JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Lollands Falsters Stisk Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No Løverdagen den 6. Januar. Er der Sandsynlighed for at Holsteen, i Fremtiden vil blive skilt fra Danmark, eller ikke? (Fortsat, see No. 154.) Vi have i det Foregaaende forsøgt at fremstille, hvorledes Militair=Forbindelsen mellem Danmark og Holsteen i Fremtiden vil udvikle sig, og vi ere komne til det Resultat, at da det er meget tvivlsomt, om Holsteen vil kunne deeltage i Danmarks Krige, vil denne Forbindelse ingen betydning have uden i Fredstider, altsaa slet ingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Hvad det andet vigtige Bindemiddel mellem Holsteen og Danmark angaaer, Finantserne, da er det vitterligt nok, som vi ogsaa forhen have omtalt, at Holstenerne Jntet inderligere have ønsket, end at deres, eller rettere de to Hertugdømmers, Slesvigs og Holsteens, Finantser maatte blive adskilte fra Kongerigets. Man har med en Jver, som bærer et sørgeligt Vidnesbyrd om en dyb Uvillie mod Kongeriget, opgjort Beregninger over, hvormange Rigsdaler, Marker og Skillinger, den ene Statsdeel har betalt meere end den anden, og man har ikke undseet sig ved at fremstille Sagen som om det ligefrem var lagt an paa et gemeent Optrækkeri fra Kongerigets Side. Det er udenfor denne Artikels Formaal at undersøge disse Beskyldninger; vi have desuden dertil hverken de fornødne Hjælpemidler, eller de fornødne Jndsigter i Finantsvæsenet; vi ansee det fremdeles for overflødigt, efterat en Række af Finantsregnskaber ere udkomne, hvorved det er uimodsigeligt godtgjort, at Beskatningen i begge Statsdele staaer i omtrent lige Forhold til deres Befolkning, maaskee med en ubetydelig Brøk til Fordeel for Kongeriget. Men det er ligesaa vanskeligt at omvende en politisk som en religiøs Fanatiker. Det ordførende Parti i Holsteen vil ikke vide af noget Finantsfælledsskab med Danmark; deres bestandige Løsen er, at der intet Held kan tænkes for Holsteen, uden Finantsernes Adskillelse. Endskjøndt der nu er Jntet, som den danske Regjering af meget forklarlige Grunde bestemtere har modsat sig, end denne Adskillelse, saa turde det dog være meget tvivlsomt, om den i Længden vil kunne forhindres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Den Begivenhed, som man med saamegen Utaalmodighed attraaer, saavel i Kongeriget som i Holsteen, Jndførelsen af en constitutionel Forfatning, denne Begivenhed vil upaatvivlelig medføre en Adskillelse af Finantserne. Vi høre ingenlunde til dem, der med et blindt Partihad ere indtagne mod Absolutismen; den har havt sin Berettigelse i Menneskeslægtens Udvikling ligesom enhver anden Statsform, og da den i Løbet af det 17de Aarhundrede overalt afløste de gamle aristokratiske Statsformer, var den en sand Velgierning for Staterne; men vi bekjende os til den Tro, at Absolutismen har udspillet sin Rolle, udført sit Hverv, den vil derfor, den maa og bør afløses af en fuldkommere Statsform; Fordringen kan udsættes, men den kan ikke afvises, saavist som Nationerne nu ikke længere ere umyndige Børn, der trænge til en faderlig Bestyrelse, men selvstændige, villiekraftige Væsener, der fordre, og det med fuld Grund, en Stemme i de fælleds Anliggenders Ledning. En constitutionel Forfatning vil Danmark altsaa faae, det ansee vi som givet. Men naar det "betimelige Fødsels-Moment engang kommer, under hvad Form skal da det store Værk træde frem, Alle de Rettroende, alle de blinde Seende ville uden videre sige, at Forfatningen bør omfatte det hele Monarchie, og vi erkjende tilfulde, at det er den ønskeligste Maade, og egentlig den eneste tænkelige, hvorpaa den burde kaldes tillive, naar ellers Monarchiets Heelhed skal bevares. Men, hvis der ellers er noget Sandt og Begrundet i, hvad vi i de foregaaende Afsnit have yttret, lader dette sig ikke gjøre. Vi ville ikke lægge Vægt paa, at jo meere Holsteens Forhold som tydsk Forbundstat udvikler sig, desmere vil dets Jnteresser afsondres fra Danmark; denne Udvikling ligger endnu i Mulighedens Rige, og om den kan der disputeres; men hvad vi maae fremhæve, er det Factiske, at Holsteens Lovgivning, Sprog, Sæder, Tænkemaade, kort Et og Alt, er saa aldeles forskjelligt fra Danmark, at en fælleds Stænderforsamling er utænkelig; med den store Antipathie, der hersker, vilde en saadan Forsamling sandsynligviis blive til en polsk Rigsdag, hvis ikke de holsteenske Deputerede, som nok er langt rimeligere, ligefrem ville nægte at give Møde. Nei, har Absolutismen, der upaatvivlelig er langt mere skikket dertil, ikke formaaet at assimilere de forskjellige Statsdele, den constitutionelle Statsform, hvor de nationale Jndividualiteter langt skarpere træde frem, vil endnu mindre formaae det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Landgrev Wilhelm af Hessen, der som bekendt har tilkiøbt sig det Mac-Evoyske Palais for 50,000 Rbd. til Bopæl for sin Søn, skal nu befinde sig i stor Forlegenhed med Palaiet, da det optil samme stødende franske Gesandtskabspalais, der tilhører Hertugen af Glücksberg, og som Landgreven havde gjort Regning paa at vilde blive ham afhændet, efter Forlydende ikke under nogen Betingeese vil blive solgt af Hertugen. Da Palaiet, saaledes som det nu er, ikke kan afgive nogen tilstrækkelig Bopæl for Prindsen efter hans Formæling med Storfyrstinden, saa er det rimeligt, at Landgreven atter afhænder det. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
For nogen Tid siden var der Bal i Borgerforeningen i Haderslev. Ved Bordet udbragte de allestedsnærværende Nordalbingier deres Lieblings-Tog ster. En ung Mand fra Kjøbenhavn, der var bleven indført som Gjæst, sad ved Bordet i rolig Samtale med sin Dame, og troede ikke at være forpligtet til at tage Notits af disse Toaster. Efter Bordet kommer imidlertid en stor Skoledreng, som Faderen, en vis Herredsfoged og Ridder, havde bragt med paa Ballet, ind i Dandsesalen, og opfordrer den Fremmede til at følge med sig ud i Gaarden, hvilket ogsaa skeer. Ude i Gaarden erklærer Drengen, at han er Secundant for en polytechnisk Candidat B., som havde udbragt een af de nordalbingiske Toaster, og at den Fremmede maatte vexle Kugler med denne paa 10 Skridt næste Morgen, fordi han var bleven siddende da B. udbragte sin Togst. Forhauset over denne Anmodning, føres den Fremmede af den haabefulde nordalbingiske Yngling tilbage til Huset, ind i et afsides liggende Værelse. Her omringes han af en heel Flok, hvoriblandt nogle Baldirecteurer, Advocat S., Herredsfoged T., B. og andre lignende Subjecter, under Skrig og Skraal saaledes, at han ikke kan slippe fra dem. Her overøses den fremmede Gjæst med Uartigheder, fordi han ikke vil duellere paa Pistoler med B. og venter hvert Øieblik at blive traadt under Fødder og mishandlet. Man henter endelig Viin, tvinger den Fremmede et Glas i Haanden, skriger Hurra for Slesvigholstein, Alle drikke, og derpaa erklæres der ham haanligt, at nu var han fri, nu kunde han gaae. Den Fremmede reiste næste Dag bort fra Haderslev, men førend han forlod Byen, blev han endnu udskjeldt og forhaanet paa Gaden af bemeldte Herredsfogeds Søn og dennes Kammerater, da de kom af Latinskolen. Dr. M. var som Directeur paa Ballet, og yttrede sin Glæde over, at den udenlandske Gjæst saaledes blev tracteret. Det var jo, efter nordalbingisk Talemaade, in verfluchter Dane", som insulteredes, og Saadant kan tjene andre Subjecter af samme Classe til Advarsel om, ikke at vove sig paa noget nordalbin(Fædrelandet.) gisk Bal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Man har - hedder det i Randers Avis" - sjelden eller aldrig hørt tale om Overfald her i Egnen. J den senere Tid skulle dog et Par saadanne Tilfælde være forekomne. Saaledes har en Bonde fra Rosenholms Gods, da han den 11te ds. om Aftenen i Bælmørke kjørte hjem fra Randers, paa Landeveien mellem Hørning og Siellebroe, pludselig faaet et Skud lige i Hovedet. Rimeligviis har Geværet dog ikke været skarpt ladet, eftersom Skuddet paa en nær Distance ellers ufeilbarligen. maatte have været dræbende. Noget videre Overfald mærkede Manden heller ikke til, da hans Heste, forskrækkede ved Skuddet, løbe løbsk og længere borte væltede Vognen. Da den stakkels Mand næste Dag kom til sit Bestemmelsested, var den venstre Side af hans Ansigt stærkt ophovnet og bedække med størknet Blod, og ovenfor den venstre Tinding, havde han et ikke ubetydeligt Saar, som formodedes at hidrøre fra Forladningen. (Aarslev Pasto rats Sogneforstanderskab udlover en Douceur af 10 Rbd. for Opdagelsen). Det andet Tilfælde indtraf med en Huusmand fra Borup, med hvem 2de Personer i Fruentimmerklæder havde givet sig Følge paa Greenaaveien; men da de alle Tre ankom til et afsides Sted, den saakaldte Svensdal greb den største af Personerne Huusmanden i Brystet og affordrede ham hans Penge. Da Manden ikke godvillig vilde lade sig udplyndre, trak Personen en Kniv og bibragte ham dermed nogle Saar over Haanden, ligesom han ogsaa skal have forsøgt at flænge ham i Maven. Heldigviis havde Huusmanden et Slags Jernbismer i Haanden; med denne drev han Røveren en saadan En for Planeten, at han styrtede omkuld, hvorpaa hans Ledsagerinde, der dog ingen Deel havde taget i Overfaldet, hurtigt bortfjernede sig. Huusmanden var heller ikke seen til at gjøre det Samme, inden den Lange igjen kom paa Benene, og saaledes veed han ikke videre hvad det blev til med ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Ogsaa i Nærheden af Hobro er i denne Tid skeet et Overfald, der fortælles saaledes: Præstens Karl fra Glenstrup havde den 20 ds, været i Hobro og hævet nogle Penge, hvormed han samme Aften Kl. 7 reed hjem paa et Par Forspandsbeste. Underveis, paa Heden, hørte han et Par Stemmer, forude sige: Pas nu paa Der er han hvorfor han samlede sine Tøiler og satte Hestene i et rask Løb, for hurtigt at komme de mistænkelige Personer forbi. Kort efter sprang imidlertid et Par Karle frem og søgte at gribe Hestene i Tøilen; men den Ene, som kom til den løse Hest, blev strax kastet tilside, og den Anden lykkedes det kun at faae fat i Karlens Beenklæder, som han vel i nogen Tid søgte at holde ved, men omsider dog maatte slippe, idet Karlen paa bedste Maade stræbte at slaae ham fra sig og fordoblede Hestenes Hurtighed, Ønskeligt vilde det være, om det maatte lykkes Autoriteterne at faae fat i de Gavtyve, der saaledes gjøre vore ellers fre(Rand. Av.) delige Veie usikkre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Fædrelandet for 2den Jan. begynder saaledes: Justitsraad Reiersen har ladet Fædrelandet ønske et glædeligt Nytaar ved tvende Gripomenus ser, som ikke lode sig afspise med mindre end hele Oplaget af vort Gaarsnumer. Ordsproget siger jo Vel begyndt er halv fuldendt; gid det bare var sandt!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Fra Flensborg hedder det: Man fortæller her om Optrin, der ere forefaldne her i de sidste Dage, og som opfylde alle Mennesker med Forfærdelse og Angst. Vi have med Bestemthed erfaret, at 9 Fruentimmer ere blevne saarede af et eller flere Mandfolk med skarpe Jnstrumenter, og hidtil er det ikke lykket Politiet at opdage Gierningsmanden. De allerede af Naturen ængstelige Fruentimmer vove nu neppe om Aftenen at forlade Husene uden Ledsagelse af Mandfolk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Fra Aarets Begyndelse udkommer i Gothenborg, en ny Journal under Navn af Tidning for Skandinavien, som synes at vilde beskjæftige sig nærmere ogsaa med de danske Anliggender, end andre svenske (Berl. Tid.) Blade. J denne Tid er i Christiania udkommen en tydsk Oversættelse af den Beskrivelse over Upsala toget, der i sin Tid fandtes i Fædrelandet. Hr. Plougs Tale i Calmar, der blev aftrykt i alle større svenske Blade, findes ogsaa heri. Som et Bihang er tilføiet en Oversættelse af Corsarens Beskrivelse over Toget. J Fortalen yttrer Oversætteren, at det vist ogsaa vil interessere Tydskerne, at lære at kjende det Liv nøiere, der udvikler sig hos den nærbeslægtede skandinaviske Stamme, hvis Jnteresser ikke kunne være ganske fjernede fra deres. Dersom de endog ville finde en eller anden bitter Yttring imod Tydskland udtalt nu og da, saa mener han, at Sligt meget let kan undskyldes, naar man vil lægge Mærke til det nordalbingiske Parties Anmasselser og Uretfærdigheder, der udøves indenfor Skandinaviens Enemærker. Jøvrigt afmaler han disse Anmasselser med saa levende Farver, at vi, der kjende de slesvigske Censurforhold, vel skulle tage os lagt for at gjengive dem. (Dannev.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Det nye store og smukke Dampskib, som fra 1ste Jan. fører Posten over det store belt, ankom i forrige Uge til Corsøer og foretog en Prøvetour.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Det kan foruden Passagerer og Gods indtage 3 til 4 Vogne og 10 Heste, og vil dagligen afgaae fra hver af Siderne. Skibet har i Dag, tilføier O. Th. Av. af 2den de, overført Posten fra Corsøer, til Nyborg og brugt 2 Timer og 1 Qvarteer imod stærk Kuling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Under 30te f. M. har Lands-Over- samt Hof og Stadsretten paadømt den imod forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, J. A. Hansen, paa Grund af en Artikel i Bladets No 1220, med Overskrift: "Overretten i Viborg, Ørsted og Ussing, ctr. Hr. Gudenrath, anlagte Justitssag. Tiltalte er idømt en Mulct af 100 Rbd. Sølv, og eet Aars Censur, ligesom han ogsaa er tilpligtet at udrede Sagens Omkostninger. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Aarh. Av. beretter følgende Anecdote om den sidste Tallotteritrækning i Wandsbeck: En gammel Mand, (paa 80) havde en Kane (67 Aar gammel og en Søn (paa 36 Aar); Mand og Kone vare Begge (2) i fortrykte Omstændigheder, men haabede, at det nok engang vilde blive bedre. Det var netop Mandens Geburtsdag den 16de Decbr. og da satte han i Tallotteriet paa følgende Tall: 2. 16. 36. 67. 80., og see, han vandt en Qvinterne, saa at der er al Rimelighed for at Lotteriet vil sprænges, Stænderforsamlingen saaledes blive fri for en betydelig Debatte, og Regjeringen forskaanes for et Nederlag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Blandt Avertissementerne i Kjøbenhavnsposten, af 20de ds. læses: "Om kort Tid udkommer: Lithographisk Prospect, forestillende hvorlunde Odense Borgerskab afpryglede de syv Personer, der udpeelderes Commedie, stor Prostitutionsscene. Maaneskinsstykke, tegnet efter Naturen af et Øien- og Øren Vidne. Subscriptionspriis 3 Rbd. Med røde, gule og blaae Couleurer. 5 Rbd. Paa 10 Exemplarer, det 11te frit."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Ledige Embeder. Ordineret Catechet og FørstelærerEmbedet ved Borgerskolen i Skanderborg. Løn: 425 Rbd. Sølv, hvoraf de 125 udredes af Sognekaldet; fri Bolig, Tdr. Land Græsningsjord og 4 Favne Brænde, samt Høitidsoffer af Skanderborg, Skanderup og Stillinge Menigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Ifølge allerh. Resol. af 1ste Juni 1830 er Catecheten pligtihver Søn- og Helligdag at besørge Gudstjenesten skifteviis een af Pastoratets tre Kirker, dog at han af Sognepræsten gives fri Befordring, samt at assistere Sognepræsten ved de ministerielle Forretninger, der i Kjøbstaden maatte forefalde om Søn- og Helligdagene eller Søgnedagene udenfor den sædvanlige Skoletid, dog uden at nogen af de ham som Første lærer ved Borgerskolen i Overeensstemmelse med Anordningen for Almue- og Borger-Skolevæsenet i Kjøbstæderne i Danmark af 29de Juli 1814 paaliggende Forretninger forsømmes enten Formiddag eller Eftermiddag. - Ordineret Catechet og Førstelærer-Embedet ved Trinitatis Sogns Borgerskole i Kjøbstaden Fredericia. Løn 400 Rbd. aarligt, foruden Høitidsoffer af Trinitatis Menighed, samt fri Bolig og 4 Favne Brænde til Skolens og eget Brug. (Begge opslaaede vacante den 23de Decbr.) – Seiling og Sinding Sognekald i Aarhuus Stift. 150 Rbd. (Opslaaet vacant den 29de Decbr.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Befordringer. Stadphysicus i Fredericia, Dr. med. F. A. Uldall, er allernaadigst udnævnt til Landphysicus i Sjællands nordre Landphysicat, og practiserende Læge i Veile, J. W. Timm, til Districtslæge paa Læssøe; Sognepræst for Seiling og Sinding Menigheder i Aarhuus Stift, H. B. Berg, til Sognepræst for Visby Menighed i Ribe Stift; Kammerjunker, Assessor i Generalpostdirectionen, F. C. v. Jessen, til Postmester ved, og Chef for Pakkepostcontoiret i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Blandinger. Det er ikke første Gang, at Olozaga, der denne Tid i saa høi Grad tildrager sig den almindelige Opmærksomhed, befinder sig i meget vanskelige Forhold, hvilket vil erfares af følgende Omstændighed i hans tidligere Liv: Efter at han i sin Fødeby Lagronno, der ogsaa siden valgte ham til Deputeret, havde levet som Advocat, kom han til Madrid, hvor han fortsatte sit Praxis. Kort Tid før Ferdinand den Syvendes Død indlod han sig i en Sammensværgelse imod ham, som blev opdaget. Man tog ham tilfange, og bragte ham i Fængsel paa Raadhuset, hvorfra han undflyede paa en ligesaa dristig som aandrig Maade. En Nat traadte han nemlig med en Laterne og Nøgle til Fængslets bevogtede Udgang, satte begge Deele paa Jorden og bød Skildvagten, et Øieblik at passe paa, at Jngen rørte ved disse Ting, under Foregivende af at han kom strax tilbage. Skildvagten lovede det. En Time efter søgte Fangevogteren og den Undvegne i hans Fængselsværelse, og spurgte Skildvagten, om han havde ladet Nogen gaae ud paa Gaden. Soldaten viste paa Laternen og Nøglen, hvis Besidder han havde anseet for en ved Fængslet ansat Embedsmand. Olozaga skjulte sig imidlertid hos en Ven, indtil han fandt Leilighed til at komme over Grændsen. - OlozagaModstandere i Madrid fortælle følgende Maade, paa hvilken den afsatte Minister kom i Besiddelse af det gyldne Skinds Orden. Olozaga var en Dag hos den unge Dronning. J hans Nærværelse trak hun en Skuffe ud, hvori det gyldne Skind just befandt sig. Hun spurgte sin tidligere Lærer (Olozaga, hvad dette gyldne Faareskind egentlig havde at betyde, og hængte, efterat han havde forklaret hende dette, Ordenen omkring Olozagas Skuldre, alene for at see, hvorledes den saa ud. Ministeren gjorde Spøg til Alvor, knælede for Dronningen og takkede for den overrakte Gave, hvilken han siden stedse bar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hs. Høiærv. Biskop Brammer prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Trykte Schemata til Flyttebeviser faaes Adressecontoiret i Nykjøbing. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
En Schafer, som kan forevise et godt Skudsmaal, ønsker sig til 1ste Mai Condition. Reflecterende herpaa ville behage inden 20de Januar at henvende sig til Bladets Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
En ugift Hjulmand, som er duelig i sin Profession, og kan forevise et godt Skudsmaal, ønsker sig til 1ste Mai Condition. Reflecterende herpaa ville behage inden 20de Januar at henvende sig til Bladets Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
En ugift Brændeviinskarl kan faae Condition til 1ste Mai. Lønnen er 80 Rbd. aarlig. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
En lille Eenspænder=Arbeidsvogn, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Fra Vennerslund er bortløben en lille rød langhaaret Hund af Bologneser Race, lydende Navnet Sussex. Hvo som finder og afleverer denne Hund der paa Gaarden, erholder udbetalt en Douceur af 5 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Auctioner. Ifølge Reqvisition af Forliigs- og Udlægshaverne blive følgende, Kjøbmand I. Hellemann tilhørende Eiendomme, her i Byen, nemlig: Et Huus i Vestergade paa 3 Fag Bindingsværk med Tegltag, og tilliggende Grund, Et Dito i samme Gade paa 6 Fag Bindingsværk med Tegltag og tilliggende Grund, Halvdelen af Arvefæstelodden 21 i Byens Østermark paa circa 3 Tdr. Land, Græsningsret paa Byens Fæland til 8 Hoveder, stillede til 3de Auctioner, som afholdes paa Byens Raadstue, Mandagen den 15de, 22de og 29de Januar 1844, hver Dags Formiddag Klokken 10. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Rødby den 28de December 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
J Følge det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 21de Marts d. A., skal den det forrige Degnekald i NørreAlsløv tilhørende og i denne By beliggende Jordlod paa 1 Tønde Land bortsælges ved offentlig Auction paa nærmere Approbation. Denne Auction afholdes paa Falsters Birks Tingsted Tirsdagen den 18de Januar 1844, Formiddag Kl. 11 slet, og kunne Conditionerne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 28de December 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
En Gaard, fordeelagtigen beliggende i denne Byes Hovedgade, bestaaende af 10 Fag Forhuus foruden Portrum, 11 Fag Baghuus, indeholdende 8 tildeels gibsede Værelser samt andre Beqvemmeligheder, samt 6 Fag Udhuus, betydeligt Gaardsrum og en god Have, kan formedelst anden Bestemmelse erholdes tilkjøbs paa favorable Vilkaar, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Nykjøbing den 6te Januar 1844. C. Matzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-06
Creditorerne i Dødsboet efter Ellen Helene Johansdatter, Jndsidder Hans Clausens Kone i Utterslev, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge den 4de Januar 1844. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-09
Lollands Falsters 3die Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 3. Tirsdagen den 9. Januar. Paa Grund af Postens sildige Ankomst, iaftes udgaaer Avisen først idag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-09
Jndenlandske Efterretninger. Det gamle Aar endte med en Deel Embedsbesættelser i det for vort Lands materielle Velvære, saa vigtige Generaltoldkammer- og Commerce-Collegium. Da dette Collegium har under den nu regjerende Konge næsten faaet heel ny Besætning de øverste Poster, saa ansees vel just Toldkammeret for at være det meest radicalt reformerede Collegium, saa meget mere som Reformerne i de øvrige Collegier fornemmelig have indskrænket sig til en Omflytning og Afskedigelse af det høiere Personale, idet der i Almindelighed ikke er indbragt nye Kræfter. Hvorvidt de nye Embedsbesættelser i Toldkammeret ville bidrage til en heldigere Løsning af de mange vigtige Spørgsmaal, der skulle besvares gjennem dette Collegium, vil Erfaringen forhaabentlig snart lære os. Thi at der med Kraft maa arbeides for vor Handels Opkomst, for Consumtionens hensigtsmæssige Afskaffelse, for Brændeviins brændingens Ordning, for Ophævelsen af den jydsk slesvigske Toldgrændse, er indlysende for Enhver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-09
Hs. Durchlauchtighed, Prindsen af BentheimSteinfurth, er afreist til St. Petersborg, for at bivaane Formælingen mellem Storfyrstinde Alerandra og Prinds Frederik af Hessen, der skal finde Sted endnu i indeværende Maaned.