Københavns Adresseavis, 1763-09-26
Etats=Raad Torm, som samme Embede 1761. haver overladt tillsin Sviger=Søn den nu værende Politie=Mester Hr. Justitz=Raad Horn. Hvad de Danske og Norske Kiøbstæder angaaer, da forrettes Politien endnu ved Borgemestere og Raad undtagen udi Bergen, hvor Kong Christian den Femte iligemaade satte en, nemlig Peder Glad, efter hvilken fulgte Borgmester Claus Fasting, og efter ham Borgemester Matthiesen. Hvad ellers en Politiemmesters Embede er, kand sees af den trykte Jnstruction af 5 September 1691. hvorefter Politie=Mester indtil videre skulde forholde sig; 1.) J Geistlige Sager. 2) Ved Hellige og Bede=Dage. 3.) Om Ærbarhed og gode Sæder. 4.) Om Fremmede og Løsgængere. 5) Om Skik og Orden. 6.) Om Torve. 7) Om Gaderne. 8) Om Landvæsenet. 9.) Om Kiøb og Sall. 10.) Om Laugene. 11.) Om Vægterne, Løgter, og Vand Væsenet; og 12.) Om Reysende. Denne Forordning blev fornyet, forandret og forbedret ved en anden Politie=Forordning, publiceret af den Høypriselige Konge Friedrich den Fierde den 22 Octobr. 1701. hvorved Politien er sat paa en ret og bestandig Fod. Da blev forordnet, at der engang om Ugen skulde holdes en Politie=Ret paa Kiøbenhavns Raad=Stue, hvorudi en Geheime Raad skulde præsidere, og Assessores skulde være en af Admiralerne, en af Garnisonen commanderende høy Officeer, en af Hof=Retten, og en af de 32 Mænd. Politiemesteren blev ogsaa beordret at sidde udi samme Ret, dog ikke som Dommer; Thi naar Sagen var udageret, skulde han strax staae op, og begive sig ud af Retten. Ved samme Forordning blev og beskikket en Politie Fiscal, som skulde sættes af Kongen, da de andre Politie=Betiente derimod maatte antages af Politie=Mesteren selv, og aflegge deres Eed udi Politie=Retten, og skulde enhver af samme Betiente have sit visse District i Staden, ligesom det dem af Politiemmesteren hver fierding Aar blev anvist, hvor de efter den Jnstruction, som Politiemmesteren dennem gav, skulde flittigen agt paagive, om noget mod Politie=Forordningerne kunde begaaes, og det strax Politiemesteren tilkiendegive. Saadan dem af Politie=Mesteren given Jnstruction maatte approberes af Politie=Retten. Hvad videre da blev beskikket af Politiens Administration, kand sees af bemeldte allernaadigste Forordning, hvorpaa Politien endnu grunder sig. Udi saadan Tilstand var Politien førend det nye Commerce=Collegii Stiftelse, og førend Politie= og Commerce Sager bleve sammenstøbte og alle henvisede til det siden oprettede Politie= og Commerce=Collegium. Førend her tales om dette Politie og Commerce=Collegio, som nu holdes, maa lidet meldes om Commerce=Collegio i Særdeleshed, Endeel holder for, førend denne Forening skeede at her intet Commerce=Collegium har været førend Aar 1704, men man seer af Forordninger, at her længe til forn havde været Commerce=Collegia, hvortil Søe=Sager, bleve henvisede, at derimod saadanne Collegia en lang Tid have været ophævede, item at de samme ikke have været formelige og ordentlige, viser Fortalen af den nye Forordning om det nye Commerce=Collegii Stiftelse 1704, hvorudi tales saaledes: Paa det at de Handlende desbedre kunde forekomme, have Vi af Kongelig Naade et formeligt og ordentligt Commerce=Collegium i Vor Kongl. Residentz Stad Kiøbenhavn igien anordnet. Samme Commerce=Collegium blev anordnet den 26 Januar. 1704. saaledes, at det skulde bestaae af en Præsident, Vice=Præsident og andre Raad, og det samme saadan befaling meddeelt, at det skulde være beforderligt, og gaae alle til Haande, saa vel Udenlandske, som Jndenlandske, som noget om Handel, Jnden= og Udenlands Manufacturer, og andre Commerciens Forbedring angaaende, kunde have at foredrage. Hvad Justitien angik, da skulde alle Søe=Sager, som vare dømte udi første Instance, did indstævnes. Og bleve de ordinaire Sessioner anordnede ugentligen hver Mandag og Fredag fra Klokken 9 til 12 om Formiddagen. Saa at man heraf seer, at der i Begyndelsen af Kong Friderich den Fierdes Regiering vare tvende adskilte Retter for Politien og Handelen. Men udi det Aar 1708.