Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-12-13
Nyeste Post-Efterretninger. Den Engelske Hoftidende melder nu at Parlementet skal aabnes den 27de Januar f. A., for at foretage nogle vigtige og paatrængende Forretninger. Ogsaa indeholder Hoftidenden en officiel Erklæring fra Prinds Regenten, hvori han efter Overlæg med Geheimeraadet forbyder sine Officerer og Krigsfolk paa det strængeste at tage Tieneste hos de Sydamerikanske Jnsurgentere, enten ved deres Armeer eller paa deres Skibe, men de forbydes tillige at tiene ved den Kgl. Spanske Armee, eller paa de Kongl. Spanske Krigskibe paa hiin Side af Havet. Vel maae de Personer som allerede ere Kgl. Spansk Tieneste forblive i den, kun maae de ikke tiene ved de Kgl. Tropper i Sydamerika, alt under Straf af Hs. Kgl. Høiheds største Unaade, og de strengeste Confiscationer, Pengemulcter og andre Straffe. – Dette Decret udtaler den Engelske Regierings faste Beslutning at iagttage den strengeste Neutralitet i denne Krig, og i Decretet ere Omsorg for Freden og for Kronens Vel og for ikke at sætte Riget i Fare, anført som Grunden til dets Udgivelse; imidlertid ere mange Krigsfolk allerede udvandrede til Jnsurgenterne, og paa samme Tid som Decretet udkom, afseilede Skibene Dervson og Emerald fra Portsmouth med 250 Officerer og Underofficerer derhen. - Der skrives forresten fra St. Thomas at de Engelske Officerer, som ere komne dertil ikke have fundet der den Understøttelse, som Jnsurgenterne have lovet dem, at de leed Mangel, og at Englænderne paa Øen maatte giøre Sammenskud for at hielpe dem. Men den Deputerede fra Republiken Venezuela som opholder sig i London, har ladet indrykke en Erklæring i Coureren, hvori han melder, at Regieringen i hiint Land vel har lovet at ville belønne de Engelske Militaire naar de komme dertil; men at der ikke er givet dom Løfte om noget Forskud, naar de komme til St. Thomas. Efterretningerne over St. Thomas fra denne Colonie, melde at Morillo har paalagt Staden Carracas en Contribution af 200,000 Dollars, og at han ruster sig for at marschere mod Jndependenterne, at han vil først marschere til Calaboso og Valencia, men at hans Magt var ingenlunde Jndependenternes voxen, naar disse vare eenige; men det ere de ingenlunde, og Rygtet siger endog at Bolivar har sendt Tropper mod Marino; de skal have hævnet sig frygteligt paa de Spanier, de have fanget i Guiana. Et Brev fra Bolivar skildrer hans militaire Styrke, hans Krigsfolks Helte mod og Folkets patriotiske Følelser. Jnsurgenterne samle deres Tropper fra alle Sider og rykke mod Norden; og Bolivar og Morillo trække som to Uveirskyer op mod hinanden. Fra Mexico hører man nu at Mina har ved en hurtig Marsch kastet sig ind i de indre Egne af Landet, og forenet sig med Præsten Tørres, som staaer i Spidsen for en stor Mængde Oprørere 40 Mille norden for Mexico; han bringer tillige 7000 Geværer og en Bogtrykkerpresse med sig for at udbrede Proclamationer. Vicekongen i Mexico, Ruis Apodaca har udsat en Belønning af 500 Rdl. paa Minas, og 100 Rdl. paa Tørres, Miners og Morenas Hoveder. Den Russiske Flaade, som gaaer til Spanien er ankommen i Canalen den 26de November. – J de hollandske Øe-Colonier i Ostindien skal samme Oprørs=Aand herske, som i Sydamerika, Jndvaanerne paa den Molukkiske Øe Amboing have taget hele Øen i Besiddelse, og jaget Hollænderne ind i Castellet. Paa de øvrige Øer paa Celebas og selv paa Java frygter man for lignende Begivenheder; men den Hollandske Admiral Buistes krydser med en Escadre i disse Farvande, og søger at bringe Roligheden, igien tilbage. J det Engelske Ostindien vedbliver Krigen, men den udbreder sig ikke; General-Gouverneuren er selv gaaet over Floden Mahannudda og har omringet Rebellerne som man troer at maatte snart overgive sig. General Mar tindal har ved Proclamationer lovet dem Amnestie, som villig underkaste sig. – Las Casas er kommen til England: men han maatte overlevere under Forsegling til Gouverneuren paa St. Helene, inden han reiste derfra, Bonapartes Levnetsbeskrivelse, som han under dennes Veiledning havde opsat.