JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Deputerede Kammerets Adresse er nu endelig bleven færdig, overbragt Kongen ved en Deputation med sædvanlig Ceremoni og af ham besvaret, uden at dette Svar indeholder noget videre Mærkeligt. Det af Adjutanten Rance foreslagne Amendement til Paragraphen om de africanske Anliggender, som vi sidst meddeelte, er bleven forkastet og fik altsaa ikke Plads i Adressen. - Det synes at henhøre til Hovedthemaet i Ovenstaaende til samme Tid at meddele, følgende Jndhold af en Skrivelse fra den russiske Grændse af 11te Jan. Flere fremmede Journaler have i den senere Tid havt megen Umage med at fremstille de russiske Vaabens Held i Kampen mod de barbariske Horder ved Caucasus i et tvetydigt Lys; man stræber endog at gjøre den Underkastelses krig, som Rusland er nødt til at føre med dem, til en Crobringsskrig, hvortil Rusland ingen Hjemmel har i Tractater. Jmidlertid, saa lidet de russiske Vaabens endelige Overmagt, i hine Egne lader sig betvivle, skjøndt den rigtignok ikke erholdes uden Offere af Mennesker og Penge, saa falsk en ogsaa det Synspunct, fra hvilken man giver sig Mine af at ville betragte denne Krig. De caucasiske Folkeslag, eller meget mere, Beboerne paa den anden Side Caucasus, om hvilke her er Talen, ere, ifølge Fredstractater med Persien og Porten, paa den retmæssigste Maade af Verden blevne russiske Undersaatter. Forsaavidt de altsaa søge at unddrage sig de deraf for dem flydende Forpligtelser, ere de virkelige Rebeller, som Rusland, efter den almindelige Folkerets Bestemmelser, har fuldgyldig Ret til at nøde til Lydighed ved Tvangsmidler. Men, da man nu vanskeligt kan bringe den tractatmæssige Erhvervelse af hine Districter i Forbindelse med Higen efter Territorial=Udvidelse, men meget mere maa søger Grunden til samme i Ruslands Bestræbelser for Civilisationens Udbredelse, hvilken hine Barbarer ved deres bestandige, røveriske Streiferier, saalænge de stode under Persiens eller Portens svage Scepter, lagde saa væsentlige hindringer iveien, saa træder vel især den Magt, der, som al Verden veed, yder, Rebellerne ved Caucasus Bistand, ved at tilføre dem Krigsfornødenheder, i en synderlig Modsigelse med sig selv, naar den desuagtet bryster sig af at være Civilisationens mægtigste og virksomste Befordrer. Ruslands gode Ret til at erklære de Sohavne, der tilhøre det, igjennem hvilke hiin Tilførsel kan finde Sted, i Blokadestand, turde vel, under saadanne Omstændigheder, neppe nogen Publicist vove at bestride.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Kjøbenhavn, den 28de Januar. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom, Den 25de Januar. Hs. M. Kongen har i Nat sover henved 5 Timer, og Allerhøistsammes befindende er i det Hele bedre. Den 26de. Hs. Majestæt har i afvigte Nat sovet flere Timer, Appetitten er god, Kræfterne tiltage."
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Den 27de. Hs. Majestæt har i afvigte Nat sovet 1 Timer, Hosten er uforandret, dog ikke værre; Appetitten godt og Kræfterne i Tiltagende." Den 28de. Hs. Majestæt har i afvigte Nat sovet noget afbrudt af Hosten i 4 til Timer; Appetitten er god, Hosten som igaar, Kræfterne tiltage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
J Torsdags Aftes, omtrent Kl. 10, udbrød der en hef. tig Jld i Stub-Møllen tæt ved Lygten, som afbrændte førend Hjælp kom til. Jgaar Morges Kl. 6 udbrod det 8 Jld i Raadhuusstræde hos en Brygger, men denne blev lykkeligviis strax dæmpet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Ledige Embeder. Carlslunde og Carlstrup Sognekald i Sjælland, 350 Rd. - Storeheddinge og Høierup Sognekald i Sjælland, 800 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Befordringer og Afgang. Den 17de Januar er Director ved Sors Academi, H. F.J. Estrup, R. af D., udnævnt til virkelig Etatsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de Januar. i Hamb. 2 M. - k. S. 202. Oblig. 102 1 a 103 Rbd. r. S. i Sp. 202. - Bank-Disconto SpCt. 4 pCt. norsk Laan af 1823 101, Norske Speciessedler pr. 1001 a 101 1/2 i r. S. Sp. 1771 a 178 Rbd. Sedl. 2 pCt. nye norske Oblig af 1833. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg., 101 a 101 1/2 i r. S. 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 101 a 1011 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 2 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 90 1/2 a 91 Rbd. Sd., obligat. - a - i B. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 92 1/2 a 93 i B. Hamborg, den 27de Jan. Bordeaux 1891. Petersborg. London 2 M. 13 Mk. 6, k. S. 13 Mk. 73.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Madrid. 141 ½ Cadix 45. Lissabon 473. Amsterdam 2 M. 35, 75, k. S. 185, 50. Kjøbenhavn 202. Species pari. Louiss'orer og Frederikdorer 11 Mk. 24 s. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Blandede Efterretninger. Fra Sjælland skrives. Præsteenken Md. Østrup i Tersløse er i første Jnstants frikjendt for videre Tiltale og acqviescerer i denne Dom. Om det Offentlige finder Anledning til videre at forfølge Sagen, er endnu ikke bekjendt Skolelærer og Kirkesanger Schrydstrup i Ørsløvunderskov har appelleret, og den 20de Februar vil hans Sag mod Provst Bentzon i Ringsted vorde incamineret ved Landsoverretten, hvor Kammerraad Knudsen er hans Defensor.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Capitelstaxten for Sjællands Stift: Rug, 3 Rbd. 4 Mk. 12 s.; Byg, 3 Rbd. 1 Mk. 1 s.; Havre, 2 Rbd. 1 Mk. 5 s.; Alt pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Af Dhrr. Professor Clausen, Conferentsraad Collin Grev Reventlow-Criminil, Etatsraad Dumreicher, Prof. Freund, Fabrikant Gamst, Hofraad Hambroe, ProfHöyen, Grev C. Moltke, Oberst v. Prangen, Grosserer, Puggaard, Justitsraad Rathgen, Kammerjunker Scavenius, Prof. Schouw, Prof. Thiele, Etatsraad Treschow eg Commandeur-Capitain Turen er i Kjöbenhavnsposten" udstedt en Indbydelse til, ved Bidrag, lengang for alle, eller aarlig i 3 Aar, at understölte Joprettelsen af et Ausrum for Thorvaldsens Værker. - Til ovenstaaende Meddelelse knytte vi nedenstaaende os tilstillede: Indbydelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Et Samfund af hæderlige Mænd har aabnet Subscription til et Museum for de mange Arbeider af Thar valdsen, som, uden nogen fast Bestemmelse, i Kjøbenhavn henstaae adspredte og de som ventes dertil. De have meent, at de Danske skylde den udödelige Konstner denne Anerkjendelse af hans Værd. Der skulde han, ved sin Hjemkamst til Fædrelandet, finde sin lileisels Mesterstykker sindrigt opstillede og værdigt understöttede af Architecten og Maleren. Ligesom Vaticanet indeslutter en Raphaels Konstværker og fordum Parthenon en Phidias's, saaledes skulde Danmarks Hovedstad - dette Nordens Athen - en Bygning, der maatte være en skjön Frembringelse af vore Konstneres og Haandværkeres samvirkende Bestræbelser, frede om en Thorvaldsens Arbeider, at de kunne, velgjörende og dannende, tiltale os og kommende Slægter. Der skulde den Fremmede, i det han studsende besknede en dansk Konstners Værk, erkjende, at det danske Folk besad den Konstsands, den Skjönsomhed, den, Retfærdighed, at det fortjente at kalde ham Landsmand, som Jordens mægtige Herskere ærede som sin Olds störste Konstner, saa at det, byggende et Tempel for ham, byggede tillige et Mindemærke om sig selv. De Mænd, som have fattet denne skjönne Plan, og som ved rigelige Bidrag have viist, at de, i Daad som i Ord, vilde virke for samme, have beæret os Undertegnede med Anmodning om i vor Kreds at virke forSagen, og i det vi bekjendtgjöre for dem, som vi ei erholde Leilighed til at tale med, at et Exemplar af Subscriptionsplanen er henlagt hos os, og et andet en tilsendt Ilerr Overanditeur Lassen i Frederikshavn, indbyde vi herved vore Medborgere i Hjørring Amt, til at tegne dem for Bidrag, som enten kunne betales paa een Gang eller med en Trediepart i hvert af 3 Aar: Vi indbyde alle Stænder. Konsterne forskjönne Livet, for Enhver, og hvad angaaer dens Fremblomstren i Fædrenelandet er et for Alle fælleds Anliggende. Menneskets physiske Tilværelse har Krav, der mægtigen byde over os, men, hvor det gjelder Nationens Ære, vil mun dog visselig have en liden Skjærs - thi den modtages gjerne - til det Tempel, som kun da bliver værdigt Monument for Konstneren og hans Landsmænd, naar det opføres ved det ganske Folks forenede Kræfter. gjørring, den 28de Januar 1837. Brinch=Seidelin. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 23de Januar, P. Clemmensen f. Hull, best. t. Svendb., ball. (udg. d. 25de.) D. 28de: C. Munch f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 22de: H. J. Hansen f. Korsør i. Tønsb. D. 25de: P. J. Braderup f. Hull t. Flensb.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Hals Skibsliste. Jndk. D. 26de Jan.: H. Breum f. Kbh. m. Stykg. Efter de fra Kjøbstæderne og Landet indkomne Beretninger om Kornpriserne siden Sædens Indhøstning, Capitelstaxten paa Kornafgrøden i Aaret 1836 for Aalborg Stift sat saaledes for Vensyssel og Han-Herrederne: Rug a Tønden 3 Rbd. 5 Mk. 6 s. Sølv. Byg Havre - 1 - 5 - 2 1/2 - - for Thy og MorsøRug a Tønden 4 Rbd. - Mk. 12 s. Sølv. Byg Havre - hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg Stiftamthuus og Bispegaard, den 1ste Februar 1837. Efter Constitution. Schmidt. Fogtmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Skuespil i Aalborg. Torsdagen den 2den Febr. opføres: Letsindigheds Følger, eller: Fader og Datter, Skuespil i 2 Acter, derefter (efter Fleres Ønske) Fruentimmerhadegren, Syngestykke i 1 Act, efter en fransk Vaudeville af e Bouisty, ved N. T. Bruun. Forestillingen begynder præ leise Kl. 6. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Liigtale over salig Stiftsprovst Krarup, af Pastor Gjerløff i Ferslev, faaes hæftet paa Stiftsbogtrykkeriet for 12 s. Mødet i Filialselskabet for Trykkefrihedens rette Brug, den 7de Febr. holdes hos Boghandler Lundt om Aftenen i Klokken 1.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
J Mandags Aftes er en Kaabe bleven forbyttet i Comoediehuset; den bedes tilbageleveret paa Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
En Beboelses=Leilighed af 2de Stuer, Kjøkken og Kammer, paa en reel Gade, er strax eller til Paaske at faae billig til Leie, og anvises af N. Kjærsgaard. I Gaarden Nr. 140 ved Vesteraa er Stueetagen med fornødne Beqvemmeligheder at faae til Leie April Flyttedag 1837, hvorom kan behageligst afhandles med Niels Kjærsgaard paa Nytorv. Salg af 2de Favne godt Bøgebrænde, ligeledes 200 Lpd. godt Rughalm, anvises paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
En duelig Teglstryger (helst ugift) kan i anstundende, Sommer faae Ardeide ved Høstemarks Teglværk. - Med Svendsen i Hals kan accorderes. En Embedsmands Datter, der syer Skrædersyning efter Maal, og kan andre Haandarbeider, ønsker sig Condition til 1ste Mai, helst paa Landet; hun er og villig at deeltage i Huusholdningen. Paa Lønnen reflecteres ikke. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Forpagtning. Hovedgaarden Thidemannsholm i Taars Sogn, Hjørring Amt, beliggende 3 Mile nær Frederikshavn, at Hartkorn, ufri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 17 Tdr. 5 Skpr. 1/5 Alb., Mølleskyld 4 Skpr. 1 Fdkr. og Skovskyld 5 Skpr. 1 1/4 Alb., med et Areal af 413 1/2 Tdr. Land, geometrisk Maal, god Bonitet. Dens Eng Hvavl er circa 200 store Læs aarlig, foruden Klover paa Marken. Dens Udsæd: 36 a 40 Tdr. Rug, 20 a 22 Tdr. Byg, 50 a 60 Tdr. Havre, og Besætningen 12 Arbeidsheste, 4 Ditto Bølle, 80 Køer og 3 Tyre, 40 Faar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Forbemeldte Eiendom kan faaes i Forpagtning til nu anstundende 1ste Mai, med eller uden Besætning, efter Lysthavendes Ønske. Thidemannsholm, den 26de Januar 1837. Albrectsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
At Skiftet efter afgangne Gaardmand Anders Laursen og ligeledes afgangne Hustru, Kirstine Madsdatter, af Katbygaard i Giver Sogn, idag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Herredscontoiret i Løgstør, den 23de Januar 1837. Svanenskiold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Jfølge Viborg Stiftamts Befaling bliver, Mandagen den 13de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Tingstedet heri Byen, afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en ny Bro af Egetømmer over Simmested Aa, paa Landeveien mellem Aalborg og Viborg. Broen skal være 24 Alen lang, og Overslagssummen er 1093 Rbd. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobro, den 30te Januar 1837. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Udgivet af J. Chr. Barch & H. Ph. Ners Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Udfaldet af Processen mod Deeltagerne i Complottet i Strasburg, er et af vor Tids mærkelige Beviser paa den Aand, der meer og meere stræber efter at bryde alle Skranker. Det er naturligt, at denne hele Begivenhed udgjør en staaende Artikel i de franske Journaler af alle Farver. Jmedens een Journal raser mod de Edsvorne, jubler en anden over deres Frikjendelsesdom. Journal des Debats erklærer, rigtignok, at man maa have Respect for Juryens Dom, men kan dog ikke bare sig for den spydige bemærkning, at Juryens Kiendelse ikke maa have faldet Medlemmernes Samvittigheder meget vanskelig, da de kun brugte et Qvarteer til at blive enige om den. De uafhængige Blade henregne Begivenheden blandt de meget sjeldne, som man, i og for sig selv, maa dadle, skjøndt man ikke kan lade være at glæde sig over dem. De finde, at denne Frikjendelse med større Veltalenhed, end nogen Taler fra nogensomhelst Tri bune, giver Regjeringen en Advarsel om, at det ikke kan, være den tilladt at synde imod det Princip, at Loven er lige for Alle. Jngen vilde have havt noget at udsætte paa, om Ludvig Buonaparte, efterat være dømt, var bleven benaadet, forudsat, at en lige Benaadning var bleven hans Medskyldige til Deel. Men at dømme de Medskyldige, efterat Hovedmanden var sat i Frihed ved en Vilkaar ligheds=Handling, som man beærer med Navnet af en høiere Regjeringspolitik, det maatte stride mod den sunde Sands hos de Mænd af Folket, af hvilke Jurien sammensættes og det saameget mere, som de ikke satte nogen synderlig Lid til, at de Anklagede kunde gjøre sikker Regning paa Benaadning. Derfor overtraadte de deres lovlige beføielse og udtalte et ikke skyldig, der, hvor Skyldigheden laae klarere for Dagen, end i noget andet Tilfælde. Jurien har overtraadt sin Pligt, det er unegteligt, men den finder en Undskyldning i den Forvirring af Begreber, som nødvendig maa fremstaae, naar Regjeringen selv, i givne Tilfælde, sætter sig ud over Loven, hvilket den nu, efter egen Tilstaaelse, har gjort to Gange, baade i Sagen mod Hertuginden af Berry og i den mod Ludvig Buonaparte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
En strasburgsk Journal taler i en halv klynkende Tone om den Glæde, med hvilken Udfaldet af Processen er bleven hilset af mange Jndvaanere i Strasburg og hele Elsas, den fortæller, at de frikjendte Anklagede, ledsagedes fra Justitspalladset i Triumph til deres Bopæle, at der daglig af Strasburgs meest anseete Jndvaanere foranstaltes Festmaaltider til deres Ære, at man har bragt Juryens Medlemmer Serenader og føier derpaa blandt andet til Vi agte Afgiørelsen i Sagen fra 30te October; Loven forpligter os dertil. Dens Udfald maa, forsaavidt som det ner grundet paa en lovlig Procedure, være ophøiet over enhver i Bebreidelse, men derfor kan det ikke være os formeent at kaste et Blik paa Følgerne; dette er endogsaa Pligt for Enhver, der har Fædrenelandet og Friheden kjær. Tolv Borgere fra Elsas, som besidde de for en Eedsvorens Kald foralnødne Egenskaber, have afgivet den Erklæring, at ingen af de Anklagede ere skyldige. Denne Erklæring forhindrer, at de Anklagede nogensinde kunne komme under Undersøgelse for de strafværdige Handlinger, for hvilke de af Øvrigheden, i Samfundets Navn beskyldes; dette er lovligt. Men hvad vil Følgen deraf blive, Kan Pressen og Oppositionen deraf slutte, at Jurien i Elsas har villet give Regjeringen en streng Belæring, Denne Slutning vilde være latterlig; thi derpaa har man ikke tænkt. Kunde man da ikke idet mindste af Juryens Erklæring drage den Slutning, at Elsas og hele vor Provinds, af Had til Juli=Regjeringen, var tilbøielig til gjerne at see den keiserlige Regjering vende tilbage. Det vilde være Skumleri saavel over de Edsvorne, som over Provindsen. Visselig har ingen Betragtning af denne Art udøvet nogen Jndflydelse paa de Aarsager, som indvirkede paa de Anklagedes Frikjendelse. Og vilde man skride til Afstemning, vilde man snart komme til Kundskab om den uhyre Majoritet, som i Elsas, saavelsom i hele Frankrig, vilde opløfte sine Stemmer og sine Ønsker for den constisitutionelle Regjering, vi have Revolutionen af 1830 at takke g for. Men hvorledes skal man da forklare sig Juryens Kiendelse? Dette have vi allerede sagt: den beviser blot, at tolv Borgere, som havde de i Loven bestemte Egenskaber til at blive Edsvorne, have erklæret de Anklagede for ikke skyldiget; dette er Kjendsgjerningen. Skulde man spørge clos, om denne de Edsvornes Mening er antaget af alle Lovens og Landets Venner, af alle retskafne, uafhængige og aloplyste Folk, saa vilde vort Svar herpaa blive, at vi ikke have anstillet nogen Undersøgelse, der i denne Henseende kunde give os noget andet bestemt Resultat, end at vi fuldt blog fast tro og aabenlyst bekjende, som vor Mening, at enhver retskaffen, virkelig liberal og patriotisk findet Mand, der eer en Ven af Orden og de Jnstitutioner, der sikkre den, re godt kan være af en anden, en modsat Mening, end hinealtolv Borgere, hvilke have proclammeret de Anklagedes Uskyldighed, i det de havde de til Medlemmer af en Juri fornødne 1 Egenskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Spanien. En Telegraph=Depesche fra Perpignan af 20de f. M. beretter, at Kundgjørelsen af Loven af 2den December, som inddrømmer den spanske Regjering Ret til at deportere mistænkelige Personer, har foranlediget to Batailloner af Nationalgarden i Barcellona til at forsøge revolutionaire Bevægelser den 13de. General Serano har derpaa ladet Krigsloven publicere og Barcellona erklære i Beleiringsstand, hvorpaa de to insurgerede Batailloner den 14de afvæbnedes og flere Fængslinger havde Sted. Saavidt Telegraph=Depeschen, Jøvrigt beskjæftige Meddelelserne fra Spanien i den seneste Tid sig kun med modsigende Beretninger om den Gunst eller Ugunst, i hvilke Alaix og Gomez staae, hiin hos Regjeringen i Madrid, denne hos Prætendenten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Belgien. Et luxemburgsk Blad indeholder Beretninger og et Factum, som den lægger megen Vægt paa. Staden Luxemburgs Domaine=Administration træder nemlig frem som Klager imod Kjøberen af de Skove, som høre til Stadens Domainer, men ligge udenfor Fæstningens Demarcations=Linie. Talen er endogsaa om at hindre Eierne af disse Skove i at fælde Træ, naar de ikke først have betalt dets Værdi til den hollandske Regjering. Som det synes har Øvrigheder, i Luxemburg gjort Fordring paa det tyske Forbunds Mellem komst og en Hjælp af nogle Detaschementer preussiske Soldater, for at afværge det tilsigtede yderlige Salg af Brænde. Jfølge et andet belgisk Blad have alle Vagter i Antwerpen, i den senere Tid, været forstærkede og forsynede med skarpe Patroner, til hvilken Foranstaltning man iøvrigt ikke kjender Aarsagen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Tyskland. Senatet i Frankfurt har den 21de holdt en overordentliForsamling; Gienstanden for Forhandlingerne synes endnu ubekjendt i Publicum. Jmidlertid taler man om, at Forbundsdagen har bestemt at forlægge den frankfurtske Liniebataillon til Fæstningen Luxemburg og at oprette en stadig Forbunds=Garnison i Frankfurt. Noget Tilforladeligt veed man iøvrigt endnu ikke derom, men mangehaande Omstændigheder, hvoriblandt de politiske Fangers Flugt, hyppige Deser, tioner ved Liniebataillonen, den tilsigtede Afmarsch af det Frankfurt endnu værende Forbundstropper, gjøre Sagen sand. synlig, desuden skal Forbundsdagens militaire Commission nogle Dage have været meget beskjæftiget.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Den russiske Gesandt har den 20de havt en meget lan Conferents med den engelske Udenrigsminister. - Den 19de, herskede om Middagen Kl. 1 et saadant Mørke i London, at man paa Gaderne ikke kunde see et Skridt for sig og Husene var nødt til at tænde Lys overalt. Det var mindre en tyk Taage, end et midnatligt Mørke. Skibsfarten paa Theemsen var aldeles hæmmet og Vognene paa Gaderne maatte kjøre Fod for Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Den Sygdom, vi ogsaa her kjende i den senere Tid, hersker ogsaa endnu i London i betydelig Grad. Den 18d om Eftermiddagen jordede man paa Londons forskjellige Kirkegaarde ligesaa mange Lig, som paa nogensomhelst Dai Aarene 1832 og 1833, da Cholera rasede stærkest. Mere end 800 Politibetjente (Constabler) ere satte ud af Stand til at forrette deres Embede, fornemmelig fordi Nattekulden havde angrebet dem. Man bemærker iøvrigt, at de fleste Personer, som i 1834 vare angrebne af den da herskendeel og pidem, forskaanes for den nu herskende Jnfluenza, Greenwichs Hospital har den bortreven 6 1/4 pensionerede Matroser. J Woolwich sendes daglig af de derværende Artillefrister, Mineurer og Sapeurer 40 til 50 i Hospitalet og mange ere allerede døde af Lungebetændelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
J Edingburgh er næsten intet Huus forskaanet for Sygeldommen; dog synes den i det nordlige Skotland at tabe meget af sin Kraft. J Glasgow er Epidemien endnu almindelig. Mange Boutiker ere lukkede og betegnede med den bemærkning, at de først om nogle Dage igjen kunde aabnes.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Den bekjendte Luftskipper Hr. Green kom den 17de tilbage til London med sin Ballon fra Paris. Strax efter hans Ankomst forføiede den, af sine eventyrlige Tilbøieligheder bekjendte, Ex=Hertug af Brunsvig sig til ham med Begjæring at maatte leie hans Ballon, imod en stor Sum Penge, som han tilbød ham, for at han med den kunde gjøre en liden Afstikker til Amerika. Green svarede nok hverken Ja" eller Nei.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Aalborg, den 1ste Februar. Jgaar sluttedes Festlighederne i Anledning af den elskede Landsfaders Fødselsdag med en Forestilling af det herværende Titchenske Skuespillerselskab, for det dramatiske Selskabs Medlemmer. Forestillingen: En Hytte og hans Hjerte aabnedes med en Sang af Pr. Lieuten. v. Münnich, som blev afsjunget af alle Tilstedeværende baade paa Theatret og Tilskuerpladsen, ligesom ogsaa et eenstemmigt Hurra ledsagede det af Hr. Kammerherre, Oberst v. Moltke, Regimentets Jnterimscommandeur, udbragte Ønske: "Længe leve vor lelskede Konge." Et festligt Bal, som varede til den lyse Morgen, vedligeholdt hele Natten den glade Stemning, som de efterhaanden mere beroligende Bulletins om den elskede Monarks Seier over Sygdommen igjen tilbagekalde i Samfundet. Saaledes have atter alle Classet af denne Byes og Omegns Jndvaanere kappedes om at lægge den Kjærlighed for Dagen, som Sjette Frederik kalder sin bedste Løn." Paa begge vore Gjæstgiversteder vare, Festdagen selv, talrige Forsamlinger i samme Hensigt. - En af Danmarks Hædersdage kaldtes ogsaa ved denne Leilighed tilbage i deres Minde, som deelte dens Hæder ved at kæmpe i Slaget den 2den April. Endnu leve nemlig her og i Omegnen Enkelte, som dengang, under Dannebrogens Flag, strede i Kongedybet for Danmarks Ære og Selvstændighed. Dengang stode de som Ynglinge og Mænd i dette Regiments Geledder, af hvilket et Detachement var afgivet til Sø=Defensionen, nu vandre de deels som Kryblinge, men alle i Oldings=Alderen, herind, for af Regimentets Fattigkasse at modtage den Gave, som paa Kongens Fødselsdag bliver dem tildeelt. Ogsaa de opsende da et Hjertesuk for, at den 28de Januar end længe maa beholde sin festlige Betydning for Dannerfolket.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-02
Blandede Efterretninger. Ved Landsoverretten i Viborg ere i Julii Maaned f. A.