JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Gummiarterne have ligeledes i den nu gieldende Tarif en meget detailleret Ansættelse efterderes forskjellige Underafdelinger, hvoraf de fleste kun vanskeligen ere at skjeldne fra hinanden. Fortoldningslisterne vise, at der ikkun af Gummi arabicum og Schellak fortoldes Partier, som fortjene at komme i Betragtning, hvorfor det vedtoges at ansætte alt Gummi under Eet til een Told, ansat efter Middelværdien af Gummi-arabicum og Schellak, Lærred fortoldes nu ligesom de hvide Bomuldsvarer efter dets ved Traadetælling bestemte Fiinhed. De Grunde, som ved Bomuldsmanufacturvarer tale for at bortkaste Traadetællingen, gjælde ogsaa ved Lærreder, ved hvilken Varesort ligeledes den langt overveiende Deel af de fortoldede Qvantiteter har været af de grovere og groveste Sorter, hvorfor det er vedtaget ikke at skjelne imellem dem efter Fiinhed, men ikkun at lade Forskjel indtræde i Toldansættelsen i følgende 3 Classer: nemlig, a) ublegede under 20 Traade, b) ublegede over 20 Traade samt blegede og c) stribet, tærnet, trykket og Lærreds-Tørklæder. Kun ved de ublegede fandtes det nødvendigt at ansætte en særskilt Told for den groveste Sort, Paklærred og Sækkelærred, som indgaaer til Handels-Emballager i ikke ubetydelige Qvantiteter; det holder i Almindelighed 16 til 18 Traader i Qvadrat af 1/2 Tomme. Grændsen bestemtes til at være under 20 Traade. Ublegede over 20 Traade ansattes derimod til Told som blegede.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Lærreds- eller Linned Garn, som i den nærværende Tarif adskilles efter dets forskjellige ved Strengetallet bestemte Fiinhed, adskiltes i utvundet og tvundet; hver af disse Afdelinger igjen i bleget og ubleget, men uden Hensyn til den forskjellige Fiinhed. Linned Dreil, som nu har en compliceret Tarif-Ansættelse, der vanskeligen lader sig controllere af Opsynet, adskiltes kun i to Hovedafdelinger, nemlig a) i Dreil med Damastvævning, samt afpassede Garniturer til Bord og Thee-Dækketøi, hvilke alle maae henregnes til de finere Sorter, og b) i alt andet Dreil. Hiint ansattes til Told efter en Værdi af 1 Rbd. 48 s. pr. Pd., dette af 64 s. pr. Pd. Malerfarver og Farver. Disse findes i den nærværende Tarif for en stor Deel tariserede under Benævnelserne af de enkelte Arter, og efter disses saare forskjellige Værdi. Da de samtlige kunne betragtes som Materialier for en gavnlig Jndustri-Virksomhed, blev det anseet ønskeligt baade at simplificere De samledes og lette deres Fortoldning. derfor i følgende tre Classer:
Berlingske Tidende, 1836-05-10
1) De finere Malerfarver saasom Berliner blaat, Nyblaat, Bremergrønt, Spanskgrønt og andre grønne Farver, Berliner rødt, Florentinerlak, Kugellak og andre Lakfarver, Carmin, Zinober, Ultramarin samt Farver til Tegning, saasom Pastel farver, Saftfarver, Tusch etc. i Tavler, Blærer, Glas, Kasser etc. Middelværdien efter de almindelig brugte Sorter ansættes til 1 Rbd. 24 s. pr. Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
2) De grovere Malerfarver saasom Bruun rødt, Oker, Umbra, bruun colnsk Jord samt andre ikke nævnte grovere Maler farver. Værdien ansættes til 6 Rbd. pr. 100 Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Fernisser revne Maler Alle i Olier og farver samt Fernisser. Værdien 25 Rbd. pr. 100 Pd. Møllestene ere nu ansatte til en Told, som ikke med sine forskjellige Størrelser i de modende Tilfælde svarer til Værdien, men ofte ubilligt trykker de mindre kostbare men uundgaaeligt nødvendige Sorter. Ved den store Forskjellighed i Prisen og Godheden paa de forskjellige Sorter Møllestene, franske, engelske, svenske, rhinske, er det saare vanskeligt at udfinde en for alle billig fælles Maalestok, for Toldens Ansættelse; at ansætte den forskjelligt efter Oprindelsestedet var forbundet med overveiende Betænkeligheder, og Commissionen valgte derfor Cubikindholdet til Norm, som den Maalestok, der, efter de anstillede Undersøgelser og Sammenligninger med de forskjellige Priis=Couranter, dog medførte den mindste Ubillighed og navnligen efter en antagen Middelværdi af 3 Rbd. 32 s. pr. Cubikfod gav en passende Fortoldningsstørrelse for de Møllestene, som meest bruges heri Landet. Olier. Disse adskilles i følgende 4 Classer: 1) Vellugtende Olier, Middelværdi 4 Rbd., 16 s. pr. Pd. 2) Fiin Rap- og Roe-Olie, Middelværdi17 Rbd. pr. 100 Pd. 3) Bomolie, Værdi 24 Rbd. pr. 100 Pd. 4) Alle andre Olier, Middelværdi 21 Rbd. pr. 100 Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Ligesom Commissionen ved ovenanførte Vare-Classer har søgt at simplificere Fortoldningsnormen, findes der i den nu gjeldende Anordning flere omfattende Vareclasser, som ikke tilstrækkeligen adskille de under samme faldende Gjenstande, der dog ere saa forskjellige i deres Værdi ligesom i deres Anvendelse, at de ikke uden Ubillighed for enkelte Deele lade subsummere under en almindelig Told størrelse, ligesom ogsaa ved flere af VareClasserne Afgiften var ansat efter Værdi, medens dog, efter nøiere Undersøgelse, den ønskeligere Afgiftsnorm efter Vægt fandtes anvendelig. Til disse Vareclasser henføres Billedhugger= og Steenhuggerarbeide, Børstenbinderarbeide, Dreierarbeide, Hjulmands- og Vognmandsarbeide, Jernstøbegods, Jernkram, musicalske Justrumenter, Messing= og Gjørtlerarbeide, Snedker- og Sadelmagerarbeide. For at meddele Resultatet af de forskjellige saaledes foreslaaede Forandringer i Jndførselstolden, har Commissionen ladet Jndførselstolden udregne for de efter Middeltal af Aarene 1832, 1833 og 1834 til Danmark indførte Varepartier saavel efter den nugieldende som efter den i Forslag bragte Tarif, og har Resultatet af Sammenligningen mellem disse Afgiftstørrelser paa det nærmeste udviist en saadan Ballance for Finantserne, som Commissionen under hele dens Arbeide har maattet ansee som et afdens væsentlige Formaal, idet den endelige Jndtægtsforøgelse, naar der ikke tages Hensyn til den Jndtægtsformindskelse, som vilde fremstaae ved den af Minoriteten foreslagne Nedsættelse i den nugjeldende Told størrelse for stempelpligtige Manufacturvarer, overstiger samtlige Formindskelser med 35,600 Rbd., eller naar Tolden paa Theen ikke maatte kunne reguleres paa den af Commissionen foreslaaede Maade, med circa 15,300 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Det bemærkes herved, at Kaffetolden under hiin Beregning kun er ansat til 2 Rbd. 32. s. pr. 100 Pd., men at den i selve Udkastet er blevet reguleret til 3 Rbd. 12 s., alt foruden den Tillægsafgift, der efter sammes 9 skal erlægges, naar ikke Øresundet, Belterne eller den Slesvig-Holsteenske Canal er passeret, ved hvilken Forandring der opstaaer en forøget Jndtægt af 76 s. pr. 100 Pd. af skaffeen. Fortsættes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
en til se. delse me gelige.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Brevposter riegeres Berlingske politiske Hvertissements. dende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. No 112. Onsdagen den 1. Mai.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Paris, den 1ste Maj. – "Moniteur algerien" af 22de April indeholder en Afskeeds-Proclamation fra Marschal Clauzel, som allerede for nogle Dage siden er kommet til Paris igjen. J denne Proclamation melder Marschallen, at hans Fraværelse kun vil være midlertidig, og at han vil gjøre sig det til en Opgave, at forklare Regjeringen og Kamrene de store Fordele, der kunne ventes af Colonien Algiers omhyggelige Behandling, Fordele, mod hvilke de øjenblikkelige Omkostninger, som Coloniens Bibeholdelse udfordrede, saa meget mindre kunne komme i Betragtning, som de kun ere forbigaaende og senere ville forrente sig umaadeligt. Allerede have fjorten af de tredive confoedererede Polakker forladt Paris, for at gaae til London, Blandt dem befinde sig General Diernick og Landbudet Ladochowski Dwernick giftede sig i Torsdags med en fransk Dame. Da det unge Ægtepar i Morges tidlig reiste herfra, havde samtlige herværende Polakker, en stor Mængde Franskmænd og nogle Tydskere indfundet sig i Postgaarden, for at tage Afskeed med dem. General Soltyk vil endnu blive nogle Dage her, for at besørge Correcturen af sit Værk over Feldttoget 1809, som han gjorde med i Napoleons Generalstab. Temps" for i Dag erklærer den, af alle øvrige Journaler optagne Efterretning om, at en Dagsbefaling, angaaende de franske Militaires bemyndigelse til at træde over i spansk Tjeneste var oplæst i Casernerne, for utilforladelig.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Spanien. Temps" fortæller følgende Historie, Journalen Espanol" havde i sin Beretning om det Cortes Møde, i hvilket Striden mellem de Herrer Mendizaval og Jsturiz (Anledningen til den senere Duel) fandt Sted, yttret sin Forundring over det uforskammede (osada) Sprog, som Ministren havde tilladt sig mod Hr. Jsturiz. Man forbansedes over, at læse dette Udtryk i en censureret Journal. Kl. 10 om Morgenen tilte Bud omkring i Staden, saavel i Privathuse som paa offentlige Steder, forat indsamle igjen de uddeelte Nummere af hiint Blad. Man ansaae dem for Politi=Agenter, og man troede at disse Nummere af "Espanol" vare lagte under Beslag. Men Kl. 2 om Eftermiddagen bleve Bla denne atter bragte tilbage i et andet Aftryk, i hvilket kun et eneste Bogstav var forandret. Af sadon, havde man gjort ensadog, saa at der nu ikke længer yttredes Forundring over Ministrens uforskammede, men kun over hans anvendte Sprog. Det maa imidlertid staae ved sit Værd, hvorvidt en virkelig Trykfeil har fundet Sted, eller om Espanol" har forsøgt ved Correcturen at spille Censuren et Puds, og om den da er blevet grebet paa frisk Gierning Efterretningerne fra den brittiske Hjelpe-Legions Hovedqvarteer i San Sebastian naae til den 25de f. M., indtil hvilken Dag der endnu intet Angreb var skeet paa Carlisterne. Disse havde ødelagt Broen over Floden Gurmen, og holdt FranciscanerKlostret og de nærliggende Landsbyer paa Veien til Passages besatte. Høiderne paa venstre Side afden til Hernani førende Vei danne, tilligemed Bartholomæus=Klostret og de paa høire Side til samme stødende Huse, den første Forsvarslinie, og hvis Carlisterne agte at gjøre alvorlig Modstand i samme, saa ville de, paa Grund af Terrainets Beskaffenhed, og de Vanskeligheder, dette frembyder, kun med betydelige Opoffrelser kunne fordrives. Hernani, deres anden Post, ligger en lille Miil fra San Sebastian. Hernanis Jndtagelse ved Christinerne vilde umiddelbart aabne disse Veien til Frankerig og skaffe Nog lerne til Tolosa. Carlisterne, der ere overbeviste om denne Posts Vigtighed, befæste derfor Høiderne ved St. Barbara med den største Jver, og i Saan Sebastian havde man faaet Efterretning om, at de stode i Begreb med at sammendrage Eliten af deres Tropper til dette Punkts Forsvar. Hvad den engelske Legion angaaer, da skulde samme indtil den 27de f. M. være aldeles samlet i San Sebastian, og man kan derfor med det allerførste imodesee vigtige Efterretninger fra dette Punkt af den spanske Kyst.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Tydskland. Den svabiske Mercur indeholder følgende Bekjendtgjørelse fra Ulm af 29de April: "Med Hensyn til de mangfoldige Spørgsmaal angaaende de i offentlige Blade omtalte, af mig opfundne Geværer til Militairbrug, seer jeg mig foranlediget til engang foralle at erklære, at jeg har i Sinde kun at meddele mine Opfindelser til de respective høie Regjeringer, som desangaaende sætte sig med mig enten i umiddelbar Forbindelse, eller ved den godhedsfulde Mægling af den kongelige Capitain ved det syvende Jnfanteri-Regiment, Hr. v. Stadlinger, hvad Forespørgslerne fra Stuttgart angaaer. Henrik, Hertug af Würtemberg.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Grækenland. Müncher-Blade melde: Jfølge de sidste Breve fra Statsraad Kobell, fra Grækenland, af 6te April, agtede Kong Otto at afreise fra Athen mellem den 4de og 8de Maj. Ogsaa Statsraad Kobell troede man vilde reise til Bajern.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Tyrkiet. Constantinopel, den 14de April. Blandt Diplomaterne her hersker endnu stor Virksomhed; i korte Mellemrum iler den ene Coureer efter den anden til og fra Paris, London og St. Petersborg. Keiseren. af Ruslands høimodige Eftergivelse af en Deel at den Contribution, Porten har at erlægge, hvorved Silistrias Rømning skal paaskyndes, har hidindtil ikke forandret noget i denne Tilstand, da, som man forsikkrer, Eftergivelsen skete ifølge en ny Tractat, der fra begge Sider fuldkomment har stadfæstet alle mellem Rusland og Porten bestaaende Tractater og navnlig den til Chunkar-Jskelessi. - Den engelske og den franske Flaade ventes med det første til de tyrkiske Farvande, ogsaa en russisk Flaade vil fra Norden af begive sig paa Veien, for ligeledes at tage Station i det middellandske Hav. Det hedder, at den ottomanske Flaade, der havde truffet Anstalter til at passere Dardanellerne, har faaet Contra Ordre.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Rygtet om en Forandring i den græske Gesandts Person her stadfæstes ikke; Herr Zographos synes at skulle blive. Men at saadant er politiske rigtigt, kan man just ikke paastaae, da denne, uagtet sit Talent og sin ærlige Characteer, hidtil slet ikke har kunnet bevirke nogen Tilnærmelse eller nogen Udjevning af Stridighederne mellem hans Regjering og Porten; Sagerne staae endnu paa den gamle Fod. Den høie Port skal i Gaar have faaet Efterretninger fra Bosnien, i hvilke Urolighederne der ikke skildres saa farlige som man har troet de vare. Det er egentlig en stor Ulykke for Porten, at den ikke kan komme til Rolighed. Hidtil har den været nødt til at holde et vaagent Øje med de syriske Grændser; Tilstanden af de diplomatiske Forhold mellem Rusland, England og Frankerig gjorde, at den maatte berede sig paa uforudseete Tilfælde, og nu maa den desuden sende Stridskræfter til Bosnien. Hvorfra skal Porten tage det Altsammen, især naar det aldrig faaer Ro og naar der bestandig kommer noget Nyt til Og hvorledes skal den russiske Contribution under slige Omstændigheder blive betalt, hvilket dog Frankerig og England synes saa levende at ønske, Hvis disse tvende Magter blot vilde være tilfredse med Orientens nuværende Tilstand, saa kunde Porten bevæge sig lettere, anvende meer Kraft paa sin indre Organisation og sine Finantser, og derved lægge Grunden til en vis Selvstændighed.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Ægypten. Ved de sidste Efterretningers Afgang var Alt saa temmelig roligt i Syrien; men der herskede stor Misfornøielse over de vedvarende Rekrutteringer, og Jbrahim Pascha saae sig nødt til at seende de nye syriske Regimenter til Ægypten, og at indskrænke sin Troppemagt i Syrien til ægyptisk arabiske Sole dater. Jøvrigt er hans Armee i fuldkommen KrigsTilstand og holder yderst fordeelagtige Stillinger besatte, saa at Jbrahim Pascha intet har at frygt af Sultanens Tropper, hverken om et Angreb af disse skulde skee fra Diarbekir og Orfa, hvor Reschid Pascha har leret sig, eller fra Koniah, hvor Taurus=Defileerne ere.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Ostindien. "Malta-Gazetta indeholder Beretninger, der gaae til den 14de Februar, om Euphrat-Expeditionen. Det lettere Materiale og Forraadene vare næsten alle ankomne til Depottet i den af Expeditionen oprettede Lejr Fort William ved Euphrat, og man ventede de svære Dele til Dampskibet "Tigris", der skal sammensættes her, med en Transport, som af Jbrahim Pascha er blevet forsynet med Lastdyr. Samtlige Expeditionens Medlemmer havde, den ene efter den anden, lidt af Sygdomme; alle Officererne vare komne paa Benene igjen, men af Mandskabet vare nitten døde. Oberst Chesney var paa en Reise til Adena, Marasch og Orfa, for at samle Kul og Forraad. Man haabede, ved hans Tilbagekomst til Fort William at have Alt færdigt til Reisens Fortsættelse paa selve Euphrat, da nemlig den ene Dampbaad, Cuphrates, allerede var selfærdig, og Tigris ligeledes kan sættes hurtigt sammen, naar først de endnu manglende Dele af Skibet ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Nordamerika. Jfølge Efterretninger fra Ny-York skulle Territorierne Michigan, med 100,000, og Arkansas, med 60,000 Jndvaanere, optages som Forbundstater i Unionen. En Bill desangaaende var antaget i Senatet. Man tænker i Nordamerica nu paa en Kæmpeplan, nemlig ved Hjelp af en Canal at omseile Riagara-Vandfaldene.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Kjøbenhavn, den 11te Maj. Det har under 27de f. M. behaget Hs. Majestæt, Kongen at benaade Sergeant ved 2det Livregiment til Fods, Ferdinand Holmsted, med Danebrogsmændenes Hæderstegn. Ligeledes har det behaget Allerhøistsamme under 30te f. M. allernaadigst at udnævne Dansk Consul i Vien, Baron Denis Bernhard, Eskeles, til Ridder af Danebrogordenens 4de Klasse.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
(Fortsættelse af den jydske Stænderforsamlings Forhandlinger.)
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Mødet den 22de April. Den Kongelige Commissarius gjorde Forsamlingen bekjendt med det ham i Anledning af den indsendte Tak-Adresse tilhænde komne allerhøieste Rescript, som vi forhen have meddeelt vore Læsere. Ligeledes underrettede han Forsamlingen om, at Suppleanten for det første District, af de mindre Landeiendomsbesiddere, havde undskyldt sig, og at dette District altsaa formodentlig ikke vilde blive repræsenteret i denne Session, da det sandsynlig vilde medtage for lang Tid, inden et nyt Valg kunde skee. Jmidlertid vilde Commissarius, gjøre Jndberetning desangaaende til det Kongelige Danske Cancelli, for at erholde Bestemmelse om nyt Valg strax skal finde Sted eller ei. Derefter oplæste Proprietair Høyer et Forslag om, at der maatte sættes Grændse for, ved Fæste, Forpagtning eller Leie, at etablere Familier i nye opbyggede Huse, naar disse ikke tillægges saamegen Jord, som Forordningen af 3die December 1819 har bestemt. Dette Forslag var tildeels foranlediget ved et Andragende til ham fra adskillige Beboere af Jetsmark Sogn. Proponenten yttrede, at Communerne bebyrdes med næringsløse Familier ved at smaa Hytter opføres til Beboelse, uden noget eller med for ringe Tillæg af Jord, ja nogle ere saa overvældede dermed, at der i et Sogn af Proponentens Valgdistrict er i en Tid af 20 Aar bygget 50 saadanne Hytter eller Huse, med lidet eller intet Tillæg af Jord, hvis Besiddere, Tid efter anden falde Fattigvæsenet til Byrde. Nogle Medlemmer yttrede sig for, andre imod Forslagets Overgivelse til Behandling af en Committee, idet hine fornemmeligen anførte, at det gjorte Forslag vilde tjene til at forebygge, at Fattig byrden blev for stor, disse derimod meente, at slige Foranstaltninger vare Jndgreb i Ejernes naturlige Ret.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Ved Afstemning blev det med 43 Stemmer mod 9 vedtaget, at en Committee skulde nedsættes og bestaae af som Medlemmer, hvortil valgtes Proprietair Høyer, Ritmester Friis, Justitsraad Fielstrup, Stiftamtmand Rosenørn og Procurator Otterstrøm. Proprietair Høyer fremkom endvidere med et Forslag angaaende Salg snarest muligt af de Jordegodser, som den Kongelige Kasse havde overtaget for Laan, som derpaa i sin Tid ere gjorte.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Kjøbenhavn, den 11te Maj. Posten med Dampskibet ankom i Morges Kl. 11. De medbragte Tidender indeholde Jntet af Betydenhed, følgende ere de deeltageligste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Frankerig. – Talerne paa Kongens Navnedag frembøde kun lidet Mærkeligt. Det diplomatiske Corps betragtede Kongen som den europæiske Freds og den franske Velfærds fasteste Støtte. Grev Apony førte Ordet, Prindsernes Reise blev slet ikke omtalt. Hr. Pasquier forudsaae i Aanden, at Historien vilde tillægge Kongen det Epitheton: "Den Vise", og den med et saa blomstrende Sprog begavede Hr. Segnier gjorde den skarpsindige bemærkning, at Forsynet ikke betydningsløst havde anviist Kongen den 1ste Maj til Navnedag; thi ligesom Maj Maaned bringer friske Roser, saaledes udbreder ogsaa Kongen ny Velsignelse og nyt Held overalt.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Den 2den d. M. tiltraadte Prindserne af Orleans og Remours deres Reise til Tydskland, De ledsages af Generalerne Bandrand, Colbert og Marbot, Hertugen af Elchingen (Marschal Neys anden Søn), Hr. de Montgion og Hertugen af Valengay. "Temps" fortalte nylig, at der kun af den Grund ingen Benaadelse af politiske Fanger havde fundet Sted, fordi disse havde tilbageviist Forespørgslen desangaaende med trodsig Haan og ikke engang erklæret sig beredvillige til det Løvte, efter at være komne paa fri Fod ikke længer at ville forstyrre Landet. National" erklærer nu denne Angivelse for opdigtet. "Messager, vil af gode Kilder vide, at Regjeringen har lovet General Cordova 1,200 Heste.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Spanien. – Efterretningerne fra Madrid, gaae til den 25de April. Hr. Gonzales var endnu ikke indtraadt i Ministeriet; han præsideerte endnu den 25de i Procuradores-Kamret. Til Dagsordenen hørte en Petition, hvori Regjeringen skulde bedes om, at forelægge Kamret, til billigelse, Decretet om de geistlige Ordeners Ophævelse. Nogle Talere erklærede sig mod samme, fordi den ikke var passende til Tiden; andre forsvarede den med Heftighed, fordi Kamret maatte forblive Controllen over Ministeriet. Med særdeles Jver antog sig ogsaa Hr. Arguelles den sidste Anskuelse; han talte endnu da Beretningen afgik fra Mødet.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
En Skrivelse fra den spanske Grændse melder, at begge Partiernes Anførere have sluttet en Overeenskomst, i Følge hvilken alle Saarede, uden Forskel paa Partiet, skulle behandles med den største Skaansel og Pleie. Cordovas Tropper havde befaling at rykke fremad; Generalerne Evans og Bernelle vente kun paa Forstærkninger, for at begynde deres Operationer. Den Sidste skal falde Fjenden i Ryggen. Egnia, som allerede havde truffet Anstalter til at angribe Vilbao, har trukket sig tilfærdig tilbage til Navarra. Her taler man imidlertid endnu stedse om Cooperationen. Nogle ville ogsaa have faaet den bestemte Efterretning fra Madrid, at det spanske Cabinet havde definitivt besluttet, at anholde om Frankerigs Cooperation. Tydskland. – Om Natten fra 1ste til 2den Mai bleve i Ziebingen, Regjerings-Districter Frankfurt, 40 Huse et Rov for Flammerne.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Jtalien. – Efter de nyeste Beretninger fra Jtalien indskrænker Cholera sig endnu for Tiden til Venedig; men der er trukket en Sanitets-Cordon langs med den pavelige Grændse, som gjør Forbindelsen imellem de forskjellige italienske Stater meget vanskelig.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 10de Mai 1834. Hamborg 2 M. - a vista 208. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12 a 14 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 89 1/2 a 89 3/4. Dito uden Renter i Sedler 90 1/2 a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 a 102 1/2. Dito i Sedler 103 a 103. Norske Speciesedler 181 a 181 ½. Svenske Sedler 48 1/2 a 48 3/4 pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 8 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 75 a 75 1/2. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834). Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101 1. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 a 101 1 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat, i Bco. 92 1/2 a 93. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank-Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 102 a 102 1/2. Meteorologiske Jagttagelser. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Vinden.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Barom. Therm. 7, 5 Varme. 1 Mai. N. O.S. O. N. O. Ved Tallotteriets 1433 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Officielle Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Priser paa Kornvarer. i nogle af de vigtigste Handels- og Kjøbstæder i Kongeriget Panmark, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Februar Maaned 1836, ifølge de til det Kgl. Rentekammer indkomne Efterretninger. Aug. pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde. Panmark. Rbd. s Rbd. s Rbd. s Rbd. s S. og T.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Kjøbenhavn. a 4 72 a 16 3 40 a 2 Helsingøer. a 3 64 a 3 64 a 2 32 Holbek.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Kallundborg. Kjøge. Korsør.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Wordingborg. Nestved. Stege..... Nakskov....... Nysted.. Nyekjøbing p. Falster. Stubbekjøbing.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Odense. Assens. Nyeborg.... Svendborg... Faaborg....... Rudkjøbing. Aalborg..... Aarhuus. Horsens. Randers. Hobroe..... Thisted. Veile..... Kolding.
Berlingske Tidende, 1836-05-11
Fredericia. Hertugdømmene. rede Sølv. Flensborg. a 4 48 a 3 64 a 3 16 a 80 Tøndern.