Paris, hvor han har Tilladelse at blive i 1 1/2 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
J denne Tid indstuderes en ny Opera: Alma, Texten af Professor Kruse, (der endnu stedse opholder sig i Hamborg og der allene lever af sine Jndtægter som Forfatter) og Musiken af Bernhard Romberg, den berømteste nulevende Violoncellist.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
En trængende Enke anmoder Den, som sidst var saa heldig at vinde 30,000 Rbdlr. i Lotteriet, om et Laan af 200 Rbdlr., da hun kjender ham som en omtfølende Menneskeven. Randers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Det andet Hestemarked, som i denne Tid er holdt her, var, hvad Priserne angaae, lig det første, om ikke endnu ringere. Det var heller ikke nær saa besøgt, som det første. J Randers var der fra 2den til 28de Februari begravede 22 Mennesker, altsaa næsten 1 hver Dag i bemeldte Maaned. Hvor nødvendigt det er, at opelske Skove i vort Fædreland i de mange fældedes Sted, sees, iblandt meget Andet, ogsaa deraf, at vore Snedkere og Stoelmagere, formedelst Træets Dyrhed, nødsages til at tage 3 til 4 Gange Saameget for deres Møbler, som de svenske Bønder, hvilke sende Borde, Stole, Sofaer og andet Trætøi i Mængde til Danmark. At disse Udlændige undersælge vore Haandværkere, kan ikke andet end være de Sidste, skadeligt. Træets Formerelse, og dets deraf flydende lette Priis vilde forebygge Sligt. u. s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
(Jndsendt.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Anmeldelse af en Reisende. En Træbro paa Landeveien fra Nørre Sundbye til Hjallerup Kro er saa brøstfældig, at den vanskelig, især i Mørke kan passeres. Landeveien fra Nørre Sundbye til Aabybroer i meget maadelig Forfatning. Ved Ankomsten til Aalborg opvartes Reisende ved Vesteraa af en Mængde Børn, som betle og forfølge ham langs om at Gaden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Spørgsmaal. Er der for Færgeløbets Regning eller til Reisendes Beqvemmelighed indrettet en Stue hvori de, som passere Fjorden, kunne træde ind, for at hænge Reisetøj, naar de komme til Aalborg, eller vente paa Befordring naar de skulle tilbage, Og hvor findes dette Værelse? Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer Den 26de Marts. Jndclarerede, Skipper O. Munch fra Drammen med Trælast, Jern og Salt. Baadfører C. Jensen fra Frederikshavn med tør Fisk. Skipper N. Nissen fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. - Udclarerede, Skipper Th. Smith til Riga, ballastet. F. Andresen til Kjøbenhavn med saltede Sild og Havre.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Den 27de. Jndclarerede, Skipper L. B. Gay fra Gothenborg med Somkasser m.m. M. Fredrichsen fra Callundborg med Byg, Rug og Hvede. P. Jansson fra Gothenborg med Salt. C. Nielsen fra Rudkjøbing, ballastet. J. Hansen fra Svendborg med Frugt, Humle, Hvedemeel og Hvede m.m. M. Olsen og S. Graasteen fra Frederichshald med Trælast. - Udclarerede, Skipper Th. Clausen til Kjøbenhavn med saltede Sild. C. Sørensen og C. Christensen, til Sæbye, ballastet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Bekiendtgjørelser. At det har behaget den algode Gud at bortkalde til et bedre Liv, i Eftermiddag Kl. 2, efter 10 Dages haarde Lidelser, vox inderlig elskede Søn Andreas Cornelius, i hans Alders 15 1/2 Aar, bekjendtgjøres Familie og Venner. Aalborg den 25de Marts 1824. Maren Larsdatter. Cornelius Andersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
De høistærede Familier her i Byen, der godhedsfulde værdigede os Opmærksomhed paa vor Bryllupsdag, afvigte 26de Marts, bede vi modtage vor inderligste og ærbødigste Tak. Aalborg den 29de Marts 1824. H. C. Ravnkilde. J. F. Ravnkilde, fød Hjetting.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Mandagen den 5te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, foretages Procurator Brix's Boe paa Aalborg, Raadstue, for da at optages til Slutning. Aalborg den 26de Marts 1824. Wølfferdt. Schmidt. Først i næstkommende Maj, eller - om Forhindringer indtræffe - hen paa Sommeren, agter jeg mig til Nibe, for at informere i selskabelig Dands. Dette har jeg den Ære foreløbig at bekjendtgjøre, med ærbødigst Begjæring: At de ærede Forældre og Foresatte i Byen og Omegnen, som ville betro mig Børn til Jnformation, behagelig, inden April Maaneds Udgang, ville melde Dem hos Hr. Kjøbmand Kold, hos hvem Betalingen for Jnformationen erfares. Aalborg den 29de Marts 1824. Haack.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Et ungt Menneske, som har lært Handelen i en af de smaa Kjøbstæder, ønsker sig en Condition i samme Fag her i Byen, for videre at udvide sine Kundskaber i Handelen. Han kan forevise gode Recommendationer. Underretning faaes paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Adskillige Slags vilde Træer, tjenlige til Udplantning, faaes hos M. Møller i afgangne Schjellerups Sted. Bedste Randers Kommen Aqvavit faaes i Boutiqven paa Hjørnet af Bredegade og Frue Port for 26 sk. pr. Pot. Frie Koekoppeindpodning Onsdagen den 31te Marts om Eftermiddagen Kl. 3 hos Westergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Skipper Geneske afseiler og 3 a 4 Dage til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende ved Toldboden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Hvor en skikkelig Karl og en halvvoxen Pige til førstkommende Maj kan faae Tjeneste, anviser Addresse-Contoiret. En Skriverpult ønskes tilkjøbs. Adresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Proclama. Huusmand Svend Jensen, med Tilnavn Skjøt, i Gjersbøll Bye, Snedsted Sogn, Hassing Herred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, til Deling imellem sine Creditorer. Thi indkaldes derfor herved, med 12 Ugers Varsel, Alle de, der i nogen Maade formene sig at have Noget at fordre hos bemeldte Svend Jensen Skiet, eller hans Boe, til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hassing=Refs Herreders Contoir paa Vestervigkloster, den 23de Marts 1824. Fischer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Da Jens Thomasen, forhen værende Handelsmand i Thisted, men nu Gaardeler og Beboer i Vesterbye, Vestervig Sogn, Refs Herred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling til Deling imellem sine Creditorer; saa indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Alle de, der i navnlige Henseender maatte formeene sig at have noget Krav paa bemeldte Jens Thomasen, eller nu hans Boe, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav. Hassing=Refs=Herreders=Contoir paa Vestervigkloster, den 23de Marts 1824. Fischer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Auctioner. Auction. afholdes næstkommende 5te April Kl. 10 Formiddag hos Sognefogden i Storvorde, over Heste, Køer og Ungevæg, hvilke for resterende Kongelige Skatter ere udvantede hos Fæstere af Clarupgaards Gods. Clarupgaard den 26de Marts 1824. Christensen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Da første Auction over Da al Mølle i Dronninglunds Sogn med Tilliggende, ikke er bleven betimmelig publiceret, saa tilkjendegives herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for saavel Panthavere som Lysthavere, at foruden de tillyste 3de Auctioner vil endnu een Auction vorder foretaget i Møllen selv Løverdagen den 15de Maj førstkommende Kl. 10 Formiddag, og den med tilhørende Tiender da absolut vorde bortsolgt, ligesom og da bortsælges det udlagte Løsøre. Som en Følge heraf bliver den allerede berammede 3die Auction i Møllen ikke afholdt der, men paa Tingstedet her i Byen Fredagen den 30te April, hvilket saaledes rettes, da i nogle af Bekjendtgjørelserne er anført 20de April. Sæbye den 24de Marts 1824. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Efter Vedkommendes Begjering bliver den 10de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdt 4de Auction over Afbygger=Gaarden Nye Vraae med tilliggende Eiendomme, af Hartkorn Hovedsgaardstaxt 29 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. der findes beskreven i Borchs Avis d. A. No. 26, 30 og 32. Samme Tid agtes bortsolgt en Deel Løsøre og Besætning, og i Tilfælde Gaarden ej sælges, da tillige en Deel utorsken Korn, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. N. Sundbye den 18de Marts 1824. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
Skiftecommissionen i sal. Etatsraad Kjellerups og efterlevende Enkefrues fælleds Boe lader ved Auctionen, som er berammet at holdes den 2den April næstkommende Formiddag Kl. 10 slet, tillige bortsælge: 14 Læster heel, 6 Læster halve og 2 Læster Fjerding Tønder Sildtræe, Alt Svensk Maal, en Deel tørre 10 a 12 Fods Fyrrebord m.v. som yderligere paa medfølgende Blad er spesificeret. Aalborg den 19de Marts 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-29
de Vare, som endvidere ved Auctiraad Kjellerups Boe, i dets 7 Tylter 12 fods 2 toms Planker. 10 a 11 Tylter dito Ender 1 a 2 Alen lange. 1 gammel Kornharpe. 1 gammelt Mærs. 1 Æselhoved. 1 1/2 Tylt Egebord, 3 a 4 Alen lange. 10 Stykker Baads=Knæer. 7 Tylter diverse Bord. 2 Tylter utilhugne Haandspager. 4 Stykker gamle Vinduer. 3 Stykker gamle Fuur=Planker. 6 Stykker ledige Kasser. 32 Tylter 12 fods tørre Fuur=Bord. 18 Tylter 10fods dito dito. 2 1/2 Tylt 6 a 8 fods dito dito. 110 Tylter tilhugne Haandspager. 2 Par Aarer. Aalborg, den 19de Marts 1824. næstkommende i salig Etatsortsolgt: 1 Slump gamle Bord. 1 dito Træeragelse. 14 Stykker Halmløbe. 16 Stykker Riiskurve. 24 Dusin Osekar. 71 Stykker differente Norske=Truge. 1 1/2 Dusin Norske=Skuffer. 2 Stykker Bærekar. 1 Tragt. 1 Foustagie med en Slump Dokkere. 25 Stykker store Flasker, deels i Kurve og deels i Kasser. 4 Stykker Steenkrukker i Kurve. 5 Stykker Viindrue=Krukker. 7 Stykker gamle Dørre. 23 Stykker Gittare. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Øen St. Thomas.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Nogle faa respektable Kjøbmænd J. C. Ekkardt) ere en Undtagelse. - Samlingspladsen for disse to Nationer er Baronesse Schaumburgs Kaffehuus. Her angive Skibskapiteinerne fra Hamborg, Altona, Bremen og Danmark, Tonen, og ere meget vigtige Personer. Her spille de paa stor Viis deres her logeck gimved et Glas Grock, eller Punsch, eller et Parti Billard. De kroe sig heller ikke lidt, naar den sorte Markør eller Opvartningspige spørger: Hvad befaler Sir, eller hvad kan være til Gentlemans Tjeneste, - Kjøbmændene derimod leve meget indgetogne og komme lidt ud. Klimaet paa St. Thomas er som andenstæds i Vestindien, næsten utaaleligt for en Europæer. Luften er saa farlig for Nordbokonstitution, at næsten Halvdelen af dem, der komme over, døe, og de som leve kan behøve lang Tid inden de vænne sig dertil. Heden er saa stærk, at Bjergene deraf blive ligesom de vare glasserede; en sand Skjærsild. Heden maatte blive aldeles utaalelig, hvis ikke idelige Regn bygger og Søvindene afkjølede den. En Time efterat Solen er staaet op, er det sædvanlig saa hedt at man knap kan gaae ud; uden Solskjerm vilde det være umuligt. Nætterne ere derimod kjolige og undertiden kolde. Himlen er sædvanlig klar, og Vinden, der almindelig er Østen, behagelig og forfriskende. Undertiden plages man af Morgenens tætte og stinkende Taage, der er meget usund, ligesom og af Regnbyger, naar man gjennemblødes af dem; disse vedblive omtrent en halv Timestid og styrte ned som Skybrud. Aftenluften er farlig, saavel ved Vind, som ved Regn og Taage, følgelig baade Sol og Maane. Man maa tortre Gange daglig tage reent Linned paa, da det snart bliver svedigt, og det er næsten uundværligt for Sundheden at bade sig daglig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
J Vestindien seer man hvide, olivenfarvede, brune og sorte Mennesker i al Farvernes Forskjællighed at leve sammen, og forplante en blandet Slægt, der slet ikke kan regnes til nogen af de Arter, som Naturforskerne have antager og beskrevet. Det er et modbydeligt Syn at see saamange Negere som andre Farvede, Mandfolk, Fruentimmer og Børn at have Been som Elefanterne. Næsten en Fjerdepart har Skavank enten paa Tæerne eller Fødderne. Deri er deres Skidenfærdighed Skyld, da dette hæslige Onde hidrører fra en lille Jnsekt, Chizy kaldet, der kryber ind i Huden og lægger der sin Yngel, dette Onde er meget smerteligt og kunde dog let undgaaes; thi det er let at tage Jnsekten ud, men dertil ere Negrene for magelige, og de udsættes siden for at miste Benet eller krepere. De Hvide derimod pille Jnsekten ud, saasnart de mærke den, ellers maatte de udsættes for samme Ulæmpe. Med en Naalespids tages Jnsekt og Æg behændigst ud og Tobaksaske strøes da i Saaret; dette er dog en let Operation, men som forebygger alle farlige Følger. Kreolerne og andre Farvede svede ikke uden ved strængt Arbeide, med mindre det skulde være i den stærkeste Middagshede; ellers er deres Hud, som sagt, altid kold at føl paa, som paa en Hundenæse, istædenfor at Europæerne ere brændende hede eller svede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
De Farvede Fruentimmer ryge næsten alle Tobak, enten Zigarer, eller af smaa korte Leerpiber, og det seer ilde udDe ringeste Klasser gaae enten aldeles nogne eller pialtede og lasede. Skjønt de ere meget dovne, ere de dog meget for at dansee og synge. Musik er deres største Glæde. Blandt de hvide er ingen Forskjæl i Stænder, og en Jøde har samme Ret som en Christen. Derimod taales ingen Farvet i Selskab med Blanke. Man sidder ikke paa Bænk med ham, og har ikke videre end høist nødvendig Omgang med ham. Et blankt Fruentimmer vanæres, naar hun forvidt indlader sig med en Sort eller Farvet, derimod er det en Ære for en Negerinde, naar hun bliver svanger ved en Blank. De Farvede deles i mange Klasser, hvoraf Mestitsernes er den øverste og de Sortes den ringeste. Blandt Træer er Træet Grigri mærkeligt; det har en udmærket Størrelse og Omfang. De Sorte holde Træet for at være helligt. Af Utøi er Muskitoerne de fortrædeligste, dog er her ikke saa store Sværme af dem, som paa Amerikas Fastland. Myrer gjøre ogsaa stor Skade, i alle Huse vrimler der af dem; et Slags æde Kjød, et andet alt hvad Sødt er. Slanger, Skorvioner og Tusendbeen ere ikke hyppige. Lugten af Jorden og Væxterne efter Regn eller stærk Dug om Morgenen er saa overordentlig stærk, at man er færdig at besvime; det er en Slags Bisam= eller Ambra Lugt, der er meget modbydelig og angriber Nerverne. Bader man sig i Stranden, maa man tage sig i Agt for ikke at svømme for langt ud, da der overalt gives Haler: man bør ogsaa have Sko paa for ikke at træde paa Søiglerne, hvoraf der ere mange, og hvis Stik er farligt. Jordskjælv kan Man og opleve paa St. Thomas, men de ere ikke af Betydenhed, og gjøre ikke Skade. Langt fra ansees Vestindien som et Paradiis, thi Synet, deraf er meget fortryllende; men nær ned er det et Helvede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
St. Thomas har i nogen Frastand den smukkeste Beliggenhed og Udseende. Alle Fremmede som komme dertil fra Europa og ikke have særegne Anbefalelsesbreve, ansees for Janhagel og Lykkefristere; Man skjøtter ikke meget om dem. Torvet i St. Thomas, hvor de Farvede sælge Levnetsmidler, er midt i Byen. Sund Lugt maa Man ikke bringe derhen med sig. Strax derved er Slagterboderne. Benene hugges ikke, men fanges itu; - en Methode, der vel ikke er saa gal. - J Vestindien er alting dyrere end i Europa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Kjøbenhavn. Under 9de d. M. er S. L. Stockmann, der hidtil har fungeret som constitueret Districtscommissair i Helsingøers 3die Kystpolitiedistrict, beskikket til virkelig Districtscommissair i ovennævnte Kystdistrict.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Ved Rescript af 17de d. M. til Amtmanden over Ringkjøbing Amt, er det tilladt, at der for Fremtiden ved Kirkebye i Assing Sogn maa tvende Gange aarligen holdes et Marked med Heste, Qvæg, Kram= og Trævare, nemlig den 26de Mai og den 2den October.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Den af Hr. Literatus Blok Tøren forhen bebudede Samling er nu udkommen under Titel af: Blok Tør ens udvalgte Pennestrøg, ordnede efter Tidsfølgen. Bogen, 190 Sider stor, foruden & S. Forord og Jndholdsliste, er tilegnet Dankongen Frederik den Sjette. Samlingen bestaaer ialt af 104 poetiske og prosaiske Stykker, hvoraf Adskillige ere forfattede i det tydske Sprog. De ere skrevne i Tidsløbet 1800 til 1824. Personlige Feider ere aldeles udelukkede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
I Kjøbenhavn ere i disse Dage ankommen fra Wien den berømte Fløitenist Joseph Wolfram, som agter med det første at give en offentlig Concert. Han har forhen ladet sig høre med bifald i Paris, London, Brussel, Wien og Frankfurt am Mayn, og spiller paa den af Professor Baier forbedrede Fløite. et Marked med Heste, Qvæg, Kram= og Trævare, nemlig den 26de Mai og den 2den October. Cours den 26de Marts. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Mk. Obligationer (uden Renter) 87. Nationalbank-Obligationer(af Laanet den 2den Februar 1820) 102 1/2 a 103 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 3/4 Rbd. pr. 10 Specier. norsk. - Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 106 1/2. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 10de Marts er Sognepræst for Trinitatis Menighed i Kjøbenhavn, L. N. Fallesen, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra hans Embede, Sognepræst for Rønninge og Rolfsted Menigheder i Fyen, J. C. Bendz, efter Ansøgning og med Pension entlediget fra hans Embede; Sognepræst for Thiisstrup og Fugelslev Menigheder under Aarhuus Stift, Dr. Theol. H. F. Rørdam, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra hans Embede. Den 19de, Krigsraad C. L. Weihe beskikket til Chirurg i Viborg med Underliggende District.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Under Rentekammeret: Den 13de Marts er hidtilværende Skovfoged i Dravittlund, i Amtet Lygumkloster, M. Schmal mack, udnævnt til Førster i Grunhoff, i Lauenborg Amt, og Forstrandidat M. F. Kliver til Skovfoged i Hartenholm i Segeberg Amt. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Søndagen den 28de Marts høitideligholdtes ved en talrig Forsamling af alle Stænder Byens Søndagsskolers 19aarige Stiftelsesdag. Efter en af Hr. Stiftsprovst Schierup holdt Tale, uddeeltes Præmier til Eleverne. Handlingen sluttedes med Ønsket om: at Jndretningen maatte vedblive at stifte Gavn og vedligeholde Velgjøreres Kjærlighed og Gavnelyst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Bekjendtgjørelser. Paa Søndag den 4de April gives Forestilling i det dramattiske Selskab. Aalborg den 30te Marts 1824. Directionen.