JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Berlin, den 27de April. Opmærksomme Jagttagere af det politiske Barometer troe at have bemærket, at der - siden den Russiske Diplomats, GrevMatuschewitz's Ankomst, som har havt hyppige Conferentser med de høieste Personer og med de første Embedsmænd i det udenlandske Departement, saavel angaaende de Hollandsk Belgiske, som fornemmelig angaaende Orientens Anliggender, - langt mindre tales om Afvæbning, Reductioner o. s. v.; tvertimod bliver man her, saavelsom i de nærliggende østerrigske Provindser, en stor Virksomhed i Krigsmaterialets Værksteder og i Remonteanliggenderne vaer.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Paris, den 24de April. Det Rygte, at det herværende Politie har meddeelt de Over rhinske Regjeringer den første Opdagelse af de forestaaende Frankfurtske Uroligheder; Undersøgelsen af den her bosatte Tydskers, Hr. Wolframs Papirer, hvem man har beskyldt for at være Medvider i hine Uroligheder, adskillige Tydske Flygtninges Bort viisning fra vore Grændser; den Beslutning, ikke igjen at modtage de hemmeligen bortdragne Polakker; endelig den Rolighed, hvormed vort Cabinet har ladet den fri Stad Frankfurt besættes af Østerrige og Preussen - hvilket, som man forsikkrer, skal være skeet imod det derværende lovgivende Corpses utrykkeligen vi trede Villie, - alle disse Omstændigheder have i adskillige Dag anlediget de afhængige Blade til at bebreide Ministeriet, at det atter viser, hvorledes det ved enhver Leilighed ikke taget i Betænkning, at opoffre Frankriges Ære og de Principer, paa hvilke Tingenes ny Orden skulde bygges i Juli 1830, for de afsolute Magters Jnteresse, hvis Vasal det er i endnu høiere Grad, end Restaurationen nogensinde var. - J Anledning at denne Critik, som allevegne yttres, har Ministeriet gjennem sing sædvanlige Organer søgt at oplyse og retfærdiggjøre sin Færd ved denne Leilighed.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Man forsikkrer, at Kongen i Sessionens Slutningstale vi bebude en stor Nedsættelse i Skatterne, og Amortisationsfondets Vedligeholdelse. Dette havde i Dag Jndflydelse paa Statspapirernes Cours.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Admiral Rigny sagde selv i Gaar Aftes, at vi ingen Efterretninger havde fra Alexandrien og Constantinopel. Hvad man sidst har erfaret derom, meddeeltes (i Dag igjen) af Grev Apponii.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
J Constitutionel læses: "Man har allerede i noget Tid talet om Forsøg, som vare gjorte hos Prinds Joseph. Napoleons Broder, for at bevæge ham til at antage sig Republikanernes Sag. Der siges nu, at Underhandlingerne ere afbrudte, og for at forklare dette Brud, fortælles følgende Anecdote: Befuldmægtigede vare sendte til Prindsen, for at gjøre mundtlig Aftale med ham. Allerede under den første Samtale erklærede denne uden Forbeholdenhed, at han siden Napoleon den Andens Død ansaae sig for at være den franske Keiserkrones legitime Arving, at han var beredt til, under Navn af Napoleon den Tredie, at gribe Statens Roer, og besværge Keiserrigets Constitution, saavelsom Decreterne og Senatsconsulterne; at han i Øvrigt var tilbøielig til at raadføre sig med Nationen angaaende de Forandringer, som med Hensyn til Frankriges nuværende Tilstand burde indføres i de organiske Jnstitutioner. Man begribet lettelig, tilføjer Constitutionel, at ingen Overeenskomst er muelig imellem Partier, som have saa forskjellige Anskuelser.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Breve fra Port an Prinde fra de første Dage af Marts, med de sidst til Havre ankomne Skibe, give Haab om, at Haytis Regjering ufortøvet vil foranstalte, at Underhandlingerne igjen begynde. I det mindste forklarer man paa denne Maade det Haytiske Laans Stigen, siden Mandag fra 200 til 240.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Fra Livorno skrives: "Deyen af Algier bereder sig til at forlade vor Bye. Den Franske Brig Voltigeur er her, for at holde Øje med hans Bevægelser. Dette Skibs Nærværelse har hindret ham i at sende et med Vaaben ladet Skib til Algier Den berygtede Generalcapitain, Grev Espanna, der saa længe bragte Catalonien til at skjelve, er, ledsaget af en Stægtning, reist fra Marseille til Toulouse. Nogle Spanske Adsolutister have villet besøge ham, men han modtog ingen. Han har nu øiensynligt Meen paa Forstanden, og de, som have seet ham, kunne ikke begribe, at han er den Mand, der i saa lang Tid tyranniserede Catalonien paa en saa blodig og rædselfuldt Maade.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Naar man lægger Mærke til adskillige af Juryens Domme, skulde man fristes til at troe, at Franskmændene ville have er aldeles uindskrænket Meningsfrihed. Saaledes frikiendtes Cabei disse Dage, og denne selvsamme Cabet har paastaaet, at Ludvig Philipp ikke paa lovlig Maade er udnævnt til Konge; at det gieldende Charte ikke er dannet paa lovlig Maade; at Ludvig den Sextende med Rette gnillotineredes, fordi han havde været i Forstaaelse med de udenlandske Magter; at ogsaa Ludvig Philipp er i Forstaaelse med udenlandske Magter, arbeider mod Revolutionen, og altsaa - Slutningen kan enhver lettelig drage, Alt dette har Juryen ikke anseet for at være strafværdigt, den frikjender altsaa Meninger, som under alle muelige Regjerings former, Demokratiet med indbefattet, vilde blive erklærede for Statsforrædere!" Men naar Franskmændene ville hævde en saa aldeles uindskrænket Meeningsfrihed, hvi har da den samme Jury, som frikjender Hr. Cabet, flere Gange straffet et Blad, som f.Ex. Quotidienne, der paastod, at Ludvig Philipp var en Usurpator, og ingen legitim Souverain, Dersom Hr. Cabets Meninger ikke ere qualificeret Statsforræderie, saa kunne Quotidiennes Meninger aabenbatt heller ikke være det. - Frankrige behøver en Premierminister, der skuer videre ud i Fremtiden end hans egen Tid formaaer; en Mand, der har moralsk Kraft til at nedtordne alle Factioner; en Mand, ligesaa energisk som Mirabeau, men ikke uredelig, letsindig og fordærvet som denne; en Mand, der baade i videnskabelig og moralsk Henseende veed at bedømme Menneskehedens Jnteresse, at forbinde Jndustrie med Frihed, indgyde hiin Konstsands og forsyne de raae, hartad dyriske Menneskeclasser i vore Fabrikbyer med Dannelses og religiøs Moralitets ædlere Principier. En saadan Mand var Perier ikke, skjøndt det ofte tykkedes baade ham selv og hans Venner, at han var det. Til en saadan Rolle havde han ikkun Heftighed, men han var ikke Herre nok over denne lidenskabelige Heftighed til at kunne tæmme Anarchiets Løve. Og alligevel har Periers vredagtige Heftighed ofte, medens han levede, haven god Virkning og indgydet den raa Hob Respekt. J Frankrige agter man nu hverken sig selv eller andre - en Følge af Pressens skamløse Misbrug, - og en saadan Agtelse - nemlig af det rette Slags - er dog den ægte Friheds første Betingelse.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Det store Kongelige Bibliothek, til offentlig Brug, i Paris indeholder nu Fire Hundrede og Halvtredssindstyve Tusinde Bind trykte Bøger, et ligesaa stort Antal af Broschurer og Flyveblade, og Firesindstyve Tusinde Manuskripter; Bibliotheket Mazarine Et Hundrede Tusinde Vol. trykte Bøger og Tyve Tusinde Mspter.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Bibliotheket St. Genevieve 112,000 Bind trykte Vol. og Tyve Tusinde Manuskripter.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Ministerialbladet France nouvelle indeholder en detailleret List paa alle betydelige, offentlige og private, Bog= og Mannskript, samlinger i Paris. Deraf resulterer et Totalantal af een Million, 960,000 Bind.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
London, den 26de April. Sir J. Key har til næste Mandag bebudet et Andragende til at afskaffe samtlige directe Skatter.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Den Commission, der var nedsat for at undersøge Fattiglovenes Administration og Virkningerne deraf, har ved Trykken bekjendtgjort endeel af de Kjendsgierninger, som den har samlet. Det er ikke første Gang, at Undersøgelser skeete og Beretninger aflagdes angaaende denne vigtige Sag, og det har længe være bekjendt, at den indeholdt et Svælg, som truer med at opsluge vor hele Velstand. Alligevel træder man med Forfærdelse tilbage fra den Afgrund, fra hvilken Dækket nu atter drages, især da man seer, hvor frygteligen den har forstørret sig siden den sidste Undersøgelse. De Love, som paalægge hvert Sogn, at beskatte alle Formuende, paa det ingen, der er født i Sognet eller har erhvervet Fødestedsrettigheder, skal lide Nød, og især uformuende Oldinge, Børn, Syge og andre Mennesker, der ere udygtige til Arbeide, kunne vorde beskyttede for at vansmægte, vare oprinde, ligen ligesaa menneskekjerlige som politisk vigtige. Men den frygteligste Misbrug er opstaaet derved, at Bestyrelsen ikke overdrages til Sognenes Præster og andre ansvarlige Mænd, og at Fødestedsretten indskrænkedes til de snevreste Kredse. J Stæderne finde Forstanderne det altfor besværligt, at have det novendige Opsyn med, at ikke uværdige Lediggængere skulle leve de virksommere Menighedslemmers Sveed; og paa Landet har Gjerrighed og andre personlige Hensyn sammensvoret sig for indføre et System, som berøver Arbeiderne baade Haab og Le til, ved Flid og Sparsomhed at erhverve sig, om ikke Velstansaa dog i det mindste Uafhængighed af Fattigassen. De Dovne og Liderlige bliver ofte betalt ligesaa godt og ofte bed end den Flittige og Sparsommelige; den unge Lediggænger erhlomere til sin Underholdning, end den gamle Uformuende; kort, samme Forhold som en Mand truer med at vorde farlig i Godsejeren eller Forpagteren, forsørges han. Denne moral Pøbel, vorder meer og meer utilfreds med sine Ugepenge, mere ublu i sine Fordringer. Den Fattige har stedse Ret i at klage over Sogneforstanderne ved Fredsdommernes Ses ner, og disse synes, enten af misforstaaet Menneskekjerlighed ler af Frygt for Menigmand, altid at være tilbøielige til beskytte Klagerne mod de Anklagede. Ved mange Leilighed frygte Forpagterne og Fæsterne for at anklage de Dagtyve, s. skulle arbeide hos dem, fordi deres Lader ikke sjeldent efter saadan Anklage ere blevne et Rov for Luerne. Det er og kommet saa vidt, at man i Menighederne selv ikke vover i haabe nogen Forbedring, og paa mange Steder ligge Landstræninger udyrkede, fordi Fattigskatten er høiere end den Jndtæman kan erholde deraf, og de Fattige, som have samlet sig Nabosognene, desuden ogsaa maae understyttes. Dersom man tænker, at Fattigskattens Totalbeløb for hele Landet aarligen løber sig til over otte Millioner Pd. St., saa skjønnes lettet hvilke uhyre Vanskeligheder der i dette ene Punkt maae og vindes, dersom de ellers kunne overvindes.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Grækenland. Nauplion, den 14de Marts. - Fra Syra skrives i der 9de Marts, at der hersker meget Livlighed i Handelen at betydelige Foretagender udføres, underflyttede af Sikkerhed, og Lovligheden. Daglig ankomme fra Smyrna, Constantino- og de Asiatiske Øer, deels enkelte Udvandrende, deels hele i milier paa Barker og Skibe, som flygte for Krigsuroeligheder og af Frygt for end større Catastropher, og som med den Capitaler og commercielle Virksomhed søge Tilflugt i vore sikHavne, under det ny Helleniske Kongeriges Beskyttelse. - vore Værfter ere ikke mindre end 23 Skibe, Goeletter, Brig og Corvetter under Arbeide, disses Tal vilde være større, derse vi havde meere Plads der. De tre Assuranceselskaber, som fin her, vinde store Summer; man regner tre Procent maanede En Deel af deres Gevinst, sex Procent, capitaliseres tilligenandre Jndkomster, til en større Læreanstalts Oprettelse. Denne Bygning skal allerede begynde i Aar. Athen og Karystos ere rømmede af de Tyrkiske Tropre og i Kong Ottos Navn besatte af Bayerske Tropper. Di modtages med almindelig Glæde, endog af Tyrkerne, hvoraf i saa under de nuværende Omstændigheder tænke paa at udvandt Man taler endog om, at Paschaen af Negropont, som nedstamer fra Græske Forfædre i Karystos og er agtet som en Man af Jndsigt og Menneskelighed, vil blive i sit Hjem og hyl Grækenlands Konge. Paschaen holder endnu Negropont besdog ere Commissairer fra Regentskabet reiste dertil, for at pa skynde Øens Rømning og modtage den offentlige Eiendoms J ventarium. I det Jndre af Peloponnes var Fæstningen Karitene an gamle Kolokotronis Sæde, hvor han havde forskandset i under tre Regjeringer, hidtil i denne Høvdings Hænder, med han har nu omsider samtykket i at udlevere den, og to Conpagnier Bayerske Tropper ere paa Marschen, for at tage dem meget faste, med Skyts og Proviant velforsynede, Plads i A. siddelse. Derved er denne farlige Mands Jndflydelse, som sid Revolutionens Begyndelse stedse har staaet i Spidsen for Oppesitionen mod den gieldende Orden og kun har tjent sig selv og Capodistrias, svækket i det Jndre af Peloponnes. Han og han Tilhængere Kalargis, Zokris, Zavellas og andre, have forsoat vise sig som et mægtigt Partie, og derved gjøre sig unværlige for Regentskabet; men ved Udførelsen af deres For havende fornærmede de en af de allierede Magter, æggede dem til Vrede, plyndrede dens Courerer, mishandlede dens Officen, ja endog Jndividuer, hørende til Gesandtskabspersonalet, na disse faldt i deres Hænder, og endte med Rædselscenerne i Argos, saa at de selv have gjort det umueligt for Regentskabet, hvis første Pligt det er at vise sig alle tre Magters Beskyttelse Værdig, at indlade sig med dem.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus. - Marselisborg Gods, der grændser tæt hertil Byen, og senest ejedes af Hr. Baron Gersdorff, General i russisk Tjeneste, er af denne solgt til Hr. Oberst og Divisionsqvarteer, mester Rothe for 80,000 Rbd. r. S.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Kjøbenhavn, den 4de Mai. J Forgaars Morges Kl. 6 1/2 lettede den paa Rheden liggende Skommert Delphinen, paa sex Kanoner, Anker, under Commandeaf Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Christian, som foretager et Krydstog langs med de jydske Kyster og i Beltet. Næstcommanderende under Hs. Kgl. Høiheds Commando er Hr. Premierlieutenant Prosilius. - Ligeledes afgik det Kgl. Dampskib, Kiel, ført af Hr. Capitainlieutenant Ellebrecht, fra Kjøbenhavns Rhed Kl. 8 1/2 Form. med Deres Kgl. Høiheder Prindserne Christian, Frederik og Frederik Ferdinand, og Prindsesserne Caroline, Vilhelmine og Charlotte. Kl. 9 1/2 lettede Codetterne a) Galathea, paa 28 Kanoner, (ført af Hr. Kammerjunker og Capitain Krieger, R. af D., bestemt til Middelhavet, hvor den skal anløbe Tripolis og i Livorno afhente Thorwaldsens Arbeider for vor Frue Kirke og Christiansborg, Slot;) b) Najaden, paa 20 Kanoner, (ført af Capt. Th. Futten, R. af D., bestemt til et Krydstog i Nordsøen;) c.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Briggen Alart, paa 14 Kanoner, ført af Capt. Zahrtmann, R. af D. og Dud. &c., bestemt til Vestindien, Anker i Render, og gik Nord efter. Det Kgl. Dampskib fulgte disse Skibe ved af Hveen til, og kom igjen tilbage hertil samme Dags Aften Kl. 8 1/2.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 4de Marts er Stutmester ved det Kongelige Stutterie paa Frederiksborg, F. C. Nielsen, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget; den 26de, er Copist under Rentekammeret J. C. L. Schnepel beskikket til kandskriver i Landskabet Sønderditmarsken; den 23de April, Commis i Revisionscontoiret for Altonaer Lotterie, J. H. Waserfall og P. Holborn, til Commis i Correspondencecontoiret sammesteds og Volontairerne J. J. C. Stickmest og J. C. M. Stahl til Commis i bemeldte Revisionscontoir.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Reisende. Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Onsdags Middags Kl. 1 fra Travemünde med følgende Passagerer : Dr. Hyser; Kjøbmændene Forstmanraham, Haug, Regnell, Leidendorf, Zell, Glückstadt, Tofte, Bennecke og Helm; Kammerherre Linstov med Søn; Gidsstøbere Giovanni, Orland og Morgarti; Jomfruerne Rodewalt og Tegtmeyer.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Ved Tallotteriets 1200de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 51. 11. 57. 34. 27.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Kiøbenhavns Torvepriser, den 4de Mai 1833. Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. 8 s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. dito Gradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, Ærter, Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. Smør, Pundet 4 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 3 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Giær, Pd. - Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Siællandsk Smør pr. Tønde 40 Rbd. - Mk. a 43 Rbd. Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
AvEnTISSEEN. Cortrinlig Boghvede til Saasæd kan erholdes paa Kokkedal ved Hirschholm, e), naar man snarest mueligt henvender sig til Forpagteren paa Gaarden.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Skifte-Jndkaldelse. Tirsdagen den 21de Mai førstkommende, Middag Kl. 1, fremlægges en Continuations=Repartition i afgangne forrige Bogholder ved Stadens Overformynderie, Cancellieraad Carsten Ludvig Schjødt og efterlevende Enkes Mette Cathrine Schindts fælleds Boe. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 2den Mai 1833. Auctioner.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Helsingøer. Tirsdagen den 7de Mai förstkommende, om I Eftermiddagen Kl. 5. bliver for Vedkommendes Regning ved Auction paa Helsingøers Toldbod Pakhuus bortsolgt : 7 Tdr. meer og mindste havareret norsk Sild, 2 ½ Tdr. dito. og 64 Tdr. ubedærvet dito. handbierget fra den ved Helsingøer indstrandede Jagt Frederik i Marie, fört af Capitain N. P. Melbye.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Fredagen den 10de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opraabt for til den Høistbydende at bortsælges: Gaarden No. 3 i Langebrogaden paa Christianshavn, tilhørende afgangne Viinhandler Peder Nielsens Stervboe, hvilken Eiendom i den afholdte Vurderingsforretning af 22de Marts sidstleden saaledes fandtes beskreven: a) Forhuset 7 Fag, 2 Etager høi og Kielder, en Qvist paa 3 Fag; den forreste Side Grundmuur, Resten Muur og Bindingsværk: b) et Sidehuus paa 8 Fag, 2 Etager og Kielder samt Qvist paa et Fag med Luge og Udlægger; Grundmuur til alle Sider; c) et Baghuus paa 8 Fag, 3 Etager høit, med Qvist paa et Fag med Luge og Udlægger; Muur og Bindingsværk til alle Sider, og d) i Gaarden et halvtags Skuur af Tømmer og Bræder, teglhængt, samt en Portion fersk Pompevand. Auctions-Conditionerne for Salget af denne Eiendom, der er assureret for 25,600 Rbd. Sølv og vurderet for 16,000 Rbd. Sølv, er tilligemed de øvrige Adkomstbreve til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet No. 70, anden Sal. Det bemærkes derhos : at Viinkielderen, som en under Forsegling, vil til Liebhavernes Eftersyn være aaben Auctionsdagen fra Kl. 3 til 5 Eftermiddag. Kiøbenhavn, den 29de April 1833. Formedelst paadragne Skatterestancer, blive de Stervboet efter Jens Niel e) sen Gadgaard af Sønder Nissum, tildørende 25 Hedeparceller at Sønder Vosborg i Ulfborg Sogn med privilegeret Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb., stillede til 3de offentlige Auctioner, som afholdes herpaa Contoiret Løverdagen den 18de og 31te Mai og paa Hovedgaarden Nør Vosborg den 15de Juni 1833, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Ulborg Hind Herredscontoir i Ringkiøbing, den 30te April 1833. John Finsen. Jandagen den 20de Mai förstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. I - 5, bliver, ifölge Forlig og Udlæg, ved Auction förste Gang opbuden til Bortsalg : Huset Nr. 46 i Toldbodgaden, St. Anne Öster Qvarteer. 2den Auction afholdes Mandagen den 3die Juni og 3die og sidste Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, Mandagen den 17de Juni, begge om Eftermiddagen Kl. 3 - 5. Conditionerne, Vurderingsforretningen m.v., ere forinden til Eftersyn paa Justitsraad og Høiesterets-Advocat Salicaths Contoir paa Kongens Nytorv Nr. 270. - Denne Bekiendtgjörelse tiener Panthaverne og andre Vedkommende til Efterretning, fölge Placaten af 22de April 1817. 3 fter Foranstaltning af Skifteretten, vorder det Huus, bestaaende af 9 Fag Forhuus og et lidet Baghuus, med Gaards= og Haugeplads, som tilhørenStervboet efter afdøde Slagter Knud Jacobsen og efterlevende Hustrue, og under No. 316 er beliggende uden for denne Byes Bagerport, nillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes paa Raadhuset, Tirsdagen den 28de Mai og Mandagen den 10de og 24de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekiendtgiøres til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Svendborg Byefogedcontoir, den 23de April 1833. La Cour, constitueret.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Stævning. Jens Christian Bruun, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Herredsfoged i Skads Herred under Ribe Amt; Giør vitterligt : at efter Begiæring af Gaardmand Søren Lauritzen Vognsbøll af Nordbye Sogn paa Fanøe og i Kraft af den ham allernaadigst forundte Bevilling, saalydende: 19i Frederik den Slette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: at, eftersom Gaardmand Søren Lanritzen Vognsbøll af Nordbye Sogn paa Fanøe under Ribe Amt udi Vort Land Nørte Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af Silles Pedersen af Sønderheedgaard i Kranns Bye, Hostrup Sogn, Skads Herred under bemeldte Amt, til Søren Hansen, Winthersen af Nordbye Sogn paa Fanøe den 11te Juni 1803 udstadt og ved Skads Herreds=Ret tinglæst Obligation, stor 266 Rd. 4 Mk. med første Prioritet i Debitor Sted, staaende for Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., med paastaaende Bygninger og tilhørende Eiendomme, til hvilken Obligation Søren Lauritzen Vognsbøll, der har været i Ægteskab med Creditors Enke, anseer og berettiget, er bortkommen, da ville Vi, efter den derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Søren Lauritzen Vognsbøll ved Stævning til vedkommende Ret, som trende Gange efter hinanden skal indrykkes i den Berlingske politiske og Avertissements=Tidende, Ribe Stiftsavis og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller dem, der maatte have bemeldte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme og deres førlige Adkomst dertil, at beviisliggiøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortissicationsdom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skad at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 22de Marts 1833. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Bentzen. Hansen. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
proclama.
Berlingske Tidende, 1833-05-04
Første Bekiendtgiørelse. Ved dette Concuroproclam indkaldes Alle og Enhver, som har nogen lovlig Tiltale til Oliemølleren Jes Lautrup i Christiansdahl ved Hammeleff. at anmelde saadant ved Straf af Udelukkelse fra det proclammerede Boe inden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse af regnet i Actuariatet for Gramm=Herred i Haderslef, at forevise Original=Documenterne, lade sidemerede Afskrivter blive tilbage, og saafremt de ere Fremmede, at bestille behørig Procuratur ad acia. Panter ere at tilbagelevere ved lovlig Straf. Haderslef udi Gramm=Herredsfogdiet, den 27de April 1833. Thomsen. Freditorer efter afdøde Krigscancellie=Secretair og Bogholder Rasmus Ludvig Gade, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Helsingøers Skifteret, den 20de April 1833. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. J. Buntzen, const.