Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Corsøer Bye besidder en temmelig anseelig Skovstrækning, deels Underskov og deels Høiskovden første strækker sig langs med Kongeveien naar man nærmer sig til Byen, den anden i maleriske Situationer langs med det store Belt og udbreder sine mørke Kroner over dets Bølger. Det Kongelige Danske Cancellie afgav under 3die Mai 1805 en Bestemmelse for Corsøer Skovs fremdeles Behandling; det blev befalet at Underskoven skulde deles i 10 Dele, og at een af disse skulde aarlig omhugges; Begyndelsen med Skovens Behandling blev gjort i Aaret 1808. J Aaret 1809 modtog den nuværende Borgermester Hr. Cancellieraad Bernth ved sit Embeds Tiltrædelse Bestyrelsen af Skoven; den var dengang i næsten fredløs Tilstand, Skoven manglede Jndtægter til en hensigtsmæssig Jndhegning; en svag Jordvold med et Riisgjærde paa, for ikke at tale om, at det var ødelæggende for Skoven selv, kunde ikke beskjærme den, naar Ævret blev opgivet styrtede Kreaturerne sig over den, og forhindrede Underskovens Fremvært ved at afgave de unge Træers Toppe. En gunstigere Tid klarede sig imidlertid op for den forsømte og ilde behandlede Skov; en efterladen Skovfoged blev afsat, og en dueligere Mand antaget i hans Sted; en af Corsøer Byes Borgere, Brændeviinsbrænder Niels Aaris, blev udvalgt til Opsynsmand over Skoven, Valget var heldigt og denne Mand har med Jver baaret Omsorg for Skovens Bedste. Det første, som der maatte tænkes paa, for at ophielpe den, var at faae den tilbørligt indhegnet; men Krigs uroelighederne og den Mangel paa Arbeidere, som var en Følge deraf, forhindrede denne Plans Udførelse; imidlertid steeg Skovcassens Beholdning Aar for Aar, og ved Udgangen af 1812 udgjorde den allerede over 2600 Rdl. J dette Aar blev imidlertid dog en Contract afsluttet om Skovens fuldkomme Jndhegning med en dobbelt Grøft, og Jndhegningen blev aldeles fuldført i 1816. Corsøer Bye antog tillige, paa Borgmesterens Forslag, Vogtere for at hindre Qvæget fra at søge Skovene; og for at gjøre Hegnet saa meget forsvarligere, bleve Jordvoldene deels beplantede med Buxtorn, og deels Anlæg gjorte til at beplante dem med Piile; levende Hegn komme altsaa til at fortrænge det saa kostbare Gierdsel. J Aaret 1816 bleve Veiene i Skovene, som hidindtil vare meget slette, satte i god Stand. Skoven havde faaet Fred for Creaturer, men endnu ikke for Mennesker. Brændesankningen af Corsøer Byes fattige Beboere drog mange Misbrug efter sig; Borgemesteren indskrænkede den ved et Regiment til to Dage om Ugen, satte den under Skovfogdens specielle Tilsyn, og straffede alvorligt Overtrædelserne af hans Forskrifter. J den saaledes freddede Skov kunde man nu begynde at tænke paa Be plantninger: disse bleve drevne med Jver. Skovene manglede Elletræer, man fik Frøet fra Sorøe Skove, og udsaaede det; andre Slags Træ frøe, som Birk, Ask, o. s. v. blev ligeledes ud faaet. J Aaret 1816 blev 1000 Planter af disse Træer udplantede; og i 1817, 1400 Poppler og Piile. Uagtet alle disse Udgifter steeg dog Skov cassens Jndtægter saa meget, at den udgjorde ved Udgangen af 1816 over 1600 Rbd. Nu blev derfore ogsaa Skovhuset sat i en god Tilstand, repareret og næsten ombygget, og tillige indrettet til et Forlystelses=Sted for Corsøer Byes Jndvaanere. - Skoven ved Corsøer er nu bragt i den Tilstand, at den kan love gode Udsigter i Fremtiden. De ældre Træer have vel lidt meget ved Skovens Mishandling i Fortiden; men den unge Skov, som nu er bleven beriget med Elle-, Aske og Ælme Træer, hvilke den tilforn manglede, staaer i en frodig Væxt, og af den gamle Skovborthugges kun lidet og med Overlæg. Tørvemoserne i Skovene vare hidindtil blot blevne afbenyttede til de reglementerede Deputater for Skole- og Fattigvæsnet; men et Forsøg er gjort med at tilberede Ælletørv til Salg, som indbragte i 1817 en Fordeel af 259 Rbd. De aarlige planmæssige Omhugninger i Underskoven, tilligemed de fornødne Rødninger i Storskoven, ere blevne fortsatte, og skaffe Skovcassen en anseelig Jndtægt, hvis Beholdning udgjorde i 1817, efterat Skovhuset. var blevet ombygget, 1200 Rbd. N. V. i Obligationer, og 214 Rbd. N. V. Contant; og den Tid er allerede kommet, at Corsøer Bye vil erholde en betydelig Jndtægt af sin Skov, og dog see den herlig tiltage Aar for Aar. Held de brave Mænd, som have vaaget over og ledet og udført dette nyttige Foretagende, dem vil ikke allene hiin Byes Jndvaanere prise; men ogsaa hver Dansk Mand, som sørger over at de mod Kulden værnende Skove bortsvinde i hans under et nordligt Clima beliggende Fødeland; og dem vil den Søefarende prise som glider over Beltets spillende Vover, og fryder sig ved at skue hen til det gamle Stolunds Skovbekrandsede Strand, naar han bemærker, at det endnu ikke med Uret bærer sit Oldtids Navn. (Af Slagelse Avis.)