JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Lodi, i det Maylandske, den 28 Martii. Den Keiserlige Armee er i fuld Bevægelse henimod de Piemontesiske Bierge, Hovedqvarteret er den 25 gaaet til Alessandrien. Man tvivler ikke længere paa, at Feldtoget snart vil begynde. Man angiver den forenede Østerrigske, Sardiniske og Neapolitanske Armee at være 110000 Mand stærk, nemlig 50000 Østerrigske, 50000 Sardiniske og 10000 Neapolitanske Tropper. Chefen General Beaulien fik nogle Dage, førend han reiste fra Pavig, en meget naadig Billet fra Keiseren, med uindskrænket Fuldmagt at maatte agere efter Omstændighederne, ligesom General de Vins havde. Beaulien er meget yndet ved Armeen, baade for sin Tapperhed og Høflighed. Skiønt han er 70 Aar gammel, har han meget got Helbred, og er yderst virksom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Efter Breve fra Genua af 3 April befinder den Keiserlige Armee sig allerede paa det Genuesiske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
General Beaulien skal ved Jndmarchen i samme have erklæret Senattet i Genna, at han kom som Ven. Den første af hans Krigsoperationer synes at være, at hindre Frantsoserne i at opfylde deres Trusel mod Senate i Genna, at de vilde bemægtige sig den vigtige Fæstning Savona. Rygtet siger, at han endog skal have besat Forstaden ved Genna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Basel, den 11 April. Den Franske Gesandt Barthelemy har i Direktoriets Navn tilsendt vor Magistrat en Note, hvori han siger, at han har bragt i Erfaring, at det Condeiske Korps er bestemt til at trænge ind over den Baselske Grund i Frankerige, hvor det giør Regning paa at finde Tilhængere. Men nu ere de Schweitzerske Grændser aldeles ikke besatte; Frankerige for anger altsaa, at man alvorlig sørger for bedre at forvare Grændserne; hvis ikke, bliver Frankerige nødt til at tage andre Forholdsregler til sin Sikkerhed. Han veed og nok, at der iblandt de fornemmeste Hoveder findes mange, der tænke meere fyrstelig, end republikansk. De Kantons Zyrich, Bern, Lucern, Unterwalden, Zug, Glaris, Basel, Schafhausen og Appenzell, ligesom og Stæderne St. Gallen og Biel, have allerede i meget smigrende Udtryk erkiendt den Franske Republik, de andre synes at ville opsætte Sagen indtil den Forsamling, der ved St. Hansdags Tiid skal holdes i Frauenfeld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Kølln, den 16 April. De Franske Generaler her tale nok meget og Fred, men det synes meest at skee for desto bedre at masquere deres Krigsforanstaltninger. Baller, Giestebudde og andre Lystigheder skee hyppigere, end forhen, og man vil have bemærket, at de Franske Chefer sædvanlig bruge denne Taktis, naar der er et vigtigt Foretagende i Verk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Hannover, den 19 April. Man vil med Vished paastaae, at der igien med første skulle gaae 40000 Preusser til Westphalen. Her indløb nu og den Efterretning, at alle Fredsunder, handlingerne skulde være afbrudte i Basel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Berlin, den 19 April. Uagtet vore Rustninger skal Hoffet dog staae i beste Forstaaelse med Frantsoserne, og det skal altsaa ingen anden Hensigt have, end at vedligeholde en bevæbnet Neutralitæt, og beskytte det nordlige Tyskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Wien, den 13 April. General Manfredini kom i Mandags hertil fra Florenz. Skiønt ingen veed den egentlige Hensigt af hans Reise, vil man dog troe, at den angaaer Fredsunderhandlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Breve fra Jtalien sige, at General Beaulien skal allerede have aabnet Feldtoget og bemægtiget sig de vigtige Poster ved Finale, hvorved Frantsoserne skulle have mistet 3 Kanoner og 300 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Warschau, den 11 April Om den sidstommeldte i Podolien begyndte Konfoederation løbe endnu stedse Efterretninger ind, som melde, at Oginsky, der nylig er reist fra Paris til Konstantinopel, skal være Formand for samme og opholde sig ved Konfoederationen; dog troer man ikke, at den længe skal kunne holde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Hamburg, den 21 April. Efter Franske Beretninger er den Hollandske Flaade under Admiral Braak, som bestaaer af 4 Linieskibe, og 13 Fregatter, allerede seet paa Høiden af de Afori ske Øer, og er følgelig undgaaet den Engelske Flaades Aarvaagenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Stokholm, den 15 April. De Officierer ved Skiærsgaden, som staae paa Ex tractat, ere anviiste at melde sig hos Storadmiralitætet, for at erholde videre Ordre, og i Finland hos Chef amtet i Svegborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Uagtet Udrustningerne saavel her som i Finland drives paa det ivrigste, saa er dog Grev Steenbok, gaaer til Petersburg, for at tilkiendegive det Russiske Hof vort Hofs fredelige Sindelav. Skulde det desuagtet komme til Krig, saa love vi os en lykkelig Fremgang af vore Vaaben. Vore Grændser ere besatte, og de Finniske Bønder synes ey at ville bytte Sverrigs milde Scepter mod et andet. Et Beviis paa deres PatrioLisme gave de ved et Hestemarked, hvor de paa det Rygte, at Regieringen vilde kiøbe endeel Heste, tilhøat levere 700 Stk. uden Betaling, og selv at gaae til Grændserne for at fordrive Fædrelandets Fiender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Jernets Udførsel er her nu forbuden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Da det Keiserlige Hof har erklæret, at det ikke, førend Freden er sluttet, vil antage nogen Svensk Minister af anden Rang, saa har vor Konge tilladt den befuldmægtigede Minister v. Engstrøm, paa ubestemTid, at opholde sig, hvor han vil Kiøbenhavn, den 19 April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Efter Forlydende vil Hs. K. H. Kronprintsen følge sin Gemalinde til Altona, paa Hendes Reise til Por mont, som skal være ansat til den 14 eller 17de Man hvorfor Hs. Durchlauchtighed Prins Friderich af Hessen, og Generalmajor v. Leth, skulle ved forestaaende Sommermaneuvre føre Kommanden ved de herværende Tropper. Det heder og, at Hs. K. H. Arveprintsen, vil til samme Tid giøre en Reise til Brynden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Efter Forlydende skulle Kavalleriets Nationale ikke indkaldes til dette Aars Sommermaneuvre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Til Kadet=Fregat er i Aar bestemt Fregatten Friderichsværn, som ogsaa i Fjor var ude med Kadetter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Khr. v. Hauch, Kæmmererer ved det Øresundske Toldkammer, er efter Ansøgning i Naade bleven entlediget. I Helsingøer er Toldkasserer Blume ved Døden afgaaet. J Flensborg er Professor og Rector, Jlaus Henrich Møller, den 5 April død i sit Alders 81 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Følgende Danske Skibe ere paa nye i London restituerte: Altona, Capt. Jensen; Altona, Capt. Anker; Altona Cpt. Anker; unge Jackob, Cot. Sibbers, med alle paaløbende Omkostninger. Ringende Jakob, Capt. Bartels; St. Johannes, Capt. Wik; Jfr. Maria, Ept. Saatmann, Jntrepid, Cpt. Wik; Luria Margaretha, Cpt. Kruuse Maria Dorthea, CpiDarmer; Minerva, Cpt. Kreft, Jndustria, Cpr. Ca lesen. Ved disse ere endnu ikke bestemt, om Omkostningerne blive gotgjorte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Vacancer: Det Tydske Præsteembede paa Ahlheder, og til Karup i Aarhuus Stift, 260 Rdl. Thunøe residerende Capellanie i Aggershuus Stift, 120 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Hirsholms Sognekald i Sielland, 250 Rdlr. Roch stads residerende Cappellanie i Aagershuus Stift, 200 Rdlr. Øvre Zvinnesdalg Sognekald i Christiansands Stift, 300 Rdlr. Haae Sognekald i Christiansands Stift, 216 Rdlr. Til den sidst afdøde Sognepræstes Stervboe erlægges af Eftermanden 200 Rdlr. til Er statning for de paa Præstegaarden anvendte Omkostninger. Landphysicatet i Bradsberg Amt, samt Scheen med tilhørende Forstæder. Byfogedembedet i Svannike og Herredsfogedembedet i Øster=Herred. Birkedommerombedet ved Antvorschou Birk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Fridericia, den 29 April passerede Skippere. hvorhen. hvorfra. Dato Skippernes Navne. Weile, Flensborg. M. Rasmusen. 26de Horsens, Flensborg. C. Jensen. dito Stavanger. Ø. Sunde. Bergen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Sønderborg. C. Møller. Drammen. P. Petersen. dito Colding. Weile, 27de P. Lauritzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Flensborg. Horsens T. Nielsen. Assens Norge. J. Madsen, 28de dito Bogense. K. Frederichsen. Assens øster Riisøer. L. Lund. Døbt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Den 24de i Michaelis Kirke lod Poul Odderhuusdøbe en Datter, som blev kaldet Karen. Fadderne vare Dorte Pedersdatter, Martha Hansdatter, Hans Jensen, A. Lauridsen og Christen Hansen. Den 26de lod Hans Juni døbe en Datter, kaldet Dorte, Fadderne: Hans Jversens Kone, Anne Dorthea Jensdatter, Søren Buxeskræder og Christen Bertelsen Smed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Den 25de i Trinitatis Kirke lod Organist Jørgensen døbe en Datter, kaldet Pauline. Fadderne: Peder Poulsens Hustrue, Jfr. Poulsen, Niels Kleinsmed, Peder Jacobsen Vertshuusholder og Jacob Lund. Den 26de lod Hans Hansen Møller døbe en Datter, kaldet Mette Marta. Fadderne: Windslebens Hustrue, Mette Hansdatter, Peder Jacobsen, Jørgen Hansen og Knud Haso. Jndsende. Der sees af Svaret i Ribe Stifts Adresse Avis No. 34, at Hosbonden er den rette competente Domme over sin Lærlings begangne Uforskammeligheder imod Publikum (som var en naturlig Følge af Spørgsmaalet) Publikum vil altsaa herefter henvende sig til den rette Mand (ikke til anden eller tredie Sagen uvedkommende Person, der baade veed, vil og kan straffe sin Lærling efter Fortieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Ved Tallotteriets 604 Trækning i Altona udkom No. 84, 3, 64, 60, 18.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Avertissement. J Følge Kongelig Bevilling af 18 Martii sidstleden indkalT des herved den i Lemvig boede og afdøde Kiøbmand Peder Brøndlund og hans Kone Mette Olufsdatter CabelsArvinger og Creditorer at melde sig hos mig, som Skifteforvalter inden Aar og Dags Forløb, med Beviis for deres Arve=Ret eller Krav, sub poena præclusi & perpetui silentii. Lindahl. Lemvig, den 12 April 1796. Landvæsens Commissair, Byefoged. og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Den 2de Decbr. s. A. døde Rasmus Andreasen, Bagger her i Byen. Hans Efterladenskab blev strax forseglet, 30te Dagen aabnede og registerede, samt siden ved Auction udbragte til 52 Rdlr. 1 Mk. 14 s. Han har været givt med forhen afg. Stine Eriksdatter Falk, deri Jldebranden her 1779 tilligemed den betydeligste Deel af deres Formue brændte. Jngen af disse 2 har efterladt sig Livsarvinger. J Stervboet fandtes et imellem dem oprettet reciprogt Testammente, dat. 23de Novbr. og confirmeret 11te Decbr. 1778. Efter samme skal nu Boet deles imellem begges Arvinger efter Loven. Der vil blive ubeydeligt at arve Jblandt hendes Arvinger blev anmeldt at skulle være en Broder, nemlig Hans Eriksen Fark, der skal have været Betient ved Toldvæsenet i Bergen udi Norge, men for en 30 Aar siden bortdød. Hans Arvinger, om han har efterladt nogle, samt og ellers flere Arvinger, end de anmeldte, ere til, indkaldes herved udi Ribe Stifts Addresse=Avis med 12 Ugers Varsel, efter Plac. 26 Octbr. 1792, de Myndigeselv eller ved Fuldmægtige og de Umyndige med Værger, deres Arveret for mig, som Skifteforvalter, at ligitimere. Jmidlertid ville og Stervboets Credi= og Debitorer indfinde sig i disse for at betale deres Skyld, og hine at bevise deres Krav. Varde, den 1ste April 1796. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
J Guldager Degnebolig, Schads Herred, Ribe Stift, er J den 4 April a. c. død Sognedegnen sammesteds Sr. Christian Vogler, da Boet er formaaer anderledes, indkaldes herved alle som i nogen Henseende har noget ved hans efterladte Boe at erindre, enten at møde til de i Loven befalede Tider eller og i seeneste til Julii Maaneds Udgang i Allerup Præstegaard hos Herredsprovsten. Sidelmann. Toruden det udstædte og fra vedkommende Retter public 2 rede lovlige Proclama, bliver end videre herved, 3de Gange efter hinanden, bekiendtgjort, at Skiftesamlinger af mig ere herammede at foretages den 1ste Junii og 13de Julii dette Aar udi Sr. Christian Gudesen Fugl og hans fraski dre Hustrue Johanne Magrethe Fugl, paa Magrethelund i Coldinghuus Amt, deres fælleds Boe, til hvilke Tider og Sted at møde eller møde lade, med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, er indkaldet, og herved ydermeere indkaldes fornævnte Sr. Christian Gudesen Fugl og fraskildte Hustrue Johanne Margrethe Fugl, med Værge, saavelsom alle Boets Credi= og Debitorer, for, enhver især, at kunne iagttage sin Ret og fremme det Fornødne under Skiftebehandlingen. H. Junghans, Colding, den 16 April 1796. Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Hvor der kan faaes nogle gamle Bygnings Materialier af Tømmer, Dørre og i stor Port med Henafler, Steene, Vinduer o. s. v., anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-02
Damen i Ephesus. denne Petroniske Fortælling er nærmest oversat af Oeuvresmelles de S. Eeremont.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-02
Nu veed mine Læsere vel, at kielne Følelser og ømme Fristelser gierne ville indfinde sig efter et godt Maaltid. Med samme Vaaben han tilforn havde bestridet hendes Fortvivlelse, angreb Krigeren nu hendes Hierte. Det unge Menneske forekom hende hverken ubehageligt a) Den danske Oversætter beder om Forladelse, for han efter Tidernes Leilighed har forvandlet Viin til Brændeviin, og omskiftet Korset med Galgen. eller uvittigt; ei heller glemt Tienestepigen, af Taknemmelighed at vise ham god Hielp, og rørt af troe Jver for sin kjere Frue, udbrød hun omsider: Betænk, betænk dog Deres eget Gavn! Unddrag Dem ei den ædle Elskers Favn, Kort sagt: den gode Dame var nu engang kommen i med at lade sig overvinde; vor Helt blev lykkelig. De forbleve sammen ikke allene den Nat, men endog anden Dagen, og Dagen derefter igien. Dørrene vare saa vel tillukte, at hver der kom til Gravstedet, være sig bekiendt eller ubekiendt, skulde sikkert have troet, at den dydigste Kone i Verden havde opgivet Aanden, paa sin Mands Liig. Krigeren indtaget af sin Skiønnes Yndigheder og sin Lykkes Hemmelighed, kiøbte alt hvad hans lille Formue vilde tillade, og neppe var det blevet Nat, før han bragte det til Gravstedet. Slægtningerne til den ene af dem, der vare hængte, som imidlertid merkede, at der ingen Vagt var ved Galgen, nedtoge Legemet, og viiste samme den sidste Pligt, ved en ordentlig Begravelse. Men den arme Krigsmand, der havde ladet sig bedrage, ved at opholde sig al for længe hos sin Fornøielse; da han Dagen derpaa saae, der manglede en af Kroppene i Galgen, vendte han sig i største Angest til sin Beherskerinde, og fortalte hvad der havde tildraget sig: at han i øvrigt var findet, ikke at oppebie sin Fordømmelse; at han vilde udøve Retfærdigheden paa sig selv, og med egen Haand straffe sin Efterladenhed, al den Gunst han nu udbad sig af hende, var at have Omsorg for at see hans ulykkelige Legeme jordet og at berede samme sørgelige Grav baade for sin Mand og sin Elsker. Damen, der var ligesaa godhiertet som dydig, skreg herved: Guderne forbyde, at jeg paa een Tid skulde see Ligene, af tvende mig saa dyrebare Personer, hellere vil jeg da hænge den Døde, end lade den levende omkomme. Efter denne meget vel grundede Talle drog hun Lege, met af Ligkisten, for at hænge det i den nedtagnes Sted. Krigsmanden benyttede sig af dette vise Fruentimmers snilde Raad; og Dagen derpaa forundrede alle sig over hvorledes en død Mand kunde selv gaae til Galgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-02
Jndsendt. Betænkeligheder i Anledning af de paa Husene opsatte Fløie, som skal tiene til at vise Vinden. Alt det, som kan tiene til at forebygge Skade, bør lagttages, og aldrig har nogen fortrødt at have viist Forsigtighed. Vindfløiene, som paa Husene ere oprettede, synes vel, at være ligegyldige, og mange ville vist savne en ikke liden Fornøielse, om de ganske skulle afskaffes. Jeg selv ønsker undertiden, at vide hvad Vinden er, og andre ere vel paa samme Maade findede. Men dette uagtet er det dog en afgjort Sag, at de kunne blive en Aarsag til Skade, og derfor overladet jeg til andre at bedømme, om de bør taales eller afskaffes. Naturkyndige viide, at Lynildstraalen trækker efter Jern og andre Metaller, og altsaa er enhver JernFløistang at ansee, som en Tordenleder, der kunne nedtrække Lynilden, dersom en med elektrisk Materie besvangret og lavtgaaende Skye skulde trække over Huset. Man kunde maaskee indvende: vi have kiendt Huse, hvorpaa Fløistange i mangfoldige Aaringer have været oprettede, og dog have vi ikke opdaget, at derved et skeet nogen Skade. Men for det 1ste kan ingen vilde alt, hvad der er skeet, og for det 2det kan det skee, som ikke er skeet, og hvo ville vel udsætte sig eller sit Huus for Fare, Man har ofte læst, at Lynildstraalen er faret ned i Kirketaarne, og har gjort betydelig Skade, og hvad var vel Aarsagen, Paa Taarnet et Spiir, som var belagt med Blye eller Kobber, paa Spiret var en var en Jern Fløistang, og Taarnet selv var opfyldt med mange Klokker, altsammen Ting af den Beskaffenhed, at de trække Lynildstraalen til sig, og hvad der kan skee i dette Tilfælde kan vel og skee i andre, Rigtig nok er det meget sieldent, at en Skye, som er opfyldt med electrisk Materie, gaaer saa lavt, at den kan røre ved en af de paa Husene opsatte Fløie, men mueligt er det dog alligevel, og altsaa bør man see sig for i Tide. Jeg er just ikke bange i Tordenveir, men jeg brugen dog al muelig Forsigtighed, og naar Tordenen nærmer sig, som kiendes derpaa, at Tordenskraldet følger hastig paa Lynet, saa lægger jeg alt Metal fra mig lige indtil mine Haandknappe, og om jeg eiede Huus, ville jeg ganske vist afskaffe Jern=Flostangen, om den derpaa fandtes. Man har Exempler, at paa Menneskeer, som af Lynild have været ihielslagne, Metalknappe have været smeltede, uden at der paa dem selv have været Kiendetegn paa noget brændt, og altsaa bør man i Torden, veir vogte sig for Metaller. De nu brugelige Fløi stange kunne anvendes til Torden=Afledere, og da giorde de viist meere Nytte end for nærværende Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-02
Avertissements. J Følge Kongelig Bevilling af 18 Martii sidstleden indkaldes herved den i Lemvig boede og afdøde Kiøbmand Peder Brøndlund og hans Kone Mette Olufsdatter CabelsArvinger og Creditorer at melde sig hos mig, som Skifteforvalter inden Aar og Dags Forløb, med Beviis for deres Arve=Ret eller Krav, sub poena præclusi & perpetun, silentii. Lemvig, den 12 April 1796. Lindahl. Landvæsens Commissair, Byefoged. og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Paris, den 14 April. Fredens Venner længes endnu bestandig forgieves efter en officiel Efterretning om Fredsunderhandlingerne; det lader, uagtet alle Efterretninger om, og alle Opfordringer til Fred, som de offentlige Blade, indeholde, at Krigen alligevel bliver ved. Frygten for ny Uroligheder i Paris var vel ei ganske ugrundet, imidlertid giør Regieringen saa gode Anstalter, at Faren nok snart vil være forbi. De ny Uroestiftere, hade egentlig alle Partier ligemeget, og deres Hovedhensigt er nok, efter Baboeufs Formaning, at udskifte Eiendommen til lige Deele, og at tage Levnetsmidler og Guld, hvorsomhelst saadant findes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Directoriet har foreslaaet de 500, at der i Henseende til Pressefrihedens Forbrydelser maatte fastsættes følgende: Enhver Bogtrykker skal være pligtig til at sætte sit Navn under de Skrifter han trykker. Jngen maae sælge noget Skrivt, som ei er betegnet med Bogtrykkerens Navn. Bogtrykkeren er skyldig til at nævne Forfatteren, naar saadant forlanges, eller og selv at staae til Ansvar for det han trykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Den spanske Fredsfyrste har tilkiendegivet den Franske Charge d'Affaires, at alle de Franske, saavel enkelte Personer som Handelselskaber, hvis Eiendomme ved Krigens Begyndelse bleve seqvestrerte, nu skulle faae fuldkommen Skadesløsholdelse. Den spanske Regiering har ladet anholde 3000 Millioner falske Assignater - formodentlig engelsk Arbeide, som skulde gaae til Frankerige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Pichegru skal endnu ikke bestemt have antaget Gesandtskabsposten i Sverrig, men søgt om Tilladelse at opholde sig nogen Tiid i Arbois, sit Fødested. Der sendes imidlertid en Charge d'Affaires til Sverrig. Direktoriet har beordret Justitsministeren at straffe alle dem som Republikens Fiender, der afhugge, nedrive eller beskadige Frihedstræer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Departementerne Calvados og Manche have i 3 Maaneder været plagede af en berømt Røver, der havde forhvervet sig det Navn Skræk, hvilken man nu har faaet fat paa. Han og hans Staldbrødre roeste sig af deres Grusomheder, som de holdte for meget religieuse og Gud behagelige Handlinger. De bleve bragte til Bayeur, hvor de formodentlig allerede have faaet Martyrkronen. Den 9 og 10de foraarsagede Undersøgelsen over det sydlige Frankerigs Tilstand, i de 500des Raad et Par heftige Optrin; Præsidenten maatte tre Gange bedekke sig; sidste Gang sagde han: Vore Tvistigheder have kostet Frankerige formeget Blod; lad os ikke længere give Exempel af hiine forargelige Kampe, der synes at forvandle Stedet for vore Raadslutninger til en Gladiator Skueplads. Mødet ophævedes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
London, den 15 April. Oppositionen er meget utilfreds med Ministernes Note til de herværende fremmede Gesandter. Den dadler, at Hr. Wikham med sit Spørgsmaal ey har vendt sig til den Franske Regiering, men til Nationen, og at man strax har bekiendtgjort og afbrudt en neppe begyndt Negociation. Andre Tidender derimod forsvare Ministeriet, og forsikre, at det Franske Directorium har erklæret sig imod Folkets Villie og af Frygt for, at Folket derover maatte blive oprørsk, har ladet komme flere Tropper til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Ministeren vil endnu i denne Maaned giøre et nyt Laan af 6 1/2 Millioner, og desuden forvandle 5 1/2 Mill. Søegields Beviser til Actier. Heraf følger, at han maae opfinde saa mange nye Taxter, at Renterne af 12 Mill. kunne betales.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Skibet Nonsuch, som efter en Reise af 3 Maane der og nogle Dage er ankommet fra Ostindien, har bragt den Efterretning, at en stor Forraad Riis er underveis, da der gik det Rygte i Ostindien, at der herskede en stor Hungersnød i Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Brussel, den 18 April. Jgaar ankom her adskillige Vogne med Redskaber, der ere bestemte til Leiren, m skal oprettes ved Maas floden imellem Mastricht og Lüttich, samt en Mængde Heste. J Forgaars og i Gaar ere der og ankomne adskillige Infanterie Corps fra Mastricht, for at afløs 3 Batailloner af vor Garnison, som med det første skulle gaae til Dunkirken, Calais og Ostende. Nogle Cavallerie Korps skulle ligeledes gaae derhen for at dække Kysterne, da der bestandig vise sig engelske Skibe ved samme. Jsær er Havnen af Ostende uopbørlig bloqveret af engelske Krigskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Frankfurt, den 19 April. Der siges at Hovedqvarteeret skal flyttes fra Manheim til Speyer. Zweybrücken er fuld af Frantsoser, og til Birkenfeldere ligeledes ankomne saa mange ny Franske Tropper, at alle Huse ere opfyldte. Ved Trier blive Frantsoserne ved at anlægge Forskandsninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-05-03
Ved det Wallensteinske Korps i Pyrment opkom for nogle Dage siden Oprør, hvorved adskillige Officierer, mistede Livet. 250 Mand skulle derpaa være gaaet til Lune til de Keiserlige Hververe og medtaget 500 Stk. Geværer. Den ved disse Optrin foraarsagede Skade angives til 90000 Rdlr.