Viborger Samler, 1824-06-12
Den Sommer, da Limfjord og Skodborgaae Dit billed saae, Aarhuus den 7de Junii. En dobbelt Festdag var det os igaar da det forundtes os at see vor Drot og Fader iblandt os. Over to Decennier ere henrundne, siden Han gjæstede os men iøinefaldende, stadfæstedes her det Sandsagn, der evigt vil gielde om den sande Kjærlighed: "Jo længere den lever, des yngre den vorder. Alt i Løverdags begyndte her at vorde muntert. Hertil indtraf fyenske Jnfanterieregiment, under den kommanderende Generali Nørrejylland, Generalmajor Castonier, Ridder af Dannebrogen; tredie jydske Jnfanterieregiment fra Aalborg under Oberst v. Sammes. Gjennem Byen, passerede samme Dag fyenske Regiment lette Dragoner under Hans Excellence Generallieutenant Grev Ahlefeld Laurvigen, Stortor og Dannebrogsmand. Mangfoldige Fremmede vare ankomne, blandt den Deres Durchlauchtigheder Hertugen og Prindsen af Augustenborg, samt Prinds Frederik Wilhelm af Hessen-Philipsthal. - Pintsemorgen hilstes med ualmindelig Glæde. Et nyt og forunderligt Liv var dragen, ind i vor stille By. Bygningerne i alle de Gader, hvorigjennem Toget skulde gaae, vare udsmykkede med Guirlander og Krandse af Grønt og Blomster; grønne Porte hvælvede sig over Gaderne; Kongens Navnetræk og adskillige sindrige Emblemer og Jnd skrifter vare anbragte her og der; Gaderne selv vare tildeels bestrøede med Grønt og Byen syntes ligesom forvandlet til en Løvsal. Mindebroen var i Besynderlighed smukt dekoreret; Flag og Vimpler valede paa Skibene. Himlen var reen, ingen Sky formørknede den, ligesaalidet som vor undersaatlige Glæde. Stiftsbefalingsmanden modtog Hs. Majestæt ved Amtets Grændse; Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand med Sit hele Officeertorps, samt en Eskadron af Sit her garnisonerende Dragonregiment, saavelsom og de samtlige Prindser og Generaler vare dragne, Allerhøistsamme imøde til Viby. Saasnart Monarken var kommen til denne Landsby, begyndte man, paa givet Signal, at ringe med Byens Klokker, Ved Mindeporten paraderede Borgervæbningens fire Korpser med vajende Faner og klingende Spil, Klokken 8 ½ naaede Hs. Majestæt Porten, i en Wiener, vogn, trukken af 6 hvide Heste. Hs. Excell. Over hofmarskalk Hauch, Ridder af Elephanten &c. sad ved Hs. Kongelige Majestæts Side. I Allerhøistsammes Suite saaes: Dhrr. Kammerherre Generalmajor vi Bülow, Chef for Generaladjutantstaben, Storkors og D. M. samt Ridder af den preussiske røde Ørn; Kammerherre, Oberste v. Oppen, N. og D. M. Kammerherre, Oberste v. Gössel, R. af D.; Kammerherre, Generaladjutant Rothe, Commandeur i Søe-Etaten og Deput. i Admuralitetet, C. og D. M. Ved Porten bodes Hs. Majestæt velkommen af Byens Magistrat og elegerede Borgere. Ethvert Forsøg paa, at beskrive den Jubel, hvormed Hs. Majestæt blev hilst af denne Stads Jndvaanere, vilde være et forgiæves Arbeide. Skingrende Jubelraad lode mod Himlen. J sin Henrykkelse vilde Folke spænde Hestene fra den elskede Fyrstes Vogn, men Han frabad sig det, og kjørte videre, ledsaget af utallige Hurraraab. I Havnen, hvor Hs. Majestæt kjørte tæt forbi, laae et pyntelig udziret Skib, som fra overst til nederst var besat med Matroser, hvis Fryderaab gave Gjenlyd vidt omkring. I de Gader, hvorigjennem Toget gik, vrimlede det af Tilskuere; hvidtlædte Damer svang Tørklæder ud af Vinduerne og bragte Kongen deres glade Velkomsthilsen. Aller høistsamme hilste igjen til begge Sider, huldrigt som Han pleier og steg af i Hs. Excell. Geheimeconfer rentsraad Baron de Guldencrones Gaard paa Torvet, hvor alle Regimenters Stabsofficerer, Byen og Omegnens geistlige og verslige Embedsmænd sam andre Honoratiotes modtoge Hs. Majestæt, der, til Alles hjertelige Glæde, befandt sig i allerhøieste Velgaaende. Omtrent Kl. 10 fandt et nyt festligt Optog Sted. Officererne af de herværende Regimenter ankom for Kongens Gaard, og svingede blussende Fakler over deres Hoveder, til Regimenternes Janitskarmusik afsang Frøken Jessens Nationalsang, hvorpaa de, hver især, traadte hen under det aabne Vindue, hvori Monarken viste Sig, og nedlagde deres Fakler, der, ligt et Offerbaal vedbleve at brænde en Time efter. Hele Byen var illumineret paa det høitideligste. De offentlige Bygninger: Raadstuen, Cathedralskolen, Skuespilhuset, saavelsom mange private Bygninger vare prydede med Transparenter som fremviste Symboler og Indskrifter, der udtrykte Undersaatternes loyale Følelser for deres Konge.