Berlingske Tidende, 1830-05-13
Den her udlovede Understøttelse gielder ogsaa for planmæssig Dyrkning af Skolelodder paa 4 til 6 Tdr. Land, især forsaavidt disses Besiddere tillige give et følgeværdigt Exempel ved Havedyrkning, Bieavl og Dyrkning af almindelige Medicinalurter til udvortes Brug. Da Staldfordringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabet som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som ningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besæt beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfordring, fra Græsning, eller den hele i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Fordringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand, Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne fordrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fodringsmaade med den sædvanlige Græsning paa fri Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klever. hjælp som Understøttelse og Opmuntring for de Bønder, som plante vilde For at bidrage til Træplantnings Fremme, udlover Selskabet en Penge Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker. Vilkaarene ere: Den Lod, som bestemmes til en Plantning, skal være forsvarligen indhegnet og tør, i det mindste 4 Skpr. Land g. Maal stor. Plantning paa Hegnet vil i Almindelighed give fortrinlig Adgang til Understøttelsen. Til Læ skal Lodden rundtom beplantes med to eller tre Rader Piil eller Poppel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være canadisk Poppel, Birk, Ask, Elm (Alm), Hessel, Løn, Eeg, Bøg og Naaletræer, De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinanden. Understøttelsens Beløb vil Selskabet bestemme, ei blot efter den til Plantning indtagne Lods Omfang, men ogsaa efter den større eller mindre Vanskelighed, som der maatte være forbunden med at tilveiebringe de fornødne Planter, hvilke man iøvrigt forudsætter at Vedkommende tildeels selv kunne ovelske af Frøe. Til den Bonde, der beviisligen maa kjøbe Planterne og betale dem med de i Egnen gieldende Priser, giver Selskabet, naar Plantningen er paa 4 Skpr. Land, en Understøttelse af 50 Rbdlr., som fordeles paa 4 Aar og udbetales med 15 Rbdlr. i det første Aar efter at en saadan Lod er indhegnet, 20 Rbdlr. i det andet Aar, naar den er beplantet, 10 Rbdlr. i det tredie Aar og 5 Rbdlr. i det fjerde Aar, forudsat at Anlægget ordentligen vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. Boer Vedkommende i en Egn, hvor Planterne kunne faaes uden Betaling eller dog paa billigere Vilkaar end sædvanligt, da bliver Understøttelsen for holdsviis mindre. For hver Skjeppe Land Lodden er større end ovennævnt, forhøies Udderstøttelsen med en femte Deel, indtil Arealet overstiger 2 Tønder L. af M.; thi noget betydeligen forøget Bidrag til Skovanlæg af større Omfang kunde overskride Selskabets Evne. Kun een Mand i et Sogn kan komme i Betragtning. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger alleredmaatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. Afsætningen af tørrede Havefrugter er en ikke uvigtig Jndtægtskilde for Europas sydlige Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saa meget tilbage i Danmarks større Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedet taget her for det første ikke kunne ventes at blive nogen væsentlig Gjenstand for Handelen. Det er derimod bekiendt, at i Fyen og paa Smaaederne drives Have væsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder avles en stor Mængde Træfrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Produconterne den Fordeel, som disse kunne høste deraf, dersom de med Omhyggelighed søgte, ved Tørring og bedre Behandling, at giøre Frugterne skikkede til Forsendelse J Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de komme til Bestemmelsestedet, da de ofte ere fordærvede, fordi de ikke behørigen nedpakkes, men løse nedstyrtes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte for skjødesløs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, præsses sædvanligen Most deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnok kræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Rigets andre Provindser eller til Udlandet. I endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremme Havedyrkningens Udbredelse blandt Almuen, og det har nu seet sig opfordre til, ogsaa, om muligt, bidrage til, at en fordeelagtigere Afsætning af Træfrugter, for de Dele af Riget, hvor de avles i Mængde, kunne finde Sted, Selskabet udlover derfor et Antal Præmier af 20 - 60 Rbdlr. for de Bønder, der bevise at have afsat en Qvantitet af i det mindste 12 Lpd. vel tørrede og indpakkede indenlandske Træfrugter, saasom af Æbler, Pærer, Kirsebær eller Blommer af forædlede Sorter. Huusmænd kunne komme i Betragtning til Præmie for et mindre Qvantum. Bønder i de Egne af Fyen, hvor Kirsebærtørring er i Gang, kunne ikke komme i Betragtning til Præmie for saadan Frugttørring, men have derimod Adgang til at concurrere til Præmie for Tørring af Æbler, Pærer, o. s. v. Hensigten med Præmien er fortrinligen at opmuntre Landalmuen til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kiøbmand, eller den Landmand udenfor Bondestanden, som godtgjør at have bragt et betydeligt Partie tørrede Frugter i Handelen, ligeledes kunne vente et Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Island af yderste Vigtighed, eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vinteren, over og ere et herligt Fodemiddel i Forbindelse med det saltede Kjød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabet udsætter derfor et af sin større Sølvbægere, som et Agtelsestegn, for den Landmand eller Kjøbstad, Jndvaaner i Jsland, som godtgiør, at han i et Aar har avlet ikke mindre end 20 Tdr. Kaalrabi-Rødder under Jorden og om muligt samlet af sin egen Avl ikke mindre end 1 Pund Kaalrabi=Frø. Kartoffelavien, som, efter hvad Erfaringen har viist, lykkes tet vel i Jsland naar den drives med fornøden Jndsigt, og som i indtræffende haarde Aar, naar Kreaturerne omkomme, vel endog kan bidrage til at forebygge Hungersnød, fortjener ogsaa at blive meere udbredt der. Selskabet udlovet derfor ligeledes et af fine større Sølvbægere for den Jordbruger i Jsland, som herefter begynder at lægge Vind paa at dyrke Kartofler og beviisliggiør at have i et Aar avlet ikke mindre end 30 Tdr. af disse. Altsaa kan Jngen, hos hvem Kartoffelavlen allerede maatte være i Gang, have Adgang til denne Præmie, men vel Andre, om de end ikke have naaet de her fastsatte Minimum, naar de, istedetfor det deri manglende, have avle et forholdsmæssigt stort Qvantum af hine Kaalrabi=Rødder. Alle Efterretninger fra vore Kyster stemme deri overeens, at Sildefang, sten er nu i betydelig Aftagende, og at derimod Torskearter indfinde sig der stor Mængde. Det er vigtigt for Landet at denne, sandsynligviis igjennen flere Aar voxende og vedblivende, Overflødighed benyttes paa den fordeel agtigste Maade. Da Fangsten selv er let, saa kommer det fornemmelig at paa at tilvirke de større Fisk, ved Salting og Tørring, til afsættelig og forsvarlig Handelsvare. For at opmuntre til dette Øiemed udsætter Selskab bet sin største Guldmedaille, eller dens Værdie i Penge, for det Anlæg, som tilvirker og afsætter i tvende Aar, fra October dette Aar af at regne, der største Qvantum af saltet eller tørret Fisk, ikke under 200 Tønder salt Torieller 1000 Lispund Klipfisk eller 1200 Lispund Stokfisk, og sin anden Guldmedaille, eller Værdien i Penge, for ikke mindre end det Halve af ovenanførte Qvantum. Præmieæskerne maae ved paalidelige Attester godtgjøre saavel Varene Qvantitet, som Qvalitet.