JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-09-10
J Sachsen gaaer alle Ting efter Ønske, og man venter saavel fra Torgau, som Halle, den Efterretning, at de atter ere i vore Hænder. Man har til den Ende den 29de Aug. fra det Kongel. Arsenal ladet afgaae endeel svære Kanoner, og mange Ammunitions=Vogne, igiennem den Halliske Port, og der skeer alle muelige Tilrustninger, for at blive Mester af de borttagne Pladser; da imidlertid Prinds Henrichs Armee følger den Dauniske Armee i Hælene. Man taler her og tilforladelig om et svært Regnskab, som skal fordres af de Commandanter, som saa hastig og imod de havte Ordres have overgivet de Sachsiske Fæstninger, og man forsikrer, at der skal allerede være gjort Anstalt imod deres Personer.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Maynstrømmen, den 1ste Sept. Som man vil forsikre, saa ere nu de Churpfaltziske Tropper atter komne i Kongel. Fransk Sold. Hr. Marquis d'Armentieres har med en Bedækning begivet sig til Mannheim, og, som Ordet gaaer, skal bemeldte General commandere disse Tropper. Den forhen i Hess. Tieneste staaende Frieherre v. Fürstenberg befinder sig siden sidst afvigte Februarii Maaned ved det Churpfaltziske Hof og i dets Tieneste.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Rom, den 15de Aug. Med Stridighederne imellem det Pavelige og Neapolitanske Hof er det nu kommen til det Yderste. Hs. Sicilianske Majestæt har reent ud declareret den Pavelige Stoel, at Høystsamme saavel nu som herefter intet Forslag til Forliig ville høre, ingen Pavelig Nuncius herefter antage i sine Lande, og ikke anmode den Pavelige Stoel om nogen Cardinals Hat; men meget meere i Kraft af en Beslutning, som er giort i den Kongel. Raads-Forsamling, fordeele den Jurisdiction, som en Runcius hidindtil har havt, iblant erke-Biskopperne, de geistlige Retter og Superiorerne af de regulaire Ordener; Ligeledes vil han og secularisere de Pavelige Jndkomster i Kongeriget, saavelsom Jesuiternes, og legge samme under Kronens. Hs. Hellighed er over den uventede Erklæring overmaade betuttet, og frygter desuden, at Hs. Sicilianske Majestæt, dersom Han skulde bestige den Spanske Throne, der ligeledes skulde foretage sig en stærk Reformation i geistlige Sager. Vanskelighederne, angaaende Nunciaturet i Frankerig, ere ey heller endnu hævede, og ligesaa lidet veed man, hvorledes man vil stille de Catholske Schweitzer=Cantons tilfreds, for den dem af den Pavel. Nuncio Buffalini tilføyede Fornærmelse. J Gaar Aftes kom den meget fortrædelige Efterretning med den Spanske Post til vores Hof, at den fra den Portugisiske Minister til Lissabon afsendte Coureer, er afden fra det Pavelige Hof ligeledes derhen skikkede Coureer, som underveis er bleven syg, bleven ombedet, at tage den sidstes Breve med sig til Lissabon, og besørge dem tillige med sine. Fra Sachsen, den 2 Septbr.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
J Forgaars, som var den 31 Aug. indtoge Preusserne Torgau. Nu gaaer de løs paa Leipzig. De i Egnen ved Leipzig staaende Østerrigske og Rigstropper ere rykkede imod dem til Eulenborg, saa det der formodentlig vil komme til en hidsig Trefning.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Fra det Brandenborgske, den 2 Sept. Hs. Majestet Kongen skal allerede have brækket op fra Lübben, og nu faaer man at see, om Høystsamme vil lade Foreningen med Russerne og den Daunske Armee gaae for sig, eller ikke. De sidste ere fra Bøhmen blevne forstærkede med det Harschiske Corps. Derimod har Prinds Henrich trokket en stor Deel af General Fouquets Corps til sig, hvorved Hs. Kongel. Høyhed er sat i Stand, til at detachere General von Ziethen med et stærkt Corps Cavallerie over Oderen, igiennem Polen, til Crossen, og besætte dette Sted, hvorved Communicationen er Russerne med Polen afskaaren.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Hannover, den 4 Sept. J Gaar passerede en Coureer her igiennem, af hvilken man fornam, at Hovedqvarteret den 2den havde været til Wettern. De Allierede har indtaget Staden Marborg. Slottet er endnu besadt af de Franske, og den fiendtlige Armee staaer paa hiin Side af Staden. Den 26de i forrige Maaned har Arveprindsen af Brunsvigs, Prindsen af Holsteins og General von Wangenheims Corps forenet sig med Hoved-Armeen.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Meissen, den 1 Sept. J Gaar saae vi fra vore Taarne paa hiin Side Dresden en stor Lue at opstige. Man siger, at det har været Wilsdruffer og Østrauer Forstæderne for benævnte Hovedstad, som Preusserne paa den Tid da Østerrigerne stormede have stukket i Brand. Jlden og Røgen skal have holdet de Stormende tilbage, som nu vil udtappe Graverne, førend de foretage sig noget videre. Denne Residence-Stads Skjæbne sætter det heele Land i Bekymring.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Frankfurt, den 31 Aug. Nu har vi faaet Vished om, at den Franske Armee inden faae Dage skal ankomme, og Hovedqvarteret være her.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Fra den Franske Leyr ved Gross-Seelheim, den 27 Aug. Den 23de kom Armeen endelig efter 2 Dages besværlig March hid. De fleeste Deserteurer har været Sachser og nogle af de tydske Regimenter. Den 24de kom Hr. Marechal d'Etrees hid, og traadde af hos Hr. Marechal de Contades. Da den sidste spurgte den førstbenævnte, som ældere Marechal, efter Ordre, svarede han: "Jeg commanderer ikke Armeen, men jeg er deres Ven og Alde de Camp. Jeg vil med Fornøyelse altid følge deres Meening. Alting haaber jeg, skal nok blive bædre. Jeg veed Hoffets Hensigter, og vi ville meddeele hverandre vore Tanker, uden at befale over hinanden, J Gaar fouragerede Armeen til 5 Dage. J Dag marcherer Hr. Marquis d'Armentieres med sit Corps til Neder-Rhinen. Arveprindsen af Brunsvig og Prindsen af Holstein camperer lige over for vores høyre Fløy.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Leipzig, den 2 Sept. Efterat Preusserne igien have bemestret sig Torgau, saastreiffe deres Husarer allerede til Eulenborg, hvor den tilbage blevne Deel af Rigs-Armeen staaer, hvilken ungefehr er 8000 Mand stærk, og bedækker Staden paa den Side, saa at dersom dette Corps ikke skulde være den anrykkende Preussiske Magt voxen, vil vi her snart faae en anden Besætning.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Af en Skrivelse fra Leipzig, den 3 Sept. J Gaar gik det Rygte, at 6000 Russer vare ankomne til Hertzberg, hvorfra de marcherede mod Torgau. J det heedte endog, at de allerede havde optaget nogle Preusser kort fra Torgau, men i Dag forsikrer man, at de fra Hertzberg anrykkende Tropper, vare Preusser fra Kongens Armee. Vist er det, at Rigstropperne paa den Side mod Eulenburg ikke have vildet holde Stand, og at vi vente at see Preusserne for denne Stad. Jngen Forestilling er imidlertid forskrækkeligere, end at den heele KrigsSkueplads, imellem Rigstropperne og Preusserne, Østerrigerne og Preusserne, og imellem disse og Russerne selv, har draget sig til Sachsen, hvor alle disse skrækkelige Krigshære nødvendig inden kort Tid, enten maae ødelegge sig selv eller Landet. Dette kan umuelig forskaffe dem endog i faae Uger Underholdning. Dresdens Tilstand er beklagelig. Østerrigerne og Rigstropperne synes at have besluttet, at indtage denne Hovedstad, det maa koste hvad det vil. Den Preussiske Commandant derimod, hvis ferme og faste Beslutning, man kiender, vil opofre den sidste Blodsdraabe for at forsvare sig, og har erklæret: "at saafremt man ikke loed af at betiene sig af de yderste "Midler imod denne Residence-Stad, men angreeb den "fremdeles paa den samme Foed som en Fæstning, saa vilde han heller lade sig selv, med alt hvad deri var, flyve i Luften, førend han vilde overgive den. Den første "Storm har han afslaaet.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Nederelbe, den 7de Sept. Den 4de hujus ankom her Breve, som melde, at de Franske have bemægtiget sig Mayntz, for derved at forsikre sig Passagen over Rhinstrømmen. Den Preuss. General de la Motte Fouquet skal med den største Deel af sit Korps have stødt til Prinds Henrichs Armee, og General von Ziethen skal med 15000 Mand være gangen igiennem det Polske Gebeet, og allerede være ankommen til Crossen. Alle disse forenede Corps skulde støde til Kongen af Preussens Hoved-Armee, som den 1 hujus er ankommen til Lübben; derimod skulle ogsaa de adspredte Østerrigske Corps, under Generalerne de Ville, Harsch og Jahnus forene sig med den Dauniske Hoved-Armee, hvilket og allerede skal være skeet. ForResten ere vel Efterretningerne om Armeernes Stilling imellem Oderen og Elvstrømmen temmelig stridige. De fleeste stemme dog deri overeens, at den Russiske og Daunske staaer omkring ved Crossen, Liberossa og Tribel, men den Preussiske under Kongen oven for Lübben, saaledes, at den har Spree=Floden for sig, og den under Prinds Henrich i Egnen af Sorau, hvilken har adskillige Detachementer staaende, saavel mod Odern som lige indtil Dresden.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Fra Gottingen berettes, under 3 hujus, at Marpurg allerede skal være indtagen af de Allierede med Storm.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Nogle Breve fra Sachsen bekræfte, at Commandanten i Dresden har den 30 Aug., da Østerrigerne og Rigstropperne nærmede sig, skudt Søe= og Wilsdruffer=Forstæderne i Brand; at det Hollandske Palais er lagt i Aske, og at den kostbare Broe over Elv-Strømmen er sprængt.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Helsingøer, den 9 Sept. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6te hujus, Pet. Steph. Holm af Kbh. fra Strat David til Kbh. med Spæk. Den 7de dito, Johan Jochim Møller af Bergen fra ibid. til Dantzig med Sild. Søren Sørensen af Steegge fra Bergen til Steege med Sild. Den 8de dito, Hans Robschold af Eckernførde fra Christiania til Dragøe med Veed. Matz Michelsen Holm af Aalborg fra ibid til Danzig med Viin.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Kiøbenhavn, den 10 Sept. J Løverdags er Skibet Maria Kirke, ført af Skipper Peter Stephansen Holm, og i Gaar er Skibet Straet David, ført af Jacob Bentsen, begge fra Straet David ankomne her paa Reden for Handels-Compagniets Regning. Ligeledes er Fragtskibet: die kleine Lucia Sophia, ført af Henric Jacobsen, lykkelig, efterat det i nogen Tid har ligget i Engeland, i Gaar ankommet her paa Reden fra Westindien. Fregatterne Langeland og Søe=Ridderen hvorom vi under No. 70 af disse Tidender have mældet, have i Gaar lagt ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Fra Norge berettes, at en Bondemand i Ringsager, Sogn paa Hedemarken i Christiania Stift, er for kort Tid siden død i en Alder af 105 Aar. Udi forrige Uge fra den 1 Septbr. til den 8 dito, ere her i Staden copulerede 11 Par, Føde 18 Drenge, 15 Piger, tilsammen 33. Døde 16 Mænd, 15 Qvinder, 51 Drenge, 41 Piger, tilsammen 123. Ere saa 90 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 5, Blodgang 16, Brystsyge 6, Durchløb 5, Feber 4, Frisler 1, hidsig Feber 5, Kopper 43, Mæslinger 2, Slag 21, Sprinkel 1, Svindsoet 1, Trødske 1, Tærende Syge 5, Vattersoet 1, uangivne Svagheder 6. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 3 Septbr. til den 8de dito 93 Skippere indkomne med efterfølgende Vare, 763 Tdr. Rug, 2415 Tdr. Hvede, 1272 Tdr. Byg, 1109 Tdr. Havre, 30 Tdr. Erter, 216 Tdr. Gryn, 98 Tdr. Meel, 112 Tdr. Smør, 1 Td. Sild, 42 Td. Malt, 100 Tdr. Frugt, 56 Skpd. 19 Lspd. 14 Pd. Flesk, 26 Skpd. 19 Lispd. 4 Pd. Oste, og 46 Stkr. dito, 139 Ohl Eg, 896 Favne Brænde. De Udgaaende ere 72 i Tallet.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Det 6te Stykke af Ugebladet Drømmeren udgives paa Løverdag fra de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie for 2 s.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. Pd. Sterl. Amsterdam 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 a 12 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
AVERTISSEMENT. Notification for det fiiredobbelte forenede Kierligheds Enke= og Pensions=Cassa Betalings-Tiden for indeværende September Termin, vedvarer i det længste til den 28 hujus; hvorfor Jnteressenterne anmodes om deres Contingents Erleggelse i betimelig Tid. Selskabets Contoir den 3die Sept. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Endskiønt det, foruden forhen udgangne Proclama ved Ober= og Underretterne, er blevet bekiendtgjort ved opslagne Placater under 24de Mai 1758, saavel paa Raadstuen i Scheen, som adskillige Kirke Dørre i Øvre= og Nedre-Tellemarken, at Skiftets endelige Slutning efter forrige Provst og Sognepræst til Tinds Præstegield i Øvre Telle marken, afg. Hr. Laurids Qvislin, næst paafølgende 10de Jul. 1758 udi Tinds Præsteeg. skulde foretages, hvorved Creditorerne bleve indkaldede, til bem. Tid og Sted, at møde for at observere deres Tarv og modtage hvad som efter Boets ringe Tilstand kunde tilfalde dem, saa dog haver nogle af Creditorerne hverken den Tid indfundet sig, ikke heller siden ladet requirere af mig, som Skifte=Forvalter, deres Udlæg, som af Stervboets visse og uvisse Midler efter deres Fordring proquota er vorden tildeelt dem; Altsaa finder jeg mig aarsaget eengang for alle endnu dette til vedkommendes Efterretning i de Danske Aviser 3de gange at bekiendtgiøre, og derhos advare, at de hos mig enten selv, eller ved givne Fuldmagt, indfinde sig jo før jo hellere, for at imodtage, hvad som efter bemeldte Skiftes Slutning er tilfalden dem. Hierdals Præstegaard, den 18de Jun. 1759. Jens Eilert, Sognepræst til Hierdals Præstegield og Provst i Øvre Tellemarken.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Extraordinaires Avertissemers. No. 73. Anaadan Saadan Anna Paa Kokedals Gods, under Aalborg Stift, Østerhanherred, Torslef Sogn, Attrup Bye, er ved Døden afgangen Huusmand Thomas Pedersen Sand; Stervboens Effecter ere lovlig registrerede og ved offentlig Auction bortsolgte. Skiftets Holdelse er berammet med lovlig 12 Ugers Varsel, til de uden Provintzen sig opholdende Arvinger, da de nærværende Arvinger, Credi= og Debitorer samtlige vilde indfinde sig i Stervboen den 29 Novbr. førstkommende, skulde de fraværende Arvinger Christen Thomasen, forhen Soldat ved det Siellandske gevorbene Regiment, Oberstlieutenant Grotums Compagnie, og Peder Thomasen, som 175, deserterede fra Land Milicen, imod Forhaabning være uden Rigs, indkaldes de med Aar og Dags Varsel. Kokedal den 21 Aug. 1759. P. C. Brats.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Da en gammel Bonde af Riber Hospitals Gods udi Brøndum Sogn, Forum Bye i Schadtz Herret, navnlig Hans Sørensen, for nogen Tid siden ved Døden er afgangen, hvis ringe Efterladenskab, derefter er tagen under Registering og Vurdering, og den afdøde ey har efterladt sig Livsarvinger, men allene nogle Sødskendebørn; saasom hans afgangne Broder Morten Sørensens Børn af Spandet, nemlig Christen og Søren Mortens Sønner, og Kirsten Mortensdatter, hvis Opholdstæd ey vides, item 2de Søster=Sønner, Bertel Sørensen i Forum, og Lars Sørensen, hvilken sidste for en 20 Aar siden er deserteret, og vides ey hvad enten han er levende eller død; saa indkaldes herved samtlig den afdødes saavel Arvinger, som Credi= og Debitorer, at mode i Ribe Hospital, hos Skifteforvalteren. Forstander Hjort den 4 Julii udi tilstundende Aar 1760, da Skiftet efter fornevnte Hans Sørensen lovligen skal vorde sluttet og til Ende bragt. Klokker Enken Mad. Elisabeth Bagger, Sal. Rebes, som boede paa Christianshavn, er for nogen Tid siden ved Døden afgangen, og Skiftet efter hende berammet at foretages til endelig Slutning den 30 Oct, nestkommende Kl. 3 Slet, om Eftermiddagen udi StiftsProvsten Henrich Christopher Bytzow, som Skifteforvalter, hans Boelig her i Kiøbenhavn; thi advares alle de, som maatte have noget udi ermeldte Stervboe at fordre, at de inden benævnte Tid, for Skifteretten anmelder og legitimere deres Krav. J Continuation af den nyelig i Aviserne udgangne Publication, at Raadmand og Kiøbmand Sl. Daniel Michelsen i Colding den 6 May a. c. ved Døden er afgangen, og hans efterladte Effecter sælges ved offentlig Auction. Lader hans Arvinger hermed 3 Gange i Aviserne advare og indkalde alle og enhver, som formeener sig i nogen Maade at have noget efter hannem at pretendere, at de uden Ophold, eller i det seeneste inden dette Aars Udgang, indgiver deres Fordringer til bem. Sl. Raadmands Arvinger her i Colding. J hvis Ermangling de Udeblivende selv haver Skade for Hiemgield. Colding den 5 Sept. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Da et Qvind-Menneske ved Navn Maren Rasmusdotter, som var troloved til Rasmus Pedersen Huusmand i Erringlew paa Hørbyegaards Gods i Lolland, haver i Oct. 1758 absenteret sig fra sin troelovede Fæstemand, og Sognepræsten Hr. Mogens Gram i bem. Erringlew, samme Dag Undvigelsen skeedte, blev frastaalen paa Marken en rød Koe, som Dagen efter blev funden hos en Slagter i Nyested, der havde kiøbt den af slig et Qvindfolk, saa har vel Stedets Herskab Hr. Poul Abrah. Lehn straxen ladet foranstalte Action imod denne Maren Rasmusdotter til Sagens Undersøgning og vedbørlig Paatale, men af Mangel paa tilstrækkelig Oplysning om Tyveriet i sig selv, efter det førte Tingsvidne, har man med Sagens Proceqvering til Doms hidtil maatte standse, og i den Sted eftersøgt og gjort Anstalt til hendes personlige Paagribelse, baade i Lolland og Falster, hvilket sidste Sted hun paa nogen Tid skal have opholdt sig, dog forgieves eftersøgt; thi lader Ridefogden Søren Holst ved Høybyegaard paa sit Herskabs velbemt. Hr. Lehns Vegne herved Aviserne lyse efter bem. Qvind Menneske, med ærbødigt Anmodning, at hun, hvor hun antreffes, maatte anholdes og bringes i sikker Forvaring, da bemt. Søren Holst, efterat ham sligt af vedkommende er indberettet, ikke allene strax vil giøre Anstalt til hendes Affordring, men endog til nøye vil betale alle her paa anvendte Bekostninger.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Til Efterretning meldes, at Qvind=Mennesket er ungefehr 24 Aar gammel, liden af Vext, glat og trindladen i Ansigtet, med brune Øyne, havde ved Undvigelsen en rød Bul med grønne Ærmer, samt en rød Bays Klokke paa.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Hr. Cammerherre og Amtmand Baron Juell Wind, lader hermed som Skifteforvalter bekiendtgiøre, at Kroemanden Jørgen Larsen, som boede i Ballerups Kroe, paa Kiøbenhavns Amt, for nogen Tid siden ved Døden er afgangen, da hans Stervboe strax er tagen under lovlig Behandling, samt derefter gjort i Penge. Som det nu befindes, at Boets Tilstand er saa slet, at det en formaaer at udstæde noget ordentlig Proclama, saa bliver hermed alle og enhver, som maatte have noget udi bem. Boe enten at gielde eller at fordre, indkaldede at møde udi Skifteretten, som holdes udi Høybemt. Hr. Cammerherrens Gaard her i Staden, Onsdagen den 24 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, der deres Krav at godtgiøre, eller deres Gield at betale, da enhver skal vederfares hvad Ret og Lov medfører. Kiøbenhavn den 10 Sept. 1759. Christian Steenild og Jens Schierup, Jndvaanere i Aalborg, giøre hermed bekiendt, at vi, som udnevnte Opbudsmænd udi Borger og Kiøbmand Sr. Johannes Meylland Fuuesses Opbuds=Boe her sammesteds, have af hans Bøger og Brevskaber udfunden, at han, saavelsom hans Formand i Ægteskab afgangne Erich Spenstrup har havt endeel Handel paa adskillige Udenrigs Stæder; The bliver med Aar og Dags Varsel fra denne Publications Dato at regne, citeret og indkaldet velbemeldte Sr. Funesses Udenrigs Creditorer til at møde her i Opbuds=Boen, enten selv eller ved beskikket Fuldmægtig, for at angive og legitimere deres Fordringer, ligesom og hans øvrige Creditorer i og uden Provincen indkaldes at møde eller møde lade paa besagte Maade til de i Loven fastsatte Tider, efter det Proclama, som her fra bliver udstæd og ved behørige Retter publiceret, da enhver efter Opbuds=Boens Tilstand og deres Fordriv gers Beskaffenhed skal vederfares hvad Ret er, men udebliver nogen over saadan Tid, maa de tilskrive sig selv den deraf flydende Forliis og Skade. Aalborg, den 3die Septbr. Anno 1759.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Provsten over Hindborg og Rødding Herreder, Hr. Wilhelm Adolph Morsøe, Sognepræst udi Skive, lader herved 3de Gange udde Danske Aviser bekiendtgiøre, at Degnen ved Skive og Reisen, Sogner Sr. Jacob Hansen Kuur, hans Hustrue Madame Sophia Amalia Toftegaard, en Datter af forrige Bikedommer Toftegaard, ved Giessenfeldt Birk udi Sielland, den 31 Julii sidstleden uden Livs=Arvinger ved Døden er afgangen, og da Stervboen ved 30te Dags Holdelse befindes saa ringe, at det en for der anden Proclama, og den allerede ansaa indk. værge. opholde. Stift med Sr. Christian Mørch, Sognedegn til Flude og annecterede Meeningheder, at de møder, eller møde lader til Skiftesamlingen, som er berammet at holdes hos Enkemanden Velbem. Jacob Kuur her i Byen, Fredagen den 23de Nov. førstkommende; Til samme Tid indkaldes og Credi= og Debitorer. Skive, den 30 Aug. 1759. Da afg. Urtekræmmer, Loren; Frostes afg. Enke, paa Christianshavn ved Døden er afgangen, saa indkaldes herved alle bemeldte afg. Mad. Frostes Debi= og Creditorer, der enten til hendes Stervboe er noget skyldig, eller derudi haver noget retmæssigen at fordre, under og hvad Navn det være kan, at melde sig dermed hos Urtekræmmer Sr. Frederich Frost paa Christianshavn, paa Hiørnet af Kongensgade og Torvegaden, inden 6 Ugers Forløb fra dette Proclamatis Dato at regne, Debitorerne at betale hvad de til Stervboen ere skydige og Creditorerne at anmelde og legitimere deres Fordringer, og skulle nogen udeblive og ikke inden foreskrevne Tid lade sig indfinde, haver De, efter Loven at tilskrive sig selv den deraf flydende Skade. Kiøbenhavn, den 7 Septbr. 1759. Paa det de, som enten ere noget skyldige, eller have noget lovlig at fordre i Stervboen efter Mad., sal. Johanne Beate Clerqve, sal. Hr. Hans Nordrups efterladte Enke, ikke skal være uvidende om Skiftet efter hende, de første, for at indfinde sig med Betaling, og de andre med deres lovmæssige Krav; Saa bliver herved, foruden anden Tillysning ved Retten, 3de Gange efter hinanden tillyst i de Danske Aviser, at ovenmeldte Skifte er berammet at holdes i Søndre-Dalbye=Skole i Faxe=Herred næstkommende 23. Octobris a. c. Kl. 10 Slet om Formiddagen. Til hvilken Dag, Tid, og Sted de Herrer Formyndere for den sal. Kones efterladte 3 Borne=Børn iligemaade vilde behage at indfinde sig, for at i Agttage deres Myndtlingers Tarv og Beste paa Skiftet.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
J Fald dette Skifte ikke skulde blive afgjort ovenstaaende Dag, da bliver det igien optaget til endelig Slutning den 13. Dec. næst efter i indeværende Aar. Spiellerup, den 3. Sept. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Forrige Borger og Vognmand Lars Nielsen udi Roeskilde er den 27. Jun, sidstafvigte, ved Døden afgangen der sammestæds hos Borgeren Hans Christen Kyd, uden at have efterladt sig Livs-Arvinger med hans for nogle Aar siden afdøde Hustrue; Og som ikke vides hvem, eller hvor mange hans rette Arvinger ere, saa bliver de herved med 6 Ugers Varsel a dato Publicationis indkaldet at møde for Skifte=Retten paa Roeskilde Raadstue, som bliver Onsdagen den 17. Octobr. førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, deres Arve=Rettighed i Følge loven at anmelde og legitimere. Til samme Tiid indkaldes den afdødes Credi= og Debitorer at møde, de første deres Krav med lovgyldige Beviser at fremlegge, og de sidste at betale til Stervboet, hvis debefindes at være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter loven og Boets Omstændigheder; de udblivende tilskrive sig selv den deraf flydende Skade. Roeskilde, den 5. Sept. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-09-10
Da Hr. Capitain Jven ved det lovlig hvervede Oldenborgiske Jnfanterie=Regiment den 19 Aug. a. c. er død, og vi undertegnede som Skifte=Commissairer ere udnævnte til at bringe hans Efterladenskab i Rigtighed, og det desuden af os er agtet fornødent at udstede et offentligt Lovformeligt Proclama til den Afdødes Credi= og Debitorer, saa indstevne indvardske og indkalde vi herved een for alle Gange, og altsaa peremtorie, alle og enhver, som paa ovenmeldte Efterladenskab formeene at giøre nogen Paastand af hvad Grund og Aarsaa den maatte reyse sig, at de under Straf af siden at tie stille og derefter ey blive hørt, behørigen, og det, de som ere her i Staden, inden 30 Dage, de, som ere uden for Staden men i Riget inden 6. Uger, men de som befinde sig uden Rigs inden Aar og Dag fra dette Proclamatis Dato, hos Regiments=Auditeur Wolfhagen ville anmelde sig, og forevise deres i Hænde havende Beviser, Forskrivelser, eller Regninger i Originali, efterlade Copier deraf ved Skifte=Protocollen, og bestille en Fuldmægtig af Acta: Ligesom og de, der maatte have enten Panter eller andre Stervboen tilhørende Ting i Hændt, blive herved erindrede, at de, under Forliis af det laante eller anden lovlig Tvang, anmelde sligt uden Ophold og siden vente videre Foranstaltning. Hvorefter vedkommende sig have at rette. J Commissionen til Crempe den 1. Sept. 1759. Langen. J. Wolfshagen. Busekist.