JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
En Soldat blandt de Militaire, der ligge i Berkshire, blev for nogen Tid siden opdaget at være et Fruentimmer. Hun havde tjent i Regimentet i sex Aar, uden at blive opdaget, og med meget ere: var ogsaa bekjendt for hendes Næthed og Renlighed. Hendes Fader var Baadsmand paa et Orlogskib og gav hende Beenklæder paa medens hun endnu var ung, kaldte hende William, og tog hende siden ombord paa hans eget Skib som Kajytsdreng. Da der kom en lille Uenighed imellem dem, rømte hun bort, lod sig leie en Tid som Faarebyrde hos nogle Forpagtere, og lod sig tilsidst hverve som Soldat. Man havde lagt Mærke til at hun altid sov med hendes Buxer og Trøie paa, som vare tæt tilknappede rundten om; men man har aldrig den mindste Mistanke om hendes Kjøn, indtil en Tvistighed opstod imellem hende og nogle Kammerater, som truede med at give hende Strambux, af Frygt, for denne Trudsel aabenbarede hun sig for Majorens Kone. Hendes Opførsel i Regimentet havde været saagod, at Officererne skjøde sammen en anseelig Summa, for at hun kunde skaffe sig en anstændig Paaklædning og komme hjem. Hun var omtrænt 28 Aar gammel og havde et behageligt Udvortes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
En Herke fra Jrland, der stod som Captain ved de Yorkske Husarer, var saa hældig for en Tid siden paa en Reise at behage en ung indtagende Dame i Bremen saa høit, det var i Besiddelse af en betydelig Formue, at hun tilstod hun kunde ikke leve uden ham. Da Herrerne i det Land ere meget nedladende mod det smukke Kjøn, tillod vores Hibernigner hende at løbe bort med sig. Men Magistraten i Bremen havde seet Sagen i et mere alvorlige lys, og paastod at Damen skulde gives tilbage insta. til que fueratti den Stand hun var) til hendes utrøstelige gamle Formynder. Dog dertil svarede Captainen kun, at den velvise Magistrats Paastand var ham en physisk Umulighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Udenlandsk. Paa Den Arukathollandsk Besiddelse), i den mexicanske Harbugt, skal der være opdaget en stor Overflødighed af Guld. Flere Klumper, hvoraf nogle endog veiede flere Lispundt, og holdt 22 1/2 Karat, ere allerede bragte til Europa. Alle Mennesker paa denne velsignede Øe ere nu ifærd med at grave, og der fortælles at man etstæds har funden en Guldklump, der var hele 3 Alen lang og ligesaa bred. Jmod dette, har det altsaa kun lidt at betyde, at der ved Miask, i det russiske Gouvernement Oren borg, for nylig er funden en Klump gediegent Guld af 7 Punds Vægt, og indsendt til Petersburg. Det Fad hvori Lord Byrons Liig blev ført til Engeland, udsælges nu stykkeviis, thi Forgudelsen, drives saavidt, at det baade kjøbes til Daaser og Skeer, saa man sikkert i de fleste Lande snart vil finde Reliqvier af dette poetiske Foustage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Under et frygteligt Uveir, som raste i Rom den 9de Septber, slog Lynil den ned i Billedgalleriet paa Capitolium; dog lykkeligviis uden at beskadige de kostbare Malerier, med Undtagelse af at Forgyldningen næsten forsvandt af 10 Rammer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Af Professor L. Kruse er i det tyske Sprog i Leiplig udkommen en historisk Roman i Walter Scotts Maneer, betitlet: Syv Aar, et Bidrag til et nordisk Hofs hemmelige Historie." 4 Deele. Den anbefales i Hamb. Correspondent, som særdeles interessant og værdig at sættes ved Siden af W. Scotts bedste Værker. Det vil ikke være Læserne vanskeligt at gjette Historiens Skueplads," hedder det, lethi en stor politisk Begivenhed, der til sin Tid opfyldte Europa med Rædsel og Afsky, er ikke aleneste indvævet deri, men udgjør meget mere Axlen, hvorom den interessante Handling dreier sig. Hiin nordiske Nations Sæder og Skikke ere troe afskildrede."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Fra det engelske Opdagelseskib Griper, Captain Lyon, har man nyelig havt Efterretning. Det laae dengang ved Cap Sedley, i Hudsons=Strædet og kunde ikke komme videre for Jis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Indenlandsk. Jfølge Cancellieskrivelse af 4de d. M. ansees Myndigheds-Bevilling ikke nødvendig til en Arvs Udbetaling naar den Paagjældende, der opholder sig i et andet Land, alt er fuldmyndig efter sit Hjemsteds Love.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Det fortrinlige, i de historiske, philosophiske og theologiske Fag, udmærkede moldenhaverske Bibliothek, bestaaende af 12000 Bind, stilles til offentlig Auction i Kjøbenhavn den 29de Novbr. d. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
En Gjenstand i denne Tid for almeen Omtale i Hovedstaden er et Optrin fra Næverettens Tidsalder, der nys er forefalden imellem en seenisk og en instrumental Kunstner, og som nu verserer for andet Vidnekammer. Briggen Fly, Capt. R. Brown fra Skotland, som udklarerede fra Aalborg den 8de f. M. med 1957 Tdr. Havre til London, har berørt Skagens Rev saaledes, at den maatte søge Christianssand, for at oplosse Ladningen og istandsætte Skil Blandt de nyere Anlæg anbefaler sig især den paa Øieland i Aalborg Stift ved Oxholm anlagte Fabrik, der leverer smukke lysblaa glasserede Varer, der godt kan bruges som Fajance, Ølkrukker, og andre Kar, som ligne de Hollandske og Bremiske, men er meget stærkere end de sidste. Da hele Ladninger Bremer, Kar føres her til Jylland, bør man ønske dette Anlæg, saameget udvidet eller og andet Steds forøget, at det fremmede Gods holdes ude.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Efter Aalborg Adresseavis vare Præmierne ved Hjørings Skiveskydning den 14de Septbr. blandt Andet Følgende: 4 Beder, 6 fede Lam og en 20 Ugers Galt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Kjøbenhavns Kornpriser den 5te October. Rug 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. Byg 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. Havre 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. pr. Td.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Kjøbenhavns Børs, den 5te October. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Specier 238. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 44 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter 93 a 94. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 200 ½ a 101 Rbdlr. r. S. eller 120 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-14
Avertissement. Formedelst Posternes sildige Ankomst i Vinter Saisonen, der tager sin Begyndelse her førstkommende Søndag, udkommer dette Blad først hver J. C. Lund. Fredag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Den Geistlige havde allerede været død en god Stand og Historien forglemt, da der igjen kom ildløs paa samme Sted, hvor det Nr 1ske Palads for havde staaet, og hvor der nu stod en Bygning af mindre Betydenhed. Da Flammerne vare paa det Høieste, blev den Tummel, som sædvanlig følger med en saadan Scene, pludselig forandret til et Dødsstille ved et skrækkeligt Syn, der lod sig see: Et deligt Fruentimmer i en Nathabit, der var overordentlig kostbar, men synes i det mindste at være ethalvt Aarhundrede gammel, viste sig midt i Jlden og udtalte disse skrækkelige Ord i hendes Modermaals Dialect: a Agnes brændt, to Gange brændt, den tredie Gang, skal jeg bringe Eder Alle til at skjelve Troen paa denne Tildragelse var fordum saastærk, at naar Jld brød ud, og den synes at nærme sig dette fatale Sted, vare mange ængstelige, for at Synet skulle bringe Trudselen i Opfyldelse. Tiger Jagt i Ostindien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Nogle Herrer vare paa Sneppelagt i Nærheden af Calcutta, da de gandske uventet kom til at opjage en Kongetiger, Dyret angreb strax den Person, som var det nærmest (hændelseviis var dette en indfød Tjener der har en Flint og dræbte ham paa Stedet. Saa forskrækkede som Herrerne vare, forlode de dog ikke Stedet hvor Hændelsen skeede, uden at de jo forsøgte paa at befrie det stakkels Menneske fra Uhyrets Kløer, de afskyde alle deres Geværer paa den, dog da de alle vare ladede med Hagl, brød det sig ikke synderlig derom; men vedblev at fortærre sit Rov, indtil Herrerne havde forsamlet Flere, som ved at skyde og slaae paa Tromme, slutteligen drev det bort. Efterretning om denne ulykkelige Tildragelse blev strax sendt til Culeutta til adskillige Jagtelskere, som holdt af denne mandige men farlige Tidsfordriv: Tigeragten. Partiet var snart samlet og Herrerne begav sig uden Ophold til det Sted, hvor man havde seet Dyret, bevæbnet og ridende paa Elephanter. Det varede ikke lang Tid førend de fandt dette grumme Dyr, der laae og veltede sig i Blod, da de kom op til det. Angrebet blev strax begyndt, men istedet for at flygte, gjorde Tigeren et heldigt Spring og greb fat paa en af Elephanterne. Dog Driveren tabte ikke derfor Modet, men gan den med sin Hage et saa eftertrykkeligt Slag paa et Sted, hvor han vidste det rasende Dyr mindsk taalte det, at han tvang det til at give Slip. Flere Skud bleve nu affyrede paa det, og endskjøndt næsten de fleste traf, havde dog ingen truffen de vitale Deele. Tigeren blev ikke desstor mindre over al Beskrivelse rasende, randt efter og angreb enhver Ting, der kom den nær, indtil en af Selskabet, velbekjendt for hans Kjæl hed og Færdighed i denne Jagt, trængte dristiind paa den og naglede Uhyret med en Landse saa til Jorden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Torsdagen den 9de Juli afvigte Aar tildrog sig følgende ulykkelige Hændelse, nær Moivane i Grevskabet Kerry: To Mænd, vare gaaet udi Floden Gale for at svømme, da forsvandt den ene af dem pludselig, hans Kammerat savne de ham, gjorde Anskrig hos nogle Folk i Naboelavet og efter længe at have søgt efter ham blev han funden med en uhyre stor Aal, der havde slynget sig mange Gange omkring hans Hals og bed i Struben paa ham. Saa overordentlig vil og graadig var dette skrækkelige Best, at man var nødsaget til at skille Hovedet fra Kroppen, førende man kunde faae det løs fra Halsen paa det ulykkelige Menneske. Aalen var fem og en halv Fod lang, og veiede 36 Pd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Pigen fra Reidpath. (Digt af W. Scott.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Man har en Fortælling i Tieedogle i Scotland, at da Reidpath Borg, nær Prebles var beboet, ved Greverne af March, fandt en gjensidig Kjerlighed Sted mellem en Datter af denne adelige Familie og en Søn af Lairden af Tuchielew, i Ettrick Skov. Da denne Forbindelse ansaaes, for upassende af hendes Forældre, reiste den unge Mand udenlands. J hans Fraværelse faldt den unge Grevinde derover i en tærende Sygdom, og da slutteligen det eneste Middel til at rædde hendes Liv, var, at hendes Elsker blev kaldet tilbage, samtykkede Faderen deri. Paa den Dag, da man ventede han skulle passere gjennem Predles, paa Veien til Tuchielew, lod den unge Dame, skjøndt meget udmattet, sig bringe op paa en Altan paa et Huus i Peebles, der hørte til Familien, for at hun kunne see ham, naar han red forbi. Hendes Ængstelighed og Længsel gav hendes Organer saadan Styrke, at der siges hun havde kundet skielne hans Hests Fodtrin i en fast utrolig Afstand. Men Tushielew, uforberedet paa Forandringen i hendes hele Udseende, og da han ikke ventede at see hende paa dette Sted, reed forbie endog uden at lægge Mærke til hende eller endog uden at sagtne hans Skridt. Den unge Dame var ikke i Stand til at taale denne Krænkelse, men døde efter en kort Kamp i Armene, paa hendes Ledsagere. O Kjerlighed dit Øie seer Saa nøie Øret hører, Og til at Hjertet slaaer ei meer On glæder og du rører; Dog at i Marys Bryst boer Sorø, Alt syg svandt mangen Sommer, Hun ven er nu paa Reibpaths Berg, At hendes Elsker kommer. Det klare Øie funkter mat, Hun bleg som Døden vanker, Med Faklen i den skumle Nat, Et Rov for mørke Tanker; Svag Haanden zittrer - Taaren randt, En Feberrødme maler Det skjønne Kind - der Rosen svandt; Kun Døden deraf taler. Dog skjøndt med Døden Livet rang. Dog Øret Lyden fanger: For Nattevægterens vante Sang. Hun hører Lairdens Ganger, Hun seer hvor Jngens Øie naaer, Og hilser i det Fjerne, Med udbredt Favn saa glad hun staaer Hun seer sin Lykkes Stjerne! Fra stolten Ganger fremmed Blik, Paa blegen Møe han kaster, Den omme Velkomst tabt bortgik, Han rask forbi kun haster. J Borgens Hvælving Scho lød, Den rædsomt Budskab bringer: At Sorgen Marys Hjerte brød; Huult Dødningsklokken ringer.) Jeg har søgt at indrette saavel Ord, som Pedes efter det originale Digt af W. Scott, men for at kunne efterligne blot i fjerneste Henseende denne geniale Digter, udfordres en Udg. Schillers poetiske Muse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
J Aaret 1816 blev i Calcutta en Mand hængt som flere Aar gjentagne Gange begik een Forbrydelse, hvorom man i Europa i det mindste ikke har hørt noget, og som vel ikke engang kan være bekjendt af Navn. Han var en god Dykker og opholdt sig paa de Steder, hvor indianske Fruentimmer bade sig i Floden Ganges. Uden at disse kunde mærke noget til ham, dykkede han under noget længere borte, svømmede da under Vandet indtil det Sted, hvor de badende Skjønne morede sig, greb en ved Benene, drog hende under Vandet og druknede hende. Derpaa berøvede han hende, hendes Smykker; thi de derværende Fruentimmer lægge ikke deres kastbare Klenodier, af sig i Badet. Man troede i Almindelighed at de Ulykkelige vare blevne grebne af en Krokodil og opslugt. Endelig havde en Pige Kræfter no til at rive sig løs fra Skurkens Hænder, komme op paa Vandets Overflade og raabe om Hjelp, i det hun skreg, at det var intet Dyr, men en Menneske. Karlen blev greben og bekjendte, at han allerede i 7 Aar havde udødet denne skammelige Kunst. Hvor mange Ulykkelige, der allerede vare faldne i Hænderne paa ham og som han havde druknet og bestiaalet, kunde han ikke angive. Biskoppen og Betlerdrengen. (Oversat af det Tydske,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
En Biskop gaaer engang igjennem Staden, Da nærmer sig en Betlerdreng paa Gaden, Der med heel dybe Buk og dæmpet Røst, Tiltaler ham, at Herre, skjænk mig Trøst: Jeg maa i Slutteriet gaae hvis ikke jeg betaler O skjænk De mig en Daler. I dette kjere nye Aar, De vist Guds Naade derfor faaer. Hvad, raaber Biskoppen i Vrede, Hvad Dreng, hvad rider Dig den Leede, En Daler ih, er det da vel J denne Tid en saadan Bagatel? Nu Herre gav vor Dreng til Svar; Om det da blot en Sextenskilling var Nei, Neil afbrød vor Biskop brat, Gaae bort, ophold mig ikke med dit Piat Al. Deres Høiærværdighed, en Skilling da Nei, selv ei den, fort par dig bort herfra. Velan! De seer jeg er unøisom ei, En Søsling kun, Nei, gaae din Vei. Du intet faaer, om du staaer nok saalænge. Af det er slemt, dog er De nisk paa Penge, Saa vær eilhaard naar jeg Dem ydmygst beder, Skjænk mig Velsignelsen, - jeg er forlanger meer Ja, kjere Søn jeg er bered, Ei skal dit Ønske skuffet vorde, Knæl for mig her i Støvet ned; Tog strax vor Biskop fød til Orde." Nei, gav da dristigen vor Dreng til Svar, Velsignelsen jeg alt for snart begjerte, Thi selv hvis og, en Søsling værd den var, De vist ei gav den med godvilligt Hjette.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Udenlandsk. Den 29de September har atter en Luftskipper sat Livet til i Engeland. Han heed Sadler, og dette var hans 31de Luftreise, som han med en byre stor Ballon, ledsaget af sin Tjener, paa denne Dag foretog fra Boltou. En heftig syd sydost Vind drev ham til Blackburn, hvor han lod Ballonen dale og udkastede sit Anker. Det havde ogsaa allerede faaet Fæste; men ulykkeligviis sprang Touget, ved hvilken voldsomme Bevægelse Hr. Sadler blev kastet ud af Gondoler, og hængende der ved med det ene Been. EfteraBallonen havde slæbt ham med sig en betydeliStrækning hen over Træer, Skorstene og Tag, styrtede han endelig ned fra en Høide af 16 til 18 Yards, og forslog sig saa ynkelig, at har døde Dagen efter. Hvad der blev af Tjeneren, omtales ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
I et, i London udkommet Værk angives Beløbet af de Summer, som Spanien har trukket fra Mexico fra 1690 til 1801, til 1052579000. Pjaster, hvilket udgjør i Franker 5, 631,057, 600. og altsaa 49 Mill. Freaarlig. J Aaret 1800 leverede Mynten i Mexico 27, 165 888 Plastre, men i Aaret 1821 kun 5,903,526. Hvad maa Spanien da ikke tabe ved gandske at miste Mexico I Afhton, i England, er nylig et Drengebarn, hvis Forældre hørte til Johanna Southeottes Sect, der blandt andet forordner Omskjærelsen, død at denne Operation. Den eedsvorne Ret har nu dømt Operateuren skyldig i at have foranlediget et Menneskes Død; men desuagtet er dog samme Operation kort efter bleven foretagen med et andet Barn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Man antager i Almindelighed, at de hyppigst Selvmord skee i England; og dog tæller man i afvigte Aar i London kun 82 Selvmordere, medens Paris, med en langt mindre Befolkning. talte 370.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Tvende til London bestemte Ostindiefarere, kommende fra Bengalen og Jsle de France, ere i sidste Julii Maaned i en heftig Storm strandede ved Cap.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Ved Eftergravningen som er anstillet i den gamle Stad Famars, i Nærheden af Valen, ciennes, har man nylig funden 3 Bronze Vaser med 955 Sølvmynter fra Augustii til Constantins Tider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
I Brussel faldt nyelig en Maler fra et HuusStellads lige ned paa Ryggen af en Kone, der stod og maalte Ærter. Konen tog ingen Skade; men Maleren blev dog saa forslaaet, at han maatte bringes til Hospitalet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Paa en i Leipzig nyelig for Retten frembragt Protutatorregning fandtes anført: 28 Groschen, fordi jeg Natten til den 28de August vognede op og tænkte paa deres Sag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Indenlandsk. Ved Høiesteret er suspenderet Herredsfoged Hans Hoffmann Buhl, for begaaet misligt Forhold i hans Embedsførelse, tilkjendt at have sit Embede forbrudt og hvis han ikke kan betale sin Gjæld eller stille vedbørlig Caution derfor, hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning indtil han ved Døden afgaaer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Et svensk Blad fortæller, at der paa en Hveen, under, er gravet efter Oldsag er paa det Sted, hvor Tycho Brahes Uranienborg skal have staaet. Man skal allerede have opgravet en heel Bygning, som med alle sine Værelser nu igjen ganske er bragt for Dagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Den 16de dennes døde en af Thisteds ældste og agtværdigste Kjøbmænd og Borgere, Hr. Andreas Lassen Grishauge i hans Alders 73de Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
J Mandags indstrandede paa Agger Stranden stor Galease, kommende fra Hul, bestemt til Hjemmestædet Gothenborg. Captainens Navn er Stackenet. Ladningen bestod af 1000 a 1200 Tønder Salt, hvoraf intet er bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Kjøbenhavns Kornpriser den 15de October. Rug 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. Byg 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. pr. Td.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-22
Kjøbenhavns Børs, den 15de October. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Specier 238. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter 944. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 1003 a 101 Rbdlr. r. S. eller 119 1/2 a 120 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-29
Keiser Napolcons Tilbagereise fra Elba til Paris i Aaret 1815. saf Memoires de la vie privie de Napoleon.) Den 26de Febr. 1815 Kl. 1, fik Garden og de Officerer Keiseren havde med sig paa Elba, Ordre, til at holde sig færdige til Afreisen: Alt satte sig i Bevægelse, Garderne toge igjen med Glæde de Vaaben, som i saa lang Tid havde henlagt ubrugte, og svore frivilligen, ikke at forlade dem saalænge de aandede. Hele Øens Befolkning, Fruentimmer, Børn, Oldinge, trængte sig hurtigen frem til Strandbreden, og fra alle Sider saaes de meest rørende Scener. Man omringede Napoleons tro Ledsagere i Landflygtigheden, man trættedes om den Fornøielse at berøre deres Klæder, at see dem, at omfavne dem endnu engang. Øens fornemste unge Mennesker, ansøgte som en Naade, om i at maatte deeltage i de Farer der kunde møde Keiseren. Glæde, Ære, Haab, spillede af Alles Øine, man vidste ikke hvorhen Reisen skulle gielde; men Napoleon var med, og hvor han var, hvor kunde man da tvivle om Sejeren? Klokken otte om Aftenen forkyndte et Kanonskud Afreisen. Tusende ømme Omfavnelser forbittrede Afskedstimen. De Franske strømmede ned til Barkerne, en krigerisk Musik lod sig høre; og Napoleon og Sine bortfjernede sig majestætisk fra Strandbredden under det tusende Gange gjentagne Raab: vive IEmpereur a)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-29
Da Napoleon satte Fod paa Skibet udraabte han som Cæsar fordum: Skjæbnens Loder kastet. Hans Ansigt var roligt, hans Pande, klar; han synes at være mindre sysselsat med hans Foretagendes lykkelige Udfald, end med Midlerne til at komme hurtig til Maalet. Grev Bertrands Øine funklede af Haab og Glæde, General Drouot var tankefuld og alvorlig, Cambronne synes kun lidet at bekymre sig om Fremtiden, og synes kun sysselsat med hvorledes han paa bedste Maade kunde opfylde sin Pligt. De gamle Grenaderer havde igjen faaet deres krigerske og truende Mine. Keiseren disconrerede og spøgede bestandig med dem, han tog dem i Ørene og Bakkenbarterne, gjenkaldte igjen Erindringen hos dem, om deres Farer, deres 3) Flaaden bestod af Briggen IInconstant, det førte 26 Kanoner og havde 400 Grenaderer ombord og af 6 andre smaae, lette Skibe med 200 Mand Jnfanterie, to hundrede korsiske Jægere og omtrent 100 af de polske lette Ryttere. Felukkerne og Briggen vare indrettede paa en saadan Maade, at man ikke kunde mærke de havde Tropper ombord, men saae ud som Kjøbmandsskibe. Seiervindinger og søgte at nedlægge hos dem, den Tiltroe, han selv var besjelet af. Alle brændte af Begjerlighed efter at erfare, hvorhen de vare bestemte; men Ærbødigheden, tillod ingen at spørge derom; endelig afbrød, Napoleon Tausheden: Grenaderer, sagde han, vi reise til Frankerig, vi reise til Paris. Ved disse Ord opklaredes alle Ansigter. Uroligheden forvandlede sig til Glæde, og det døvende, Skrig: Vive la France, tilkjendegav Napoleon at Kjerligheden til Fædrenelandet udslukkedes aldrig i de Franskes Hjerter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-29
En engelsk Corvette, commanderet af Captain Cambell synes at have Ordre til at bevogte Øen Elbars) den kom og reiste ophørlig mellem Livorno og Porto-Ferrajo. J Jndskibelsens Øieblik befandt den sig just i denne sidste Havn, men indgjød ingen Urolighed, derimod havde man signaliseret i Kanalen flere franske Skibe, som kunde opvække en grundet Frygt, imidlertid haabede, man at Nattevinden vilde begunstige Flaadens Fart, saa at den før Dagbrækningen ville være ude af Syne. Man havde neppe seilet omkring Kap. St. Andre paa Øen Elba, da Vinden stillede af og det blev gandske stille Ved Dagbrækningen var man ikke kommen længere end 6 Mile, og vi befandt os endnu imellem Elba og Øen Capraia. Faren synes at være stor, flere af Mandskabe, vare af den Meening at det var bedre at vende, tilbage til Porto Ferrajo. Men Keiseren befalede at fortsætte Seiladsen, da han, hvordan det end gik, havde det Alternativ tilbage, enten at bemægtige sig den frandske Krydser, eller at tage sin Tilflugt til Øen Corfica, hvor han var overbeviist om, at han ville blive vel modtaget. Man anseer det i Almindelighed for vist, at Keiseren ved sin Flugt fra Øen Elba, blev favoriseret: af Capt. Cambell: det troer jeg ikke; men Alting leder til at troe, at denne Officeer maa have modtaget af sin Regjering Ordre til ikke at modsætte sig den. For at lette Seiladsen befalede han at kaste overbord alle de indskibede Sager, som ogsaa gladeligen blev udført i samme Øieblik.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-10-29
Mod Middag begyndte Vinden at friske en Smule og Kl. 4 befandt man sig paa Høiden af Livorno. En Fregat saaes i en fem Miles Frastand under Vinden, en Anden laae under de forsikanske Kyster, og et Krigskib, som man kjendte for at være Briggen Zephyr, commanderet af Captain Andrieux, kom seilende lige Fordevind ned mod den keillige Flaade. Man foreslog i Begyndelsen at raabe ham an og faae ham til at heise det trefarvede Flag; imidlertid gav Keiseren Ordre til Garderne at tage Huerne af, og at skjule sig under Dæk, og foredrog hellere at passere forbi Briggen, uden at give sig tilkjende, og forbehold sig det andet Middel i Nødstilfælde. Kl. 6 om Aftenen passerede de to Brigger forbi hinanden, og deres Commandeurer, der vare Bekjendtere, talede vexelviis til hinanden. Captainen paa Zephyr spurgte hvorledes Keiseren befandt sig, og Keiseren svarede ham selv igjennem Raaberen, at han befandt sig overmaade vel.