Berlingske Tidende, 1836-08-04
J October 1832, da jeg var reist til Greven i denne Anledning, bragte han altsaa sin Beslutning til Udførelse, og oprettede en Stiftelse for faderløse forsømte Børns Opdragelse. Med kjerlig Omhu for disse skjænkede han det Nødvendige, og indrettede Localet til Stiftelsens Begyndelse i næstfølgende Foraar. Der blev ialt antaget tolv Børn, Drenge og Piger, og det var Grevens Jdee at Stiftelsen kun skulde have 40 Elever, naar den med Tiden blev fuldtallig. Det Bidrag, Greven fordrede af Fattigcommunerne for Modtagelsen af et Barn, var høiere, end Børnene kunne anbringes for paa Landet, hvor Skoleunderviisning Jntet kostede, og hvor Føden var ringere end paa Stiftelsen. Dette havde til Følge, at man i Almindelighed ikke sendte fattige Børn dertil; i det Høieste kun saadanne Udskud, som Jngen vilde have, og hvoraf nogle vare meget moralsk fordærvede; Størstedelen af Eleverne blev altsaa Grevens egne Pleiebørn, der ikke vare af dem, man i Almindelighed kalder moralsk fordærvede Børn. Enkelte misbilligede, at der var paa Stiftelsen skikkelige Børn iblandt moralsk fordærvede; men man indseer jo let, at dersom man skulde forudsætte, at de skikkelige Børn hellere adløde de Onde, end deres Foresatte, saa maatte jo ei alene Oprettelsen af en Opdragelses-Stiftelse for moralsk fordærvede Børn, men enhver Skole Jndretning være forfejlet; ja dersom ei de Gode vilde tage paa Lærdommen, hvorledes skulde det da gaae med de Onde, og angaaende Opdragelsen af disse, da gjør det et ganske andet Jndtryk paa et Menneske, naar han seer for sine Øjne, at een af hans Lige kan være skikkelig, end naar Exemplet staaer for ham i en Person, der hverken er ham liig i Alder eller andre Omstændigheder. Jeg har endydermere seet, at gruelige Laster hos andre, have befæstet skikkelige Børn i deres Afsky for dem; jeg vil ikke dermed sige, at saadanne Laster skulle med Villie fremstilles for Børnene, men jeg mener kun, at vi komme Maalet nærmere, naar vi tage Børnene som de ere desuden maa man lægge Mærke til, at ikke alle de Børn, der have gjort sig skyldige i Forbrydelser derfor høre til den onde Classe. Ved Grev Holsteins Jndtrædelse 1834 i Committeen for at grundlægge en Jndretning til moralsk fordærvede Personers, men især den opvoxende Ungdoms Forbedring, blev det bestemt, at der skulde udsendes tolv Drenge fra Kjøbenhavn til Fiurendal. Disse Drenge vare allerede dømte for adskillige Forbrydelser, og de fleste af dem fra den tidlige Barndom øvede i allehaande Laster. Det var i Begyndelsen meget vanskeligt at bringe dem til den Orden, som de afskyede, og de længtes inderlig efter at komme til Byen igjen i deres gamle Forhold, som hverken kjerlig Omgang, god Mad eller pæne Klæder kunde erstatte; imidlertid lykkes det dog omsider, ved Guds Hjelp, at de vorde som andre Mennesker, og nu befinde de sig vel her, paa enkelte Undtagelser nær, om hvis Redning jeg dog slet ikke har tabt Haabet endnu. Det er en fortrinlig Sag for Børns Velbefindende, at deres Tid er vel inddeelt og afvexler med Siels- og Legems-Arbeider, og seer man sig imidlertid istand til at holde Munterheden vedlige, da gaaer Alting godt og Barnet voxer kjendeligt baade paa Siel og Legeme. Vi have derfor allerede fra Begyndelsen af inddeelt Tiden saaledes, at den første Morgentime, Kl. 5 1/26 1/2, anvendes til Religions-Underviisning og Læsning, medens Davren tillaves. Derefter haves tre Arbejdstimer i Marken, Haven eller paa Værkstedet. Klokken henimod 11 begynder Skriveskolen, og efter Middag holdes en Regnetime. Om Eftermiddagen haves igjen tre Arbejdstimer, og om Aftenen, inden Børnene faae Nadvere, haves noget over en Time til Jndenadslæsning, Sang o. s. v. En Søndagstime anvendes ogsaa til Underviisning i fleerstemmig Choralsang. Skoleunderviisningen fremmes med Henhold til de kongelige allernaadigste Anordninger for Almueskolevæsenet, men Jnstitutets Skole kræver meer Anstrengelse end enhver anden Almueskole, deels fordi de fleste af Børnene ere virkelig forsømte for de komme her, og deels fordi moralsk fordærvede Børn sædvanlig ere enten tungnemmere, eller have en anden Naturfeil, der hindrer dem i at lære. Havearbeiderne ere fortrinligt skikkede som Dannelsesmiddel for Børnene i alle Henseender, og de have tillige den Fordeel, at Børnenes Arbejdskraft ved dem anvendes fordeelagtigt i pecuniair Henseende; men man maa ikke forestille sig, at de Arbeider, der forrettes ved Børn, skulle være ligesaa gode som de, der gjøres af Voxne, om endog der allevegne bruges en Voxen til at rette, til at undervise og til at opmuntre. Markarbeiderne kunne ogsaa drives fordeelagtigt under hensigtsmæssigt indrettede Omstændigheder.