JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Subskription paa Bøger. Som Pendant til de for et Aars Tid siden udgivne Luxdorfiana har Bibliotheksecretair Nyerup. samlet Langebekiana, der, ligesom hine, indeholde Bidrag til Fædrelandets Litterairhistorie, og oplyse det historiske Studiums Fremgang; for meste Parten bestaae af Extracter og af Langebeks lærde Brevverling med Harboe, Hielmstierne, Hofman, Klevenfeld, Rostgaard, Suhm, Temler, og andre Lærde. De originale har Hr. Justitsraad Uldal forrige, Aar kiøbt paa en Auction, og været af den Godhed at meddeele dem til at giøre Brug deraf for Publikum, ligesom ogsaa Udgiveren fra det Suhmske Bibliothek er bleven understøttet med Bidrag i samme Øiemmeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
bemeldte Langebekiana udkomme paa mit Forlag i samme Format som Luxdorfiana, og vil udgjøre et lidet Octavbind, der overlades Subskribenterne for 3 Skilling Arket paa Trykp. og for 4 Skilling paa Skrivpapiir. J. F. Schult; Hof= og Universitets=Bogtrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Den retskafne Familie. Et originalt Forsøg til den huslige Andagts Befordring, især med Hensyn til den voxnere Ungdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Under denne Titel udkommer med det første en Læsebog i Religionen, dersom et tilstrækkeligt Antal Subskribentere kan samles. Bo gens Størrelse vil ei overgaae et halvt Alphabet, og Prisen bliver 3 Skilling Arket paa Trykp. og 4 Skilling paa Skrivpapiir. Subskribenterne behage at tegne deres Navne hos Hr. Hofbogtrykker Schulz i Høibrostrædet No. 64. Dem, som samle Subskribentere, tilstaaes de sædvanlige Procent. M. F. Liebenberg. Cand. Theol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Af det læseværdige Skrivt: Fragmenter, om Kongen af Preussen, Friderik den Anden, af Zimmermann udkommer til næste Nytaar en Dansk Oversættelse, i samme Format som ovenmeldte Konges efterladte Værker. Dette Skrift oplyser mange Ting, i Henseende til denne store Konges Levnetsløb, Handlinger og Karakteer. Det synes, at Forfatteren har havt mange sikkre Efterretninger, og har forklaret adskillige Omstændigheder anderledes, end en Deel andre Forfattere, der have skrevet omdenne Konge. Man vil tillige anmærke, at dette Skrivt koster paa Tydsk 3 Rdlr. 2 Mk. Det Danske derimod kun 1 Rdlr. paa Trykp. og 8 Mk. paa Skrivp. for dem, som tegne sig derfor inden næstkommende Nytaar hos Bog Hegelund. handler. i Kiøbenhavns store Færgestræde Nr. 17.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Bekiendtgiørelser. J Kraft af Hans Kongl. Majestæts dertil forundte allernaadigste Bevilling, de Dato 6te September h. K., læst ved Nørre Jyllands Landsting den 16 October næstefter, og ved Hammerum Herreds Ret den 9de dennes, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel samt lige Arvinger efter afgangne Hosel=Kræmmer Janus Pallisen Thorning, og hans kort derefter ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Maren Christensdatter, som boede og døde i Øster=Høggild i Rind=Sogn, Hammerum Herred, Lundenes Amt, uden at efterlade dem Livs=Arvinger. Saa indkaldes ogsaa med samme Tiids Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formeene sig, at have noget at fordre efter forbemeldte Janus Pallisen Thorning og Hustrue, dermed inden bemeldte Tids Forløb at fremkomme, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter; Til den Ende anmodes det alle Vedkommende, at møde eller ved lovlig Befuldmægtigede at møde lade, ved den berammede Skifte=Samling paa Hammerum Herreds=Ting=Stue i Gielleruplund Fredagen den 10 Januarii 1794, og øvrige derefter nærmere bestemmende Tægte Dage, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ringkiøbing Amts Contoir den 25de November 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Udi Skifte=Forvalteren S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Fraværelse. efter Ordre, som Fuldmægtig. Mehl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Ved Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 25 October 1793, er det mig til ladt som Skifte Forvalter efter her i Byen den 17 Julii 1793 ved Døden afgangne Bye= og Herredsskriver Raadmand Niels Hviid, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Stiftets=Aviser, og den Altonaiske Mercur, Tr Ende Gange efter hinanden, at indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter fornevnte Raadmand Hviid, derom hos mig at melde sig, og saadan deres havende Krav, inden fornevnte Tiids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre, samt at saadan Jndkaldelse skal være saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Hvilket herved bekiendtgiøres at enhver Vedkommende derefter kan vilde sig for Skade at tage vare. Ringkiøbing den 21de November 1793. Bork. Byefoged i Ringkiøbing og Herredsfoged i Bølling Herred. Tirsdagen den 14 Januarii 1794. om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sønderhoe Kroe foretaget: 1. Auction over de Ribe Bye, paa Sønderhoe tilhørende Søetønder og Ka ber, saavelsom den dermed forbundne Ret til at hæve Tønde og Kabe=Penge. 2. Licitation ei alene over den sædvanlige Omsorg forat anbringe Søetønderne, og Kaberne aarlig paa rette Steder og Tider, men endog over begge Deeles forsvarlige Vedligeholdelse, alt for 10 Aar fra 1ste Marts 1794. Conditionerne baade for Auctionen og Licitationen kunne strax erfares hos Hr. Birkedommer Engelstoft paa Fanøe, samt hos Magistraten i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Ribe=Raadstue den 25de November 1793. Høyen=Kirke, med sin Korn og Qvægtiende, matriculeret for 15 Tønder Hartkorn, samt tilhørende Eiendoms=Kirke=Bolig, Høyen Degn gaard kaldet, tet ved Kirken opbygt, og staaer for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., som bestaaer af en god Toft ved Gaarden, og en dertil grendsende Ager= og Englod, hvortil nyelig er indkiøbt en stoer og god Tøft, af 1 Td. 3 Skpr. 3 Fkr. Ager og EngsHartkorn i hvilken Kirken er beliggende, og Toften omgrændset af Kirkens forbemeldte Jorder, følgelig nu Jord og Eng samlet paa eet Sted, ved Kirken og dens forbenævnte Gaard, til 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, uden Fælledskab, og til hvilket Hartkorn, Kongens Anpart Korn og Qvægtiende eies; alt beliggende i Riber Stift, Coldinghuus Amt og Jerlev Herred, i en bekiendt god Korn Egn, imellem Weile og Colding Kiøbstæder, agter Kirke Ejeren Hr. Provst Holm, ved en eneste Aucionsholdelse i Kirke Boeligen bemeldte Høien Degngaard, den 20 December førstkommende Kl. 11 Formiddag, at bortsælge, hvilket Tr En De Postdage efter hinanden herved bekiendtgiøres, og hvorhos meldes: At, om fornøielig Bud skeer, kan Kirke Boeligen, meerbemeldte Høyen=Degngaard, fra 1ste Maji 1794 at regne, antages til Beboelse af Kiøberen, og forbemeldte Hartkorns Jord og Eng samme Tid til Brug, da Fæsteren derfra er udmindet at bortflytte, som, uagtet meere kan saaes, dog ikkun skal efterlade og aflevere 3 Tønder Rugsæd og 10 Tønder Havresæd, samt afgive noget Halm og Høe, og skaffe Jord fældet til 4 og en halv Td. Byg eller Boghvede. Høyen Sogn bestaaer af 153 Tønder Tiendeydende Hartkorn, og Kirken er i god Bygningstand, med Taarn, samt Blye og Steentag. Kirke=Boligen bestaaer af god Bygnings Eege Bindingsværk, og 4re Længer Huus som tilsammen udgjør 40 Fag, der nemt kan indrettes til Beboelse for en honet Familie, hvortil den ne Eiendom, i alle Henseender, er meget passende; ligesom Avlingen er nem og beqvem at drive, hvortil er god Græsning og anseelig Høeavl; Overflødig Brændsel af Tørve=Grøft findes og paa Kirkejordens Grund. En Capital af 2700 Rdlr. svarer Kirkens Eiere aarlig Rente eller Afgivt af til Kongens Casse, a 4re pro Cento, følgelig bliver samme Capital fremdeles i Kirken og dens Eiendomme indestaaende. Kiøbe=Conditionerne blive ellers at see, hos Kirke=Eieren, i Høyen Præstegaard forinden Auctionen, og paa Auctions=Stedet blive de fremlagte og bekiendtgjorte den 20 Decbr. førstkommende; men dersom Liebhabere heller under Haanden ville slutte Kiøb, maatte det skee saa betid, at Salget kunde blive bekiendtgjort i Aviserne nogle Dage før Auctionens Bestemmelse, paa det Auctionen, i saadan Fald, kunde blive reclammeret. Colding, den 12te Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Auctions=Directeur. H. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Forordning. Under sidstafvigte 28de November har Hs. Kongelige Majestæt udgivet en Placat af følgende Jndhold:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Ligesom Vi ved Placater af 26de Februar 1781 og 21de Januar 1782 allernaadigst have befalet, at alle Vore Undersaatter, som udsende Skibe til Havne eller i Forvande paa hiin Side Cap Finis Terræ, for dem skulle tage de saa kaldte algierske Søepasse under Straf af at er legge dobbelt saa meget som ellers for Passet betales, dersom de, uden at have forsynet Skibene med disse Passe, lade dem seile Cap Finis Terræ forbi, men tillige ved førstbemeldte Placat have tilladt, at, naar et Skib, forsynet med algierske Pas, ikke indløber til nogen Havn paa hiin Side bemeldte Cap, maae de for Passet erlagte Gebyrer godtgiøres Vedkommende, saa finde Vi os ved nu forefaldende Omstændigheder til Vore Undersaatteres Handels og Søefarts Betryggelse foranledigede, herved fremdeles allernaadigst at anordne og befale, at, herefter, indtil anderledes bliver anordnet, samtlige Vore føehandlende Undersaatter have, foruden de Kongelige latinske Søepasse, med hvilke de, saalænge fremmede Søemagter ere i dige med de Undvigte. 50. Savar. Arreteret uden Decret af N. C. Den 29de Julii. 51 Mainville, 52. Duprat. 53. Vallee. Det herskende Partie forsikkrer, at man har Brevskaber, som sætte deres strasværdige Forbindelse med Barbaroux, uden for Tvivl. Den 2den August. 54, Ronyer. 55. Brunet. Begge anklagede for at have prædiket imod Republikens Enhed og Udeelbarhed, i de sydlige Departements. 56. Carrak. Anklaget for at have roset Hertugerne af Brunsvig og Pork, og begunstiget den for sit Forræderie bekiendte Quctinean. 57. Siller, Arretteret uden N. C. Decret efter en blot Ordre af Velfærds=Commissionen, uagtet man havde et formeligt Decret, som forordnede allene at holde Øje med ham. Han blev først bragt til Abbedict, siden til Paladset Luxemburg. Om Aarsagerne til Klage imod ham er endnu intet bekjendt. Man veed allene, at han er Svigerfader til General Valence, som undvigede paa samme Tid, som Dumourier, tilligemed sin Gemahlinde og Svigermoder (forhen bekiendt under Navn af Madame Genlig) samt den ældste Søn af Hertugen af Orleans. Den 6te August 58. Laplagne. Beskyldt for at have afholdt sine Medborgere fra at antage Constitutionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Den 22de August 59. Saladin. Anklaget for at have talet ilde og Biergpartiet og Chabot; staaet i Forbindelse med Orleans, levet i fortroelig Venskab med Sillery, og correspønderet med Bourdeaux og Marseille. 60. Lesterpt=Beauvais. Anslaget for ikke at have hindret Lyoneserne fra at bemægtige sig Flinterne i Fabriken ved St. Etienne, og at ) 51. 52. 56 57 60, bleve fordømte og henrettede med de forbenævnte. skrevet et Brev om Tildragelsen den 2 Junii. 61. Kivand. 62. Soulignac. 63. Fape. 64. Lacroix de la Haute Vienne. Anklagede forat have i et Brev af 5te Junii giver deres Departement Efterretning og Begivenhederne den 2den Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Den for sin originale Vid og særdeles morsomme Skrivemaade vel bekiendte Hr. Claudius i Vandsbek, har i den Hamborgske nye Tidende anmeldt et Ugeskrift, som han agter at udgive. Ligesom den berømte Sterne var meere kiendt i sin Tid under det antagne Navn Norik, end under sit rette Navn, og aftest under det antagne udgav Skrifter, om hvis Søgning og begierligste Læsning han forud kunde være forvisset; saaledes bruger Hr. Clandius i sin Anmeldelse ogsaa det af ham ved et andet forhen udgivet periodisk Skrift brugte Navn af Asmus. Anmeldelsen selv er skreven med saa megen Naivitet, og indeholder saa reene og sunde Begreb, at vi her fremføre den i Oversettelse, og ønske, ikke at have svækket de originale og simple Vendinger, hvormed Forfatteren saa heldig tugte alle de Smaavise, der i vore Dage ville giøre sig vigtige med Statsskrifter, som alle rette Regieringer og opklare Nationer, men som for største Deelen, ikke have andet Kald dertil, end at de ikke vare duelige til det, som de havde bestemt sig, og derfor ville giøre sig saa frygtede, at deres Æresyge eller Sult paa nogen Maade maatte tilfredsstilles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
I det 183 Stykke af den nye hamburgske Tidende er bleven anmeldt en Tidens Gening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
J dette nye Ugeskrift skal offentlig bekiendtgiøres Tidernes Geist, og om samme gives rig, Krig, stedse skulle forsyne ethvert til noget fremmed Sted i Nord= eller Vesthavet eller videre udløbende Skib, nu til enhver Reise, paa hvilken de skulle passere forbi Calais og Dower i Canalen, eller forbi de orcadiske eller Ørken, verne, at forsyne deres Skibe med de ommeldte algierske Søepasse, og det under den i ovenmeldte Placat af 21 Januar 1782 fastsatte Mulct, for hver Gang de befindes saadant at have forsømt; men at de derimod, naar de til nogen Reise have forsynet et Skib med saadant Pas, og Skibet inden det til en indenlandsk Havn i Vore Riger og Hertugdomme kommer tilbage, ei har passeret forbie Calais og Dø wer, eller forbi Ørkenøerne, og saadant ved Skipperens og tvende af Skibsfolkenes edelige Udsagn for Magistraten eller Øvrigheden i den indenlandske Havn, hvor de indløbe, bevidnes samt Passet med Magistratens eller Øvrighedens Attest for saadant Vidnesbyrds Aflæggelse og Vedkommendes Requisition om Godtgiørelse. for det, der i Pasgebyret er betalt, til Vort General Land=Oekonomie= og Commerce=Collegium indsendes, saadant dem da, ligesom hidtil naar de ei have passeret Høiden af Cap Finis Terræ, maa tilbagebetales. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og forholde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de arresterede Lemmer af N. C. o. s. v. See Begyndelsen i No. 49. Den 15de Junii 31 Duchatel. 32 Mag nier. Beskyldte for Forræderie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Den 24de Junii 33 Mazuper. Anklaget for at have befordret Petions Flugt. 5) 31. 42. 43, bleve fordømte og henrettede med forommeldte. Den 25de Junii 34. Coupe. Arresteret; i Mantes, fordi han reisde uden Pas. N. C. erklærede Coupe for en Folksrepræsentant, der havde undraget sig sine Pligter, og hvis Plads derfor maatte besættes med en anden, Da han altsaa ophørde at være et Lem af N. C., blev han igien sat i Friehed. Den 7de Julii 35. Condorcet. 36. Deverite. Den første er anklaget for at have skrevet et Værk, der indeholdt Betragtninger over Constitutionen; den anden for at have sendt denne Bog til een af sine Venner i Abbeville. Ved at brække Breve blev denne dobbelte Forbeydelse opdaget. Den 12te Julii 37. Michette. 38. Foret. 39. Patrin. 40. Chassep. 41. Vatel. Deres Forbrydelse er at være Deputerede af Departementerne Rhone og Loire. Siden fulgde et formeligt Anklagelses=Dekret imod dem. Den 14de Juli 42. Duperret *. Anklaget som formodentlig Medskyldig med Charlotte Cordan, der dræbde Marat. 43 Fauchet. 44. Constard. Anklagede for at have talet med benævnte Fruentimmer. Siden kom Anklagelses Decretet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Den 18de Julii 45. Fermont. Anklaget for ikke at have indfundet sig i N. C., hvorhen han ved et Decret var kaldet for at forsvare sig angaaende et trykt Brev, der syntes at være undertegnet med hans Navn. Anklagelses=Decretet fulgde bagester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Den 22de Julii 46. Serres. Beskyldt for at have sagt, at man i Velfærds=Commissionen havde raadslaaet, om det ikke var raadeligt, at lade hundrede usinde Hoveder afhugge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Wandsbeck den 24de November 1793. Asmus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Gekonomisk. Til Lægedom for Skab paa Hornqvæg eller store Kreature har Hr. Professor Viborg foreskrevet en Salve, tillavet efter denne Recept.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Tag Linolie eller Tran = 1 Pot. Terpentinolie= = 1/2 Pot. Alan fiin stødt = = 4 Lod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Svøvelblomme eller meget fiint stødt guult Svovel. 12 Lod. Den bruges saaledes: 1. Man begynder med at afklippe Haarene paa de skabede Steder af Kreaturet, hvilke dernæst vaskes med stærk Afkogning af sort Tobak eller Træeaske, at Skorpen desto bedre kan løsne sig. 2. To til tre Dage efter Vaskningen kan Jndsmøringen foretages. Man kradser de skal bede Steder med en gammel Raspe eller stump Kniv, eller med en anden kradsende Ting, indtil Roen eller Skorpen løsner sig, og Huden under samme bliver blød. Denne Oprivning, skeer meere lemfældig eller sagte paa Hovedet eller Fødderne, men stærkere derimod paa Halsen, omkring Ørene, paa Manken og under Brystet. Naar de skabede Steder paa et Kreatur saaledes ere opkradfede, smøres de med Salven, som vel omrøres i det den bruges. Den paa smurte Salve indgnides stærkt i Huden, som skeer med Fingrene eller en ulden Lap eller Fille paa Hovedet eller Fødderne, med en stump Kniv omkring Ørene og paa de øvrige Steder af Kroppen med den foromtalte Raspe eller Rivjern. Denne Jndbildning bør skee med en stærk Soelvarme, eller om Vinteren mod en varm Side i et Bryggerhuus, eller ved gloende Kul paa et Fyrsad, eller og i Mangel af begge ved en gjorte Jld eller Varme under aaben Himmel 3 Skulde Øinene paa de Skabede være saa syge, at de ei kunne aabne bem, smøres Øinelaagene daglig med sød Fløde. 4. De indsmurte Kreature bevares for Kulde og Regn, fornemmelig i de første Dage efter Jndsmøringen. Det er derfor ogsaa tienligt at tildække de store Kreature, som indsmøres om Vinteren med et Klæde, om samme kan haves. 5. Fiøsen eller Stalden, hvori de skabede Kreature have staaet, afvaskes allevegne med en skarp og stærk Askelud, ligesom og Møget udføres af samme, førend de indsmurte Kreature igien der indsættes. 6. De store indsmurte Kreature gnides daglig med en Halmvisk eller ulden Fille over den heele Krop, dog fornemmelig paa de skal bede Steder. 7. Paa den 14de eller 15de Dag efterJndsmørelsen eftersees nøie de skabede Steder, paa Kreaturet, og Roen eller Skorpen begynder at løsne sig, og om Huden under samme er glat, blød og uden Saar, hvis ikke, bør de igien indsmøres paa samme Maade, som første Gang. Sielden behøves den anden Jnd smørelse, naar den første er skeet paa behørig Maade. 8. Man indgiver Kreaturet, den Dag det indsmøres 4 Lod fiint stødt guult Svovelblomme, gjort til Piller med Vand, og de 8 der paa følgende Dage en Haandfuld Enebær med halv saalidet Salt. 9. De indsmurte Kreature gives saa godt og tilstrækkeligt Foder, og forskaffes saa frisk Luft i Stalden, som muligt; thi alle Læge, midler mod Skab vil anvendes uden Nytte, naar Kreaturerne skal æde fordervet Høe, eller lide Sult og staae indsværrede i en fordærvet Luft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Hr. Professoren har, ved at tilsende Cancelliet ovenmeldte Recept, tillige berettet, at man behandler denne Skabsyge hos Hornqvæget paa samme Maade, som hos Faarene. At Spærren og Jhielslagen holder han aldeles unødvendig, og forsikkrer i øvrigt, at Smit tens Udbredelse standser ved at indsmøre de skabede Kreature, samt ved at rense, vel afvaske, hvitte og udlufte Fiøsen eller Stalden, hvori de have staaet, hvorhos dog tillige maaforebyges, at skabede Mennesker ei komme til at rygte eller malke Qvæget, da Erfaringen har viist, at denne Sygdom gaaer over fra Mennesket til Huusdyrene og tvertimod. Forresten yttrer han, at dette Middel vil være til liden Nytte, dersom Kreaturerne ikke under Kuren rygtes, foeres og behandles vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Om Brødfrugttræer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Det er underligt, at Brødfrugttræet ikke har været meere eller i længere Tid bekiendt i Europa, da dog nogle af de ældre Reisende, ikke har kundet andet end bemærke og tale omdet. Det er over halvtredie hundrede Aar siden, at Europa ved sin udbredte Handel har vidst at tilvende sig snart alle de øvrige Verden deeles Naturrigdomme, ja og at tillægge en Deel af dem en Værdie, som de i deres eget Føddeland ei havde. Vi kiende Thee, Kaffe, og de mangfoldige Arter af Specerier og Røgelser, som tilføres os fra hine langtbortliggende Himmelegne. Med hvor herlige Lovtaler ere ikke de Træer og Buske, som frembære disse Frugter, af Skribentere i mange Sprog beskrevne? Men hvor mange iblandt og kiender noget til Brødfrugttræer, Man eftersøge, i Bomares fordanskede Naturhistorie, og man skal ikke eengang finde nogen af dets Arter benævnet. Forster har derfor lignet dette saa overmaade nyttige og vigtige Træe ved en stille og sædelig Skiønhed, som, alle sine Fortrin og herlige Egenskaber uagtede, bliver ubemærket, naar andre, i sig selv mindre betydelige, ved en udvortes Glimmer falde i Øinene. Enkelte Søefarende, som have smagt dette Træes nærende Frugter, eller ved at nyde deraf have reddet deres ved Skørbug og andre Sygdomme næsten henfaldne Liv, have vel i deres Dagbøger begyndt at tale herom, dog have deres Beskrivelser været saa ufuldstændige, og den Roes, som de have tillagt det, været saa mat og svag, at ingen af begge Deelene har kundet giøre det tilbørlige Jndtryk paa Læserne. Dette gielder baade om Dampiers, Ansons og Rumphs Beretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
J vore Tider, nemlig de sidste 20 Aar, har Kundskaben om dette Træe og dets Historie særdeeles taget til ved Capitain Cooks mærkværdige Reiser i Sydhavet, og ved de Undersøgelser og den Flid, som hans Medreisende, Bank, Solander, Anderson, Parkinson og især Forster, derpaa have anvendt; Af deres meddeelte Efterretninger lære vi med Forundring at kiende, at alle Jndbyggerne paa de mange og betydelige Øer, hvormed det store Hav imellem Asien og America ligesom er overstrøet, plukke af dette Træe en Spise, der, om ikke meere, saa dog i det mindste ligesaa meget under disse Himmelegne er passende for det menneskelige Legeme, som vor Rug eller Hveede i vore Lande. En Spise, hvormed de nyde et langt Liv og en Sundhedsfylde, som vi under vort koldere Klima endog ved Medhielp af det for os uundværlige Dyrenes Kiød, neppe saa vedholdende kan rose os af, end ikke naar vilagttage de beste dietetiske og Maadeligheds Regler. Vel er det sandt, som Forster siger, at vi deraf ikke kan have nogen umiddelbar Nytte og Brug i vort Europa, da dette Træe, endikke i de sydligste Lande hos os, Portugal og Jtalien, kan udholde vore Vintre, men desto meere kostelig var dog dets Dyrkning paa vore vestindiske Øer, hvor den ulykkelige Slave kun har den syvende Dag om Ugen til at sørge forsit kummerlige Livs Underhold. England har heri foregaaet alle enropæiske Magter med et priisværdigt Exempel; det udsendte Skibet. Bounty til de omtalte Sydsøe=Øer, for at indtage Planter af dette herlige Træe, og gaae dermed til Vestindien. Capitain Bligh, som forde Skibet, kom og lykkelig til hine Øer, og efter et Ophold af 23 Uger havde i Aaret 1789. faaet sammenbragt 1015 Stykker af disse Planter. Men Mandskabet, der havde meere Lyst til at blive, hvor de nu vare, end at giøre Reisen med, sammenrottede sig, toge Skibet. bort, og gjorde denne priselige Anstalt for den Gang til intet. Dog hvad derved blev hindret, blev ved et strax paa følgende Foretagende) lykkeligen fuldbragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Brødfrugttræet hører under de faa Plantearter, der udbrede sine Gaver over en meget betydelig Deel af vor Klode. Fra Surate af til Marqvisen Øerne i det stille Hav træffer man det paa en Strækning af 150 Grader i Længden eller meere end 2000 gographiske Mile. Menat Naturenskulde selv fra Begyndelsen uden Hielp af Menneskets Flid have fat det her overalt, vover Hr. Forster ikke at paastaae, og synes ei *) See herom Nr. 37 af dette Ugeblad for indeværende Aar. heller saa. Dette veed man, at nogle maldiviske Skippere, der aarlig fare i deres Canoer til Ceplon, bragde i Aarene 1727 og 1728. de første Aflæggere af dette Træe derhen, som bleve plantede i en Hauge ved Fæstningen Colombo, og da den brave Hr. Thunberg Aar. 1778 kom dertil, saae han ei allene disse Planter nu som store Træer, men at man endog fra disse samme Træer havde forsynet heele Ceilon omkring Colombo, Gale, Maturam, Jaf napatnam og Trinqvinimali med Aflæggere, saa at der da var overalt fuldt af Brødtræer, som man til Erindring om deres Herkomst havde givet Navn af de maldiviske.