JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-10
Jfølge Reqvisition fra Procurater Dannisøe, som Mandatarius for vedkommende Udlægshaver, bliver det Jernstøber Peder Jensen tilhørende og iboende Sted, Nr. 323 i Brandstrupsgade heri Staden, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som derover afholdes: Onsdagen den 28de dennes, Onsdagen den 12te October og Onsdagen den 26de f. M. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10; hvoraf de 2de første afholdes paa Stadens Raadstue, og den 3die Auction i Stedet selv, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner, der og kan erfares hos Reqvirenten. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817, til Panthaveres og andre Vedkommenmendes Efterretning. Aalborg, den 2den September 1832. A. Mørch. J Hr. Rees Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
AarborEiertiden. og Adresse-Avis. Aar 1842. No 132 Mandagen den 12te September. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Røe og redigeres af Bernhard Røe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Udlandet. Den russiske Selvherskerfamilie er bleven forøget, idet Storfyrstinde Maria, Storfyrst=Thronfølgerens Gemalinde, er bleven forløst med en Prindsesse, der har faaet Navnet Alexandra. – Fyrst Gagarins sørgelige Endeligt for en i Forstdepartementet ansat Embedsmands Haand skildres af Reisende anderledes, end i de offentlige Blade. Hiin Embedsmand havde for længere Tid siden angivet paa høiere Sted, at der fandt Misbrug og Underslæb Sted Forstbestyrelsen; en nedsat Commission erklærede hans Angivelser for Bagvaskelse, og, fordi han ikke taug, blev har tilsidst behandlet som en Afsindig og bragt i et Gallehuus hvor han næsten var et Aar, indtil det lykkedes Venner og Læger Attester at bevirke hans Løsladelse. Herpaa lø Fyrst Gagarin ham kalde, lovede ham Ansættelse igjen og vilde i Betragtning af hans Lidelser give ham en Pengeunderstøttelse, som han tog af sin Pult og optællede, de Embedsmanden pludselig trak en Pistol frem og fyrede den af imod Fyrsten med de Ord: "Du giver mig Penge; ta her min Tak derfor Morderen gjorde ingen Modstand og skal, nu lide en Straf af 500 Stokkeprygl, hvilket har neppe vil overleve. – Jfølge Privatbreve fra Kalisch forestaae gunstige Forandringer i Polen. Keiseren skal nemlig have udstedt en Ukas, iføge hvilken det Polske atter skal være Underviisningssprog i Læreanstalterne i Warschau og saaledes vel ogsaa i hele Polen, og der med det Første skal stilles 12,000 Mand polsk Militair under polske Officerer (med Undtagelse af Stabsofficererne, der fremdeles skulle være Russer.) Man mener, at Polakkerne kunne takke Kongen af Preussens Ophold i St. Petersborg for denne Forandring. – Bladet Emancipation indeholder en Skrivelse fra Petersborg, hvoraf vi uddtage Følgende: Hertugen af Orleans Død har i høi Grad bedrøvet Keiseren; den uventede Sorg rammede Frankrig netop samme Dag, Keiseren Sølvbryllup feiredes. Keiseren paabød en 12 Dages Sorg den længste, som Petersborger Hoffet nogensinde har baaret for et ikke kronet Hoved. Denne Beslutning gjendrive ganske dem, der have givet sig af med at udsprede iblandt Folk de, som Legitimisterne paastaae, af Keiseren brugte, for de Franskes Konge fornærmende Yttringer. Han selv ha iøvrigt hyppigt bevidnet Hr. de Barante sin hele Uvilliover slige Opdigtelser. Den i Anledning af den franske Kronprindses Død anlagte Sorg er derfor en Begivenhed af stor politisk Betydning; det er den første Act, som bringer begge Herskernes Familier i Berøring med hinanden og den betyder den definitive Anerkjendelse fra Ruslands Side af Huset Orleans Legitimitet. Den meget udførlige Skrivelse, hvoraf dette Uddrag er gjort, modsiger ligeledes Rygterne om en ved Sølvbryllupsfesten opdaget Sammensværgelse, men siger, at de Store i Almindelighed ere utilfredse.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Den amerikanske Escadre i Middelhavet er bleven forøget med en Fregat paa 60 Kanoner; et Linieskib ventes endnu. Det spændte Forhold imellem Nordamerika og Marokko vil sandsynligviis ikke hæves paa fredelig Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Commandeuren for den amerikanske Escadre venter paa bestemte befalinger fra Regjeringen, for at begynde Fjendtlighederne, da Keiseren af Marokko ikke har modtaget Commandeurens Gesandt.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Frankrig vil tilbyde sin venskabelige Mægling i Anledning af Differentserne imellem Spanien og Portugal. Det engelske Cabinet har imidlertid forekommet det franske. Et usandsynligt Rygte, hvortil en Slags Tilnærmelse imellem Legitimisterne og de Conservative har givet Anledning existerer i denne Tid i Paris. Man siger nemlig, at der er Tale om en fuldstændig Udsoning imellem begge de bourbonske Linier og denne skal tilveiebringes ved en ægteskabelig Forbindelse imellem Hertugen af Bourdeaux og - Prindsesse Clemmentine, de Franskes Konges Datter. – Efter den nylig udkomne Almanach royal er der iblandt det nuværende Kammers 459 Deputerede 189 lønnede Embedsmænd. – Man forsikkrer, at Victor Hugo og Casimir Delavigne ville blive ophøiede til Pairer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
J J. de Havre berettes ligeledes, at General Bugeaud i November vil blive kaldt tilbage fra Algier og ophøiet til Marschal og Pair, at Generallieutenant Rumigny skal overtage Commandoen over Armeen i Algier og Hertugen af Au male udnævnes til Vicekonge i Algerien. – Algeriens forskjellige Provindser indeholde nu, med Jndbegreb af Franskmænd og Fremmede, dog uden at regne Armeen med, en en Befolkning af 5,600,000 Jndbyggere. – Den Excursion, Thiers har gjort til Belgien og Holland, varede ikke længe; den forrige Conseilspræsident er allerede vendt tilbage til Lille; derfra vil han reise til Schweitz. Som bekjendt har Diplomatiet flere Gange og endnu sidste Gang for faa Maaneder siden gjort Skridt til Gunst for Don Carlos Frigivelse. Om det end ikke strax lykkedes at bevæge Guizot hertil, saalænge Prætendenten ikke formeligen frasiger sig sine Fordringer paa den spanske Throne, saa blev der dog indrømmet Jnfanten større Frihed indenfor de anviste Grændser. Men for 14 Dage siden skal Don Carlos have gjort et Forsøg paa at flygte fra Bourges over Grændsen og siden den Tid har man skjærpet Bevogtningsforholdsreglerne saavel imod ham, som imod hans Familie. – Den tidligere Beretning om Fyrst Lichnowskys Arrestation i Barcelona berigtiges saaledes, at Fyrsten slet ikke har insulteret nogen Spanier paa Overfarten eller været udsat for at blive kastet overbord. Det forholder sig derimod saaledes: Som carlistisk Officeer kunde Fyrsten ikke vente nogen god Modtagelse i Barcelona, denne af republicanske Partier hjemsøgte Stad. J Virkeligheden, skete der ogsaa strax efter hans Ankomst Manifestationer fra Massens Side, der forekom Øvrigheden saa meget betænkeligere, som man havde udspredte det Rygte, at Fyrst Lichnowskyikke var nogen anden end Don Ramon Cabrera. Fornu at unddrage Fyrsten for Folkets Forbittrelse, anordnede man en velmeent Arrestation. Fyrstens foregivne Secretair er en Grev Teleky, der hører til en af Ungarns første Familier. Begge Herrers Papirer vare i behørig Orden og paategnede af den spanske Gesandt i Lissabon.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 20de September. Hs. Kgl. Hd. Kronprindsen agter tilligemed sin Gemalinde, efterat have besøgt Pløen, at tage directe til Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
- Da Hs. M. Dronningen i Tirsdags gik ombord paa Jerndampskibet "Ægir, for at begive sig til Pløn, betiente hun sig af en Bro, der naaede ud til Skibet, og som Holmens Tømmermænd samme Dags Morgen havde tømret, for at vise Hs. Majestæt en Opmærksomhed. En Deputation af Jslændere (Dhrr. Brinialfr. Petursson og Jön Sigurdson ere afreiste til Roeskilde for at overrække Stænderdeputeret Hr. Balthazar Christensen en Takadresse for hans Deeltagelse og Virksomhed i Althings-Sagen. Vi troe at vide med temmelig Vished, at Adressen er undertegnet af de fleste herværende Jslændere, og at de ved Fødested paa Island repræsentere sytten af de nitten islandske Sysler. (Dag.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Orla Lehmann har forleden Dag atter havt det Uheld ved et Fald at beskadige sin ene Fod, hvorfor han har maattet lade sig kjøre til og fra Stændersalen. Jmidlertid skal han nu være i Bedring. (Roesk. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Af den af Capitain P. F. Deichmann udgivne den 25de Mai sidstleden sluttede Anciennetets-Liste over Officererne i Landmilitair=Etaten meddeles følgende statistiske Data: Den danske Armee har ialt 712 Officerer, hvoraf 30 have Anciennetet som General, 27 som Oberst, 26 som Oberstlieutenant, 50 som Major, 247 som Capitain eller Ritmester, 188 som Premierlieutenant og 143 som Secondlieutenant. Af disse 712 Officerer ere 610 i virkelig Tjeneste og 102 stillede a la suite, nemlig 1 a Jngenieur-Corpset, 27 af Artilleri=Brigaden, 18 af Cavalleriet, 45 af Jnfanteriet og 3 af Jægerne, foruden 8 med Generalsanciennetet. Armeen bestaaer, foruden af KongensAdjutantskab, Generalstaben og Jngenieur-Corpset, af 6 Dragon=Regimenter, 17 Linieinfanteribatailloner og 5 Jægercorps, hvortil endnu kommer Livgarden til Hest, Livgarden til Fods, og Livjægercorpset. Af de 11 i Armeen tjenende fyrstelige Personer har kun 1 begyndt som Premierlieutenant, hvor imod 7 have begyndt som Capitainer eller Ridtmestere, 1 som Oberstlieutenant og 2 som Oberster. (Kbhvnsp.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Justitsraad, Herredsfoged With havde foreslaaet Trykkefrihedsselskabet at udsætte en Priisopgave til at fremkalde et Skrift til Brug i Almueskolerne, angaaende den danske Statsborgers Pligter og Rettigheder; men Selskabets Skriftcommittee er ikke gaaet ind paa dette Forslag, da den har anseet det som en Miskjendelse af den barnlige Natur at ville byde den slige Afhandlinger. I det Hele synes Forslaget at være en Gienganger af den phillantropiskerealistiske Anskuelse, der vilde, at Børnene i Skolerne skulde lære at være Skrædere, Skomagere, Møllere osv. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
I Tirsdags Aftes fandt to Forbedringshuusfanger, Schmidt og Lagersdorff, Leilighed til at undvige igjennem en Skorsteen, uagtet denne var forsynet med en tillaaset Jernrist. Hvorledes denne er bleven opbrudt, er endnu ubekjendt. Om den førstnævnte Fange, som fra sin tidligste Ungdom har vandret paa Lastens Bane, og senest var indsat i Straffeanstalten paa fire Aar for Løsgjængeri, havde Politiet Vished for, at han opholdt sig i Kbhvn., og det lykkedes igaar Formiddags at paagribe ham, dog ikke førend han havde begaaet en endnu større Forbrydelse, end forhen, idet han med en i Ærmet skjult Kniv bibragte den Betient, som første paagreb ham, ti farlige Stik. Jsær det ene, som ramte Siden, skal være dybt, og Lægen paa Hospitalet, hvorhen den Saarede strax bragtes, har ikke endnu kunne afgjøre, om dette Stik er livsfarligt. Høist sørgeligt er dette Tilfælde, ikke blot ved den Ulykke, der har rammet en modig Familiefader i Udøvelsen af hans forefulde og besværlige Pligt til at værne om den offentlige Sikkerhed imod en undvegen Straffefange, men især ved den forbryderske Ligegyldighed, som adskillige Tilstedeværende udviste. Uagtet Politibetienten havde strax fremdraget sit Skildt, idet han sprang løs paa Forbryderen, og desuden var kjendt af Gadens Beboere som Politibetjent – uagtet han, da han følte sig saaret, raabte høit om Hjælp, og betegnede den Paagrebne som undvegen Forbedringshuusfange, - og uagtet flere Borgere befandt sig i faa Skridts Afstand, forløb flere Minuter, i hvilke Forbryderen gav Knudsen gjentagne Stik, førend Nogen rørte sig til at hjælpe Betienten. Den Første, som kom til, var en Kone, hvis Kræfter ikke vare tilstrækkelige til at rive Forbryderen fra hans Offer, der laae blødende under ham paa Gaden, og det var en Dreiersvend Falkenstierne, der fra et Vindue havde seet Kampen, som først ydede virksom Hjælp. Det lykkedes ham at komme til i det afgjørende Øieblik, da Schmidt, holdende den bloddryppende Kniv i sin hævede høire Haand, var i Begreb med at støde den i Betientens Bryst, og at fravriste Forbryderen Kniven, og saaledes at afværge et ufeilbarligt Stød. – Vel kunne de Umennesker, som ligegyldig have været Vidner til denne Forbrydelse, rammes af Lovens Arm, men sørgeligt er det, at sligt kan skee ved høilys Dag paa en befærdet Gade i Hovedstaden. Sørgeligt er det, at Medfølelse med et Medmenneske i Livsfare kan være saa kold og dobbelt sørgeligt er det, at man kan være saa sløv for Retfærdighedens Haandhævelse, at Rettens Tjener i Udøvelsen af sit Kald maa forgiæves raabe om Hjælp til at anholde Forbrydere, imedens han selv heltemodigt opoffrer sig for sin Pligt og sine Medborgeres Velfærd. Lagersdorff har, ligeledes igaar, meldt sig af sig selv til en af Politibetjentene paa Kjøbenhavns Amts nordre Birk. (Bri. Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
En Karl ved Navn Hans Jensen Haarløv, som for faa Dage siden var afskediget fra sin hidtil havte faste Tjeneste, meldte sig igaar Morges tidligt paa Politikammeret med den Angivelse, at han havde dræbt sin Kjæreste – en Pige Maren Hansdatter, som havde Tjeneste paa Wodrofgaard her ved Byen – og at Liget laae ved Kallebodstrand. Det blev ogsaa der fundet efter hans Paaviisning, og blev strax indbragt til Hospitalet. Hans Forklaring gaaer i det Væsentlige ud paa, at han, misfornøiet med sin nuværende Stilling, havde fattet den Beslutning at ombringe sig selv. Da han underrettede Pigen om denne Beslutning, erklærede hun, at hun ogsaa vilde døe, og de bleve derpaa enige med hinanden om, at han først skulde ombringe hende og derpaa sig selv, hvilket Forsæt de imidlertid senere besluttede at forandre derhen, at han, efter at have ombragt hende, skulde angive sig selv og saaledes komme til at lide Døden. Jfølge denne Aftale gjorde han nu Natten mellem Torsdag og Fredag et Forsøg paa at qvæle hende med Haanden, paa Værelset, hvor de vare, men han kunde ikke fuldbringe Gjerningen paa denne Maade. De overveiede derfor Sagen nærmere, og da de fandt, at Pigens Værelse ikke var et passende Sted for deres Forehavende, bleve de enige om at gaae sammen til Stranden ved Enighedsværn efter at have medtaget en Snor. De fulgte saaledes enige med hinanden til det Sted, hvor Liget siden fandtes, og Karlen forsøgte derpaa atter at kvæle Pigen med Snoren, men da han ikke kunde udholde Synet af hendes langvarige Dødskamp, forkortede han, efter tidligere Aftale med Pigen, denne ved at overskjære Putsaarene paa hendes Hals. Efter at Pigen var død, aftørrede han Blodet paa hende, lagde hendes Hænder foldede over hendes Bryst, kyssede hende, lagde et Tørklæde over hendes Ansigt og begav sig til Byen, hvor han angav sig selv. Han angav denne Forklaring med fuldkommen Rolighed, og tilføiede kun det Ønske, at hans Sag burtig maatte blive endt, og at han daglig maatte see Kjærestens Liig, indtil hun blev begravet, hvilket han havde lovet hende. (Bri. Tid.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
J Torsdags udbrød Jld i den 1/4 Miil fra Byen, i Nærheden af "Lygten", liggende Bissebjerg Mølle, der tilligemed alle de omliggende Huse afbrændte aldeles, ligesom ogsaa en stor Deel Jndbo samt en Mængde Tømmer, som ikke var assureret. Denne Jldebrand er saa meget mere beklagelig, som den kostede flere Mennesker Livet. Smede mesteren, som boede paa Stedet, Møllermestersvenden og en af Møllerdrengene vare nemlig ifærd med at redde, da Taget og Skorstenen styrtede ned og begravede dem aldeles, saa at kun deres døde Legemer ganske kunste og forkullede bleve dragne frem under Ruinerne. Den dristige Eier, Hr. Møllebygger og Møllermester Albrechtsen blev selv betydelig forbrændt og maatte tilligemed 2de Karle, der ligeledes vare komne meget til Skade, kjøres paa Hospitalet. (B. Td.)T – Jforgaars Aftes fandtes Liget af en ung Pige, der syntes at have hørt til den dannede Klasse, i Kastelsgraven Hun havde afklædt sig sine meget ziirlige Klæder forinden hun gjorde Ende paa sit Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
J den berlingske Tidende tilbydes et methodisk Cursus i Skjønskrivning, hvorved enhver, ung eller gammel, Herre eller Dame i den paafaldende korte Tid af 14 Dage a 3 Uger ufeilbarlig faaer en smuk Haandskrift. Da Betalingen, 5 Specier, ikke skeer forud, saa formenes dette at være Garanti nok for at Løftet holdes.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Ledigt Embede. Told- og Consumtions-Casserer Embedet i Nykjøbing i Sjæll. Gage 750 Rbd. Caution 1750 Rbd. - Arrestforvarer og Raadstuetjenerposten i Aarhuus. Med Posten er, foruden fri Bolig, forbunden en aarlig Jndtægt af ca. 222 Rbd. – 2de Told- og Consumtions-Underbetjentsposter i Colding; hver tillagt en aarlig Gage af 240 Rbd., foruden Andeel i Procenterne. - Gartnerembedet ved Kjøbenhavns Universitets botaniske Have (Ansøgninger indgives til Prorector, Conferentsr. Ørsted.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Befordring og Afgang. D. 26de Aug. er Lærer, ved Elementarskolen i Lutjenborg, J. J. C. Knees udn. til Skrive- og Regne Lærer ved Byskolen i Neumünster; d. 1ste Sept. Etatsr. og Raad i den holsteenske Overret C. F. Veltheim, efter Ans, i Naade entl. fra sit Embede, Sognepræst i Süilfeld, C. C. Bahnson, besk. til Sognepræst i Oldesloe, og Sognepræst ved den nye Kirke paa Pelworm, C. P. W. Thressen, til Sognepræst i Boel i Gottorp Provsti.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
J Onsdags Morges ankom Hs. M. Dronningen med Suite paa Dampskibet "Ægir til Kiel. De i Havnen liggende Skibe flagede i denne Anledning, ligesom ogsaa Havnen var festlig decoreret. Hs. Majestæt gik, ledsaget af Hertugen, af Glücksborg, gjennem den talrige Menneskemasse, der hilsede Hs. Majestæt med Glædesyttringer, til Slottet, hvorfra Allerhøistsamme, efter faa Timers Ophold, fortsatte Reisen til Pløen, ledsaget et Stykke udenfor Byen af den ridende Borgergade.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Hs. Maj. Kongen indtraf den 31te August til Heide for at blive der til Fredag den 2den Septbr. og gjøre en Excursion til Wordenerhafen, Büsum, Wesselburen og Neukirchen. Søndagen den 4de Septbr. tilbragte Kongen i Meldorf og gjorde derfra en Udflugt til Kronprintzenkog og til Burg. Den 5te ankom Hs. Majestæt til Neumünster og den 6te til Pløen. Den 7de modtog Hs. Maj. et Besøg af Storhertugen af Oldenborg, der strax derefter reiste tilbage til Eutin; derpaa reiste Allerhøistsamme Hs. Maj. Dronningen, der om Morgenen lykkeligen var ankommen til Kiel, imode til Preetz, og begge Deres Majestæter indtraf Kl. 4 i bedste Velgaaende paa Pløens Slot. (Dag. Jdet nogle Børn forleden fik ifinde at bade sig i en temmelig dyb Mærgelgrav i Taps, var en 10 Aars Dreng, der havde vovet sig for vidt ud, nærved druknet, dersom ikke Stedets Skolelærer, Hr. L. P. Lagesen, paa Børnenes Angstskrig var let til, havde styrtet sig i Vandet og med egen Livsfare, efter nogen Tids Søgen under Vandet, omsider faaet fat i den Forulykkedes Arm og heldigviis frelst ham Samme Hr. Lagesen reddede for flere Aar siden en gammel Kone, der i en haard Vinter, udmattet og forfrossen, var nedsegnet paa Veien. En tredie Gang kom han tilstede, hvor en endnu i Live værende Kone i et fortvivlet Øieblik havde indtaget Gift og just da denne viste sin frygteligste Virkning. Ved hurtige og hensigtsmæssige Forholdsregler, og navnligen ved at tvinge den Ulykkelige til at nedsvælge en Deel fød Melk, reddede han hende fra Døden. Endelig frelste Hr. Lagesen ogsaa, under sit Ophold paa Trolleborg Seminatium, en af Lærerne, der ved at løbe paa Skøiter var sluppen igjennem Jsen og nu kjæmpede med Jisstumperne og Vandet. Medens de andre Seminarister stode raadvilde, og ikke vidste paa anden Maade at frelse den Forulykkede, end med Reeb og Toug, som ikke vare ved Haanden, snappede Hr. Lagesen et udlagt Stykke Lærred, ved Hjælp af hvilket Manden lykkelig blev trukken iland. (Danner.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Som man erfarer af Bladet "Ny Jyllandspost verserer der i denne Tid for Rougs, Sønderhald og Østerlisbergs Politiret en Retstrætte af en særdeles curieus Art, idet nemlig Eieren af en Avisgaard har saggivet en Gaardmand, fordi Sidste har sagt "Du til ham.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Det Müllerske Skuespillerselskab vil indtræffe til Randers paa Onsdag, og spille i det sædvanlige Locale, da Bygnings arbeidet der er saa vidt fremmet, at dette nok lader sig benytte. (Rd. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Vandmangelen har været saa stærk ved Elben, at man fra Glückstad og Stade (7 og 4 Miil) har maattet hente Drikkevand i Hamborg, idet Brøndene vare udtørrede og Elbens Vand paa Grund af Mangel paa fersk Tilløb saa salt, at det ikke kunde drikkes, Copulerede. J Helsingør den 1ste Septbr.: Silke= og Klædekræmmer Julius Jacobi Kaufmann og Jfr. Joh. Emilie Løve. J Randers d. 7de Kjøbmand Niels Nielsen Bay og Jfr. Anne Hedev. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Handels- og Skibsefterretninger. Paa Ølstvad Marked, som afholdtes i Tirsdags, vare Priserne yderst flaue og Omsætningen saa godt som ingen. Den Hest, forhviken der i Randers Sommermarked var budet 100, kunde der kjøbes for 70 til 80 Rbd.; simple Arbeidsheste for 20 til 30 Rbd. En 89 Aars Malkeko, som i Sommer vilde have kostet 18 til 20 Rbd., kunde her kjøbes for 12 Rbd. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Ved den i Torsdags i Randers afholdte Licitation over en Leverance af 750 Tdr. Rug, til Brug for de Militaire, vare de laveste Bud 5 Rbd. 3 Mk. og 5 Rbd. 2 Mk. 13 s. r. S. pr. Tde. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Agger-Canals Skibsliste. Jndk. D. 28de Aug. O. Jensen f. Grimst. t. Lemv. m. Træl. C. O. Damsgaard f. Altona t. Lemb. m. Stykg. D. 29de: M. Nielsen f. Lilles, t. Lemv.; J. L. Weigner f. Mandal t. Nykjøb.; d. 30te. O Jensen f. Grimst. t. Struer; Alle m. Træl. - For Udgaaende laae i Canalen d. 1ste ds. L. C. Andersen f. Lemp. t. Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
J August ere 50 Fartøier ind- og udpasserede gjennem Canalen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Reisende. Afg. m. Dag, igaar til Aarhuus: Hr. Levenhagen; Dyrlæge Andersen og Mad. Frandsen; til Randers Mad. Koefoed; til Hobro. Jfr. Hunderup og Capelan Hunderup.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Døde. Handelsbetjent Ditlev Peter Rosenstand, 21 A. (af Veile); Skomagermester Christian Lehmann, 78 A.; Begge i Kjøbenhavn. Told- og Consumtions-Casserer Laurentius Georgius Rohde, 59 A., i Nykjøbing i Sjæll. Frederikke Louise Jørgensen, 14 A., i Aarhuus. Sognepræst til Smidstrup og Skjærup Mdr. i Ribe St. Claus Claus sen, 82 A. Forhenv. Garver Joh. Grønwaldt, 78 A., Randers. Skipper J. Poulsen, paa Thurø ved Svendb¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn at bortkalde den 7de dennes Maaned vor kjære Moder, Maren Margrethe Kjeldsdatter, Enke efter afdøde Værtshuusholder Jens Christensen Ostergaard, i den høie Alder 80 Aar, bekjendtgjøres sørgeligt for Familie og Venner af hendes efterlevende Børn. P. Østergaard. C. Østergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Söndagen den 18de dennes bliver Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag festligholdt i Klubben Enighedens" Locale ved Österga, med Assemblée og Bal, hvori Personer udenfor Selskabet kunne deeltage, naar de ere bragte i Forslag af et af Selskabets Medlemmer, forinden den 16de dennes. Indgangen aabnes Kl. 7 og Entree-Billetter, a 1 Rbd. pro persona kunne erholdes hos Hr. Kjöbmand og Borgerrepræsentant Pagh. Aalborg, den 12te September 1842. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Paa Raadstuen i Hjørring afholdes Bal den 18de September 1842. C. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Hvor et skikkeligt og troe Bondefruentimmer, med et godt Skudsmaal, der kan paatage sig at være Under meierske paa en Herregaard i Nærheden af Aalborg, kan faae Condition til 1ste November næstk., anviser Hr. Kjøbmand Paludan i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
En Handelsbetjent ønsker Emploi til 1ste November helst paa et Handelscomptoir. Herpaa Reflecterende ville behage at aflægge billet mkt. A, paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Et ungt Menneske, som har lært Landvæsenet, ønsker sig Emploi som Avlsforvalter til 1ste November. Paa Løn sees ei saa meget som paa en honnet Behandling. Adressecomptoiret anviser.