JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-08-24
Freditorerne i følgende Stervboer under Stege Kiøbsteds og Møens Herer reds Jurisdictioner, nemlig : 1) Efter Dagleier Niels Jensen Skov af Stege, 2) Aftægtsenken Kirsten Jeppesdatter og forhen afdøde Mand Jens Jørgensen af Ebbelnæs, 3) - Giertrud Jørgensdatter, Aftægtsmand Hans Henningsens Enke af Windebek, d). - Karen Hansdatter, Aftægsmand Christian Christophersens Enke af Tortmæs, 5) - Ungkarl Lars Albretsen af Dame. 6) - Aftægtsmand Ole Jensen Øster af Nyroed, Aftægtsmand Ole Nielsen Munk af Svendmark, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden lovbefalet Frist. Tillige indkaldes de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, til for mig at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boernes Behandling. Stege paa Møen, den 16de August 1832. C. Meincke. følge allernaadigst Bevilling af 3die d. M., som snarest mueligt vil vorde læst inden Langelands Herredstingsret samt ved den Kongelige LandsOver= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter den paa Forpagtergaarden Broelykke under Stamhuset Ahlefeldt afdøde pensioneret Ma for Georg Wilhelm v. Hedemann, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Saa indkaldes og med samme Varsel den Afdødes fraværende Arvinger, at fremkomme og legitimere deres Arveret. Det bemærkes, at en Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir Tranekiær, Onsdagen den 3die October førstkommende, om Formiddagen Al. 10. Tranekiær, den 6te August 1832. Denket. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Juli d. A., der Dags Dato er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkalde vi herved, som Commissarier i afgangne Skibscapitain og Vater, schout Jens Christian Møller og efterlevende Enke Margrethe Møller, født Thrane, deres fælleds Boe, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i bemeldte Boe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres formeentlige Krav for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkalde vi herved med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger til at legitimere deres Arveret og jagttage deres Tarv under Boets Behandling, Kiøbenhavn, den 13de August 1832. C. W. Haagen. Henning H. Rønne, Lands Over, samt Hof og Stads. Skibscapitain og Oldermand for rets Procurator, KlædeboSkipperlauget. derne No. 102.
Berlingske Tidende, 1832-08-24
Dritte und lette Bekanntnachung, Extract, des No. 196 in extenso eingerückten ProclamsGlandiger und Plandinhaber der zum Concurs gekommenen hiesigen Bar ger und Einwohner: 1) des Brantweindrenners Christian Jürgensen, 2) det Grodbackers Christian Hildebrandt, und 3) des Fuhrmanns Johann Kurs, haben sich innerhalv 12 Wochen, hei Vermeldung der geseplichen Nachthelle, sin Stadtsecretariate zu melden und das Ordningsmasige zu besbachten. Rensburg, den 9den August 1832. Bürgermelster und Kald.
Berlingske Tidende, 1832-08-24
ved Proclama, som læses i vedkommende Retter, ere Alle og EnhviB. som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde SognepiaHr. Professor Andresen her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ufor mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, samt at en Samling i Boet er de rammet at holdes paa denne Byes Raadstue, Onsdagen den 12te Septem der førstk., Kl. 10 Formiddag. Kierteminde, den 15de August 1832. Thaulov. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3de dennes, som vorder læst Hads og Ring Herreders Ret, og i den Kongelige Lands Overret, Wiborg, bliver herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Al og Dags Varsel indkaldte alle dem, som formene sig at have Noget at fordi i Boet efter afgangne General-Krigscommissair Breve Hans Frederie Fædder-Charisius og Hustrue, Grevinde Else Margrethe Hedvig Sophie, fød Baronesse Rosenkrantz, af Constantinsborg i At huus Amt, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres haven Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Executores termenti, at anmelde og beviisliggiøre.
Berlingske Tidende, 1832-08-24
Af et ved Testamente - ifølge allernaadigst meddeelt Faculias testan- indsatte Arvinger, bliver herved med lovligt Varsel indkaldt: 1) Hans Frederich Brandt (en Søn af sal. Jnstitsraad Brand der skal være død. 2) Afdøde Capitain Bützows Børn, hvis Opholdssteder ere ud kiendte; og 3) Jomfrue Marie Hansen (hvis Moder var en Winter, og hvi Opholdsted ligeledes er ubekiendt, til at anmelde og legitimere sig samt til at paasee deres Arveret, forsaavidt de ere i Live. Aarhuus, den 14de August 1832. Abnfeldt. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1832-08-24
Ved Proclama, som er foranstaltet tinglæst saavel ved den Kongelige Land, Vover, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, som for vedkommende Ulderret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter min afdøde Mand, Justitsraad Jean Christopher van Deurs til Bødstrup i Holbeks Amt, og hos mig indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som efter allernaadigst Bevilling hensidder i uskiftet Boe, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; dog herunder ikke forstaaet Fordringer, som ere forbundne med Undervant i bemeldte min afdøde Mands og mine fælles Eiendom, Hvilket herved bekiendtgiøres. Bødstrup pr. Slagelse, den 16de August 1832. Som Laugværge, A. D. van Deurs, E. van Deurs. født Hansen, Alle De, som formene sig at have Noget at for 45 - 1832 a 33. i afdøde Historiemaler Peter Blocks Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i undertegnede Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Afveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis i Kiøbenhavn, den 15de August 1832. Buchwald. Nollerup. alle og Enhver, der maatte have noget at kræve i Stervboet efter afdø A Astægsmand Jens Nielsen af Store Karlebye, og nu ligeledes af døde Hustrue Jngeborg Jensdatter, indkaldes herved, med 12 Uge Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre de res Fordringer. Ligeledes indkaldes bemeldte Afdødes efterladte Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret, i hvilket Henseende bemærkes, at Jens Nielsens Arvinger ved den afholdte algisteringsforretning, ere opgivne at være : 1) en Broder, Jndsidder Lars Nielsen, der skal boe i Nærheden, Urløse Kroe, eller dennes Arvinger, og a) en Broder, Aftægtsmand Anders Nielsen, der skal opholde i Nærheden af Frederiksværk, eller hans Arvinger. Leire Herreds=Contoir i Roeskide, den 14de August 1832. Leining, const. Alle de, som maatte have Noget at fordre i følgende Stervboer, 1) efter Jndsidder Ole Christensen af Siersløv under StorehedinSogn, 2) efter Else Nielsdatter, Enke efter tidligere afgangne HuusmeHans Hansen af Wiverne Stræde i Dalbye Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Stevns og Faxøe Herreders-Contoir i Storehedinge, den 17de Aug 1832. Bluhme.
Berlingske Tidende, 1832-08-24
Ved Proclama af Dags Dato, som er bleven eller vil blive lagt i ved Bekommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Huussæster=Sal Ane Petersdatter og hendes afdøde Mænd Niels Rasmussen og Hans Poulsen i Overkiærbye, Drigstrup Sogn, indkaldte med 12 Ugen, Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer i undertegnede Skifteforvalter i Boet. Hvilket herved endvidere kundgjøre Bierge Aasum Herreders-Contoir, den 11te August 1832. Friestedt.
Berlingske Tidende, 1832-08-24
ved Proclama, som er læst inden Lollands Sønderherreds Ret og i B blive læst ved den Kongelige Lands Over, samt Hof og Stadsret, Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter Un karl hos Gaardmand Christen Jørgen en Just i Tryghuus Bye i Arring, Sogn, saa Baadesgaards Gods, Mads Johansen, der forhen skal have let som Bryggerkarl i Kiøbenhavn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som ordinair Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring, ligeledes er indkaldt med lovligt Varsel den Afdødes Broder, Ole J. hansen, der skal opholde sig i Kiøbenhavn, til at melde sig ved Be Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Moslunde pr. Nakskov, den 9de August 1832. H. Møller. directionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgiør ha Deel, at en auction er beslunet at afholdes i Compagnen hai Slutningen af September Maaned d. A., over ostindiske og chisiske Varer. Christianshavn, den 14de August 1832.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Wien, den 13de August. J den Østerrigske Jagttager læses: "Courrier Francais fortæller, at man med det første vil faae nøiere Underretning om Hertugen af Reichstadts Testament. Da Prindsen følte, at hans sidste Øjeblik nærmede sig, sendte han den unge Louis Napoleon, med hvem han siden Jnsurrectionen i Pavestaten stod i en hemmelig Brevvexling, sit Testament, hvori han skjænket denne sin Fætter, sin udødelige Faders Kaarde. Vi ere benyndigede til at erklære, at den afdøde Hertug af Reichstads aldeles intet Testament har efterladt. Dette Factum er tilstrækkeligt til at betegne den ovenanførte Artikels Værd. Fremdeles indeholder den Østerrigske Jagttager Følgende: Allgemeine Zeitung findes en Artikel af 30te Julii, ifølge hvilken de store Magter have besluttet, efterat Tydsklands indvortes Rolighed synes betrygget ved Forbundsforsamlingens nyeste Beslutninger, at skjænke Schweiz sin Omhu, og tage dette skands forvirrede Tilstand i Overveielse; til den Ende skulle Conferentser holdes o. s. v. - Denne Artikel, der har Udseende af sen godmodig Fortælling, grunder sig paa en Opdigtelse med beraad Hu. Schweiz er en fri Stat og hører som en saadan til det Europæiske Statsystem; saalænge Schweiz ikke gjør sig skyldigt i noget Brud paa de gieldende Tractater, der bestemme dets Forhold til udenlandske Magter, vil ingen af disse blande sig i dets Anliggender; i modsat Tilfælde vilde hine Magter af egen Drift fordre Tractaternes Overholdelse. Hertil behøves ingen Conferentser; den almindelige Folkeret er tilstrækkelig.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Her døe daglig 20 til 30 Personer af den Asiatiske Cholera Egentlig Contagiøsitet er heller ikke under Sygdommens fornyede Udbrud beviislig. Indtræffer det Tilfælde, at flere Personer af Almuen i en eneste Familie paa eengang blive syge, saa forklarer man dette sikkrest af de samme Diætseil og den samme usunde Luft. Cholera søger ingenlunde sine Offere blot i de lavere Classer, men ogsaa i de høiere. Skulde Sygdommen, bedvare indtil September Maaned, saa er det sandsynligt, at de fremmede Naturforskere heraf ville tage Anledning til ikke at somme hid til den berammede Forsamling. - Paafaldende er det, at flere Englændere end sædvanligen om Sommeren nu op folde sig her. Det maa altsaa endnu være sikkere ved Donau so ved Theemsen.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
London, den 17de August. J Aaret 1801 havde England ifølge de officielle Mandtalster 8 Mill. 331,434 Jndvaanere, i Aaret 1831 derimod 12 Mill. 89,338 ; i Aaret 1801 havde Wales 541,564 Jndv.; saaret 1831 derimod 805,236. J Aaret 1801 havde Skotland, Mill. 599,068 Jndv.; i Aaret 1831 derimod 2 Mill. 305,807, hele Storbritannien var altsaa i Aaret 1801 Jndvaanernes datal 10 Mill. 942,646; i Aaret 1831 derimod 16 Mill. 537,397.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
J Aaret 1801 havde London 864,845 Jndv., i Aaret 1832, timod 1 Mill. 474,069, altsaa i 30 Aar en Tilvært af 609,224.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
J Aaret 1801 havde Edinburgh 82,560 Jndv., i Aaret 1832, derimod 162, 103; altsaa i 30 Aar en Tilvæxt af 79,843. J Aaret 1801 havde Manchester 94,876 Jndv.; i Aaret 1831 den imod 237,832; altsaa i 30 Aar en Tilvæxt af 122,956. J Aaret 1801 havde Glasgow 77,65 Jndr., i Aaret 1831 der imod 202, 126; altsaa i 30 Aar en Tilvært af 125011. J Aaret 1801 havde Liverpool 79,722 Jndv., i Aaret 1831 der, mod 189,244; altsaa i 30 Aar en Tilvært af 109,522. J Aaret 1801 havde Bristol 63,645 Jndv.; i Aaret 1831 derimod 103,886; altsaa i 30 Aar en Tilvæxt af 40,241. - - Disse Tal, der ere uddragne af Hr. Richmanns vigtige statistiske Værk, som er trykt efter Parlamentets befaling, men først nu publiceret, vise, at Bristols Befolkning i 30 Aar har havt en Tilvært af 2/8 Dele og Londons af 3/4 Dele o. s. v.; i Almindelighed, at Folkemængden i England, Wales og Skotland har beløbet sig i Aaret 1801 til 10 Mill. 942,646 Jndv.; i Aaret 1831 til 16 Mill. 537,397, Tilvæxten altsaa til 5 Mill. Man har gjort det Forslag i London, at aabne en Subscription til at underflytte Don Pedro til hans Expedition imod Dou Miguel. Men denne Jdet er Donquixotisk. England er ikke berettiget til at intervenere paa denne Maade; det har Jntet at skaffe med Brodertviisten. - Desuden er det jo bekjendt, at Don Pedro har gjort et betydeligt Laan hos en Jøde i London, imod at pantsætte sine Juveler og sit Sølvtøi, saa at han fordet første ikke behøver pecuniær Understyttelse fra England. (The Atlas.)
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Det er i disse saa uroelige Tider herskende Skik i Jrland, at Jndvaanerne i et eller andet District, naar de pønse paa en blodig Hevn, overdrage dens Udførelse til ganske fremmede og ubekjendte Personer, der i lignende Tilfælde kunne regne paa samme bistand som Reciprocitet. Heraf kan den Dristighed forklares, hvormed saa mange Forbrydelser udøves; Gierningsmændenne undkomme ustraffede, thi disse, der ofte boe mange Mile borte, ere blot bestilte til et vist Sted, for at begaae en bestemt Udaad, og ile, efter dennes Fuldbringelse, til deres Hjem, uden at Rogen kjender dem.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Af de nyeste Parlaments Debatter erfares, at - i Særdeleshed i Hovedstaden, - neppe en Trediedeel af dem, som ifølge Reformbillen ere blevne Valgberettigede, har qvalificeret sig dertil, thi de Fleste have undladt, før den foreskrevne Termin, at betale de direkte Afgifter og Fattigskatten, hvilken Betaling, Ministrene maatte lade sig paanøde af deres Modstandere som Betingelse for Valgberettigelse. Naturligviis maatte man forudsætte, at det var de uformuende Jndvaanere, der havde forsømt, i rette Tid at erlægge sine Afgifter; men dette er ingen lunde Tilfældet; der findes forholdsmæssig flere Rige end Fattige, som have forsømt dette, saa at f. E. det i Henseende til Folkemængde og endnu meer til rige Jndvaanere ubetydeligere Sogn St. Pancratius vil faae Overvægten over det store og rige Sogn Marylle-Bone.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
J et af Overhusets sidste Møder erklærede Hr. Bronghamat det skulde staae Statholderen i Jrland frit for, i det Tilfælde, at Regjeringen fandt det nødvendigt, at erklære Jrland i Oprørstilstand, af egen Myndighed at suspendere Habeas Corpus Atten, og sende Forbrydere i Fængsel endog over Havet. Han tilføjede, at han var overbeviist om, at den nuværende Statholder, Lord Angelsen, ikke vilde tage i Betænkning, i Nødstilfælde at gjøre Brug af denne ham tillagte Myndighed. Lord Broughams Anskuelse fandt almindeligt bifald blandt Overhusets Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Jfølge de officielle Bulletins var Totalantallet af Cholera patienter i England og Skotland indtil den 17de August (London undtagen) 32,071, af disse vare 12,003 døde. - J Liverpool har Mortaliteten været størst med 1058; i Skotland var den forholdsmæssigen størst i Glasgow, hvor 199.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Cholerapatienter døde. – J Jrland var Cholera almindeligen udbredt. I Dublin døde deraf siden dens Udbrud 2,726 Jndividuer.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Paris, den 14de August. To Begivenheder beskjeftige vore Politikeres Opmærksomhed; Fyrst Talleyrands uformodede Tilbagekomst til Paris fra Baden, i Bourbon Archambault for den af ham selv bestemte Tid og Grev Flahauts pludselige Bortreise til London. Vore Blade forsikkre, at Hensigten af hans Mission didhen er, at formaae England til Tvangsmidler mod Kongen af Holland.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Jfølge Breve fra Lyon opholde de samøse Generaler Bourmont og Clouet sig i Vaucluse Departementet og finde overalt mange Tilhængere.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Abbed Chattels franskecatholske Menighed (som har det Tilnavn "fransk fordi Messen holdes i det franske og ikke i den latinske Sprog,) tiltager daglig meer og meer. Bedesalen i Rus de Clichy er allerede bleven altfor trang for hans Troende, og han holder desaarsag nu sin catholske Gudstjeneste i en stor Bygning paa Boulevard Bonne Nouvelle, over hvis Port med store Bogstaver staaer den franske Jndskrift: "Catholsk og Apostolisk Kirke. - Paven har, som bekjendt, bandlyst ham, og i Band bullen kaldet ham homo Scelestus, Men hvo uden en Daare, i hvilkensomhelst Troesbekiendelse, ændser i vore Dage Bandbuller, om de udstedes af Paven eller (som nys imod Vicekongen i Ægypten) af Sultanen, J de nordlige Provindser ere Carlisterne talrige. Det forklares af en særdeles Jnteresse, nemlig af den Yndest, som nogle af det faldne Dynasties Medlemmer, der pleiede at opholde sig i disse Egne om Sommeren, havde erhvervet sig. J Særdeleshed var dette Tilfælde med Hertuginden af Berry Hendes Omflakken og Jntriguer ere nu Gienstanden for alle Samtaler. Det catholske Clerisie opfinder allehaande Legender til denne politiske Madonas og hendes Søns Forherligelse. Forhen vare de catholske Geistlige ingenlunde saa tilfredse med hendes catholske Jver. Desto meer yndte Folket hende. Dengang hed det: "Denne lille vakkre Kone er dog aldeles ikke saa bigot som de Andre. Seer, hvor verdslig kolette hun følger med Processionen; seer, hvor hun i sin Overgivenhed holder det brændende Voxlys saa lavt, at Voxet drypper ned paa hendes Svigerindes, den bidske, devore Hertuginde af Angoulemes, hvide Atlasslæb." (Ach, Ludvig Villdes ulykkelige Datter har fra sin tidligste Ungdom fristet en saa græsselig Skjebne, været saa hjertenagende Sorgers Fortroelige, at hun vel har Føje til at vente en nogenlunde mildere Dom om noget Frastødende i hendes Charakteer. Beklageligt, at hun søger Religionens Trøst der, hvor dens guddommelige Kraft til at læge, sønderrevne Hjerters Lidelser ikke er, ikke kan findes, Men den Tid er nu forbi; Munterhedens Rose er falmet paa den ulykkelige Caroline af Berrys Kinder. Nu er hun ligesaadebot, som de Andre, og bærer det brændende Voxlys ligesom de, saa at det hverken er hendes eller de catholske Klærkers Skyld, at hiint benedidede Lys, der nu vorder en Brandfakkel ikke sætter hele Frankrige i lys Lue. - Det catholske Cleristes Jndflydelse er i de nordlige Provindser langt større end man troe i Paris.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Mannheim, den 14de August. Den Storhertugelige Hofret har i Sagen mod Studiosus, Heinrich Køhler fra Jtzehoe kjendt for Ret : At bemeldte Student H. Køhler i No. 101 af der Vachter af Rhein har gjort sig skyldig i et Slags Statsforræderie, og derfor bedømmes til eet Aars Tugthuusstraf i Mannheim, og efter udstaaet Straf forvises ud af Storhertugdømmet Baden. Alle de Exemplarer af nysnævnte No., der enten ere i Forfatterens, Redacteurens eller Bogtrykkerens Værge, skulle tilintetgjøres.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Kjøbenhavn, den 25de August.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Ledigt Embede. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Toldcontrolleur-Embedet i Ballum under Tønders Tolddistrict.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Befordringer. Under Rentekammeret. Den 24de Juli er Tiende commissair og Forligelsescommissair C. Rothe og Jnspecteur ved Lerchenborg G. Michelsen, som Landvæsenscommissairer i Holbeks Amt, forundt Rang med Kammerraader. Den 28de Juli, Co pist ved Hans Majestæt Kongens Particulairkammer S. T. Dale berg beskikket til Fuldmægtig sammesteds.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. Den 17de April er Lector i fransk Sprog og Litera, tur ved Kjøbenhavns Universitet Mag. N. C. L. Abrahams udnævnt til Professor extraordinarius i bemeldte Videnskabsfag. Den 8de Juni, Skovrider for det Frederiksborgske District, Forstraad og Landvæsenscommissair G. Sarauw, til Forstinspecteur ved Sorøe Academies Skovvæsen.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 22de August : Kjøbmand Hartmann, fra Præstøe: Apotheker Glan fra Sorøe; Kjøbmand Knuth fra Helsingøer. Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Gaar Morges Kl. 8 med følgende Passagerer til Kiel: Provst Callisen med Frue og Barn; GrenReventlan; Fabriker Salmonsen med Kone og to Børn; Kjøbmændene Dou ner, Henriques, Adler, la Grange, Domeyer, Clausen, Ree og Behrend Particulier Smith; Jfr. Bøje; Mad. Kuhl med to Børn; Mad. Hansen, Lieutenant Deickmann; Branddirecteur Piper; Juveleer Lachmann ; Hr. Søeberg; Styrmand Hallanger. Til Øerne og Vordingborg : BibliothekaMac Dougall med Kone og som Børn; Assessor Eberlin; Justitsraad Møller, med Frue og Datter; Hørkræmmer Gylding; Forvalter Chrenreich; Jfr. Bruun.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Dampskibet Dania ankom fra Jylland hertil Fredagen den 24de August og Eftermiddagen Kl. 1 1/2 med følgende Passagerer. Fra Aarhuus Consul Herskind med Frue; Postmester Brendstrup; Frøkenerne G. og A. Fielstrup; Consul Nissen med Frue; Capitain de Meza; Cand. Theol. Bruun, Pastor Assmussen; Kjøbmand Nathan; Lieutenant Bruun; Hr. Walser, Cand. Theol. Kabell; Studenterne Koster, Andresen, Neye, Ove, Fog og Birkedahl; Elev Hedemann, Handelsbetjent Fløe; Handelslærling Cohn Skrædersvend Lunds Enke; Skrædersvendene Lund og Kirkerup; Pigen Rasmusdatter. Fra Fridirecia: Klædekræmmer Melbye med Jfr. Bjerngaard og Søsterdatter; Jomfruerne W. og C. Thielsen, Cohn og Hansen, Cand. Fister med Moder og Søster; Herredsfoged Timmermann ; Studiosus, Theol. Asmussen; Stud. Med. Lorenzen; Seminarist Ley. Fra Bogensen Karlen Fredericksen.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Overpræsident, Borgermestere og Raad udi den Kongelige ResidentsstilKjøbenhavn, gjøre vitterligt: At vi, i Anledning af et fra Oldermanden med Bisiddere ved Gjortlerlauget her i Staden desangaaende indgivet Forslag, have i Medfør af den os ved allerhøieste Reskript af 24de Decbr. 1825. dertil meddeelte Bemyndigelse bestemt, at Mesterstykket ved bemeldte Lau herefter skal bestaae i Følgende: 1) At forfærdige en efter Tiden smagfuldt udarbeidet forgyldt Lysekrontil i det mindste 6 Lys, eller et dito Foutteral med Figurer til et Taffeluhr, 2) at drive det danske Vaaben paa fri Haand i Messing; eller at udføre et andet Arbeide i Drivning af lignende Omfang, su 3) at passere i Vox et Ornament; og skulle Stykmesterne selv for dige de udfordrende Modeller til Mesterstykket. Hvorefter alle Vedkommende sig have at rette. Kjøbenhavns Raadstue, den 22de August 1832. C. S.)
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Det Kongelige Denske Cancellie har ved Skrivelse af 21de denne ik meldt os, at hans Majestæt under 17de næstforhen allernaadigst har til beret Collegiet saaledes :At de den 13de næste Maaned til de i Kiøbenhavn og ClladelFrederikshavn garnisonerende Regimenter og Corpser indkommen Frifolk, maae omtrent 3150, til hvilke ikke haves Plads i Kas nerne, i de 30 Dage de forblive til Tieneste, paa sædvan Maade indqvarteres i Kiøbenhavn, ligesom Kronens Regime 5 Compagnier, circa 21 Officerer og 515 Mand, i den Tid, ere beordrede til Kiøbenhavn, skulle indqvarteres i Stadens 3 stæder. Holket herved bekjendtgiøres til Vedkommendes somedne Efterretning, Kiøbenhavns Raadstue, den 22de August 1832. C. S.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Berlingske Tidende, 1832-08-25
De, som endnu önske at indtræde i Selskabet, kunne tegne og i Slagelse hos Hr. Justitsraad og Borgemester Birch, og höbenhavn hos Hr. Universitetsboghandler Reitzel. Den 24de August 1832.