JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
J Henseende til det 3die, at der nemlig tvivles om vores Thermometers Nøy agtighed og Rigtighed, eftersom de derpaa paa tagne Jagttagelser ikke nær komme overeens med de, som dog ere gjorte paa 2de meget kostbare, fra Frankrige, tilsendte Thermometra, det ene efter Reaumurs Inddeeling, med Mercurio, det andet hvorudi Spiritus Vini, med Car cani Inddeeling, der bestandig have fulgt med hverandre, hvilke derfor ansees meget sikkre og rigtige, da kan vi have den Ære at melde: At vi ikke kan forstaae os paa, hvoraf det kan komme sig, at Mercurius i det ene og Spiritus Vini i det andet af tvende saa accurates Thermometra ikke i denne meget strænge Frost, som det i dette Aar haver været, neppe ere nedfaldne til 5te Grad under Fryse=Puncten, da dog eftersom i Altonaisch. Mercur. No. 8 fra Kiøbenhavn meldes, Thermometret sammesteds den 5. Jan, sidstleden viiste Kulden halvottende Grad, hvilket var halvtredie Grad. meere, end agtet var paa fornævnte Tvende, da dog Mercurius og Spiritus burde have været siunket dybere ned, en Grad, eller maaskee meere, paa Deres end hint, eftersom De boe paa et koldere Sted (thi Aalborg Poli Høyde er 5, Gr. 3 Min. O Sec. da Kiøbenhavns 55 Grad 40 Min. 56 Sec. og altsaa Forskiellen 1 Gr. 22 Min. 4 Sec.) Ja hvad var vel Kulden den paafølgende 6. Jan. eller hellig 3 Kongers Dag, alle tør forsikkre at den overgik meget forrige Dags, og maaskee det var just den Dag at Deres Thermometra viiste 5 Grad. Vi skulle da snart slutte os til, at vores Thermometer er (uden Fortrydelse af Dem, ligesaa accurat som Deres; thi har Kulden, som sagt, i Kiøbenhavn den 5. Jan. været halvottende Grad, kunde det være rimeligt, at den paa vores Thermometer var 9, ja maaskee meere, denne Dag og de forrige i Aaret have vi været hindret fra at observere) og da Kulden den følgende Dag var meget haardere, er det da vel utroeligt, at den her i Aalborg var agtet ungefehr halvtolvte Gr. af os. Vilde De, ligesom vi og ønskede at andre brave, vittige og forstandige Mænd vilde giøre det, meddeele os saavel deres Meteorologiske Jagttagelser, som andet Curieur de kunde have i agttaget, (thi vi slutte os til, af det som vi allerede have seet fra Dem, at min Herre er curieur) da skulle vi med Fornøyelse indrykke dem i vores Efterretninger, ikke tvivlende paa, at vore Læsere jo derudi vilde finde meget Behag.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Sælskabet. Anhang til No. 4. Fredagen den 23. Januar. 1767. gaar imellem 10 og 11 blev paa den Latinske Skole her i Aalborg af Skolens Rector foretaget følgende Forflyttelse med Hørerne: 19 Mr. Johannes Clausen fra den 3die til den 4de Lectie i Mr. Hans Adolph Brorsons Sted, som til Amanuensis hos hans Hr. Fader, Høyædle og Høyærværdige Dactor og Biskop Brorson var bleven befordret. 2) Mr. Jens Gierup Møller, tillige Cantor ved Skolen, af den 2den til den 3die Lectie. 3) Mk. Franz Thestrup af den nederste til den 2den Lectie. Desuden blev i den nederste Lectie indsat en nye Hører, neml. Mr. Peder Wedege, hvilket alt skeede i Overværelse af alle Skolens Lærere og Disciple ved en kort og net Latinsk Tale, holden af Velædle og Høylærde Hr. Mag. Georg, Frederich Thestrup, som Skolens Rector. Forretningen blev begyndt med det første Vers af: I Jesu Navn, og endet med det 4de Vers af: O Gud Fader i Ævighed, og bleve samme Vers siungne af Skolens Cantor og de ved Musiken værende Disciple.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Fortsættelse af Listen over Føde og Døde. 5. Wenneberg Herred. Føde Døde. Copulerede. Par. Flade, Fladstrand og Gierne 42 32 9 Aasted og Schierum = = 15 13 Ugildt og Taars= = = Hiøring, St. Hans og St. Olufs. Sogne = = = 42 Harritzlef, Rackebye og Seilstrup 2 Jelstrup og Lyngbye = = Ruuberg og Maarup = Skallerup og Wenneberg Summa 218. iblant
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Iblant de Døde i Ugildt og Taars Sogn ere 3 imellem 80 og 90 Aar, hvoraf den ene har været i Ægteskab med sin efterlevende Hustrue i 57 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
6. Horns Herred. Føde Døde. Copulerede. Par.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Schagen = Tversted, Bindslef og Uggerbye 129 27 Horne og Asdal = = = 25 Tornbye og Widstrup = = 31 11 Bierbye og Mygdal = = = 25 Sindal og Astrup = = 33. Mosberg og Hørmested = = 19 Elling og Tolne = = Hirschholmen = = = Raaberg = = Summa, 249 164 Jblant de Døde i Schagen ere 3 over 80 og 3 over 60 Aar. J Tversted a. 1 over 95 og 5 over 80 Aar. J Horne og Asdal i over 80 og 3 over 70 Aar. J Tornbye og Widstrup i over 70 Aar. J Bierbye og Mygdal 3 over 80 Aar. J Elling og Tolne 190, 182 og 172 Aar. J. Raaberg 1 over 80, 2 over 70 og 1 over 66 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
(Fortsættelsen følger.) Til Hr. Sleidens Fuldmægtig fra Hamborg, Sr. Dahlsgaard skal Studene være solgte paa Guddumlund og Hiermeslefgaard, men Priserne skal være ubekiendte.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Natten imellem Søndag og Mandag sidst er her falden temmelig sterk Snee, men den skal efter Beretning være falden sterkere Sønder paa. Løverdagen den 17. Januarii Kl. 8. Formiddag har den sterkeste Kuld været halvtolvte Grad.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Bekiendtgiørelse. ) Den Geistlige Skifte=Ret i Aalborg lader herved NB. kiendtgjøre: At da Hæderlige og Vellærde Studiosus Oluf Nicolai Hygom, forhen Amanuensis hos Hans Høyærværdighed Hr. Doctor og Biskop Brorson, ved Døden den 23. Sept. sidst afvigte er afgangen, saa vilde Deres Velædle Velærværdigheder Provsterne her i Stiftet, der ey endnu have ladet affordre de af Velædle og Velærværdige Hr. Mossins Skrifter, som de enten selv eller andre i deres Herreder have ladet sig tegne for, med allerførste lade samme imod Betaling afhente.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Aalborg, den 14 Jan. 1767. Onsdagen den 4 Febr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet vorder holdet offentlig Auction over afgangne Sal. Jens Thomesen Raadkiærs Gaard, udi Skomagergaden beliggende, samt øvrige Efterladenskab, da Conditionerne paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte; Ligeledes indkaldes hans Debi= og Creditorer at indfinde sig 6te Uges Dagen efter Dato, de første at afbetale, hvad de ere skyldige, og de sidste indkomme med deres Fordringer, da enhver skal nyde den Deel, Lov og Ret medfører. Aalborg, den 21. Januarii 1767. Christ. Lemberg. Johannes Rose.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
En Person af velbekjendt honet Familie som fra adskillige fornemme Folk kand forevise Attester og Recommendationer, sig opholdende paa nærværende Tid her i Jylland søger Condition hos et Høyladelig eller anden fornem Herskab, som Hofmester eller Informator, Samme Person underviser i det Tydske og Franske Sprog samt Geographie og Spil Sted, vilde Liebhaberne behage at erfare af Aftensangs Præ paa Claveer med Skriven og Regnen. Personens Opholds sten Hr. Holm i Schive.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Hos Johan Reinert Saddelmager her i Aalborg er tilkjøbs en gandske nye og vel beslagen Arbeyds=Vogn for en billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Hos Christian Jacobsen Bruusgaard Podemester boende i Kattevad ved Øster=Port i Aalborg, bekommes alle Slags. frisk og godt Hauge=Frøe, samt endeel høye, halve og lavstammede Frugt=Træer af Æbler, Pærer, Kirsebær, Aprikoser, med meere, for billigste Priser. Hvo som tager for 4 Rdlr. bekommer en Bouqvet Sommer=Blomster Frøe. paa 34 Sorter gratis Til behagelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at hos Ulrich Lihme, boende ved Aalborg uden for Øster=Port paa den Nordre Side, ere alle Slags got og frisk Hauge=Frø tilkjøbs at bekomme; Hvo som inden Martii Maaned indleverer deres Frøe=Liste, kan vente de allerbilligste Priser: Og saa fremt nogen maatte forlange en anseelig Qvantitet, bekommes en Bouqvet Sommer=Gevexter paa 32 Sorter, gratis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Ved Sr. Stephen Larsen Brønlunds Kielder ved ØsterAae slibes Rageknive og andre Jnstrumenter af Frantz Rudolph, hos hvilken og nye Rageknive af adskillige Sorter, ere tilkiøbs.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Fra Bogtrykkeriets Presse ere følgende Skrifter udkomne, hvilke og sammesteds ere tilkjøbs at bekomme hos Sr. Jacob Saurbier. (1) Samling af offentlige Sørge= og Glæde=Taler holdte efter Kongel. Allernaadigste befaling af Velærværdige Hr. Marcussen Sogne=Præst for Konsted, og Rosted Meenigheder i Aarhuus Stift, Samlingen indeholder: 1) Klage=Prædiken over Høysaligste Kong Christ. den 6. 2.) Jubel=Prædiken 1749. 3) Jubel=Prædiken 1760. 4) Taksigelses Prædiken for Freden 1763. 5.) Klage=Prædiken over Høystsaligste Kong Frid. den 5. 6.) Bededags Prædiken paa Trefoldigheds Fest 1766. Disse 6 Prædikener sælges for 20 s. (2.) Trøst i Sorgen, det er, Klage= og Trøste=Tale, i Anledning af Høysalig Kong Frid. den 5. Hans beklagelige Død holden den 18 Martii 1766. af Velærværdige Hr. Hans Borch, Sogne=Præst for Wedersøe Meenighed i Riber=Stift, den sælges for 6 s. (3.)
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Endnu ere nogle Exemplarer at bekomme af Skole=Methoden Stykker 6 s. Trykte Connossementer ere og sammesteds at bekomme Ark viis for 4 s. men Bog viis for 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1767-01-23
Den Agende Post er i Onsdags Formiddag ankommen, men den Kiøbenhavns ridende Post er forrige og sidste Postdag begge udeblevne. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykke. ste i AcAboanorg.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Ligesom man i Aaret 1763 læste om en kunstig Hestemølle med 4 Qværne, der var opfunden i Warschau, som alle 4 kunde drives ved en eeneste Mølle Axel, og sættes i Gang af 8 Heste, saaledes, at en af Qværnene, eller alle paa een Gang, efter Behag, kunde gaae; Saa har man nu og i Aar læst fra Paris i den Altonaiske Mercurio Nr. 9. at der skal sammesteds være opfunden en meere kunstig Hestemølle, som uden stor Besværlighed kunde flyttes fra et til andet Sted. Samme Mølle skal være saaledes indrettet, at den uden Hielpenten af Vind eller Vand kan omdrives, og derpaa skal dog i en Tid af 24 Timer kunde maales 16 Sække af det skiønneste og beste Meel. Det vilde ufeylbarligen blive til allerstørste Nytte, om man havde saadan en Mølle, der altid, naar det skulde være, kunde gaae og ey standse, naar Vinden enten ikke blæser, eller og Frosten hindrer Maalingen ved Vandmøllerne.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
J den Henseende ville vi derfor meddeele vore curieuse Læsere de til Bogtrykkeriet indleverede Spørsmaale, saadan en Mølle angaaende, hvis Indretning, naar den kan bringes til Fuldkommenhed, vist nok vil blive en af vore Tiders ders skiønneste og beste Opfindelser, der da langt vil overgaae baade den i Warschau og den i Paris. Spørsmaalene ere følgende: 1) Hvorledes kan man paa en beqvem Maade indrette en Meel=Mølle af 1, 2 eller 3 par Steene, hvorpaa man baade kunde maale og sigte, foruden enten Vand eller Vind, saa at Qværnene kunde, uden at drives ved Menneskers ellers Creaturers Hielp, gaae gandske allene af sig selv og sin egen Indretning? Og man altsaa kunde maale naar og paa hvad Tid man selv vilde, og aldrig blive forlegen for Meel. e) Paa hvad Maade kan man iverksætte en Slibe=Mølle, hvorpaa ikke allene fiint men end og grovt Jern kunde slibes, saa at Steenene af deres egen Indretning allene bleve omdrevne. 3) Hvorledes kan man indrette en Vand=Pumpe, som af sig selv kunde drage Vand op, og transportere det hen paa et andet Sted? Samt om man af saadan en Pumpes Indretning kunde benytte sig til Skibs Man giør sig Forhaabning om, at den, som er i Stand, til paa en fuldstændig Maade at kunde give Oplysning om, hvorledes disse Kunst=Machiner til almindelig Nytte skulle iverksættes, og derover i Mignatur forfærdige en Modell, vil holde sig det for en Ære at tiene sit Fædreneland med slige nyttige Opfindelser og derfor saa vel besvare, som og tillige bevise sammes Muelighed. End videre spørges: 4) Er nogen bekiendt den sorte Tagsteens Glaseering, hvorledes den kunde tilberedes foruden at man til Glaseeringens Forsætning behøvede enten Blye=Aske eller Sølverglod, og samme glaseerede Tagsteene dog altid kunde holde Prøve med dem, der tilføres fra fremmede og udenlands Stæder, saa at man her i Landet kunde have dem ey allene ligesaa gode, men og for bedre KiøbDe, som vil svare paa nogen af disse Spørsmaal, anmodes i al muelig Korthed at forfatte deres paa Beviser, og Erfarenhed grundede Tanker, som, naar de til Bogtrykkeriet franco indsendes, skal vorde vore Læsere bekiendtgjorte. Søe Søe=Skade.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Det Danske Asiatiske Compagnies Skib Rigernes Ønske) kaldet, ført af Capitain Diderich Bagge og destineret til Tranqvebar og Bengalen, som udseylede fra Sundet den 2 Januar. om Formiddagen, er Dagen derpaa, den 3 om Aftenen, udi en stærk Storm stødt med Bagdeelen af Skibet paa Grunden ved Læssøe, saa at 5 Roer=Tapper sprang. i stykker, og Roeret blev hængende i Roer=Pinden og den øverste Tax; Hvorpaa de ankrede, men strax Ankeret havde fattet Grund, sprang Touget i stykker; De loed derpaa et andet Anker falde, og for samme laae de i 4re Dage. Menda Veyret blev saaledes, at de burde søge et Sted hen med Skibet for at faae Roeret hiulpen, og derfor vilde opvinde Ankeret, var det ey at faae af Grunden, men de maatte nødes til at kappe Touget. Derpaa dreve de med Skibet ud for Mariagers Fiord; Men som Landsiderne af Havet vare overalt belagte med Iis, saa ey nogen kunde komme i Land, maatte de der kaste det 3die Anker, som nu ventelig og en sprungen, da de siden har lagt og drevet med Skibet, og i Sønder og Nord været omringet med Iis, indtil Jisen nogenledes befæstede det lige ud for Als 2 Miile fra Landet, da 4re Mand af Besætningen med allerstørste Livs Fare den 20 Januar. begav sig fra Skibet og vovede sig ud paa Jisen, hvorpaa de efter mange udstandne Besværligheder og efterat de ved 4re Skud havde faaet Signal fra Landet, kom endelig om Aftenen Klokken 6 i Land til Hassegaards=Mølle, Næste Dag derefter kom Gouverneuren med 3de andre i Land de logere alle paa Wiffesholm. Deres behøvende Roer=Tappe. ere nu her i Aalborg blevne forfærdigede, men om det bliver mueligt for dem at komme til Skibet igien, viides endnu ikke.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Dødsfald. Den 21. hujus er Mad. Olie Lovise, fød Krabbe, Velærværdige Hr. Nors i Kirketorp, hans Hustrue ved Døden afgaaen, i hendes Alders 36. Hr. Oluf Münster Herredsskriver udi Kiær og HvætboeHerred. døde den 22 huj. udi sit Alders 72. Aar i Staegaard. D. 24 huj. døde And Ped Mariager her i Byen i sit 64. Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Den 25, hujus er her i Byen død Karen Jensdotter, afg. Liv=Guarde Dines Andersens Enke, i hendes Alders 84 Aar. Capitels-Taxten for Aar 1766. Aalborg Stift. Wensyssel og Hanherrederne, Rug 13 Mk. Thye og Mors Rug 12 Mk. 8 s. Byg 8 Mk. 12 s. Havre 6 Mk.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Wiborg Stift. Rug 12 Mk. 8 s. Byg. 8 Mk. 8 s. Havre 6 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Den strængeste Kuld var i forrige Uge halvniende Grad under Fryse=Puncten, og den ringeste har været en og to trediedeele Gr. over samme.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Bekiendtgiørelse. Onsdagen den 4 Febr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet vorder holdet offentlig Auction over afgangne Sal. Jens Thomesen Raadkiærs Gaard, udi Skomagergaden beliggende, samt øvrige Efterladenskab, da Conditionerne paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte; Ligeledes indkaldes hans Debi= og Creditorer at indfinde sig 6te Uges Dagen efter Dato, de første at afbetale, hvad de ere skyldige, og de sidste indkomme med deres Fordringer, da enhver skal nyde den Deel, Lov og Ret medfører. Aalborg den 21. Januarii 1767. Christ. Lemberg. Johannes Rose.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Hos Johan Reinert Saddelmager her i Aalborg er tilkjøbs en gandske nye og vel beslagen Arbeyds Vogn for en billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Hos Christian Jacobsen Bruusgaard Podemester boende i Kattevad ved Øster=Port i Aalborg, bekommes alle Slags frisk og godt Hauge=Frøe, samt endeel høye, halve og lavstammede Frugt Træer af Æbler, Pærer, Kirsebær, Aprikoser, med meere, for billigste Priser. Hvo som tager for 4 Rdlr. bekommer en Bouqvet Sommer=Blomster Frøe, paa 34 Sorter gratis.
Jyske Efterretninger, 1767-01-30
Onsdag Aften Kl. 10 ere de 2de forrige Khus. Poster ankomne, men den sidste er udebleven. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Tanker. i Anledning af Hendes Kongel. Høyheds, Princesse Lovis (Hans Høyfyrstelige Durchlauchtighed Prinz Carl af Hessen-Cassel, hans Gemahlinde) Hendes høye Fødsels=Dag, der indfaldt den 30. Januar. Dagen efter vor Allernaadigste Konges høye Fødsels=Dag. Fundløse Godheds Hav, hvor kostelige ere En dine Tanker, hvor er deres Sum ey stor. - Fornuft tæl, tæl igien saa blive de dog flere, End du kan tælle dem, ja flere end du troer. - En Dag forkynder for den anden Herrens Dyder. En Nat fortæller for den anden: Guld er god. Han ey i Draabetal, men Strømmeviis udgyder Paa os sin Kierligheds og Naades rige Flod. Velsignet Dannemark, lyksaligt Norges Rige, Du kiære Tvilling=Par, gid du kun skiønnede, AtAt i Lyksalighed du haver neppe Lige, At andre Folk til dig med skielne Øyne see. Det er ey nok, hvert Aar at Herren for dig stifter En Jhukommelse om sine Gierninger.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
At ligesom et Aar med andet sig omskifter, Du og et nyt Beviis paa Herrens Godhed seer Det er ey nok, at Gud hver Maaned dig et Minde, Har givet paa, at du udi hans Øye staaer, Der aldrig bør af din Hukommelse forsvinde, Men bringe ham derfor, hvad Tat som du formaaer. Men som den ene Dag den anden Haanden rækker, Den ene Naade og den anden rækker Haand. Knap daler Solen, før igien dens Straaler brækker Fra Morgenrøden frem til Glæde for dit Land. J gaar - o hvilken Dag. - da Gud os vilde skienke Vor kiære Christian den store Mennesk Ven: Da Han, vort Haab, blev fød. Kan du paa den vel tænke, Og ikke sige: Kom, kom tidt og tidt igien. J gaar - hvad Glæde var da ey i dig at høre: Hvor fyldtes Luften op med Tak og Fryde=Skrig. Du maae jo tilstaae, Gud ey kunde bedre giøre Mod dig, end han har gjort vor Gud er naaderig. Og seel din Glæde faaer knap Stunder sig at hvile, Dit tunge Øyelaag saa snart ey aabner sig, For du seer Dagens Lys saa venlig ad dig smile, Og du nye Aarsag har igjen at glæde dig. See, hvilken Glæde=Dag i Dag for dig udbryder, Da vor LO VIS drog sit første Engle=Smil, See, nu hvor alting dig igien til Fryd indbyder, Hvad Under var det, om du dig ey glæde vil. Thi naar vi nævne dig det kiære Navn Lovise, Hvis Engle Moder dig jo ey af Minde gaaer, Hvad Føye har du ey Guds Godhed da at prise, For denne vare Qvist i fulde Blomster staaer. Lo VISE. Danmarks Ziir, Lo VISk, Norges Glæde, Hvis milde Ansigt som en Engels Ansigt er. Hvor Gudsfrygt Tempel har, hvor Dyden har sit Sæde, Hvis Hierte elsker Gud, og glæder Mennesker. Kom Kom Tvilling Rigets Børn, foreener eders Bønner, Med vore. Kom og lad os bøye Knæe for Gud, Gud hører gjerne Bøn - og viser, at J skiønner, Paa Herrens Naade. Holdt med os i Bønnen ud Altings Behærsker, Store Alt Al Godheds rige Kilde, Naadens Fader, Hvis Godhed allevegne lader. Sit Fodspoer see, paa hvert et Blad staaer malt Du Middelpunkt af alt det, der er got Hvis Lov Seraphers talrig Hær udtone. hellig Ydmyghed for din ophøyet Throne. Med et trefoldigt hellig Zebaoth. Du som har ey allene nokTil ædelst Skabning, den, dit Billed bærer: Men hvis utømte Gavmildhed og ærer Foragtet Mide=Vrimmel, hin usle Myre=Flok. Kast Øyet ned, See her i Tusindtal for dig at ligge Om Naade, Liv, Velsignelse at tigge, Om alt hvad cirkles ind i sand Lyksalighed For vor elskværdigste Lo VISk. Vor Øyens=Lyst, vor vare Skat, Du Hende Selv har udi Høyhed sat, At under Hendes Skygge mange kan faae Lise. Lad dette Fakkel brænde længe Til manges Vederqvægelse, Til Lindring for saa mange Fattige, Der Hende takke, for de ikke trænge. Alt hvad, Der glæder Herrens Stad, Der Zions Dotter her kan fryde, Lad vor LO VISES Siæl begyde, At Hun maae altid sig befinde vel J dig Jmmanuel! Giør Hende stor alt det Hende stor kan giøre: Lad Hende ske hver Dag dit Naade=Spøer; Lad hver en Bøn, Hun giør, dit Hierte røre: Fa Og Og naar Hun engang skal (Gid Vore ey den Tidende maae faae, Jgiennem Dødens mørke Dal. Al Kiødets Gang til sine Fædre gaae.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Capitels=Taxten for 1766. Aars Afgrøde i Aalborg Stift. Anføres atter i Dag i Henseende til den udi sidste No. indløbne Feyl.) Wensyssel og Hanherrederne. Thye og Morsøe. Rug, Td. 2 Rdlr. 1 Mk. . Rug, Td. 2 Rdlr. - 8 s. Byg. 1 Rdlr. 2 Mk. 12 s. Byg. 1 Rdlr. 2 Mk. 12 s. Havre. 5 Mk. ; Havre, 1 Rdlr. -
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Dødsfald. Afg. Hr. Christian Mygind forhen Sognepræst til Brousk- og Svenstrup Meenigheder i Øster=Hanherred, hans efterladte Enke døde i Wadum Sogn den 26. Januar, i sit Alders 97 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Jørgen Jensen Kiellingbroes efterladte Enke er død i hendes Alders 81 Aar. Karetmager Jens Christensen Lund her i Byen hans Hustrue Elisabeth Laurids Datter døde meget hastig Natten imellem den 29 og 30 Januar. i hendes Alders 72 Aar i Sengen ved Siden af hendes Mand.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Bekiendtgiørelse. Da Thyge Lunøe, Borger og Kiøbmand i Aalborg, har kjøbt Rødegaard eller Svaneleyegaard paa Amager, agter han igjen at bortsælge sin iboende Gaard tilligemed en dertil hørende Tømmerplads ved Østeraae beliggende, enten under Haanden eller og ved offentlig Auction førstkommende 17. Febr. Paa samme Tid og Sted agter han ligeledes ved Auction at bortsælge en Deel adskillige Sorter Kramvahre samt Tømmer og Bræder, en Deel Boehave med videre, som nærmere ved Placater bliver bekiendt gjort.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Paa Nørhaaegaard i Thye gives Anviisning, hvor en Capital paa 1000 a 1200 Rdlr. imod forsvarlig Pant og Rente kan bekommes til næstkommende Snapsting. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg. An Anhang til No. 6. Fredagen, den 6. Febr. 1767.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
J forrige Uge var den strengeste Kuld halvsterde Grad neden for Fryse=Punkten, og den leneste Kuldhalvtredie Grad over samme.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Den agende Post ankom Tisdag aften Kl. 11. Løverdag.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Post er i Onsdags Aften først ankommen og den sidste Kiøbenhavns Post er udebleven.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Landstinget holdes i Wiborg den 11 Febr. avre 1131.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Ved det Langelandske geworbene Infanterie Regiment, behøves følgende diverse Sorter af Lærreder; nemlig: 5000 Alen bleged Lærred til Skjorter for Soldaterne. 600 Alen grovt ubleged dito 600 Alen noget fiinere dito.
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Hvo som agter at paatage sig, enten tildeels eller og i alt denne Leverence, vilde behage at melde sig inden næstkommende Martii Maaneds Udgang, enten mundtlig eller skriftlig, hos os undertegnede, til Monderings=Commissionen beordrede Officerer, for nærmere at aftale Conditionerne. Wiborg, den 29. Januar. 1767. Kreber. Aeier. hansen. Major. Capitain. Capitain ved høybemeldte Regiment. NB. indtil denne Maaneds Udgang imodtager Subscri) Til behagelig Efterretning meldes, at man endnu bentere paa disse ugentlige Efterretninger, da saavel de indenbyes som her omkring i Egnen forekommende udenbyes Liebhabere ville behage at melde sig her i Aalborg hos Sr. Jacob Saurbier, men andre i Provincen til de dem nærmest værende Kongelige Post-Contoirer i Stæderne, hvorfra dem herefter, naar det betid tilmeldes, skal vorde tilstillede de allerede udkomne og herefter udkommende Numere. For en heel Aargang paa Tryk= eller Postpapiir betales af Subscribentere alt i Følge den under 16. Septembr. 1766. udgivne Plan, neml. 4 Mark paa Trykpapiir og 6 Mark paa Postpapiir. Dem, som maatte behage at lade noget indrykke til Bekiendtgiørelse i disse Ugeblade, tiener det hermed til Efterretning, at for hver Gang det skal indføres, er Prisen efter Planen fastsat, som af Vedkommende saaledes betales: Af 1 a 2 Linier 3 a 6 Linier. 7 a 10 Linier = = = 12 s. 11 a 20 Linier 21 a 30 Liner " Hvad som løber længere ud, betales ved Accord efter Billighed; Og maae deslige Bekiendtgjørelser, som forlanges indrykkede, i det allerseeneste inden hver Onsdag Aften til Bogtrykkeriet være afleverede; Thi ellers kan de ikke forend i næste No. derefter blive indførte.