Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-03-07
Storbrittannien. Fortsættelse af den i forrige Stiftsqvis afbrudte Jndberetning til Overhuset, af den hemmelige Committee: Forskjellige Selskaber og Forbindelser rundt omkring i Riget havde sat deres hele Haab og Tillid til den. Oprørsplanerne udbreded lidt efter lidt til de folkerigste Manufacturstede fra Spatfields havde ansat endnu den 10de Februarii, bleve liget. linger udskrevne i adskillige andre Egne i Riget. Havde disse Planer endog kun for en Deel lykkedes. saa havde hele Riget været i Oprør. Men siden de sloge Feil, vil de Misfornøiede blot vinde Tid d. e. oprette Klubber og stemme Folket til de meest despecate Foretagender. Af slige Klubber og Selskabet gives der ikke faae. De Fornemmeste ere Hampden Klubberne og Unions-Selskaberne. Bønskrivterne om en Parlements-Reform er blot en Maske, hvorunder de skjuler deres Forehavende, og hvorved de forfører mange, endog retskafne Folk. Jøvrigt spiller de saakaldte Spencean Philontropister en Hovedrolle, een af dette Slags Klubbet have de Sammensvorne i London udklækket deres Plan og bragt den til Modenhed. Spenceanernes Grundsætninger bleve med Lynets Fart udbredte iblandt alle de andre Selskaber. Disse Spenceaner ansee en Parlaments-Reform som noget Ubetydeligt, der ikke lønner Umagen, men de have et høiere Maal, nemlig en almindelig Plyndring og Eiendommenes Fordeling. De strækkes sig især til Leiester, Nottingham, Mansfield, Der bye, Chesterfield, Scheffield, Manschester, Birming, ham, Norwich og Glasgow. Foruden Haab om Plyndring bliver og Fragt og Skræk anvendt, man truer enhver paa det stygteligste, der ikke vil gaae ind i Klubben, og i selve Klubben forpligtes enhver ved den skrækkeligste Eed til Tavshed. Alle Selskabets Forhandlinger skeer blot mundtlig; Jntet bliver betroet til Papiret; Meddelelserne skeer ikke ved Breve, men ved Missionairer. Man har anskaffet en betydelig Mængde Vaaben og aabnet Subskriptioner, der i det Hele ere meget betydelige. Disse Selskabet har ikke mindre til Hensigt end at omstyrte al Regjering, al selskabelig Orden, al Moral og Religion. Sammenkomsterne skeer midt om Natten, Man holder oprøriske Taler, og i London blive Møderne sluttede med at afsynge de skjændigste Viser og de meest gudsbespottelige Parodier over Lithurgierne, som hele Forsamlingen i Sommer. Ogsaa lader Selskuberne sig der væ at lade trykke og 4 a 6 sk. Stalde høie Person er et sørgeligt Beviis paa, hvorvidt bemeldte Selskaber have greben om sig. Man erklærer endog offentlig, at dersom de overgivne Bønskrifter ikke blive opfyldte, saa har Regenten tabt al Fordring paa Undersaatternes Kjærlighed og Troskab. Desuden er det et besynderligt Kunstereeb, at de udsætter Forsamlingerne fra Tid til Tid, for at forurolige og forberede Gemytterne. Ogsaa er det ikke uden Hensigt at Forsamlingen holdes paa een og den samme Tid alle Steder, for at hindre Militairet fra at virke paa alle Puncter med behørig Styrke og Bestemt Endelig slutter Committeen sin Jndberetning, med den Yttring, at sligt Uvæsen kan og bør paa ingen Maade taales og at det er uomgiængeligt nødvendigt, at gribe til kraftige Forholdsregler, for at opretholde den offentlige Orden og Rolighed.