JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-11-04
J disse Dage er atter til Faaborg indbragt et engelsk Barkskib, kommende fra Riga og lastet med Planker, samt en svenskepommersk Galease, kommende fra Stokholm, med 250 Skippund Jern og Planker. Til Svendborg og Marstal er ogsaa af samme Konvoy indbragt 2 Priser.
Viborger Samler, 1813-11-04
Det har behaget Hs. M. Kongen allern. at resolvere: at de ved Forordningen af 9de Mai 1806 J 17 bestemte Bespiisningspenge, som den indqvarterede Underofficeer, Spillemand eller Gemeen selv betaler, kun skulle erlægges i Navneværdie, uden at nogen Godtgjørelse af Sølvværdie finder Sted.
Viborger Samler, 1813-11-04
Landsdommer Hoff har i Khn. udgivet en Piece betitlet. Om Politiemesterembedet foranlediget af nogle af Capitain Lütken udgivne Undersøgelser: Om Tyverierne &c. Hr. Capitainen har allerede offentlig lovet at ville besvare hine saakaldte Hr. Landsdommerens dybe og grundige Betragtninger.
Viborger Samler, 1813-11-04
Christiansfeldter Formelys kjøbes nu for 9 Rd. d. C. Pundet. Extra godt Bruunrødt faldbydes i Khn. for 2 Rd. d. C. Pundet; - i Odense forlanges 8 Rd.
Viborger Samler, 1813-11-04
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Det er Proprietair Høyer til Seilstrup efter sit Ønske, tilladt at udtræde at Tiendecommissionen for Horns, Venneberg og Børglum Herreder under Hjørring Amt. Forrige Foged Winde, paa Mølgaard under Aastrup igjen udn. til Medlem at bemeldte Commission. Den 1ste Octbr. er allernaadigst bestemt, at den for Extraskattens Regulering saavelsom for Rangskattens Oppebørsel i Kjøbenhavn hidtilværende Commission maae, for saavidt disse Skatter angaaer, ophæves fra næstkommende Aars Begyndelse, og dens Virkekreds herefter indskrænkes alene til Reguleringen af den ved Forordningen af 3de Febr. 1810 for 3 Aar paabudne Jndkomsiskat af Staden Kjøbenhavn, under Benævnelse af Commissionen for Jndkomstskattens Regulering i Kjøbenhavn; at det derimod maa overdrages Magistraten i Kjøbenhavn fra næstkommende 1ste Januar af at foranstalte Opkrævningen af Rangsarten sammesteds ligesom af andre Skatter; at de for Extra og Rangskattens Oppebørsel i Kjøbenhavn hidtil værende Bogholder og Kasserer-Contoirer ligeledes fra næste Aars Begyndelse maae ophæves, samt at følgende derved ansatte eller i Forbindelse dermed staaende Embedsmænd og Betiente fra den Tid af i Naade entlediges med Vartpenge, nemlig Justitsraad M. C. Clasen, som Secretair ved Extraskatte Regulerings-Commissionen, Kammerraad og Bogholder Th. Olog, Fuldmægtig H. A. Klein, Kasserer J. Hegelund, Fuldmægtig C. Kiønigsfeldt. og Skattefoged A. Bech. Under samme Dato ere fornævnte Kasserer Hegelund, 2den Commissair ved det stemplede Papiir H. Paludan, Arkivarius ved Kammerenes forenede Arkiv=Contoir, H. C. Horn, Renteskriver for det fyenske og lollandske Renteskriver-Contoir J. Boesen, Renteskriveren for Bygnings-Contoiret J. Buch, Secretairen for det danske og slesvig, holstenske Forstcontoir C. A. Evers, og Jnspecteuren over Holsteinborg Grevskab, C. Malthe, udnævnte til virkelige Kammerraader. Copiist i Matriculerings-Contoiret, N. Andersen, udnævnt til Landmaaler.
Viborger Samler, 1813-11-04
Under Directionen for den almindelige Enke-Kasse. Copiist J. L. Eschildsen i Enkekassens Bogholder-Contoir udnævnt til Controlleur ved bemælde te Kasse. Død i Norge; Captain og Adjutant hos Hs. H. Statholder Prinds Christian Friderich, C. A. v. Hirschnach, 33 A. Viborg. Jens Hovisgaards Datter 4 A.
Viborger Samler, 1813-11-04
Bekjendtgjørelser. Tirsdag Aften d. 26 Octbr. sidst, bortkom fra mig en sort Hoppe med bruune Lysker og bruun Mund; tvende hvide Bagfødder og nogle hvide Haar i Hovedet, mærket C. eller D. paa venstre Baglaar, 10 a 12 Aar; ombedes hvem der om samme Hoppe kan give Oplysning, at de da vil sende hende enten til mig eller og til A. Laucsen paa Nørgaard ved Viborg, hvilket som er nærmest, da de derfor skal blive betalt. Hjerm Sogn og Bye ved Holstebroe. Laurs Andersen Kongsgaard.
Viborger Samler, 1813-11-04
Søndagen den 7de November bliver Assemble i Klubben, som begyndes Kl. 6.
Viborger Samler, 1813-11-04
Til Efterretning for alle dem, som maatte ønske at levere Heste til den Kongel. danske Remonte-Commission, be bekiendtgiøres herved, at Commissionen paa følgende Steder og Dage modtager samme, nemlig: Kjerteminde den 9de Novbr. Faaborg - 12te - Odense - 15de - Horsens - 20de, 21, 22. Randers 25de, 26, 27. Aalborg - 1ste, 2den Decbr. Hestene maae være gode af Skabning, fri for al synlig Fril, vel opsatte og velsluttede, have god Tallie, ei afhængende Kryds, lige Ryg, sunde og rene Been. Overalt maae Hestene være af den Beskaffenhed, at de i alle Deele af Commissionen kan ansees fuldkommen dygtige til det Brug, hvortil de ere bestemte. Alderen maae være fuldes til 8 Aar, Høiden fra 10 Qvt. 1 a 3 Tom. sjellandsk AnlægsMaal. Heste af anden Alder eller mindre Maal, antages ikke. Ved Modtagelsen betales Hestene. Kolding, den 23de Octb. 1813. v. Thiener. Castenschiold. Lund.
Viborger Samler, 1813-11-04
Onsdagen den 24 November førstkommende Kl. 10 Formiddag bortsælges ved offentlig Auction paa Toldboden følgende confiskerede Varer. 13 boustager Caffe circa 9488 Pd. 149 Sækker Ditto circa 17052 Pd. 4 Foustager Topsukker c. 4408 Pd. 2 Kasser Jndigo circa, 720 Pd. 2 Fade Rum circa . 71 Vittel, Aalborg Toldkammer d. 30 October 1813. Winding.
Viborger Samler, 1813-11-04
Samtlige Arvinger efter afgangne Ane Jensdatter sal. Ole Holms Efterleverske i Kastrup, Rinds Herred, Viborg Amt, de umyndige med Værger og de mindre. aarige med Curatorer, bliver herved med 6 Ugers Varsel indkaldet at møde for en Skiftesamling, som bliver holdet her paa mit Contoir d. 14 Decbr. førstk. om Efterm. Kl. 1, for at iagttage deres Ret under Skiftet. Boets Credi og Debitorer indkaldes til samme Tid og Sted at møde, de første for at bevise deres Krav og de sidste for at betale hvad som de skylder til Boet; da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Hobroe, den 25 October 1813. J. P. Rommedahl.
Viborger Samler, 1813-11-04
Mandagen d. 8de Novbr. næstk. om Eftermiddagenske Kl. 2 Slet, bliver paa Raadstuen her i Byen efter Begjæring af Dehrr. Kammerherre og Amtmand Ridder v. Fønss og Etatsraad Ridder Carve, ved offentlig Auction bortsolgt den til det nu fuldendte Ared beide i Nør Aaen brugte Muddermaskine med sine 2de beAffaringspramme, og fuldstændig Jnventarium, efter de lived Auctionen bekjendtgjørende Konditioner. Maskinensu- og Prammen som ligger her ved Byens Brygge - ere bygte af gode Materialier i Foraaret 1812, og altsaa at ansee som nye. Randers d. 21de Octbr. 1813. Bendixsen.
Viborger Samler, 1813-11-04
Auctions Directeur.
Viborger Samler, 1813-11-04
At Enken efter afdøde Hr. Anders Speitzer til Pusdahl, Madame Marie Kierstine Speitzer fødSnigstok heraf Byen, Dags Dato ifølge Amtsresolution af 30te f. M. er erklæret umyndig, og at Hr. Niels Severin Munck af Holstebroe er beskikke. til af interim at være hendes Værge, dette bekjendtgjøres herved til alle og enhvers Efterretning. Holstebroe, d. 19 Octbr. 1813. v. Jessen. Cancellieraad, Bye- og Herre. redsfoged.
Viborger Samler, 1813-11-04
Tirsdagen d. 16de Novbr. førstk. bliver paa Undertegnedes Contoir i Holstebroe, holdt en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Degn, Jb Sørensen og Hustrue Anne Jensdatter fra Eising, og ville Arvingerne den Dag give Møde, for at bevise deres Arveret. Holstebroe, d. 22 Octbr. 1813. v. Jessen. Jmod anordningsmæssig Sikkerhed, er enten strax eller til næstkommende 11te Juni Termin 1814 at erholdt til Laans: 44 Rbdlr. 11 s. Rigsbankpenge af umyndisk ges Midler under Tandrup Godses Overformynderie, Tandrup pr. Thisted, d. 20de Octbr. 1813. N. Willemoes.
Viborger Samler, 1813-11-08
No. 89.
Viborger Samler, 1813-11-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Krigsefterretninger. Hverken fra Hamborg eller noget andet Sted læses Bekræftelse paa Rygtet om det store Slag imelgen lem Armeerne i Tydskland.
Viborger Samler, 1813-11-08
Marburg d. 6te Octbr. Følgende Kundgjørelse læses her "J det Øieblik At da Hs. Maj. vor høitelskede Konge i Egnen af Mar 2de burg havde samlet et anseeligt Troppekorps for at de indtage sin Hovedstad (Kassel) der var angrebet og i nen nogle Dage besat af den russiske Generalmajor Czernischeff, og efterat alle denne Generals Forsøg paa, ved Proklamationer og opdigtede Løvter at forføre Vestfalerne, vare mislykkedes, har man herved den Glæde at kundgjøre alle Kongens troe Undersaattultere, at Fjenden ikke har fundet for got at oppebiStraffen for sin Udaad; men i største Hast har rømmet Kassel i Forgaars Eftermiddag. Den vestfalske General Alix er i færd med at forfølge den flygtende Fjende. Dat. 5te Octbr."
Viborger Samler, 1813-11-08
Præfekten har tillige bekjendtgjort Jndvaanere i Werradepartementet. Den russiske General CzerHer=nitscheff, som den 1ste Octbr. erklærede Kongeriget Vestfalen at være opløst, har 2 Dage derefter, rømmet Kassel uden at drage Sværdet, efterat have tømt alle de offentlige Magasiner. Hans Foretagender, som forkyndtes at skulle tilintetgjøre en Stat, som Napoleons Gennie dannede og beskytter, endte sig altsaa hermed. En lærerig Advarsel for alle Mismodige og Lettroende. Departementets Jndvaanere, især i Staden Marburg, have opført sig rolige og klogeligen loverladt Armeen Udfaldet paa denne Kamp. Kongen, har med Fornøielse lagt Mærke hertil og, de faa Sletsindede som under Skjul af Nødvendighed, kun tænkte paa Rov og Plyndring og forstyrrede Embedsmændene i deres Pligters Udøvelser, ville ikke undgaae den fortjente Straf. Kassel den 14 Octbr.
Viborger Samler, 1813-11-08
En vis Døtting, som boede i Dörnberg og var een af Urostifterne 1809, har nylig skudt paa de vestfalske Officerer, som marscherede derigjennem. Da Sognet selv angav ham, har General Alix befalet, at hans Huus fra Grunden af skulle nedrives, hvilket i Dag til Jndvaanernes Glæde skeede, da de selv stak Huset i Brand.
Viborger Samler, 1813-11-08
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-11-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Fra Semlin skrives 2den Septbr. at Paskaen af Janina, der altid var en frygtelig Fjende af Servierne, er brudt op fra Nissa med næsten 30000 Md. og vil forene sig med Paskaen af Nissas Tropper, for at fægte imod dem. Storvisiren styrer fra Widdin af heele Armeen, den samlede sig mellem Timock og Morava. Avantgarden udgjør ovenmeldte 30000 Md. Servierne ere herover meget bestyrtsede; deres paa Grændsen staaende Magt regnes for 50 til 60000 Mk.
Viborger Samler, 1813-11-08
Municipalraadet i Amsterdam, har efter Ansøgning faaet Tilladelse til at sende en Deputation til Paris, for at forsikre Hs. M. Keiserinden om Hollændernes Troskab og undersaatlige Hengivenhed.
Viborger Samler, 1813-11-08
Regjeringen i Schweitz er nu bleven opmærksom paa den hernhutske Sekts Udbredelse der i Landet.
Viborger Samler, 1813-11-08
Menigheden har bygt en Kirke i Basel og adskillige Geistlige skal være Brødre af denne Sekt.
Viborger Samler, 1813-11-08
J Septbr. var Fæstningen Modlins Besætning, 20000 Md. og var vel forsynet. General Daendels, som commanderer der, havde og afviist alle Opfordringer til dens Overgave. J Fæstningen Zamose haSkjørbug formindsket Garnisonen noget; men den havde 3000 Md. Besætning og Proviant for lang Tid Agtelsen for Forfædrenes Skikke og Vedtægter er endnu i Jndien saa stærk, at 70 Koner i sidste Mai og Juni lode sig levende brænde ved deres Mænds Begravelse. En af de Afdøde var en Bramin, som havde havt 25 Koner, hvoraf 13 over levede ham og alle 13 løde sig brænde, skjønt de efterlode sig 30 Børn. En anden riig Bramin døde for nogle Aar siden. Af de 40 Koner han havde havt, levede 25 ved hans Død og de opofrede sig alle paa Baalet efter denne barbariske Skik.
Viborger Samler, 1813-11-08
Pesten raser nu temmelig stærk i Tyrkiet. I Ungarn, ved Parcevitz, har et Jordskjelv revnet et stort Bjerg, som derved udkastede en stor Mængde Vand, der bidrog til den store Oversømmelse der blant andet reent bortskyllede Slottet Dorissa, som laae paa en høi Bakke.
Viborger Samler, 1813-11-08
Udenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske, og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-11-08
Hamburg, d. 26 Octbr. J det sidste Nummer af den engelske Journal the Star læser man følgende Artikel.
Viborger Samler, 1813-11-08
Bemærkninger over den svenske Kronprinds Carl Johans Politik. Den glimrende Rolle, som denne Mand nu spiller paa Tydsklands blodige Jordbund, har fyldt Enropa med Forhavselse og sat Aarhundredets dueligste Statsmænd i Forlegenhed. Men har han godt valgt denne Rolle? Hvad vil den endelige Følge blive, Vil han stadfæste eller tilintetgjøre sin Lykke? - Da man første Gang sagde os, at han havde viist fiendtligt Sindelag mod hans første Fædreland, gave vi Ministeriet Vink om, at det maatte være paa sin Post og befrygte en fransk Troløshed. Aarsagen til denne næsten naturlige Tvivlesyge hidledtes saavel af Kronprindsens naturlige Karakteer, som af Forundring over at see ham i Krig mod det Land han skyldte sin Høihed. Publicum ansaae Carl Johans Jnteresse som uadskillig forenet med Frankrigs. Man saae ingen Grund hvorfor han ikke skulde bestige den svenske Trone, om det franske Riges Magt endog begyndte at aftage, og deraf kom den Haardnakkenhed hvormed de indsigtsfuldeste og kyndigste Mænd i Carl Johans Modsættelse mod Fastlandsystemmet ikke saae andet end en med den franske Regjering aftalt Forstillelse, forbunden med den Hensigt at fylde de svenske Havne med engelske Vare, for siden at confiskere dem og saaledes forøge Rigets Jndkomster. Det var neppe at nogle vilde troe, at han alvorlig agerede mod Napoleon, da han havde sat sig i Krigstand mod denne Monark. Hiin ubetvingelige Mistanke, der klæbede ved ham som en Skygge, varede lige indtil Carl Johan aabnede Feldttoget; og i nogle Dage gik i London det Rygte, at han, som første Vaabendaad, var affalden fra de allieredes Sag, og havde overleveret Berlin til de Franske. Lægger dette ikke tydelig for Dagen, at denne Kriger gik frem mod sin Lykkes naturlige Løb, og valgte upolitiske og lidet klygtige Forholdsregler,
Viborger Samler, 1813-11-08
J Grunden var Bernadotte hverken for sit Talent som Militair, eller for sine Fortjenester som Patriot, heller ikke for sin Duelighed til med Viisdom at regjere en Nation, og gjøre den fredelig og lykkelig, bleven udvalgt til Kronprinds; meget mere kunde ingen tvivle om, at han skyldte sin Ophøielse sit Fædrelands mægtige Jndflydelse og Sverrigs Ønske at komme tilbage til sit sande politiske System, og atter at fornye den Forstaaelse med Frankrig, hvis Nødvendighed det ved lang Erfaring havde lært at indsee. Fra nu af kunde man være sikker paa, at den nye Prinds vilde være Fastlandets Sag hengiven, og at England vilde faae en mægtig og farlig Fjende i Norden. - Hvilken fransk Officeer, var forhen meere exalteret og heftig, naar han talte om de engelske Politikere, end Carl Johan, Kaldte han dem vel andet end Tyve og Sørøvere, Maatte man ikke deraf slutte, at Frankrig lod ham vælge for denne antibrittiske Jver, Det maatte saameget mere regne paa ham, da han, fra det Øieblik han var bleven Prinds af et nyt Dynastie, intet andet Parti havde at vælge, end fast og af ganske Hjerte at være Napoleons politiske Forholdsregler hengiven. Men Carl Johan vilde spille en Rolle; han fandt sit Genie nedtrykt, sin Magt indskrænket, og meente at han kun nød en Skygge af Souverainitet. Han troede at kunne svæve ligesaa høit som den store Keiser, medens han som en lille Ørn laae stækket og lænkebunden paa Jorden. Men saaledes er den falske Stilling, hvori Carl Johan har sat sig, at hvis han endog, som umuelig kan skee, var lykkelig i sine daarlige Planer, saa maatte dette Held selv blive ham en Kilde til uundgaaelig Ødelæggelse; thi det meest indskrænkede Hoved indseer, at de gamle nordiske Regjeringer, hvis de bleve Seierherrer, ikke vilde taale en fordums Jacobiner som Konge ved deres Side. Det er sandsynligt, at Carl Johan ikke meente det oprigtig med sine Fjendtligheder mod Napoleon, inden han i det russiske Feldttogs Ulykker troede at blive vaer, at Frankrigs Stjerne begyndte at dale. Da, og først da, besluttede han at bryde sin naturlige Alliance med Napoleon, kastede sig i Ruslands og Engellands Arme, og i det han viiste sine nye Allierede en blind Hengivenhed, bestræbte han sig for, ved deres Venskab og Beskyttelse at sikre sig en Trone, som Napoleon først tildeelte ham. Carl Johan gjorde sin Tjeneste gjeldende. De coaliserede Magter satte høit Værd derpaa, og kappedes om at tilbyde ham allehaande Ofre. Et saadant Frafald kunde ikke betales dyrt nok. De gave ham Armeer at kommandere og militaire Æresbeviisninger. Dette var fra de andre Kongers Side en meget klog Fremgangsmaade. Af Frygt for at han vilde tænke paa Finland, som Rusland kunde give ham, afstod det ham Norge, som det ikke kunde give ham. Engelland kastede sit Guld i Carl Johans tomme Kasse, og gav ham Guadeloupe, hvorover det efter Folkeretten ingen Raadighed havde. Jstedet for at han med Ære kunde have tilbagetaget en Provinds, hvortil Sverrig har Ret, tog han paa en ubetænksom Maade mod en af Frankrigs Colonier, og berigede sig paa dets Bekostning, til Tak for den Krone han ved dets Hjelp havde erholdt.
Viborger Samler, 1813-11-08
Det var denne glimrende Lokkemad man brugte for at drage Carl Johan fra Napoleons Jnteresse. Dette var nok til at lede ham paa Afveie; men hvad vil Enden blive paa Legen, og hvorledes vil Regningen falde ud? Sæt at de Chimairer, som Frankrigs Fjender stedse have for Øie, vorde realiserede, at Rhinforbundet vorder opløst, at Frankrig, bliver saa svagt som man agter at gjøre det, at Tydsklands gamle gode Regjeringer vorde gjenoprettede med alle deres ærværdige Former, hvorledes vil det gaae Carl Johan, Han vil da opdage, at han af dem, som nu yde ham en forstilt Agtelse og Kjerlighed, hemmelig mistænkes, frygtes og hades. Naar man ikke meere behøver hans Tjeneste, naar hans Jndflydelse vorder uden Nytte, saa vil man ved een af de Hofmænd, som nu krybe for hans Fødder, lade ham vide, at hans Ophøielse paa Sverrigs Trone ikke stemmer med Naboekongernes Værdighed, og at Jndskrænkning og Mørke maae vorde hans Lod. Kan man oprigtig troe at de Coaliserede, om de seire, ville taale Carl Johan som deres Naboe, Greven af Gottorf kan ikke meere regjere, og heller ikke ønske at regjere i Sverrig; men seire de Allierede, saa vil hans Søn blive Sverrigs tilkommende Monark, og blive de overvundne, kan Carl Johan da vove at komme tilbage til Sverrig? vil han ikke blive viist tilbage af et Land, hvorover han har bragt alle muelige Ulykker, medens det stod i hans Magt at tilbagegive det den Glands og Hæder som saalænge omgav det? Hvorhen man endog vender Øiet, ere disse de Klipper, paa hvilke denne ubetænksomme Mands Forhaabninger maae strande. Da vil han ene og forladt skue om sig, og med bitter men forgiæves Beklagelse begræde sit Frafald med Frankrigs Skjæbne. Altsaa, seire de Coaliserede: Farvel Carl Johan, og seirer Napoleon: Farvel Carl Johan.
Viborger Samler, 1813-11-08
Cours i Hamborg d. 29 Octbr. paa Khn. for 100 Rd. 5800 Rd. k. S.
Viborger Samler, 1813-11-08
Kjøbenhavn, d. 1ste Novbr. Fra det forenede dansk franske Corps, dateret Ratzeborg, den 27 October 1813. Dagligen ankomme Deserteurer fra Fjenden, og det i saadant Antal, at den fiendtlige Overgeneral har seet sig tvunget til at lade Hestene tage fra de saa meget udskregne sorte Husarer, sætte de af dem, der endnu vilde blive ved at tjene, til Jnfanteriet, og sende Resten til Rusland. Deserteurerne melde, at det andet Regiment grønne Husarer vente samme Skjebne, saasom Mandskabet af dette Regiment ligeledes deserterer meget stærkt. Af samme Aarsag har den fiendtlige Overgeneral maattet forlægge Hanseaterne meget tilbage.
Viborger Samler, 1813-11-08
Jfølge Efterretninger fra Auxiliaircorpset har General Loisons Forposter den 22de October havt en Fægtning med en Patrouille, bestaaende af en halv Batallion svensk Jnfanterie og 200 Cavallerister. De Svenske mistede 5 Døde og havde endeel Saarede. Til samme Tid forefaldt en Fægtning ved Lüneburg, hvor de Franske jagede den russisk tydske Legions Tropper tilbage, og tog endeel til Fange.
Viborger Samler, 1813-11-08
Løverdagen den 6te November begive Deres Majestæter Kongen og Dronningen sig til Allerhøistsammes Vinterresidents i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1813-11-08
Christiania, 16de Octbr. Under den 4de Octbr. har Magistraten i Christiania ladet bekjendtgjøre, at der i næst paafølgende Uge skulde sammesteds ankomme en stor Deel militaire Tropper, og at vedkommende Huus- og Gaardeiere skulle holde sig beredte paa at modtage dem i Qvarteer. - Paa Toldkamret solgtes her den 9de Octbr. ved Auction 18 Stykker anholdte og confisquerede hvide Cattuner.
Viborger Samler, 1813-11-08
Hs. H. Statholderen Prinds Christians Fødselsdag. høitideligholdtes her den 18de Septbr. i Selskabet. Harmonien. Hvad der især udmærkede denne Fest var den Omstændighed, at Selskabets Medlemmer tilligemed nogle andre af Byens Jndvaanere foranstaltede, at 900 Fattige samme Dag bleve bespiste hver med 1 Pot Suppe, 1 Pd. Kjød med Kaalrabi til, 1 Pd. Brød og 1 Kande Kartofler, hvortil de fik 1/2 Pot godt Øl. Desuden uddeeltes 7000 Rd. D. C. til de meest trængende Huusarme. J Anledning af samme Høitidsdag har en unavngiven Velgiører, ladet uddele 1200 Rd. D. C. blandt trængende Familier.
Viborger Samler, 1813-11-08
Den 9de Sptbr. gav Hr. Skuespiller Knudsen, en Mindefest i Mandal, der indbragte de faldne norske Krigeres efterladte Enker og Børn 700 Rd. D. C., I Dansk Krone, og I Hollandsk Gylden. Den 18de f. M. gav han en Mindfest i Stavanger i Anledning af Prinds Christians Fødselsdag, som indbragte 2540 Rd. D. C. og 2de Markstykker. Begge disse Summer har han tilstillet Statholderen.
Viborger Samler, 1813-11-08
Khn. d. 30 Octbr. J Dag solgtes Specier i Begyndelsen af Børsen for 53 Rd. D. C. og til Slutningen for 51 Rd.
Viborger Samler, 1813-11-08
J Khn. er en Brystnaal med 12 Brillanter bortkommen; for dens Tilveiebringelse loves en Douceur af 1000 Rd. D. C.
Viborger Samler, 1813-11-08
Holsteensk Rocolie faaes i Khn. i Ahmeviis, altsaa maa det nu ikke længer kunne betale sig at sende Dansk Rocollie til Holsteen?
Viborger Samler, 1813-11-08
5 Kjøbenhavnske Menneskevenner have forleden tilstillet Pastor Gøricke 61 Rd. til et Middagsmaaltid for Slaverne, den Dag de havde gaaet til Alters.
Viborger Samler, 1813-11-08
Lysestøber Salomonsen i Skidenstrædet No. 76 i Khn. falbyder nu Formelys for 7 1/2 Mk. Rbd. pr. Pd. og Spedelys for 6 Rbm.
Viborger Samler, 1813-11-08
En svensk Galease er den 24de opbragt af en dansk Kaper til Nakskov og en til Spotsbjerg. Den førstes Ladning vides endnu ikke.
Viborger Samler, 1813-11-08
Under sidste Søndags haarde Veir var man ved Aarhuus Havn Vidne til en Jammerscene, som nær havde kostet en Snees Mennesker Livet. Tvende Kanonjoller, hørende til Grenaae Flotille, der havde været stationeret ved Fridericia, styrede ind. Den ene naaer lykkelig Mindehovedet, medens den anden stryger Seil for tidlig og kastes af en stærk Vove mod Stenene ved Skolebakken. Neppe kunde Besætningen længere holde sig fast ved Vraget, da en rask ung Søemand her af Byen, Søren Bærendsen, styrtede ud i den oprørte Søe med et i Land fastgjort Toug, svømmede ud til Fartøiet og reddede, deels ved dette, deels ved nogle andre ædle Menneskers Hielp, det hele Mandskab. Blandt hine fortiener især Morten Skipper fra Sam at nævnes, der i det skrækkelige Veir stod indtil Halsen i Vandet for at lette hine Ulykkeliges Redning. Eieren af Antvorskov Hr. Wulf Salomon, har givet 3000 Rd. D. C. til Understøttelse for enkelte Trængende i Slagelse.
Viborger Samler, 1813-11-08
Bekjendtgjørelser. Et ligesaa uventet som smerteligt Tab, tilføiede det alvise Forsyn os, Tirsdagen d. 26 Octbr., ved at bortkalde herfra, i en blomstrende Alder, af ikke fulde 16 Aar, vores yngste Datter, Marie Lovise Bülov, efter 6 Dages Sygdom, af en ondartet Slimfeber. Hendes Blidhed kjendte enhver som omgikkes hende; men ingen følte bedre hendes Værd, end hendes Efterladte, dybt sorgende Forældre og Sødskende. Dette for os saa sørgelige Dødsfald bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Venner, frabedende os ald Condolence. Skive, den 3de November 1813. H. M. Bülow. F. R. C. v. Bülow. Generalmajor.