Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-17
J engelske Blade læser Man det for egenhændigt udgivne Svar fra den spanske Konge til Hertugen af Angouleme af 22de August. Det er langt og eftertrykkeligt affattet; det begynder med den Erklæring, at "Kongen er fri, og om han har lidt nogen Jndskrænkning i sin Frihed, da er det først skeet, efterat en fremmed Magt i den angivne Hensigt, at befrie ham fra sine Lænker, er rykket ind i hans Land." Kongen erklærer, at "Hertugen, Kongen af Frankerig og den franske Regjering staae alene til Ansvar for det allerede udgydte Blod, og det, der endnu vil blive udgydt." Han yttrer fremdeles, at, dersom der ved det intenderende Angreb skulde vederfares ham eller den kongl. Familie noget Uheld, eller dersom det troe Folk af Cadix, saa værdig til kongel. Opmærksomhed og Deeltagelse, skulde komme til at udholde de Lidelser, som en langvarig Beleiring sædvanlig fører med sig, da vilde Kongen af Frankerig, og Hs. K. H. Hertugen have dette Uheld og disse Lidelser, at forsvare for Verdenen og Efterverdenen. J Slutningen af Brevet forekommer et Udraab til Engelland, at det dog ved sin Mellemkomst vilde redde saavel Frankerig som Spanien fra den Elendighed, der truede dem. Denne Skrivelse indtraf endnu samme Dag, som den var udstædt, i det franske Hovedqvarteer. Skjøndt nogle Efterretninger betragte det Angreb, hvormed Man har truet Madrid, som ubetydeligt, og anslaae den hele frygtelige Magt kun til 300 Mand, som de ventede, at de Franske snart skulde gjøre det af med, synes det dog ifølge Andre Beretninger, der angiver de Constitutionelles Antal til 1200, ikke at have været saa ubetydeligt, ligesom det ogsaa hedder, at der fra Madrid er blevet udsendt alle de af Qvesadas og Bessieres Tropper, der vare eqviperede. - Ballesteros har forenet sig med de franske Tropper, og sat sig i Bevægelse for at omringe den i Mallaga landede Riego. - General Andres Equaguirre, constitut. Commandant i Fortet Penas de S. Pedro, har Følge en med Ballesteros afsluttet Overeenskomst, med sine Tropper underkastet sig Dennes Befaling. Til Gibraltar ankomme spanske og franske Overløbere i tiltagende Mængde, blandt dem har ogsaa været Gen. Lallemand, som derfra reiste til Africa. - J Corunna have alle Garnisonens Tropper forenet sig med Morillos Armee, efterat de iforveien havde underkastet sig, og erkjendt Regentskabet. Kun Campillo og Jauregui (el Pastor) og nogle og 40 andre Officerer vilde ikke underkaste sig og skulle derfor føres som Krigsfanger til Frankerig. Morillo er af Regentskabet. bleven udnævnt til Generalcapitain af Gallicien. Forresten bliver Egnen heromkring hjemsøgt af Guerillasanføreres og Søerøvere. En vis Castro, forhen Secretair hos Landshøvedsmanden i Lugo, plyndrer og stiæler med en Guerilla i Bjergene ved Vierzo. Barros og Pinheiro udøve deres Søerøverier paa Kysten af Corunna. Palarea, Mende Vigo og Rosello staae med 7 til 800 Mand i Orense, men dem haaber Man da snart at kunne tilintetgjøre. Fra Catalonien haves en officiel Jndberetning af Marschal Moncey, der beskriver et Angreb, de Spanske have gjort paa Altafulla. Den 27de f. M. rykkede nemlig 5000 Mand Fodfolk og 250 Ryttere fra Tarragona ud mod Altafulla. Gen. Berge traf sine Anstalter til at møde Fjenden, der havde deelt sig i 3 Kolonner. Det første Angreb paa Johannscapellet blev kastet tilbage med største Eftertryk. En anden Bataillon kastede med samme Eftertryk og lige Lykke den mod Riera fremdragende Colonne tilbage. De Constitutionelle retirerte endelig under Murene af Tarragona, og bleve forfulgte indtil Scipiotaarnet. De Spanskes Tab angives til 60 Døde og et betydeligt Antal Saarede; de Franskes kun til 5 Døde og 80 Saarede. - Ved Angrebet paa Calaf skulle de Spanske især have havt til Hensigt, at tilintetgjøre Baron Eroles's Division ogsaa stemme alle Beretninger overeens i, at han har lidt Meget, og havt 400 Døde og særdeles mange Saarede. Milans har indført den største Orden ved hans Armee. Han reqvirerte og fordrede Jntet hverken Levnetsmidler eller Penge. - Mina har nylig mønstret sine Tropper ved Barcellona og er altsaa ikke meere syg. De Franske antoge disse Bevægelser for et Angreb, Man havde ifinde imod dem, og Forposterne havde allerede trukket sig tilbage. - Fra Seo d'Urgel er der tilsendt Marschal Moncey efter hans Ønske en Officeer, nemlig Grev Linati, for at underhandle med ham. Han skal have afslaaet, at anerkjende Regentskabet og have erklæret, at han i det Høieste havde Fuldmagt til at standse Fjendtlighederne og lade Alt in Statu quo, indtil Hertugen af Angouleme og Cortes vare enige. Ved Figueras skal en lignende Conferenz have fundet Sted. - J St. Sebastian har Man skudt stærkt fra Pladsen, hvorved nogle Hytter i Forstaden ere blevne afbrændte. En Underofficeer og en Oberstlieutenant ere blevne saarede.