Jyske Efterretninger, 1769-09-15
Udi No. 35. 6) læses en Efterretning om nu værende Besidder af Stamhuuset Westervig og Ørum, hans nyttige Indretninger ved fornævnte Gods: man veed, at Stam huusets Besidder selvlingen Deel haver i denne Bekiendtgiørelse, siden man alt for meget er forvisset om hans Modestie i at foragte Complimenter, der smage af forfængelig, og helst af ufortient Roes, som den urigtige Efterretning synes at indeholde: Fra troeværdig Haand for Oo 2 sik1) Dette maae forstaaes om de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, hvor samme læses under Artikel fra Jylland, den 31. Mart. og hvorefter det siden blev indrykket i disse Jydske Efterretningers Nr. 19. Saa lidet som man altsaa kan garandere for sammes Rigtighed, saa lidet befatte vi os med denne Repliqve, for hvilken Vedkommende blive selv ansvarlige. sikkres, Efterretningen nærmere at bestaae med Sandheden, saaledes: De 700 Tdr. Hartkorn, som af Bøndergods skal tilhøre Stamhuuset, beligger for den største Deel udi Byer, som ere tæt beboede. Disse Byers Marker ere deelte, saa Beboerne ere blevne lige i Hartkorn, Arbeyde og Landgilde, saa vidt enhver Bye for sig angaaer; Saadan Indretning er i vis Henseende ligesaa god for Bonden, som beqvem for Hosbonden, og noget, som uden Besværlighed og endnu med mindre Omkostning lader sig giøre, og som derhos baade i ældre og nyere Tiider af mange er fuldført og til Ende bragt, uden at see sligt i offentlige Tiidender bekiendtgjort, Men at indrette og fuldføre Deelingen af Byernes Markjorder saaledes, at enhver Beboer har al sin Eiendom samlet for sig selv i een Strækning, at al Fælleskab imellem hver Mand ophæves, og enhver Gaard faaer sin egen Eendeels Eiendom fraskilt fra andres, og ikke deriblandt beliggende, det er det fornemmeste og ypperligste til Landvæsenets Forbedring i Hensigt til Bondens Fordeel og Nytte i dette Tilfælde, og det er just dette, som her ved den publicerte Indretning endnu fattes, og kan saa længe blive boende, ligesom forhen, udi tæt bebygte eller beboede Byer, ey heller fuldføres, uden at lade Gaardene eller endeel af Bygningerne i Byerne formedelst Markjordens Beliggenhed tillige udflytte, hvortil behøves Tiid og Bekostning, saa der til at forandre Byer til Endeels Gaarde, udkræves meere, end hvad værende Besidder af Westervig har sat eller maaeskee har kundet sætte i Værk i saa kort en Tiid: At Tiende Afgiften, for at opmuntre Bonden desto meere, skal af idsige Besidder være fastsat altid at op bæres paa Skieppen og ingensinde paa Kierven, det havde vist nok blevet ubekiendt, og iblandt de skiulte Ting, dersom offentlige Tidender ikke kundgjorde samme; Thi bekiendt er det, at Farfaderen, som første Stamherre, har stipulered, hvad der af efterfølgende Eiere maae tages af Westervig Sogns Tiender udi Penge af enhver Tønde Hartkorn, som uden Tvivl var 2 Mk.; det er ogsaa bekiendt, at Besidde rens Fader saadan Forpligtelse i sin Tiid helligen har iagttaget. Men om det nu saa er, at Tiende Afgiften, til Lettelse for Bonden, er bleven nedsat og formildet ved at fastsætte samme paa Skieppen, som vist nok er 3 a 4 Skpr. Byg af 1 Tønde Hartkorn, synes man sligt da først fortiener at bekiendtgiøres til berømmelig og roesværdig Efterfølgelse af alle, som kunde taale at giøre det samme, uden at have arvet et Stamhuus. Hr. Jens Thagaard, som Eyer af Guddumlund, har, for Fælledsskabs Ophævelse desbedre at kunne befordre tilligemed andre nyttige Indretninger, i forrige Uge tillige kjøbt Clarupgaard, hvis Eiendomme ere dertil grændsende.