Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-05-21
Det være os tilladt, her endnu at tilføie en Bemærkning. Naar Ønsket om et herskende Systems Modification i en eller anden Stat almindeligen udtales, er det i Almindelighed for sildigt for den omtalte Stats Rolighed. Thi, saaledes som Omstændighederne engang ere, udfordres der alt for Meget, inden den almindelige Stemme fatter Forsættet og finder Midlerne til at udtale sig. Kommer det endelig dertil, saa vil denne Stemme, netop fordi den saalænge og unaturligen har været qvalt, kun altfor let yttre sig revolutionairt. I Danmark erkjendte Kongen i sin Viisdom Nationens Ønske, endnu forinden dette yttrede sig det viste den almindelige Jubel, hvormed de nye Jnstitutioner bleve modtagne; men ogsaa her vilde denne Erkjendelse være frugtesløs, dersom, for at bruge en nyere dansk Skribents Ord, Almeenaanden kun skulde bevæge sig i Præmisserne til Forordningen af 28de Mai 1831. "Folket maa som Prof. David fuldkommen rigtig har sagt, lægge Kraft i sine Udvalgtes Beslutninger", og den nylig stedfundne Petition om Vedligeholdelsen, af den gamle Trykkelov, er det første Exempel, det danske Folk har givet paa, hvorledes en saadan Kraft kan vise sig paa en ganske lovformelig og fredelig Vei." – "Jeg kommer", vedbliver han, nu til det andet Punct, – der, som det er at forudsee, maa ligge enhver loyal dansk Undersaat paa Hjerte - den danske Regjerings Ære. Bekjendt for Verden er den Mildhed, hvormed denne Regjering, siden den store, i det 17de Aarhundrede af Folket foranledigede, Forandring i Statsforfatningen, stedse har ledet de offentlige Anliggender; men denne Mildhed, langt fra at tabe i Værdi, vinder meget mere i Betydning, naar man veed, at Fædrelandet ikke skylder Takken derfor til det Tilfældige i personlig Hjertensgodhed eller i Regenternes Svaghed, men derimod Efterfølgelsen og den conseqvente Udførelse af et bestemt Regjerings system. J denne Henseende er det Actstykke saa betydningsfuldt, som Procurator Haagen citerer i sit Forsvarskrift for Prof David, et Responsum, som den berømte agtværdige Jurist og Publicist Herman Conring, kort efter den fuldbyrdede store Statsforandring, sendte Christian den 5te paa dennes Spørgsmaal om, hvorledes den ny Forfatning bedst kunde styrkes og bevares. Dette Actstykke findes allerede tidligere aftrykt i Minerva for Aaret 1792, og det hedder der blandt Andet: "Souveraine Monarkier bestaae ikkun sjelden længe, hvorfor man, for længe at vedligeholde Kongedømmet, ikke maa holde for stærkt paa den kgl. Magt; thi, som Aristoteles siger, over jo færre Sager Regenterne udøve deres Magt, desto længere varer Regimentet." Videre anbefales det Kongerne, at beflitte sig paa Humanitet, at holde de kgl. Embedsmænd til et høfligt Comportement, at bevare Fred og Rolighed, at vaage overJustitsens rette Administration, at fremme Handel og Haandteringer, endvidere at sørge for, at de Skatteydende ikke fatte Mistanke om, at deres Sved og Blod bortødsles paa en utilladelig Maade, hvorfor ogsaa Aristoteles bevidner, at nogle Despoter have aflagt Regnskab over Jndtægter og Udgifter; endelig at sammenkalde Stænder, forat erfare Undersaatternes Sentiments, hvorved opnaaes, at den høie Øvrighed kan opdage, hvad de particulaire Embedsmænd ellers vilde have skjult, men fremfor Alt, at Nationen vedbliver at være Regenten stærkt hengiven." – Nu spørger jeg Enhver, der føler som sand Patriot for Dani ens Ære: om ikke alle Danmarks Konger siden hiin Tidsperiode samvittighedsfuldt have regjeret efter dette System, Kun tvende Puncter, vare endnu tilbage at opfylde: Stændernes Sammenkaldelse og Finantsernes Offentlighed; det første har Frederik den 6te allerede opfyldt, og det Andet vil fremgaae af det Første." (Kbhyst.)J Anledning af et Brev fra Dr. Morten Luther til Kong Frederik den Første, der efter Søndagsbladet skal være funden hos Privatmand i Kjøbenhavn, har nu en Jndse, i Dagen bekjendtgjort, at dette Brev aldeles ikke er nyt, men findes i Capt. Blooms meget gode tydske Christomatie trykt, i Kjøbenhavn 1831; fremdeles i Dr. M. Luthers Værk, 5te Bind, (sikkerlig er det ogsaa det samme Brev, som findes i de Wettes Udgave af Luthers Breve 4de Deel pag. 403.)¬