JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-19
Hos Poul Frausing er at bekomme alle Slags engelsk Steentøi, til beste Kiøb mueligt. I Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling under 20de Mai d. A., læst ved Junii Maaneds Landsting for Nørre-Jylland og ved Gierler Herreds Ting den 26de Junii d. A., indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formeene sig at have nogen Slags Fordring, af hvad Navn være kan, hos min sal. Mand, Kammer=Raad Matthias Poulsen Secher til Sødringholm, som jeg hans efterladte Enke, endnu maatte være uvidende om hvad er, at de behagelig ville melde sig hos mig paa Sødringholm under Randers Amt, Gierlev Herred, inden foreskrevne Tids Forløb, og med Beviisligheder om deres Tilgodehavende at fremkomme, til attraaende Liqvidation og endelig Afgiørelse. Sødringholm, den 29de Junii 1797. Som Laugværge, A. S. Müller, M. Steenfeldt. sal. Sechers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-19
En smuk og vel indrettet Gaard for en honet Familie, beliggende paa Middelgade No. 69, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes til Beboelse førstkommende Michaeli. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til P. Willadsen. Aarhuus, den 15de Julii 1797. Lund Hovedgaard, som staaer for HovedgaardsTaxt 52 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., Øster og Vester Assens Konge- og Kirke=Tiender, Jegindøe KirkeTiende, som tilhobe bestaaer af 768 Tdr. tiendeydende, Hartkorn, og noget over 250 Tdr. Bøndergods, af det bedste der har været til Lund, alt beliggende i Thisted Amt paa Morsøe Land, bliver, formedelst Hr. Landsdommer Leths Forandring af Boepæl, paa favorable Vilkaar til den Høistbydende bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa bemeldte Lund Hovedgaard Mandagen den 28de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Der haves Kongelig Bevilling til at udstykke Godset, uden at Hovedgaardens Taxt derved taber completJordegodses sædvanlige Friheder. Eiendommenes Frugtbarhed, skiønne Beliggenhed, gode Fiskerie ved Liimfiorden, ere saa bekiendte, at de ikke her behøver nogen Beskrivelse. De Lysthavende kan desuden behage forud at tage samme i Øiesyn, og, paa Forlangende, kan al attraaende Oplysning desangaaende erholdes paa Stedets Skriverstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-19
En Student, som er vant til at informere Børn og i Tilfælde at præke, hvorpaa han kan fremvise gode Attester, ønsker sig en Condition, helst hos en Præst paa Landet, til 1ste November; paa Lønnen ansees ikke saa meget, som en god og venskabelig Omgang. Anvises fra Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-19
En Capital paa 15 a 1600 Rdlr. er til næstanstundende 11 Decbr. i Commission at faae til Laans, imod tilstrækkelig Pant og lovlig Rente, hos Provsten i Horsens Chr. Brønsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-19
Da jeg paa en kort Tid, ved en Person jeg havde betroet noget af min Handel, har liidt et Tab af 30 Rdr. saa anmodes alle og enhver, baade inden og udenbyes, ikke at betroe nogen det Ringeste paa mit Navn, eller indlade sig med at afkiøbe en Person Vare, der foregiver at det er mig tilhørende, med mindre Personen kan legitimere sig med min skrivtlige Fuldmagt. Aarhuus, den 12te Julii 1797. Lorenz Marsetta, Borger og Handelsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
(Jndsendt.) Mandagen den 17de Julii om Eftermiddagen Kl. 5. trak der vesten for Mogind et stærk Tordenveir op, som siden gik norden og østen om indtil det naaede omtrent samme Sted, hvor det først trak op. Natten imellem Mandag og Tirsdag Kl. 12 lynede det meget stærk, Kl. 3 hørtes Tordenen, som vedvarede uophørlig; Kl. 5 trak Veiret over Mygind Præstegaard, og med et gyselig Knald slog Lynilden ned i Præstegaardens vestre Længde eller Staldhuset; Lynstraalen faldt paa Møndingen og gjorde derfra en dyb Rende i Taget næsten ned til Tagskægget, hvor den gik ind paa Høestængerne og lagde sig som en gloende Kugle, af Størrelse som et Gaaseæg, paa en Ege Bielke i Skillerummet mellem Herberget og Koehuset, slog Splinter af 2de Stolper og et Løsholt, beskadigede Træet om et Vindue, og tændte Jld i Bielken, et Stænge=Træe og nogle Riis, som laae paa Stængerne. Til stor Lykke laae Karlen i en Seng ved Siden af Jlden; Drengen, som var kommen af Marken, havde og lagt sig. Da Karlen saae Jldkuglen, som gav stærk Lue fra sig og truede Taget, bad han Drengen tage en Kiep og nedrive Kuglen paa Jorden; men da den gnistrede stærk, lod han hente, Vand, gik op paa Høestænget til Jldkuglen og med megen forsigtighed langsom stenkede Vand paa den, indtil den opløstes da han kom meget Vand paa al Jlden, og lykkelig fik den slukket uden at der skeete nogen Skade. Tordenveiret vedvarede indtil Kl. 12 om Tirsdagen, og endnu hørtes 2 gyselige Knald i Præstegaarden, og Lynstraalen saaes falde ned uden for Laden. J Clausholms Skov slog den ned i et Bøgetræe, slog Toppen ned og splittede Stammen ad. Paa Tunstrup blev 2de Køer ihielslagne og en Hoppe beskadiget for en Mand, og en Hest ihielslagen for en anden. J Aarslew slog den ned uden for Præstens Hauge, et Føl faldt om, men kom sig igten. Paa Hørning Mark slog Lynilden 2 Faar ihiel; ved Assentoft 2 Kalve og en Hest, i Wirring, slog den ned uden for Kirken i et Træe, ogsaa i Randers skal den have slaaet ned 2de Steder. Under dette strenge Veir, som vedvarede 12 Timer, faldt en stærk Regn og i Mygind smaae Hagel. Kornet blev noget nedslaget, men dog haabes, det reiser sig igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Aarhuus. Den 19de Julii afseilede herfra til Kallundborg, Smakskipper Peder Rasmussen med Passagerer. Den 20de Søren Michelsen med Stude og Heste for Casper. Den 21de Jens Thurøe med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Udenlandsk. Frankrig. Lord Malmesbury er den 4de Juli, om Aftenen Kl. 6 ankommen til Ryssel, hvor han blev saluteret med 50 Kanonskud. J vore Boglader sees Carricaturer paa Fredsdeputationen i Ryssel, ligesom forskjellige Blade nu paa nye paastaae, at det er ikke Alvor med den engelske Fred. Man vedbliver og endnu at tale om en fransk og hollandsk Landingsplan, som skal udføres under Fredsunderhandlingerne, og ansætter General Hoche til Chef for samme. Fra Toulon er den 28de Junii 6 Linieskibe under Admiral Brieur gaaet til Søes for at udføre en hemmelig Expedition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Siden den sidste stormende Forsamling i det 500des Raad, viser Overbærenheds- og Forsyningsgeisten sig daglig mere og mere. Oppositionspartiet har høitidelig erklæret: at deres Hensigt i ingen Maade sigtede til Constitutionens Omstyrtning. Clici Klubben har og besluttet, at ingen andre maatte indtages i den, end af de lovgivende Deputerede, for ei at give Anledning til andre politiske Klubbers Oprettelse blandt Borgerne. Disse Forandringer har stor Jndflydelse paa Roligheden, i Paris, saa at man nu ei bemærker det ringeste Tegn til nogen forestaaende Urolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Det 500des Raad har til Lønningers Udbetaling bevilget Justitsministeren 5 Millioner, og for de fra Colonierne udvandrede Republikanere 300,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Directoriummet har ladet bekiendtgiøre, at den nordlige Deel af St. Domingo nu for det meste igien er i Republikens Magt. Den franske General Toussaint Louverture har fordreven Engelænderne og Emigranterne Grande, Riviere m.m., erobret Mirabalais, samt be fra Onalimigthe, Valliere, le Trou, Sainte Susanne, mægtiget sig Leiren og Forterne ved Buisson og Rodvillon, hvorved mere end 1000 Fiender ere dræbte og an Prince, hvor Engelænderne var i største Bestyrtelse fangne. Den 11te Maii havde han indsluttet Port og talede om at forlade samme. Bogstaver og Karacterer som befindes i Propaganda J Rom er der taget Aftryk af alle de udenlandske Bogtrykkeriet, der tilsammen udgiør 5511 Matriiser. Disse skal nu forenes med de prægtige grædske og orientalske Karacterer i det herværende Nationalbogtrykkerie, hvorved vi faaer den talrigste og skiønneste typographiskeSamling i hele Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Jtalien. Den nye Regiering i Venedig havde udnævnt Borger Sanferen til Gesandt i Paris. Han reiste, men kom ikke længere end til Mayland, thi da hans gjorde Buonaparte sin Opvartning, sagde han ham Hans Reise til Paris var unødvendig, eftersom alt, hvad der angik Venedig, Terraferma og de øvrige venctianske Besiddelser, var besluttet og reguleret. Siden den Tider Rygtet almindelig at Staden Venedig og den største Deel af det venctianske Terraferma vilde komme under østerrigst Herredømme, til Skadesløsholdelse for Belgien og Mayland. Buonaparte har ellers forlangt af Municipalitetet at sende ham Exnobili Bataglia, som han skatter meget høit. Municipalitetet er meget beskæftiget med at sammenbringe 2 Millioner Ducater, som vel for det meste vil blive sendt Buonaparte til Afdrag paa den i Tractaten stipulerede Contribution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Efter al Sandsynlighed vil det Sløer, som har skiult Jtaliens Anliggender, snart blive fradtagen, og vise for Publikums Øine de Forandringer som en nye Forbindelse i Statsinteressen har gjort nødvendig. De østerrigske Tropper i Tyrol formeres daglig, da de franske Tropper derimod i de venetianske Provindser, som grændser til Tyrøi, kun ere svage, og et Corps paa 4000 Mand, som laae i Verona, er marscheret til Mantua. Festningen Peschiera er sadt ud af Forsvarstand, og Gebetet ved Brescia er overladt til sine egne Jndbyggeres Forsvar. Gardasøen er kun besadt med 50 Mand og 2 bevæbnede Barker. Østerrigerne udruster bevæbnede Fartøier i Trient, for dermed at befare Gardasøen og Etschfloden. Alle disse Anstalter har sadt Revolutionairerne i Bergam og Brescia i Bekymring, og man har besluttet at modsætte sig Østerrigerne, hvis de vil tykke derind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Aarsagen til at Buonaparte gav den Befaling, at ingen, enten Franskmand eller Jtaliener, maatte foruroelige Hertugen af Parmas Undersaatter, var, at 200 Democratter fra Mayland ville indføre en Green med en rød Hue paa i Staden, som de førte med sig paa en Vogn. Den hertugelige Vagt i Porten modsatte sig dette, og en derværende fransk Officeer afvendte det ganske, ved at befale at de skulle trække bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Til Ancona skal være kommen et Skib, som har bragt Efterretning: at hele Dalmatien er i Jnsurrection og har kaldet Montenegrinerne og Tyrkerne til Hielp, samt at der ved Cataro og Budug vare 30,000 bevæbnede Mennesker samlede, og at Dalmatierne og Albaneserne havde protesteret og vil hverken modtage Franskmænd eller Østerrigere. En anden Efterretning derimod siger, at Dalmatierne har sendt en Deputation til Keiseren om at blive forenet med Ungarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Tydskland. De Franske har nu forladt Giessen, og Divisionsgeneral Lemoine har forlagt sit Hovedqvarteer fra Begier til Aattich. Derimod er 3 Compagnier af Greniers Division indrykket igien i Weylar. J Friedberg ligger kun nogle saa Husarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Den franske Overgeneral Hoche er den 9de Julii reist fra Coblenz til Paris, hvor han skal forblive. Alle Pfalziske Amter her befaling, i Følge de ratificerede Fredspræliminairer, at anholde om, at alle Reqvisitioner maae ophøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Fra Schweitz skrives: at Veltlinerne nu formelig har opsagt Granbundnerne Hørighed, og erklæret sig frie. De har endog paa nogle Steder gjort Beslaa paa Graubundnernes Effecter. Da Veltlinerne neppe havde turdet vove dette Skridt, uden at være begunstigede af Franskmændene, saa har Bundnerne afsendt Vicaren, Graudens Planta til Buonaparte, for at underhandle med ham, at Veltlinerne maae blive i Forbindelse med dem, eftersom man ellers frygtede for det kunne give Anledning til Jnsurection mellem Folket i Granbundten, selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Buonaparte skal ellers paa sin sidste Reise til Lugnanhave viist sig meget venskabelig mod de Schweitzer Deputerede, og af Agtelse for Neutraliteten, da han besteeg det Schweitzer Gebeet, ladet 50 Husarer, som ledsagede ham, nedlægge deres Vaaben. Canton Zürch skal i det foreenede Cantons Navn have skrevet til Buonaparte, og forlangt, at han skal erklære sig bestemtere om den forlangte Giennemmarsch igiennem Valiser-Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Efter sikre Breve kan man nu med første vente la Fanettes Friegivelse. Man kan og som tilforladelig melde: At han med Kone og Døttre ikke har havt det saa haardt som tilforn ommeldt. De har havt 3 rummelige meublerede Værelser, og været opvartet af deres egne Domestiker, havt 5 Rætter Mad om Middagen og 3 om Aftenen med ungersk Viin til, blevet forsynet med nødvendige Klæder og Linned, havt Blæk, Pen og Papiir til Brug, samt 3 Gülden daglig i Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Den østerrigske Armee har siden den 10de April 1796. til i Julii d. A. mistet ved naturlig Død og ved Følger af Blessurer 27 Generaler og 69 Stabsofficerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Privatbreve fra Vestgallizien og de russiske Grændser, siger, at meget russisk Militair trækker sig i smaae Korps paa nogle tusinde Mand mod Grændserne, og fordeeler sig der saaledes, at de i Nødsfald kan i en kort Tid trække sig sammen i et Hovedkorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
J den 758de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukket følgende Nummere: 77. 66. 47. 4. 29.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Bekiendtgiørelser. Hos Jens Løvstrup paa Hiørnet af Rosensgade og Volden er tilkjøbs Kiøbenhavns Porcelain, engelsk Dito, en Deel nye moderne Sirter og Cattuner, engelske Støvleskafter med Zuck, moderne Speile, Flensborger Laalene, alle Sorter Sukkere, The, Kaste, samt andre Specerievare, Lys m. m., for allerbilligste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Førstkommende 2den August bliver udi Hr. Ramisch's Billard=Stue sat et 8te Dages Stund, som spiller 3 Stykker, meest Palmer, paa Spil, paa følgende Maade: 1) Derpaa forlanges 85 Nommere, og hver No. besættes med 2 Rdr. a) Den Vindende betaler 5 Rd. og Eieren ligesaa 5 Rdr. til Byens Fattige. 3) For Uhrets rigtige Gang, Spill og Fuldslag indestaaer Eieren uden videre Betaling for det første Aar, Uhret og Subscriptionsplan er hos Hr. Rumisch for Lysthavende til behagelig Eftersyn. 22 Alen hvid standet Vadmel, en hvid stampet hunden Trøie og 2 Par Strømper er i Dag, Løverdagen den 22de Julii, forglemt paa Tømmeret uden for Kiøbmand Hr. Christian Raae; hvem som kan tilveiebringe samme kan vente en god Douceur naar de melder det paa AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
En Gaard paa Middelgade under No. 96, er ved indrettet til Avlsbrug samt Bryggen og Brænden, saa godt som nye, samt en nye Leievaaning til en honet Familie, kan separat eller samlet faaes tilkjøbs af Gaardens Beboer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Paa Meil Gade i No. 103 kan i Olufs=Dage, eller saalænge Markedet varer, faaes en meubleret Stue til Leie. Nogle Læsser godt Kløver=Høe, som nu staaer i Stakker, paa Marken, er underhaanden at faae til Kiøbs hos Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
180 Rdr. Børne Penge kan til næstkommende 11te December bekommes fra Stamhuset Estrups Over=Formyndere, i Randers Amt, mod forordnet Sikkerhed og gangbar Rente. Estrup, den 17de Julii 1797. Mønster. Skipper Peter Gregersens Søn, L. C. Magnussen af Ebbeltoft, agter og 10 a 12 Dage at seile fra Ebeltoftil Kiøbenhavn, og medtager Passagerer og Stykgods. Edeltoft, den 20de Julii 1797. Virtudsen Hr. Dalgast fra Rensborg, der med saa almindelig biefald har ladet høre sin store Færdighed paa Orgel og Clavecin i de fleste af Jyllands Kiøbstæder, har der i Byen givet 2de Concerter paa Orgel og een paa Claverin, som alle 3 bleve optagne med særdeles Yndest hos Publicum. Randers, den 21de Julii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Julii, som er læst ved Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen den 13de Julii og ved Raadstue=Retten Mandagen den 17de cjusdem, bliver sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre udi Sterboen efter afgangne Kiøbmand Hans Andersen Refeldt her i Aarhuus, det være enten formedelst Haandskriftet, Handel eller af anden Aarsag, herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel fra dette Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Datom i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aarhuus Adresse=Contoirs Tidender, samt den Altonaer Mercur, indkaldet for os som beskikkede Skifte=Commissarier i bemeldte Boe, at fremkomme og anmelde, samt beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver kan vente at nyde sin fuldkomne Ret efter Loven. Aarhuus, den 21de Julii 1797. N. Hviid, Ingerslew, Raadmand. Vice=Raadmand. Auction. J Enden af næste Uge, vil Gud, bliver, i Toften mellem Vester= og Munke=Port, den mig der tilhørende Afgrøde, Rug, Byg og Havre, ved offentlig Auction bortsolgt, iblant andre med dette Vilkaar: at det Hele bliver høstet, samlet i Kiærve, og det Halve hiemkjørt uden mindste Bekostning for Kiøberen. Tillige bortsælges og en halv Snees Stakker Klever=Høe, og andet Høe. Dagen og Timen skal ved Trommeslag nærmere blive bekiendtgjorte. Aarhuus, den 22de Julii 1797. M. F. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
En smuk og vel indrettet Gaard for en honet Familie, beliggende paa Middelgade No. 69, er underhaanden at faae tilkiøbs, og kan tiltrædes til Beboelse førstkommende Michaeli. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til P. Willadsen. Aarhuus, den 15de Julii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Da jeg paa en kort Tid, ved en Person jeg havde betroet noget af min Handel, har liidt et Tab af 30 Rdr., saa anmodes alle og enhver, baade inden og udenbyes, ikke at betroe nogen det Ringeste paa mit Navn, eller indlade sig med at afkiøbe en Person Vare, der foregiver at det er mig tilhørende, med mindre Personen kan legitimere sig med min skrivtlige Fuldmagt. Aarhuus, den 12te Julii 1797. Lorenz Marsetta, Borger og Handelsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Hos Poul Frausing er at bekomme alle Slags engelsk Steentøi, til beste Kiøb mueligt. Nest ved det lille Torv i første Huus paa Guldsmed Gade Nr. 226 er een eller to Stuer at faae til leie i Olufs Maked.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Den 17de Julii er af Tienernes Kammer paa Marsillesborg bortstiaalet fra Tieneren Lauriz Aarestrux et Pariser sølv Lomme=Uhr i een Kasse, hvorpaa udvendig var udgravet et Hierte, med Staalkiede og sølv Nøgle; kan nogen give Oplysning om dette Tyverie, eller forskaffe Eieren samme igien, loves en Douceur af 4 Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Trende Religionstaler. Til Prøve udgivne at en Begynder, stor 3 et halv Ark. Faaes paa Adres Contoiret i Aarhuus for 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Bekiendtgiørelser. Da vi oftere have gjort den ubehagelige Erfaring: at Velyndere omkring i Provindserne, deels ved at bestille vore Aviser, deels ved at sende Avertissementer til Jndrykkelse i samme, have givet os en urigtig Adresse, saa finde vi det fornødent, for at forebygge slige Forsikringer og den muelige Skade, som deraf kunde tilflyde os, at anmode Vedkommende, som i Fremtiden enten maatte have Avis Bestillinger til os eller Avertissementer m. m. at forsende til vores Avis=Expedition, at de behageligst vilde adressere samme enten til Fyens Adressecomtoir eller til S. Hempels og Kompls Aviserpedition i Odense, da det, i Tilfælde at der alene staaer: " til Aviserpeditionen, ligesaa snart kan falde i Uvedkommendes Hænder, saa som her i Odense foruden vores existerer endnu en anden Aviserpedition. S. Hempet og Komp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Odense. Eiere af Fyens Adressecomtoir. den 12te Julii 1797. Hr. Jversen, Avis=Expediteur i Odense, som hverken har villet eller kunne daaanke eller afbevise hvad i Lærde Efterretninger No. 12 for dette Aar er got gjort: at hans Avis er et Blad for avindsyDamhed og dennes feide Angreb, har atter i sin Avis No. 85 d. A. ladet sit Jern=Vid spille, og gjort Vold paa sin Menneskekierlighed, fine omme FoTelser og sin Omhu for Næstene Vel. - Vi skulde med den beste Villie have skiænket ham denne, som alle Trige Fadalser, dersom ikke hans Avertissemenlet kunde modtage saadan en Fortolkning, at vores Rettighed og Eiendom derved blev krænket, og see og derfor nødsagede, at tilføie hans Avertissement nogle faa Rettelser og Oplysninger, der dog i ingen Maade meddeeles for den delikate Jversen, men for det hele inden og udenbyes Publikum: Anledningen til bemeldte Hr. Jversens Avertissement var naturligviis vor forestaaende Bekiendtgiørelse, som en sikker Erfaring nødte os til at forfatte, men det vilde ikke have fortrudt Hr. Jversen, om han, ligesom vi i denne Bekiendtgiørelse, havde blot holdt sig til Sagen alene, og ikke paa Niddingsviis yttret saa umiskiendelig en Lyst til at ville forringe og nedsætte Adressecomtoirets Aviser. At han har dette, bliver indlysende af det følgende. Hr. Jversen behager først at kalde vores Komtoir Byens Adressecomtoir, og neden for i Parenthests at give endnu engang sin pirrende Attraae efter at forlade Sandhedens Vei tilkiende: "var det end ikke uden til Byens Jndvaaneres hedder det. Uagtet under vore Avertissement stod Eiere af 3dens Adressecomtair, uagtet det er sagt ham saa ofte og saa til, at hans Avis har i ingen Henseende mere Gyldighed end Adressecomtoirets, har han og i sin gamle Forhærdelse ikke villet ændse dette, hvorfor vi af vores Kongelige Privilegium, som er dateret den 13de Jan. d. A., ned sages til at anført, at det der udtrykkelig tilladeg os: at holde Adressecomtoir og Bogtrykkerie, til Brug og Beqvemmelighed for dem, som udi Fyens Stift sig deraf ville betiene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Da nu Hs. Majestæt selv har givet os denne Bevilling, saa var det nok at raade Vedkommende at lade os uforstyrret betiene os af samme. At Jversen, som engang skrev at overalt ere i vore Tider alle Monopoliers Skadelighed langt fra ikke efter vor landsfaderlige Regierings Princips, da de saa meget hindre Jndustrien, og gjerne have skadelige Følger for Publikum, at denne samme Jversen nu saa gierne vilde have udelukkende Ret til at distribuere Aviser uden for Odense, er atter et Beviis paa hans Hiertes Fromhed. Eller sigter han ved sit Udtryk: Byens Adressecomtoir, maaskee dertil, at vi respectere Odense Byes Jndvaanere ligesaa meget som enhver anden Læser, og ikke stiæle de vigtigste Nyheder at andre Aviser (hvormed man dog i ingen Forbindelse staaer den mageløse. Ven!) naar man først har aftrykket Aviserne her i til Staden. - Hans super gravitatiske Oplysning: "at det Sted, hvorfra der ervederes en Adresstavis (var det end ikke uden til Byens Jndvaanere) dog ogsaa kan kaldes en Aviserpedition er saa laderlig, som alt hvad man er vant til at see fra hans Bøgle Pen. At der imidlertid kan være en anden Forbindelse mellem Jversens Ege og Adressecomtoiret, derom skal Publikum nærmere vorde oplyst af ægte, paalidelige Dokumenter. Fyens Adressecomtoir, den 18de Julii 1797. S. Hempel og Komp. Svar, i Anledning af Anders Jensens og Niels Nielsens Bekiendtgiørelse af 30te Jun. 1797 i Tillæget Nr. 52.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Hvem som maatte have nogen retmæssig Gieldsfordring til her i Byen in Maji sidst hendøde Handskemager=Kone Ane Michelsdatter, hvis sidste Mand Jens Pedersen Theestrup efterlever, vilde inden 12 Uger fra Dato, under Kravets Fortabelse, anmelde samme lovlig for undertegnede Stervboets Skifte=Forvalter. Hobroe, den 17de Julii 1797. H. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-22
Bekiendtgiørelser. Da vi oftere have gjort den ubehagelige Erfaring, at Velyndere omkring i Provindserne deels ved at bestille vore Aviser, deels ved at sende Avertissementer til Jndrykkelse i samme, have givet os en urigtig Adresse, saa finde vi det fornødent, for at forebygge slige Forvirringer og den muelige Skade, som deraf kunde tilflyde os, at anmode Vedkommende, som i Fremtiden enten maatte have Avis Bestillinger til os eller Avertissementer m. m. at forsende til vores Avis=Expedition, at de behageligst vilde adressere samme enten til Fyens Adressecomtoir eller til S. Hempels og Komp's Aviserpedition i Odense, da det, Tilfælde at der alene staaer: " til Aviserpeditionen, ligesaa snart kan falde i Uvedkommendes Hænder, saasom her i Odense foruden vores existerer endnu en anden Avisexpedition. S. Hempel og Komp.