JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-10-28
Da Borger og Skipper i Laurvigen i Norge, Marcus Bøckman, ved Døden er afgangen, og hans Boe taget under Behandling af mig som competent Skifteforvalter, saa bliver alle og enhver som maatte have noget hos ham at fordre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede, at møde i Laurvigs Bye tingshuus udi den i Loven befalede Tid, for at anmelde deres Krav og samme at beviisliggiøre. Laurvig, den 11te October 1791. Byefoged og Sorenskriver. P. Rasmussen, Efter nu brugelig Maade indkaldes herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender saavelsom i Christiania Jnteller gensblade 3de Gange efter hinanden Credi= og Debitorer, samt de respective Arvinger efter den sidstleden 19de September ved Døden afg., forhen ved det Smaaelehnske Dragon=Regiment standne Premier=Lieutenant, Hr. Hans Uldrick von Brøcher, at anmelde sig for os som befalede Skifte=Commissarier, med hvad de maatte have at fordre eller erlægge til dette Boe; Fordringerne venter man saa beviisligge som Loven efter død Mand befaler, ligesom de respective Arvende legitimere deres ArveRet, om noget efter Gieldens Betaling til Deeling maatte blive tilovers, da enhver kan vente sig den Ret Loven tilholder. Moss, den 6te October 1791. B. Wolck, C. F. Hagemann. Regimentsqvarteermst. og Auditeur. Secondlieutenant. Begge ved det ovenmelte Smaalehuske Dragon Regiment. At Skiftebehandling er foretaget efter afg. Peruquemager Henrich Bærker her i Byen, saavelsom efter 3de med Grønlandsfarer, Skipper Jens Kracht Reisende, men bortdøde Matroser, navnlig Hans Thomesen Spliid, Hans Hansen og Johannes Petersen Friis, bliver herved til alle Vedkommende fraværende Arvingers Efterretning bekiendtgjort, da alle og enhver, som disse Boer maatte have noget at erindre behager at melde sig for os som Skifteforvaltere inden Aar og Dag i det første Boe, og 6 Maaneder efter Matroserne, fra Dags Dato, hvorefter enhver skal skee Ret. Bergen, den 30te September 1791. Weiner. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1791-10-28
Da Mad. sal. Bergs, som opholder sig i Flekkefiord under Lister Lehus Sorenskriverie, har reqvereret Skifte efter hendes afdøde Mand sal. Sorenskriver Christian Berg, og derved deelareret, at fragaae al Arv og Gield; saa bekiendtgiøres dette til Debi= og Creditorers Jndkaldelse, inden den i Loven bestemte Tid. Bergegaard, den 30te September 1791. C. S. Balle, Cancellieraad og Sorenskriver udi Lister Lehn.
Berlingske Tidende, 1791-10-28
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 3die og i Siellands Landsting den 12te October sidstleden, ere Credito rerne i afdøde Vognmand Jens Kroghs og sidst afdøde Enkes Maren Andreas Datter Skielstrups fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1791-10-28
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbt mig efter min 2 sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelii Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-10-28
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 sk. Thomas Kingos aandelige Stunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1791-10-28
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincouris en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr. i Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk., Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. WanSvall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Philladelphia, den 23de August. Man har her faaet Bekræftelse paa, at General Scothar været lykkelig paa sit Felttog mod Jndianerne; at han har afbrændt Wahask-Jndianernes Hytter; at Jndianerne derpaa have taget Flugten med et Forliis af 32 Døde og 58 Fanger, og at General Scott strax har sendt nogle Jndianere med Fredsforslag til deres Landsmænd, og tilligemed Trad sel, at han vilde lade de øvrige martre til Døde, dersom de ikke antage disse Betingelser, og strax løslade de fangne Ametikaner. Da nu Jndianerne ville opofre meget, om ikke alt, for at bekomme deres Fanger igien; saa haaber man at erholde en fordeelagtig Fred.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Madrit, den 3die October. Den 24de September bekiendtgjorde den Kongel. Preussiske Gesandt vort Hof den bekiendte pilnitzske Erklæring, og 4 Dage derefter begav den Franske Ambassadeur, som 8 Dage forhen havde faaet en Coureer fra Paris, sig til Escurial, for at bekiendtgiøre, at Kongen, hans Herre, havde antaget Constitutionen. Men han kunde først den 30te faae Audience, og dersom man kan troe det almindelige Rygte, har det bekomne Svar aldeles ikke været fyldestgiørende. Man siger, at der er bleven ham erklæret, at man ikke kunde inddrømme, at Kongen har været frie, da han antog den. Endnu selvsamme Aften sendte den Franske Ambassadeur en Coureer med Svaret til Paris. J Dag skal den Russiske Minister have bekiendtgjort vor Regiering, at hans Hof har tiltraadt den pintzske Erklæring. Saa behagelig Jndholdet af denne Erklæring og de største Europæiske Hoffers Enighed end er vort Hof, som aldeles ikke er den Franske Revolutions Grundsætninger bevaagen; saa troe dog de, som best ere underrettede om vores Sagers Tilstand, at vort Hof intet virkeligt Skridt vil giøre til at bryde med vore Naboer. Det Laan som man siger skal giøres for Skatkammeret, beløber sig ikke til mindre end 40 Millioner, uden at man veed, hvorhen man i denne Henseende skal vende sig. erling.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
London, den 14de October. Man venter ikkun 2 Ostindiefarere i Aar fra Asien. Begge komme fra China, og kunne altsaa ingen Krigsnyeheder bringe fra Jndien. Postskibet Svallov maae meddele os det med Længsel ventede Nyt; men hvad Tiid det vil komme, er meget uvist. Spillerne i de offentlige Fonds søgte i Forgaars at udbrede det Rygte, at det var seet ved Scilly=Øerne; men det er befunden gandske falskt. Jmidlertid beskiæftige vore offentlige Blade sig med at udstrøe alle Slags Formodninger om Lord Cornvallis's Expedition imod Seringapatnam, men som vidne om intet andet end deres Stifteres Partie=Aand og Uvidenhed. Eet af samme paastaaer, at Tippo har bragt alle sine Skatte fra Hovedstaden et andetsteds hen, og ligne Seringapatnam med en Østers, hvis blotte Skaller ere blevne tilbage for vor Armee. Saadan Vittighed siger imidlertid intet. - J Bayen ved Honduras skulle Stridighederne imellem os og Spanierne være stegne meget høit, og man troer, at nye Misforstaaelser med Hoffet til Madrit skulle derved kunne foranlediges. Transportskibet Neptun, som bragte en Ladning Delinqventinder til Botanybay, kommer med en Cargo Thee tilbage. Man har faaet den Efterretning, at paa Reisen ere 92 af omtalte Fruentimre døde, og 77 Børn fødte. Siden sidst afvigte Tirsdag ere ikke mindre end 30 Koffardieskibe vel ladte med Sukker, Rum og Bomuld, ankomne paa Themsen. To hundrede Kulskibe ere og komne fra Neucastel med deres Ladninger ret tilpas, efterdi Kukjøderne havde forhøiet Priserne paa denne Livets Nødvendighed endogsaa til Trykkelse for de Arme. Man kan ikke erindre, at Themsen i lang Tiid har ligget saa fuld med Skibe, som nu. - Fra Øen Jersey meldes, at man der den 27de i f. M. om Aftenen Kl. 9 er ved et Par Stød af et Jordskjælv sat i stor Forskrækkelse. Man hørte en Raslen, som af mange Vogne, og fandt tillige Rystelsen. Det var en stiernelys Aften, og en sagte Østenvind kiølede Luften. Man vil udlede Aarsagerne til denne Rystelse af den Hede og Tørke, der havde hersket hele September Maaned igiennem, hvorved sastalle Bække, Kilder og Brynde vare udtørrede, saa at den var en almindelig Mangel paa Vand, især til Drikke for Kreaturene.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Følgende Begivenhed opvækker megen Opmærksomhed hos Publicum. En Skotsk Lord, en af de 16 Skotlandske Pairs, der sidde i Parlementets Overhuus hos os, var nyelig i Bathafen Jøde, som han var 2000 Pd. Sterl. Eyldig, sat i Arrest. Da han nu ikke havde nogen af sine Bekiendtere hos sig, eller kunde finde nogen, der vilde være Borgen for Betalingen, saa maatte han selv forblive saalænge i Arrest, indtil nogen kom fra London og sagde God for ham. Siden har Lorden vendt sig til Grev Stormont og til Hr. Erskine, een af de største Lovkyndige paa nærværende Tid, hans egen Paarørende, og beklaget sig over denne Arrestering. Hr. Erskine paastaaer, at det er den største Fornærmelse, som har kunnet vederfares en Pair, og det strafværdigste Indgreb i Overhusets Privilegier, hvilke beskytten imod saadan Arrest. Der maae da anlegges en Proces imod den uforsigtige Jfralit, som føres af Hr. Erskine, og man har ansat Straffen og Skadesløsholdelsen for den Lorden, tilføiede Fornærmelse til 10000 Pd. Sterl. Den Danske Gesandt, Grev von Wedel, er fra en Reise igiennem Frankrig kommen her igien tilbage.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Stokholm, den 14de October. Forrige Fredag høitideligholdte Kongen Hertugen af Sydermanlands Fødselsdag med et Festin, og Monarchen fora rede Hertugen det skiønne Lyststed Bellevne, tilligemed den derhos liggende Park ved Haga, som tilforn den afdøde Rigsraad Sparre havde havt i Besiddelse. Den Kongelige Prindsesse, hans Søster, hvis Fødselsfest indfaldt Dagen før, fik ved denne Leilighed af hendes Broder, Kongen, det Kongelige Domaine, Swartsig til Foræring, hvilket til forn havde været hendes Moders, Dronningens Enkesæde Kongens Skrivelse til Grev von Wachtmeister i Anledning at hans Rigsraadlige Værdigheds Ophævelse, er af følgende Jndhold: Siden Rigsraadsværdighedens Begyndelse, er samme, under sine forskjellige Forandringer, aldrig bleven meddeelt nogen enkelt Person for sig allene, men bestandig flere Personer, som dertil af Kongerne, vore Forgiængere ere blevne kaldede. Just af denne Aarsag maae denne Værdighed nu ophøre, siden De er den eneste, som efter Grev Bondes Død og Fyrst Hessensteins Afskeed, beklæder samme. Men vi have dog ikke viller forsømme denne Leilighed til at erklære Dem, at det er vor bestandige Ønske, at De ville fortsætte Deres troe og vigtige Tienester, hvormed De have understøttet os, og som vi havde forlangt af Dem til Lovenes Haandhævelse, og de øvrige Statsanliggender, som vi, end- ogsaa i vores Fraværelse fra Riget havde betroet Dem.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Da Vi til Belønning for Deres mod Landet beviste Tienester, har besluttet, at oprette igien i Deres Person en Rigsdrostes Værdighed, har Vi tillige meddeelt Dem udmerkede Fortrin blandt Rigsraader, hvilke De endnu skulde beholde, saavelsom og de FordeDrottningholm, den 13de Værdighed fører med sig. tember 1791. Gustav.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Paris, den 17de October. Førstkommende Torsdag vil Nationalforsamlingen udgive en Forordning mod de Uvandrede. - Kongen har skreve følgende Brev til Commandanterne over Havnene: Min Herrer, Jeg har Efterretning om, at Udvandringerne ved Søecorpset dagligen tiltage, og jeg kan ikke undlade at sig Dem, at det gaaer mig meget nært. Hvorledes er det mueligt, at Officererne ved et Corps, hvis Berømmelse bestandig har været mig saa dyrebar, og som altid har givet mig de meest udmærkede Prøver paa deres Hengivenhed og Jver for Statens Tieneste, skulle lade sig saavidt forlede, at de tilsidesætte, hvad de skylde Fædrenelandet, mig og sig selv. For nogle Maaneder siden skulde en saa høist yderlig Beslutning have ladt mindre forunderlig, eftersom Anarchiet syntes da, at have naaet den høieste Spidse, og man ikke kunde see Enden derpaa. Men nu, da den største og ædelste Deel af Nationen ønsker, at Orden og Lydighed mod Lovene vilde vende tilbage, skulde det være mueligt, at ædeltænkende og troeSøesoldater kunne tænke paa, at skille sig fra sin Konge? - Siig De disse brave Officerer, som jeg elsker og høiagter, og som saavel have fortient det, at Æren og Fædrenelandet kalder dem tilbage. Giv De dem den Forsikring, at deres Tilbagekomst, som jeg ønsker over Alt, og hvorpaa jeg vil kiende alle gode Franskmænd og mine sande Venner, vil igienskaffdem min Bevaagenhed for bestandig. - Man kan ikke meere nægte, at en roelig og nøiagtig Opfyldelse af Constitutioner er nu det sikkerste Middel, til rigtig at bestemme dens Fordeele, og til at komme efter, hvad der endnu maatte mangle den i Fuldkommenhed. Hvad er altsaa Alles Pligt? At forblive troe paa deres Post, at arbeide frimodig og oprigtig med mig paa at sikre Lovenes Udførelse, om hvilke Nationen troer, at de maae giøre deres Lykke, og uden Ophør at give nye Prover paa deres Kiærlighed for Fædrenelandet og Hengivenhed til sammes Tieneste. Paa denne Maade have deres Fædre gjort sig berømte, saaledes have de selv udmærket sig. Disse ere de Exempler, som De maae efterlade Deres Børn og denne er den undslettelige Erindring, som vil befæste Eders sandt Berømmelse. Eders Konge forlanger af Eder, at blive ubrødeligen troe imod Eders Pligter, som De stedse saavel have opfyldt; De skulde have holdt det for en Forbrydelse, at imodsætte sig hans befalinger, og ikke ladet hans Forlangende blive uopfyldt. Jeg vil ikke sige Eder de slemme Følger og Farer, som en anden Opførsel kunde have; jeg vil aldrig troe, at nogen af Eder kan forglemme, at han er en Fransk mand. Jeg overdrager Dem, mine Herrer at tilstille enhver Officeer ved Deres Departement, og i Besynderlighed, dem, som have Tilladelse at være fraværende, et Exempla af dette Brev. Ludvig. v. Bertrand.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Arendal, den 18de October. Mandagen den 25de Julii, begyndte det Kongelige Arendalske Skydeselskab dets aarlige Fugleskydning til Papogoyen, med de sædvanlige Høitideligheder, hvor da først blev skudt for Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge af Selskabets Fuglekonge, derefter blev skudt for de øvrige Høikongelige Personer, hver for sig i sædvanlig Orden, af de Medlemmer i Selskabet som samme ved Lodtrækning tilfaldt; derefter skiød Fuglekongen og øvrige Selskabets Medlemmer efter trukne Nummere 94 i Tallet. Samme Dag blev Ringen nedskudt af Kiøbmand Hr. Niels Bech for Kiøbmand Hr. Christoffer Furst, som derfor tilfaldt en Sølv forgyldt Fløde skee. Den 26de blev Hovedet nedskudt af Hr. Kammerraad Brinch, som derfor bekom en Sølv Theekande; ligesaa nedfaldt høire Vinge ved Kiøbmand Hr. Joseph Kittels Skud, for nu afg. Kiøbmand Hr. Johan Ditlef Furst i Øster Riisøer, og derfor tilfaldt en Sølv Flødeskaal. Den 27de maatte formedelst indfaldende Regnveir standses med Skydningen. Torsdagen den 28de blev venstre Vinge og Rumpen undskudt af Stads=Chirurgus Hr. Fries for Skibscapitain Hr. Vittus Juell, som derfor bekom Premien for venstre Vinge en Sølv Sukkerskaal. Derefter blev af samtlig Selskabet stukket til Skiven, og Premien for Rumpen 2de Sølv forgyldte Saltkar blev vundet af Kiøbmand Hr. Hans Pedersen. Samme Dag blev Brystpladen nedskudt af Kiøbmand Hr. Erich Thomles, som derfor bekom Konge Gevinsten en Sølv Kaffekande, og blev dette Aar Selskabets Fuglekonge. Derefter blev de ved denne Leilighed brugende Ceremonier paa det høitideligste iagttaget. Ligeledes blev Mandagen den 22de August en Lystfugl med tilhørende 6 Stykker, Sølv=Premier af Skydeselskabet nedskudt. Saa er og dette Aar af Selskabets Jnteressentere afgivet 6 Stykker malede Skiver med tilhørende 18 Stykker Sølv=Premier, som ere ligeledes afskudte.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Helsingøer, den 31te October. Fra den 28de hujus til i Dag ere i alt 120 Skibe passerede Sundet, hvoraf de fleste vare engelske.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Kiøbenhavn, den 31te October. Capit. S. N. Mariager er kommen fra Færøe med Ulden gods og Fisk; Skipperne S. Dam, A. Petersen, N. C. Molbye og S. Jessen fra Jsland med Fisk, Uldengods, Skind, Talg og Kiød; Capit. F. Saltvedel er gaaet til Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Ved Tal=Lotteriets 513 Trærning i Altona udkom: No. 9. 35. 65 80, 79.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Onsdag Morgen, den 2den Novbr., afgaaer den KonEgelige Erpresser til Norge, Passagerer, Pakker, Protiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Da Egen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Vacance, Brande Sognekald i Ribe Stift, 253 Rdlr.; hvoraf svares 160 Rdlr. Pension til den fra bemeldte Sognekald entledigede Hr. Breum, ligesom Successor og, i Tilfælde Hr. Breum skulde døe medens der endnu er Enke i Kaldet, skal udrede 25 Rdlr. extraordinair Enke=Pension; og i Tilfælde der ingen anden Enke er, da svare den ordinaire Enke=Pension til bemeldte Hr. Breums Enke.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Fra den 22de til 29de October ere her i Staden copulerte 40 Par, fødte Drenge 28, Piger 31, tilsammen 59 døde Mænd 16, Qvinder 14, Drenge 22, Piger 17 tilsamme 69, ere altsaa 10 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 1 Apoplexie 1, Barselseng 1, Brok 1, Brystsyge 6, Feber 3, Forraadnelsesfeber 3, Hastig Død 2, Hovedpine 1, Jnflammation 1, Kighoste 7, Kopper 12, Slag 10, Svindsot 2, Tænder 2, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 7, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Som det i Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling under 29de Julii h. a. er vorden os underskrevne som Executores Testammenti efter ved Døden afgangne Consistorial raad og Sognepræst Hr. Johan Georg Smith, tilladt i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, at indkalde alle dem formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Consistorialraad Smith, hvad enten i Thisted eller i andre Maader; saa vorder herved lub pæna præ samme maatte reise sig fra hans havte Embede som Sognepræclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og en hver, som formene sig i ovenmelte Henseender at have noget at inden foreskrevne Tids Forløb at melde sig hos os. Ulstrup og fordre, herved indkaldede med saadan deres formeentlige Krav Thisted, den 30te August 1791. A. C. Bruun. L. Thagaard. dateret den 7de October 1791, er undertegnede Tønnes Ravn J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, Provst i Hindborg og Rødding Herreder og Sognepræst for HemHindborg og Dølbye Menigheder i Viborg Stift, tilladt som Skifteforvalter i Stervboet efter forrige Sognepræst for Brønvum og Hvidberg Menigheder, samt Provst i ovenmelte 2de clusi & perpetui silentil at indkalde med Aar og Dags Varsel, Herreder, afg. Hr. Andreas Friis, ved Proclama lub pæna præ ler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, alle dem, udi de Kiøbenhavns Berlingske Tidender, den Viborger Samsom formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb af havte Embeder eller paa anden Maade, dermed at fremkomme Provst Andreas Friis, at fordre, enten i Henseende til hans ligesaa gyldig som om den var skeedt ved Proclama efter Loven. anmelde og beviisliggjøre, og at saadan Jndkaldelse skal være thi indkaldes i Kraft af forbemeldte allernaadigst Bevilling paa foranførste Maade, alle de, som i fornævnte Stervboe have norindelse, at melde sig hos mig som Skifteforvalter forinden for get at fordre, i hvoraf saadant Krav end maatte have sin Op nævnte Tids Forløb, da enhver ved Skiftets Slutning skal vederfares hvad Ret er. Hem Præstegaard, den 17de October 1791. Ravn.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling haver jeg hensiddet uskiftet Boe efter min sal. Mand Hr. Bagge Friis, forhen Provsi Fiends Herred og Sognepræst for Daugberg, Mønsted og Smollerup Menigheder i Viborg Stift, men da nogle af min Børn nu ere myndige, har jeg besluttet at holde et samfrændeSkifte, og at tildeele mine med fornævnte min sal. Mand havte Børn deres Fædrenearv, hvorfor herved indkaldes med 12 Ugers Varsel allede, som hos mig haver noget at fordre, inden forommeldte Tids Forløb sig at indfinde enten hos mig selv eller minBroder og Langværge Hr. Provst Ravn i Hem Præstegaard i Salling, da enhvers rigtige Krav strax skal blive fyldestgjort. Viborg, den 17de October 1791. C. A. Ravn, Ravn, Som Laugværge. Sal. Provst Frises Enke.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 21de October 1791, bliver de Herrer Baroner Lucas & Peter de Bretton, deres Creditorer herved indkaldede til at møde for de Herre, Skifte Commissarier, Hr. General=Auditeur Ludvig Eigtved, samt de Herrer David Mae Farlane, James Pard Villiam Hen ner og Anthony Behagen paa St. Croix, de i de Kongel. Riger, og Lande, samt udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, og de paa de Danske Vestindiske Øer sig opholdende med 3 Maaneders Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, og deres Fordringer tilbørlig at beviisliggjøre, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Kiøbenhavn, den 29de October 1791. Paa de Herrer Commissariers Vegne, A. C. Meinert. O. P. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 19de Novbr. 1790, som paa behørig Maade udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret er læst og publiceret den 17de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre hos Hr. Sammel Thompson paa St. Croix, siden det seeneste ham, under 15de Junii 1789, forundte allernaadigste Proclama Udløb, enten som Executor Testammenti, Skifte=Forvalter, Formynder og Curator, eller som Fuldmægtig for de Hollandske Pengelaan, eller i andre Tilfælde, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos ham selv paa bemelte St. Croix, inden saadan Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 18de October 1791.
Berlingske Tidende, 1791-10-31
Paa Hr. Sammel Thompsons Vegne Kierulf.