JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Af Aarhuus Avis Nr. 71. J d. T. Nr. 6. har en ubenævnt Forfatter gjort Almeenheden opmærksom paa Præste=Embedernes ringe Jndkomster; men det forekommer mig, som om han er gaaet og fremad en ganske urigtig Vei. Han opregner rigtignok endeel meget daarlige Kald, men hvorfor nævnner han da ikke de gode, Og hvorfor beregner han Tienderne efter det usædvanlige lave Capitul fra 1826. Det vilde give et ganske andet Product. Da vilde i f. Ex. Gundslev Sognekald, Avlingen uberegnet, kunne anslaaes til 2400 Rbd.; Steenløse til 2600; Assens og Kjærum til 3800. Phanefjord til 2500; Høietaastrup til 2200. Holbek og Meerløse til 4100; Stillinge til 3100. Munkebjergby og Bromme til 1900; Skjødstrup og Elsted (som nu er vacant) til 1500; Faxø til 3000. Gladsax til 3000, det resid. Capellani ved Domkirken i Roeskilde til 2400; Lille Lyngby og Ølsted til 2500; Hammer og Lundby til 3100; Steenmagle og Steenlille til 2000 Rbd. o.s. v. o. s. v. Jeg beder bemærket, at disse Embeders Jndkomster ere beregnede ved deres Vacance i Aarene 181927. Her have vi altsaa, til 15 størstedeels Landsby geistliges Befolding den saare betydelige Capital: Fyrgetyve Tusinde, et Hundrede Rigsbankdaler, eller, i Gjennemsnit, over 2670 Rbd. til Hver. Det forekommer mig dog at være en ret klækkelig Sum hvormed en Familie nok kan komme ud, uden at den just behøver at tage det alt for knapt. Jeg kjender ogsaa adskillige Landsbypræster, som virkelig staae sig overmaade godt og føre et brillant Huus, samt kjøre i Wienervogn o. s. v. Leve kunne de Fleste overmaade godt; man betænke kun deres svære Kvægtigende, som giver dem langt flere Victualier i Huset, end de kunne forbruge. Jeg har i min Barndom, kjendt en Landsbypræst, som alene af Flesk bekom res Sider. Man siger, at denne Kvægtiende skal være i Aftagende, imidlertid seer man dog af Collegialtiden, at den i adskillige Kald endnu løber betydeligt iveiret, f. Ex. i Stillinge til 140 Rbd.; Bringstrup og Sigersted til 200 Rbd.; i Steenmagle og Steenlille til 160 Rbd.; i Faxø til 300 Rbd.; o. s. v., Smaaredsel indbefattet. Mange Steder ydes denne Præstation in natura, og Tænderne kunne virkelig løbe i Vand paa En, naar man læser om den megen Festalli, som er mange Kald tillagt, f. Ex. Hasle og Ruth 52 Lam, 54 Gjæs 8 Ol Sild, 8 Ol Torsk, 54 Snese Æg a. Rebager og Bierre 56 Gjæs, 62 Par Kyllinger, 62 Snese Æg, 29 Lpd. Ost; Lyngby og Aldøge 74 Gjæs, 76 Snese Æg, 32 Lpd. Ost; Ølsted 36 Gjæs, 36 Par Kyllinger, 36 Snese Æg, 7 Lpd. Smør, 12 Lpd. Ost &c. Nylarskjer og Vestermaria 9 Lam, 127 Gjæs og 128 Paaskerettigheder, 20 Kurve Fisk m. m. Det maa formodentligen være alt dette, der har bevirket, at der tales saa meget om fede Landsbykald. Præsterne klage saa meget over den høie BankTrente, men de oppebære jo selv betydelige og mange Slags Renter. De have Julerente, Paaskerente St. Hans Rente, St. Michels Rente, Smaarente, og Gud veed, hvilke Renter. De have Annergaarde, og Mensalgods, Landgilde og Refusioner, Nannest, og Ostemmelk, Brændeudviisning og Høstdage. J mine statistiske Optegnelser finder jeg endog, at i det mindste een Landsbypræst - i Rødding og Skrave.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Ribe Stift, har Rettighed til at brænde Brændeviin. Overalt veed jeg ingen anden Embedsmand i Staten, der har saa mange Rettigheder som Præsten. Han har Paaskerettighed, Jagtrettighed, samt, undertiden betydeligt Fiskeri. Han er fri for at bidrage til Skolevæsenet, fri for Veiarbeide, for offentlige Reiser. Sneekastning er det eneste man kan fordre af ham. Jeg indrømmer, at Bankrenten kan være besværlig nok for ham at udrede, men den udredes dog kun to Gange om Aaret, hvorimod Præsten til enhver Høitid, endogsaa til de afskaffede Høitider, har Rente at hæve, hvilket giver en idelige løbende Jndtægt. Hertil kommer den betydelige Avling, de fleste Præster have. At drive den, maa falde saa meget lettere, som Bønderne kjøre Gjødningen ud, og Huusmænd og Jnderster gjøre Høst dage. Man skulde undre sig, om man vidste, hvad mange Præster udbringe af deres Landbrug. Jeg kjender nogle som sidde i smaae Kald og ere blevne rige ved deres Avlsbedrift; jeg kunde nævne Een, som i Fjor tog 800 Rbd. ind for Raps, og i Aar vil rimeligviis tage det Dobbelte ind. Jeg veed Præster i Thyl- og Salling som tjene svære Penge ved deres Hestehandel. Saaledes haaber jeg, man vil give mig, Ret i den Paastand, at Landsbypræsten, paa aldeles loyal Maade, kan gjøre sig Fordele som ingen anden Embedsmand i Staten. Man betænke kun, hvad et Brændeviinsbrænderi paa Landet kan indbringe. - Den geistlige Stand har i Sandhed store Privilegier. Jeg er langt fra at misunde den. Men jeg kan ikke lide, at Præsterne ville sige, at de ikke kunne leve, thi den daglige Erfaring overbeviser mig om det Modsatte. Juste milien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Skjøndt det ikke forekommer Redacteuren af detten Blad, at der i Ovenstaaende er gjendrevet det Minde, ste af hvad der af P. O. er sagt om de Kald, hvorpaa hans Beskrivelse passer, har jeg dog, med Hensyn til det Motto: audiatur &c., hvortil jeg bekjender mig, ikke villet undlade at optage denne Replique. Men Hr. juste-milien maae tilgive mig den Bemærkning, at det neppe er nogen Trøst for den, af oeconomiske Sorger betrængte, Familiefader i P. O'ssk Tilfælde, at der gives mange andre Familiefædre i samme Stand, som dele Kaar med de Begunstigede, Hr. juste milien opregner. Det forekommer migt omtrent, som naar Lieutenanten skulde trøstes med Regimentschefens Gage, og denne Trøst laae dog noget nærmere, da der dog er Mulighed for har en (i vita satis longa) at naae den, men jeg veed tilitke, om den geistlige Embedsmand altid kan regne I paa at naae de meere indbringende Kald paa sin t gamle Dage, en Forandring i Stilling, som desuden for ham kan hindres af mange andre Betænkeligheder. En Kjøbmand han inne vælge Varerne for Indhjøbsprisen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
J Politivennen" har flere Gange været anfør Exempler paa Handlende, som avertere Varer til Salg for Jndkjøbspriis og yttret en beundrende Forlundring over saadan Patriotisme. J denne Anledning vilde det maaske ikke være aldeles uinteressant for Bladets Læsere at blive bekjendte med nedenstaaende Linier, som Jndsenderen stødte paa ved at gjennemblade Ugeskriftet Ossian" for Aaret 1832, og som synes at kunne tjene til at betage en Deel af den Forundring, Avertissementer af hiin Art almindeligviis maae vække hos den i Kjøbmandshandelen Uindviede. En Kjøbmand havde i Avisen ladet bekjendtgjøre, at han vilde sælge sine Varer for Jndkjøbsprisen. Da man talte derom paa Børsen, sagde En: "Det kan han ikke. - Nu hvorfor ikke spurgte Flere. - Fordi han ikke har betalt dem, Purtigpressen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Denne Presse er først i nyere Tider opfunden af en Tysker, Fred. König fra Eisleben, som, efter at han i det Breitkopf= og Hartelske Officin i Leipzig havde lært Bogtrykkerkunsten, studerede i flere Aar Mathematik og Mekanik, og derefter i Aaret 1809 begav sig til London, for der at faae bragt i Udførelse en Jdee om en forbedret Bogtrykkerpresse, med hvilken Jdre han havde, allerede i sine Læreaar, beskjæftiget sig. J denne Hensigt forbandt han sig i London, med en anden Tydsker, Bauer fra Stuttgart, Forfærdiger af mathematiske Jnstrumenter; og begge bragte nu en Bogtrykkermaskine i Gang, paa hvilken den 29de November 1814 Times første Gang blev trykt. Efter at have forfærdiget flere lignende Maskiner i England, begave de sig tilbage til Tyskland, og oprettede nu, i et af den baierske Regjering kjøbt forhenværende Kloster Oberzell ved Würsburg, et mekanisk Værksted, et Jernstøberi o. s. v. og begyndte Forfærdigelse af fire store Trykkemaskiner, af hvilke to kom til det Haude- og Spenerske, purSpikerske Tidsskrifts Trykkeri, og to til det Decker ske Hofbogtrykkeri i Berlin. To andre forfærdigede de for Hr. v. Cotta, til Trykning af Lomme-Udgaverne af Schiller, Göthe, Herder, og af Allg. Zeit. i Augsburg. Alle disse Presser sættes i Bevægelse, ved Dampmaskiner, og ere derfor kun i store Officiner af afgjorte Fordeele. Siden gjorde man dem ved forskjellige Forbedringer ogsaa anvendelige for mindre, Establissementer, idet man, istedetfor Dampmaskine, anbragte et simpelt Svinghjul, ved hvilket to Mænd, uden synderlig Anstrængelse, sætte Maskinen i Bevægelse. Disse simplere Maskiner fandt mere og mere bifald og forskjellige af dem kom efterhaanden til Hamborg, Kjøbenhavn, - (kun 1) -, Berlin, Leipzig, Frankfurt ved Main, Coblenz, endog til Paris. Dhrr. König og Bauer forfærdige fornemmeligt tre Slags Maskiner: 1) Den fuldstændige, der kunved en Dampmaskine sættes i Bevægelse, trykker Arket paa begge Sider, og i en Time leverer hvo til 1000 Ark, til hvis Anlæggelse og Aflæggelse to Drenge behøves. 2) Den dobbelte Maskine, som trykker kun den ene Side af Arket og i en Time leverer 2400 Aftryk, hvorved to Drenge bruges til Arkets Anlæggelse og to til Aflæggelse. 3) Dens, simple Maskine, hvoraf gives to Arter, til stort og til lidet Format; begge med en lige Mekanisme. Disse aftrykke Arket kun paa den ene Side, og levere 1400 Aftryk i Timen, hvorved to Drenge ere beskjæftigede. Mekanismen ved alle disse Hurtig presser er yderst sindrig, men saa compliceret, at den kun ved en oftere Beskuelse ganske fattes; og en Beskrivelse af samme vilde her være unødvendig og hensigtsløs. Ganske forskjellige fra Hurtigpressers Mekanismeller og Indretning ere forskjellige Arter af Bogtrykker presser, i nyere Tid opfundne, forfærdigede af Støsbejern. De ere egentligt kun Forbedringer af de almindelige Presser, men i deres Constructioner meget afvigende. sid
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Blandinger. me En Kunsthandler fra Verdun bivaanede for nogle Uger siden en offentlig Auction, men da han stedsellde blev overbudt, kunde han ikke gjøre noget Kjøbmand sig skab. Han havde imidlertid den Fordom, at manikke maatte forlade en Auction med tomme Hænder. 2 Der var tilsidst kun et gammelt, plumpt, og, tilsynesiladende slet udarbeidet, Crucifix tilbage; det gik fraskaBord til Bord og Kjøberne spottede derover, saande meget mere, da det var vurderet yderst lavt. Voridekunsthandler kjøbte det imidlertid og begav sig hjemanmtmed sin tunge Byrde, som i sin Tid vel havde smyk tre skeet et eller andet Capel. J Hjemmet rensede han de det fra den Smuds, som gjorde dets Omrids ukjenatidelige, og maaske havde Aarhundreders Alder og paa t. eengang viiste det sig, at det var et Mesterstykke af se Billedhuggerarbeide. Paa Foden fandtes nemlig ud li, gravet Navnet Benvenuto Collini og Aarstallet 1540. de Dette forandrede Sagen; en saa berømt Kunstners re Arbeide kunde neppe være anvendt paa et almindeligt 1 Crucifix, paa en simpel Kirkeprydelse. Disse Be 9, tragtninger ledede Kunsthandleren til en nøiere Un een dersøgelse; han gned og pudsede omhyggeligt de fremgeskinnende røde Steder, thi, efter at være renset fra n Smudset, saae det ikke længer ud til at være af Metal men af skiønt Kobber. Hurtig opsteg en Tvivl i hans Siel og han løb til sin Nabo, Guldsmeden. Crucifixet var af Guld, og veiede over 20 Pund og for hans udgivne 5 Fr. bød man ham nu 60,000, Guldets Værdi, naar man ikke bringer Sieldenheden af et saadant Kunststykke og den derpaa og grundede høiere Priis med i Beregningen. Det er en lige saa mærkværdig som sand Omstændighed, at den nærværende Konge af England baade ger Wilhelm den 1ste, den 2den, den 3die og den 4de. Som Konge af Hannover er han nemlig Wilhelm den 1ste, som Konge af Jrland Wilhelm den 2den, som Konge af Skotland Wilhelm den 3die og endelig som Konge af England Wilhelm den 4de. Man har talt om Forsøg, som i Metz skulle være hanstillede med en, af Oberst Paixhans opfunden, Mørser, men det er en Vildfarelse; der gives intet saadant Stykke Skyds i Frankrig; kun i Antverpen har man gjort Forsøg med det og i Følge disse har den belgiske Regjering, da den første Mørser, som bekjendt, er sprungen, nu hos benævnte Oberst bestilt den anden, som for kort Tid siden er bleven færdig i Lüttich. Den vil komme til at veie 40,000 Pd. naar den er bleven boret. Endnu 6te Dag efter at den var støbt, var den glødende og den 10de Dag endnu varm. Bomben, som den skal kaste, veier 1000 Pd. iberegnet de 100 Pd. Krudt, som den indeholder. Ved Forsøgene, som anstilledes med den forrilige, brugte man 12 Pd. Krudt for at kaste Bomben 1500 Alen; med 26 Pd. Krudt slyngedes den over2800 Alen og borede sig ved Faldet 3 Alen dybt ned i Sandjord, en Materie, der, som man veed, ikke let lader sig trykke sammen. Da den sprang, gjorde den Huller af 9 Alen i Gjennemsnit, omendskjøndt den kun var halv ladt. Stumperne af den, af hvilke nogle veiede over 160 Pund, flyngedes bort i en AfVigterens Morgenbon.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
(Efter Tegner.) Bol, som skjulte Dig, Over Bjergets Top, Atter Du for mig. Løfte Jssen op! Jeg med Eder beder, Myriader, Hør mig Sangens, har mig Lysets Fader! Tag mig med i Skyn Paa Din Himmelvei, Opklar for mit Syn Digtnings Gudevei, Lad dens Himmelsyner i det Høie Svæve klare for et dødeligt Øie. Lær derefter mig. For den mørke Jord Male Himmerig, Giv mig Sprog og Ord: Saa de luftige Phantomer stande, Paa Papiret levende og sande. Giv mig Kraft og Mod At foragte ret Daarens Overmod, Tidens kloge Æt, Der beleer, hvad Skaldens Pensel maler, Hvad begeistret han i Sang udtaler. For den blege Nød Luk i Laas min Dør, Giv mig dagligt Brød, Som Du gav mig før, At Din Himmelkraft ei skal bortrømme Fra mit Bryst ved Nødens Skaal at tømme. Hvor jeg elsker Dig, Fyld Du og min Siel, Fyld den heelt med Dig! Æren, Guldets, Magtens Ønsker vige Fra mit rene Hjerte for Dit Rige! Bønhørt er min Bøn, Ol min Tak modtag, Jorden er meer skjøn, Dagen mere Dag. Aander hviske i de svale Lunde, Harper klinge, glemt er Smertens Bunde. Livet er saa kort, Kunsten er saa lang, Tiden flyver bort, Opl min Siel til Sang, Guden kommer, Himlens Myriader, Det er Sangens, det er Lysets Fader! Nysgierrighed. Bysgierrighed til Straf i Sodoms Flammedad Loths Hustru Støtte blev, Hvad vilde vi ei see en yndig Støtterad, Hvis Hevnens Straffedom saavidt det altid drev le. Bøn. Hjertet kun Skaberen seer, derfor, da kun Har see Hjertet. Mag det saaledes, at vi og noget taaleligt see. Barndom og Varnlighed. Varndommens lette flygtige Sind Sporløs forsvinder, liig Ørkenens Vind, Barnlighed, Uskyld, med Skjønhedens Sands Forenede, flette en Evigheds Krands. To Fjender som Een. hvilken Fare, Hvilken Lyst! Hvilke Fiender her tilsammen, Lillis Øine, Lillis Bryst, Sneen her, og hisset Flammen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Saavel i Paris som i London have Rygter circuleret om videre Uroligheder i Lissabon; disse ere imidlertid ikke bekræftede ved de seneste Efterretninger, hvorimod det synes, at et Parti af de Deputerede ikke har været uvidende om og maaskee ei heller ganske uvirksomt ved Urolighederne den 2den April, hvilke dog misbilligedes af Majoriteten. Denne skal nu være bleven enig med Ministrene og følgende Punkter, 1) J Anledning af Dronningens Formæling skulde Underhandlinger indledes med Prinds Maximilian af Leuchtenberg eller med en anden Prinds, der dog hverken maa henhør, til noget af de Fyrstehuse, der have taget Deel i den hellig Alliance, eller til det franske Kongehuus, eller være en indfød Portugiser. 2) Med Hensyn paa Tronfølgen skal Prindsessen af Brasilien, Donna Januaria, bringes til Europa og erklæres for Tronarving, hvis D. Maria skulde døe uden Børn; vil Brasilien ikke lade hiin Prindsesse reise, skal D. Pedros Datter, Maria Amalia (født 1832), udnævnes, til Tronfølgerinde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Paa Krigsskuepladsen i de nordspanske Provindser er, siden Valde; overtog Commandoen, endnu intet Afgjørende forefaldet, men man tør formodentlig snart vente sig noget Vigtigt, da han er udnævnt til Generalissimus over alle Tropperne i Gammel-Castilien, Arragonien, Navarra og de baskiske Provindser, og det med en meget udvidet Fuldmagt, Saaledes har han ved et Decret af 7de April faaet Ret til at forflytte, befordre og provisorisk afløse alle Officerer imod at tilmelde Dronningen sin Beslutning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
General Jacqueminot, Chef for den parisiske Nationalgardes Generalstab, har ved en Parolbefaling paalagt National, garden at stille et Detaschement af 246 Jnfanterister og 17 Cavallerister til Pairskammerets Disposition fra næstkommende 5te Mai. Ligeledes skal en Bataillon af Legionerne 9-12, til hvilke Beboerne i Nabolauget af Luxemburg henhøre holde sig færdig til at kunne gribe til Vaaben paa første Opfordring. Af disse Foranstaltninger slutter man med temmelig Sikkerhed, at det dog bliver til Alvor med Processer, mod Republikanerne, og at samme skal tage sin Begyndelden 5te Mai. Ogsaa i det franske Kammer have Stemmer hævet sig langaaende Slaveriets Afskaffelse i Vestindien, men for det Første kommer denne menneskekjerlige Idee dog neppe til Udførelse. De Deputerede for Martinique og Guadeloupe yttrede nemlig, at disse Øer neppe endnu vare modne for hiin Forholdsregel; den første erindrede tillige, at en saadan Emancipation ikke kunde iværksættes uden Erstatning for Colonisterne, og Hertugen af Broglio erklærede endelig, at Regjepringen vistnok vilde tage Sagen i moden Overveielse, men tillige oppebie Resultaterne af den nu nylig iværksatte Emanocipation i de britiskevestindiske Colonier, før der i saa Henseende gjordes noget afgiørende Skridt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Herfra har den seneste Post ikke medbragt noget Nyt af Vigtighed. Blandt ældre Efterretninger meddeles en Tale af Lord Russell til Vælgerne i Dewonshire, i hvilken blandt Andet forekommer Følgende: Hvad den irlandske Kirke angaaer, da har jeg aldrig skjøttet om at bidrage til at perpetuere Sinecurer, og allermindste der, hvor i de sidste Aar Præsten og Degnen ofte har udgjort hele den protestantiske Menighed. Foruden det Uretfærdige og Absurde i et sligt System er det ogsaa bekjendt og beviist, at Vedvarelsen af disse kirkelige Sinecurer forbittrer det irlandske Folk, er en Plet paa den engelske Krone, og skaber den anglicanske Kirke. Jstedetfor det hidtil fulgte System har jeg foreslaaet at anvende Overskuddet af den herskende Kirkes Jndkomster, efterat der behørigt er sørget for sammes Cultus, paa alle Folkeklassers Opdragelse uden Hensyn paa Religionsforskjelligheden. Jeg har villet vise de industrielle Classer af Befolkningen, at ogsaa de ere interesse brede ved Kirkens Jndkomster, jeg har villet indgyde dem Følelse for deres Pligter mod Staten og udsone deres Hjerter, med Landets Regjering, kun saaledes kan den protestantiske Kirke haabe at see sin Jndflydelse formeret, fordi den da dømmes efter sine Fortjenester og ikke efter sine Misbrug.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Blandede Efterretninger. Den tyrkiske Flaade, bestaaende af 15 Linieskibe og Free gatter, ligger nu, fuldkommen udrustet og provianteret, uden r for Dardanellerne. Da en saa betydelig Udrustning neppe kan gjælde Tripolis, saa har den engelske og franske Geesandt begjert Oplysninger desangaaende af Porten, men Reis-Effendi har givet et temmeligt muggent Svar, hvoraf Meningen omtrent var: at naar England og Frankrig for- ogede deres Sømagt i de levantiske Farvande, kunde det veltikke forundre, at Porten gjorde det Samme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Den 24de Marts har den i Modena nedsatte Militair 1 Commission dømt Ex=Politidirecteur, Dr. Poli, en Mand paa 41 Aar, formedelst Høiforræderi, til 15 Aars Galei straf, Dr. Ferrari, 70 Aar gl., og Secondlieutenant Malvotti, 34 Aar, til at lide Døden i Galgen, og deres Eiendomme confiskeres. Polis Straf har Hertugen sauctioneret, men derimod formildet Dr. Ferraris Dødsstraf til 6 Aars en Fængsel, og Malvottis til 12 Aars Galeistraf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
En skrækkelig Tildragelse har udbredt almindelig Sorg i Menigheden St. Sebastian i Gard=Departementet i Frankrig. Denne Menighed var i længere Tid særdeles hjemsøgt af Ulve, og om Natten den 29de Marts blev Felix Lauriols Hund, sønderrevet og opædt af dem. Den følgende Dags Aften det tilbragte en Nabo ved Navn Pierredoux hos Lauriol, og da man atter hørte Ulvenes Tuden, saa gik begge med meget stærkt ladte Flinter ud, for fra et Baghold at belure dem. i Nogle Øieblikke derefter forlod Lauriols fjortenaarige Søn og Huset, skjøndt hans Fader havde strængt forbuden ham det, og gik ud paa en med Morbærtræer beplantet Mark, som tillomtrent var 400 Skridt bortfjernet, og begyndte, skjult bag eet Træ, at efterligne Ulvenes Tuden. Det var Kl. 9 om Aftenen. Jægerne, skuffede ved Skriget, forlode deres Plads, og nærmede sig til Stedet, hvorfra det kom. Nattens Dunkelhed gjorde, at de ikke adskilte Gienstandene; men de troede i ikke lang Frastand at see noget bevæge sig og derpaa i samme Retning at høre Hylen. Lauriol, som den linkeste Skytte, fyrede strax, og paa et frygteligt Skrig erkjender han, at have dræbt sin Søn. Han iler ham til Hielp, og har netop saa megen Tid, at han kan bære ham hjem, hvor han strax opgiver Aanden. Kuglen havde knust hans venstre Arm og var derfra trængt ind i Brystet. Lauriol havde kun den eneste Søn, som han hjertelig til Svaghed lidenskabeligt elskede; at han almindeligt beklages, skjænker ham kun en svag Trøst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Der er nu truffen den Indretning, at Breve daglig blive befordrede imellem Helsingborg paa den ene, og Helsing. løer og Kjøbenhavn paa den anden Side.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Slottet Gumpendorff ved Wien er nylig bleven bort spillet i Lotteriet, og tilfalden en fat Jrlands Stilling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
(Af Bladet Temps.) Dublin, den 13de Marts 1825.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
De har formodentlig været forundret over min lange Taushed. - Den By, hvorfra dette Brev er dateret, vil kunne give Dem Forklaring. Jeg har ofte sagt dem, at Jrland er den vigtigste, om ikke den eneste, Aarsag til de minesterielle Bevægelser, der paa nogen Tid have rystet, Landet. Det var let at see af de mægtige Angreb, at Lemmerne af de forskjellige Administrationer, Whiger og Torver, troede sig tvungne til, hvert Aar at trække i Marken mod Connel, dette skjønne Lands Personification, Hvilken umaadelig Jndflydelse har ikke Jrland erhverved sig paa det brittiske Riges Skjebne.